tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
חלבונים אלה מאחסנים מידע על ידי הפיכת אותות אופטיים לאנרגיה כימית - על ידי שינוי כימי במספר מולקולות נוצר מצב היכול להיחשב לוגית כ-"1".
בזכות שינוי ה-DNA שביצע הצוות בחיידקים, נשארות מולקולות אלה במצבן שנים רבות.
אם לא התרחש שינוי וכל המולקולות זהות, ייחשב הדבר כקלט לוגי של "0".
פרופ' רנוגופאלהקרישהאן טען כי ניתן "להדביק" את החלבונים הללו לכל דיסק DVD סטנדרטי, לצורך אחסון מידע בנפחים גדולים.
לטענתו, אפשרי להגיע לנפחי אחסון הגדולים פי 20 מדיסק Blu-ray באמצעות חלבונים אלה, ובעתיד ניתן יהיה להגיע עד ל-50TB בכל דיסק..
בשנת 2001 גילו חוקרים ספרדים פטרייה על גבי תקליטורים שהובאו מבליז שבמרכז אמריקה.
הפטרייה אוכלת את הפלסטיק והאלומיניום בחלקו החיצוני של התקליטור ופוגעת במידע המאוחסן עליו.
לטענת החוקרים תלונות על נזקים דומים לתקליטורים התקבלו מרחבי העולם.
תקלה גיורגיס הראשון (בעברית: "הצמח של ג'ורג' הקדוש") היה קיסר אתיופיה (הוכתר תחת השם פיקר סגד) ומלך לסירוגין בשנים 20 ביולי 1779- יוני 1800. הוא היה בנו של יוהנס השני מוויזרו סאנצ'יוייר, ואחיו של תקלה היימנות השני.
סוון רובנסון מתאר את תקלה גיורגיס כקיסר האחרון שסמכויותיו עדיין היו בידיו.
תכלה היימנות הראשון (בגעז: ተክለ ሃይማኖት, בעברית: צמח דת) היה קיסר אתיופיה בתאריכים 27 במרץ 1706 – 30 ביוני 1708. הוא הוכתר בשם "לעלה סגד" (בגעז: ለዓለ ሰገድ, בעברית: לו הקשת משתחווה).
תקלה היה בנו של הקיסר שקדם לו ייאסו הראשון מהקיסרית מלכותווית.
קיסר זה מכונה לעיתים קרובות בשם ארגום תקלה היימנות שפירושו תקלה היימנות המקולל מכיוון שרצח את אביו הקיסר ייאסו.
תקלה הוכתר לקיסר כאשר אביו פרש מתפקיד הקיסר והחל לחיות באי אגם טאנה.
אמו הקיסרית מלקוטוויט תמכה במינויו, והוא הוכתר לקיסר בעיר הבירה גונדר.
אביו התנגד למינוי בנו לקיסר ועל כן תקלה רצח אותו.
בספטמבר 1707 החלה התקוממות בגוג'אם.
מנהיג ההתקוממות הכריז על עצמו כקיסר אתיופיה בשם עמדה ציון השלישי והדיח את תקלה.
לאחר שעמדה ציון נהרג, בקרב עקוב מדם במאציה בין תומכי תקלה לתומכי עמדה ציון, חזר תקלה לשלטון.
שלטונו של תקלה היימנות היה שנוי במחלוקת משום שהחזיק בשלטון רק בזכות אמו, ותקלה נרצח על ידי תומכי אביו מבית המלוכה.
תקלה היימנות הוכתר לקיסר בגיל 15 לאחר שאביו הורעל על ידי ראס מיכאל סהול.
תקלה איבד את הכתר למשך כחצי שנה כאשר מספר מצביאים מקומיים שהתנגדו לראס סהול הכתירו את סוסוניוס השני לקיסר, המרד דוכא על ידי ראס סהול ושלטונו של תקלה הוחזר ב-23 בדצמבר אותה השנה.
לאחר שדוכא המרד נכנס ראס סהול עם חייליו לגונדר ואסר כל מי שהתנגד לו, ביניהם גם ראש הכנסייה האורתודוקסית האתיופית האבונא סאלמה השלישי ולאחר משפט ראווה לכל המורדים הוצאו כולם להורג.
החוקר הסקוטי ג'יימס ברוס כותב:
ב-1771 הפסיד ראס סהול בשלושת הקרבות בסרבקוסה, קרב שהתרחש במאי אותה שנה ליד העיר טאדה ליריביו.
כוחותיו של סהול נסוגו באותו הקרב לגונדר וסהול נכנע לוונד באוווסאן ב-4 ביוני 1771 שכלא אותו למשך שנה ולאחר מכן שחרר אותו לביתו ומינה אותו למושל מחוז תיגראי.
בעקבות הדחתו של סהול הפך ראס גאשו לשליט החזק ביותר באימפריה.
הקיסר תקלה שנכלא יחד עם ראס סהול בדאגולה וונד באוווסאן דרש ממנו להתפטר וב-13 באפריל 1777 הוא ויתר על הכתר.
למרות כל הסכסוכים והמאבקים פרחו האמנות והתרבות בגונדר בתקופת היימנות.
תקלה היימנות (בגעז: ተክለ ሃይማኖት.
1215 בקירוב – 1313 בקירוב) היה נזיר וקדוש נוצרי אתיופי, אשר יסד את המנזר החשוב באזור שאווה.
חשיבותו נעוצה בהיותו הקדוש האתיופי היחיד שמוכר גם באתיופיה וגם על ידי הכנסיות שמחוצה לה, כמו מצרים ורומא.
יום צומו נקבע ל-17 באוגוסט, והיום ה-24 בכל חודש בלוח האגעזי מוקדש לו.
היימנות נולד למשפחה נוצרית בבוגלה שעל הגבול המזרחי של שאווה באתיופיה, אזור שהיה תחת שליטה של ממלכת דמות הפגנית רודפת הנצרות, בראשה עמד המלך מטאלומי (Matalomi).
אביו, סגז עד ("מתנת אמונה"), היה כומר שפעל רבות לקידום הנצרות באזור וחינך את בנו לאהבת ישו, ואימו, אגזיע חראיניה ("בחירת אלוהים"), הייתה אישה אמידה, עליה סופר כי נהגה לעזור לעניים.
כמו אביו, גם אימו של היימנות בילתה את רוב זמנה בכנסייה.
על אף רצונותיהם של הוריו, תקלה סירב להתחתן והקדיש את כולו לאלוהים.
תקלה נסע צפונה בחיפוש אחר חינוך דתי.
מסעו הארוך הוביל אותו למנזר שעל אי באגם חאיק הנמצא כיום באָמְבַּסֵל, של הקדוש הנוצרי ייאסוס מועא.
תקלה למד במנזר זה במשך 9 שנים, אחריהם המשיך במסעו והגיע לעיר אקסום שבתיגראי, שם למד אצל מורו של ייאסוס מועא, אבוט יוהנס, במנזר דברה דמו.
תקלה הפך לשם דבר בעולם הנוצרי האתיופי והפיץ את אמונתו ברבים.
בדרכו בחזרה לשוואה, תקלה שב למנזרו של ייאסוס מועא, שם הוכרז רשמית כנזיר.
אל שוואה הביא עימו תקלה את קולות ההתעוררות הנוצרית שחווה בצפון.
ב-1284 הוא הקים את המנזר דברה אטסבו (Debre Atsbo), שבמאה ה15 נקרא מחדש דברה ליבאנוס.
המנזר הפך לאחד המוסדות הדתיים החשובים באתיופיה.
ראש המנזר הוא ה-אצ'גה (Echege), הדמות הדתית השנייה בחשיבותה בעולם הנוצרי האתיופי (שנייה רק ל-אבונא).
תקלה חי 29 שנים לאחר שהקים את המנזר.
תחילה הוא נקבר במערה בה הוא חי, אך לאחר 56 שנים גופתו הועברה לדברה ליבאנוס.
בשנות ה-50 של המאה הקודמת, הקיסר היילה סלאסי בנה כנסייה חדשה על מקום קבורתו של הקדוש.
עד היום, המקום נחשב מוקד עלייה לרגל בעבור רבים.
ניסים רבים נקשרו בשמו של תקלה היימנות.
מסופר כי לפני שנולד, יום אחד הותקפה העיר בה חיה משפחתו.
אביו, שחיפש מקום מסתור מחייל שרדף אחריו וביקש להרוגו, הגיע לאגם סמוך ונכנס אליו.
באגם האב התפלל למלאך מיכאל שיעזור לו להחלץ מהמצב.
מיד הרגיש סגז עד את המים מגנים עליו.
החייל, שראה שסגז עד לא חוזר, הניח שהוא טבע במים, ויתר על חיפושו ועזב את המקום.
כשעברה הסכנה, המלאך מיכאל אמר לאב שכעת ניתן לצאת בבטחה, והוסיף שהוא ניצל רק בזכות בנו לעתיד.
המלאך המשיך וסיפר סודות רבים על הבן שעוד לא נולד, ועזר לסגז עד לחזור העירה.
כאשר חזר לעיר, גילה שכל הבתים נשדדו ונשארו ריקים מרכוש ומתושבים, ושאשתו נחטפה על ידי החיילים ששהו שם ורצו להעניק אותה כמתנה למלך.
המלך הורה להלביש אותה בבגדי פאר עד שתגיע חתונתם, למורת רוחו של סגז עד.
הוא נכנס לכנסייה והתפלל לחייה של אשתו.
בימים שלאחר מכן, ערך סגז מיסה בה הוזמנו חברי הקהילה להתפלל לשלום אשתו.
בעוד הוא מסתובב בין המתפללים, נתקל סגז באישה לבושה בבגדי פאר, אותה לא הכיר.
האישה המסתורית אמרה שהיא נשלחה אל הכנסייה כדי להתחתן איתו, מכיוון שאשתו ניתנה למלך.
סגז סירב להצעתה בנימוס, ואמר שהוא מאמין באל שיחזיר את אשתו.
האישה המסתורית הסירה את הצעיף מפניה והתגלתה כאשתו, שניצלה מיד המלך.
