tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אפסארות היו גם מוטיב חשוב ב, ממלכה שהייתה שכנתה ממזרח של אנגקור בימי הביניים לאורך החוף של מה שכיום מרכז וייטנאם.
בולטים במיוחד התיאורים של אפסארות ב"סגנון טרה קיו" של אמנות צ'אם, סגנון ששגשג במאות ה-10 וה-11 לספירה.
אפסארות מתוארות לעיתים קרובות באמנות בודהיסטית של מזרח אסיה.
הן מכונות בסינית פֵייטְייֵן (בסינית מפושטת: 飞天; בסינית מסורתית: 飛天).
הן מתוארות כדמויות מעופפות בציורי הקיר ובפסלים של אתרי מערות בודהיסטיות בסין כמו במערות מוגאו, , , מערות יונגאנג, ומערות לונגמן.
הן מתוארות גם על אריחי פגודות, כגון פגודת שְׂיוֹ'דִינְג-סְה.
הן עשויות גם להיות מתוארות כרקדניות או מוזיקאיות המחזיקות בכלי נגינה כגון חליל צד, או .
אפסארות עשויות להצטייר כרוחות מרובות שניגנו מוזיקה עבור בודהות.
בדרך כלל, הן מתוארות עם חצאית ארוכה המתנופפת ברוח.
אפסארה מתוארת לפעמים כרוח יחידה עוצמתית ומשפיעה או אלה שלובשת תלבושת עם "שרוולים זורמים" ומתגוררת ב.
גרסה זו של אפסארה משמשת בדת הסינית העממית כמושא לפולחן וב.
אפסאר אבחזי (באבחזית: аԥсар, āpsār) הוא המטבע של אבחזיה.
מטבעות האפסאר הראשונים הוצגו בשנת 2008. השם נגזר מהאפסארים, שבט אשר התגורר באזור בימי הביניים ונחשב לאבותיהם של האבחזים.
בנק אבחזיה אחראי על מטבעות האפסאר, שהנפיק שתי סדרות: "אישים בולטים של אבחזיה" (6 מטבעות) ו"המלחמה הפטריוטית של האומה האבחזית 1992–1993" (2 מטבעות).
מטבעות של 10 ו-100 אפסאר עשויים כסף; מטבעות של 25 ו-50 אפסאר עשויים זהב.
ב-29 בספטמבר 2018, הבנק הלאומי של הרפובליקה האבחזית הנפיק את השטר הראשון שלו בערך של 500 אפסרים, לציון 25 שנה לניצחון במלחמה הפטריוטית של האומה האבחזית ונשיאם הראשון, ולדיסלב ארדזינבה.
10,000 שטרות הודפסו, אך לא שוחררו למחזור כללי.
בשנת 2023, הבנק הלאומי של רפובליקת אבחזיה הנפיק שטר של 25 אפסרים, לציון 30 שנה לניצחון במלחמה הפטריוטית של האומה אבחזית.
15,000 שטרות הודפסו, אך לא הונפקו להפצה כללית.
באפריל 2024 פרסם הבנק תמונות של שטרות זיכרון חדשים של 10 ו-100 אפסאר.
שטרות אלה הונפקו לראשונה ב-10 ביוני 2024.
במאי 2025 פרסם הבנק תמונות של שטרות זיכרון חדשים בשווי 50 אפסאר.
שטרות אלה הונפקו לראשונה ביוני 2025.
אפקוט הוא פארק נושא במתחם וולט דיסני וורלד ריזורט הממוקם בביי לייק, פלורידה, ארצות הברית ליד הערים אורלנדו וקיסימי.
הפארק מנוהל על ידי חוויות דיסני, שלוחה של חברת וולט דיסני.
הפארק נבנה בהשראת קונספט לא ממומש בעל אותו השם שפותח על ידי וולט דיסני, בו "אפקוט" היה אמור להוות קהילה מתוכננת אשר תשמש תשתית לחדשנות עירונית.
בסופו של דבר הפארק נפתח ב-1 באוקטובר 1982 בשם "מרכז אפקוט" (Epcot Center) והיה לפארק השני מתוך ארבעת הפארקים שבוולט דיסני וורלד ריזורט.
הפארק נפרש על פני 1,232 דונם - יותר מפי 2 מהגודל של ממלכת הקסם, מה שהופך אותו לפארק השני בגודלו במתחם, אחרי ממלכת החיות של דיסני.
אפקוט במקור תוכנן על ידי וולט דיסני עוד בשלבי הפיתוח המוקדמים של וולט דיסני וורלד כקהילה ניסיונית אב-טיפוסית של המחר (Experimental Prototype Community of Tomorrow) - EPCOT.
הרעיון כלל מרכז עירוני, אזורי מגורים, אזורי תעשייה, בתי ספר וסדרה של מערכות תחבורה המוניות שיחברו את הקהילה וביניהן מערכות שקיימות כבר בדיסניוורלד, כגון פיפלמובר (PeopleMover) ורכבת חד-פסית (Monorail).
אחרי מותו של דיסני ב-1966 הקונספט המקורי של "אפקוט" ננטש מאחר שהחברה הייתה סקפטית לגבי יכולותיה לנהל עיר.
ככל שעבר הזמן הפופולריות של פארק האם "ממלכת הקסם" (Magic Kingdom) גדלה ועלה צורך לבנות פארק נוסף במתחם וולט דיסני וורלד ריזורט.
הוחלט להקים פארק בהשראת הקונספט המקורי של אפקוט, אשר יציג התחדשות מודרנית דרך אטרקציות חינוכיות.
הפארק יציג ביתנים של מדינות שונות בעולם כחלק מהנושא של הפארק שמדבר על כך שהאנושות כולה לוקחת חלק כקבוצה משותפת בפיתוח העולם ובניית עתיד טוב יותר.
הפארק החדש הציג 2 אזורים - עולם העתיד (Future World) ותצוגת העולם (World Showcase), ונפתח כ"מרכז אפקוט" (Epcot Center) ב-1982. בשנת 1994 שם הפארק שונה ל"אפקוט" (Epcot).
בשנות ה-2010 המאוחרות, הפארק החל שיפוצים גדולים וארוכים אשר נמשכו עד סוף שנת 2023, שבהם הוחלפו אטרקציות והוקמו מתקנים חדשים.
בנוסף, שונו 2 האזורים באפקוט ל-4 אזורים חדשים בשם: חגיגת העולם (World Celebration), תגליות העולם (World Discovery), טבע העולם (World Nature) ותצוגת העולם (World Showcase).
לומינוס: הסימפוניה שלנו (Luminous: The Symphony of Us) הוא מופע זיקוקים אשר הוקרן לראשונה ב-5 בדצמבר 2023 ומוצג מידי ערב מעל לגונת תצוגת העולם באפקוט.
המופע החליף את "הרמוניוס" (Harmonious) שהתנגן עד לתאריך 3 באפריל 2023, ואת "אפקוט לנצח" (Epcot Forever) ששימש כממלא מקום בין שני המופעים.
המופע כולל שימוש במזרקות, זרקורים וזיקוקי די-נור עם אפקטים חדשים בפירוטכניקה אשר ממוקמים על אסדות נעות שמוחבאות במשך היום במרינה מאחורי הביתן של סין, זאת על מנת להשאיר את נוף הלגונה נקי במשך היום.
לקראת המופע מתרומם הגשר שליד הביתן והאסדות מועברות למרכז לגונת תצוגת העולם.
לכבוד המופע נכתבו שני שירים מקוריים חדשים: Heartbeat Symphony, ו- Beating of our hearts ובנוסף להם שירים מסרטי דיסני נוספים במהלך המופע.
הרמוניוס (Harmonious) היה מופע זיקוקים אשר היה מוקרן מידי ערב מעל לגונת תצוגת העולם באפקוט.
הוא שוחרר ב-1 באוקטובר 2021 כחלק מחגיגות 50 שנה לוולט דיסני וורלד והחליף את קודמו - "אפקוט לנצח" (EPCOT Forever).
המופע תוכנן במקור להיות מוצג עוד ב-2020, אך בעקבות התפשטות נגיף הקורונה תוכניות אלו נבלמו.
המופע משתמש בטכנולוגיות חדשניות, אשר ממוקמות באופן בולט על גבי אוסף אסדות צפות שעגונות באופן קבוע אל מרכז לגונת תצוגת העולם, בעלות מזרקות, זרקורים ומסכי לד כדי להציג חווית צפייה ושמיעה של 360 מעלות סביב כל תצוגת העולם.
המופע חוגג את תרבויות העולם והסיפורים שלו אשר שימשו כהשראה לשלל סרטי דיסני.
ב-2 באפריל 2023, "הרמוניוס" בוטל לצמיתות למרות שבמקור תוכנן להישאר באפקוט לטווח הארוך.
המופע "אפקוט לנצח" (EPCOT Forever) חזר במקום "הרמוניוס" ב-3 באפריל 2023 על מנת לשמש כממלא מקום שוב, וב-5 בדצמבר 2023 הוחלף במופע חדש המיועד לטווח הארוך בשם "לומינוס: הסימפוניה שלנו" (Luminous: The Symphony of Us).
אפקוט לנצח (EPCOT Forever) הוא מופע זיקוקים אשר היה מוקרן מידי ערב מעל לגונת תצוגת העולם באפקוט.
הוא הוקרן לראשונה ב-1 באוקטובר 2019 ושירת כממלא מקום אשר החליף את קודמו "הארה: השתקפות של כדור הארץ" (IllumiNations: Reflections of Earth), עד שהגיע המחליף לטווח הארוך ששמו "הרמוניוס" (Harmonious), אשר שוחרר ב-1 באוקטובר 2021.
המופע הציג שירים משלל מתקנים ותהלוכות אשר היו בפארק מראשיתו ועד היום - עולם האנרגיה, סוארין, ספינת החלל כדור הארץ, וכו', בנוסף להקלטות מעוררות השראה מפיו של וולט דיסני, ולכן עורר נוסטלגיה רבה למבקרים הוותיקים של הפארק.
המופע הושהה ב-15 במרץ 2020 בעקבות התפשטות נגיף הקורונה וחזר לפעול רק כשנה ו-4 חודשים אחר כך, ב-1 ביולי 2021, ביחד עם חזרתו של מופע הזיקוקים המפורסם "באושר ועושר" (Happily Ever After) בפארק ממלכת הקסם.
ב-2 באפריל 2023 המופע "הרמוניוס" בוטל לצמיתות ולכן המופע "אפקוט לנצח" (EPCOT Forever) חזר ב-3 באפריל על מנת לשמש כממלא מקום שוב, עד שהוחלף במופע חדש המיועד לטווח הארוך בשם "לומינוס: הסימפוניה שלנו" (Luminous: The Symphony of Us).
