tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מי שמעודד את אבי הוא ג'ימי (ריפעת טורק) שעובד כדייג וכשחקן כדורגל ומיודד עם אתי (גלית רוטמן).
אבי מחליט לעזור לאביו להשתקם ומתחיל לנצל את כשרון הזמרה שלו כשהוא מופיע בבתי קפה.
אליאס מבחין בכושר השירה ומציג אותו לפני אמרגן (יונה אטלס).
אבי מצליח ומתפרסם כל הכנסותיו מוקדשות לקניית סירה חדשה לאביו ביחד עם ג'ימי.
סמי מצליח כמעט לשכנע את שמעון לחתום על חוזה לשווק את הדגים למפעל שלו אך ברגע האחרון מצליח אבי לגלות שהוא קשור לעבריינים ושמעון מסרב.
האמרגן מחתים את אבי על חוזה בהסכמת אביו.
סטלה שומעת את אבי ברדיו טרנזיסטור ומחליטה לחזור למשפחתה.
בסצנה האחרונה אבי, ג'ימי ושמעון עובדים על הסירה החדשה כשמגיעה סטלה ושמעון יוצא לקראתה ומחבק אותה - סוף שמח.
שם השחקן/יתשם הדמותהערותנועם קניאלאביאשר צרפתישמעוןאבא דייגאריה אליאסאליאסבעל מסעדהיוסף שילוחסמידודז'ניה פונטייןסטלהאמאג'ימי טורקג'ימידייג וכדורגלןגלית רוטמןאתיחברה של ג'ימימלי גולדסווטלנהזמרתנסים זוהרלוסייןעברייןיונה אטלסאמרגןגברי בנאיאלון אבוטבולמשה איבגי
"כוכב חדש בעיר" הוא שיר אליפות של מועדון הכדורגל מכבי חיפה.
השיר נכתב על ידי יוני פוליקר ולהקת האוהדים "חוות מזור" ללחן של גיורגוס מיצאקיס (ששימש גם לשיר "כפיים" שביצע יהודה פוליקר), לרגל זכייתה של חיפה באליפות המדינה לעונת 2022/2023. השיר בוצע על ידי יהודה ויוני פוליקר ולהקת חוות מזור.
את עונת 2022/2023 בליגת העל בכדורגל סיימה מכבי חיפה במקום הראשון וזכתה באליפות השלישית ברציפות.
באותה עונה השתתפה הקבוצה בשלב הבתים של ליגת האלופות, בפעם השלישית בתולדותיה.
הייתה זו הפעם הראשונה שבה קבוצה ישראלית המשתתפת במפעל זוכה באליפות המדינה בסיום אותה עונה.
בסמוך לזכייה באליפות, התכנסו יהודה ויוני פוליקר עם חברי להקת האוהדים "חוות מזור" להקלטת השיר.
מילות השיר נכתבו ללחן של גיורגוס מיצאקיס, ששימש את יהודה פוליקר לשירו "כפיים", שכתב עבורו יעקב גלעד בשנת 1989. השיר הושמע לראשונה בחגיגות האליפות שקיימה מכבי חיפה ברחבת אצטדיון סמי עופר ב-21 במאי 2023.
היה זה שיר האליפות השני שביצעה להקת "חוות מזור", לאחר שבשנת 2021 הקליטה גרסת כיסוי לשיר האליפות "ירוק בעיניים", לרגל זכייתה של הקבוצה באליפות המדינה לעונת 2020/2021.
בעונת 2005/2006 זכתה מכבי חיפה באליפות העשירית בתולדותיה.
בסיום אותה עונה החליט המועדון להוסיף כוכב מעל סמלו לציון עשר אליפויות, כנהוג בליגות שונות ברחבי אירופה.
בשנת 2019 קבעה מנהלת הליגות לכדורגל כי כל חמש אליפויות שבהן זכתה קבוצת כדורגל בישראל יסומנו בכוכב מעל סמלן.
חיפה, שבמאזנה היו אז 12 אליפויות, הוסיפה בעקבות ההחלטה כוכב שני לסמלה בתחילת עונת 2020/2021. בעונת 2022/2023 זכתה חיפה באליפות ה-15 בתולדותיה, ובעקבות כך נוסף כוכב לסמלה, והוא העומד במרכזו של שיר האליפות.
כוכב הקופים הוא זיכיון מדיה מהסוגה מדע בדיוני אשר כולל סרטי קולנוע, ספרים, סדרות טלוויזיה, סדרות קומיקס ומדיות נוספות בהן העלילה מתרחשת בעולם פוסט-אפוקליפטי בו בני האדם וקופים הומינואידים אינטליגנטים נלחמים זה בזה על השליטה בכדור הארץ כמין הדומיננטי.
תמות בולטות בסרטים ובסדרות של כוכב הקופים הם קריסה חברתית, סכנות המלחמה הגרעינית והדינמיקה המורכבת בין המדכאים והמדוכאים.
הזיכיון החל עם הרומן הצרפתי משנת 1963 "כוכב הקופים" מאת הסופר הצרפתי פייר בול.
העיבוד הקולנועי הראשון של הספר משנת 1968, בכיכובו של צ'רלטון הסטון, זכה להצלחה מסחרית ובעקבות כך הופקו לו מספר סרטי המשך.
ג'ייקובס הפיק את חמשת סרטי הקולנוע הראשונים בזיכיון עבור אולפני פוקס המאה ה-20. לאחר מותו של ג'ייקובס בשנת 1973, הזיכיון היה ברשות אולפני פוקס המאה ה-20, עד אשר בשנת 2019 הזיכיון נרכש על ידי חברת וולט דיסני.
ארבעה סרטי המשך שהופקו בשנות ה-70 זכו להצלחה מסחרית, ובעקבות כך בשנת 1974 הופקה סדרת טלוויזיה מסוג לייב אקשן של כוכב הקופים, וב-1975 הופקה גם סדרת אנימציה של כוכב הקופים.
התוכניות ליצירת עיבוד מחודש לסרט נתקעו בהמשך ב"גיהנום פיתוחי" במשך מעל לשני עשורים עד אשר בשנת 2001 הופק הסרט "כוכב הקופים", שהיווה גרסה מחודשת לסרט המקורי משנת 1968, ובוים על ידי טים ברטון.
בין השנים 2011 ל-2024 הופקה גם סדרת סרטי אתחול שכללה את הסרטים "כוכב הקופים: המרד", "כוכב הקופים: השחר", "כוכב הקופים: מלחמה", ו"כוכב הקופים: ממלכה חדשה".
סדרת סרטי האתחול עשו לראשונה בזיכיון שימוש נרחב בטכנולוגיית לכידת תנועה מתקדמת וטכנולוגיית הנפשה ממוחשבת מתקדמת אשר אפשרו יצירת קופים מציאותיים במיוחד.
עלילת סדרת סרטי האתחול התמקדה באופן בו קופי האדם השתלטו במקור על כדור הארץ, וכמו כן עסקה בנושאים עכשוויים כמו הנדסה גנטית, זכויות בעלי חיים וההשלכות להיבריס של בני האדם.
לאורך השנים יצאו לשווקים גם ספרים, סדרות קומיקס, משחקי וידאו וצעצועים של כוכב הקופים.
כוכב הקופים היא סדרת סרטי המדע הבדיוני האמריקאית הוותיקה ביותר, והיא גרפה לאורך השנים הכנסות בסך מעל ל-2 מיליארד דולרים ברחבי העולם.
כוכב לכת מימן-אוקייני או כוכב לכת "מימנוס" (הלחם לא רשמי של "מימן" ו"אוקיינוס") הוא סוג משוער של כוכב לכת שבו מצויים אוקיינוסים של מים מתחת למעטפת אטמוספירית עשירה במימן.
בקרב חוקרים רבים, מקובל להניח שכוכבי לכת מסוג זה עשויים לספק תנאים התומכים בקיום חיים.
כוכב לכת מימן-אוקייני הוא מושג המתאר קבוצה תאורטית של כוכבי לכת שבהם שכבת אוקיינוסים עמוקים של מים מצויה מתחת לאטמוספירה דחוסה ועשירה במימן.
שילוב אשר מדגיש את שני הרכיבים המרכזיים המעצבים את אופיים של כוכבי לכת מסוג זה.
שילוב בין מעטפת אטמוספירית בעלת מימן לבין מאגרי מים גדולים יוצר תנאים שעשויים להיות יציבים לאורך זמן לתמיכה בקיום חיים, ולכן הם נחשבים מועמדים בחיפוש אחר סביבות המסוגלות לספק תנאים לקיום חיים בכוכבי לכת.
כוכבי לכת מסוג זה, בדרך כלל נתפסים כגדולים וכמאסיביים יותר מכדור הארץ.
נכון לשנת 2023, אין כוכבי לכת מימן-אוקייניים שקיומם אושר באופן חד-משמעי, אך במשימת קפלר זוהו רבים שמסווגים כמועמדים.
המונח באנגלית "Hycean Planet" נטבע בשנת 2021 על-ידי צוות חוקרי כוכבי לכת מאוניברסיטת קיימברידג'.
זהו הלחם של המילים "hydrogen" ו-"ocean", ומשמש לתיאור עולמות שלפי ההשערה מכילים אוקיינוסים רחבים ומתאפיינים באטמוספירה עשירה במימן.
לפי המודלים הקיימים, כוכבי לכת מימן-אוקייניים עשויים להיות נפוצים במיוחד סביב ננסים אדומים, ונחשבים יעדים בחיפוש אחר חיים מחוץ למערכת השמש.
השימוש הראשון במונח הופיע במאמר שפורסם ב-The Astrophysical Journal ב-31 באוגוסט 2021.
בשנת 2023 טלסקופ החלל ג'יימס וב בחן כוכב לכת חוץ-שמשי בשם K2-18b ומצא עדויות לקיומה של אטמוספירה המתאימה לכוכב מימן-אוקייני וכן לרמזים לקיומו של דימתיל סולפיד, מולקולה הנחשבת פוטנציאלית כסמן ביולוגי.
כוכב השחר צפון היא התנחלות בהליכי הסדרה הנמצאת באזור רמאללה לאחר.
מיקומה חולש על ציר אלון ונמצא מעל עין סמיה.
במקום הוקמה ללא תב"ע חווה חקלאית בשם נחלת אפרים.
היישוב נמצא על גבעה החולשת על בקעת עין סמיה מצפון, בסמוך לציר אלון, בגובה 440 מטרים.