הכומר המאושר תהה כיצד הצליחה להינצל, וזו סיפרה לו שהמלאך הציל אותה – במטרה שתוכל להביא לעולם את בנם.
באותו הלילה חלם הכומר חלום בו בישר לו המלאך על לידת בנו הצפויה.
מתקופת ילדותו, חייו של תקלה היו רווים בניסים רבים.
מסופר כי תקלה החל לדבר כבר כשהיה בן שלושה ימים; מסופר כי תקלה נפצע בתיגרה וביקש מהמלאך שירפאו – והוא אכן ריפא; מסופר על מקרה בו בעת שרב וחוסר, תקלה ואביו התפללו לאל, שנענה לתפילות ויצר מעיין קטן ליד ביתם שבמימיו יכלו להשתמש.
יום אחד, כאשר היה בדרכו בחזרה לעיר, הוא הותקף על ידי שדים.
הוא היה סבור שהסיבה לכך היא הפסלים שאותם אנשים נהגו לעבוד.
כאשר הגיע למחוז חפצו, שבר את כל הפסלים והקים כנסייה בעיר.
תקלה היה לאיש דת מוערץ, עם כוחות לרפא מחלות ולהוציא שדים על ידי תפילה לאלוהים.
המלך, שחשש מכוחו העולה ומהפופולריות של תקלה, שלח חיילים לרדוף אחריו.
לאחר מספר ניסיונות כושלים לפגוע בו, נגלה אלוהים אל המלך, והפך את ליבו.
המלך הפך לאדם מאמין והוטבל גם הוא על ידי תקלה.
תקלה התפלל למלאך וביקש לשמור על צניעותו, מכיוון שכעת היה שמו ידוע בכל מקום.
המלאך סימן לו דרך בה יוכל ללכת, ואפשר לתקלה לחיות במנזר בענווה, תוך שהוא מתפלל וצם רוב הזמן.
בהמשך, נגלה אליו המלאך שוב ואמר לו לרדת למערה הנמצאת במורד העמק.
המנזר היה על גבעה גבוהה, והנזירים השתמשו בחבל כדי לרדת ממנו.
כאשר הורידו הנזירים את תקלה, החבל נקרע.
הבהלה הפכה להתרגשות גדולה כשראו הנזירים שכנפיים נושאות את תקלה ומביאות אותו למקום מבטחים.
היימנות נולד בשם "אדל תסמה" בנו בכורו של דג'זמץ' תסמה גושו מושל גוג'ם מאשתו וויזרו מאסקב בשנת 1852.
בתקופת שלטונו של יוהנס, מחלוקת על טריטוריות עם מנליכ מלך שוואה הובילה לקרב אמבבו בו גוג'ם הפסידה והיימנות יחד עם בניו נשלחו לאנטוטו, והקיסר העניש ויישב את הסכסוך ביניהם.
לאחר מותו של יוהנס בקרב מתמה, תקלה היימנות העביר את נאמנותו למנליק.
בשנת 1896, תקלה היימנות נלחם בקרב אדווה נגד האיטלקים ולצד מנליק.
לתקלה היימנות היו לפחות חמישה בנים: בזבך, היילו, בלאוו, מנטוואב, ויאובדר.
בנו היילו תקלה היימנות, ירש אותו כמלך גוג'אם.
תקליט הזהב של וויאג'ר הוא כינויו של תקליט שצורף לגשושיות וויאג'ר 1 ווויאג'ר 2, ששוגרו בשנת 1977. התקליט מכיל צלילים ותמונות שנבחרו כך שישקפו את מגוון המינים והתרבויות שבכדור הארץ, בתקווה להעביר בדרך זו מסר מהאנושות לחוצנים תבוניים אליהם עשויות להגיע הגשושיות.
פניהן של גשושיות הוויאג'ר אינן מועדות לכוכב מסוים, אולם וויאג'ר 1 תגיע בעוד כ-40,000 שנה למרחק של כ-1.6 שנות אור מהכוכב גליזה 445, שבקבוצת ג'ירף, בעוד שוויאג'ר 2 תגיע למרחק של כ-1.7 שנות אור מכוכב רוס 248 שבקבוצת אנדרומדה.
מכיוון שהגשושיות קטנות למדי בהשוואה למרחבי החלל הבין-כוכבי, הסבירות שהן תגענה במקרה אי-פעם אל יצורים תבוניים היא כמעט אפסית.
אם ביום מן הימים הן אכן תמצאנה על ידי חוצנים, סביר להניח כי יהיה זה בעתיד הרחוק מאוד, כך שהתקליט הוא מעין קפסולת זמן או מחווה סמלית, יותר מאשר ניסיון רציני ליצירת קשר.
התקליט עצמו הוזכר בסרט "איש הכוכבים" שיצא בשנת 1984, בסדרת הטלוויזיה "רובוטריקים - מלחמת החיות" משנות התשעים, הופיע גם בפרק הראשון של הסדרה "קוסמוס: מסע לחלל" משנת 2014, שהיא רימייק המשכי ל"קוסמוס" משנות ה-80' וכן מהווה כלי עלילתי מרכזי בסדרת הטלוויזיה הגרמנית סיגנל, ונראה בסרט "אליאו" שיצא בשנת 2025.
שתי גשושיות וויאג'ר הפכו לחלליות השלישית והרביעית מעשה ידי-אדם שיצאו ממערכת השמש, אחרי שתי גשושיות פיוניר (פיוניר 10 ופיוניר 11), ששוגרו ב-1972 וב-1973, ונשאו עמן לוח מתכת המתאר את זמן ומקום מוצאן, בתקווה ליצירת קשר בעתיד.
כשהדוגמה של דיסקית פיוניר לנגד עיניהם, הגו מדעני נאס"א מסר מקיף ומגוון יותר, אותו התקינו בגשושיות וויאג'ר 1 ו-2, כמעין כמוסת זמן, שנועדה לשאת את סיפורו של כדור הארץ אל החוצנים.
תוכן התקליט נבחר עבור נאס"א על ידי ועדה בראשות קרל סגן מאוניברסיטת קורנל.
סגן וחבריו לוועדה הרכיבו אוסף של 116 תמונות ומגוון צלילים מן הטבע, כדוגמת גלי הים, רוח, רעם וקולות של בעלי חיים, כולל שירת ציפורים ולווייתנים.
לאוסף זה הם הוסיפו מבחר קטעים מוזיקליים מתרבויות ומתקופות שונות, וברכות מדוברות בחמישים ושתיים שפות, ביניהן המילה "שלום" בעברית.
על אף גיוונו, האוסף המוזיקלי כולל בעיקר אמנים מערביים כדוגמת בטהובן, מוצרט, באך, סטרווינסקי וצ'אק ברי.
אוסף התמונות כלל צילומים ותרשימים רבים, בשחור-לבן ובצבע.
התמונות הראשונות הן בעלות עניין מדעי, ומדגימות גדלים מתמטיים ופיזיקליים, את מערכת השמש וכוכבי הלכת שלה, את ה-דנ"א, ואת אנטומיית גוף האדם ומערכת הרבייה שלו.
תשומת לב הוקדשה להכללת תמונות של מיני בעלי חיים שונים, צמחים ונופים.
התמונות המציגות את האנושות פורשות מגוון רחב של תרבויות, וכוללות תמונות של אוכל, ארכיטקטורה, דיוקנאות של אנשים וכן תמונות מחיי היומיום שלהם.
לרבות מהתמונות צורפו סימנים המעידים על קנה המידה של הזמן, הגודל או המסה, וחלקן כוללות סימנים להרכב הכימי.
כל אמות המידה בהן נעשה שימוש בתמונות הוגדרו בתמונות הראשונות בעזרת סדרי גודל פיזיקליים, האמורים להיות זהים בכל מקום ביקום.
בעקבות הביקורת שספגה נאס"א על הכללת דמויות עירומות בדיסקית פיוניר, החליטה הסוכנות לא לאשר לסגן ולעמיתיו לכלול תמונה של גבר ואישה עירומים בתקליט.
במקום זאת, תמונת הזוג כללה צללית בלבד.
מפת הפולסרים ותרשים מולקולת המימן שנכללו בתקליט זהים לאלה המופיעים בדיסקית פיוניר.
116 התמונות קודדו בצורה אנלוגית והורכבו מ-512 קווים אנכיים.
יתר התקליט מכיל שמע, שתוכנן להתנגן בקצב של ⅔16 סיבובים בדקה.
משפט זה, שנוסף ברגע האחרון, כמעט שגרם לאי הכללתו של התקליט על הגשושיות, מכיוון שלא הופיע במפרט המקורי.
בפינה השמאלית העליונה של עטיפת התקליט ניתן לזהות בקלות תרשים המתאר את התקליט עצמו, יחד עם המחט שסופקה איתו.
שרטוט המחט מופיע במיקום הנכון ביחס לתקליט, המתאים לנגינת התקליט מראשיתו.
מסביב לתרשים מצוין בצורה בינארית משך הסיבוב הנכון של ההקלטה, 3.6 שניות, מבוטא ביחידות זמן של 0.70 מיליארדית השנייה, בהתאם לתדירות הבסיסית המתאימה לקו הפליטה של אטום המימן.
לפי התרשים, יש לנגן את ההקלטה מהצד החיצוני של התקליט כלפי פנים.
מתחת לתרשים זה מופיע מבט-צד של התקליט ושל המחט, יחד עם מספר בינארי המציין את משך הזמן הדרוש לניגון צד אחד של התקליט - כשעה.
המידע המופיע בחלקה הימני העליון של העטיפה כולל הסבר על האופן בו ניתן לשחזר את התמונות מהמידע המוקלט: התרשים העליון מתאר את האות האופייני המופיע בתחילת כל תמונה.
התמונה מורכבת מאות זה, המחלק אותה לסדרת קווים אנכיים, בדומה לאות טלוויזיה רגיל (בו התמונה מורכבת מסדרת קווים אופקיים).
שלושת הקווים הראשונים של התמונה מצוינים במספרים בינאריים יחד עם משך הזמן של "קו תמונה" בודד (כ-8 מילישניות).
מיד מתחת לתרשים זה מופיע שרטוט המסביר כיצד יש לחבר את הקווים אנכית, עם חפיפה חלקית ביניהם, על מנת לשחזר את התמונה במדויק.