מגדלורים של קסם (Beacons of Magic) הם 4 מופעים אשר נוצרו לכבוד חגיגות 50 שנה לוולט דיסני וורלד.
כל פארק מארבעת הפארקים בדיסניוורלד קיבל גרסה משלו למופע, אשר מאירה את הסמל של הפארק.
המופע מאיר את הסמל המרכזי של אפקוט, שהוא ספינת החלל כדור הארץ (Spaceship Earth) על ידי 1,861 מנורות שלכל אחת מהן מחוברות 6 קרני אור שיוצרות אפקט כוכב, בעוד שבפארקים האחרים הסתפקו במיפוי הקרנות אשר היה קיים כבר שנים אחורה.
למופע מספר גרסאות אשר מתחלפות מידי עונה ובהתאמה לפסטיבלים השונים שמתקיימים באפקוט במהלך השנה.
המופע רץ בסבבים של רבע שעה משקיעה ועד מופע הזיקוקים ומחליף בין גרסאותיו השונות בכל הרצה.
אפקוט הוא הפארק היחיד ששמר על המופע אחרי סיום חגיגות 50 שנה לוולט דיסני וורלד.
עלות הקמת הפארק המשוערת הגיעה ל-1.4 מיליארד דולרים.
זמן הבנייה נמשך שלוש שנים, ובאותה עת הפרויקט היה פרויקט הבנייה הגדול ביותר בכדור הארץ.
שטח הפארק - 1.2 קמ"ר (הוא גדול מהעיר העתיקה בירושלים).
בשטחי החנייה של הפארק יש מקום ל-11,211 מכוניות (כאשר שטחים פתוחים מאפשרים חנייה ל-500 מכוניות נוספות).
מדרכות הפארק תוכננו במיוחד על ידי חברת דיסני וחברת קודאק כך שצבע המדרכות הוורוד ידגיש את צבע הדשא הירוק ויגרום לתמונות לצאת בהירות וזוהרות יותר.
הפארק מורכב משני חלקים - "עולם העתיד" ו"תצוגת העולם", שניהם בנויים כדוגמת הירידים העולמיים שהיו נפוצים בראשית המאה ה-20.
ספינת החלל כדור הארץ - כיפה גאודזית הבנויה מ-11,324 משולשי אלומיניום.
גובהה הכולל של הכיפה - גובה של 18 קומות, ומציג את ההיסטוריה של התפתחות האדם מאז ציורי המערות ועד הגיעו אל החלל.
אינובנשונס - הם שני ביתנים (הנקראים בהתאם "חדשנות מזרח" ו"חדשנות מערב") המציגים את ההתפתחות הטכנולוגית האחרונה.
במרכז הבניינים ממוקמת "כיכר החדשנות" - ובאמצעה "מזרקת האומות" - מזרקה המשמיעה מוזיקה פעם ברבע שעה, ובה מים מ-22 מדינות שונות.
שומרי הגלקסיה: חזרה קוסמית רכבת הרים מהירה המציגה דמויות מסרט המארוול שומרי הגלקסיה.
המתקן נפתח ב-27 במאי 2022. המתקן החליף את הרפתקאת האנרגיה של אלן.
פלאי החיים (Wonders of Life) מציג מספר תצוגות המסבירות כיצד פועל גוף האדם - ובהן מסע בתוך גוף האדם, ומופע המסביר כיצד פועלת מערכת החיסון של הגוף בשם "מלחמות הגוף" (Body Wars).
המשימה: חלל (Mission: SPACE) - מופע המדמה מסע למאדים.
במיקום זה עמד בעבר בניין "אופקים" (Horizons) אשר ניסה לתאר איך העולם יראה בעתיד.
נותנת החסות לביתן זה היא חברת היולט פקארד.
נסיעת מבחן (Test Track) - אטרקציה מהירה המדמה מסלול ניסוי של מכונית חדשה, לרבות חימום בטמפרטורת גבוהות או הסעתה מעל משטחים קשים לתנועה.
(במקום זה עמד בעבר ביתן "עולם התנועה" (World of Motion) שסיפר את ההיסטוריה של התנועה המודרנית - והוחלף בשנת 1996).
הימים החיים (The Living Seas) - אחד האקווריומים הגדולים בעולם, המאפשר למבקרים לצפות בחיות ימיות, ומדמה חיים בתחנת מחקר תת-ימית.
האדמה (The Land) - אטרקציה המדגימה את האינטראקציה בין בני האדם והטבע.
בבניין חממות גדולות המדגימות אקלימים שונים והמבקרים עוברים ביניהם באמצעות סירות.
דאייה מסביב לעולם (soarin' around the world) - אטרקציה מסוג סימולטור המדמה ריחוף מעל מקומות שונים בעולם.
(Imagination!) היא מבנה הכולל את האטרקציה - "מסע אל הדמיון" בו מלווה המבקר את פיגמנט (שבאחד השיפוצים של המתקן הוצא מן האטרקציה, אך בשל מחאת המבקרים הושב אליה), וכן קולנוע המציג סרטים תלת־ממדיים.
החל משנת 2003 מוצג הסרט מותק, הקהל התכווץ שבו מככבים השחקנים ששיחקו בסרט מותק, הילדים התכווצו כמו ריק מוראניס ואריק איידל.
בין השנים מאי 1986 ועד אפריל 1994 הוצג במקום הסרט קפטן איו בכיכובו של מייקל ג'קסון, בבימויו של פרנסיס פורד קופולה ובהפקתו של ג'ורג' לוקס.
קודם למאי 1986 הוצג במקום הסרט מג'יק ג'ורניז (Magic Journeys - מסעות הקסם).
נותנת החסות לביתן זה היא חברת Eastman Kodak.
כל אחד מהביתנים בעולם העתיד ממומן על ידי חברה מסחרית המממנת את הקמתו ותחזוקתו, ובתמורה שמה מופיע על כל מתקן ומתקן.
גלריית העולם מורכבת מאחד עשר ביתנים המייצגים אחת עשרה מדינות: (עם כיוון השעון)
כל אחד מהביתנים מציג חנויות ומסעדות המופעלות על ידי אזרחי אותה מדינה.
חלק מהביתנים כוללים אטרקציות או מופעים.
הבניינים ממומנים ומתוחזקים על ידי המדינות השונות.
מסיבה זו אין ביתנים לרוסיה, ספרד וישראל, אשר על אף שהדבר הוצע להם, ואף שתוכננו הביתנים, סירבו לממן את הקמתם.
בניגוד לממלכת הקסם בה לא מוכרים משקאות אלכוהוליים, בגלריית העולם מוכרים את המשקאות האלכוהוליים הנפוצים במדינות השונות.
הביתן המקסיקני בנוי בצורת פירמידה אצטקית.
המבקרים הנכנסים אליה עוברים ראשית דרך תצוגה של אומנות מקסיקנית.
האולם המרכזי מציג שוק מקסיקני בשעת לילה הקרוי "כיכר החברים" (Plaza de los Amigos) בקצה הכיכר מצויה מסעדת סאן אנחל המשיקה על אגם, שמעברו השני הר געש.
בבניין מצוי מתקן הקרוי "אל ריו דל טיימפו" (נהר הזמן - El Rio del Tiempo) המציג את התרבות המקסיקנית תוך שיט בסירה.
ביתן נורווגיה נבנה בסגנון של כפר נורווגי.
בכפר נמצאת כנסיית לוחות בסגנון בנייה נורווגי.
בביתן חנויות רבות המקושטות בטרולים רבים.
בביתן נמצא גם המתקן Frozen ever after - מסע סירה בעקבות הסרט המצליח "לשבור את הקרח", וכן בית קפה בשם Bakeri Og Kafe המכין עוגות נורווגיות מסורתיות.
המבקרים נכנסים לביתן הסיני דרך שער סיני רחב המוביל לתוך חצר שבמרכזה מקדש סיני, הדומה למקדש השמיים שבבייג'ינג.
בתוך המבנה מוצגת הסרט "התרשמויות מסין" סרט 360 מעלות.
בביתן מספר חנויות של מוצרים סיניים ומסעדות סיניות והחצר בנויה בסגנון גן סיני עם אגמים, וגשרים וצמחייה אסיאתית.
הביתן הגרמני מתוכנן להיראות כמו עיר גרמנית קטנה.
בביתן גן בירה (Biergarten) המוכר אוכל גרמני טיפוסי, וכן מספר חנויות גרמניות (המוכרות שעוני קוקייה וצעצועים).
הביתן האיטלקי בנוי סביב פיאצה (כיכר) המוקפת בניינים בסגנון ונציאני ובסגנון רומאי.
אחד הבניינים הוא מבנה של מגדל הפעמון (הקמפנלייה) של כיכר סן מרקו שבוונציה.
בביתן מספר מסעדות, ובחצר נוהגים לבצע מופעי רחוב.
הביתן האמריקאי נקרא בעת הקמתו "בניין ההרפתקה האמריקאית" (The American Adventure Pavilion) בשנות ה-90 של המאה ה-20 שונה שם הבניין ל"בניין ארצות הברית" אולם בשנת 2005 הושב לביתן שמו המקורי.
הבניין מתוכנן בסגנון קולוניאלי אמריקאי ומוצג בו המופע "ההרפתקה האמריקאית" המציגה את ההיסטוריה של ארצות הברית באמצעות אודיו אנימטקרוניקס.
כמו כן מוצגת בבניין התערוכה "אולם הדגלים" המציגה דגלים שונים מההיסטוריה של ארצות הברית.
בביתן מסעדה המגישה מזון אמריקאי טיפוסי, חנות וכן תיאטרון פתוח למופעים.
הביתן היפני מורכב ממספר בניינים הבנויים סביב חצר קטנה.
בפתח הביתן מצויה פגודה יפנית ושער טוריי.
בביתן גן יפני הכולל ברכות וגן סלעים.
בקצה המרוחק של החצר ישנה טירה יפנית הכוללת חפיר, ובתוכה תצוגה של אומנות יפנית.
עיקר הבניין היפני מורכב מחנות וממסעדות.
בביתן תוכנן להיות המופע "פגוש את העולם" המוקרן בדיסנילנד שבטוקיו אולם תוכנית זו לא יצאה אל הפועל.
ביתן מרוקו בנוי כדוגמת העיר המרוקאית מרקש.
בפתח הביתן בנוי מינרט מרשים.