החווה היא אחת מחוות חקלאיות רבות שהוקמו ביהודה ושומרון, ובפרט בגבול בין בקעת הירדן ל, ובסביבתה החוות: חוות גאון הירדן, חוות שלישה, חוות בעל חצור ומעוז אסתר.
מרחקו של היישוב מכוכב השחר כ-3.7 קילומטרים על ציר אלון.
מרחקו מירושלים כ-23 קילומטרים על אותו הציר.
בשנת 2025 הוקמה באזור חוות נחלת אפרים.
החווה נקראה על שם אפרים באואר, שנהרג בתאונת דרכים סמוך לצומת מגדלים בכ"ב בחשוון ה'תשפ"ד.
החווה הוקמה על ידי חבריו של באואר, בהשתתפות תנועת נחלה.
שם היישוב הזמני הוא "כוכב השחר צפון", על שם מיקומו המתוכנן מצפון לכוכב השחר.
כיום מתגוררת בחווה משפחה אחת.
הגבעה עליה נמצא היישוב חולשת על בקעת עין סמיה, בקעה סביב נחל ייט"ב, בה שוכן המעיין עין סמיה, מהמעיינות המשמעותיים באזור.
בבקעה נמצאו שרידים ארכאולוגיים מתקופות שונות, בין היתר מהתקופה הרומית.
כוכב נֵיטְרוֹנִים הוא כוכב דחוס, שעשוי ברובו מנייטרונים.
הוא נוצר כתוצאה מקריסה כבידתית של כוכב שבו הסתיימה שרשרת ההיתוך הגרעיני.
במהלך הקריסה הכבידתית מתמזגים אלקטרונים ופרוטונים לנייטרונים.
כוכב הנייטרונים אינו ממשיך בקריסתו, מכיוון שכנגד כוח הכבידה פועל לחץ ניוון, כלומר לחץ הנובע מעקרון האיסור של פאולי בין הנייטרונים שמרכיבים אותו (מכיוון שניטרונים הם פרמיונים).
לחץ דומה פועל בננס לבן, שם הדחייה נובעת מאותו עיקרון, אלא ששם הוא פועל בין האלקטרונים.
צפיפותם של כוכבי נייטרונים עצומה, והיא מסדר-גודל של מאות מיליוני טון לסמ"ק.
הסיבה לכך היא שבין הנייטרונים בכוכב נייטרוני לא מפריד ואקום, בשונה בחומרים רגילים: בחומר רגיל גרעין האטום תופס 1 חלקי 10,000 עד 1 חלקי 100,000 מנפח האטום כולו, בעוד שבליבתו של כוכב נייטרוניים הנייטרונים "צמודים" זה לזה, ולכן צפיפותו דומה לצפיפות של גרעין אטום.
בשל צפיפותם הרבה, לכוכבי הנייטרונים כבידה משטחית גבוהה, ומהירות הבריחה מהם היא עד חצי ממהירות האור.
בגלל חוק שימור התנע הזוויתי, כוכבי הנייטרונים, שמומנט ההתמד שלהם קטן באופן ניכר כתוצאה מהקריסה, מסתובבים במהירויות זוויתיות גבוהות ביותר, עד כדי מאות סיבובים בשנייה.
בשל שימור המומנט המגנטי שלהם, הם הופכים לרוב להיות פולסרים (מלשון pulse - "פעימה" באנגלית).
כוכבי נייטרונים נוהגים להימצא במצב די שכיח של קשר כבידתי עם עוד כוכב נייטרונים עד אשר הם מתנגשים ומתפוצצים באירוע הדומה לסופרנובה הנקרא קילונובה.
בזמן הפיצוץ גזים חמים וקרינת גאמא רבה מתפזרים ברחבי היקום.
פיצוץ הקילונובה נחשב לפיצוץ השני החזק ביקום אחרי התנגשות של שני חורים שחורים אולטרה מסיבים.
אחרי הפיצוץ המסה שלא התפזרה בחלל קורסת לחור שחור לרוב עם מסה בין 10 ל-20 מסות שמש.
קיומם של כוכבי נייטרונים נחזה ב-1933, שנה לאחר גילוי הנייטרון עצמו, על ידי האסטרופיזיקאים ולטר באדה ופריץ צוויקי על-סמך עבודותיו של הפיזיקאי ההודי סוברהמניאן צ'נדראסקאר.
אולם, כוכבי הנייטרונים היו בגדר רעיון תאורטי גרידא עד לשנת 1967, שבה קבוצת אסטרונומים בריטיים גילתה את הפולסר הראשון.
בחודש יוני 2017 שוגר NICER, טלסקופ בתחום קרני הרנטגן, והוא צפוי להיות מותקן במהלך השנה על תחנת החלל הבינלאומית.
ב-16 באוקטובר 2017 פורסם כי צוות מחקר בינלאומי הצליח לתעד לראשונה התנגשות ומיזוג של שני כוכבי נייטרונים.
המיזוג, אשר אירע לפני כ-100 מיליון שנה, תועד באמצעות גלאי פרויקט LIGO המשמש לצפייה בגלי כבידה, שעל בנייתו זכו האמריקאים ריינר וייס, בארי בריש וקיפ תורן בפרס נובל לפיזיקה.
עתה מוחזקת הליבה על ידי לחץ ניוון ניטרונים.
עקב הכיווץ נוצר גל הלם אדיר שיוצא החוצה ומשליך מעליו את כל מעטפת הכוכב מעל הליבה של כוכב הניטרונים.
מסתו של כוכב נייטרונים לאחר הקריסה היא 1.2 פעמים מסת השמש עד 3 מסות שמש (גבול טולמן-אופנהיימר-וולקוף), כאשר קוטרו מונה קילומטרים ספורים בלבד.
קליפתו החיצונית של הכוכב מורכבת מברזל, שנדחס בלחץ גבוה.
לאחר שכבת מעבר שכנראה עשויה מאטומים דחוסים ביותר עד שהם התגבשו לצורת צינורות ושכבות המכונה פסטה גרעינית, מגיעה השכבה העיקרית של הכוכב, שברובו עשוי מנייטרונים, כאשר ביניהם מצויים היפרונים (באריונים המכילים קווארק מוזר).
ההרכב המדויק של ליבת הכוכב אינו ידוע, כאשר ההשערות נעות בין ליבה העשויה נייטרונים דחוסים יותר, להיפרונים, ועד השערת וויטן הגורסת שהליבה עשויה מחומר מוזר שיציב מבחינה תרמודינמית גם ללא כבידה (השערה אשר אינה נתמכת בתצפיות או חישובים מדויקים).
כוכב נולד היא תוכנית מציאות ישראלית אשר שודרה בערוץ 2 ממאי 2003 ועד 2012 במסגרת "שידורי קשת", ולאחר מכן שודרה במקומה התוכנית "הכוכב הבא".
פורמט התוכנית מבוסס על התוכנית האמריקאית "אמריקן איידול", ובמרכזה תחרות שירה בין כישרונות חדשים בתחום.
את צעדיה הראשונים של התוכנית ניתן למצוא בתוכנית "לא נפסיק לשיר", ששודרה בשנת 2002, גם היא במסגרת שידורי "קשת" וגם היא בהנחייתו של צביקה הדר.
ב"לא נפסיק לשיר" התמודדו אנשים אלמוניים לצד אנשי בידור מוכרים בתחרות זיהוי וביצוע שירים עבריים.
בשנת 2003 פיתחו טדי הפקות את רעיון "לא נפסיק לשיר" לתחרות זמר לכל דבר.
כאשר המחשבה הייתה לעשות מבחני בד כדי שהמתמודדים האנונימיים יהיו בעלי יכולות שירה.
להפתעת המפיקים למבחני הבד האלו הגיעו אלפי מתמודדים.
העונה נפתחת בשלב האודישנים, בו השתתפו מספר רב של מתמודדים (לפני האודישנים המצולמים המתמודדים עברו שני שלבים של מבחנים, כאשר לשלב המצולם הגיעה כמות מצומצמת יחסית משיקולי מדרוג וזמן) מהם נבחרו על ידי השופטים קבוצה של כ-20 מתמודדים שישתתפו בתחרות עצמה "הנבחרת".
במהלך הפרקים השונים מבצעים המתמודדים שירים עבריים מוכרים ונשפטים על פי ביצועם.
לבסוף, מחליט הקהל הצופה בבית ישירות, על ידי הצבעה באמצעות מסרון (SMS) מי המתמודד המועדף עליו, והזוכה במספר ההצבעות הנמוך ביותר הוא המודח מהתוכנית.
לאחר מספר ניפויים משמעותי, נבחרים שלושה מתמודדים אשר מבצעים את ביצועם האחרון בגמר בהופעה חיה.
המתמודד שזוכה למספר המסרונים הגדול ביותר מוכרז כמנצח התוכנית והכוכב הנולד.
"כוכב נולד" הפכה כבר בעונתה הראשונה להצלחה, ולאחר מכן לתופעה תרבותית רחבה.
למרות הביקורות הרבות נגדה ונגד תרבות ה"אינסטנט" וייצור כוכבים, שמרה על נתוני מדרוג גבוהים ועל אהדת קהל רחבה גם בעונותיה הבאות.
"כוכב נולד" צלחה ברוב העונות את שיאי טבלות המדרוג וזכתה בפרסים בתחום.
בשנת 2003 זכתה בטקס פרסי מסך הזהב "תוכנית העשור".
באותה שנה זכתה גם בקטגוריית תוכניות הבידור.
בשנים 2004 ו-2005, בעונותיה השנייה והשלישית, זכתה בפרסים בקטגוריית "תוכנית המציאות".
את התכנית ניהל מוזיקלית עמוס בן-דוד, שעיבד את מרבית השירים בתוכנית לצד ערן מיטלמן.
העונה הראשונה של כוכב נולד החלה במאי 2003. בעונה זו נקראה התוכנית "לא נפסיק לשיר - כוכב נולד", ואכן היה קשר הדוק בין התוכניות.
בחלק מהתוכניות השתתפו המתחרים כמתחרים רגילים ב"לא נפסיק לשיר".
רק לאחר עונה זו בוצע הפיצול בין התוכנית "לא נפסיק לשיר" לבין "כוכב נולד", ואלמנט החידון הוסר מהתוכנית.
במהלך התוכנית נערכו תחילה אודישנים שונים בכל רחבי ישראל.
במהלך האודישנים, בנוסף לבחינת יכולות השירה, השתתפו המתמודדים גם בשעשועונים הקשורים לזיהוי שירים עבריים.
