tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הקוזקים כבשו אותה ב-1637 ועמדו במצור של כוחות טורקים בראשות אבאזה סיאבוש פאשה הראשון, אך השיבו אותה בסופו של דבר לעות'מאנים ב-1642 אחרי שהחריבו אותה.
פיוטר הגדול ניסה לכבשה שוב ב-1695 והצליח בכך ב-1696, אולם לאחר ניצחון הטורקים במלחמת רוסיה-טורקיה הרביעית שבה העיר לחזקתם ב-1711. לאחר מלחמת רוסיה-טורקיה החמישית נחתם הסכם ניסה ורוסיה קיבלה את העיר לשליטתה אבל נשללה ממנה הזכות לבצרה.
לאחר תקופת עצמאות קצרה של חצי האי קרים שכלל גם את אזוב סופחה העיר לרוסיה על ידי יקטרינה הגדולה.
מועדון הכדורסל אזובמאש מריופול היא קבוצת כדורסל אוקראינית מהעיר מריופול, המתמודדת בליגת המשנה האוקראינית.
האולם הביתי של המועדון הוא היכל אזובמאש המסוגל להכיל כ-3,000 מקומות ישיבה.
המועדון נוסד בשנת 1990 ומשתתף בסופרליגה מאז עונת 1998/99. המועדון מפעיל בנוסף לקבוצת בוגרים, גם קבוצות קדטים.
המועדון כיום נחשב לאחד מהמועדונים המובילים במדינתו, יחד עם מועדון הכדורסל קייב, חימיק יוז'ני, בודיוולניק קייב ובי.סי.
הקבוצה זכתה בגביע הכינוס של פיב"א בשנת 2003 (לאחר ניצחון בגמר מול קבוצת באייר לברקוזן), אשר נחשב להישג השיא של המועדון ביחד עם העפלתו לגמר היורוצ'לנג' בשנת 2007, אשר באותו גמר המועדון הפסיד לז'ירונה.
בעבר שיחקו במועדון הכדורסלנים הישראלים, ליאור ליובין ומשה מזרחי.
בשנת 2014 הקבוצה פורקה אך הוקמה מחדש ב-2015 והיא מתמודדת בליגת המשנה האוקראינית.
אֲזוֹבִית הַמִּדְבָּר (שם מדעי: Origanum dayi) היא בן-שיח רב-שנתי מדברי, בן קיימא, לא מצוי, אנדמי לישראל ממשפחת השפתניים.
הוא מצוי במדבר יהודה ובהר הנגב; נדיר בהרי יהודה, בצפון הנגב ובמערב הנגב; ונדיר מאוד בבקעת ים המלח.
אזובית המדבר משויכת לסוג אֲזוֹבִית (שם מדעי: .Origanum Tourn.
ex L) שמקיפה רק בני-שיח ועשבים רב-שנתיים ריחניים המונה כ-57 מינים ו-9 תת-מינים.
בישראל גדלים שלושה מיני בר: אזובית רמון, אזובית המדבר ואזוב מצוי (אזובית מצויה) ועוד ארבעה מיני בר מחוץ לגבולות ישראל: אזובית סיני במערב סיני ועוד שלושה בירדן: אזובית ירדנית, אזובית פטרה ואזובית פונון.
אזובית המדבר דומה לאזובית רמון בצורתה ובמחזור חייה, אך שונה ממנה בכמה מאפיינים.
העלים גדולים יותר והגבעולים קירחים ולא שעירים.
הכותרת גדולה יותר וצבעה לבן ולא לילך או ורוד חיוור.
בפקע הפרח, ובפרח צעיר צבעה צהוב ולא ארגמן.
הפקעיות גדולות יותר מהפקעיות של אזובית רמון.
אזובית רמון גדל בהר הנגב הגבוה, ברום של 800 עד 1,000 מ' ומחליף את אזובית המדבר הגדלה מרום 300- מ' עד 700 מ'.
הפריחה כמעט כל השנה למעט מסוף פברואר ועד אמצע אפריל.
הפריחה העזה חלה מסוף מרץ ומדלדלת לאורך הקיץ ומתחזקת בסתיו ונמשכת עד אמצע פברואר, והכל בהתאם ללחות הקרקע בכיס הסלע שהפרט נתון בו.