מתחת לשרטוט מופיע תרשים של סריקה מלאה של תמונה, הכוללת 512 קווים אנכיים.
מתחת לו מופיע העתק של התמונה הראשונה בתקליט כך שהנמענים יוכלו לוודא כי הם מפענחים את האות כראוי.
על מנת להבטיח כי הנמענים ישתמשו ביחס אורך-לרוחב הנכון לתמונות, כללה התמונה הראשונה שרטוט של מעגל.
בפינה השמאלית התחתונה של העטיפה מצורפת מפת הפולסרים, שהופיעה גם על דיסקית פיוניר.
היא מראה את מיקום מערכת השמש ביחס ל-14 פולסרים, ומציינת את זמני המחזור המדויקים שלהם.
כמו כן מופיע, בפינה הימנית התחתונה, תרשים אטום המימן עם שני המצבים האנרגטיים הנמוכים ביותר שלו, כשקו מחבר ביניהם.
מתחת לקו המחבר מופיעה הספרה הבינארית "1", המצביעה על כך שמשך הזמן המזוהה עם המעבר בין שני המצבים נחשב כיחידת הזמן הבסיסית עבור ערכי הזמן המצוינים על גבי העטיפה.
התקליט יוצר מנחושת מצופה בזהב.
עטיפת התקליט צופתה בדגימה נקיה של איזוטופ אורניום-238, לו זמן מחצית חיים של 4.51 מיליארד שנים.
ייתכן שהציוויליזציה שתמצא את התקליט (במידה ואכן יימצא) תוכל להיעזר ביחס שבין כמות האורניום שתיוותר עד אז לבין כמות היסודות אליהם הוא מתפרק על מנת להעריך את גיל התקליט.
בעוד כ-40,000 שנים צפויה וויאג'ר 1 להגיע למרחק של כ-1.6 שנות אור מכוכב גליזה 445, שבקבוצת ג'ירף, בעוד שוויאג'ר 2 תגיע למרחק של כ-1.7 שנות אור מכוכב רוס 248, שבקבוצת אנדרומדה.
תקליטור אתחול ידוע בשם לייב-סידי הוא תקליטור CD-ROM, או DVD, המכיל מערכת הפעלה הניתנת לאתחול בצורה ישירה ממנו.
הייחודיות של תקליטור האתחול הוא ביכולתו להריץ על המחשב מערכת הפעלה שלמה ומודרנית ללא צורך באמצעי אחסון רגיל כדיסק קשיח, אלא כל הנדרש הוא כונן תקליטורים.
ניתן לאתחל בצורה זו גם באמצעות החסן נייד כשהחיבור למחשב יבוצע דרך כניסת USB.
ברוב המקרים לא ניתן לשמור שינויים על מערכת הפעלה שכזו ובכל אתחול ישובו כל השינויים למצבם הראשוני.
קיימים מספר שימושים מרכזיים לתקליטורי אתחול:
מערכות הפעלה שונות מציעות ללקוחותיהם לבחון את תוצרתם באמצעות שימוש מקדים בתקליטורים, הדבר מקל על הלקוח משום שאינו צריך להתקין בצורה מלאה את מערכת ההפעלה.
קיימים תקליטורי אתחול המכילים תוכנות המשמשות לתיקון בעיות במחשב, לעיתים קרובות בעיות אתחול המונעות גישה אל המחשב.
תקליטור האתחול מהווה דרך עוקפת לטיפול בבעיה.
דוגמה לתקליטור שכזה הוא HBCD.
תקליט ראשון הוא אלבום הבכורה של גידי גוב שיצא בשנת 1978.
גידי גוב היה בשנת 1978 לאחר פעילותו כסולן להקת הנח"ל ולהקת כוורת, לפני פעילותו כסולן להקת גזוז ולאחר מספר רב של הקלטות לפרויקטים שונים.
עם זאת לא הקליט עד לשלב זה אלבום עצמאי, והיוזמה להקלטת אלבום הועלתה על ידי דודו אלהרר, שהפיק את האלבום.
ליצירת האלבום גויס יוני רכטר, שותפו של גוב לכוורת, שכבר היה לאחר הלחנת השירים בפרויקט הכבש השישה עשר ובאלבום של אריק איינשטיין האהבה פנים רבות לה.
רכטר הפיק מוזיקלית את האלבום, עיבד את השירים בו והלחין 7 מתוך 12 הקטעים באלבום.
את המילים לרוב השירים כתבו הפזמונאים דן מינסטר, יעקב גלעד ועלי מוהר, ביניהם השיר "שלוש בלילה בעיר" של מינסטר ורכטר שבוצע בפסטיבל הזמר והפזמון של אותה שנה.
באלבום נכללו שתי הקלטות קודמות של גוב באלבום "שירי א"י הישנה": השיר סורו מני של המשורר אלכסנדר פן והשיר "זמר לספינה" שכתב חיים חפר והלחין דוד זהבי.
כמו כן נכלל באלבום השיר "בבוקר", שכתב יהודה עמיחי והלחינה יהודית רביץ עוד בהיותה בת 16, כשהיא מייעדת אותו לגוב אף שטרם נפגשו.
בנוסף לשירים נכללה גם רצועה אינסטרומנטלית בשם "התעוררות" שהלחין רכטר.
האלבום עירב מספר רב של סגנונות מוזיקליים: רוק, ג'אז ומוזיקה קלאסית, וכלל עיבודים לכלי עץ, ביג בנד ומקהלות.
פעילותו של רכטר בהרכבי הרוק המתקדם והאוונגרד ניכרה בלחנים ובעיבודים שהיו חדשניים באותה תקופה ועוררו עניין והערכה רבה.
עוד כשיצא האלבום זכו לתשבחות נרחבות העיבוד, הלחנים וההפקה והאלבום אף תואר כ"אחד האלבומים המושלמים שיצאו לאחרונה".
כמו כן זכה גוב להערכה רבה על קולו, המוזיקליות שלו ושירתו הלא מתאמצת.
בין השירים הבולטים באלבום היו "העיקר זה הרומנטיקה", "בלעדייך" ו"בואי נישאר" שהפכו ללהיטים ונחשבים גם היום לקלאסיקות של גוב ושל השותפים האחרים בכתיבתם.
גוב לא יצא לסיבוב הופעות בעקבות האלבום והתקליט עצמו נמכר בכ-8,000 עותקים, כמות שלא הייתה משמעותית יחסית לפרויקטים אחרים של גוב אך הוא סימל את ההבטחה הגלומה בגוב כזמר עצמאי ובשותפיו ליצירה כיוצרים בהמשך.
רכטר, גוב ומוהר אכן המשיכו לשתף פעולה בשנים הבאות, בין השאר באלבומו הבא של גוב, "40:06", ובאלבומיו של רכטר "בגובה העיניים" ו"מחשבות ואפשרויות".
באלבום האוסף של גוב "שלל שיריו", שיצא בשנת 2009, נכללו שישה משירי האלבום.
בספטמבר 2012 יצאה מהדורה מחודשת של האלבום בסדרה "סימני דרך".
האלבום עבר עריכה דיגיטלית, נכללו בו שלוש גרסאות מוקדמות ל"שלוש בלילה בעיר", סורו מני וזמר לספינה, וצורף אליו אלבום בונוס ובו שמונה הקלטות שלא ראו אור.
בין ההקלטות הגנוזות נכלל ביצוע של גוב לשיר "סוס עץ" שכתב יעקב רוטבליט והלחין שמוליק קראוס לסרט שנשא את אותו השם ונגנז לאחר שהתגלה שאריק איינשטיין כבר הקליט לו ביצוע; לחן של אבנר קנר לשירו של נתן זך "כשצלצלת רעד קולך"; "נשבעתי עיני" שבוצע בפסטיבל הזמר המזרחי בשנת 1976 ועוד.
יוני רכטר - עיבודים, הפקה מוזיקלית, פסנתר, פסנתר חשמלי וקולות
יצחק קלפטר - גיטרות, קולות
שם טוב לוי - חליל, הלחנה ועיבוד (אלבום הבונוס)
אבנר קנר - פסנתר, הלחנה ועיבוד (אלבום הבונוס)
שלמה יידוב - גיטרות, הלחנה ועיבוד (אלבום הבונוס)
אפרים שמיר - קולות (אלבום הבונוס)
התזמורת הפילהרמונית הישראלית - כלי מיתר, אבוב
טכנאי הקלטה: טומי פרידמן, אורית זולוטוב
צילומים: בן לם, ז'ראר אלון
תקלה מופלאה הוא סרט קומדיה-מדע בדיוני אמריקאי משנת 1986 בבימויו של ג'ון בדהאם, אשר נכתב על ידי ס.
עלילת הסרט מתמקדת ברובוט צבאי ניסיוני, שהופך מודע לעצמו בעקבות פגיעת ברק, ויוצא לחקור את עולמו.
בסרט מככבים אלי שידי, סטיב גוטנברג, פישר סטיבנס, אוסטין פנדלטון, וג'י.
ביילי, עם טים בלאני כקולו של הרובוט, ג'וני 5.
סרט ההמשך, "תקלה מופלאה 2", יצא לאקרנים בשנת 1988.
"מספר 5" הוא אב טיפוס של רובוט צבאי, אשר נבנה על ידי חברת "נובה מעבדות".
לאחר שנפגע מברק, הרובוט מפתח מודעות-עצמית והופך להיות בעל רצון חופשי.
הוא בורח מהמתקן בו הוא מוחזק אל העיר אסטון שבאורגון, שם הוא פוגש אישה בשם סטפני ומתיידד עימה.
בתחילה, מניחה סטפני כי מדובר בחוצן.
לאחר שהיא מבינה שהרובוט הוא פרי פיתוח צבאי, היא יוצרת קשר עם "נובה" על מנת שיאספו בחזרה את רכושם.
מספר 5, שפוחד כי יפורק אם יוחזר לנובה (משמע, "ימות"), גונב את רכבה של סטפני ובורח מהמקום.
נציגי הצבא יוצאים למרדף אחר הרובוט במטרה להשמידו, בעוד סטפני מנסה לשכנע את יוצרי הרובוט, ניוטון קרוסבי ובן ג'אביטויה, כי מדובר ביצור חי.