לאחר מכן נערכו שלבי "ראש בראש" של סולואים שבוצעו על ידי המתמודדים, כאשר הביצועים האהודים והטובים ביותר זיכו את המתמודדים בהתקדמות בשלבי התחרות.
לאורך שלבי התוכנית השונים נכחו שלושה שופטים: מתי כספי, יזהר אשדות ורוני בראון.
באותו פורמט משקלם בתהליך הבחירה היה נמוך מזה שניתן להכרעת הקהל.
בשלב חצי הגמר, שחולק לשניים, נבחרו שלושת המתמודדים שעלו לגמר התוכנית - נינט טייב, שירי מימון ושי גבסו.
מופע הגמר נערך ב-28 באוגוסט 2003 במסגרת "כפר המוזיקה" בחולות ניצנים, בפני קהל של כ-7,000 איש.
השופטים בגמר היו רוני בראון ויזהר אשדות, אשר בחרו במקום הראשון את נינט טייב, במקום השני את שירי מימון ובמקום השלישי את שי גבסו.
על-פי הכרעת הקהל, הביצוע של נינט טייב גבר על השאר, והיא זכתה בתואר "כוכב נולד" הראשון עם 49.3% מהקולות.
במקום השני זכתה שירי מימון עם 28.2% מהקולות ולמקום השלישי הגיע שי גבסו עם 22.5% מהקולות.
אלבום אוסף שירי העונה יצא לחנויות בספטמבר 2003, ובתוך שלושה שבועות מכר 50 אלף עותקים.
בעונה זו נשפטו הביצועים לראשונה על ידי פאנל שופטים, שהורכב מהזמרת ריקי גל, הבמאי צדי צרפתי ומנהל "הליקון" רוני בראון.
לגמר, שנערך ב-15 באוגוסט 2004 בכפר המוזיקה של קוקה-קולה בניצנים בפני אלפי אנשים, עלו הראל מויאל, הראל סקעת ועדי כהן.
עד הגמר סקעת הוביל בסקרים השונים ונחשב לפייבוריט ודאי.
למרות זאת, מויאל, שביצע את השיר "נר על החלון", הצליח לנצח במפתיע עם 44.8% מהקולות, לעומת סקעת עם 41.9% מהקולות וכהן עם 13.3% מהקולות.
ברגע בו ניצח מויאל צעק צביקה הדר "גבירותי ורבותי, מהפך!", על משקל הכרזתו של חיים יבין בעקבות עלייתו לשלטון של הליכוד לראשונה, בבחירות לכנסת התשיעית.
בעקבות ניצחונו המפתיע של מויאל הועלו טענות שונות, חלקן בדבר זיוף קולות, וחלקן יוצאות נגד מספר ההצבעות המקסימלי שניתן היה להצביע לאורך העונה ובגמר – 250 הצבעות ליחיד.
לאחר הפגנה והצהרות בפומבי כנגד קשת, ערכה הפקת התוכנית בדיקה נוספת, ובישרה כי לא היו זיופים, ואין שינוי בתוצאות.
העונה השלישית של "כוכב נולד" החלה במרץ 2005. המתמודדים נבחנו בפני השופטים ריקי גל, צדי צרפתי וצביקה פיק.
לראשונה, ליווה את העונה שיר נושא, "חלומות מתגשמים", אשר נכתב על ידי מירית שם אור, הולחן על ידי צביקה פיק ובוצע על ידי המשתתפים בגמר "כוכב נולד 2".
לגמר, שנערך ב-29 באוגוסט 2005 בגני התערוכה, תל אביב במסגרת אירוע "ווליום" של סלקום בפני עשרות-אלפי אנשים, עלו יהודה סעדו, מיכאל קירקילן ושיר ביטון.
סעדו הודח במהלך העונה על ידי השופטים, אולם בעקבות אהדת הקהל, ניתנה לו אפשרות לחזור לתחרות באמצעות "גלגל הצלה".
בסופו של דבר, ניצח סעדו עם כ-57% מהקולות, קירקילן זכה במקום השני עם כ-23% מהקולות וביטון זכתה במקום השלישי עם כ-20% מהקולות.
בעקבות תוצאות חריגות שהתגלו באחד משלבי התחרות וחשד לזיוף קולות, הוחלט לשנות את שיטת ההצבעה ועתה הוגבל כל צופה להצבעה אחת בלבד מכל אמצעי הצבעה (מסרון, טלפון או דרך אתר האינטרנט של התוכנית).
מאז ובמשך העונות הבאות, נותרה שיטת ההצבעה מוגבלת בחלקה בוטלה ההצבעה בטלפון ובאינטרנט (בעונה 9 הצבעה באינטרנט התאפשרה שוב), והוגדלה הצבעת המסרונים ל-5 הצבעות בהמשך, ואז ל-10 הצבעות).
באותה שנה גם הפקת התוכנית הוציאה תוכנית ספיישל "כוכב נולד – מסלול ה-40 פלוס" בו התחרו מתמודדים בני ארבעים ומעלה.
במסלול הזה ניצחה ילנה גרישקוב, שבתה סשה גרישקוב, התמודדה בעונה הקודמת.
העונה הרביעית של "כוכב נולד" החלה במאי 2006. לתוכנית הצטרפו שופטים חדשים, גל אוחובסקי ומרגלית צנעני, שחברו אל השופטים צדי צרפתי וצביקה פיק.
ציפי פינס, מנהלת תיאטרון בית ליסין תוכננה גם היא להצטרף לצוות השופטים, אך פרשה בשלבים מוקדמים.
צילומי התוכנית עברו לאולפן חדש ולא נערכו עוד באולפן הישן של "לא נפסיק לשיר".
שיר הנושא של העונה, "כל כך הרבה שירים", נכתב והולחן על ידי יוני בלוך וברק פלדמן ובוצע על ידי זוכה העונה הקודמת, יהודה סעדו.
בעונה זו נערכו מספר חידושים כגון דואטים, אשר הושרו על ידי זוגות מתמודדים ומתן אפשרות לשופטים להעניק חסינות לאחד מהמתמודדים.
כמו כן נקבע כי לאורך העונה תבצע הנבחרת הופעות הצדעה לאמנים וללהקות.
מלחמת לבנון השנייה שנערכה במהלך שידורי העונה הרביעית, הביאה לשיבושים בשידורה, ועל כן עונה התארכה מעל למצופה ומופע הגמר של העונה נערך ב-7 בספטמבר, בפארק הירקון בתל אביב, כחלק ממופע "ווליום תל אביב", בהשתתפות ג'קו אייזנברג, מאיה רוטמן ורפאל מירילא.
אייזנברג ניצח, עם כ-46% מהקולות, במקום השני זכתה רוטמן עם כ-28% מהקולות ובמקום השלישי זכה מירילא עם כ-26% מהקולות.
בריאיון שנתן אייזנברג זמן קצר לאחר זכייתו, הוא עורר סערה תקשורתית, לאחר שסיפר, בין השאר, שהוא לא התגייס לצה"ל ולא מתחרט על כך.
הראיון הוביל לתגובות חריפות בציבור, אשר הובילו את אייזנברג להתנצל בפומבי, ולפסק זמן בן מספר חודשים מהופעות בתקשורת, ובשנת 2010 הוא עבר להתגורר באמסטרדם.
הזמר עמיר חדד אשר השתתף בעונה זו, ייצג את צרפת באירוויזיון 2016 והגיע למקום השישי.
העונה החמישית של "כוכב נולד" החלה במאי 2007. השופטים היו צדי צרפתי, צביקה פיק, מרגלית צנעני וגל אוחובסקי, כשבחלק גדול מהאודישנים הצטרף יוני בלוך כשופט-אורח.
את שיר האודישנים לעונה, "קשה לי לא להתרגש", כתב והלחין זוכה "כוכב נולד 4", ג'קו אייזנברג, והוא שר אותו כדואט עם זוכת המקום השני, מאיה רוטמן.
לקהל הצופים ניתנה האפשרות להצביע חמש פעמים מכל אמצעי הצבעה (דרך אתר האינטרנט של התוכנית ובאמצעות מסרונים).
הגמר, שאליו עלו בועז מעודה, מארינה מקסימיליאן בלומין ושלומי בראל, נערך ב-29 באוגוסט 2007, בחוף גולן בכנרת, כחלק ממופע "ווליום כנרת".
מעודה ניצח עם כ-50% מהקולות.
למקום השני הגיעה בלומין עם כ-27% מהקולות, ובראל סיים במקום השלישי עם כ-23% מהקולות.
בגמר נשברו שלושה שיאים מאז תחילת שידור התוכנית: מספר שיא של הצבעות (מעל ל-900,000) ביחס למספר אפשרויות ההצבעה לכל צופה; גודל הקהל - כ-40,000 איש; שיא רייטינג של 9 שנים בערוץ השני - 31.2% מכלל האוכלוסייה (35.9% ממשקי הבית היהודיים), כאשר בשיא נרשמו 41.6 אחוזי רייטינג.
בתום עונה זו הוצעו חוזי הקלטה למתמודדים רבים.
מעודה זכה בחוזה עם חברת "הד ארצי", בלומין בחוזה עם חברת "הליקון", ובראל בחוזה עם חברת "NMC".
בנוסף, חן אהרוני ואדיר אוחיון, מתמודדים שהגיעו לשלבים מתקדמים, קיבלו חוזי הקלטה ב-"NMC" וב"הליקון", בהתאמה.
העונה השישית של "כוכב נולד" החלה במאי 2008. השופטים הם צדי צרפתי, צביקה פיק, מרגלית צנעני וגל אוחובסקי, כאשר אל צוות השופטים באודישנים צורפה דפנה לוסטיג.
שיר האודישנים "מי היה מאמין" נכתב והולחן על ידי קרן פלס ובוצע על ידי זוכה העונה הקודמת, בועז מעודה, יחד עם זו שהגיעה למקום השני בעונה הקודמת, מארינה מקסימיליאן בלומין.
אחת מתוכניות האודישנים נערכה בהודו - צביקה הדר, אוחובסקי וצנעני נסעו לשם וערכו אודישנים בקרב המטיילים הישראלים במדינה, מהם נבחרה מתמודדת אחת, עדי אבישי, אשר נכנסה לנבחרת העונה והגיעה למקום השישי.
עונה זו זכורה בכך שלראשונה בתולדות התוכנית הוחזרו שני מתמודדים על פי החלטת השופטים בלבד.
המתמודדים שחזרו הם אביב משולם (אשר הגיע לבסוף למקום החמישי) והאחיות אורלי ושולי גואטה (אשר הודחו יום לאחר חזרתן לתוכנית, ובכך, הגיעו למקום התשיעי).