הצמח עשיר בשמן אתרי, ששאגור באלפי שערות בלוטיות גדולות על פני העלה.
הוא נחשב לצמח מרפא סגולות חזקות נגד חיידקים ופטריות.
אזובית המדבר היא בן-שיח קטן, נמוך קירח או מקריח, מסועף, צפוף, גובהו 20 עד 50 ס"מ, קוטרו עד 40 ס"מ, מדיף ריח תימול (זעתר, מתאים להכנת תה חריף).
מין זה הוא צמח סלעים מדברי בן קיימא, שגדל בכיסי קרקע במחשופים של סלעי גיר ודולומיט וצור או בכיסי קרקע במצוקים וגם בערוצים קטנים סמוך למחשופי סלעים.
ההתאמה של אזובית המדבר ליובש המדבר מתבטאת בחילוף עלים בעונות השנה.
עלי החורף גדולים יחסית ורחבים יותר מעלי הקיץ הקטנטנים.
במהלך הפריחה מתייבשים עלי החורף ובחיקם מתפתחים ענפים מקוצרים (שפרקיהם קרובים שה לזה) נושאים עלי קיץ קטנטנים.
הגבעולים זקופים, מסועפים, רבועים, מקריחים ומכוסים בכל שטחם בבלוטות יושבות, שצבען אדום או צהוב, שנראות כמו דקירות סיכה.
לעיתים רחוקות מצויות שערות פשוטות מפושקות על הגבעולים או בבסיס עלי הגבעול.
העלים נגדיים, פשוטים, יושבים, תמימים, דמוי ביצה רחבה, בסיסם דמוי לב ואורכם 8 עד 20 מ"מ.
צבע העלים משתנה מירוק עז לירוק בהיר.
העלים מכוסים בבלוטות יושבות, שצבען אדום או צהוב, שנראות כמו דקירות סיכה (שקערוריות) ומעליהן פרושות מעט שערות פשוטות, אבל רק בבסיס העלים.
התפרחיות ערוכות בתפרחות חיקיות, דמויות שיבוליות זקופות, קצרות, לא צפופות שנושאות כמה פרחים.
הפרחים נישאים על עוקץ קצר, אחד אחד בחיק חפים.
החפים של התפרחת תמימים וקטנים יותר מעלי הגבעול ודמויי אזמל או דמויי ביצה מוצרים בבסיסם.
הפרחים דו-מיניים, בעלי עטיף כפול, מאוחי עלים, דו-שפתניים, צבעם לבן או קרם, אורכם כ-13 מ"מ ומופיעים זוגות-זוגות.
ובפקעיות שלצד הפרחים הפורחים מבצבצות כותרות צהובות (מעין כדור גלידה בגביע).
הגביע, שאורכו כ-6.5 מ"מ, דמוי פעמון, מאוחה עלים חלקית, בעל 13 עורקים, שפת הגביע עם 5 שיניים שוות פחות או יותר, והן כמעט משולשות וקודקודן חד.
לוע הגביע עם טבעת שעירה וכולו מכוסה בשערות פשוטות, מפושקות וצפופות.
הגביע מכוסה בכל שטחו בבלוטות יושבות, שצבען אדום או צהוב, שנראות כמו דקירות סיכה.
הכותרת פעמונית, דו-שפתניים, צבעה לבן או קרם, ובפקעית (בתוך הגביע בפרחים צעירים) צבעה צהוב.
צינור הכותרת, שאורכו 6 עד 8 מ"מ, בולט במידה ניכרת מהגביע.
הוא שעיר בצדו החיצוני וחסר טבעת של שערות בפנים.
אוגן הכותרת דמוי משפך עם ארבע אונות כמעט שוות.
האבקנים 4, מעורים אל צינור הכותרת, ערוכים בשני זוגות בלתי שווים באורכם, מפושקים ובולטים מאוד מהכותרת.
המאבקים סגלגלים ובנויים מ-2 לשכות שמופרדים על ידי קונקטיב (רקמה חיבורית) דמוי משולש.
עמוד עלי אחד בולט החוצה.
הוא יוצא מבין המגורות, מבסיס השחלה ומתפצל בראשו לשתי זרועות בלתי שוות.
שתי הצלקות פחוסות, דמויי ביצה ומחוברות ביניהן.
הזרעים סגלגלים, מעט מצולעים, יבשים, חלקים, קירחים ובעלי עובר ישר.