אנשי הצבא, נציגי חברת נובה, סטפני וניוטון יוצאים למרדף אחר מספר 5. באמצעות מכשיר מעקב שהותקן ברובוט, אנשי הצבא מגיעים למקום הימצאו ויורים לעברו טילים במטרה להשמידו.
סטפני הבוכיה עוזבת את המקום ביחד עם ניוטון, שמתכנן לחדש את עבודתו בביתו שבמונטנה.
במהלך הנסיעה, מספר 5 מתגלה במפתיע, ומספר כי אנשי הצבא השמידו רובוט כפיל, אותו בנה מחלקי חילוף.
מספר 5 משנה את שמו ל-"ג'וני 5", ומלווה את סטפני וניוטון אל ביתם החדש.
שם השחקן/נית שם הדמות הערות אלי שידי סטפני ספק מתיידדת עם ג'וני 5, מתאהבת בניוטון קרוסבי סטיב גוטנברג ניוטון קרוסבי המעצב של סדרת הרובוטים פישר סטיבנס בן ג'ביטויה עוזר של ד"ר קרוסבי אוסטין פנדלטון ד"ר הווארד מרנר נשיא "נובה רובוטיקס" ג'י.
ביילי קפטן סקרואדר טים בלאני מספר 5 (דיבוב)
הסרט "תקלה מופלאה" נוצר בעקבות כך שהמפיקים הפיצו קלטת הדרכה אודות רובוט במכללות שונות.
לאחר שבחנו סרטים אחרים, הכוללים רובוט כאחת הדמויות הראשיות (כמו למשל סדרת "מלחמת הכוכבים"), הם החליטו שהסרט יעסוק בתגובותיהם של בני-אדם לרובוט "חי", בהנחה שאף אחד לא יאמין, בתחילה, שלרובט יש תודעה.
מספר 5 היה החלק היקר ביותר של הסרט; נדרשו מספר גרסאות שונות של הרובוט, עבור צילומי סיקוונסים שונים.
כמעט כל דבר אחר בסרט היה זול יחסית, ובכך איפשר למפיקים להקצות את סכומי הכסף הרבים שנדרשו, על מנת ליצור את דמות הרובוט.
מספר 5 עוצב על ידי סיד מיד, "העתידן החזותי" המפורסם עבור עבודותיו על "בלייד ראנר" ו"טרון".
העיצוב של מיד הושפע מאוד מהסקיצות של אריק אלארד, אחראי הרובוטיקה בהפקה.
ג'ון בדהאם התייחס אל אריק כאל ה-MVP של ההפקה.
רוב תנועות הזרוע של מספר 5 היו בשליטה של "חליפת טלמטריה", שהולבשה על פלג גופו העליון של בובנאי.
לכל מפרק בחליפה היה חיישן נפרד, המאפשר העברת תנועות היד של הבובנאי ישירות למחשב.
כמו כן, מספר 5 דובב בזמן אמת על ידי הבובנאי שלו, מהלך שגרם לבמאי הסרט להאמין שהוא מספק אמינות רבה יותר לאינטראקציה שבין הרובוט לבין השחקנים האחרים, מאשר להוסיף את קולו של הרובוט במהלך הפוסט-פרודקשן, אם כי חלק מהמשפטים של הרובוט כן דובבו באולפן מאוחר יותר.
פישר סטיבנס אמר שכאשר הוא נשכר במקור לגלם את דמותו של בן, הדמות לא נועדה להיות ממוצא הודי.
בשלב מסוים סטיבנס פוטר, והוחלף על ידי ברונסון פינצ'וט, אבל אז פינצ'וט פוטר וסטיבנס לוהק מחדש לתפקיד.
כדי לגלם את התפקיד הוא נאלץ לגדל זקן, לצבוע את שיערו לשחור, להכהות את עורו עם איפור, להכחיל את עיניו החומות עם עדשות מגע, לדבר עם מבטא הודי וללכת "הליכה שפופה, כמו שחקן קריקט".
במהלך ראיון החדשות המאולתר של סטפני, הבמאי ג'ון בדהאם עושה הופעת קמאו כצלם חדשות.
למרות שאף אלבום פסקול לא שוחרר באותו הזמן שהסרט יצא, לזמר האמריקאי אל דה-בארג' היה להיט במצעדי הפזמונים, בשם "Who's Johnny" - שיר הנושא מתוך הסרט.
בשנת 2008 חברת התקליטים Varèse Sarabande שחררה את המוזיקה המקורית שהלחין דייוויד שיר, כחלק מסדרות CD Club שהופצו במהדורות מוגבלות.
השיר של דה-בארג' לא נכלל או נזכר באלבום זה.
שלושת הערוצים האחרונים בו הם מנגינות מקוריות.
על פי הבוקלט של האלבום, השיר המופיע עם כתוביות הסיום לא נכלל בסרט עצמו.
יחד עם זאת, הוא נכלל בפסקול.
המיקס הסופי ומנגינת מוזיקת כותרות הסיום שולבו לתוך ערוץ אחד על האלבום, למרות שבסרט נעשה בהם שימוש בנפרד.
משחק וידאו, אשר פותח על ידי Ocean Software עבור ספקטרום, קומודור 64, ו-Amstrad CPC, נעשה בהתבסס על הסרט.
המשחק כלל שני חלקים: משחק ארקייד, בו ג'וני 5 נאלץ לברוח מהמעבדה, וחלק פעולה, בו ג'וני בורח בשטח כפרי מחיילים, רובוטים אחרים ובעלי חיים.
לסרט דירוג של 57% באתר האינטרנט Rotten Tomatoes עם ההסכמה כי הסרט "חביב וטוב-מזג, אך גם רדוד וצפוי ...
איננו מתקרב לעומק או לרגשנות שיש בסרט 'אי.טי.' - אם כי ג'וני 5 הוא גיבור-רובוט מקסים." במגזין וראייטי נכתב כי הסרט הוא "פרודיית מדע בדיוני מדליקה, עם דיאלוגים משובחים, שהיו עלולים שלא להיות מקסימים כל כך, לולא החיבה שבין הרובוט לבין שייד.
גוטנברג מגלם את עצמו בביצוע דבילי הטוב ביותר שלו." בניו יורק טיימס, וינסנט קנבי כתב כי "הסרט, שיש לו את המראה הנקי, המצוחצח היטב של קומדיית דיסני ישנה, מבוצע בצורה מוצלחת." בעיתון סאן-סנטינל ניתנה ביקורת טובה, בה נאמר כי "מספר 5 הוא הכוכב האמיתי של סרט אנרגטי זה.
שייד, גוטנברג והחבר'ה - הם רק שחקני משנה." רוג'ר איברט מהשיקגו סאן-טיימס העניק לו דירוג של 1.5 מתוך 4 כוכבים וכינה אותו "חמוד מדי".
עם יציאתו, הגיע הסרט למקום הראשון ברשימת שוברי הקופות בארצות הברית ובסך הכול הכניס 40,697,761 דולר, ובכך דורג לסרט ה-21 ברשימת הסרטים הרווחיים ביותר לשנת 1986 בארצות הברית; הוא הרוויח מעט יותר מאשר להיטים אחרים, כגון "יפה בוורוד", "הזבוב", "חנות קטנה ומטריפה" ועוד.
+ פרסים הפרס הקטגוריה מקבל (י) הפרס תוצאהפרס סאטורן הבמאי הטוב ביותר ג'והן בדהאם סרט המדע הבדיוני הטוב ביותר אפקטים מיוחדים אריק אלארד, סיד מיד BMI Film Music Award דייוויד שיר
הסיקוול "תקלה מופלאה 2" יצא בשנת 1988. תסריט לסרט שלישי בסדרה נכתב בשנת 1989, ושוכתב בשנת 1990, אך המפיקים סברו כי הוא איננו מספק, והפרויקט בוטל.
באפריל 2008, דיווח המגזין וראייטי כי חברת ההפקות Dimension Films רכשה את הזכויות להפיק רימייק לסרט המקורי.
דן מילאנו נשכר לכתוב את התסריט, ודייוויד פוסטר להפיק אותו.
פוסטר אמר שהמראה של הרובוט לא ישתנה.
ב-27 באוקטובר 2009 הוכרז כי סטיב קאר יביים את הגרסה המחודשת ושעלילתו של הסרט תהיה כרוכה בילד ממשפחה שבורה, המתיידד עם הרובוט "מספר 5".
ב-4 באוגוסט 2011 עזב קאר את הפרויקט, ואתר האינטרנט Deadline.com דיווח כי טים היל יביים את הריבוט במקומו.
תקליטי יהלום היא חברת תקליטים ישראלית עצמאית, המתמחה בייצוג והפצה של תוכני מוזיקה בניו מדיה.
החברה עובדת בשיתוף פעולה עם חברת הליקון.
החברה מייצגת ומפיצה מוזיקה של אמנים ישראלים שונים כגון ג'יין בורדו, רונה קינן, אלון עדר, איה זהבי פייגלין ועוד.
החברה הוקמה על ידי גלעד אדמוני ושרון ארביב בשנת 2018.
תקליד הוא מושג בפיקה אשר מתייחס להתנהגות של אדם בהתאם לפסיקותיו והבנותיו של אדם אחר.
האדם שמבצע את פעולת התקליד נקרא מוּקַלִיד.
המשמעות המובהקת של המונח משתנה בהתאם להקשר ולגיל.
השימוש הקלאסי במונח שונה בין האסלאם הסוני לאסלאם השיעי.
השימוש האסלאמי הסוני מייחס לעיתים את התקליד להתאמה הבלתי מוצדקת של אדם אחד להוראתו של אדם אחר, בעוד שבדרך כלל מדובר על ההתאמה המוצדקת של חסר הידע המתאים להוראתו של האדם המוסמך לפסוק הלכות.
לעיתים המושג מתאר הליכה עיוורת אחר אדם, בין אם היא מוצדקת או לא.
