tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בשנת התשע"ד הגיעה קבוצה של עשרה בחורים ממכינות קדם-צבאיות שונות - עטרת ירושלים, בית יתיר, בני דוד ועצמונה - כדי לפתוח את הזמן בישיבה החדשה, ישיבת "בני רחל".
שנה לאחר מכן, בשנת התשע"ה, הגיעו לראשונה בחורים לשיעור א' בישיבה ומאז היא התרחבה.
לאחר שאושרה הלינה במקום, הוקמה ישיבת "בני רחל".
התלמידים התחילו לישון בישיבה בימי החול, בשבתות, בימים הנוראים, ובחגים.
סביב הישיבה צמח יישוב בו מתגוררות כ-12 משפחות, היישוב מחובר לישיבה, ובו מתגוררים הרמי"ם, האברכים וצוות הישיבה.
בתוך הישיבה פועלת מדרשת "בני רחל" ע"ש הרב בני אֵלון.
המדרשה מקיימת סיורים לימודיים, הרצאות, ומגוון תוכניות אחרות.
ליד המדרשה פועלים מכון מחקר והוצאת ספרים.
ישיבת בנין אב היא ישיבה גדולה המשתייכת לציבור החרדים ספרדים.
הישיבה היא מייסודו של הראשון לציון, הרב אליהו בקשי דורון, והיא נקראת על שם ספר השו"ת שלו – "בנין אב".
בנוסף לישיבה הגדולה, פועלים במסגרת מוסדות בנין אב מיזמים נוספים שייסד הרב בקשי דורון או שקמו לעילוי נשמתו.
ראשיתה של ישיבת בנין אב בישיבה קטנה שנוסדה בעיר אשקלון על ידי מוסדות מעין חיים ושלום באשקלון בשנת 1995 (אלול ה'תשנ"ה) על ידי השר לשעבר יצחק כהן, תושב אשקלון.
לצידו כיהן כמשגיח הרב אשר אברהם.
בשנת 1996 התמנה אחיו, הרב דוד אברהם, לראשות הישיבה ועבר להתגורר אז בעיר אשקלון.
כעבור מספר שנים הוקמה על ידי מוסדות מעין חיים ושלום גם ישיבה גדולה שעמדה בראשותו, ונקראה "שערי דעה".
הישיבה פעלה בקמפוס המוסדות בשכונת גבעת ציון בעיר.
לקראת זמן אלול תשס"ב התפצלה הישיבה, כשחלקה נשאר באשקלון בהוראתו של הרב עובדיה יוסף ובראשותו של הרב יהודה גרילק, וחלקה עקר יחד עם הרב דוד אברהם למבנה ביישוב קריית יערים – טלז סטון.
המבנה שכן בקצה היישוב צמוד לקריית ישיבת טלז שעמדה אז בשממונה.
בתקופת המעבר למדו בישיבה כחמישים בחורים, כולם תושבי אשקלון.
תקופה זו נחשבת במובנים רבים לתור הזהב של הישיבה, רבים מבוגרי תקופה זו המשיכו לכהן בחייהם בתפקידים תורניים נחשבים.
בתקופה זו, החל הראשון לציון, הרב אליהו בקשי דורון (שסיים את כהונתו כהרב הראשי לישראל), למסור שיעורים קבועים בישיבה.
בין היתר, מסר שיעור קבוע למצויני הישיבה מדי יום שישי במסכת חלה (השיעורים הודפסו לימים בקובץ "בנין אב – חלה").
קריית הישיבה ברמת שלמה (2005)
הנחת אבן הפינה התקיימה בשנת 2003 – תשס"ג בטקס צנוע בהשתתפות בני משפחתו של הרב בקשי דורון ותלמידי הישיבה.
לקראת אלול תשס"ה, נחגגה חנוכת הבית בשורת אירועים בהשתתפות גדולי התורה וידידי הישיבה.
בשנת תש"פ, לאחר פטירתו של נשיא הישיבה, הוחלט לפתוח את הרישום לישיבה לכלל עולם הישיבות.
(עד אז הישיבה קיבלה לשורותיה רק בוגרים של הישיבה הקטנה).
במעמד מיוחד שהתקיים בחדר לימודו של הראשון לציון הרב בקשי דורון בקרית הישיבה, השתתפו ראשי הישיבות הקטנות המובילות בישראל.
הישיבה הסבה את שמה ל"דעת אליהו", אך למעשה שם זה השתכח במהרה והשם המיתולוגי "בנין אב" נותר השם השגור בעולם.
הרב אליהו בקשי דורון שימש עד יום פטירתו כנשיא הישיבה.
הרב דוד אברהם – ראש הישיבה
הרב ישראל קליין – משגיח
בצוות הר"מים נמנים הרב שלמה סילוק, הרב שמואל רוטמן, הרב אברהם אפשטיין, הרב אריאל ישראלי, הרב אריאל קורקוס ועוד.
ראש הישיבה מוסר שיעור כללי אחת לשבוע בימי שני.
הרמי"ם המוסרים שיעור יומי מחליפים מעת לעת בין השיעורים.
המשגיח מוסר שיחה פעם בשבוע בתחילת סדר ג' בהיכל הישיבה.
בשנת 2005 הוקם החיידר על ידי הרב דוד אברהם בשיתוף עם גיסו הרב בן ציון בקשי החיידר מנוהל על ידי בנו של נשיא המוסדות הרב בן ציון בקשי.
בשנת 2017 הקים הרב דוד אברהם בסיוע איגוד עמלי התורה את תלמוד תורה "חניכי הישיבות - מוסדי עולם" בשכונת רמות.
חיידר מוסדי עולם גבעת שאול
בשנת 2018 הקים הרב דוד אברהם סניף נוסף לחיידר בשכונת גבעת שאול.
חיידר מוסדי עולם בית וגן
בשנת 2018 הקים הרב דוד אברהם סניף נוסף לחיידר בשכונת בית וגן.
בשנת 2021 הוקם סניף נוסף בעיר נתיבות בנשיאות הרב דוד אברהם.
הישיבה לצעירים חכמת שלמה צפת
הישיבה לצעירים בנין אב בירושלים
בצמוד לישיבה, פועלת הישיבה לצעירים בנין אב.
הישיבה נוסדה בשנת תשנ"ה באשקלון והתפצלה ממנה כאמור לעיל.
הרב דוד אברהם מכהן במקביל כראש ישיבה גם בישיבה זו.
ארבעה מתוך ששת הרמי"ם הם בוגרי הישיבה.
הישיבה לצעירים בנין אב במעלות
בשנת תשע"ט נוסדה בעיר אופקים הישיבה לצעירים בנין אב.
במעמד הייסוד השתתפו הראשון לציון הרב בקשי דורון, וראש הישיבה הרב דוד אברהם.
כראש הישיבה באופקים מכהן הרב משה שמול, חתנו של הרב בקשי דורון וגיסו של הרב דוד אברהם.
נכון לחורף 2021 הישיבה מונה כ-80 תלמידים.
הישיבה לצעירים דבי אליהו ירושלים
הישיבה עומדת בראשות הרב משה אדרי ובנשיאות הראשון לציון זצ"ל הישיבה מונה כ-120 בחורים.
הישיבה לצעירים שער המלך ירושלים
בשנת תשפ"א הוקם על ידי הרב אלעד כהן ובנשיאות הרב דוד אברהם הישיבה מיעודת ליותר הציבור בני התורה והאברכים.
הישיבה לצעירים שער המלך נתיבות
נוסד על ידי חיידר תורת אמך כישיבת המשך לחיידר.
בישיבה עצמה קיים כולל קטן לבוגרי הישיבה.
בנוסף קיים כולל ללימודי הוראה "בית המדרש להוראה בנין אב" בראשות הרב יצחק בקשי דורון (מחבר ספר "בנין אבי") בשכונת רמת שלמה.
רבני הכולל מוציאים מדי שנה קובץ תורני בשם "בנין אב" הנפתח בדרך כלל בחבורה מהראשון לציון הרב בקשי דורון ובדברי תורתו של בנו הרב יצחק בקשי דורון, ולאחר מכן מאמרי האברכים.
ישיבת בני עקיבא "יד אברהם" נתניה (נקראת גם "ישיבת בני עקיבא נתניה", או "יב"ע נתניה" - ראשי התיבות של "ישיבת בני עקיבא נתניה") היא ישיבה תיכונית דתית לאומית אשר השתייכה בעבר למרכז ישיבות בני עקיבא.
הישיבה שוכנת בשכונת נאות גנים שבנתניה מאז היווסדה.
במתחם הישיבה ישנה חטיבת ביניים, חטיבה עליונה, בית מדרש, פנימייה למגורי תלמידים (לשעבר), מגרשי משחקים וחדר אוכל.
הישיבה משמשת בעיקר את תושבי נתניה והשרון.
בעידודו של הרב משה צבי נריה, ראש ישיבות בני עקיבא, נפתחה בנתניה ישיבה תיכונית, המשתייכת לרשת בני עקיבא.
המטרה הייתה לענות על הצורך של תושבי אזור השרון במוסד תיכוני דתי-לאומי.
הפתיחה החגיגית של הישיבה התקיימה בכ"ו באב תשכ"א (8 באוגוסט 1960) ולראש הישיבה מונה הרב שמחה הכהן קוק, אשר דרש לתת קדימות לתורה על פני העבודה, וראה בלימוד התורה את הפתרון לבעיות הנוער.
עם זאת, הוא קידם מצוינות בישיבה גם במקצועות החול.
לטקס הפתיחה של הישיבה הגיעו הרב הראשי לישראל הראשון לציון הרב יצחק ניסים, שר הפנים חיים משה שפירא, ראש עיריית נתניה עובד בן עמי אשר סייע בהקמת הישיבה, רב העיר הרב משה לוין, ראש ישיבות בני עקיבא הרב משה צבי נריה ומכובדים נוספים.
בתחילה למדו התלמידים במבנים ארעיים שונים, עד שלאחר מספר שנים הושלמה בניית המבנה הראשון של הישיבה.
הישיבה קרויה על שם הרב אברהם אבא רזניק, מן החשובים שברבני ליטא, אשר נספה בשואה עם שרידי קהילתו, קהילת פילוישוק.
בעבר הייתה בישיבה פנימייה לתלמידים שמקום מגוריהם היה מרוחק, אולם בשנת תשע"ז (2017) נסגרה הפנימיה והבניין משמש כיום לאירוח בשבתות ובחופשים.
רוב תלמידי הישיבה מגיעים מנתניה ואזור השרון ועמק חפר, ומיעוטם ממקומות מרוחקים יותר.