הביתן כולל גלריה לאומנות ומציג את ההיסטוריה של מרוקו וכן כדוגמה לארכיטקטורה המרוקאית - בית מהעיר פאס.
בביתן מסעדה מרוקאית וחנויות המוכרות מוצרי ביגוד ועור במעיין באזאר.
הביתן הצרפתי בנוי בסגנון של שכונה פריזאית כאשר ברקע ניתן לראות את מגדל אייפל בביתן מספר חנויות ומסעדות וכן מוצג הסרט הפנורמי "התרשמויות מצרפת".
הביתן הבריטי בנוי בצורה של עיר אנגלית קטנה בסגנון ארכיטקטורה בריטית.
כמו כן הביתן כולל גן מבוך קטן.
בביתן מספר חנויות המוכרות תה, צעצועים וכן מזכרות של להקת הביטלס.
במקום מסעדות המוכרות אוכל בריטי טיפוסי כגון פיש אנד צ'יפס.
ביתן קנדה נועד להציג למבקרים את אזור הספר הקנדי - הביתן מקושט כקניון פתוח, ובו מפלי מים.
כמו כן בכניסה לביתן מצויים עמודי טוטם אינדיאניים.
הביתן המרכזי מציג את הסרט "הו קנדה!" - סרט 360 מעלות המתאר את נופי קנדה.
1 באוקטובר 1982 - מרכז אפקוט נפתח לקהל עם האטרקציות: "עולם התנועה", "ספינת החלל כדור הארץ", "האדמה", "עולם האנרגיה", ורוב גלריית המדינות.
1 באוקטובר 1984 - נפתח ביתן מרוקו.
9 בפברואר 1986 - הסרט מג'יק ג'ורניז נסגר ועובר לממלכת הקסם.
26 במאי 1986 - ספינת החלל כדור הארץ נפתחת שוב עם קולו של וולטר קרונקייט כמספר.
12 בספטמבר 1986 - בכורת הסרט קפטן איו בכיכובו של מייקל ג'קסון.
1 ביולי 1988 - פתיחת ביתן נורווגיה.
5 ביולי 1988 - פתיחת מאלסטורם בביתן נורווגיה.
19 באוקטובר 1989 - פתיחת אטרקציית "פלאי החיים".
21 בנובמבר 1994 - בכורת הסרט "מותק, הקהל התכווץ".
23 בנובמבר 1994 - ספינת החלל כדור הארץ נפתחת שוב עם קולו של ג'רמי איירונס כמספר.
15 בספטמבר 1996 - פתיחה מחודשת של "עולם האנרגיה" בכיכובה של אלן דג'נרס.
3 בינואר 2004 - נסגר המופע "רוק המזון.
5 במאי 2005 - פתיחת סוארין בביתן "האדמה".
אוקטובר 2006 - פתיחת מתקן "הימים החיים" בכינוי "להימים החיים עם נמו".
2 בינואר 2007 - סגירת "נהר הזמן" בביתן מקסיקו.
6 באפריל 2007 - פתיחת "סיור הפייסטה הגדול עם שלושת הקבלרוס" בביתן מקסיקו.
1 בספטמבר 2007 - פתיחה מחודשת של הסרט "או קנדה" עם מרטין שורט כמספר.
אֲפֵק הוא קיבוץ השוכן בין קריית ביאליק לקריית אתא, בדרום עמק זבולון.
הוא היישוב הדרומי ביותר במועצה אזורית מטה אשר.
השם אפק מופיע בתנ"ך בנחלת מטה בני אשר, (ספר יהושע פרק יט') כשמה של עיר מקראית שהייתה ממוקמת ליד מקורות הנעמן שלידם שוכן הקיבוץ.
בקרבת מקום שוכנת שמורת טבע עין אפק.
בעבר שמו של הקיבוץ היה "משמר הים".
יסודו של קיבוץ אפק בגרעין של תנועת הקיבוץ המאוחד שהוכשר ביגור והתיישב בחולות קריית חיים בשנת 1935. עם פרוץ המרד הערבי הגדול בשנת 1936 נכנסו חברי הקיבוץ לעבודה בנמל חיפה והעבירו אותה לידיים יהודיות.
בשנת 1938 החלו חברי הגרעין לעבד את אדמות "עיר המפרץ" שהוחכרו מחברת הנוטע.
במאי 1939 הקימו חברי הקבוצה יישוב חומה ומגדל בשם "משמר הים", כחמישה קילומטרים דרומית לעכו.
ליישוב משמר הים הוקצו 600 דונם לדיג ימי בחוף הים וכן 2,000 דונם לחקלאות באדמות עמק זבולון, דרומית לכביש עכו-צפת.
מספר חברים של הקבוצה הוכשרו למלאכת הדייג על ידי הסוכנות היהודית ובמאי 1940 הקימו ביחד עם חברי שדות ים מחנה אוהלים של דייגים עבריים בחוף קיסריה.
בתחילת שנת 1941 הוחל בבניית הקבע של קיבוץ משמר הים ועם פינוי הנקודה הזמנית בקריית חיים היא הועברה לידי קיבוץ החותרים.
בתחילת 1943 בקשו חברי משמר הים משלטונות המנדט להחכיר להם שטח בקרבת היישוב אולם תביעתם נדחתה והשטח הוחכר לתחנת ניסיונות בעכו ולערבים.
בשנת 1944 נחפרה במשמר הים באר מים להרחבת אספקת המים לקיבוץ.
השטח לעיבוד חקלאי של משמר הים הולאם על ידי הבריטים ב-1942. כיוון שלא ניתן היה להקים נמל דיג בחוף החולי החליטו חברי הקיבוץ לזנוח את ענף הדיג ולעבור לאתר קבע חדש בקרבת תל אפק.
שם החכירה הקרן הקיימת שטחים בהיקף של 1,700 דונם לקיבוץ עוד בשנת 1942. רוב חברי הקיבוץ עברו לאתר הקבע החדש ב-18 בספטמבר 1946 ולקראת סוף שנת 1947 הושלם המעבר.
לאחר המעבר, שינה הקיבוץ, שכבר לא היה על חוף הים, את שמו ל'אפק'.
בטיוטות הראשונות של תוכנית החלוקה היה אמור הקיבוץ להישאר מחוץ למדינה היהודית.
אולם בעקבות תיקונים שנעשו בתוכנית הוכלל אפק בגבולות החלוקה.
בתחילת מלחמת העצמאות, ב-13 בינואר 1948, הותקף הקיבוץ על ידי כוחות דרוזיים שהגיעו ממזרח, אולם ההתקפה נהדפה בעזרת מחלקה של הפלמ"ח וכוחות של הצבא הבריטי.
אחד ממגיני המקום נהרג ואחר נפצע.
מערבית לקיבוץ על כביש, בצומת עין אפק ישב הלגיון הירדני.
עד אפריל אותה שנה הגיעו גם שאר חברי הקיבוץ לאתר הקבע הנוכחי.
בשנת 1957 היו בקיבוץ 260 חברים וכ-250 ילדים אשר התפרנסו מחקלאות שכללה 10,000 דונם פלחה ו-800 דונם בריכות דגים.
בשנה זו הוחל בבניית חדר אוכל חדש לקיבוץ.
בשנת 2000 פנה הקיבוץ לממשלה בבקשה לשנות את ייעוד הקרקע של חלק משטחי הקיבוץ לשימושים שאינם חקלאיים.
קיימת מערכת חינוך לגיל הרך (מתינוקיה עד סיום גן חובה) הפתוחה גם לתושבי הסביבה.
קיים בית ספר יסודי שפתוח גם הוא לתושבי הסביבה, המעניק יום לימודים ארוך למתחנכים בו.
ילדי חטיבת הביניים והתיכון לומדים בבית חינוך אופק אשר נמצא בקיבוץ עברון.
בקיבוץ פועל מרכז מבקרים ששמו "דרך הכותנה", המתאר את כל שלבי יצור הבגד מגידול הכותנה דרך טווית החוטים והכנת הבד ועד המוצר הסופי.
חברי קיבוץ אפק מתפרנסים מחקלאות ומתעשייה.
בתחום החקלאות, קיימים גידולי שדה, מטעים, רפת, לול ומדגה.
בקיבוץ שלושה מפעלי תעשייה: "אסיב תעשיות טקסטיל" - מפעל ליצור בדים סרוגים; "מגו אפק" - מייצר מכשור רפואי ו"חיננית" - מפעל ליצור בובות וחפצי נוי מבד.
אפקה היא שכונה בצפון העיר תל אביב, השוכנת צפונית לנחל הירקון, שהקימו מפקדי ההגנה עבור משפחותיהם.
השכונה גובלת במזרח בשכונת תל ברוך, בדרום באוניברסיטת תל אביב, במערב בשכונת נווה אביבים ובצפון מערב בשכונת רמת אביב ג'.
כיום היא השכונה מהיוקרתיות בישראל.
בשלבי תכנון השכונה התקבלה הצעה של קק"ל להחליף את אדמת השכונה ולמקם את שיכון מפקדי ההגנה בתל אפק.
בעקבות ההצעה שלימים נדחתה שונה שם אגודת מפקדי ההגנה שהקימה את השכונה ל"אפקה שיכון מפקדי ההגנה, אגודה שיתופית בע"מ".
השם "אפקה" שמשמעותו "אל אפק".
אפקה נבנתה בשנים 1954–1955 מעבר לירקון צפונית לגרעין הכפר שייח מוניס.
ראשיתה באגודה שיתופית שרכשה קרקע עוד בימי המנדט.
התארגנות גרעין המתיישבים הראשון הייתה בקיץ 1943 בקורס של מפקדי ההגנה במרחב תל אביב.
ההגנה באותם הימים היה ארגון צבאי בלתי ליגאלי, כך שההתארגנות להקמת השיכון נעשתה במנותק מהארגון.
בראש האגודה עמד ד"ר צבי "צ'רלי" לוין, מראשי שירות הקשר של ההגנה.
אגודה השיתופית היו 140 חברים.
כדי לחסוך בעלויות, החליטה האגודה כי 107 הבתים הראשונים יבנו באופן מרוכז.
לתושבים ניתנה אפשרות לבחור מבין מספר דגמים של בתים.
הבתים הראשונים אוכלסו בשנת 1955 ובאוקטובר 1955 התפרסם בעיתון דבר כי "כבר הוקמו 120 מתוך 250 הבתים של שכונת אפקה (שיכון מפקדי ההגנה).
בחודש אפריל נקבעו שמות ל-15 רחובות בשכונה החדשה.
רוב השמות קשורים לפעולות ארגון ההגנה.