החלטה זו גררה אחריה ביקורות רבות, בטענה שההפקה מזלזלת בצופי התוכנית.
בספיישל ילדים, שנערך באמצע חודש יולי, התארח בתוכנית הזמר האמריקאי שון קינגסטון.
במהלך התוכנית הוא ביצע את שירו "Beautiful Girls".
בעונה זו, "כוכב נולד" שילבה במסגרת התוכנית הרגילה גם תחרות בין "להקות צעירות".
חברי הלהקה "פאנק יו", שהגיעה למקום הראשון, זכו בהקלטת סינגל בהפקתו המוזיקלית של דודו טסה (השיר "בן 16/לכתוב את הכל") ובתואר "הלהקה הבאה של ישראל".
פאנק יו גם היו הראשונים להופיע במופע הגמר של התוכנית בחופה של הכנרת, בשירים "שבוע" ו-"בן16/לכתוב את הכל".
גמר "כוכב נולד 6" נערך בחסות חברת סלקום במסגרת פסטיבל "ווליום כנרת" ב-26 באוגוסט.
לגמר התוכנית עלו כרמל אקמן, לי בירן וישראל בר-און.
בגמר התוכנית הגיע ישראל בר-און למקום הראשון עם 56% מהקולות.
היה זה לאחר ששר את שירו המקורי "בדיוק כמו פעם" וכן דואט עם מארינה מקסימיליאן בלומין לשיר "גאון" של נורית גלרון.
למקום השני הגיע לי בירן אשר שר את "עוד סיפור אחד של אהבה" של שימי תבורי ודואט עם נינט טייב ל"לא יכולתי לעשות עם זה כלום".
בירן זכה ב-24% מקולות המצביעים.
למקום השלישי הגיעה כרמל אקמן ששרה את "כמו ציפור מטורפת" של יזהר כהן ודואט עם בועז מעודה ל"אנצל" של מוש בן ארי.
במהלך אפריל 2009 נערכו האודישנים לעונה השביעית של כוכב נולד.
לצוות השופטים הצטרפה דנה אינטרנשיונל.
בעונה זו, נערכו אודישנים גם בארצות הברית.
ממוצע הגילאים בעונה בלט בהיותו נמוך משמעותית מעונות קודמות - מתמודדים רבים שהגיעו לשלבים מתקדמים היו בני פחות משמונה עשרה.
שיר הנושא של העונה, "רציתי לשיר", נכתב והולחן על ידי הזמר דודו טסה ובוצע על ידי שלישיית תוכנית הגמר של העונה השישית: ישראל בר און, לי בירן וכרמל אקמן.
החידוש בעונה זו היה תוכנית הספין אוף "הצילו!
אני כוכב נולד", אשר שימשה כתוכנית "גלגל הצלה" למתמודדים שהודחו.
התוכנית שודרה בערוץ 24 בהנחייתה של מארינה מקסימיליאן בלומין.
בתוכנית החדשה, התחרו ביניהם מודחי "כוכב נולד" של אותו שבוע ולאחר חשיפת הצבעת הקהל, המתמודד שקיבל את מרב הקולות עבר להתמודד על הזכות להישאר בתוכנית גם בשבוע שלאחר מכן.
רק הזוכה היה אמור לחזור לתוכנית, אולם לבסוף, חזרו שני מתמודדים להתחרות בשלב בו נותרו חמישה מתמודדים מלבדם.
נוסף על כך, ערוץ 24 שידר בשידור ישיר מחדר החזרות של "כוכב נולד".
על אף היות התוכנית תחרות זמר עברי, בעונה זו הורשו המתמודדים לשיר חלק מהשירים בלועזית, לצד שירים בעברית.
בעונה זו נאלץ המתמודד עומר אדם לפרוש, לאחר שכבר העפיל לשביעייה הסופית ונחשב לבעל סיכוי גבוה להגיע לגמר.
פרישתו מהתוכנית נעשתה לאחר שהתברר ששיקר להפקה באשר לגילו.
אדם הציג את עצמו כבן 16.5 אף על פי שלמעשה היה צעיר בשנה.
אלמלא היה משקר, לא יכול היה להשתתף ב"כוכב נולד 7", עקב הגבלת הגיל המצויה בתקנון התוכנית.
גילו של אדם נחשף על ידי עומרי חיון, בלוגר אשר מצא את גילו האמיתי במרשם התושבים שדלף לאינטרנט.
ב"ספיישל שנות השמונים" שנערך לקראת סוף יולי, התארחו בתוכנית חברי להקת ה-"Pet Shop Boys".
במהלך התוכנית הם ביצעו את שירם "Love Etc".
שידור העונה החל ב-24 במאי ומופע הגמר של העונה התקיים ב-30 באוגוסט בחוף הדקל שבאילת.
שלושת הפיינליסטים שהתחרו בגמר הם רוני דלומי, ולדי בלייברג ומיי פיינגולד.
להבדיל ממופעי הגמר הקודמים, בשנה זו המקום השלישי הוכרז אחרי סבב סולואים ראשון, שלאחריו שני המתמודדים שנותרו התחרו ב"ראש בראש".
הם ביצעו סולו נוסף שלאחריו נפתחת ההצבעה מחדש.
לשלב השני של הגמר עלו דלומי ובלייברג והזוכה הייתה רוני דלומי.
היא זכתה בכ-61% מקולות הצופים ובכך הפכה לזוכה הצעירה ביותר בתולדות התוכנית, בת 17 בזכייתה וגם לאישה הראשונה שזכתה מאז זוכת העונה הראשונה נינט טייב.
בגמר נשלחו למעלה מ-900,000 מסרונים, מספר שיא ביחס לשנים עברו.
בסוף אוגוסט 2009, עוד במהלך שידורי העונה השביעית, נפתחה ההרשמה לאודישנים של העונה השמינית של "כוכב נולד".
האודישנים לעונה זו התקיימו מוקדם מהרגיל, בחורף 2009–2010. שיר האודישנים ה"מסורתי" שליווה את העונה השמינית הוא "עכשיו תורי", שנכתב על ידי מוש בן ארי ומבוצע על ידי זוכת העונה השביעית, רוני דלומי.
בדומה לשנים קודמות, הפקת התוכנית יצאה לערוך אודישנים לישראלים גם בתפוצות, והפעם נערכו האודישנים בערי ברזיל.
בעונה זו הצטרף אל צוות השיפוט הזמר והמוזיקאי פבלו רוזנברג, שהחליף את צביקה פיק, אשר פרש מן התוכנית.
העונה עלתה לשידור ב-5 במאי 2010 ומופע הגמר שלה התקיים ב-4 בספטמבר 2010 בבריכת הסולטאן שבירושלים.
בעונה זו, בדומה לעונה הקודמת, החזרות להופעות החיות שודרו בשידור חי בערוץ 24. כמו כן, בחזרות נעזרו המתמודדים בשופטי התוכנית ובמפיק המוזיקלי לואי להב.
שלושת המועמדים שהעפילו לגמר הם עידן עמדי, אוהד שרגאי ודיאנה גולבי.
במופע הגמר, לאחר סבב הצבעה ראשון, הודח אוהד שרגאי.
לאחר ששני הנותרים הופיעו כל אחד בשיר נוסף, נערך סבב הצבעה נוסף בקרב הצופים, ללא שקלול של הצבעות השופטים.
בתום ההצבעה הוכרזה גולבי כמנצחת, לאחר שגרפה 53% מקולות הצופים.
בסוף אוגוסט 2010 הוכרזה תחילת ההרשמה לאודישנים של "כוכב נולד 9", ואלו החלו ב-20 בינואר 2011. שידורי העונה החלו ב-2 באפריל 2011. מופע הגמר של העונה התקיים ב"חוף הסטודנטים" בחיפה ב-23 ביולי 2011.
בעונה זו הצטרפו לחבר השופטים הזמרת מירי מסיקה והמוזיקאי יאיר ניצני.
זאת במקום דנה אינטרנשיונל, שפרשה בשל רצונה להשתתף בשנית בתחרות האירוויזיון, ופבלו רוזנברג וגל אוחובסקי, אשר השתתפותם בתוכנית הופסקה.
"שיר האודישנים", אשר מלווה את כל העונה, הוא "הדרך שלך", שנכתב על ידי עידן עמדי, שהגיע למקום השני בגמר העונה השמינית.
השיר מבוצע בשתי גרסאות: "גרסת הבנות" אותה מבצעת זוכת העונה השמינית, דיאנה גולבי, ו"גרסת הבנים", המבוצעת על ידי עידן עמדי.
לקראת תוכנית חצי הגמר של העונה, חשפה הפקת התוכנית כי בשתי תוכניות קודמות, הוטו התוצאות באמצעות משלוח של מסרונים רבים ממספרים סלולריים מאותן קבוצות מספרים, לטובת המתמודדת תמר יהלומי.
הפקת כוכב נולד החליטה בשל כך לאפשר לשלושת המודחים האחרונים להתמודד יחד עם יהלומי על כרטיס אחד נוסף לחצי הגמר, יהלומי עצמה העדיפה לפרוש מהתוכנית, לאחר שאביה הודה שעמד מאחורי הטית התוצאות.
מופע הגמר של העונה נערך ב"חוף הסטודנטים" בחיפה.
שלושת המתמודדים שהעפילו אליו היו לירון רמתי, דוד לביא וחגית יאסו.
לאחר סבב סולואים והצבעה ראשונה, הודח לירון רמתי.
לאחר מכן הופיעו דוד לביא וחגית יאסו כל אחד בשיר נוסף ונערך סבב הצבעה נוסף בקרב הצופים, ללא שקלול הצבעות השופטים.
בתום ההצבעה הוכרזה יאסו כמנצחת, לאחר שגרפה כ-60% מקולות הצופים.
בעקבות זכייה זו היא קיבלה, בין היתר, מלגת מחיה בסך 240 אלף ש"ח והפקת אלבום בכורה על ידי הזמר עברי לידר.
תוכנית הגמר בעונה זו, זכתה לשיעור צפייה שיא בתולדות התוכנית, של 41% ממשקי הבית היהודיים, כשברגע השיא שיעור הצפייה עמד על 47%, אחד השיעורים הגבוהים בתולדות הטלוויזיה הישראלית.
ב-16 באוגוסט 2011, שבועות לאחר סיום העונה התשיעית, נעצרה מרגלית צנעני, אחת מהשופטות בתוכנית, בחשד לסחיטה באיומים.