הרב שמחה קוק (רב ואב בית דין רחובות)
הרב מנחם מנדלסון (כיהן בתפקיד מעל ל-30 שנה)
הרב יאיר שטדלר (החל משנת תשע"ט - הווה)
ישיבת בני עקיבא תקוות יעקב שדה יעקב היא ישיבה תיכונית המשתייכת למרכז ישיבות בני עקיבא השוכנת במושב שדה יעקב שבעמק יזרעאל.
הישיבה הוקמה באלול ה'תשי"ז (אוגוסט 1957), והיא הישיבה השישית שהוקמה במסגרת ישיבות בני עקיבא.
את הקמת הישיבה יזם הרב משה צבי נריה, ואת המשימה הוא הטיל על כתפי הרב מאיר אליטוב, שעמד בראשות הישיבה בשנותיה הראשונות.
טקס פתיחת הישיבה התקיים באוקטובר של אותה השנה, בנוכחות סגן שר הדתות זרח ורהפטיג, הרבנים יהושע קניאל, אלימלך בר שאול, אברהם צוקרמן ומשה צבי נריה ואישים נוספים.
הגרעין המייסד הורכב מ-30 תלמידי כיתה י' (חברי שבט "מרחבים" בבני עקיבא) מישיבות בני עקיבא נחלים, נתיב מאיר וכפר הרא"ה.
בראשיתה, שכנה הישיבה בעזרת הנשים של בית הכנסת במושב, לימודי התיכון התקיימו בשעות אחר הצהריים בכיתות של בית הספר במושב, וכפנימייה שימשו צריפים שהוקצו על ידי המושב לצורך כך.
טקס הנחת אבן הפינה למבנה הקבע של הישיבה תוכנן להתקיים בל"ג בעומר ה'תשי"ט (1959), אך הוא נדחה והתקיים לבסוף ב-1961, אז הוכרז שהישיבה תישא את שמו של הרב ד"ר , רבה האורתודוקסי של פרנקפורט על המיין ומרבני תנועת המזרחי, שנפטר זמן קצר קודם לכן.
מבנה הקבע הוקם כעבור כמה שנים במימון משרד הדתות, לאחר יישוב מחלוקת שפרצה עם המוסד הסמוך נוה עמיאל על הקצאת הקרקעות.
בשנת 1962 הוקמה עמותת הישיבה.
מבני קבע עבור הפנימיות החלו להיבנות ב-1977
בשנותיה הראשונות זכו תלמידים מהישיבה בפרסים תורניים מטעם משרד הדתות.
אחת ממטרותיה של הישיבה הייתה להוות מוקד תורני ליישובי העמק, ולעיתים נערכו בה מפגשים וחגיגות בר מצווה לנערים מהיישובים החילוניים.
בראשות הישיבה עומד כיום הרב מלאכי קאופמן, ולומדים בה כ-340 תלמידים בכיתות ז-י"ב.
הישיבה מקיימת לימודי תיכון מלאים, כולל מגמות: מדעי המחשב, פיזיקה, ביולוגיה, קולנוע, לימודי ארץ ישראל, ערבית ואיתור דיגיטלי.
הרב חיים נפתלי ויסבלום - רב המושב שדה יעקב.
כיהן כר"מ בשנים הראשונות ואחר כך כראש הישיבה עד 1965.
הרב מלאכי קאופמן - ראש הישיבה כיום
בין מנהלי הישיבה לאורך השנים היו: שמעון רודיך, אברהם מרמורשטיין, ישראל לשם, ישראל יעקב ודוד שלזינגר.
מנהלי הישיבה: רז משה ויאיר זינגר.
ישיבת בני עקיבא "בר יוחאי" מירון היא ישיבה תיכונית-טכנולוגית המשתייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא, הממוקמת במושב מירון בגליל העליון.
הישיבה השנייה שהוקמה במסגרת ישיבות בני עקיבא.
ישיבת "בר יוחאי" והקמת מושב מירון
כבר בשלהי המאה ה-19 הוקמה ישיבת "בר יוחאי" בכפר הערבי מירון, סמוך לקבר רבי שמעון בר יוחאי.
מייסדה ופטרונה היה הנדבן הפולני הרב יהושע ביין.
הישיבה ננטשה במהלך מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט.
בכ"ו בתשרי ה'תש"ט נכבש הכפר מירון על ידי גדוד 79 של חטיבה 7 במהלך מבצע חירם.
זמן קצר לאחר הכיבוש, ערכו לוחמי הגדוד "שבת הודיה", שאליה הצטרף הרב משה צבי נריה, וכבר במהלכה הגה הרב נריה את הרעיון להקים מחדש את הישיבה במירון.
בין יוצאי הגדוד התארגן הגרעין שייסד יחד עם קבוצת עולים מהונגריה את מושב מירון של הפועל המזרחי.
כאמור, את הקמת הישיבה יזם הרב משה צבי נריה, יחד עם רב מושב מירון מרדכי צ'קינובסקי.
הרב נריה ראה במירון מקום אידיאלי להקמת ישיבת בני עקיבא, בזכות היותה מושב המושתת של ערכי "תורה ועבודה".
כמו כן, נערי מושבי העולים והמעברות באזור נשלחו ללמוד במוסדות של זרם העובדים, עובדה שדרבנה את הרב נריה להקים מוסד תורני אזורי.
הישיבה הוקמה ב-1951, על ידי גרעין של כעשרה תלמידים מישיבת כפר הרא"ה (בני שבט איתנים) עם הר"מ שלהם הרב משה הורביץ.
הגרעין נשאר במירון למשך כשנה על מנת לבסס את הישיבה, מודל שחזר על עצמו בהמשך בהקמת ישיבות בני עקיבא נוספות.
הישיבה פעלה במבנה נטוש סמוך למתחם הקבר.
התלמידים מכפר הרא"ה סייעו אף בהוראה בישיבה לתלמידים העולים החדשים.
בין מקימי הישיבה היה הרב פרופ' משה גולדברג (לימים, מייסד ישיבת נתיב מאיר).
בשנת הלימודים ה'תשי"ג, לאחר שהגרעין המייסד עזב והישיבה הידלדלה ועמדה על סף פירוק, הועמד בראשות הישיבה הרב משה ברגמן שהחל בהליך שיקום הישיבה.
הרב ברגמן כיתת רגליו במעברות ובמושבי העולים בסביבה וגייס תלמידים לישיבה מבני העולים בעלייה ההמונית, ובייחוד מיוצאי תימן.
לאחר שהתרבו התלמידים והמבנה הישן היה צר מלהכילם, פנה לגבאים של "ישיבת בר יוחאי" החרבה וקיבל מהם רשות להשתמש בהריסות מבנה הישיבה.
הוא גייס כספים ממשרדי הממשלה, מעמותות וארגונים ומהג'וינט, ובל"ג בעומר ה'תשי"ד הונחה אבן הפינה למבני הקבע של הישיבה בנוכחות השר יוסף בורג, הרב משה צבי נריה, יעקב דרורי ואישים נוספים.
הוא אף דאג להזנת התלמידים ולרווחתם החומרית, ובפרט דאג לתלמידים יתומים.
לטובת תלמידים ממשפחות מעוטות יכולת, הכניס הרב ברגמן לישיבה לימודים מקצועיים ככתיבת סת"ם, שחיטה, חשמלאות וטבחות.
הרב ברגמן עמד בראשות הישיבה עד שנת ה'תשכ"ו.
לצידו עמד בראשות הישיבה הרב יצחק קוביצקי מבני ברק.
הישיבה לקחה חלק מרכזי בהילולת רבי שמעון בר יוחאי, וב"הדלקה" שלה היו משתתפים אישים ידועי שם.
מדי יום שישי היו קוראים תלמידי הישיבה שיר השירים בציונו של רבי יוחנן הסנדלר, ולאחר מכן מתפללים קבלת שבת בציון רשב"י.
את ההבדלה היו עורכים ליד ציונו רבי אלעזר בן רבי שמעון.
בשנת הלימודים ה'תשכ"ז, בעקבות דרישות מהשטח נפתחה בישיבה מגמה מקצועית בשיתוף רשת אורט (ישיבת בני עקיבא היחידה באותה עת שבה פעלה מגמה מקצועית), וכן נעשו שינויים בהנהלת הישיבה.
בשנה זו עזב הרב ברגמן את הישיבה, והחליפו הרב ד"ר משה פיליפ.
בשנת ה'תשמ"א התחדש צוות הישיבה, עת הגיעו ר"מים צעירים בוגרי כולל מר"ץ.
בבוא העלייה מאתיופיה, קלטה הישיבה עשרות נערים עולים.
בשנת ה'תשנ"ג הוקמה חטיבת ביניים עיונית, שלימים המשיכה גם למגמה עיונית בתיכון.
בשנת ה'תשע"ד נפתח בישיבה מסלול "כנפי שחר" המכשיר תלמידים למקצועות הטכניים של חיל האוויר.
החל מ-2019 מתאפשר לתלמידים במגמות הטכנולוגיות לצבור נקודות זכות אקדמיות בשיתוף עם המרכז האקדמי לב בירושלים.
בעבר פעל בישיבה כולל אברכים בראשותו של הרב אברהם יצחק נריה (בנו של הרב משה צבי נריה).
בישיבה לומדים כמאה תלמידים, ויש בה שני מסלולי לימוד: מסלול חקלאי-סביבתי, ומסלול טכנולוגי, עם אפשרות ללמוד במסלול הכשרה למקצועות הטכנולוגיים בחיל האוויר "כנפי שחר".
המגמות הפועלות בישיבה הן חקלאות, חשמל ואלקטרוניקה, פיזיקה ומכונות.
במתחם הישיבה מתקיימת ה"הדלקה" של הציונות הדתית בהילולת רשב"י, כאשר ראש הישיבה נמנה עם המדליקים.
כמו כן, תלמידי הישיבה לקחו חלק בשיפוץ המתחם.
לאחר אסון הר מירון ב-2021, העלתה ועדת החקירה הממלכתית כי הישיבה השכירה לגורמים שונים (בהם זרועת שלטון כמשטרת ישראל) שטחים, שאותם חכרה מרשות מקרקעי ישראל ללא תשלום, ורווחיה מהשכרות אלו הסתכמו בכשני מיליוני שקלים בשנה.
אחת מהמלצות הוועדה הייתה להעתיק את הישיבה ממקומה, כדי להשתמש בשטחה לצורך הרחבת מתחם ציון רשב"י, המלצה שלא יושמה עד כה.
הרב משה ברגמן - ראש הישיבה בשנים ה'תשי"ג - ה'תשכ"ו
הרב יצחק שמחה מקוביצקי - שימש כמעין ראש ישיבה שני לצד הרב ברגמן.
הרב אברהם אנגל - כיום משגיח בישיבה בצפת.
הרב יהונתן זומר - ראש הישיבה כיום.