בניגוד לזרם הסוני, השיעים מדברים על התקליד כעל ההתאמה הכללית והמוצדקת של האדם הרגיל להוראותיו ופסיקותיו של האדם המומחה והמוסמך, כמו המרג'ע תקליד
תקלה בירח הדבש הוא סרט קולנוע בריטי מסוגת דרמה קומית משנת 1966, בבימויו של רוי בולטינג, עם היילי מילס, הייוול בנט וג'ון מילס בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על המחזה "All in Good Time" של ביל נוטון (1963) שנכתב בעקבות המחזה שלו בטלוויזיה "Honeymoon Postponed " (1961).
היילי מילס מופיעה בסרט בקטע עירום קצר ולפיכך הגבילה המועצה לביקורת סרטים ומחזות את הצפייה בו רק מגיל 13.
הסרט הצליח מאוד בבריטניה ובמהלכו התיידדו היילי מילס ורוי בולטין אף על פי שהיה נשוי ומבוגר ממנה ב-33 שנים.
ג'ון מילס זכה בפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע בסן סבסטיאן.
צילומי החוץ נעשו בולטון בלנקשייר.
ג'ני פייפר (היילי מילס) וארתור פיטון (הייוול בנט) הם זוג צעירים שעומדים להתחתן.
ארתור הוא מקרין סרטים וג'ני עובדת בחנות תקליטים.
לא היה להם כל מגע מיני לפני החתונה וג'ני בתולה.
הם קונים זוג כרטיסים לירח דבש במיורקה.
לאחר הטקס בכנסייה מגיעים האורחים לבית פיטון ומרבים בשתיית אלכוהול ובשירה, בעיקר האב עזרא פיטון (ג'ון מילס).
ג'ו תומפסון (בארי פוסטר) מתגנב לחדר של הזוג ומשחרר את ברגי המיטה.
לאחר שהאורחים עוזבים עולה הזוג לחדר, ארתור עצבני וכאשר הוא מנסה לקיים יחסים המיטה מתפרקת וג'ני צוחקת וארתור לא מסוגל לממש את הנישואים.
בנוסף לזה מתברר שהסוכן שמכר להם כרטיסים פשט את הרגל וברח והם נאלצים לוותר על ירח הדבש.
המצב ממשיך במשך שבועות וג'ני עדיין בתולה ההורים מבחינים שמשהו לא תקין.
אחיו של ארתור, ג'פרי (מארי הד) יותר נמרץ ממנו ומנסה להתחיל עם ג'ני אך היא מתנגדת.
עזרא פיטון לא אוהב את התכונות הרכות של ארתור שמעדיף מוזיקה קלאסית ואמנות וחושב שהוא "נשי".
לבסוף מגלה ג'ני את המצב לאימה ושני זוגות ההורים מטקסים עיצה מה לעשות.
ארתור מחליט ללכת ליועצת נישואים אך זה מתגלה בעיירה והשמועה פורחת כאש בשדה קוצים.
ג'ני מבקשת עצה מדוד פרד (וילפרד פיקלס) אך גם זה לא עוזר.
כאשר ג'ון תומפסון מתגרה בארתור ואומר שהוא מוכן לעשות לו טובה ולהתחלף אתו במיטה עם ג'ני, הם רבים וארתור מכה אותו מכות נמרצות.
הקטטה נגמרת כאשר אשתו של ג'ו מפרידה ביניהם ומזכירה לבעלה כי גם אצלם החלבן ממלא לפעמים את תפקידו.
ארתור חוזר הביתה נסער ומתחיל לארוז.
ג'ני מגיעה ומנסה לשכנע אותו לא לעזוב.
הם רבים ואז כל העכבות נעלמות וארתור מסוגל לממש את נישואיו.
לבסוף מבטיח להם עזרא לעזור בקניית בית והם מקבלים החזר על הכרטיסים ששילמו ויוצאים בשמחה לירח דבש מאוחר.
שם השחקן/יתשם הדמותהערותהיילי מילסג'ני פייפר/פיטוןהייוול בנטארתור פיטוןג'ון מילסעזרא פיטוןאבא של ארתורמרג'ורי רודסלוסי פיטוןאמא של ארתורמארי הדג'פרי פיטוןאח של ארתוראווריל אנגרסליז פייפראמא של ג'ניג'ון קומרלסלי פייפראבא של ג'ניבארי פוסטרג'ו תומפסוןהבוס של ארתורליז פרייזרמולי תומפסוןאשתו של ג'ווילפרד פיקלסהדוד פרדדוד של ג'ני
תקליט צדקה או סינגל צדקה הוא שיר שמוקלט על ידי מוזיקאי/ם, שרוב ההכנסות או כל ההכנסות ממנו נתרמות לעמותה או למטרות צדקה ייעודיות.
הסינגל "Bangla Desh" של ג'ורג' הריסון שיצא בשנת 1971 הוכר כתקליט הצדקה הראשון אי פעם.
מטרתו הייתה לסייע לאחר ציקלון בולה שאירע ב-1970 ומלחמת העצמאות של בנגלדש.
הכסף שגויס נתרם ל-UNICEF, וכך גם ההכנסות מקונצרט הצדקה של הריסון (גם הוא הראשון מסוגו) שנערך במדיסון סקוור גארדן, ניו יורק.
הדבר תואר כ"דרך להשתמש בכישרון אמנותי כאמנות לצדקה".
חלק מתקליטי הצדקה המוקדמים הופצו כחלק מקונצרט המוזיקה של UNICEF שאירע בינואר 1979, עם "Chiquitita" של אבבא ו-"Too Much Heaven" של בי ג'יז; הם הופצו כסינגלים וכל הרווחים מהם הועברו ל-UNICEF.
השיר "" שהוקלט על ידי באנד אייד והופץ בנובמבר 1984 חולל מהפכה שהובילה לשירי צדקה רבים לצאת בהמשך שנות ה-80 ועד היום.
בארצות הברית, תקליט הצדקה "We Are the World" הפך לאחד מהשירים המצליחים ביותר במדינה בשנים בה יצא, והגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100. בממלכה המאוחדת, מופצים תקליטי צדקה לעיתים קרובות, כדוגמת "Times Like These" (2020), "Better in Time" (2008), "Sing" (2007) ו-"The Saints Are Coming" (1978).
תקליטי צדקה ידועים מפורטים להלן בסדר כרונולוגי, בחלוקה לפי עשורים.
תאריך יציאהשםאמנ/יתעמותה/גורםמיקום השיא הגבוה ביותריולי 1971"Bangla Desh"ג'ורג' האריסוןUNICEF למען פליטי בנגלדש10 (), 23 (), 2 (), 3 (), 7 ()פברואר 1975"Santa Never Made It into Darwin"ביל ובוידבנייתה מחדש של דרווין לאחר שנהרסה מציקלון2 ()
"תקליט עברי" הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הישראלית שלומית אהרון.
את האלבום הוציאה לאור בשנת 1992 חברת התקליטים NMC.
על-אף שמו, הופץ רק בתקליטור ובקלטת שמע ולא בתקליט.
כל רצועותיו נכתבו לפני הכרזת העצמאות של מדינת ישראל על ידי משוררים עבריים רבים כמו נתן אלתרמן ויצחק קצנלסון.
ב-14 בינואר 2019 הפיקה אהרון מופע בשם האלבום ב"גימלייב", כאן גימל.
"תקליט מס' 20 במקצב ברזילאי ובשירים נבחרים" הוא אלבום האולפן ה-12 של הזמרת הישראלית אילנית.
את האלבום הוציאה בשנת 1976 לאור חברת התקליטים הד ארצי.
זהו התקליט הראשון של הזמרת שמושפע מסגנון הרגאטון והמוזיקה לטינית.
מתוכו יצאו להיטים רבים, דוגמת "ילד בקרקס", "האוניות חזרו", "עפרוני", "דניאל", "ארץ" ו"אדם רחוק".
תקליט 12 אינץ' או סינגל 12 אינץ' (לעיתים נכתב גם כ-12 אינץ' ו-12″) הוא פורמט הקלטה בעל מרווח חריץ רחב יותר וזמן נגינה קצר יותר מאשר לסינגלים וכן מספר רצועות קול הקשורות אחת לשנייה בכל משטח, לעומת אריכי הנגן שיש להם מספר שירים בכל צד.
קוטרו של פורמט ההקלטה הוא .
פורמט זה בשימוש נפוץ בז'אנרי הדיסקו והדאנס, שם תקליטנים משתמשים בהם כדי לנגן במועדונים.
לתקליטי 12 אינץ' יש בדרך כלל זמן נגינה קצר בהרבה מאשר לאריכי נגן באורך מלא, ולכן דורשים פחות חריצים לאינץ'.
החלל הנוסף הזה מאפשר טווח דינמי רחב יותר וכן רמת הקלטה חזקה יותר בשל הטיות של החריצים (כלומר, רוחב גלי החריץ והמרחק שעבר מצד לצד על ידי חרט הפטיפון) יכולים להיות הרבה יותר גדולים במשרעת, במיוחד בתדרי הבס של מוזיקת הדאנס.
לתקליטים אלו יש גרסאות של סל"ד ו-45 סל"ד.
"תקליט זהב" הוא שיר בביצוע הזמר הישראלי בר צברי ובהפקתו המוזיקלית של היוצר והמפיק גיל ויין.
השיר יצא לאור ב-11 בינואר 2026 כסינגל ראשון מתוך פרויקט מוזיקלי חדש של ויין, שבמסגרתו הוא מארח אמנים שונים לביצוע שירים מקוריים שכתב, הלחין או הפיק.
במקביל לפרסומו כסינגל עצמאי, נמסר כי השיר עתיד להיכלל גם במיני-אלבום חדש של בר צברי.
החיבור בין ויין לצברי במסגרת השיר מסמן שיתוף פעולה ראשון בין השניים.
תהליך העבודה על השיר היה קצר יחסית, ובתוך פרק זמן של יומיים בלבד מרגע העלאת הרעיון ועד להקלטתו באולפן הושלם שלב ההקלטה.
ויין פועל בשנים האחרונות כיוצר, מלחין ומפיק, ועובד על פרויקט מוזיקלי שבמרכזו אירוח זמרים שונים לביצוע שירים מקוריים.