בין היתר, חשדה המשטרה כי צנעני הייתה מעורבת בקידום מועמדים בתוכנית "כוכב נולד".
בעקבות חשדות אלה, דרשה הרשות השנייה מ"שידורי קשת" לבדוק את הנושא.
לבסוף בשל פרשה זו הודחה צנעני מחבר השופטים של התוכנית.
כוכב נולד 10 - עונת העשור
לראשונה בתולדות התוכנית, הוכרזה ההרשמה לעונה הבאה של "כוכב נולד" כבר בתוכנית האולפן הראשונה של העונה הקודמת לה ולא בגמר, כנהוג בשנים עברו.
האודישנים לעונה העשירית החלו בפברואר 2012 והעונה עצמה עלתה לשידור ב-22 במאי 2012.
שיר הנושא של העונה היה חידוש לשירו של שלמה ארצי, "כבר עבר די זמן" (במקור "מה רצינו להגיד"), המדבר על הכמיהה לעסוק במוזיקה.
לכבוד עונת העשור ובשל ריבוי המבצעים, כתב ארצי בית נוסף לשיר.
את השיר ביצעו כלל זוכי התוכנית לדורותיה ופיינליסטים נוספים.
בלט בהיעדרו זוכה העונה השישית של התוכנית, ישראל בר און, שסירב להשתתף בשיר ובקליפ.
בנוסף הוקלט גם שיר האודישנים בביצוע לירון רמתי, דוד לביא וחגית יאסו, בשם "זה הזמן" שאת מילותיו כתב לביא והלחין יגאל בשן.
בעונה העשירית הצטרפו לחבר השופטים הזמר והשחקן גידי גוב והזמר משה פרץ.
זאת במקום יאיר ניצני, שבחר לפרוש מהתוכנית, ומרגלית צנעני, שהודחה בשל מעורבות בפרשה פלילית.
עונה זו התאפיינה בממוצע גילאים נמוך במיוחד, והמבוגר מבין המתמודדים היה בן 23.
בעונה זאת עברה התוכנית מתיחת פנים מסיבית: הנבחנים חויבו ללמוד שיר מתוך רשימת "100 קלאסיקות ישראליות" שהוכנה מראש; השופטים קיבלו טאבלטים על מנת שיוכלו לחוות דעה על המתמודד בזמן אמת; בשונה מעונות קודמות ששודרו מאולפן קבוע בהרצליה, התוכנית שודרה מאולמות שונים ברחבי הארץ כחלק מ"מסע העשור".
כמו כן בשלב הנבחרת שולבה ועדה מקצועית (שהורכבה ממוזיקאים וזמרים) כגורם מדרג נוסף של המתמודדים, ואילו ההצבעה במסרונים והשידורים החיים נדחו לשלב מאוחר יותר.
בעונה זו זכתה התוכנית לנתוני מדרוג נמוכים מהרגיל ששיקפו את מידת העניין שגילה הציבור בתוכנית.
הגמר נערך גם בחיפה ב-4 בספטמבר 2012. לגמר העפילו אור טרגן, תלמיד תיכון מהרצליה בן 17, איטן גרינברג, בן 18 מגבעתיים ואניטה גסין, תלמידת תיכון בת 16 ממגדל העמק, צעירת המתמודדים בעונה והמתמודדת הצעירה ביותר בתולדות התוכנית שהעפילה לגמר.
לאחר סבב סולואים והצבעה ראשונה, הודחה אניטה גסין.
שני הנותרים ביצעו שיר נוסף ולבסוף ניצח אור טרגן, משקיבל 51% מקולות הצופים.
מקום ראשוןמקום שנימקום שלישי עונה 1נינט טייבשירי מימוןשי גבסועונה 2הראל מויאלהראל סקעתעדי כהןעונה 3יהודה סעדומיכאל קירקילןשיר ביטוןעונה 4ג'קו אייזנברגמאיה רוטמןרפאל מירילאעונה 5בועז מעודהמארינה מקסימיליאןשלומי בראלעונה 6ישראל בר-אוןלי בירןכרמל אקמןעונה 7רוני דלומיולדי בלייברגמיי פיינגולדעונה 8דיאנה גולביעידן עמדיאוהד שרגאיעונה 9חגית יאסודוד לביאלירון רמתיעונה 10אור טרגןאיטן גרינברגאניטה גסין
בתום תוכנית הגמר של העונה העשירית ל"כוכב נולד", הודיע צביקה הדר שהאודישנים לעונה הבאה, ה-11 במספר, נפתחו.
צילומי העונה נדחו מספר פעמים, וב-20 במאי 2013 פורסם כי משה פרץ עוזב את כס השיפוט בתוכנית לטובת עונתה הראשונה של התוכנית "אקס פקטור" בזכיינית המתחרה רשת, וכי צדי צרפתי, מירי מסיקה וגידי גוב יעזבו אף הם את התוכנית.
נוסף על החלפת צוות השיפוט (מלבד צביקה הדר שנשאר - אולם הפך ממנחה לשופט), מותגה התוכנית בפורמט החדש בשם "הכוכב הבא".
ב-25 באוגוסט 2013, הושק הפורמט החדש על ידי "קשת" בערוץ 2, ופורסם ששיטת ה-SMS תוחלף בהצבעה באמצעות אפליקציית makoTV.
לאחר סינון מוקדם של השופטים יגיעו המתמודדים לשלב המבחן החי.
התוכנית תשודר בשידור חי, וכל מתמודד יתחיל לשיר מאחורי מסך סגור, בליווי פסנתר בלבד, כשהוא אינו רואה לנגד עיניו את השופטים או את הקהל.
עם תחילת השיר הצופים בבית יתחברו לאפליקציה ויהיה עליהם להחליט, בזמן אמת, אם המתמודד עובר או לא עובר.
ברגע שהמתמודד יגיע ל־70 אחוזים ויותר של הצבעות "עובר" (קולות הצופים והשופטים יחד) - המסך ייפתח והוא יעבור לשלב הבא.
התוכנית החלה את שידורה ב-17 בספטמבר 2013. החל מהעונה השנייה, למשך 6 שנים, הזוכה בתוכנית היה נציגה של ישראל לתחרות האירוויזיון, ולפיכך, התוכנית נקראה מאז "הכוכב הבא לאירוויזיון" עד עונתה השביעית.
מתמודד העונה השביעית של כוכב נולד, חובי סטאר, זכה בעונה השלישית של תוכנית זו, ולפיכך, נבחר לייצג את ישראל באירוויזיון 2016. זוכת העונה החמישית של התוכנית, נטע ברזילי, זכתה באירוויזיון 2018.
מתמודדי התוכנית וסוגיות בחברה הישראלית
במהלך העונות התעורר עניין רב באופן בו משתקפת החברה הישראלית בתוכנית.
בעיקר בלטו בשיח הציבורי סוגיות הפריפריה לעומת המרכז, דתיים לעומת חילוניים, מזרחים לעומת אשכנזים ואף יהודים לעומת ערבים.
זוכת העונה הראשונה, נינט טייב, בלטה בכך שהיא שומרת מסורת ושהיא הגיעה מקריית גת.
לאחר ניצחונה קיבלה טייב את התפקיד הראשי בסדרה "השיר שלנו", דמות של צעירה מקריית גת שמגיעה למרכז ומצליחה להגיע למעמד של כוכבת גדולה.
גם זוכה העונה השנייה, הראל מויאל וגם הזוכה העונה השלישית, יהודה סעדו, הם שומרי מסורת.
כשנודע שהעונה הרביעית תשודר בערב שבת, נטען שמתמודדים כמו טייב, מויאל, סעדו ושי גבסו לא היו יכולים להתגלות אם התוכנית הייתה משודרת בערב שבת כבר בתחילת דרכה.
זכייתו של ג'קו אייזנברג בעונה הרביעית (2006) העלתה את שאלת הגיוס לצה"ל בחברה הישראלית.
בעונה התשיעית ערכה ההפקה "ספיישל" אודישנים בבסיסי צה"ל במסגרתם נבחרו לתחרות מספר חיילים מהיחידות השונות בהן ביקרו.
בעונה החמישית השתתפה בתוכנית בפעם הראשונה זמרת ערבייה שהגיעה לשלב "הנבחרת" - מרים טוקאן הנוצרייה מהכפר אעבלין.
במהלך העונה, התבלטה טוקאן בשירתה ששילבה מוטיבים סגנוניים מהמוזיקה הערבית.
השתתפותה של טוקאן בכוכב נולד לוותה בתשומת לב ייחודית מצד התקשורת, מעבר לזאת אשר לה זוכים מתמודדים רגילים, בין השאר בשל החיכוך שיצר מוצאה האתני בקרב קהל התוכנית, שרובו יהודי.
כך למשל, שאל אהוד אשרי בעיתון הארץ "האם תוכנית הדגל של ערוץ 2, סמל הקונצנזוס הישראלי הרחב, יכולה להרשות לעצמה מנצחת ערבייה?".
במקביל, זכתה השתתפותה של טוקאן לסיקור תקשורתי בשפה הערבית באמצעי תקשורת שונים בישראל ומחוצה לה.
למרות היחס החיובי שהשתדלה ההפקה להעניק לטוקאן, נרשמו מספר אירועים שקוממו רבים הקשורים בהשתתפותה בתוכנית.
דוגמה לכך הייתה הערתו של שופט התחרות צדי צרפתי בדבר המבטא שיש לטוקאן, והחיקוי הפרודי של אורנה בנאי לביצועה של טוקאן ל"הכניסיני תחת כנפך" של ביאליק בטקס פרסי האקדמיה לטלוויזיה.
בעונה התשיעית זכתה המתמודדת חגית יאסו, בת לעדה האתיופית.
בקרב הקהילה האתיופית נתפס ניצחונה כמשמעותי לקהילה כולה.
למרות הפופולריות הרבה של התוכנית, כלפי "כוכב נולד" הועלתה לא פעם ביקורת על יצירת זילות של המוזיקה ועבודתם של זמרים.
בין מבקריה ניתן למנות את הזמרת חוה אלברשטיין שצוטטה בראיון עמה במוסף מעריב: .
גם יהורם גאון תקף את התוכנית בכנס "תמוז" למוזיקה ישראלית בו זכה בפרס למפעל חיים כשבנאום התודה שלו אמר:
עוד נטען, כי רבים מזוכי התוכנית מתפוגגים ואין בזכייתם כדי לתרום למוזיקה הישראלית או להעיד על כישרונם המוזיקלי.
מנגד, הצביעו רבים על כך כי התוכנית שימשה מקפצה משמעותית לזמרים צעירים שלא מעט מהם אף הפכו להצלחה.