השכונה נחשבת לאחת מהיקרות והעשירות בישראל ודירוגה במדד חברתי-כלכלי הוא 10 מתוך 10.
כבר מימיה הראשונים סומנה אפקה כשכונה במעמד סוציו-אקונומי גבוה.
העיתון הקומוניסטי קול העם ציין בגיליונו מיום 3 בספטמבר 1958 שהפדיון הכי גבוה לנפש בסניפי אגודת הצרכניות השיתופיות בתל אביב (שהפעילה באותה השנה שמונים צרכניות) נרשם בצרכניית אפקה (שהייתה ממוקמת ברחוב חי"ש בצמוד לבית הכנסת) - 304 לירות לנפש לשנה.
עוד ציין העיתון כי לשם השוואה "בצרכניות בשכונת התקווה ובצרכניה של המורים ברחוב המלך ג'ורג' הפדיון הממוצע לנפש לשנה לא עלה בשנת 1957 על 43 לירות".
דימויה של אפקה כשכונה עשירה המשיך והתחזק בעשורים האחרונים, עת נבנו בה וילות מרשימות במקום הבתים המקוריים שנהרסו.
תושביה המקימים של השכונה כללו אנשי ציבור, צבא, ומוסד (צבי מלחין, מייק הררי, מוטה גור, שלמה להט, רפי איתן, שמואל ברקאי ועוד) לצד אמנים ואנשי רוח (אברהם דשא (פשנל), אפרים קישון, הצמד "אילקה ואביבה", בתיה עוזיאל, ונוספים).
עד סוף שנות ה-90 גרה בשכונה הפילנתרופית בת שבע דה רוטשילד, בת למשפחת רוטשילד וממקימות להקת בת שבע.
בגן שברחוב המתנדב שני מגרשי טניס ומגרש כדורסל.
בגן קרטר שברחוב קוממיות מתקני כושר ציבוריים.
מרכז הספורט של אוניברסיטת תל אביב ממוקם דרומית לשכונה.
בצפון מזרח השכונה ממוקם בית הלוחם שהוא מרכז ספורט-שיקום ופעילות חברתית לנכי צה"ל ובני משפחותיהם, המופעל על ידי ארגון נכי צה"ל.
בשכונה גנים ציבוריים, בהם "גן קרטר" ברחוב קוממיות הכולל מתקני שעשועים וכרי דשא רחבי ידיים.
חורשת עצים עירונית בשם חורשת דרזנר ששיטחו כ 1500 דונם ממוקמת בצמוד לצפון השכונה ליד מערות אפקה.
החורשה משמשת גם לנטיעת עצים שנעקרו ממקומות אחרים בעיר תל אביב-יפו.
בגן קרטר אנדרטה לרב כבאי שלום שרעבי שנהרג בנופלו לבאר עמוקה בתוך מבנה נטוש שהיה בתחום הגן, ב־5 במרץ 2000.
"כיכר ההגנה" היא אנדרטה להנצחת חברי ההגנה ומפקדיה בתל אביב, שייסדו את שכונת אפקה שנת 1943.
בשכונה גני ילדים ממלכתיים ברחוב המתנדב.
ילדי השכונה לומדים בבתי ספר בשכונות הסמוכות.
"יד אבנר" הוא בניין המחלקה לגאוגרפיה של אוניברסיטת תל אביב, קרוי על שמו של אלוף אלימלך אבנר.
המבנה שתוכנן על ידי האדריכל סם ברקאי, תוכנן במקור כבית הקהילה של השכונה, ומאז שנת 1971 משמש את אוניברסיטת תל אביב.
אוניברסיטת תל אביב ממוקמת דרומית לשכונה.
מכללת אפקה אינה ממוקמת בשכונת אפקה אלא בשכונת נאות אפקה.
בשכונה מרכז שיטור קהילתי, ברחוב זליג 10, בניין 'יד אבנר' היכן שממוקמת גם המחלקה לגאוגרפיה של אוניברסיטת תל אביב.
בית הכנסת "אפקה" הוקם בתחילת שנות ה-70. אבן הפינה הונחה ב-1966. בית הכנסת פעיל עד היום.
בשכונה קיים בית חב"ד המנוהל על ידי שליח חב"ד המקומי.
בגבולה הצפוני של השכונה קיים אתר ארכאולוגי בשם מערות אפקה.
באתר נערכו במשך השנים כמה חפירות ארכאולוגיות.
בחפירות שערך יעקב קפלן בשנים 1951–1952 נחשפו שבע מערות קבורה חצובות בסלע כורכר מהמאה הראשונה לספירה ועד למאה הרביעית.
באחת המערות התגלו קמעות שומרוניים, ועל כן הסיק קפלן כי הנקברים במערות היו שומרונים.
בחפירה שנערכה בשנת 1989 ממזרח לבית הקברות נחשפה מערת קבורה נוספת מהמחצית השנייה של המאה השנייה ומהמאה השלישית.
בחודשים יוני–יולי 2015 נערכה חפירת בדיקה לקראת בנייתה של שכונה חדשה נמצאו מבנים ומכלול של מערכת השקיה, המתוארך ברובו לתקופות הרומית המאוחרת והביזנטית.
אפעס הוא עיתון סאטירי ישראלי שהופץ בדואר אלקטרוני, לאחר מכן הפך למדור סאטירי בעיתון "הארץ" ובהמשך עבר ל"ידיעות אחרונות".
כעיתון מקוון, התייחד "אפעס" בסאטירה החריפה ופרועה, וכהכרזת יוצריו - "א-פוליטיקלי קורקט", על המציאות הישראלית ועל יחסי דתיים-חילוניים, בדיאלוג הפנימי הברנז'אי שיצר בין אנשי תקשורת דתיים וחילוניים, ובאופן הפצתו - נשלח בדואר אלקטרוני לרשימה מצומצמת של משפיעים בתקשורת הישראלית, דבר אשר יצר סביבו הילה של מועדון קוראים יוקרתי סגור.
בין השנים 2000–2004 היה אפעס מהניוזלטרים המשפיעים על התקשורת הישראלית וקטעים ממנו צוטטו בה לעיתים קרובות.
אל שלושת הכותבים הקבועים הצטרפו מדי פעם גם אורי אורבך, שהרה בלאו, ג'קי לוי, ואנשי תקשורת נוספים, ואף שלי יחימוביץ' פרסמה רשימה בבמה ייחודית זו.
הצלחתו של "אפעס" סללה את דרכם של כותביו אל ליבה של התקשורת הישראלית.
קובי אריאלי החל לכתוב ב"מעריב" ולהופיע בתוכניות שונות בערוץ 10 ובערוץ 2. יאיר חסדיאל שימש כתסריטאי של הטלנובלה החסידית הראשונה "החצר" אשר שודרה בערוץ התכלת ובערוץ 10 ולבסוף הפך לשופט.
בשנת 2004 הציע עורך מוסף "הארץ", רוגל אלפר, שנמנה עם מנויי "אפעס" בגרסת הניוזלטר, לחברי "אפעס" להפוך את הפרויקט למדור הסאטירה הקבוע של מוסף "הארץ".
קבלתה של ההצעה גרמה לכך שקובי אריאלי, אשר הצטרף לא מכבר למערכת עיתון מעריב, פרש מכתיבת "אפעס", והותיר את המלאכה בידי שני חבריו, כאשר ידידיה מאיר משמש כעורך המדור ויאיר חסדיאל ככותב הראשי שלו.
המעבר של "אפעס" מניוזלטר למדור שבועי במוסף "הארץ" שינה את אופיו.
מרשימות סאטיריות הנוגעות בעיקר למתח בין העולם הדתי והחילוני הוא הפך למדור של אבחנות סאטיריות קצרות על המציאות הישראלית בכללה, תוך שימוש בעיקר בציטוטים מדומים.
בשנת 2008 עבר המדור ממוסף השבת של עיתון הארץ למוסף של עיתון "ידיעות אחרונות".
במאי 2016 הודיע מאיר על כוונתו להפסיק את פרסום המדור עקב תחושת מיצוי.
מערכת "אפעס" כללה, חוץ מידידיה מאיר, את נילי אושרוב, גיל כוכב ואת עקיבא נוביק.
בין כותבי המדור נמצאים אריאל זנג, יאיר בורוכוב, דודי אינהורן, אסף בר-שי, יצחק טסלר, ישראל בלק, אריה יואלי, אריאל פלקסין (עידן שגיב), יובל שוקרון, שוקי ברקן, דוד טייב, מנדי פרומר, יוני שטרק, מורן פרארו ואחרים.
אפקט אהרונוב-בוהם, הקרוי לעיתים תוצא אהרונוב-בוהם או אפקט אהרנברג-סידאי-אהרונוב-בוהם, הוא תופעה במכניקת הקוונטים, לפיה חלקיק טעון מושפע משדות אלקטרומגנטיים באזורים אליהם החלקיק אינו מגיע כלל.
יקיר אהרונוב הגדיר זאת כך:
הצורה המוקדמת ביותר של אפקט זה נובאה על ידי ורנר אהרנברג ור' א' סידאי ב-1949, ותוצאים נוספים התגלו מחדש על ידי יקיר אהרונוב ודייוויד בוהם ב-1959. האפקט הוכתר בידי כתב העת New Scientist בשנת 2010 כאחד משבעת הפלאים של תורת הקוונטים.
ניתן לחזות כי תוצאים כאלה יקרו כתוצאה משדות מגנטיים כמו גם משדות חשמליים, אך קל יותר היה לצפות בגרסה המגנטית.
באופן כללי, המסקנה הנובעת מניתוח של אפקט אהרונוב-בוהם היא כי ידע על השדה האלקטרומגנטי הקלאסי הפועל באופן מקומי על חלקיק אינו מספיק כדי לנבא את התנהגותו הקוונטית.
לאחר פרסום המאמר משנת 1959, הודה בוהם כי האפקט נחזה על ידי סידאי ואהרנברג עשור קודם לכן.
בוהם ואהרונוב ציטטו מאמר מוקדם זה כראוי במאמרם השני (Peat, 1997, p.
המקרה המתואר ביותר, הקרוי לעיתים אפקט הסולנואיד של אהרונוב-בוהם, הוא כאשר פונקציית הגל של חלקיק טעון העובר סביב סולנואיד ארוך חווה היסט מופע כתוצאה מן השדה המגנטי הכלוא, אף על פי שהשדה המגנטי מתאפס באזור בו עובר החלקיק.
היסט מופע זה נצפה בניסוי על ידי השפעתו על טבעות התאבכות.