הפריחה כמעט כל השנה למעט מסוף מרץ ועד אמצע אפריל.
הפריחה העזה חלה מסוף מרץ ומדלדלת לאורך הקיץ ומתחזקת בסתיו ונמשכת עד אמצע דצמבר.
והכל בהתאם ללחות הקרקע בכיס הסלע שהפרט נתון בו.
אֲזוֹבִית או אזוב (שם מדעי: .Origanum Tourn.
ex L) הוא סוג של בני-שיח ועשבים רב-שנתיים ריחניים דו-ביתיים המונה כ-57 מינים ו-9 תת-מינים במשפחת השפתניים.
תפוצת הסוג משתרעת ממקרונזיה, ואגן הים התיכון (מלבד מצרים) וכל אירופה, בואכה אל המזרח התיכון ועד למרכז סין.
מקור השם הלטיני של הצמח, אוריגנום, הוא ביוונית.
המילה "אורוס" ביוונית פירושה הוא הר ו"גנוס" פירושה שמחה, כלומר "שמחת ההר".
אזובית היא דו-מינית אך ייתכן שפרחים נקביים מצויים על צמח אחד ופרחים דו-מיניים על צמח אחר.
מיני האזובית הם בני שיח או עשבים רב-שנתיים, שעירים או מקריחים או קירחים, מלבינים או מאפירים וריחניים מאוד.
בעלי שערות בלוטיות יושבות שצבען אדום או צהוב.
העלים נגדיים פשוטים, דמוי-ביצה עד מוארכים-סגלגלים, תמימים עד משוננים קלות.
התפרחות גליליות עד מוארכות, לפעמים הן מוארכות כשהן נושאות פרי.
התפרחות נושאות דורים מרובי פרחים (בשונה מעב-גביע) שמקובצים במעין שיבולים קטנות (שיבוליות) וזקופות או במכבדים ענפים דמויי סוכך בראשי הגבעולים.
החפים המלווים את התפרחות קטנים.
החפים והחפיות ירוקים או סגולים-אדומים, מאורכים-סגלגלים עד אזמלים.
הפרחים דו-מיניים, בעלי עטיף כפול, מאוחה עלים, דו-שפתניים וצבעם לבן ארגמן-ורדרד.
הגביע דמוי פעמון, דו-שפתני ומאוחה עלים חלקית, בעל כ-13 עורקים, שפת הגביע עם 5 שיניים משולשות שקוד רון חד או קהה והן כמעט שוות זו לזו(בשונה מריחן).
לוע הגביע עם טבעת שעירה או שהוא שסוע מלפנים עד לבסיסו לשני חצאים (אזובית מצויה).
הכותרת לבנה או ורדה עד סגולה.
צינור הכותרת דמוי פעמון ובולט מן הגביע; אוגן הכותרת דו-שפתני, מאוחה עלים, שתי השפתיים ברורות למדי, שתיהן נראות יפה מבחוץ.
השפה העליונה זקופה, שטוחה ומפורצת.
השפה התחתונה פרושה, עם 3 אונות, האונה אמצעית גדולה יותר מאונות צדדיות.
האבקנים 4, מעורים אל צינור הכותרת, מפושקים וערוכים בשני זוגות בלתי שווים באורכם.
בפרחים דו-מיניים הם חבויים מתחת לשפה העליונה או מעט בולטים ממנה.
בפרחים נקביים הם חבויים בה.
השחלה עילית, בעלת 4 מגורות ובכל מגורה ביצית אחת זקופה ועמוד העלי יוצא מבין המגורות, מבסיס השחלה ומתפצל בראשו לשתי זרועות.
עמוד עלי אחד בולט שקודקודו שסוע ל-2 זרועות בלתי שוות.
הפרי מסוג מַפְרֶדֶת (schizocarp) שעשויה 4 פרודות (זרעים, אגוזיות יבשות) ועטופה בגביע משתייר.
הזרעים סגלגלים, מעט מצולעים, יבשים, קירחים ובעלי עובר ישר.
בישראל גדלים שלושה מיני בר: אזובית רמון, אזובית המדבר ואזוב מצוי (אזובית מצויה) ועוד 4 מיני בר מחוץ לישראל: אזובית סיני במערב סיני, אזובית ירדנית, אזובית פטרה ואזובית פונון בממלכת ירדן.