ביקורת נוספת שהועלתה התייחסה ל"מסחטת הרגש" של התוכנית, שהעדיפה את ההצלחה הטלוויזיונית על פני הכישרון המוזיקלי.
במהלך העונות הושמעה ביקורת כנגד התוכנית גם על הפרסום הסמוי לטובת חברות כמו סלקום והחברה המרכזית לייצור משקאות קלים, נותנות החסות הרשמיות של התוכנית בעבר.
הביקורת מגיעה על רקע היותה של סלקום זו שהכתיבה, למשל, את המיתוג של התכנית עם הצבע הסגול המזוהה עם החברה.
לקראת עליית העונה ה-11 ("הכוכב הבא") נמתחה ביקורת על ליהוק השופטים המחודש ובפרט על צירופו של איש יחסי הציבור רני רהב לשולחן השופטים, בטענה שבכך גובר הממד הבידורי של התוכנית על זה האומנותי ודוחק את העיסוק במוזיקה לשוליים.
כּוֹכַב מִיכָאֵל הוא מושב חקלאי במישור החוף הדרומי, בין קריית גת ואשקלון, המשתייך למועצה אזורית חוף אשקלון.
היישוב הוקם באוקטובר 1950 כמעברה על ידי עולים מעיראק.
באותה תקופה נקרא המקום "כוכב", על פי שמו של הכפר הערבי (הנטוש) הסמוך כאוכבה.
בשנת 1957 התגלה נפט בשדות כוכב, מדרום ליישוב כיום, כחלק מהרחבת שדה הנפט חלץ הסמוך.
בשנת 1959 החליטה מחלקת ההתיישבות לפנות את המושב מתושביו עקב מצבו של המקום.
בעקבות זאת עזבו במשך שנה זו רוב המשפחות, ונשארו רק 5-6 משפחות, ורק אדם אחד שעסק בחקלאות, חיים כהן.
בשנת 1960 הוחלט ליישב את המקום מחדש בגרעין של 40 צעירים בוגרי צבא, בני מושב נוגה, אך תוכנית זו לא יצאה לפועל.
בשנת 1963 יושב המקום מחדש, על ידי עולים מארגנטינה.
בשנת 1964 הוחלט על ידי ועדת השמות הממשלתית לקרוא ליישוב "כוכב מיכאל" על שמו של סר מייקל סובל (Sir Michael Sobell) - נדבן מבריטניה.
בשנת 2005 הורחב המושב (הרחבה קהילתית) והוכשרו 118 מגרשים לבני המושב.
כוכב משתנה הוא כוכב שבהירות נראיתו כפי שהיא נראית מכדור הארץ אינה קבועה ומשתנה עם הזמן.
הסיבה לשינוי יכולה להיות שינויים בעוצמת ההארה של הכוכב או חסימה זמנית של אורו בכיוון כדור הארץ.
למעשה כל הכוכבים משתנים ברמה זו או אחרת לאורך זמן חייהם, כך שהמונח מתייחס להשתנוּת על פני פרקי זמן קצרים ביחס לאורך חיי הכוכב, בדרך כלל בין דקות למאות שנים.
על פי התורה האריסטוטלית, היו השמיים קבועים ולא משתנים (למעט תנועת כוכבי הלכת והירח).
תורה זו נחשבה כנכונה בתרבות האירופית עד למאה ה-16, למרות שסביר שהיו בעבר אירועים של הופעת כוכבים חדשים והיעלמותם (למשל אירועי סופרנובה 1054 וסופרנובה 1181), אך אלו לא תועדו בתרבות האירופית, למרות שזכו לתעוד בתרבויות אחרות.
בשנת 1572 הופיעה סופרנובה 1572, שהוכרזה על ידי טיכו ברהה ככוכב חדש (נובה), ובשנת 1604 אירעה סופרנובה נוספת.
בנוסף לכך, בשנת 1596 זוהה הכוכב אומיקרון בלווייתן בטעות כנובה, אך לאחר שנעלם והופיע מספר פעמים באופן מחזורי הוא זוהה ככוכב המשתנה הראשון.
בשנת 1667 תועד הכוכב המשתנה השני – אלגול (אם כי סביר שדבר השתנותו היה ידוע עוד קודם לכן).
מאז תועדו בשביל החלב למעלה מ-40,000 כוכבים משתנים ועוד כ-10,000 בגלקסיות אחרות.
המאפיין הבולט של כוכבים משתנים הוא שינוי הבהירות, אך השינוי בעוצמת הקרינה אינו בהכרח אחיד על פני כל ספקטרום הפליטה של הכוכב.
ייתכן, למשל, ששינוי בטמפרטורת הכוכב יביא לגידול בפליטה בתחום ספקטרלי אחד ולהקטנת הפליטה בתחום אחר.
שינויים במאפייני הסעת החום בשכבות החיצוניות של הכוכב או שינויים בשקיפות של שכבות אלו יכולים להתאפיין בשינוי בפליטה של תחום ספקטרלי מסוים ולהשאיר תחום אחר כמעט ללא שינוי.
למרות שבאמצעות שימוש בטלסקופ בלבד (ואפילו טלסקופ חובבים) ניתן לזהות את השינויים באורם של כוכבים משתנים רבים ולהעריך את שינויי הבהירות על ידי השוואה לבהירות של כוכבים סמוכים, זיהוי מקצועי של השינויים בבהירותם של כוכבים משתנים נעשה באמצעות מדידת עוצמת האור בתחומים שונים באמצעות ספקטרופוטומטר ומכשירי מדידה נוספים.
ביצוע מדידות עוקבות לאורך זמן ורישום הנתונים בגרף יוצר את עקומת הבהירות של הכוכב ומאפשר להבחין במאפייני ההשתנות:
סדירות – ההשתנות עשויה להיות מחזורית, מחזורית למחצה או לא סדירה
במקרה של מחזוריות סדירה – זמן המחזור
עוצמת השינוי – ההבדל בעוצמת ההארה בין ההארה המרבית והמזערית
אופי השינוי – שינוי חד או הדרגתי, סימטרי או א-סימטרי, בעל מחזורי משנה.
ניתוח ספקטרוסקופי של אור הכוכב מאפשר להבחין בשינויים בספקטרום הנפלט ולהסיק מהם על גורמי ההשתנות:
שינויים בשקיפות השכבות החיצוניות של הכוכב
קיום בן זוג עמום שעשוי להסתיר את אור הכוכב
שדות מגנטיים חזקים שעשויים להשפיע על הבהירות
קווי בליעה שמראים על ענני גז המקיפים את הכוכב.
מצירוף המדידות ניתן בדרך כלל לשער את המנגנון הגורם לשינויים הנצפים באורו של הכוכב וכך למיין את הכוכבים המשתנים על פי סוגם ועל פי מנגנון ההשתנות.
ניתן לסווג את הכוכבים המשתנים על פי פרמטרים שונים:
מידת ההשתנות (מאיות דרגת בהירות, עשיריות דרגת בהירות, דרגות בהירות)
סדירות ההשתנות (סדירה, סדירה למחצה, לא סדירה)
זמן המחזור (דקות, שעות, ימים, שבועות, שנים, מאות שנים, חסר סדירות)
מקובל לסווג על פי מנגנון ההשתנות לפי הסדר הבא: ההבחנה הראשונה היא בין השתנות כתוצאה משינויים בפליטת האור של הכוכב עצמו ובין השתנות כתוצאה מהסתרת האור על ידי גורם חיצוני.
לאחר מכן מבחינים על פי מנגנון השינוי עצמו ולפעמים מחלקים חלוקות משנה על פי הפרטים המדויקים יותר של גורמי ההשתנות ועל פי מאפייני ההשתנות האחרים.
שמות הסוגים נגזרים בדרך כלל משמם של הכוכבים המשתנים הראשונים שזוהו כשייכים לסוג זה.
השתנות הבהירות מסיבות חיצוניות נובעת בדרך כלל מהסתרה של אור הכוכב על ידי בן זוג עמום יותר – ליקוי מאורות.
עם זאת, קיימים כוכבים שבהירותם אינה אחידה או שצורתם אינה כדורית ולכן בהירותם משתנה כאשר הם מסתובבים סביב צירם.
כוכבים אלו הם למעשה מערכת זוגית בה זוג כוכבים מקיפים זה את זה כך שקו הראייה אל כדור הארץ נמצא במישור הסיבוב.
כאשר אחד הכוכבים עובר על פני הכוכב השני הוא מסתיר אותו וגורם לירידה בעוצמת ההארה הכוללת של זוג הכוכבים.
גודל השינוי תלוי בהפרש הבהירויות של זוג הכוכבים, בגודלם ובזווית המדויקת בין מישור הסיבוב ובין קו הראייה אל כדור הארץ.
השינוי הגדול ביותר בבהירות מתקבל כאשר אחד הכוכבים עמום בהרבה מהשני וגדול ממנו וכן הזווית קטנה מאוד כך שמתקבלת הסתרה מלאה של הכוכב הבהיר על ידי העמום.
משתנים לוקים מסוג אלגול – עוצמת הבהירות קבועה רוב הזמן עם שתי ירידות ברורות בזמני המעבר של הכוכבים זה על פני זה.
משתנים לוקים מסוג β בנבל – שני הכוכבים קרובים מאוד זה לזה כך שעקומת הבהירות משתנה כל הזמן.
משתנים לוקים מסוג W בדובה הגדולה – הכוכבים צמודים זה לזה ובעלי בהירות זהה כך שהם מהווים למעשה גוף אחד לא כדורי ועוצמת האור משתנה כתוצאה מהשינוי בצורת הגוף כפי שהוא נראה מכדור הארץ ברציפות ובזמן מחזור של יום או פחות.
משתנים לוקים פלנטריים – כוכב לכת חוץ-שמשי עובר על פני הכוכב וגורם לירידה קטנה מאוד בבהירות.
כוכבים אלו מאירים בצורה לא אחידה.
סיבובם העצמי סביב צירם מביא לשינוי בעוצמת האור כפי שהוא נצפה מכדור הארץ.
חוסר האחידות של ההארה יכול לנבוע מסיבות שונות כמו צורה גאומטרית לא סימטרית ביחס לציר הסיבוב או כתוצאה מכך שהקרינה נפלטת בצורה לא אחידה מפני הכוכב.
כוכבים לא כדוריים – אלו כוכבים במערכת זוגית קרובה בה כוח המשיכה בין הכוכבים גורם לעיוות צורתם.