ישיבת בני עקיבא בית שמואל היא ישיבה תיכונית בחדרה המשתייכת לרשת מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא.
הישיבה נוסדה בשנת 1962 (ג' באלול ה'תשכ"ב), והייתה ישיבת בני עקיבא ה-12 במספר.
יוזמי הקמת הישיבה היו הרב משה צבי נריה - ראש ישיבות בני עקיבא וחיים דוד פיקרז' - סגן ראש העיר חדרה מטעם המפד"ל.
בחודשיה הראשונים של הישיבה, לא נמצאה דמות שתעמוד בראשות הישיבה.
רבנים שונים באו כדי לנסות את התפקיד, איש מהם לא החזיק מעמד בתפקיד זמן רב.
הרב נריה הזמין לתפקיד הרב שלמה בורשטין, חניך ישיבת מיר שעלה לא מכבר מאורוגוואי ושימש באותה העת ר"מ בישיבת אור עציון.
לאחר שנועץ ברבותיו הרבנים אליעזר יהודה פינקל ויחזקאל לוינשטיין - ניאות הרב בורשטין לקבל על עצמו את התפקיד בחנוכה של אותה השנה.
מיד עם בואו, החל לפעול לביסוסה של הישיבה.
בראשית ימיה פרס איגוד יוצאי ביאליסטוק (עיר הולדתו של הרב בורשטין) את חסותו על הישיבה, שנקראה על שם רבה של ביאליסטוק הרב שמואל מוהליבר.
בעת הקמתה, מנתה הישיבה 12 תלמידים.
הישיבה שכנה בצריפים ישנים שהיו שייכים לצבא הבריטי, בין חולות שוממים בפאתי חדרה.
כאשר גדל מספר התלמידים - בנו התלמידים במו ידיהם צריפים נוספים.
תוך שנתיים למדו בישיבה 100 תלמידים, מהם 28 עולים חדשים מדרום אמריקה.
הישיבה גדלה בקצב מהיר, ותוך שנים ספורות הכפילה את מספר תלמידיה.
הרב בורשטין דגל בגישה חינוכית מכילה ורכה ביחס למקובל בזמנו, התנגד לסילוק תלמידים מהישיבה ולמיון סלקטיבי של תלמידים.
בשנת 1969, במימונם של הנדבנים האחים גולדשמידט וגופים נוספים, הוקם קמפוס "קריית גולדשמידט" בעבור הישיבה בדרך השלום בפאתי שכונות נווה חיים", "יצחק" ו"ויצמן".
בתקופת כהונתו של הרב בורשטין, שכיהן כרב באורוגוואי לפני עלותו ארצה, קלטה הישיבה תלמידים רבים ממדינות אמריקה הלטינית.
כיום פועלת במסגרת הישיבה ישיבת "עוז והדר", ישיבה קטנה לאומית בראשות הרב יאיר בר לוי.
הרב שלמה בורשטין - לאחר צאתו לגמלאות כיהן כנשיא הישיבה עד לפטירתו.
הרב אלישיב הכהן - בנו של ידעיה הכהן וחתנו של הרב חיים דרוקמן.
אל"ם במיל' הרב אייל מורדוך - החל מ-2023.
בראשית שנותיה, היה הרב נחמן כהנא ר"מ ומנהל התיכון בישיבה.
כיום מנהל התיכון הוא הרב מרדכי קורקוס.
הרב מנחם בורשטין - ראש מכון פוע"ה (בנו של ראש הישיבה הרב שלמה בורשטין).
אלדד בר כוכבא - ראש המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור לשעבר.
אהוד אמיתון - צלם עיתונות.
ישיבת בני עקיבא רעננה (יבע"ר) היא ישיבה תיכונית שש-שנתית השוכנת במרכז רעננה ושייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא.
הישיבה הוקמה בי' באלול ה'תשי"ט, ספטמבר 1959, והייתה ישיבת בני עקיבא השביעית במספר.
את הרעיון להקמת הישיבה הגה הרב משה צבי נריה, אשר תר אחר מקום מתאים להקים ישיבה נוספת של בני עקיבא בעבור תלמידים שלא נקלטו בישיבות בני עקיבא הקיימות.
הוא פנה לשם כך לרב ישראל הס.
באותה העת, הוזמן הרב נריה להרצות ברעננה, שם נודע לו מפי אחד התושבים כי בפאתי המושבה עומד למכירה בניין ששימש בעבר כפנסיון.
הרב נריה מצא את הבניין מתאים לצרכיה של ישיבה, אך לשם רכישת הבניין נדרש סכום כסף רב.
בסיוע מזכיר סניף הפועל המזרחי ברעננה ותורמים נוספים, השיגו את הסכום הנדרש לרכישת הבניין ושיפוצו.
כאשר הוכרז על פתיחתה של הישיבה, היה הרישום מעל ליכולת ההכלה של המקום.
בפתיחת שנת הלימודים טרם היה הבניין מוכן, ובשל כך התקיימו הלימודים בבית הכנסת בשיכון הפועל המזרחי בעיר, והלינה הייתה בבתי תושבים בסביבה שהתנדבו לארח תלמידים בביתם.
עם פתיחת הישיבה למדו בה 35 תלמידים בכיתה אחת.
לשם הרחבת המבנה והתאמתו למספר תלמידים רב יותר, נערכה מגבית בעיר.
בשנה השנייה נוספו עוד שתי כיתות ט' ובהן עוד 55 תלמידים.
בריכת השחייה של הפנסיון שימשה את תושבי רעננה לאמירת "תשליך" מרכזית.
בכסלו ה'תשכ"א הונחה אבן הפינה לבית המדרש ובניין הפנימיה, והמבנים נחנכו כשלוש שנים לאחר מכן, בהשתתפות שר הדתות זרח ורהפטיג, רבה של תל אביב איסר יהודה אונטרמן, הרב משה צבי נריה, רבה של רעננה אפרים סוקולובר וראש מועצת רעננה יצחק שקולניק.
המבנים הוקמו בתרומתם של משפחת ויליאמס.בשנת 1988 נחנך מבנה חדש לטובת חטיבת הביניים בנוכחות מ"מ ראש הממשלה שמעון פרס.
הישיבה קיימה "ימי ישיבה" שבהם הגיעו אליה למפגש תלמידי בתי ספר חילוניים.
מגמות הלימוד הן: פיזיקה, ביולוגיה, מדעי המחשב, ערבית ומדעי החברה.
בישיבה פועלת תוכנית Firsit ללימודי רובוטיקה שהחלה כמגמה בחטיבת הביניים והמשיכה גם לתיכון.
תלמידי התכנית משתתפים בבתחרויות רובוטיקה אזוריות וארציות, וזכו בפרסים.
תהליך הלמידה כולל תכנון, בנייה ותכנות של רובוט, וההשתתפות בתוכנית כוללת עבודה מעבר לשעות הלימודים הרגילות.
תוכנית לפיתוח מנהיגות טכנולוגית וניהול ידע בשיתוף חברת "נס טכנולוגיות", צה"ל ועיריית רעננה, תוך חשיפת התלמידים לעולמות תוכן מתחום הביוטכנולוגיה, ננוטכנולוגיה, בינה מלאכותית והנדסת תוכנה.
במהלך התוכנית התלמידים יוזמים רעיונות טכנולוגיים, לומדים לנתח ולאפיין במסמך אפיון את המרכיבים והמשתנים הטכנולוגיים, כותבים עבודת מחקר המהווה בסיס אקדמי לפיתוח ובונים הדמיה ממוחשבת להמחשה.
תלמידי התוכנית משתתפים בתחרויות במסגרת פרויקט זה, ואף זכו בפרסים.
תוכניות לשילוב לימודים אקדמיים באוניברסיטה הפתוחה ובאוניברסיטת תל אביב.
התלמידים ממירים חלק משיעורי התיכון ומבחינות הבגרות בקורסים האקדמיים, אשר בנוסף לכך מקנים להם נקודות זכות אקדמיות ללימודי התואר הראשון.
התלמידים מלווים באופן אישי על ידי צוות הישיבה על מנת לבנות תוכנית המאפשרת להם לשלב בין המשימות באוניברסיטה לבין מטלות הלימודים הרגילות.
הרב ישראל הס - מייסד הישיבה, כיהן כראש הישיבה ב-15 שנותיה הראשונות.
הרב אפרים זיק - בעבר רב הקהילה היהודית בלימה, כיום ראש ישיבת צביה אשקלון.
הרב ניר שקורי - ראש הישיבה כיום.
ראו רשימת בוגרי הישיבה שיש ערך אודותם בוויקפידה העברית
ישיבת בני עקיבא בית יהודה כפר מימון היא ישיבה תיכונית השייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא השוכנת בכפר מימון, בנגב המערבי.
הישיבה הוקמה באלול ה'תשכ"ב על ידי הרב שבתי זליקוביץ והרב יוסי שטרן (שריד), שניהם ר"מים בישיבה החקלאית בכפר הרא"ה.
הרב יהודה לייב הכהן פישמן מימון (שעל שמו נקרא כפר מימון) תמך ביוזמה עוד בטרם הוקמה הישיבה וחתם על מכתבים לידידיו בחו"ל בקריאה לסיוע כספי לישיבה.
זמן קצר לאחר מכן נפטר הרב מימון, והוחלט לקרוא לישיבה "בית יהודה" על שמו.
מזכירו של הרב מימון, יהודה שפיגל, הועמד בראשות עמותת הישיבה, וכך נקשר שמה ב"פרשת תל גיבורים" שבמרכזה עמד שפיגל, אשר נטען כי כחלק מפרשת השוחד הובטחה תרומה להקמת מבנים לישיבה על ידי השר יצחק רפאל.
אנשי הישיבה והמושב הכחישו כי הישיבה מעורבת בפרשת השחיתות.
בראשיתה, מנתה הישיבה 19 תלמידים מיישובי הסביבה, ותנאי המחיה בישיבה היו דחוקים, אולם התפתחה במהירות.
בשנותיה הראשונות עמד בראשות הישיבה מייסדה הרב יוסי שריד.
בשנת ה'תשכ"ד החל לכהן כרב מושב כפר מימון הרב יעקב אריאל, והוא התמנה לראש הישיבה למשך כ-20 שנה.
ב-1974 הזמין הרב אריאל את הרב יצחק לוי להקים חטיבת ביניים לישיבה.
לאחר פרישת הרב אריאל מראשות הישיבה, התבקש על ידי הרב משה צבי נריה להחליפו בתפקיד ראש הישיבה, שאותו נשא עד לכניסתו לפוליטיקה בשנת 1986. בשנות ה-90 כיהן הרב שמעון אמור כראש הישיבה.
בעשור השני של המאה ה-21 הקים הרב שמחה אקשטיין (עד אז, ר"מ בישיבת אפיקי דעת בשדרות) ישיבה תיכונית תורנית במתחם הישיבה.