במסגרת פרויקט זה, "תקליט זהב" נבחר לשמש כסינגל הפותח, והוא נכתב והופק מתוך גישה המתמקדת ביצירה חופשית ובהתאמה מאוחרת של השיר למבצע.
ויין תיאר את שיטת העבודה ככזו שבה היצירה קודמת להחלטה על זהות הזמר, ורק לאחר סיום השיר הוחלט כי צברי הוא המבצע המתאים לו.
צברי ציין כי שיתופי פעולה קודמים בינו לבין ויין נבחנו בעבר אך לא הבשילו, וכי רק עם היווצרות השיר "תקליט זהב" נוצרה תחושת דיוק אמנותית שהובילה למימוש החיבור.
לדבריו, תהליך העבודה כלל דיוק משותף של הסיפור והטקסט, במטרה לאפשר ביצוע אמין המשקף את נקודת מבטו של המבצע.
הפקת השיר בוצעה על ידי ויין, והכתיבה נעשתה בשיתוף פעולה בין ויין לצברי, לצד עדן אטד ורז קופרמן.
"תקליט זהב" משלב בין יסודות של מוזיקה מזרחית לבין השפעות של רוקנרול, שילוב המופיע הן בלחן והן בהפקה המוזיקלית.
על פי ליעד צרפתי-הרשקוביץ מ"רשת 13" ויובל אראל, השילוב נועד להדגיש את קולו של בר צברי וליצור מרחב מוזיקלי המשלב קצב, גוון רגשי ונוכחות ווקאלית.
ההפקה תוארה כעשירה, תוך שמירה על מבנה שירי ברור ונגיש.
מבחינה טקסטואלית, השיר מציג סיפור אישי העוסק בדמות נשית ובמערכת יחסים המאופיינת בקרבה, ריחוק ושברון לב.
הטקסט עושה שימוש בדימויים יומיומיים, כגון סיגריה מגולגלת, בקבוק אלכוהול חצי ריק וכאב הנותר לאחר עזיבה, ומשרטט רצף של רגעים אינטימיים מחיי הדמויות.
השיר מציג מתח בין אהבה לכאב, בין רצון להישאר לבין עזיבה חוזרת, וממקם את העלילה במרחב אורבני המזוהה עם תל אביב בשעות הלילה.
תֶּקֶן (או בלועזית: סְטַנְדַּרְט) הוא מפרט או שיטה מקובלים, ואף במקרים מסוימים מחייבים, ליישום בתחום מסוים (בתעשייה, בשירותים, בדקדוק וכיוצא בזה).
כדי לתקן תְּקָנים קמו ארגונים; חלקם מתוקצבים על ידי ממשלות וחלקם נתמכים על ידי צרכני התקנים.
תקנים יכולים להיות מוגדרים ברמה לאומית, אזורית, או בין-לאומית.
תהליך תיקון תקנים הוא ארוך ומקצועי, ויש הטוענים כי חיוני להשיג מטרות כמו:
נורמת ייצור שמבטיחה רמת שימוש בטוחה במוצר.
נורמה לביצוע שמבטיחה מוצר איכותי ופונקציונלי (התואם את ייעודו השימושי).
תצורה אחידה לנוחות המשתמשים במוצר שייצרו יצרנים שונים.
ממשק יעיל לתאימות בין יצרנים, לאחר פיתוח של טכנולוגיות חדשות.
אף על פי כן, הרי שקיימים שירותים ומוצרים רבים העונים על כל דרישות אלו מבלי שנקבע תקן עבורם.
בדרך כלל נקבעים סימנים מוסכמים לתקן שהטבעתם מעידה על היותו של המוצר או השירות תואם את התקן.
המילה תִּקְנוּן או תְּקינה הן המילים העבריות לסטנדרטיזציה – כלומר: קביעת תקן מסוים, מתכונת אחידה או עשייה לפי תקן.
בישראל מסמיך חוק התקנים את מכון התקנים הישראלי לקבוע תקנים.
כאשר תקן שקבע מכון התקנים הוכרז על ידי שר הכלכלה והתעשייה כתקן רשמי, חובה לציית לתקן זה (למעט חריגים המפורטים בחוק).
הציות לתקן שאינו תקן רשמי הוא וולונטרי.
תקן ביקורת הוא קובץ כללים המשמש בסיס לעבודתם של רואי החשבון.
כל תקן מורכב מרשימת הנחיות המנוסחים על ידי מוסד שייועד לכך בהוראת המדינה.
מוסד זה לעיתים כפוף למשרד המשפטים או פועל על בסיס התנדבותי.
מטרתם של תקני הביקורת להנחות את רואי החשבון כיצד עליהם לבצע ביקורת.
בישראל, כונו בעבר תקני ביקורת בשם "גילוי דעת" והם מנוסחים ויוצאים לאור על ידי לשכת רואי חשבון בישראל.
כל תקן עוסק בנושא אחר, כך למשל תקן ביקורת 570 עוסק בעסק חי, אשר מנחה את רואה החשבון המבקר כיצד עליו להתייחס להנחת העסק החי כבסיס להכנת הדוחות הכספיים.
לשכת רואי החשבון לרוב מתרגמת את תקני הביקורת הבינלאומיים (ISA) בשינויים מסוימים, ואיננה מפתחת תקני ביקורת עצמאיים.
במקרים מסוימים מאמצת הלשכה תקנים ממקורות אחרים כמו הגוף המפקח על רואי החשבון בארצות הברית (PCAOB).
בשנת 2020 נעשתה קודיפיקציה של התקנים, כאשר מספרם וסידורם שונה.
רשימה חלקית של תקנים לעיל –
תקן ביקורת 1 – תדריך בדבר בקרת איכות במשרדי רואי חשבון (החליף את תקן מספר 67).
תקן ביקורת 200 – מטרות ראשיות של רואה החשבון המבקר ועריכת ביקורת בהתאם לתקני ביקורת מקובלים בישראל (החליף את תקנים 110 ו-117).
תקן ביקורת 210 – מכתב התקשרות לביצוע ביקורת של דוחות כספיים (החליף את תקנים 91 ו-122).
תקן ביקורת 220 – עוסק בחובותיו הספציפיות של רואה החשבון המבקר בקשר לנוהלי בקרת איכות על ביקורת של דוחות כספיים.
תקן ביקורת 230 – תיעוד ביקורת (החליף את תקן 101).
תקן ביקורת 250 – עוסק בהוראות חוק ורגולציה במסגרת ביקורת של דוחות כספיים.
תקן ביקורת 300 – תכנון הביקורת.
תקן ביקורת 315 – הבנה של הגוף המבוקר וסביבתו, והערכת הסיכונים המתייחסים להצגה מוטעית מהותית.
תקן ביקורת 320 – עוסק בנושא של הגדרת ויישום מהותיות בביקורת דוחות כספיים.
תקן ביקורת 330 – התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר לתכנן וליישם נוהלי ביקורת התואמים את הסיכון שהוא מצא אצל הגוף המבוקר.
תקן ביקורת 402 – קובע כי על רואה החשבון המבקר של גוף מבוקר צריך למפות ולבחון את לשכות השירות הנותנות שירותים לאותו גוף.
תקן ביקורת 450 – קובע כי על רואה החשבון המבקר של גוף מבוקר להעריך את ההשפעה של הצגות מוטעות שזוהו על הביקורת ואת ההשפעה של הצגות מוטעות שלא תוקנו, אם קיימות, על הדוחות הכספיים.
תקן ביקורת 510 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת יתרות פתיחה לתחילת התקופה המבוקרת בגוף בו נערכת ביקורת לראשונה או כאשר הדוחות הכספיים לתקופה הקודמת בוקרו על ידי מבקר אחר.
תקן ביקורת 520 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר שימוש בכלים אנליטיים בעת ביצוע ביקורת על דוחות כספיים.
תקן ביקורת 530 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר שימוש בדגימה כראיית ביקורת בעת ביקורת דוחות כספיים.
תקן ביקורת 545 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת של פריטים המוצגים בשווי הוגן בדוחות הכספיים המבוקרים.
תקן ביקורת 550 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת של עסקאות עם צדדים קשורים.
תקן ביקורת 560 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר אירועים רלוונטיים שהתרחשו לאחר תאריך המאזן של הדוחות הכספיים המבוקרים.
תקן ביקורת 570 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר בחינת העסק החי ועריכת הדוחות הכספיים בהתאם לקביעה זאת.
תקן ביקורת 580 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר הצהרות בכתב שרואה החשבון מקבל כחלק מעבודת הביקורת שלו והשימוש בהן כראיות ביקורת.
תקן ביקורת 600 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר ביקורת של חברות שכלולות באותה קבוצה של הגוף המבוקר.
תקן ביקורת 610 – קובע כללים ומספק הנחיות בדבר התייחסות לביקורת הפנימית בעת ביקורת על הדוחות הכספיים.
תקן ביקורת 620 – קובע כללים ומספק הנחיות הקשורות לעבודת מומחה בהקשר של ביקורת על דוחות כספיים.
תקן ביקורת 690 – קובע כללים ומספק הנחיות יסוד לעבודה משותפת של מספר רואי חשבון, במצב בו הם מבצעים עבודת ביקורת משותפת על דוחות כספיים של גוף מבוקר.
תקן ביקורת 700 – קובע את הנוסח האחיד (בלתי מסויג) של דוח רואה חשבון מבקר על דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל.
תקן ביקורת 705 – קובע את הנוסח והמבנה של דוח רואה חשבון מבקר על הדוחות כספיים כאשר יש סטייה מהנוסח האחיד.
תקן ביקורת 710 – קובע כללים ומספק הנחיות בנוגע להתייחסות למספרי ההשוואה בדוחות הכספיים.
תקן בין-לאומי למזהי שמות הוא מזהה שנוצר עבור דמויות ציבוריות בתחום המדיה כמו ספרות, יצירה טלוויזיונית, ומאמרי עיתונות.
המזהה מורכב מ-16 ספרות המוצגות לעיתים בארבעה מקטעים.
התקן פותח על ידי ארגון התקינה הבין-לאומי (ISO) תחת טיוטת תקן בין-לאומי 27729. התקן הסופי פורסם ב-15 במרץ 2012. הוועדה הטכנית ה-46 של ISO, ועדת משנה 9 (TC 46/SC 9) היא האחראית לפיתוחו.