יש גם אפקטי אהרונוב-בוהם מגנטיים על אנרגיות חסומות וחתכי פיזור, אך מקרים אלה לא נבדקו ניסויית.
נחזה גם אפקט אהרונוב-בוהם חשמלי, שבו חלקיק טעון מושפע מאזורים בעלי פוטנציאל חשמלי שונה, אך שדה חשמלי אפס, ולכך נמצא גם אישור ניסויי.
אפקט אהרונוב-בוהם "מולקולרי" הוצע לתנועה גרעינית באזורים multiply-connected, אך נטען כי תוצא זה שונה באופן מהותי, מכיוון שהוא תלוי רק בגדלים מקומיים לאורך הנתיב הגרעיני (Sjöqvist, 2002).
ניתן לראות את אפקט אהרונוב-בוהם המגנטי כתוצאה של הדרישה שהפיזיקה הקוונטית לא תהיה רגישה לבחירת הכיול של הפוטנציאל הווקטורי A.
מכך משתמע שחלקיק בעל מטען q הנע לאורך מסלול P במישור בו יש שדה מגנטי אפס
() חייב לקבל מופע , הנתון ביחידות SI על ידי:
עם הפרש מופעים בין כל שני מסלולים בעלי אותן נקודות קצה, אשר מוגדר לפיכך על ידי השטף המגנטי העובר דרך האזור בין המסלולים (לפי משפט סטוקס ו- ), ונתון על ידי:
ניתן להבחין בהפרש המופע כאשר ממקמים סולנואיד בין חריצים של ניסוי חריץ כפול (או שקול לו).
סולנואיד אידיאלי כולא את השדה המגנטי
B, אך לא יוצר כל שדה מגנטי מחוץ לגליל שלו, וכך החלקיק הטעון (למשל אלקטרון) החולף מחוץ לו אינו חווה כל תוצא קלאסי.
עם זאת, יש פוטנציאל וקטורי חסר קרל מחוץ לסולנואיד עם שטף כלוא, וכך המופע היחסי של חלקיקים העוברים דרך חריץ אחד או משנהו משתנה כתלות בהיות זרם הסולנואיד דולק או כבוי.
דבר זה שקול להיסט נראה לעין של טבעות ההתאבכות על מישור הצפייה.
אותו תוצא מופע אחראי לדרישת השטף הקוונטי בטבעות בעלות מוליכות-על.
הקוונטיזציה נובעת מכך שפונקציית הגל של מוליך-העל חייבת להיות בעלת ערך יחיד: הפרש המופע שלה Δφ סביב לולאה סגורה חייב להיות כפולה שלמה של 2π (כאשר המטען q=2e עבור זוגות קופר של אלקטרונים), וכך השטף Φ חייב להיות כפולה של h/2e.
הקוונט של השטף מוליך-העל נחזה בעצם לפני אהרונוב ובוהם, על ידי לונדון (1948) שהשתמש במודל פנומנולוגי.
אפקט אהרונוב-בוהם המגנטי קשור גם לטיעונו של פול דיראק, כי מקיומו של מונופול מגנטי נובע בהכרח שגם מטען חשמלי וגם מטען מגנטי הם מקוונטטים.
אפקט אהרונוב-בוהם המגנטי אושר ניסויית על ידי Osakabe et al.
(1986), שפורסם לאחר שעבודה קודמת שלהם סוכמה ב Olariu and Popèscu (1984).
(1985) הדגימו תנודות אהרונוב-בוהם בטבעות מתכת רגילות, שאינן מוליכות-על.
(1999) גילו את התוצא בננו-שפופרות פחמן.
לדיון בכך, ראו Kong et al.
בדיוק כשם שמופע פונקציית הגל תלוי בפוטנציאל הווקטורי המגנטי, הוא תלוי גם בפוטנציאל הסקלרי החשמלי.
נחזה כי ניתן יהיה להבחין בתופעת התאבכות מטיפוס אהרונוב-בוהם, שתיגרם מהפרש במופעים, על ידי בניית מצב בו הפוטנציאל האלקטרוסטטי שונה עבור שני מסלולים של חלקיק, דרך אזור של שדה חשמלי אפס.
גם כאן, העדר השדה החשמלי משמעו כי מבחינה קלאסית, לא אמור להיות כל תוצא.
ממשוואת שרדינגר, מופעה של הפונקציה העצמית בעלת האנרגיה E מתנהג כמו .
האנרגיה, עם זאת, תלויה בפוטנציאל האלקטרוסטטי V עבור חלקיק בעל מטען q.
בפרט, עבור אזור בעל פוטנציאל קבוע V (שדה אפס), האנרגיה הפוטנציאלית החשמלית qV פשוט מתווספת ל-E, ויוצרת בכך הפרש מופע:
כאשר t הוא הזמן שהחלקיק נמצא תחת הפוטנציאל.
ההצעה התאורטית הראשונית לאפקט זה הייתה ניסוי בו מטענים חולפים לאורך שני מסלולים דרך גלילים מוליכים, אשר מגנים על החלקיקים מפני שדות חשמליים חיצוניים באזורים בהם הם נעים, אך עדיין מתירים פוטנציאל משתנה על ידי טעינת הגלילים.
הסתבר כי קשה ליישם הצעה זו, לכן הוצע ניסוי חלופי, בו יש גאומטרייה של טבעת המופרת על ידי מחסומי מנהרה, עם מתח bias
V בין הפוטנציאלים של שני חלקי הטבעת.
המצב מניב הסט מופע על פי אהרונוב-בוהם כמו לעיל, ונצפה ניסויית בשנת 1998.
לב ויידמן, תוצא אהרונוב-בוהם, האנציקלופדיה העברית, כרך מילואים ג', עמ' 12–13. בתוך האתר של לב ויידמן באוניברסיטת תל אביב
"אפקה - המכללה האקדמית להנדסה בתל אביב" היא מכללה אקדמית ללימודי הנדסה ומדעים: תואר ראשון (.B.Sc) ותואר שני (.M.Sc) עם ובלי תזה, באישור המועצה להשכלה גבוהה.
המכללה מסווגת כמכללה אקדמית מתוקצבת, בה התקציב ושכר הלימוד מסובסד על ידי המדינה.
אפקה הוקמה בשנת 1996, בעקבות החלטה של שר החינוך אמנון רובינשטיין ב-1994, להרחיב את הגישה להשכלה גבוהה בישראל ולהקים את המכללות האקדמיות.
כולל מכללות טכנולוגיות ברחבי הארץ, שאינן אוניברסיטאות, למטרת הכשרת כוח אדם לתעשייה, בפרט לתעשיות המחשוב, האלקטרוניקה, והביוטכנולוגיה.
אפקה נוסדה בתוך קמפוס אוניברסיטת תל אביב, על בסיס "בית ספר להנדסאים שליד אוניברסיטת תל אביב" על ידי מנהל בית הספר אלחנן אילת, שהיה גם נשיאה הראשון.
באותה עת בית ספר להנדסאים היה בית ספר תיכון שהתקיימה בו גם מסגרת של כיתות מקצועיות י"ג וי"ד לתואר הנדסאי.
לאחר שנתיים עברה אפקה לפעול כגוף עצמאי במבנה ברחוב מבצע קדש 38 בשכונת נאות אפקה (בסוף שנת 2004 החליטה האוניברסיטה לסגור את בית ספר התיכון להנדסאים והוא עבר להרצליה ופועל מאז בשם תיכון הנדסאים הרצליה).
בשנת 2001 איציק אביב הקים מסלול להנדסת תוכנה ועמד בראשה.
ב-2002 מונה פרופ' מרדכי (מוטי) סוקולוב לנשיאה השני של המכללה.
ב-2003 קיבלה אפקה את אישור המועצה להשכלה גבוהה להענקת תוארי BSc לבוגריה.
בשנת 2006 החלו בעבודות להרחבת הקמפוס, במסגרתן נבנתה קומה נוספת בשטח 1,200 מ"ר עבור תוספת כיתות לימוד וחדרי עבודה לסגל האקדמי והמנהלי.
החל משנת 2010, נפתחו באפקה מסלולים לתואר שני.
בנובמבר 2014 מונה פרופ' עמי מויאל לנשיאה השלישי של המכללה.
בשנת 2015 זכתה המכללה בתחרות שערכה מנהלת תחליפי הנפט במשרד ראש הממשלה לפיתוח כלי רכב חשמלי עתידני.
בנובמבר 2024, המועצה להשכלה גבוהה פרסמה כי פרופ' עמי מויאל ימונה ליו"ר ות"ת כם סיום כהונת היו"ר באותה העת.
ביולי 2025 מונה פרופ' יוסי רוזנוקס לנשיאה הרביעי של המכללה.
בעשור השני של המאה ה-21 לומדים באפקה כ-3,500 סטודנטיות וסטודנטים בשמונה מסלולי לימוד לתואר ראשון:
וחמישה מסלולי לימוד לתואר שני:
אפקה SMART UP – תוכנית המצטיינים SMART UP היא תוכנית תלת שנתית, אליה נבחרים הסטודנטים המצטיינים ביותר במכללה החל מהשנה השנייה ללימודיהם.
מטרת תוכנית ייחודית זו היא טיפוח המצוינות האישית והקבוצתית, עידוד סקרנות, יצירתיות ויזמות תוך הקפדה על מצוינות אקדמית, חשיבה מערכתית ומעורבות בתעשייה ובקהילה.
AFEX – תוכנית היזמות של הסטודנטים באפקה- היחידה מסייעת לסטודנטים, המעוניינים לקדם יזמות בעלת בסיס טכנולוגי במהלך לימודיהם ולהוציאה לפועל.
על ידי לימוד ויישום של עקרונות היזמות, באמצעות ליווי מקצועי וסביבה יזמית-חברתית תומכת.
שכר הלימוד במכללת אפקה הוא שכר לימוד אוניברסיטאי, מסובסד.
עוד מציעה מכללת אפקה מלגות סיוע, ומלגות למועמדים בעלי נתוני קבלה גבוהים.
המכללה מעודדת מחקר באמצעות רשות מחקר ומרכזי מחקר הפועלים תחתיה.
המרכזים המכונים "Afeka Centers", שואפים להוות מוקד ידע וייעוץ לטובת התעשייה ובתוך כך מובילים מחקרים, כנסים וימי עיון בתחומי ההתמחות שלהם.
מטרת האגודה לפעול למען רווחת הסטודנטים וטובתם ולשמור על מעמדם האקדמי בתוך הקמפוס ומחוצה לו.
האגודה מציעה מגוון רחב של פעילויות ושירותים לחברים בה, החל מנושאים אקדמיים וכלה במבצעים אטרקטיביים, פעילויות, מסיבות ועוד.