לאחר כמה שנים התמזגו שני המוסדות והרב אקשטיין הועמד בראשות הישיבה.
בשנת 2023, עם חגיגות 61 שנים להקמת הישיבה, נחנכה בישיבה פנימייה ממוגנת.
ראו רשימת בוגרי הישיבה שיש ערך אודותיהם בוויקיפדיה העברית.
ישיבת בני עקיבא אדר"ת היא ישיבה תיכונית פנימייתית השייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא השוכנת בעיר בת ים.
נקראת על שם הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים (האדר"ת), רבן של פוניבז', מיר וירושלים.
את הקמת הישיבה יזם ישראל שמעון רבינוביץ' תאומים, ממייסדי בת ים וראש המועצה שלה, שהיה בנו של "האדר"ת" הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים, רבה של ירושלים.
ב-1964 הוא הקים ועד להקמת ישיבה על שם האדר"ת (שבו היה חבר גם הרב מרדכי פירון), והחל בגיוס כספים, מבני המשפחה ומגורמים נוספים.
באביב 1965 כבר הוקם שלד הבניין, וב-1967 הבניין עמד לקראת סיום.
הישיבה החלה את פעילותה בשנת 1969 (ה'תשכ"ט).
באוקטובר 1993, בעקבות הסכמי אוסלו, חתמה קבוצה מתלמידי הישיבה על מכתב לראש הממשלה ושר הביטחון יצחק רבין ובו הכריזו שלא יתגייסו לצה"ל כמחאה כנגד הליך אוסלו.
לאחר זמן קצר חזרו בהם התלמידים, אך ציינו כי ההסתייגות באה לאחר לחץ מצד הישיבה.
כיום פועלים בישיבה שני מסלולים: מסלול ישיבה תיכונית ומסלול ישיבה קטנה לאומית (צורף לישיבה בשנת הלימודים ה'תשס"ח).
במסלול הישיבה התיכונית לומדים, לצד לימודי הקודש, לימודי חול לקבלת תעודת בגרות מלאה במגמות פיזיקה, אלקטרוניקה, מחשבים, ביולוגיה, כימיה ומחשבת ישראל, וכן קיימות בו כיתות חינוך מיוחד.
מסלול הישיבה הקטנה פועל בחסות מוסדות "קהילת אורות התורה" בראשות הרב דוד חי הכהן, ובמסגרתו לומדים שלושה "סדרי" גמרא ביום ולימודי קודש מוגברים, לצד תעודת בגרות מינימלית.
הישיבה מקיימת אירועי תרומה לקהילה והתנדבויות בתחומים שונים.
במוסדות הישיבה לומדים היום כ-332 תלמידים.
הרב יצחק אוסטרוב - לאחר צאתו לגמלאות כיהן כר"מ בישיבת תל אביב.
הרב יעקב רוז'ה - כיהן כרב שכונה בעיר וכיום רבה האשכנזי של העיר מטעם העירייה וחבר מועצת הרבנות הראשית.
הרב דוד מוסנג'אד - ראש הישיבה הנוכחי החל משנת 2023.
רשימת בוגרי הישיבה שקיים אודותם ערך בוויקיפדיה העברית
ישיבת הגולן היא ישיבת הסדר השייכת למרכז ישיבות בני עקיבא.
הישיבה משלבת לימוד תורה עם שירות צבאי בכל יחידות צה"ל.
הישיבה שוכנת ביישוב חיספין שבדרום רמת הגולן.
בראשות הישיבה עומד הרב יואל מנוביץ.
הישיבה ממשיכה את האידאולוגיה של ישיבת מרכז הרב וחלק מהרבנים, הם בוגרי ישיבה זו.
הישיבה נוסדה בשנת 1973 בשטח מחנה צבאי סורי נטוש בתחום היישוב רמת מגשימים, ביוזמת הרב אריה בינה, ראש הישיבה התיכונית נתיב מאיר, על ידי קבוצת בחורים מבוגרי נתיב מאיר.
בשנים הראשונות הרב אריה בינה עמד בראש הישיבה, ולאחריו כיהנו מספר ראשי ישיבה בהם הרב מרדכי הלפרין והרב יגאל אריאל.
הרב אמנון שוגרמן, תלמיד הרב צבי יהודה הכהן קוק, עמד בראשות הישיבה עד שנת ה'תשע"ב, בה פרש והתמנה לנשיא הישיבה.
הרב יואל מנוביץ, ששימש לפני כן כר"מ בישיבה, החליף אותו.
בי"ז בכסלו תשל"ו (20 בנובמבר 1975) בוצע בישיבה הפיגוע ברמת מגשימים בו חדרה לישיבה חוליית מחבלים מסוריה ורצחה שלושה תלמידים: , ו (שני האחרונים - אורחים, תלמידי ישיבת הר עציון).
בשנת 1976 עברה הישיבה ליישוב חיספין הסמוך, על מנת לחזקו.
ביישוב הוקמה קריית הישיבה, ובה בית המדרש "היכל השלושה" הקרוי על שם הנרצחים.
בעבר כיהנו כר"מים: הרב אליעזר מילר שאף כיהן כראש הישיבה בפועל, הרב יובל שרלו, הרב חיים ירוחם סמוטריץ', הרב יהושע ויצמן, הרב ציון טוויל, הרב יעקב מרגלית, הרב יהושע ון דייק, הרב יחזקאל דאום, הרב אליעזר שנוולד והרב אברהם שילר (כיום רב היישוב עלי).
במסגרת הישיבה פעל בעבר "מכון הראל", על שם בוגר הישיבה , היוזם ימי פעילות ערכית וחווייתית לתלמידי בתי ספר תיכוניים מכל רחבי הארץ.
כמו כן מטפח המכון את אתר תל סאקי, אתר מורשת קרב ממלחמת יום הכיפורים.
קבוצה מתלמידי הישיבה ובוגריה עברה ליישוב מבוא דותן, בו הוקמה שלוחה של הישיבה שנועדה לחזק את ההתיישבות היהודית בצפון השומרון.
כיום גרעין תורני זה כבר אינו שייך לישיבה.
בישיבה פועלת תוכנית "ממריאים בגולן", תוכנית שמשלבת בעלי צרכים מיוחדים בישיבת הגולן והתנדבות בצבא.
הבחורים בתוכנית מתנדבים מדי יום בצבא ומשתלבים בישיבה.
נכון לשנת ה'תשפ"ו יצאו 38 גליונות.
ישיבת ברכת משה היא ישיבת ההסדר במעלה אדומים.
בראשות הישיבה עמד במשך שנים הרב נחום אליעזר רבינוביץ', וכיום עומדים בראשותה מייסדי הישיבה הרב חיים סבתו והרב יצחק שילת.
הישיבה נוסדה בשנת ה'תשל"ז (1977) במישור אדומים על ידי הרב סבתו והרב שילת, אז שני רבנים צעירים יוצאי ישיבת הכותל, ביוזמת הרב אריה בינה, ראש ישיבת נתיב מאיר וכן על ידי הרב יצחק ספיר ומוני בן-ארי.
את התרומה הראשונית להקמת הישיבה תרמה תנועת המזרחי בצפון אמריקה מתוך עיזבונם של משה וברכה גירשבוים, ומכאן שם הישיבה.
כעבור תשע שנים עברה הישיבה לשכונת מצפה נבו שבמעלה אדומים.
בשנותיה הראשונות של הישיבה עמדו בראשה הרב סבתו והרב שילת, אשר מפאת גילם הצעיר לא ראו עצמם כראויים לתואר "ראש הישיבה".
בשנים תש"מ-תשמ"א ניתן השיעור הכללי בישיבה על ידי דוד הנשקה (כיום פרופסור לתלמוד באוניברסיטת בר-אילן).
בשנת תשמ"ג הגיע לעמוד בראשות הישיבה הרב נחום אליעזר רבינוביץ'.
בכ' תמוז תשע"ה מונו שוב הרב סבתו והרב שילת לראשי הישיבה לצדו של הרב רבינוביץ'.
לאחר שנים רבות בהן מסר הרב רבינוביץ את השיעור הכללי בישיבה, החל משנת תשע"ו מוסרים את השיעור ברוטציה שבועית הרב סבתו, הרב שילת והרב יונתן רוזין.
בישיבה פועל כולל הלכה בראשות הרב אלישע אבינר.
בין הר"מים בישיבה: הרב ישי אנגלמן, הרב צביקה הבר, הרב אברהם וולפסון, הרב אפי ולץ, הרב אליהו ליפשיץ, הרב אריה כ"ץ והרב בצלאל דניאל.
הר"מ האחראי על תוכנית לימודי האמונה הוא הרב רן כלילי, מחבר סדרת 'ילמד ענוים דרכו', אשר משמש במקביל רב קהילת 'שבט אחים' בשוהם.
המנהל החינוכי הוא הרב אליאב פלהיימר.
במשך עשרות שנים למדו תלמידי הישיבה לתואר ראשון בחינוך במכללת ליפשיץ בירושלים.
לאחר מיזוג המכללה במכללת הרצוג מתקיימים הלימודים בקמפוס המכללה באלון שבות.
בישיבה פועל "כולל תורת המדינה" העוסק בהלכות שלטון ומדינאות, בהנחייתו של הרב עוז בלומן.
ספריית הישיבה החדשה נתרמה לזכרו של סגן משנה , צוער בקורס קצינים שנפל במהלך מבצע צוק איתן והיא משמשת ספרייה תורנית עירונית.
בית מדרש חדש ובו כ-300 מקומות נחנך בשנת תשס"ד.
בשנת 2010 למדו בישיבה כ-250 תלמידים ועוד כ-70 היו בשירותם הצבאי.
מנהל הישיבה וראש מכון מעליות הוא טל כהן.
בי"ב באייר ה'תש"ף (2020) נפטר ראש הישיבה, הרב נחום אליעזר רבינוביץ'.
הישיבה מדגישה את העיסוק במשנתו של הרמב"ם, בעיקר בשל דרכם של ראשי הישיבה, הרב רבינוביץ והרב שילת.
עם זאת, בישיבה ישנן גישות נוספות, וצוות הרבנים התחנך בבתי מדרש מגוונים בתוך הציונות הדתית.
לצד לימודי גמרא בעיון ישנם גם שיעורי מחשבה, תנ"ך, הלכה וחסידות.
הישיבה מעודדת חשיבה רציונלית ופתוחה.
רוב בוגריה ממשיך לאחר הלימודים בישיבה ללימודים אקדמיים.
בעבר לימדו בישיבה הרב אלחנן סמט, הרב יאיר דרייפוס, הרב חנן פורת, הרב חגי לונדין, הרב אלישע וישליצקי, הרב שלמה לוי, הרב חיים וידל, הרב מאיר שפיגלמן, הרב ד"ר צמח הלפרין, הרב ישראל רוזנברג ועוד.