ISNI יכול לשמש להבדלה בין שמות שעלולים לראותם כזהים, ולקשר בין מידע הנוגע לשמות, ומשמש בכל קבוצות המדיה.
ISNI מאפשר מזהה יחיד (כגון שם מחבר, שם עט או שם עבור מהדורה בשימוש על ידי הוצאה לאור) הנקבע באמצעות מספר ייחודי.
זהו מספר ייחודי היכול להיות מקושר למזהים רבים המשמשים בתקשורת לזיהוי שמות וצורות זהות נוספות.
דוגמה של שימוש כזה הוא מספר הזיהוי של שחקן שהוא גם מלחין וסופר.
ליוצר כזה ייתכנו מזהים שונים במספר מאגרי נתונים, אך ב-ISNI יהיה לו מזהה יחיד, שבאמצעותו מאגרי הנתונים השונים יוכלו לתקשר הרבה יותר ביעילות.
דוגמה נוספת היא זיהוי שם נפוץ כ"ג'ון סמית'" במסד נתונים, כאשר יש להכריע מבין אפשרויות רבות.
כאשר מחבר מפרסם תחת מספר שמות שונים או בדויים, יהיה לכל שם ISNI משלו.
ISNI נועד לשימוש ספריות וארכיונים בעת שיתוף קטלוג המידע; ולסיוע לחיפוש מדויק יותר של מידע באינטרנט, במסדי נתונים, וכן בניהול זכויות במרחב הבין-לאומי ובסביבה הדיגיטלית.
מזהי ORCID (Open Researcher and Contributor ID) מורכבים ממקטעים מוגדרים של ISNI עבור חוקרים אקדמיים, ומנוהלים על ידי ארגון נפרד.
חוקרים עצמאיים יכולים ליצור מזהה ORCID משלהם.
שני הארגונים מתאמים את מאמציהם.
ISNI נקבע על ידי "הסוכנות הבין-לאומית", המכונה ISNI-IA.
הוא מנוהל על ידי נציגי ארגונים אלו, במקרה של CENL, על ידי נציגים של הספרייה הלאומית של צרפת ושל הספרייה הבריטית.
ISNI-IA משתמשת במערכת השמה הכוללת ממשק משתמש, ניתוח מבנה המידע, אלגוריתמים להבחנה בין שמות, ומסד הנתונים העונה על דרישות תקן ISO, תוך שימוש בטכנולוגיות הקיימות במידת האפשר.
המערכת מבוססת בעיקר על VIAF, אשר פותחה על ידי OCLC ליצירת קטלוגים לספריות.
גישה למערכת, למסד הנתונים, ולמספרים הנוצרים בתהליך, מעשית על ידי גופים עצמאיים המכונים "סוכנויות רישום".
סוכנויות אלו פועלות ישירות מול לקוחות, מוודאות כי הנתונים מסופקים בהתאם לדרישות, ומפצות את ISNI-IA על עלות אחזקת המערכת.
הסוכנויות ממונות על ידי ISNI-IA אך מנוהלות וממומנות באופן עצמאי.
התקן עוסק באפיון הדרישות הייחודיות למערכת ניהול איכות למעבדות רפואיות.
התקן פותח על ידי הוועדה הטכנית 212 (ISO/TC 212) של ארגון התקינה הבינלאומי ISO.
הוקמה קבוצת עבודה לכתיבת תקן ISO 15189 על סמך הדרישות של תקן ISO/IEC 17025:1999: "דרישות כלליות למיומנות מעבדות בדיקה וכיול".
קבוצת העבודה הזו עסקה בנושאים הבאים: מתן ייעוץ למשתמשים בשירותי המעבדה, אסוף דגימות מהנבדק או החולה, פרשנות לתוצאות הבדיקה, קבילות זמן עד קבלת תוצאה מאיסוף הדגימה, כיצד לספק בדיקות מעבדה בכל מצב חירום רפואי, ותפקידה של המעבדה בחינוך וההכשרה של הצוות הרפואי.
הגרסה הראשונה פורסמה ב-2003, תוקנה ב-2007 והמהדורה השלישית של התקן פורסמה בשנת 2012.
בעוד שהתקן מבוסס על ISO/IEC 17025 ו-ISO 9001, זה הוא מסמך ייחודי הלוקח בחשבון את הדרישות הספציפיות של הסביבה הרפואית ואת חשיבותה של המעבדה הרפואית לטיפול בחולה.
הסמכת מעבדה רפואית בישראל ניתנת על ידי הרשות הלאומית להסמכת מעבדות, הפועלת על פי חוק הרשות הלאומית להסמכת מעבדות ומסמיכה מעבדות לפי תקן ISO 15189. הרשות הלאומית להסמכת מעבדות הוסמכה על ידי הגוף הבינלאומי להסמכת מעבדות ILAC.
ת"י 15189 מעבדות רפואיות - דרישות איכות וכשירות
תקן FIDO (קיצור של Fast IDentity Online) הושק ב-2013 במטרה לקדם סטנדרט מאובטח, שעיקרו הקטנה או ביטול התלות בסיסמאות לצורכי אימות והזדהות.
ארכיטקטורת האימות של FIDO מקטינה את החיכוך שחווה המשתמש בתהליך הלוגין (כגון שכחה או טעות בהקלדת סיסמה), מקטינה משמעותית את איומי הסייבר מתקיפות פישינג ומפחיתה את סיכוני הפגיעה בפרטיות על ידי הימנעות מאחסון מידע ביומטרי של המשתמשים בשרתי הארגונים.
בארגון FIDO שותפות חברות גלובליות כגון PayPal, Google, Microsoft, eBay, Facebook, Alibaba, חברות מובילות מתחום כרטיסי האשראי, הבנקאות, הטלקום ועוד, וכן גופים פדרליים שונים.
מטה FIDO Alliance ממוקם בקליפורניה, ארצות הברית.
תפיסת ההפעלה של FIDO מבוססת על שימוש בהתקני אימות מאובטחים הנמצאים ברשות המשתמש.
לדוגמה סורק טביעת אצבע או מצלמה בסמארטפון, התקן אימות מובנה במחשב נייד או התקן לביש.
היתרון בכך הוא שניתן להקל או לבטל את הצורך בשימוש בסיסמה כדי ליצור חיבור מאובטח לאתר, לאפליקציה או למחשב.
הנתונים האישיים והמפתחות הפרטיים נשמרים אצל המשתמש ונשארים בבעלותו ולפיכך אינם מאוחסנים בשרתים ארגוניים או ציבוריים.
בנוסף ארכיטקטורת FIDO מאפשרת תאימות בין תהליכי האימות של מערכות שונות (interoperability).
FIDO תומך במגוון של טכנולוגיות אימות, כולל ביומטריה כגון טביעת אצבע, זיהוי קשתית, זיהוי קולי וזיהוי תווי פנים, ופתרונות סטנדרטיים ותקניים כדוגמת רכיב אבטחת חומרה TPM, טוקן אבטחה USB, רכיב אבטחה משובץ (eSE), כרטיסים חכמים ותקשורת טווח אפס (NFC).
כיום תקן FIDO נתמך בדפדפנים (Chrome, Firefox ובאמצעות Webkit בספארי) באנדרואיד, במערכת ההפעלה Windows 10 ועוד.
FIDO מגדיר שלושה מפרטים טכניים לאימות משתמש המאפשרים אימוץ חלקי או מלא של התקן (נכון לאוקטובר 2019).
Universal Second Factor פקטור אוניברסלי שני (FIDO U2F) - שימוש בפקטור שני כדוגמת טוקן אבטחה שמזוהה דרך USB, NFC או BLE בנוסף לקוד המשתמש והסיסמה.
U2F מאפשר לפשט את הסיסמה (לקוד של 4 ספרות לדוגמה) מבלי להתפשר על רמת האבטחה.
Universal Authentication Framework מסגרת אימות אוניברסלית (FIDO UAF) - מאפשרת אימות ללא סיסמה באמצעות רישום של מכשיר אימות אישי כגון סמארטפון לשירות האימות של FIDO.
האימות מבוצע לרוב באמצעים ביומטריים הנשמרים מקומית.
מפרט זה מאפשר גם שימוש משולב של PIN קוד יחד עם אמצעי ביומטרי.
FIDO2 הושק ב-2018 וכולל שלושה מפרטים.
שניים מתוכם UAF, CTAP הוכרו על ידי ITU כסטנדרט בינלאומי:
(Web Authentication (W3C WebAuthn - סטנדרט של API אינטרנטי הקיים בדפדפנים ובפלטפורמות התומכות בתקן FIDO.
(Client to Authenticator Protocol (CATP2 - מאפשר שימוש בהתקני אימות ששייכים למשתמש כגון סמארטפון או טוקן אבטחה, כדי לבצע לוגין באמצעות דפדפנים או מערכות הפעלה תומכי FIDO2. מפרט זה מאפשר הזדהות ללא סיסמה, כפקטור שני (2FA) או כפקטור נוסף לחיזוק הזדהות (MFA).
CTAP1 - השם החדש של מפרט U2F המתואר לעיל.
בעת רישום המשתמש (Sign up) לשירות FIDO, נוצר זוג מפתחות במכשיר המשתמש.
המפתח הציבורי נשלח לשרת והמפתח הפרטי מאוחסן בצורה מאובטחת בהתקן האימות (FIDO Authenticator).
הגישה להתקן האימות מבוצעת מקומית באמצעים ביומטריים (לדוגמה, סריקה של איריס או טביעת אצבע), באמצעות טוקן אבטחה כגון USB, NFC ,Bluetooth או בשיטות אחרות.
בתהליך ההזדהות (Log in), התקן האימות של FIDO מצפין את בקשת השרת באמצעות המפתח הפרטי שמאוחסן אצלו, ושולח לשרת תשובה מוצפנת.
השרת יכול כעת לבדוק ולאמת את האותנטיות של המשתמש באמצעות המפתח הציבורי שמוחזק אצלו.
בשנת 2019 קיימות בארגון FIDO יותר מ-260 חברות, רובן גלובליות.