אפקט אוֹזֶ'ה (לפי האקדמיה ללשון: תוצא אוזֶ'ה) היא תופעה בפיזיקה שבה פליטת אלקטרון מאטום גורמת לפליטה נוספת של אלקטרון.
כאשר אלקטרון עוזב את רמת היסוד של האטום, ומשאיר אחריו חוסר מבחינת מספר האלקטרונים, אלקטרון מרמת אנרגיה גבוהה יותר עשוי ליפול לחלל שנשאר, מה שיגרום לשחרור אנרגיה.
למרות שבחלק מהמקרים האנרגיה משתחררת בצורה של פליטת פוטון, האנרגיה עשויה לעבור לאלקטרון אחר, שנפלט מהאטום.
האלקטרון השני שנפלט נקרא אלקטרון אוז'ה.
ברגע הפליטה שלו, האנרגיה הקינטית של אלקטרון אוז'ה מתאימה להפרש בין האנרגיה של המעבר האלקטרוני ההתחלתי ואנרגיית היינון של קליפת האלקטרונים שממנה נפלט אלקטרון אוז'ה.
רמות האנרגיה הללו תלויות בסוג האטום ובסביבה הכימית שבה נמצא האטום.
ספקטרוסקופיית אלקטרוני אוז'ה עושה שימוש בפליטה של אלקטרוני אוז'ה על ידי הפצצה של דגימת חומר בקרני X או באלקטרונים אנרגטיים, והיא מודדת את מספר אלקטרוני אוז'ה כפונקציה של אנרגיית אלקטרון אוז'ה.
הספקטרום שמתקבל כתוצאה מכך משמש לקביעת הזהות של האטומים הפולטים וכן מספק מידע על הסביבה שבה הם נמצאים.
רקומבינציית אוז'ה היא אפקט אוז'ה דומה שמתרחש במוליכים למחצה.
כאשר אלקטרון וחור יכולים להתחבר ולשחרר את האנרגיה שלהם לאלקטרון אחר בפס ההולכה.
האפקט ההפוך נקרא יוניזציית פגיעה.
אפקט אוז'ה קרוי על-שמו של פייר ויקטור אוז'ה, פיזיקאי צרפתי ואחד ממגלי התופעה.
התהליך ביסוד אפקט זה, התגלה בשנות ה-20 על ידי ליזה מייטנר, פיזיקאית אוסטרית יהודייה.
אפקט אוז'ה עצמו התגלה ב-1925 על ידי פייר ויקטור אוז'ה בעקבות ניתוח תוצאות מניסוי בתא ערפל.
קרני X עתירות אנרגיה כוונו על חלקיקי גז מיוננים וגרמו לפליטת אלקטרונים פוטואלקטריים.
הצפייה במסלולי האלקטרונים שלא היו תלויים בתדירות של הפוטון הפוגע רמזה על כך שיש מנגנון ליינון האלקטרונים שנגרם ממעבר פנימי של אנרגיה שאינו יחסי לגודל מסוים.
בדיקה מעמיקה יותר ועבודה תאורטית נוספת הראו שמידת חוסר היחס של האפקט הייתה גדולה בהשוואה לזו של אפקט מעבר פנימי.
דבר זה הושג באמצעות שימוש בחישובים של מכניקה קוונטית בסיסי, קצב מעבר והסתברות מעבר.
קיבוץ אפעל היה קיבוץ עירוני בבקעת אונו שהתקיים בשנים 1946–1952.
יוזם הקמת הקיבוץ העירוני היה ד"ר שמעון גלביץ (1897–1944), יליד רוסיה שלמד רפואה במוסקבה, שם נאסר מספר פעמים בגלל פעילות ציונית וב-1924 הומר מאסרו ברישיון לעלות לארץ ישראל.
בארץ עבד תחילה כרופא בקופת חולים של ההסתדרות במושבים ובקיבוצים בעמק יזרעאל; הוא התרשם מחיי השיתוף שבהם ראה אידיאל לחיי חברה מתוקנים.
לאחר מכן עבר לעבוד בתל אביב, ופגש במסגרת עבודתו פועלים ואנשי מקצוע בכירים שחשו אשמה על שלא הגשימו את אורח החיים השיתופי בו דגלו כהשקפת עולמם.
הוא מצא אצלם נכונות ליצור קיבוץ עירוני ליד העיר, כדי שיוכלו להמשיך בתפקידיהם ובמקביל יחיו חיי שיתוף בתוך הקיבוץ.
קבוצה של עשרים יוצאי קיבוצים שעבדו בנמל תל אביב, שנקראה על ידי דוד רמז בשם "גל", הצטרפה לקבוצתו של גלביץ וביחד החלו לעבד תוכנית מעשית להקמת הקיבוץ העירוני.
הוועד הפועל של ההסתדרות תמך ברעיון והעמיד לכך תרומה שנתקבלה מהארגון היהודי של פועלי אמריקה אידישער נאציונאל ארבייטער פארבאנד, ובעברית: אגודת פועלים עברית לאומית - ומכאן נגזר שמו של הקיבוץ, אפע"ל.
האגודה שאפה להקים במקום קיבוץ עירוני עם משקי עזר קטנים.
חברת "שיכון" של ההסתדרות נקבעה לטפל בכל הנוגע לבניית הקיבוץ.
גלביץ דרש להקים את הקיבוץ העירוני בתוך העיר, אבל בשל מחירי הקרקע הגבוהים בה נקנה שטח של 250 דונם ליד כפר אז"ר.
גלביץ נפטר באורח פתאומי ב-11 בנובמבר 1944, בגיל 47. חבריו פעלו לממש את חזונו, אך למותו היו השלכות על התפתחות הקיבוץ וייתכן שגם על סופו.
ביום 13 במרץ 1947 עלו ראשוני קיבוץ אפעל על אדמתם.
במקום נבנו 72 דירות בנות חדר וחצי, ולכל דירה צורפו מטבחון ושירותים.
רמת הבנייה הייתה גבוהה מהמקובל בקיבוצים באותם הימים.
עם פרוץ מלחמת העצמאות החליטו החברים להישאר במקום, למרות קרבתו לכפרים ערבים.
ארגון ההגנה שלח לאפעל חוליית לוחמים ששמרו בעמדות יחד עם חברי הקיבוץ.
אפעל היה היישוב הכפרי הראשון שהותקף במלחמת העצמאות.
כבר ב-3 בדצמבר 1947 נצפתה תנועה מוגברת של ערבים בסביבה, הוכרז מצב חירום והעמדות בקו ההגנה אוישו במגינים.
בבוקר ה-4 בדצמבר 1947 החלה ההתקפה על ידי כ-150 חמושים מהכפרים אל-ח'ירייה וסקיה.
באותו זמן הוזעק פטרול לוחם (פל"ם) מכפר אז"ר הסמוך שהפתיע את התוקפים ופתח עליהם באש.
ההתקפה נשברה והערבים נסוגו עם שלושה הרוגים ופצוע.
התקפת יריות נוספת אירעה ב-18 בפברואר 1948 וב-24 בפברואר.
תקריות נמשכו גם במרץ 1948.
לאחר המלחמה נמסרו לקיבוץ כ-1,000 דונם של שטח חקלאי מן הכפרים שננטשו.
נבנו רפת גדולה, לול תרנגולות, גן ירק ו-1300 דונם של אדמת פלחה.
ב-1949 הסכים הקיבוץ המאוחד לצרף אליו את אפעל.
המצב הכלכלי בקיבוץ היה טוב, אך היחסים בין חברי הקיבוץ השתבשו.
40% מחברי הקיבוץ עבדו במשק החקלאי, ו-60% המשיכו לעבוד בתפקידיהם השונים בעיר; המתיחות בין החברים גברה בגלל ההבדל בין שתי הקבוצות.
הפילוג בקיבוץ המאוחד ב-1950 היה גורם נוסף שזיעזע את הקיבוץ העירוני.
הראשונים שעזבו את הקיבוץ היו מבין בעלי ההכנסות הגבוהות שעבדו בעיר.
עזיבתם החלישה את הקיבוץ וב-1952 הוחלט על פירוקו.
חלק מהחברים עברו להתגורר בערים ואחרים הצטרפו לקיבוצים ולמושבי עובדים.
על אדמת הקיבוץ הוקמו המרכז הסמינריוני של הקיבוץ המאוחד - סמינר אפעל וכפר הגמלאים "נווה אפעל" של רשת "משען".
בתחילת שנות ה-60 הועלתה הצעה להקים במקום יישוב עבור 400 משפחות עולים מארצות הברית.
כיוון שהעולים לא הגיעו התוכנית ירדה מן הפרק.
על השטח החקלאי הוקם בשנת 1969 היישוב הקהילתי רמת אפעל, שהפך ב-2008 לשכונה ברמת גן.
אפקה יאן זונדרלנד (בהולנדית: Epke Jan Zonderland; נולד ב-16 באפריל 1986 בלמר) הוא מתעמל הולנדי, אלוף אולימפי (לונדון 2012), 3 פעמים אלוף העולם (אנטוורפן 2013, ננינג 2014 ודוחה 2018), 3 פעמים סגן אלוף העולם (לונדון 2009, רוטרדם 2010 ומונטריאול 2017) ופעמיים אלוף אירופה (ברלין 2011 וסופיה 2014) במתח.
זונדרלנד החל להתאמן בהתעמלות כשהיה בן 4. להישגים הראשונים בזירה הבינלאומית הגיע באליפות אירופה בהתעמלות לנוער שנערכה בליובליאנה ב-2004. הוא זכה במדליית כסף בתרגיל המתח וסיים במקום הרביעי בקרב-רב.
באותה שנה זכה באליפות הולנד בקרב-רב, לאחר שגבר על האלוף היוצא, אחיו הגדול הֶרֶה.
באליפות העולם בהתעמלות שנערכה במלבורן ב-2005 העפיל זונדרלנד לשלב הגמר בקרב-רב.
הוא וג'פרי ואמס היו ההולנדים הראשונים בהיסטוריה שרושמים הישג כזה.
בשלב הגמר סיים במקום ה-11. באליפות אירופה שנערכה באותה שנה בדברצן סיים רק במקום ה-15. באליפות אירופה שנערכה בוולוס ב-2006 הצליח יותר, העפיל לשלב הגמר בתרגיל המתח, וסיים במקום השישי.
באותה שנה זכה פעם נוספת באליפות הולנד בקרב-רב.
באליפות אירופה שנערכה באמסטרדם ב-2007 רשם זונדרלנד את ההישג המשמעותי הראשון שלו, כשזכה במדליית הארד בתרגיל המקבילים.