בימים הנוראים, מתקיימות בישיבה תפילות משולבות: נוסח עדות המזרח בתפילות שחרית ומנחה ונוסח עדות אשכנז בערבית ומוסף.
הישיבה הייתה הראשונה בישראל לנהוג כך.
גם הסליחות נאמרות בישיבה בנוסח אשכנזי-ספרדי משולב.
נוסח הסליחות כולל שינויים הנובעים מתוך דרכו של ראש הישיבה הרב רבינוביץ'.
כך למשל במקום "מידת הרחמים עלינו התגלגלי" נאמר: "מידת הרחמים עלינו נגלגלה", כדי שלא לפנות בתפילה אל המידות.
"מעליות", ביטאון הישיבה, המהווה קובץ מאמרים בנושאים מגוונים, מונה כיום כשלושים כרכים.
בשנים האחרונות יוצא לאור מדי שנה הקובץ "מדברה" ובו עיונים וחידושים על המסכת הנלמדת בישיבה, ומונה כיום אחד עשר כרכים.
הישיבה מוציאה עלון תלת שבועי בשם "עולה מן המדבר", בו מאמרים של רבני הישיבה, תלמידיה ולעיתים גם בוגריה, בענייני הלכה, תנ"ך, מחשבה ועוד.
בנוסף, אחת לשבוע מוציאה הישיבה עלון בשם "ימצאהו בארץ מדבר", בו נכתבים מאמרים של רבני הישיבה ותלמידיה על לימוד העיון במסכת הישיבתית.
בעבר התפרסמה גם חוברת חצי שנתית, "השכל הפועל", ובה קטעי שירה, ספרות ומסות.
עלון בוגרים מצומצם יותר, "לעילא", נשלח בתפוצת מיילים לבוגרי הישיבה.
לישיבה אתר אינטרנט ובו שיעורים המועברים בישיבה, פירושים על ספר משנה תורה שנכתבו על ידי תלמידי הישיבה, מאמרים, סיכומי שיעורים, עלוני בוגרים ותלמידים ועוד.
ליד הישיבה פועלת הוצאת הספרים "מכון מעליות".
המכון מוציא לאור בעיקר ספרים שנכתבו על ידי רבני ובוגרי הישיבה ובמסגרתו יצאו לאור כ-100 כותרים.
במסגרת המכון יצאו ויוצאים לאור בין היתר:
ספרי ראש הישיבה, הרב רבינוביץ', ובהם פירוש יד פשוטה על היד החזקה לרמב"ם.
ספרי הרב אלחנן סמט בתנ"ך: "עיונים בפרשות השבוע", "פרקי אליהו" ו"פרקי אלישע".
מהדורה מדעית של פירוש הרלב"ג על התורה.
ספרי "תורת אמך" המסייעים בלימוד גמרא להלכה, על סוגיות במסכת ברכות ופסחים, מאת הרב אליהו ליפשיץ.
פירוש "פקודי ישרים" על ספר המצוות לרמב"ם.
פירוש לפירוש המשנה לרמב"ם, עם תרגום חדש, הערות מרחיבות, עיונים ועוד.
עד כה יצאו מסכתות ברכות, פאה, עבודה זרה וגיטין (בעריכתו של הרב פרופ' דרור פיקסלר), "תיקון משנה" למסכתות עבודה זרה והוריות (בעריכת הרב יצחק שילת), ועוד.
"תקראו אֹתם" - מאמרים ושיחות למועדים מבית ישיבת 'ברכת משה' מעלה אדומים.
בוגרים נוספים של הישיבה הלכו בדרכו של הרב סבתו וכתבו יצירות ספרותיות העוסקות בשירות הצבאי ובשותפות במערכות ישראל.
הרב גבריאל גולדמן ー רב היישוב כפר אדומים.
הרב דוד זנו ー רב מושב שלווה, ומנהל ביהמ"ד שערי עוזיאל.
הרב רמי רחמים ברכיהו – רב היישוב טלמון לשעבר, ורב משטרת ישראל.
הרב אורי הכהן - ראש הכולל בישיבת עתניאל.
הרב חגי לונדין – ראש ישיבת ההסדר חולון, ר"מ בישיבת אפיקי דעת בשדרות ומרצה לענייני יהדות.
הרב ירון בן דוד – רב קיבוץ בארות יצחק.
הרב משה כהן ー ראש מחלקת כשרות במועצה אזורית דרום הר חברון, ראש כולל הלכה בישיבת באר התחיה.
הרב שאול יונתן וינגורט – לשעבר ראש ישיבת ההסדר שבות ישראל, ומיסד שיטת פני המנורה ללימוד גמרא.
הרב יוסי גמליאל - מראשי ישיבת מעלה גלבוע
מרדכי בניטה – המשנה למנכ"ל משרד הביטחון.
אביחי כהנא – מנכ"ל משרד העלייה והקליטה
פרופ' אריה רייך – משפטן ישראלי, סגן הרקטור באוניברסיטת בר-אילן.
גיל ברינגר – עורך דין ישראלי המשמש מנהל בכיר לתפקידים מיוחדים ברשות האוכלוסין וההגירה.
לשעבר יועץ השר זבולון אורלב, סיעת הבית היהודי ושרת המשפטים איילת שקד.
פרופ' יובל סיני – משפטן ישראלי, מרצה במכללה האקדמית נתניה.
ד"ר אורי כץ - משפטן, מרצה באוניברסיטת בר אילן.
אברהם גורמן – שופט מחוזי בבית המשפט בתל אביב.
מרדכי כדורי - שופט בית המשפט המחוזי בירושלים.
הרב אליהו יעקב שיינפלד – רב ומחנך ישראלי.
אליעזר שפירא – שחקן במאי ותסריטאי.
הרב פרופ' דרור פיקסלר – מרצה בפקולטה להנדסה באוניברסיטת בר-אילן.
הרב פרופ' דניאל רייזר ー ראש החוג למחשבת ישראל במכללת הרצוג.
נחום לנגנטל – סופר, מחבר הספר התורני "במעגלי החיים" העוסק במעגלי החיים והשנה היהודיים (בשותפות עם הרב הראשי האשכנזי לישראל הרב יונה מצגר), עורך דין, ח"כ, מנכ"ל משרד התחבורה, חבר בוועדת המנכ"לים למלחמה בתאונות הדרכים.
עמנואל בן סבו – סופר.
ד"ר שמואל פאוסט – עורך בעיתון מקור ראשון.
שמוליק קליין – משורר, עורך, עיתונאי ויועץ תקשורת.
אנשיל פפר – עיתונאי ופובליציסט.
עשהאל לובוצקי – רופא ילדים, חוקר, מחבר הספר "מן המדבר והלבנון".
פרופ' אהרן עמית - מרצה לתלמוד באוניברסיטת בר אילן.
ישיבת הדרום (בשמה הרשמי משנת ה'תשע"א: ישיבת בני עקיבא הדרום) היא ישיבה תיכונית השוכנת בצפון-מזרח רחובות.
במשך שנים רבות ליוותה את הישיבה הסתדרות הרבנים דאמריקה.
משנת הלימודים תשע"א הישיבה מנוהלת על ידי מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא.
הרב צבי יהודה מלצר, פתח ברחובות את ישיבת קלצק, אשר שכנה לפני כן בפרדס חנה.
בשנת הלימודים תשי"ד (1953–1954) הקים לצדה ישיבה תיכונית בשם ישיבת הדרום, אשר הכשירה את תלמידיה לתעודת בגרות ולהוראה בתוכנית חמש שנתית.
בשנת תשי"ז התאחדה ישיבת קלצק לישיבת הדרום.
בישיבה קיימים 10 מבנים, ביניהם: בית מדרש, חדר האוכל, בנייני כיתות (ראשי, מזרחי ומערבי), אולם ספורט, מכללת אורות ישראל, ישיבת ההסדר מורשת יעקב ובית הכנסת ע"ש הרב יעקב ברמן, המשמש מרכז לקהילת דוברי האנגלית בעיר ומקום תפילת שחרית של כיתות ז' ח'.
בשנותיה הראשונות כיהנו בישיבה הרב מאיר צבי ברגמן (חתנו של הרב שך, שכיהן כר"מ בישיבת האם - ישיבת קלצק), הרב יהודה עמיטל (חתנו של הרב צבי יהודה מלצר, ראש ישיבת קלצק), הרב מרדכי ברויאר, הרב יהודה לייב בוגץ', הרב מאיר אליטוב והרב זכריה תנעמי.
בין השנים תש"ך - תשכ"ז הייתה תקופה של פריחה לישיבה.
ניהלו את הישיבה שלשת הרבנים: הרב יהודה עמיטל - ראש הישיבה, הרב מרדכי ברויאר - מנהל התיכון, והרב יוסף גליקסברג - מנהל רוחני, כאשר מעליהם מכהן הרב מלצר עד פטירתו בשנת 1969.
לאחר פטירת הרב מלצר כיהן כראש הישיבה הרב חיים לנדא.
לאחר תקופת ביניים בה כיהנו מספר ראשי ישיבה לתקופות קצרות ביניהם הרב אריה שטרן, נכנס לתפקיד הרב ראובן פרינס, שעמד בראשות הישיבה עד שנת התשע"ב, בה פרש לגמלאות.
בשנת התשע"ג מונה לראשות הישיבה הרב דוד טברסקי.
בשנות ה-80 ניהל את הישיבה הרב יהודה לייב בוגץ', ובשנות ה-90 וה-2000 ניהל את הישיבה הרב ראובן דוד, בוגר הישיבה.
כיום מנהלה הוא בוגר הישיבה יעקב (קובי) ארביב.
כיום הישיבה היא ישיבה תיכונית בה לומדים גם מקצועות חול לצד מקצועות הקודש.
הישיבה משתייכת לציונות הדתית, ומחנכת את תלמידיה לאהבת התורה, עם ישראל וארץ ישראל.
הישיבה שומרת על קשר עם בוגריה, בין השאר על ידי מפגשים שבועיים לבוגרי צבא הנערכים בספריית הישיבה.
בבית המדרש ישנו ארון קודש ייחודי.
הארון נתרם לזכרו של גיל שרעבי, בוגר המוסד שנהרג באסון המסוקים.
הוקמה בישיבה ספריה על שמו של הרב יוסף שפיגל, מרבניה הבולטים של הישיבה שנפטר בגיל צעיר.
ישיבת ברכת יוסף (מוכרת גם בשם: ישיבת אלון מורה) היא ישיבת הסדר וישיבה גבוהה השוכנת באלון מורה.
בראש הישיבה עומדים הרב אליקים לבנון והרב שחר אימבר.