רשימה מלאה זמינה באתר הרשמי.
ניתן לקבל את המפרטים הפתוחים מאתר FIDO.
תקן ביקורת 1 – בקרת איכות במשרדי רואי חשבון הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא בקרת איכות הביקורת במשרדי רואי חשבון, בין השאר בנושאי התקשרות עם לקוחות, התנהגות מקצועית ומיומנות.
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 67 (שפורסם בשנת 1997) שעסק באותו נושא.
תקן ביקורת 200 – מטרות ראשיות של רואה החשבון המבקר ועריכת ביקורת בהתאם לתקני ביקורת מקובלים בישראל הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק במטרות הראשיות של רואה החשבון המבקר דוחות כספיים של חברה.
בהתאם לכך, התקן כולל מספר הגדרות, הוראות והנחיות כלליות שנועדו להכווין את רואה החשבון המבקר בעת ביצוע פעילותו.
התקן מבוסס ברובו על תקני ביקורת 110 ו-117 (שפורסמו בשנים 2014 ו-2016 בהתאמה) שעסקו באותו נושא.
כמו כן, הוא מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 200 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
תקן ביקורת 210 - מכתב התקשרות לביצוע ביקורת של דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בניסוח מכתב ההתקשרות של רואה חשבון מבקר עם המבוקר שלו טרם התחלת עבודת הביקורת על הדוחות כספיים של המבוקר.
בהתאם לכך, התקן כולל מספר הגדרות, הנחיות ודרכי פעולה שעל רואה החשבון לבצע בעת ההתקשרות עם המבוקר, בתוך זאת הנוסח של מכתב ההתקשרות.
התקן אושר ופורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020 ורלוונטי לדוחות הכספיים של שנת 2019 ואילך.
התקן מבוסס ברובו על סעיפים שונים מתקני ביקורת 91, 99, 121 ו-122 (שבוטלו או הותאמו בעקבות תהליך הקודיפיקציה בתקני הביקורת) שעסקו באותו נושא.
כמו כן, הוא מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 210 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
תקן ביקורת 230 – תיעוד ביקורת הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא תיעוד ושמירת החומרים ששימשו לעבודת הביקורת.
תיעוד זה נועד לשמש ראיה לכך ש- (1) מסקנתו של רואה החשבון המבקר ראויה, (2) עבודת הביקורת נעשתה באופן שתואם נעשתה בהתאם לתקני ביקורת ולדרישות רגולטוריות שונות.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון להכין ולשמור תיק ביקורת המכיל בצורה מסודרת את כל ראיות הביקורת וניירות העבודה הנלווים לכך.
השלמת תיק הביקורת צריכה להיעשות תוך זמן זמן בסמוך לסיום עבודת הביקורת, ולסיים את התהליך המנהלי של הרכבת התיק במועד סביר לאחר הגשת דוח רואה החשבון המבקר.
כמו כן, התקן מציין כי תיעוד הביקורת הוא קניינו של רואה החשבון (ולא של לקוחו).
התקן פורסם בשנת 2018 כחלק מתהליך הקודיפיקציה שלשכת רואי החשבון ביצעה בתקני הביקורת ונכנס לתוקף ב-1 בינואר 2020, כאשר הוא חל על ביקורות של דוחות כספיים לתקופות המסתיימות ביום 31 בדצמבר 2019 או לאחר מכן.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 101 (שפורסם בשנת 2009) שעסק באותו נושא של תיעוד ביקורת ומקצתו על תקן ביקורת 114 (שפורסם בשנת 2016) שעסק בנושא מהותיות בתכנון ובביצוע של ביקורת.
כמו כן, תקן 230 מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 230 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
תקן ביקורת 240 – אחריות המבקר לשקול אפשרות קיומה של תרמית במסגרת ביקורת של דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא של תרמית בעת עריכת הדוחות הכספיים של גוף מבוקר.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר להיות מודע לאפשרות כי בעת עריכת דוחות כספיים של גוף מבוקר התקיימה תרמית, שנועדה למנוע הצגה אמיתית ונכונה של הדוחות הכספיים.
תרמית זאת יכולה לנבוע ממגוון סיבות, בין השאר צורך של יחיד או מספר יחידים בגוף המבוקר להסתיר פעולות מסוימות, ויכולה להתקיים במגוון דרכים, בין השאר על ידי רשימת פקודות יומן פיקטיביות.
התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר להפעיל מספר אמצעים ונהלים כדי לבחון קיומה של תרמית ולהיות בקשר עם הגופים במבוקר שתפקידם להיות אחראיים על הבקרה הכספית והתפעולית.
כמו כן, על רואה החשבון לתעד את אותם אמצעים שבהם הוא נקט בנושא זה ולציין את עיקרי ממצאיו.
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 92 (שפורסם בשנת 2006).
בנוסף, התקן מבוסס בחלקו על תקנים קודמים, כגון תקן ביקורת 115 ועוד.
כמו כן, תקן זה מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 240 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
תקן ביקורת 250 – התייחסות להוראות חוק ורגולציה במסגרת ביקורת של דוחות כספיים הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא של הוראות חוק ורגולציה בעת עריכת הדוחות הכספיים של גוף מבוקר.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר לבחון ולבדוק את קיומם של חוקים ורגולציות העלולים להשפיע על הדוחות הכספיים של החברה המבוקרת, ומכאן לבדוק את טיב והיקף ההשפעה.
התקן מתייחס לכך שהאחראי העיקרי לציות לחוקים ותקנות היא החברה עצמה ומוסדותיה (ביניהם הדירקטוריון וההנהלה הבכירה), אך על רואה החשבון לבחון את מערכת הציות של החברה ולנסות לזהות חולשות ואפשרויות לאי הצגה מהותית בדוחות הכספיים.
התקן כמו כן מציין שעל רואה החשבון להתייעץ עם מומחים בתחום (כגון עורכי דין) ולתעד את עבודתו בצורה מסודרת.
התקן מבוסס על תקן ביקורת 123 (שפורסם בשנת 2017).
כמו כן, תקן זה מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 250 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
תקן ביקורת 260 – תקשורת בנושאי ביקורת עם גורמים המופקדים על בקרת העל בגוף המבוקר הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בקשר בין רואה החשבון המבקר לבין גורמי מפתח חשובים לביקורת בגוף המבוקר.
התקן דורש כי רואה החשבון המבקר יזהה את הגורמים המחזיקים בתפקידי מפתח והאחראיים על בקרת העל בגוף המבוקר ויצור עמם קשר בכדי לתכנן ולבצע את ביקורתו על הדוחות הכספיים בצורה הטובה ביותר שניתן.
כחלק מכך, עליו לבחון את מערך הבקרה בגוף המבוקר, לזהות את בעלי התפקיד במערך זה ולבחון כיצד עליו ליצור עמם קשר ובאיזה עיתוי (בכתב או בעל פה, לפני תחילת עבודת הביקורת או במהלכה, לדוגמה).
ככל שמערך הביקורת בגוף המבוקר רחב ויעיל, רואה החשבון יכול וצריך להתבסס בעבודתו על מערך זה ולהיות בקשר שוטף עם הגורמים הרלוונטיים.
בנוסף, על רואה החשבון להתייחס לחוק ולרגולציה בתחום- לעיתים ישנה חובה רגולטורית למערך בקרה פנימי בגופים מסוימים (לדוגמה, מינוי מבקר פנים או דירקטורים חיצוניים).
התקן מבוסס ברובו על תקן ביקורת 76 (שפורסם בשנת 2003) שעסק באותו נושא.
כמו כן, תקן 260 מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 260 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
תקן ביקורת 300 – תכנון הביקורת הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושא תכנון עבודת הביקורת על דוחות כספיים של גוף מבוקר.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר לתכנן מבעוד מועד את תוכניות הביקורת על הדוחות הכספיים של המבוקר, תוך התייחסות להכרת הפעילות של הגוף המבוקר, הבנת המערכת החשבונאית והבקרה הפנימית של המבוקר, נוהלי הביקורת שייושמו, פיקוח וניהול הביקורת ועוד.
כמו כן, על רואה החשבון לתעד את תוכנית הביקורת ולציין מתי היה צורך בהגדלת היקף הביקורת לאחר התחלתה.
התקן גם מציין שככל שהביקורת נערכת לראשונה, ייתכן והביקורת תהיה רחבה יותר והדבר צריך לבוא לידי ביטוי בתכנון הביקורת.
התקן פורסם בשנת 2001 כתקן ביקורת 74 ומספורו שונה בשנת 2018 כחלק מהליך הקודיפיקציה של תקני הביקורת של לשכת רואי החשבון.
כמו כן, התקן מבוסס על תקן ביקורת בינלאומי ISA 300 של הפדרציה הבינלאומית של רואי החשבון (IFAC) תוך התאמה לישראל.
תקן ביקורת 315 – הבנה של הגוף המבוקר וסביבתו, והערכת הסיכונים המתייחסים להצגה מוטעית מהותית הוא תקן ביקורת שפורסם על ידי לשכת רואי החשבון בישראל ועוסק בנושאים של הבנת הגוף המבוקר (כולל הבקרה הפנימית שלו) וסביבתו העסקית בעת עריכת הדוחות הכספיים של אותו גוף.
בהתאם לכך, התקן קובע כי על רואה החשבון המבקר להשיג הבנה של הגוף המבוקר ושל הסביבה העסקית בה הוא פועל.
תקן זה הוא תקן יחסית ארוך וחשוב מכיוון שהבנה של הפעילות העסקית המבוקר ושל התנהלותו העסקית (כולל בקרות פנימיות) מאפשרת לרואה החשבון להציג את הפעילות הכלכלית של המבוקר בצורה נכונה בדוח הכספי.
כמו כן ובעקבות כך, על רואה החשבון לבחון את הסיכונים להצגה מוטעית מהותית בדוחות הכספיים- אילו תהליכים ובקרות בחברה הם בעלי פוטנציאל לעיוותים ואי דיוקים בדוחות הכספיים.
התקן מבוסס בעיקר על תקן ביקורת 93 (שפורסם בשנת 2006).