כן סיים במקום השישי בקרב-רב, ההישג הגבוה ביותר שמתעמל הולנדי הגיע אליו אי פעם.
באליפות העולם שנערכה בשטוטגרט באותה שנה סיים במקום הרביעי בתרגיל המתח, ובאולימפיאדת בייג'ינג (2008) סיים במקום השביעי בקרב-רב.
בשנת 2009 נרשמה התקדמות נוספת בהישגיו של זונדרלנד, כשזכה במדליית הכסף בתרגיל המתח באליפות העולם שנערכה בלונדון.
בנוסף, סיים במקום השישי בתרגיל המקבילים.
באליפות אירופה שנערכה באותה שנה במילאנו, הסתפק במקום החמישי בתרגיל המתח.
בעקבות הישגיו באותה שנה, נבחר זונדרלנד לספורטאי השנה בהולנד.
באליפות העולם שנערכה ברוטרדם ב-2010 זכה בפעם השנייה ברציפות במדליית כסף.
תוצאה דומה השיג באליפות אירופה שנערכה באותה שנה בבירמינגהאם.
באליפות אירופה הבאה, שנערכה בברלין ב-2011, הוכתר כאלוף אירופה במתח, וכן זכה במדליית הכסף בתרגיל המקבילים.
בעקבות הישגיו אלה נבחר זונדרלנד פעם נוספת לספורטאי השנה בהולנד.
באליפות העולם שנערכה בטוקיו באותה שנה הצליח פחות, וסיים במקום החמישי במתח, ובאליפות אירופה שנערכה במונפלייה ב-2012 לא הצליח לעלות לגמר באף מכשיר.
באולימפיאדת לונדון (2012) רשם זונדרלנד את הישג השיא שלו בקריירה, כשזכה במדליית הזהב בתרגיל המתח.
בכך, היה להולנדי הראשון שזוכה במדליה אולימפית בהתעמלות מאז נבחרת הנשים ההולנדית עשתה זאת באולימפיאדת אמסטרדם (1928).
במקביל לקריירה בהתעמלות, נרשם זונדרלנד ללימודי רפואה באוניברסיטת חרונינגן בשנת 2006, והשלים את לימודיו והוסמך כדוקטור לרפואה בשנת 2018, לאחר שפרס אותם לאורך 12 שנים.
נשוי ללינדה ואב לשני בנים.
אפקט אלייזה הוא מונח מתחום מדעי המחשב, המתאר את הנטייה הלא מודעת להניח שהתנהגותו של מחשב מקבילה להתנהגות אנושית.
אפקט זה מתייחס לנטייה האנושית למרצף של סמלים, בייחוד מילים, שחוברו יחד על ידי מחשבים.
דוגמה טובה לכך, שנתן דאגלס הופשטטר, היא כאשר כספומט מציג את המילה "תודה" לאחר ביצוע פעולה על ידי המשתמש.
הצופה המקרי עלול לייחס למכשיר רגש תודה, למרות שהמכשיר רק מראה על גבי המסך תוכן שהוזן מראש.
מקור השם הוא תוכנה אינטראקטיבית המדמה טיפול פסיכותרפי שנקראה אלייזה, שפיתח ג'וזף וייצנבאום, חוקר מ-MIT, בשנות השישים.
תוכנה זו נועדה לחקות את עיקרון הלקוח במרכז, המקובל בחלק ממקצועות הרפואה, בעיקר על ידי שינוי הנוסח של המשפטים הנאמרים על ידי ה"מטופל".
אדם: החבר שלי גרם לי לבוא לכאן.
אלייזה: החבר שלך גרם לך לבוא לכאן?
אדם: הוא אומר שאני מדוכאת רוב הזמן.
אלייזה: צר לי לשמוע שאת מדוכאת.
אלייזה: את חושבת שלהגיע לכאן יגרום לך לא להיות עצובה?
למרות שאלייזה עוצבה כדי ליצור "שיחה אנושית טבעית" עם מחשב, היא הצליחה לגרום לתגובות רגשיות מהמשתמשים.
כתוצאה מתצפית חוקרים גילו שמשתמשים הניחו בצורה לא מודעת ששאלותיה של אלייזה מצביעות על עניין בנושאי השיחה ומעורבות רגשית מצידה, למרות שידעו שאינה מחקה רגש.
אפקט ארובה הוא הכינוי לתופעה פיזיקלית תרמודינמית של הסעת חומר גזי, בעיקר אוויר וגזי בעירה ושרפה בתוך בניינים וארובות.
הכוח המניע לתנועת הגז הוא ציפה הנובעת מהפרש בצפיפות החומר והלחות בין הפנים והחוץ של המבנה.
ככל שהפרש הטמפרטורות גדול יותר וככל שהמבנה גבוה יותר, הכוח חזק יותר.
התופעה מסייעת לאוורור טבעי, ולבעירה.
תופעה דומה בנוזלים נקראת בשם תרמוסיפון.
הכוח המניע הוא הציפה של גז חם על פני הגז הקר.
ברוב החומרים צפיפות החומר יורדת עם עליית הטמפרטורה, כתוצאה הזורם הקל יותר עולה למעלה בכוח ששיעורו יחסי ישר להפרש בצפיפות החומר.
הפרש הלחצים בין תחתית הארובה לאוויר שבחוץ נקבע על ידי משוואת ברנולי:
g - תאוצת הכובד, ערכו ממוצע על פני הארץ 9.807 מטר לשנייה בריבוע,
v - מהירות הזורם בנקודה,
h - גובה הזורם בנקודה (ביחס למישור ייחוס שנקבע מראש).
במהירות נמוכה, שינוי הלחץ הוא:
- צפיפות החומר בתוך הארובה או המבנה,
- צפיפות החומר מחוץ למבנה (ambient)
בתחום הטמפרטורות ולחצים המצויים בארובה או בבניין, כולל במקרה שרפה, ז"א לחץ של 1 עד 5 אטמוספירות, טמפרטורה של 0 עד 700 מעלות צלזיוס, האוויר מתנהג בקירוב טוב כמו גז אידיאלי ולכן:
T - טמפרטורה מוחלטת של הגז,
= הפרש גבהים בין מישורי הייחוס או גובה הארובה
= טמפרטורה מוחלטת (בקלווין או רנקין) מחוץ למבנה
= טמפרטורה מוחלטת ממוצעת של הגז בתוך המבנה
נציב נתונים סטנדרטיים לאטמוספירה ולקבוע הגרוויטציה (במערכת היחידות הבין-לאומית):
הספיקה נקבעת על ידי הנוסחה:
= שטח החתך של הארובה
ערך אופייני של C בארובות הוא 0.6 עד 0.7
הנוסחאות לא כוללות השפעות של שינוי הלחץ החיצוני, של חימום או קירור של הארובה או צינורות, של רוחות ועוד.
במקרה של ארובות גבוהות או לחצי שרפה גבוהים, הנוסחאות שימושיות רק כקירוב.
ארובה משמשת לשני תפקידים בו זמנית, האחד לסלק גזים שרופים ועשן מקמינים, תנורים, כבשנים, מנועים ועוד.
והשני, משיכת האוויר המשמש לבעירה.
עוצמת המשיכה היא לפי הנוסחאות דלעיל.
במקרים רבים הארובה היא הכוח המניע היחיד לאספקת אוויר לבעירה.
שימוש במפוחים ומשאבות מצמצם את תפקיד הארובה כמניע לאספקת האוויר.
ככל שהארובה גבוהה יותר, משיכת האוויר חזקה יותר.
ארובות בגובה של מאות מטרים נבנות משיקולי איכות הסביבה, כדי שהגזים השרופים יתפזרו טוב יותר.
ארובות בדרך כלל עטופות בבידוד תרמי, וזאת כדי שהגז בארובה לא יתקרר.
כפי שרואים בנוסחאות, המשיכה של הארובה גבוהה ככל שהטמפרטורה בתוך הארובה גבוהה יותר.
קירור הגז בארובה עלול להביא להיפוך כיוון הזרימה, עד כדי כניסת גזים שרופים חזרה לחלל הבעירה או לחדר בו נמצא הקמין.
החתך האופייני לארובות גבוהות, הולך וקטן עם הגובה, הארובה נראית כמו קונוס קטום.
התכנון הזה נובע משיקולים של מכניקת הזורמים ותרמודינמיקה, וגם, במידה פחותה, משיקולים של חוזק המבנה.
הגז עולה בארובה אל האוויר הפתוח, שהוא בלחץ נמוך יותר מאשר בבסיס הארובה, ירידת הלחץ גורמת לקירור האוויר, ובהתאם אפקט הארובה נחלש.
הצרת החתך שומרת על הלחץ כך שהטמפרטורה לא תרד עד כדי פגיעה ביעילות הארובה.
מכיוון שבניין בדרך כלל אינו אטום, הרי שבמזג אוויר חם תיווצר תנועת אוויר מחלקו התחתון של הבניין אל עבר הגג
התופעה מורגשת במיוחד בימים חמים – תנועה של אוויר חמים במעלה המדרגות.
המבנה האופייני של חאן (מבנה) נועד להשיג אוורור טבעי.
השמש מכה על חצר החאן, האוויר החם עולה ויוצא מתחום החאן, כי מעל החצר אין גג, ובמקומו, מהפתחים בקומת הקרקע, בהיקף החאן, נכנס אוויר המגיע מחוץ לחאן.
משב הרוח מקל על עומס החום.
תכנון בניינים לבטיחות אש ולמקרי שרפה חייב להתחשב בתופעה.
אפקט CNN הוא תיאוריה במדעי המדינה ובתקשורת.
התיאוריה בוחנת כיצד רשתות חדשות עולמיות, ובעיקר רשת CNN, משפיעות על גיבוש מדיניות חוץ וקבלת החלטות בממשלות.
השפעה זו בולטת במיוחד במהלך משברים בינלאומיים ומשברים הומניטריים.
הדיון סביב תאוריית "אפקט CNN" החל בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20. הוא התעורר בעיקר עקב הסיקור חסר התקדים שסיפקה CNN בזמן אמת, במהלך מלחמת המפרץ (1991).
התיאוריה קיבלה חיזוק נוסף על רקע משברים הומניטריים מאוחרים יותר, כמו בסומליה ובבוסניה.
באופן מסורתי, תקשורת ההמונים נחשבה ל"רשות רביעית" שהשפיעה על עיצוב המדיניות בדמוקרטיות.
עם זאת, תאוריית "אפקט CNN" מציגה את השידור העולמי והמיידי ככוח חדש, המסוגל להכתיב סדר יום בינלאומי.