לישיבה שלוחה באביתר, בראשות הרב דוד אמיתי.
הישיבה שוכנת בגבעת נווה עפרה הנמצאת ביישוב אלון מורה שבשומרון.
הישיבה הוקמה בשנת ה'תשנ"ה ולומדים בה למעלה מ-180 בחורים ואברכים, הישיבה מפעילה שני מסלולים: מסלול ישיבת הסדר, ומסלול ישיבה גבוהה.
בשנה הראשונה כל התלמידים מוגדרים כישיבה גבוהה והפיצול נעשה בשנה השנייה.
הרב לבנון נחשב לתלמיד מובהק של הרב צבי יהודה הכהן קוק, וכמו כן היה קשור בקשר תורני עמוק עם הרב אברהם שפירא.
ראש הישיבה הרב לבנון היה אחד מראשי ישיבות ההסדר שפסק שאסור לחייל להשתתף בתוכנית ההתנתקות.
בעקבות זאת ניסה ראש אגף משאבי אנוש האלוף אלעזר שטרן לבטל את מסגרת ההסדר עימה, אך הוא לא הצליח בכך.
הישיבה ממשיכה את האידאולוגיה של ישיבת מרכז הרב וחלק מהרבנים, כולל הרב לבנון, הם בוגרי ישיבה זו.
בישיבה משלבים שיעורים באמונה, בעיקר בכתביהם של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק, ובמקביל לימוד מעמיק בעיון בתלמוד הבבלי כשיטת ישיבת מרכז הרב, לימודי הוראה, וכן לימוד הלכה לקראת מבחני ההסמכה לרבנות של הרבנות הראשית לישראל.
הישיבה מחנכת לשירות בצה"ל ומרבית התלמידים מתגייסים דרך מסלול ההסדר בישיבה ומיעוטם לשירות מלא או להסדר מרכז.
ישיבת גבעת אולגה הוקמה בתחילה כשלוחה של ישיבת אלון מורה.
מיום הקמתה עומד בראשות הישיבה הרב אליקים לבנון, אשר שימש תקופה ארוכה גם כרב היישוב אלון מורה.
החל מקיץ ה'תשפ"א (2021) עומד בראשה לצדו גם הרב שחר אימבר, אשר שימש קודם לכן כר"מ שיעור ג' בישיבה.
רבנים בולטים המלמדים בישיבה: הרב משה כץ - ראש עמותת "כושרות", הרב מרדכי וולנוב, רב היישוב אלון מורה והרב חנינא משלוף - עורך הספר "טוב רואי" של הראי"ה על סוגיות התלמוד.
רבנים נוספים המלמדים בישיבה הם: הרב נחם צפרי, הרב אליהו שחור.
בראשות כולל ההלכה של הישיבה עומד הרב נתניאל חייט ובתפקיד ראש כולל עיון משמש הרב צבי גולדפישר.
בשנת התשע"ח נכנסו ללמד שני רמי"ם בוגרי הישיבה, הרב אפרים בן שחר והרב שחר אימבר, ובהמשך נכנסו הרב דני לביא והרב צבי בן ראובן, גם הם בוגרי הישיבה.
בנוסף ישנם רבנים רבים הבאים להעביר שיעור שבועי בישיבה, ביניהם הרב אליעזר קשתיאל, הרב איציק אמיתי, הרב דוד טורנר, הרב פתחיה פוגל, ועוד ועוד.
הרב יעקב ידיד, שלימד שנים רבות בישיבה, עומד כיום בראשות ישיבת כרמיאל, בה לומדים כמה עשרות תלמידים.
הרב יוסף שטרן, שלימד מספר שנים בישיבה, עומד כיום בראשות ישיבת ההסדר עכו, בה לומדים מאות תלמידים.
הרב אחיקם גץ, שלימד מספר שנים בישיבה, עומד כיום בראשות מכינת אבנר בעכו.
לצד ישיבת ההסדר פועלת ישיבה תיכונית כחלק ממוסדות ישיבת אלון מורה.
הישיבה הוקמה בשנת ה'תשס"ו (2006).
בראש הישיבה עומד הרב אריאל שיוביץ, ונשיא הישיבה הוא הרב אליקים לבנון.
כיום לומדים בישיבה התיכונית כ-120 תלמידים.
הישיבה שמה דגש על האווירה המשפחתית ועל שימת דגש אישי על כל אחד ואחד.
בישיבה יש מספר מגמות לימוד, ביניהן: פיזיקה, ארץ ישראל, מחשבים וחשמל.
כמו כן ישנה בחירה במקצועות מתמטיקה 3-5 ואנגלית בין 4–5 יחידות לימוד.
בשנת תשע"ט (2018), הוקמה בכפר תפוח שלוחה, ישיבה גבוהה והסדר, בשם "ישיבת אבינועם" על שם סג"ם אבינועם כהן, תלמיד ישיבת אלון מורה, שנהרג שנה לפני במהלך אימון ברמת הגולן.
בראשות הישיבה עומד הרב דוד אמיתי, תושב היישוב יצהר.
בעקבות הפיגוע בעלי ב-2023, עלו תלמידי הישיבה לאביתר ומאז הישיבה שם.
ישיבת גרודנא היא ישיבה גבוהה השוכנת בקריית פוניבז' שברובע ג' באשדוד.
בשנת תש"ס (2000) התפצלה הישיבה כאשר חלק מהרבנים והתלמידים פרשו ופתחו ישיבה השוכנת כיום בבאר יעקב.
הישיבה באשדוד התפצלה שוב בשנת תשע"ו (2016), כאשר חלק מהתלמידים פרשו לישיבת "מאירת שמועה" הממוקמת אף היא באשדוד.
הישיבה הוקמה בשנת תשכ"ו (1966) על ידי הרב יוסף שלמה כהנמן, "הרב מפוניבז'", במסגרת תוכניתו להקמת 18 ישיבות ברחבי הארץ, ונקראה על שמה של ישיבת שער התורה – גרודנא בליטא.
בתחילה שכנה הישיבה בבני ברק, ובי"ח בשבט ה'תשכ"ז עברה הישיבה לאשדוד ועמדה תחת חסות מוסדות פוניבז'.
בראשות הישיבה כיהנו הרב דב צבי קרלנשטיין, הרב צבי דרבקין והרב יצחק הקר (חתנו של הרב רוזובסקי).
גם ראשי ישיבת פוניבז', הרב שמואל רוזובסקי והרב אלעזר מנחם מן שך, נחשבו מראשי הישיבה והגיעו בקביעות למסור שיעורים בישיבה.
בשנת תש"ס (סוף 1999), בעקבות חיכוכים בין ראשי הישיבה וקבוצות תלמידיהם, התפצלה הישיבה באשדוד לשתיים.
הרבנים דרבקין והקר ושאר הצוות, למעט הרב קרלנשטיין, עזבו עם קבוצת תלמידים והקימו ישיבה חדשה בקריית ישמח משה, שעברה לאחר מכן לבאר יעקב, בשם ישיבת גרודנא באר יעקב.
מוסדות פוניבז' של אליעזר כהנמן עברו לפרוס את חסותם על ישיבה זו.
באשדוד נשאר הרב דב צבי קרלנשטיין והישיבה המשיכה להתקיים בראשותו באופן עצמאי, ולאחר פטירתו בראשות חתנו הרב משה שמידע.
מנהלה היה יעקב לבין, מנכ"ל העיתון "הפלס".
לישיבה מסונפת ישיבת "קדוש יעקב – לצעירים", בראשות הרב אברהם מלאכי, הנקראת על שמו של יעקב כהנמן, בנו של הרב יוסף שלמה כהנמן, שנספה בשואה.
בעשור הראשון של המאה ה-21 התנהלו בעקבות הפיצול מאבקים משפטיים בין הישיבה באשדוד לבין הישיבה-האם, ישיבת פוניבז', לפי דרישת נשיא ישיבת פוניבז' הרב אליעזר כהנמן לקבל את הבעלות על מבני הישיבה, השוכנים על קרקע עירונית שנחכרה על ידי ישיבת פוניבז'.
פנייתו לערכאות עוררה את התנגדותם של כמה רבנים ליטאיים ובראשם הרב יוסף שלום אלישיב, שפרסם איגרת בנושא בעיתון יתד נאמן, הרב כהנמן השיב כי הוא מגובה על ידי הרב נסים קרליץ.
בית המשפט קיבל את תביעתו והוציא צו המורה לישיבה באשדוד לפנות את המבנים עד מוצאי תשעה באב תש"ע (10 ביולי 2010).
בעקבות צו בית המשפט התפנתה הישיבה ממקומה, והעתיקה את משכנה למבנה סמוך.
בעקבות הסכם פשרה בין שני הצדדים מכרו מוסדות פוניבז' לישיבת גרודנא מבנה במתחם הישיבה שהרב יוסף שלמה כהנמן החל בבנייתו ולא השלימו, ואליו מיועדת הישיבה לעבור עם השלמת הבנייה.
הוקצה לישיבה גם שטח נוסף שעליו יוקמו מבנים.
כמו כן הוסכם שישיבת גרודנא תחדל מלהשתמש בשם זה, ולכן היא משתמשת כיום בשמה המקורי של ישיבת גרודנא בליטא "שער התורה".
בתש"פ קיימה הישיבה אירוע התרמה להשלמת המבנה שהרב כהנמן החל בבנייתו קודם לכן.
באייר תשפ"א נכנסה הישיבה למבנה.
במשך כעשרים שנה מנהל הישיבה היה יעקב לבין, בשנת תשע"ט הוא פרש מתפקידו.
בחורף תשע"ב (2012) הוקם סניף לישיבה ברובע א' באשדוד, בראשות חתנו של הרב קרלנשטיין, הרב אהוד אייזנטל.
עם מינויו של הרב אייזנטל בתשע"ד לר"מ בישיבת גרודנא משמש כראש הישיבה הרב נחום רוזנבלט.
סביב הישיבה התפתחה קהילה חרדית-ליטאית באשדוד.
בתשע"ד (2013) מינה הרב קרלנשטיין את חתנו הרב משה שמידע לכהן כראש ישיבה לצדו, ואת חתנו הרב אהוד אייזנטל כר"מ.
ר"מים נוספים בישיבה הם הרב יעקב ונדרוולדה והרב מיכאל פלס.
המשגיח הוא הרב חיים יהודה ברינגר.
בעקבות פטירת הרב קרלנשטיין בחורף תשע"ו (2015) ועל פי צוואתו מונה הרב שמידע לראש הישיבה בעידודו של הרב שמואל אוירבך.
בעקבות זאת התפלגה הישיבה וחלק מהתלמידים ובני הקהילה עברו ללמוד בסניף הישיבה ששמו שונה ל"מאירת שמועה", בראשות תלמידו של הרב קרלנשטיין הרב נחום רוזנבלט.