כתוצאה מכך שטח פני הכוכבים כפי שהוא נראה מכדור הארץ משתנה ואיתו משתנה גם הבהירות.
כוכבים עם בהירות לא אחידה – מתחלקים לשני סוגים:
משתני BY בדרקון – בשל כתמים דומים לכתמי השמש, בהירות פני השטח של הכוכבים אינה אחידה.
אם הכתמים הם גדולים מאוד ביחס לשטח מעטפת הכוכב, בהירות הכוכב עשויה להשתנות מעט עם סיבובו.
משתני α2 בכלבי ציד – בשל שדה מגנטי חזק ולא אחיד, פיזור היסודות השונים בשכבות החיצוניות של הכוכבים אינו אחיד וגורם לשינויים קטנים בבהירות ובספקטרום של הכוכבים, שבאים לידי ביטוי עם סיבוב הכוכב על צירו.
פולסרים באור נראה – פולסרים פולטים קרינה באלומה צרה יחסית כך שפולסרים באור נראה מופיעים ונעלמים בזמן מחזור שנע מאלפיות שנייה ועד מספר שניות.
הפולסר באור נראה הידוע ביותר הוא הפולסר שבערפילית הסרטן.
השתנות הבהירות מסיבות פנימיות נובעת בדרך כלל משינוי במאפייני הכוכב כמו רדיוס, טמפרטורה, שדה מגנטי ואפילו שינוי מסה בעקבות אינטראקציה עם בן זוג.
השינויים יכולים לנבוע ישירות משינוי בקצב ההיתוך הגרעיני בכוכב או ממעבר של הכוכב למצב של חוסר שיווי משקל הידרוסטטי.
כוכבים אלו מתנפחים ומתכווצים לסירוגין, חלקם במחזוריות סדירה וחלקם במחזוריות סדירה למחצה כאשר אורך המחזור משתנה מעט מפעם לפעם סביב אורך מחזור ממוצע.
השינויים ברדיוס גורמים לשינויים גם בטמפרטורה ולכן יחד עם הבהירות משתנה גם הספקטרום של האור הנפלט מהכוכב.
משתנים קפאידיים הם ענקים או על-ענקים צהובים שיצאו מהסדרה הראשית ושהשינוי ברדיוס ובבהירות נובע משינויים בשכבות ההליום שלהם.
ההליום עובר יינון כתוצאה מהקרינה הנפלטת מליבת הכוכב והופך להיות אטום יחסית לקרינה.
כתוצאה מכך שכבות ההליום מתנפחות והכוכב מגדיל את רדיוסו עד לנקודה שבה צפיפות הקרינה יורדת והיינון של ההליום פוחת, כך שההליום נהיה שוב שקוף, הקרינה חולפת דרכו ושכבות ההליום מתכווצות חזרה.
זמן המחזור של השינוי תלוי ישירות בעוצמת ההארה של הכוכב ולכן ניתן לקבוע את בהירותו המוחלטת של הכוכב (ומכאן גם את מרחקו) על פי זמן המחזור שלו.
קיימים סוגים שונים של משתנים קפאידיים (בעלי יחסים מעט שונים של זמן מחזור ובהירות מוחלטת) וההבחנה ביניהם מתבצעת על פי ההבדלים בעקומת הבהירות שלהם:
קפאידיים מאוכלוסייה I – אלו הקפאידיים הראשונים שהתגלו מהסוג של דלתא בקפאוס וכוכב הצפון.
קפאידיים מאוכלוסייה II – אלו קפאידיים בעלי אחוז נמוך (יחסית לאוכלוסייה I) של יסודות כבדים מהליום.
משתני RR בנבל – כוכבים אלו דומים לקפאידיים מאוכלוסייה II, אך הם זקנים יותר ובהירים פחות, הם נפוצים יחסית בצבירים כדוריים ומאפשרים להעריך את מרחקו של הצביר.
ההשתנות שלהם נעה בין 0.2 ו-2 דרגות בהירות וזמן המחזור נע ממספר שעות ליומיים.
משתנים מסוג δ במגן ו-SX בעוף החול – כוכבים משתנים אלו חלשים בהרבה מהקפאידיים, בעלי זמני מחזור קצרים של שעות ספורות ואף פחות מכך ושינויי בהירות של פחות מדרגה אחת.
לחלקם יש מספר מחזורי השתנות זה על גבי זה כך שעקומת הבהירות שלהם מסובכת למדי.
משתנים כחולים (מסוג B ו-O)
כוכבים אלו הם בדרך כלל ענקים כחולים שמשתנים מעט בזמני מחזור קצרים.
השינוי נובע מחוסר יציבות של השכבות החיצוניות שמתכווצות ומתנפחות מעט.
הבהירות המקסימלית מושגת דווקא בזמן ההתכווצות של הכוכב.
משתני β בקפאוס (נקראים גם משתני β בכלב גדול) – משתנים במספר מאיות או עשיריות של דרגת בהירות במחזוריות של מספר שעות.
משתנים מסוג PV בטלסקופ – כוכבים אלו הם על-ענקים כחולים שמשתנים בכעשירית של דרגת בהירות בזמן מחזור של מספר שעות עד יממה.
משתנים ארוכי מחזור וסדירים למחצה
כוכבים אלו הם ענקים אדומים או על-ענקים אדומים שמתנפחים ומתכווצים באיטיות לאורך פרקי זמן ארוכים של שבועות, חודשים או שנים.
זמני המחזור אינם תמיד קבועים כך שכל מחזור של התנפחות והתכווצות יכול להיות בעל אורך שונה.
משתנים מסוג מירה – אלו ענקים אדומים קרים יחסית שמתנפחים ומתכווצים במנגנון דומה לשל המשתנים הקפאידיים, אך במקום ההליום שעובר מחזורי יינון המשפיעים על שקיפותו נוצרות בשכבות החיצוניות מולקולות של תוצרי ההיתוך של הכוכב שלא יכולות להתקיים בצורה זו בכוכבים חמים כמו המשתנים הקפאידיים.
מכיוון שהטמפרטורה של ענקים אדומים נמוכה בהרבה, התהליכים שמשפיעים על השקיפות ארוכים ואיטיים כך שהבהירות משתנה ב-2.5–11 דרגות והמחזוריות היא מסדר הגודל של מספר חודשים עד שנים.
משתנים סדירים למחצה – אלו בדרך כלל ענקים או על-ענקים אדומים שבהירותם משתנה ממספר עשיריות של דרגת בהירות ועד שתי דרגות.
חלק מהזמן הם מראים מחזוריות סדירה בבהירות, אך מדי פעם מופיעים שינויים שאינם מחזוריים.
עקומת הבהירות אינה קבועה ממחזור למחזור וזמני המחזור עצמם משתנים מעט.
זמני המחזור נעים מחודש ועד למספר שנים.
ביטלג'וז הוא דוגמה למשתנים מסוג זה.
משתנים לא סדירים איטיים – אלו ענקים ועל-ענקים אדומים שבהירותם משתנה עד לדרגת בהירות אחת באופן לא סדיר וללא מחזוריות ברורה.
משתנים לא סדירים איטיים אופייניים הם אלדברן ואנטארס.
כוכבים אלו הם על-ענקים צהובים מסוג F או G שמתנפחים ומתכווצים באופן מחזורי ובהירותם יורדת פעמיים בכל מחזור, פעם אחת מעט ופעם שנייה הרבה ביחס לבהירות הממוצעת.
כאשר הבהירות יורדת, משתנה גם הסיווג הספקטרלי של הכוכבים ל-K או ל-M, כלומר הסיבה העיקרית לשינוי הבהירות הוא ירידה ניכרת בטמפרטורה של פני הכוכב.
זמן המחזור נע בין 30 ל-100 ימים וירידה בבהירות היא סביב 4 דרגות.
בחלק מהכוכבים מסוג זה משתנה גם הבהירות הממוצעת במחזוריות איטית יותר של מספר שנים.
משתנים מסוג α בברבור (דנב)
כוכבים אלו הם על-ענקים לבנים או כחולים שמשתנים בכעשירית דרגת בהירות במחזוריות של מספר ימים עד מספר שבועות.
לעיתים קיימים במקביל מספר מחזורי שינוי זה על גבי זה כך שההשתנות נראית חסרת סדירות.
אלו ננסים לבנים שבהירותם משתנה ממספר אלפיות ועד מספר עשיריות של דרגת בהירות במחזוריות של מספר דקות ועד שעות ספורות.
השינויים נובעים מגלים סייסמיים בחומר של הננס הלבן.
מבצעים סיווג משנה של הננסים על פי הרכב האטמוספירה שלהם.
בהירות השמש משתנה מעט מאוד במחזוריות סביב 5 דקות כתוצאה מגלים סייסמיים המשפיעים על הסעת החום בשכבותיה החיצוניות.
שינויים דומים הובחנו בכוכבים נוספים.
בכוכבים אלו הבהירות גדלה באופן פתאומי וחד.
השינוי נובע מזריקת חומר החוצה או מהתנגשויות של ענני אבק וגז המקיפים את הכוכבים.
אלו כוכבים בשלבי היווצרות מענן של אבק וגז.
כוכבים אלו נמצאים בתוך ערפיליות ומוקפים בדרך כלל בדיסקת ספיחה בה מתרחשות התנגשויות של ענני גז הנעים במהירויות גבוהות וכתוצאה מההתנגשויות מתחמם הגז ופולט קרינה חזקה.
כוכבי הרביג A / B – אלו כוכבים מסיביים (2–8 מסות שמש) בשלבי היווצרות.
ההתפרצויות של בהירות גבוהה מיוחסות להתנגשויות של ענני גז בדיסקה המקיפה את הכוכב, ייתכן כחלק מתהליך יצירת כוכבי לכת מסביבו.
כוכבי T בשור – אלו כוכבים פחות מסיביים בשלבי היווצרות.
הצפיפות והטמפרטורה בליבתם אינה גדולה מספיק בשביל תהליכי היתוך גרעיני והם משחררים אנרגיה כבידתית כשהם מתכווצים.
על פניהם יש כתמים גדולים (בדומה לכתמי השמש) שגורמים לפליטת קרינה לא אחידה.
בדומה לכוכבי הרביג, גם הם מוקפים בדיסקת אבק וגז בה מתרחשות התנגשויות שגורמות להתפרצויות קרינה פתאומיות.
משתנים מסוג FU באוריון – כוכבים אלו עוברים עלייה פתאומית בבהירותם של עד 6 דרגות ולאחר מכן הבהירות יורדת מעט ומתייצבת למספר שנים או אפילו עשרות שנים עד שהיא דועכת בחזרה.