בכך, הוא בעל יכולת לשנות את האופן שבו ממשלות מנהלות מדיניות חוץ.
מאז ראשית שנות התשעים התפתחה ספרות מחקרית ענפה הבוחנת את מושג "אפקט CNN", המתייחס להשפעה המכריעה של הטלוויזיה על המדיניות במשברים הומניטאריים בינלאומיים, באמצעות דיווחים והצגה חזותית של דימויים דרמטיים.
האפקט מהווה זרז ותנאי הכרחי להתערבות, ואף היו שטענו כי הוא יכול לשמש כתנאי מספיק להנעת פעולה מדינית.
במקרים קיצוניים יותר, נטען כי אף הסמכות פוקעת מידי מקבלי ההחלטות.
הוויכוח המרכזי ניצב בין גישות כגון זו של גווינג וסטורבל, המדגישות את הפוטנציאל של האפקט כתנאי מספיק להתערבות, לבין זו של ליווינגסטון, המגבילה את השפעתו לדחיפה לפעולה הומניטרית מצומצמת בלבד, שאינה מובילה לסיום הקונפליקט.
ביקורת מאוחרת יותר אף הפכה את כיוון ההשפעה, בטענה כי הממשל הוא זה המשתמש בתקשורת ומגייס אותה לקידום מדיניותו.
בספרות המחקר ישנו ויכוח על מידת הדיוק וההשפעה של התיאוריה.
חלק מהחוקרים סבורים שהתקשורת היא אכן גורם מספיק לדחיפה לפעולה (במיוחד הומניטרית), בעוד שאחרים טוענים כי ההשפעה מוגבלת יותר, ולעיתים קרובות הממשלות הן אלו שמגייסות את התקשורת כדי לתמוך במדיניות שכבר גובשה מראש.
הביקורת העיקרית בקרב החוקרים היא שמדובר במושג שהומצא על ידי קובעי מדיניות, ואחר מכן פותח על ידי עיתונאי (Gowing).
על הסתייגויות אלו ניתן להוסיף שהאפקט מתרחש רק במצבים מסוימים – למשל כתלוי בסיכויי ההצלחה של הממשל – כאשר מלכתחילה לא ניתנו הגדרות נכונות ורציניות להסבר התופעה, ובכך זהו מצב שלא תורם ליצירת תאוריה תקשורתית מקובלת.
ביקורות נוספות מעלות שאלות לגבי כיוון ההשפעה בין התקשורת לממשל, והשפעתם של משתנים אחרים כגון סוג המשבר, מצב פנים מדינתי, ודעת קהל.
אָפֶקְט (ריגשה, באנגלית: affect) הוא ההתנסות או התחושה של רגש.
זהו היבט מרכזי של יחסי הגומלין בין הפרט לגירוי.
האפקט הוא מצב של עלייה בטונוס הנפשי והגופני של האדם כתגובה לאירועים פנימיים או חיצוניים.
תגובה זו נמשכת כל זמן שהאירוע מוסיף להיות משמעותי עבור האדם החווה אותו.
האפקט מתייחס לרגשות ולמצב הרוח של האדם.
הוא מתבטא בשינויים של תווי הפנים, התנוחה, התנועה והדיבור, כמו גם בשינויים גופניים כמו חיוורון או הסמקה.
היכולת של האדם להכיר אפקטים אצל זולתו צומחת מחוויה אנושית משותפת המוכרת למסתכל.
יכולת ההסתגלות האפקטיבית היא חלק מהמאפיינים האישיים של התעסוקתיות.
ישנם מספר סוגים של אפקטים רגשיים:
אפקט חיובי - האפקט החיובי מקושר לעליה בזמינות של קולטני דופמין מסוג D2, המובילה גם לאימפולסיביות נמוכה, יציבות רגשית ונטייה לחוויית זרימה.
אפקט שלילי - אפקט שלילי הוא משתנה אישיותי, הכרוך בחוויה של רגשות שליליים, תפיסה עצמית לקויה, ומצוקה רגשית.
אפקט שלילי עשוי להציף מגוון של רגשות שליליים, כולל כעס, בוז, גועל, אשמה, פחד, עצבנות, ורגשות לא נעימים אחרים.
אפקט דל - זהו מצב שבו מגוון האפקטים המובע מצומצם, ואין לנבדק יכולת לגוון את האפקטים המובעים.
אפקט שטוח - אפקט שטוח מתייחס להשטחה או הקהיה רגשית.
הוא בא לידי ביטוי בטווח רגשות מצומצם, קושי להרגיש ולהביע רגש.
השטחה של האפקט מתבטאת לעיתים קרובות בהיעדר כל שינוי בטון האפקטיבי ובצמצום בעושר ההבעה האפקטיבי.
יחסי גומלין בין רגש וקוגניציה
יחסי גומלין בין רגש וקוגניציה הם ההשפעות ההדדיות בין הרגש לבין תפקודים קוגניטיביים כמו קשב, תפיסה, חשיבה וזיכרון.
אחת ההשפעות של האפקט על הקוגניציה היא באמצעות סגנון עיבוד המידע המשמש את האדם ברגע מסוים.
לאפקט יש תפקיד מטרים בכך שהוא מעורר קטגוריות קוגניטיביות דומות ומשמש כרמז היוריסטי.
יצירתיות יכולה להיות מושפעת מאפקט.
זאת משום שאפקט חיובי גורם לתנודות קוגניטיביות אשר מגרות יצירתיות.
בהתאם לכך, מצב רוח טוב יכול להגביר את היצירתיות.
ישנן הפרעות נפשיות המאופיינות בבעיות אפקטיביות.
בדיקת מצב פסיכיאטרי היא שיטת הערכה המבוססת על הסתכלות בחולה ותיאור מצבו הנפשי הנוכחי, אשר כוללת בין היתר גם התייחסות לאפקט הרגשי של האדם.
בפסיכיאטריה האפקט מתייחס לדרך בה הרגש או מצב הרוח של החולה נראים לצופה מהצד.
בהתאם לכך האפקט מתועד לפי איכותו (האם מאני, היפומאני, אאותימי, דיספורי וכו'), לפי הטווח (מתגוון, מוגבר, מצומצם), לפי התאמתו למצב הרוח (תואם או לא תואם את מצב הרוח המדווח) ויציבותו (כלומר, האם משתנה תוך כדי הראיון או נותר יציב).
באפקט מתגוון נורמלית, לאדם המדבר על נושא כואב תהיה ארשת פנים קודרת וכשהוא יעבור לדבר על נושא משמח ארשת פניו תתחלף לשמחה.
אפקט ייחשב למצומצם אם עוצמתו ומידת התגוונותו פחותים מהנורמלי.
אפקט שטוח, המאפיין חולים סכיזופרניים, מאופיין בהיעדר כל הבעה רגשית וחוסר גיוון מינימלי.
אפקט לבילי (תנודתי) הוא מצב בו האפקט משתנה שוב ושוב באופן מהיר מקיצוניות אחת לשנייה- למשל, חולה שברגע אחד מתפרץ בצחוק ומייד אחר כך מתפרץ בבכי.
הפרעה אפקטיבית או הפרעת מצב רוח היא שם כולל לקבוצה של הפרעות נפשיות, שהמאפיין המרכזי שלהן הוא פגיעה או שינוי משמעותי במצב הרוח או באפקט של האדם.
דיכאון - ירידת מצב רוח ואובדן הנאה מתמשכים, מתונים עד קיצוניים
דיסתימיה - צורה מתונה של דיכאון קליני עם מעט פגיעה בתפקוד
מאניה - עלייה קיצונית במצב הרוח ובמרץ ותחושת כל-יכולת (מחשבות גדלות)
היפומאניה - מצב מרומם מתון מתמשך
הפרעה דו-קוטבית (מאניה-דפרסיה) - תנודות בין מאניה לדיכאון
ציקלותימיה - צורה מתונה של הפרעה דו-קוטבית, עם גלים היפומאניים ודיכאוניים קלים
אֶפעוניים (שם מדעי: Ophichthidae) היא משפחה של דגי ים מסדרת הצלופחאים.
דגים אלה מגיעים מאורך של 5 ס"מ ל-2.3 מ'.
הם בעלי גוף חלקלק דמוי נחש ובעלי לסתות הפונות מעלה ודומות למורנות בצורתם.
אך הלסתות ארוכות יותר, צרות יותר ובעלי כמה זיזים מעל פיהם.
הם מתחבאים בחול וחוטפים כל יצור קטן החולף לידם.
חלק מהמינים מנהלים ציִד אקטיבי וחופרים בחול בחיפוש אחר דגים קטנים וסרטנים.
הם חיים בימים רדודים טרופיים וחלקם אף עולים לנהרות.
אחרים צוללים לעומק של עד 800 מ' מתחת למים ואולם הם קרובים תמיד לקרקעית.
כדי לא להיטרף, חלק מהמינים מתחזים לנחשי ים ארסיים בצבעם ובהתנהגותם.
Dalophis – הכולל מספר מינים ובהם דלופיס אלבין
Myrichthys (מירנון) – הכולל מספר מינים ובהם מירנון זעמני ומירנון מטבעוני
אפץ (בהונגרית: Apc) הוא כפר במחוז הווש שבצפון הונגריה.
יהודים התיישבו לראשונה במקום בתחילת המאה ה-19 בחסות בעל האחוזה המקומי.
תחילה השתייכו יהודי הכפר לקהילת פאסטו ומשנת 1855 השתייכו לקהילת הטן () הקהילה הקימה חברה קדישא, שני בתי עלמין, בית כנסת, בית ספר ומקווה טהרה.
בשנת 1930 התגוררו במקום 116 יהודים ובשנת 1944 חיו במקום 124 יהודים.
ב-9 במאי 1944 לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הובלו כל יהודי אפץ לגטו הטוון, וכעבור שבועות מספר שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.
לאחר מלחמת העולם השנייה חזרו כ-15 משרידי הקהילה היהודית לכפר, אך לא הצליחו לחדש את החיים היהודיים.
בניין בית הכנסת ניזוק קשה במהלך המלחמה וספרי התורה אבדו.
בני הקהילה התפזרו תוך כמה שנים ובשנת 1962 כבר לא ישבו יהודים באפץ.
אפקון החזקות בע"מ (לשעבר: "פויכטונגר תעשיות") המוכרת בשם המקוצר "אפקון" היא חברה ציבורית ישראלית שמניותיה נסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב, ועוסקת בביצוע פרויקטים בתחום הבנייה והתשתיות.