בתחילת חורף תשפ"ד עזב הרב יעקב ונדרולדה את הישיבה.
בחנוכה תשפ"ד במהלך מסיבת חנוכה מינה הרב אשר דויטש את הרב יעקב שמידע בנו של ראש הישיבה לכהן כאחד מצוות הישיבה.
בבחירות שהתקיימו ב-2024 נכנס נציג הישיבה והקהילה הרב אברהם יונה שטרנפלד למועצת העיר מטעם רשימת אגודת ישראל כשהוא מזדהה ויושב על משבצת של תנועת בני תורה.
הישיבה מדגישה את הלימוד בעיון ומבוססת על דרך הלימוד של רבי שמעון שקופ ותלמידו הרב שמואל רוזובסקי.
הישיבה באשדוד נחשבת בציבור הליטאי כשמרנית ותלמידיה משתייכים בדרך כלל לגרעין הקשה של חוג תלמידי הרב שך.
כיום משתייכת הישיבה ל ונחשבת כגרעין הקשה שלו.
תקנות הישיבה אוסרות על התלמידים להחזיק בטלפון סלולרי, ואף לא במכשיר כשר, לנסוע בטרמפים וללכת אל חוף הים (חוץ מזמנים מסוימים).
הרב חנוך קרלנשטיין, ר"מ ישיבת היכל התורה ומחבר הספר "חק המלך" (נפטר: תשנ"ט)
הרב ברוך מרדכי אטינגר, ראש ישיבת כנסת יחזקאל – אלעד
הרב חיים יוסף אקרמן, ראש ישיבת מרכז התורה – ביתר עילית
הרב אברהם ארלנגר, ראש ישיבת נחלת שלמה בקריית הרצוג בבני ברק
הרב יוסף ברוק, ראש ישיבת נתיבות עולם
הרב מרדכי ישכר בער לייפר, האדמו"ר מפיטסבורג, אשדוד
הרב שמואל דוד גרוס, רב קהילת חסידי גור באשדוד
הרב אליקום דבורקס, רב ומו"ץ בשארית ישראל ומחבר ספרי מנהגים
הרב ברוך רוזנבלום, בני ברק
הרב נחום רוזנבלט, ראש ישיבת מאירת שמועה, אשדודאישי ציבור
נתן גרוסמן, עורך יתד נאמן במשך שנים וכיום עורך "הפלס"
ישראל וורצל, עורך יתד נאמן לשעבר
יעקב לבין, מנכ"ל העיתונים יתד נאמן ו"הפלס" לשעבר
צבי כהן, ראש עיריית אלעד לשעבר וכיום סגן ראש עיריית ירושלים
ישיבת האידרא רבה הייתה ישיבה גבוהה שהוקמה על ידי הרב הצבאי הראשי הראשון, הרב שלמה גורן, והייתה ממוקמת בסמוך לכותל המערבי.
ישיבת האידרא הפסיקה את פעילותה לאחר פטירת הרב גורן.
כיום מתקיים במקום כולל אברכים המסונף לישיבת מרכז הרב, ובנוסף פועלת בבניין "ישיבת נתיב אריה", בראשות הרב אהרון בינה, המיועדת לבני חו"ל.
ברוב השנים עמד הרב שלמה גורן בתור ראש הכולל.
במשך כ-7 שנים עמד בראשו הרב עמנואל זרביב.
פירוש המילה אדרא בארמית היא גורן.
אדרא רבא הוא חלק בספר הזוהר שבו מתואר כינוס מיוחד של רבי שמעון בר יוחאי ותלמידיו, שבו גילה רשב"י סודות.
כולל האידרא הייתה ישיבת בת של ישיבת האידרא שפעלה ביישוב הדתי חיספין שברמת הגולן.
בנשיאות הכולל עמד הרב שלמה גורן.
הכולל פעל מתחילת שנות השמונים והפסיק את פעילותו (כמו "ישיבת האידרא") לאחר פטירת הרב גורן.
בין תלמידי הכולל נמנו רבים שהפכו בהמשך דרכם לאישי ציבור ידועים, בהם: רב העיר צפת הרב שמואל אליהו, השר והח"כ לשעבר הרב בני אלון, מנכ"ל רשות השידור מרדכי שקלאר, ח"כ הרב אלי בן דהן ועוד.
ישיבת דרך השם היא ישיבה גבוהה חרדית-ליטאית אלטרנטיבית השוכנת בשכונת הר נוף בירושלים.
הישיבה מיועדת עבור צעירים שלא מצאו את מקומם במסגרות רגילות והחינוך בה אינדיבידואלי ומגוון.
הישיבה הוקמה בשנת 2001, על ידי ראש הישיבה, הרב ברוך צבי גרינבוים, תלמידם של הרב שלמה זלמן אוירבך, הרב שלמה וולבה, הרב לייב מינצברג והרב יצחק שלמה זילברמן.
עם צוות הישיבה נמנים הרבנים ארי מור, צבי רענן, יצחק גלצר, אליהו מאיר פייבלזון, אפרים אקרמן, איתמר טעפ, אוריה ענבל ואברהם ליפשיץ.
בחורף 2009 פתחה הישיבה סניף בבית הכנסת אוהל יצחק ששופץ מחדש בגבול הרובע המוסלמי בעיר העתיקה בירושלים.
הסניף מונה כארבעים תלמידים הגרים בפנימייה סמוכה.
התלמידים מלווים פרויקטים של הקרן למורשת הכותל ומתלמדים להיות מדריכי סיור ומדריכים בפרויקט בר מצווה של הקרן.
בקיץ 2011 עברה הישיבה למבנה ארעי בשכונת גבעת שאול, חלק מהבחורים גרים בדירות שכורות בסביבה.
בשנת 2010 רכשה הישיבה מגרש בשכונת הר נוף, עבור המבנה המרכזי שלה ובשנת 2011 החלו בבנייתו.
ב-2016 יצאה הישיבה במיזם שבו גייסו כמיליון דולר תוך 24 שעות עבור השלמת הבניין.
הישיבה נוסדה עבור צעירים שלא מצאו את מקומם בישיבות הרגילות.
הישיבה מדגישה את הלימוד בסוגיות במחשבה יהודית.
מבחינה חינוכית מודגש הצורך בעיצוב אישיות כל תלמיד באופן אינדיבידואלי והישיבה מאפשרת גוונים שונים של לימוד תורה.
הישיבה מבקשת להציג בפני התלמידים מגוון גישות ולכן אנשי הצוות באים מרקע מגוון, מתלמידי הרב יצחק שלמה זילברמן ועד נטייה לברסלב.
חלק מתלמידי הישיבה מוכוונים לרכישת מקצוע וחלקם לומד גם במכללות אקדמיות.
אלו מהם שאינם בוגרי תיכון או ישיבה תיכונית משלימים בין סדרי הלימוד את לימודי הבגרות.
הישיבה שואפת כי בוגריה יחיו חיי תורה ומצוות תוך קביעת עיתים לתורה, יחד עם הצלחה בחיי המעשה ובמקצועות חופשיים.
הישיבה מקבלת בחורים שלומדים או עובדים.
היא נמנעת מלקבל בחורים שמבקשים לעזוב את אורח החיים התורני.
במסגרת הישיבה הוקמו מספר מיזמים המיועדים עבור נוער חרדי המתמודד עם קשיים:
לב שומע - מענה טלפוני חינוכי לנערים הנתונים בלבטים ומצוקות, בהנהלת הרב אליאב מילר.
תא שמע - מכון להוצאת ספרים העוסקים בהוראת לימוד הגמרא.
עד כה יצאו שני ספרים מאת הרב גרינבוים: תא שמע ולדעת ללמוד.
בר דעת - מועדון במרכז ירושלים הכולל חדרי צפייה, חדרי משחק, חדר מוזיקה ובית קפה אלטרנטיבי.
אמצע הדרך - מרכז המאבחן נערים חרדים בסיכון ודואג להשמתם במסגרות מתאימות.
חלקי בעמלי - הקמת מרכזים תורניים לבני תורה העמלים לפרנסתם, במסגרת זו מתקיימים שיעורים תורניים והוקם מרכז לימוד כולל "קובעי עיתים" בשכונת גבעת שאול.
כמו כן מופק גיליון שבועי, המופץ החל מחורף תשע"ג בדואר האלקטרוני לאלפי כתובות.
ישיבת דרך חכמה הייתה ישיבה גדולה חרדית-ליטאית בירושלים.
הישיבה הוקמה ב-2002 על ידי הרב אליעזר סילבר והרב יונתן וילנסקי.
בשנותיה האחרונות התקשתה ברישום התלמידים ונסגרה ב-2023 כאשר תלמידי הישיבה המעטים שנותרו פוזרו בישיבות אחרות.
אחד מראשי הישיבה, הרב יהונתן וילנסקי, פתח באפריל 2023 ישיבה לבחורים מבוגרים (ישיבת קיבוץ) בשם 'קניין חכמה' ביחד עם הרב שמואל ניימן במבנה הישיבה בשכונת הר נוף בירושלים.
לאחר כחודשיים התפלגה הישיבה על רקע חילוקי דעות בין הרבנים על צורת החינוך בישיבה.
הרב ניימן פתח ישיבה בקריית יערים והרב וילנסקי המשיך את ישיבת ישיבת הקיבוץ בהר נוף.
במאי 2024 הכריז הרב וילנסקי על הקמת ישיבה גדולה חדשה בסגנון מחודש, יחד עם הרב משולם ברנדוין, ראש ישיבת חדוות התורה, שתשלב בחורים צעירים מישיבות תיכוניות ובחורים מבוגרים מישיבות רגילות שיקדמו אותם.לבסוף בעקבות חילוקי דעות עם הרב משולם ברנדוין הקמת הישיבה לא יצאה לפועל.
ונשארת במתכונת ישיבת קיבוץ כשהיא משלבת בתוכה כולל אברכים בראשות הרב ברוך וילנסקי.
הישיבה הוקמה בשנת תשס"ב (2002) על ידי הרב אליעזר צבי סילבר, מחבר הספר דרך אליעזר ותלמידו של הרב נחום פרצוביץ, שכיהן עד אז כר"מ בישיבת עטרת ישראל, והרב יהונתן וילנסקי, שכיהן כר"מ בישיבת אור ישראל בפתח תקווה.
הישיבה שכנה בתחילה במבנה ארעי בשכונת סנהדריה בירושלים.
לאחר שלושה חודשים עברה הישיבה למבנה בשכונת הר נוף בירושלים, השייך לעיריית ירושלים.
בשנותיה הראשונות הוציאה הישיבה כרך בשם "בדרכי החכמה" ובו חידושים של בחורי הישיבה על המסכת הנלמדת.