ככל הנראה מדובר בכוכבים בשלבי היווצרות שסופחים אליהם חומר מדיסקת הספיחה המקיפה אותם.
החומר מהדיסקה מאיץ ומתנגש בפני הכוכב תוך יצירת חום רב המביא לעלייה בבהירות.
כוכבי הסדרה הראשית אינם מתפרצים בדרך כלל, אבל יש יוצאים מן הכלל, שכאשר הם מעיפים חומר לחלל בהירותם משתנה:
כוכבי וולף-ראייה – אלו כוכבים מסיביים במיוחד (יותר מ-20 מסות שמש) שמעיפים מדי פעם כמויות עצומות של חומר לחלל תוך עליה בבהירות של כעשירית דרגה.
כוכבי הבזק (נקראים גם משתני UV בלווייתן) – אלו ננסים אדומים בהם התפרצויות דומות להתפרצויות שמש גורמות לשינוי גדול בבהירות שלהם למשך מספר דקות בלבד.
בעוד שבכוכבים גדולים יותר התפרצויות כאלה כמעט שאינן משפיעות על הבהירות הכוללת, לננסים אדומים בהירות מוחלטת נמוכה מאוד כך שהתפרצות מגדילה אותה בצורה ניכרת.
פרוקסימה קנטאורי ווולף 359 הם כוכבי הבזק וייתכן שגם כוכב ברנרד.
מתפרצים זוגיים (נקראים גם משתני RS בכלבי ציד) – אלו כוכבים כפולים קרובים שכוחות הכבידה ביניהם משפיעים על פעילות הכרומוספירה ועל ההתפרצויות של להבות ממנה.
השינויים בבהירות הם מסדר גודל של עשיריות דרגת בהירות וזמן המחזור קשור לזמן ההקפה של הזוג.
לקבוצה זו שייך כוכב גליזה 208.
ענקים ועל-ענקים מאבדים כמויות גדולות של חומר לחלל וכאשר עננים גדולים של גז לוהט נפלטים במהירויות גבוהות מתקבלת עליה בבהירות.
משתנים כחולים ובהירים (נקראים גם משתנים מסוג S בדג זהב) – כוכבים מסיביים ביותר אלו (עשרות מסות שמש ועד ל-150 מסות שמש) עשויים להעיף שכבות שלמות של גז ולגרום בכך לשינויים גדולים בבהירות.
דוגמה נוספת לכוכב מסוג זה הוא η בשדרית.
משתנים מסוג γ בקסיופאה – אלו תת-ענקים כחולים בעלי מהירות סיבוב גבוהה במיוחד (כ-300 ק"מ לשנייה) שכתוצאה מהסיבוב המהיר מועף גז לחלל מאזור קו המשווה שלהם.
כתוצאה מכך עולה הבהירות שלהם בדרגת בהירות או שתיים.
משתנים מסוג R בכתר הצפוני – כוכבים אלו הם בדרך כלל על-ענקים צהובים בעלי בהירות כמעט קבועה שצונחת באופן פתאומי ובלתי סדיר בין דרגה אחת ל-9 דרגות.
לאחר מכן הם חוזרים בהדרגה לבהירותם המקורית.
המנגנון שיוצר את השינוי הוא ככל הנראה הצטברות הדרגתית של גז הנפלט מהכוכב מסביבו והתקררותו ההדרגתית עד שצפיפותו והטמפרטורה שלו מגיעים לסף המאפשר התעבות לטיפות גדולות החוסמות את הקרינה וגורמות לירידה הדרמטית בבהירות.
לחץ הקרינה של הכוכב מאדה בהדרגה את הטיפות בחזרה לגז ומפזר את המולקולות וכך הבהירות שוב עולה.
כוכבים אלו שייכים למערכות כפולות שבהן כוכב אחד הוא ננס לבן והשני הוא בשלבי מעבר לענק אדום.
הננס סופח אליו מהענק חומר הנדחס ומתחמם על פניו של הננס וכאשר הלחץ והטמפרטורה חוצים סף מסוים מתרחשת תגובה גרעינית מהירה וחזקה במיוחד הנקראת "הבזק מימן" שמלווה בפליטת קרינה חזקה עד פי מיליון מעוצמת ההארה הרגילה.
לאחר הפיצוץ צבירת החומר מתחילה מחדש.
זמן המחזור הוא מ-1,000 שנים ועד ל-100,000 שנים, אבל קיימות מספר נובות בעלות זמן מחזור של עשרות שנים בלבד.
קיימות גם נובות ננסיות שבהן, כנראה, מקור האנרגיה הוא אנרגיה כבידתית של חומר המצטבר בדיסקת ספיחה סביב הננס הלבן וכאשר היא גודל הדיסקה חוצה סף מסוים הדיסקה קורסת על הננס הלבן תוך התחממות מהירה של הגז ועליה של הבהירות פי 10 עד פי 100 מהבהירות הרגילה.
אירועים דמויי נובה יכולים לקרות גם כאשר הכוכב הסופח הוא כוכב נייטרונים ואז רוב הקרינה הנפלטת תהיה קרינת X או כאשר הכוכב הסופח הוא כוכב כחול שסביבו נוצרת דיסקת ספיחה וקריסתה יוצרת עליה בבהירות של עד 4 דרגות.
כוכבים אלו שייכים גם כן למערכות כפולות שבהן שני הכוכבים הם כוכבי הסדרה הראשית או ענקים שהמרחק ביניהם קטן כך שהכוכבים נוגעים זה בזה והמרחק ביניהם קטן עד להתמזגותם.
כתוצאה מההתמזגות הגוף המאוחד גדל מאוד ומתקרר כך שעוצמת ההארה עולה בחדות עד לפי 10,000 מהבהירות המקורית, אך בשל הטמפרטורה הנמוכה הקרינה היא בעיקר בתחום האדום והתת-אדום.
לאחר ההתפרצות, הקרינה הולכת ודועכת באיטיות לאורך שבועות או חודשים עם התכווצותו של הכוכב המאוחד בחזרה.
סופרנובה היא ההשתנות הדרמטית ביותר בבהירות של כוכב.
השינוי בבהירות יכול להגיע ל-20 דרגות והכוכב יכול למשך זמן קצר לפלוט קרינה כמו גלקסיה שלמה.
סופרנובה נוצרת כאשר ננס לבן צובר חומר אל מעבר לגבול צ'נדראסקאר או כאשר ליבת כוכב מסיבי קורסת כאשר תהליכי ההיתוך הגרעיני והכוחות הבין-אטומיים לא יכולים לעצור את כח הכבידה העצמי של הכוכב.
במצב כזה ליבת הכוכב קורסת תוך חלקיק שנייה וגורמת לפיצוץ שפולט כמויות עצומות של אנרגיה ומעיף את שכבותיו החיצוניות של הכוכב במהירויות של אלפי ק"מ לשנייה.
הבהירות העצומה של הסופרנובה נמשכת מספר חודשים והיא יורדת בהדרגה עם התקררות והתפשטות ענני הגז שהועפו בפיצוץ עד להיעלמותה.
כוכב לכת תועה הוא עצם בעל מסה של כוכב לכת שאינו קשור כבידתית לכוכב כלשהו, ולכן נע בתווך בין-כוכבי כגוף עצמאי.
ישנם דיווחים על גילוי עצמים כאלה (לדוגמה, S Ori 70 ), אך הם טרם אושרו באופן רשמי.
חלק מהאסטרונומים מתייחסים לגופים אלה כאל "כוכבי לכת", בדרך כלל מתוקף האמונה שעצמים אלה אכן היו פעם כוכבי לכת אשר נפלטו ממסלולם כתוצאה ממעורבות של כוחות גרוויטציה סביב כוכב האם.
עם זאת, אחרים טוענים כי ההגדרה של "כוכב לכת" צריכה להתבסס על המצב הנצפה הנוכחי, ולא על המצב המקורי בעבר.
בנוסף, ייתכן כי גופים מסוג זה נוצרים באופן עצמאי בתהליך של קריסת ענן גז, בדומה להיווצרות כוכבים, ובמקרה זה הם לא היו במעמד של כוכבי לכת מעולם.
לכוכבים אלו אין שנה, מפני שזו מוגדרת רק עבור גוף המקיף כוכב.
ב-1998 פרסם החוקר דייוויד סטיבנסון מאמר תחת הכותרת "היתכנות כוכבי לכת תומכי חיים בחלל בין-כוכבי", בו הוערך כי ייתכנו כוכבי לכת תועים בעלי אטמוספירה עבה אשר תמנע קיפאון על ידי איבוד חום לחלל.
הוצע כי לחץ אטמוספירי יחסי גבוה של מימן יגרום לאטימות האטמוספירה לקרינה תת-אדומה וימנע בריחת חום לחלל.
ההסבר לנוכחות מימן וגזים קלים נוספים באטמוספירה הוא שעם ההתרחקות מכוכב האם והפחתה בכמות רוח כוכב ובקרינה על-סגולה, האטמוספירה העשירה במימן והליום מהדיסקה המקורית, תוכל להיות מוחזקת בקלות אף על ידי כוכב לכת במסה דומה לזו של כדור הארץ.
על פי החישובים של סטיבנסון, עבור גוף בגודל של כדור הארץ בעל אטמוספירה עם לחץ יחסי גבוה של מימן, אנרגיה גאותרמית הנוצרת מדעיכה רדיואקטיבית תוכל לחמם את פני השטח לטמפרטורות מעל נקודת הרתיחה של מים.
כתוצאה מכך הוא העריך כי גופים בין-כוכביים בגודל כוכבי לכת ובעלי אוקיינוסים מימיים נוזליים עשויים להתקיים.
יותר מכך, בהנחה שגופים אלה יישארו פעילים גאולוגית לתקופות ארוכות, הדבר יאפשר קיום מגנטוספירה מגנה ופעילות געשית על קרקעית הים, שיכולה להוות מקור אנרגיה לחיים.
כמו כן, סימולציה של תרחישי פליטת כוכבי לכת ממערכת האם שלהם הציעה כי כ-5% מגופים בגודל כדור הארץ יוכלו לשמור על ירחים בגודל הירח.
ירח גדול יוכל לתרום לחימום גאולוגי נוסף, באמצעות מנגנון של גאות ושפל.
לסיכום, סטיבנסון מציין כי גילוי כוכבי לכת מסוג זה יהיה קשה כיוון שכמות הקרינה התרמית הנפלטת מהם לחלל צפויה להיות קטנה מאוד.