בעקבות מחלוקות משפטיות אודות הקצאת הבניין בירושלים עברה הישיבה באלול תשע"א למבנה של מדרשית נעם בפרדס חנה.
בתחילת תשע"ב שבה לירושלים למבנה שבו שכנה ישיבת נר ישראל של חסידות גור, בסמיכות לרחוב בר-אילן בירושלים, ובשנת תשע"ד שבה לשכונת הר נוף לאחר שהוקצה לה שטח בשכונה.
ב-2018 גילתה הנהלת הישיבה כי בחורים שלומדים בישיבה השתתפו כניצבים בסדרה "שבאבניקים", והם סולקו מהישיבה.
ב-2021 החליטה הנהלת הישיבה לחלק את הישיבה לשתי מחלקות, מחלקה אחת של בחורים שמרנים ומחלקה שנייה של בחורים חרדים מודרניים.
החלוקה נועדה לשמור על בחורים בני משפחות חרדיות שמרניות מהשפעות המודרניים.
על פי תוכנית החלוקה לכל מחלקה יוקצה בית מדרש נפרד ואגפים נפרדים בפנימייה.
בני הישיבה מכנים את תוכנית החלוקה בשם: 'הרעים והטובים'.
בהמשך השנה קבוצת הבחורים 'הרעים' פתחה ישיבה משלה בשם שערי דעת בראשות הרב חננאל גרינוולד ושוכנת ביישוב בית מאיר.
בשנת 2022 הודיעו ראשי הישיבה כי הם אינם מקבלים תלמידים לשנה הבאה והישיבה תעבור למתכונת של "קיבוץ".
בחורף ה'תשפ"ג הודיעה הנהלת הישיבה לאחרוני התלמידים כי הישיבה סוגרת את שעריה, ומבנה הישיבה הושכר למוסדות שונים.
במכתב ששלח ראש הישיבה הרב יונתן וילנסקי לבוגרי הישיבה הוא הודיע על הקמתה של ישיבה חדשה בשם "קניין חכמה", כשעמיתו הרב אליעזר סילבר יעמוד בראשות כולל אברכים בשכונת רמת שלמה בעיר.
הגורם לסגירת הישיבה מצוי במחלוקת, יש שתולים זאת בחלוקה לרעים והטובים שיצרה לישיבה שם גנאי, כשאחרים מכחישים זאת.
הר"מים שכיהנו בישיבה הם הרב יעקב שמואלביץ מראשי ישיבת מיר, הרב יוסף דוד רובינשטיין ראש ישיבת נתיבות התורה בבית שמש, הרב מרדכי יהודה לייב זק"ש (נכדו של הרב מרדכי יהודה ליב זק"ש), הרב אברהם פרלמן, הרב נתן קפלן, הרב יוסף גולדשטיין והרב בנימין גרילק.
המשגיחים בישיבה היו הרב אהרן וילנר (לימים אחד ממשגיחי ישיבת אור אלחנן), והרב דורון דוד גולד.
ישיבת הדר הוקמה בעיר ניו יורק בקיץ ה'תשס"ז (2007) על ידי מכון הדר בתור הישיבה הראשונה בארצות הברית שבה לומדים יחד גברים ונשים.
הישיבה אינה משייכת את עצמה לאף אחד מהזרמים ביהדות.
בישיבה לומדים במשך השנה כ-25 תלמידים ובתוכנית הקיץ כ-40 תלמידים, רוב תלמידי הישיבה הם מארצות הברית אך ישנה קבוצה של תלמידים מישראל וממדינות אחרות.
המוסד הוקם כהמשך להקמת קהילת הדר שבה מתנהלות תפילות שוויוניות לגברים ולנשים.
הוא הוקם בידי הרבנים אלי קאונפר, שי הלד ואיתן טוקר.
שני הראשונים הם בעלי סמיכה לרבנות מבית המדרש לרבנים באמריקה של התנועה הקונסרבטיבית.
והרב אלי קאונפר גם מוסמך של הרב דניאל לנדס.
לרב טוקר, בנו של גורדון טאקר - ממנהיגי היהדות הקונסרבטיבית, דוקטורט מאותו מוסד, והוא בוגר ישיבת מעלה גלבוע ובעל סמיכה לרבנות מהרבנות הראשית לישראל.
בקיץ 2007 פתחה הישיבה את תוכנית הקיץ הראשונה שלה, בהשתתפות 18 תלמידים ותלמידות, זאת לאחר שעמותת Bikkurim העניקה לישיבה מענק הקמה לתקופה של ארבע שנים.
בשנת 2009 הישיבה קיימה בפעם הראשונה תוכנית שנתית בהשתתפות 22 תלמידים ותלמידות.
הישיבה מאמינה ביצירת עולם יהודי המחויב להלכה ולמצוות, ושואף לשנות את העולם.
הישיבה אינה משייכת את עצמה לאף אחד מהזרמים ביהדות ומעדיפה להגדיר את עצמה כ'מקום לימוד תורה יהודי'.
הישיבה שואפת לשוויון מלא בין גברים לנשים, בדומה לזה הקיים בחברה הכללית, ולהחדרה של עיקרון זה אל תוך עולם התורה והמצוות בחיי היום יום.
התפילות בישיבה מתקיימות גם הם ללא הפרדה מגדרית.
הישיבה משלבת לימוד תורה בסגנון עולם הישיבות, בתוספת כלים מעולם האקדמיה, מתוך אמונה ששמירה על מסורת והתחדשות חיוניים שניהם לקיומם של חיים יהודיים בעלי משמעות והשפעה.
לחלקם הגדול של אנשי הצוות יש סמיכה לרבנות וגם תואר אקדמי.
צורת הלימוד המסורתית כוללת את חלוקת היום לסדרים ולימוד עצמי בחברותא.
הכלים שמובאים מהאקדמיה כוללים עיסוק בכתבי יד, בלמידה של השכבות השונות בתלמוד (רובד תנאי, רובד אמוראי וכו') ובאפשרות למחשבה ביקורתית כלפי מקורות קדומים יותר.
הישיבה מאמינה כי לא צריך להיות הבדל בין גברים לנשים בכל הנוגע לתכנים הנלמדים בלימודי היהדות, כשם שאין הבדל בין המינים בתכנים הנלמדים באוניברסיטאות השונות, ולכן בני שני המינים לומדים ביחד במשך כל שעות היום והסדרים השונים.
בנוסף, רבני הישיבה מאמינים שהדרתן של נשים מתפקידים שונים בתפילה היא אופציה הלכתית לגיטימית, אבל קיימת אופציה הלכתית נוספת - יצירת במה בה גברים ונשים יכולים להשתתף באופן שווה במטלות הציבוריות השונות, ובכללן מניין.
אחד מהמאפיינים הבולטים של הישיבה הוא הרצון להשפיע על העולם היהודי הרחב יותר, ולא רק על תלמידי בית המדרש.
לצורך כך קיימות בישיבה מספר תוכניות:
סמינר חורף לסטודנטים יהודיים מרחבי ארצות הברית המתקיים במשך שבוע בהפסקה שבין סמסטר א' לסמסטר ב'.
בית מדרש קהילתי הפתוח באחד מערבי השבוע, המציע מגוון שיעורים במקביל ומיועד לכלל הקהילה היהודית של ניו יורק.
סמינר של שבוע במשך הקיץ המציע לאנשי עסקים יהודים מרחבי ארצות הברית לבוא וללמוד באינטנסיביות למשך השבוע.
תוכנית מתמידים המיועדת לסטודנטים יהודים במוסדות האקדמאים השונים של ניו יורק.
בשנת 2016 הקימה ישיבת הדר שלוחה ישראלית.
ראשית הפעילה הישיבה תוכניות קיץ לבוגרי ישיבות הסדר ובוגרות מדרשה בקיבוץ עין הנצי"ב ובקיבוץ סעד ולאחר מכן הוקמה שלוחה בירושלים המפעילה תוכניות לקהל הרחב ולבוגרי תוכניות הישיבה וכן תפילות שוויוניות.
בשנת 2018 עברה השלוחה הישראלית ליד הרב ניסים בשכונת רחביה.
בעוד הישיבה בניו יורק מתאפיינת בצוות אשר כמעט כולו למד והוסמך בעולם היהודי-ליברלי הרי שבשלוחה הישראלית ישנן הרצאות של רבנים דתיים-לאומיים לצד רבנים קונסרבטיביים.
קהל התלמידים מאופיין בעיקר בשני סוגים של תלמידים:
תלמידים ותלמידות שמגיעים מרקע שוויוני לחלוטין (לעיתים קרובות מהתנועה הרפורמית והתנועה הקונסרבטיבית), מתוך רצון להעמיק את הידע שלהם עם מקורות העם היהודי, בדגש על הספרות התורנית, כמו גם רצון ליטול חלק פעיל יותר בקיום מצוות.
תלמידים ותלמידות שמגיעים מרקע אורתודוקסי, המבקשים להמשיך בשמירת מצוות תוך ביטול ההבחנה המגדרית.
ישיבת דבר ירושלים היא ישיבה לחוזרים בתשובה בירושלים בראשות הרב ברוך הורוויץ.
בשנת 1970 עלה הרב ברוך הורוויץ ממנצ'סטר לישראל והתיישב בירושלים.
עם בואו הקים את ישיבת דבר ירושלים כמסגרת תורנית לנוער ולסטודנטים ממדינות אנגלוסקסיות.
בתקופה הראשונה שכנה הישיבה בשכונת סנהדריה, משם עברה לבניין ישיבת חברון בשכונת גאולה.
בישיבה מכהן כמשגיח וכר"מ הרב יואל שוורץ, ואת ספריו פרסם בהוצאת הישיבה.
כמו כן כיהנו בה הרב בן ציון לופיאן, בנו של הרב אליהו לופיאן, והרב אביעזר וולפסון אביו של הרב דניאל וולפסון.
ישיבת ברכת יצחק נקראת גם ישיבת אור יהודה (נוסדה בשנת ה'תשמ"ח, 1988) היא ישיבה גדולה חרדית-ליטאית.
מייסוד הרב יעקב פרידמן, בנשיאות הרב אהרן יהודה ליב שטינמן, בראשות הרב אבינועם פוסטבסקי ובהנהלתו הרוחנית של הרב שמעון סנדומירסקי.
הישיבה הוקמה בשנת ה'תשמ"ח (1988) על ידי מייסד הישיבות הנודע הרב יעקב פרידמן.
ובראשותה העמיד את הרב אבינועם פוסטבסקי.
הישיבה מנתה כשלש מאות בחורים, נכון לשנת תשע"ח (2018) מונה הישיבה כמאה בחורים.
הרב חזקיהו מישקובסקי מוסר גם הוא לעיתים שיחות מוסריות.