אֲזוֹבִית הַמִּדְבָּר (Origanum dayi Post) - היא בן-שיח רב-שנתי מדברי, בן קיימא לא מצוי, אנדמי לישראל ממשפחת השפתניים.
הוא מצוי במדבר יהודה ובהר הנגב; נדיר בהרי יהודה, בצפון הנגב ובמערב הנגב; ונדיר מאוד בקעת ים המלח.
אֲזוֹבִית יַרְדֵּנִית (Origanum jordanicum Danin & Künne) - בן-שיח מדברי נדיר מאוד אנדמי לירדן וייתכן גם לחצי האי-ערב.
הגדל מחשופים של סלעים קשים שמדיף ריח תימול (זעתר, מתאים לתיבול פיצה).
הפרחים זעירים ולבנים, העלים זעירים ועגולים.
מין זה הוא דומה לאזובית סיני בריח השמן האתרי שלו (המזכיר "זעתר"), בעלים ובכותרת הזעירה של פרחיו שכמעט אינה בולטת מהגביע.
אבל הוא נבדל מכל מיני הסוג בגביע ששיניו כפופים לאחור.
אֵזוֹב מָצוּי (Origanum syriacum L) - שמו המדעי בעברית אזובית מצויה ושמו המדעי בעבר Majorana syriaca, ושמו בערבית פשוט "זעתר".
בן שיח שגבעוליו מעוצים, פרחיו קטנים, לבנים ומופעים בתפרחת דמוית שיבולת.
הוא נפוץ, גדל בבר ובתרבות כמעט בכל חלקי ישראל.
אֲזוֹבִית סיני (Origanum isthmicum Danin) - בן-שיח מדברי נדיר מאוד אנדמי לסיני וייתכן גם לירדן.
הוא מדיף ריח תימול (זעתר, מתאים לתיבול פיצה).
גביע דמוי פעמון ששיניו זקופות, הכותרת אינה בולטת מהגביע.
היא גדלה על מחשופים של סלעים קשים רק בצפון סיני ברכס חלאל, שהוא חלק מרצועת היבשה המחברת את אסיה ואפריקה המכונה Isthmic Desert.
מין זה התגלה על יד הבוטנאי אבינעם דנן בשנת 1968 מיד לאחר מלחמת ששת הימים ופורסם בשנת 1969 והתקבל כמין נפרד בשנת 2003. הצמח מדיף ריח תימול (זעתר).
אֲזוֹבִית פּוּנוֹן (Origanum punonense Danin) - בן-שיח מדברי נדיר מאוד הגדל על מחשופים של סלעים קשים.
המין התגלה באדום והוגדר על ידי אבינעם דנין בשנת 1990 והתקבל כמין נפרד בשנת 2003. השם המדעי ניתן על שם העיר הקדומה פונון הנזכרת במקרא במסעי בני ישראל: "וַיִּסְעוּ מִצַּלְמֹנָה, וַיַּחֲנוּ בְּפוּנֹן" (במדבר ל"ג, מ"ב).
שמה של עיר זאת, שהייתה קשורה במכרות נחושת משחר ההיסטוריה, עבר אלינו דרך שם הכפר הבדואי פינאן.
אֲזוֹבִית פֶּטְרָה (Origanum petraeum Danin) - בן-שיח דו-מיני שמצוי בירדן ואנדמי לירדן.
הוא גדל על מחשופים של סלעים קשים ובאבני-חול קשות בערבות-שיחים.
הצמח נאסף על ידי אינגריד קונה בסביבת פטרה, והוגדר על ידי אבינעם דנין ב-1990 והתקבל כמין נפרד בשנת 2003. צבע הכותרת לבן-צהבהב.
צבע המאבקים לפני פתיחתם סגול בהיר.
הגביע שלו שונה מהגביע של אזובית פונון.
אֲזוֹבִית רָמוֹן (Origanum ramonense Danin) - בן-שיח מדברי נדיר מאוד, בסכנת הכחדה ואנדמי לדרום ישראל.
אזובית הרמון דומה לאזובית המדבר, אך שונה ממנה בכמה מאפיינים.
העלים קטנים יותר והגבעולים שעירים הרבה יותר מאלה של אזובית המדבר, אבל טעמם וריחם דומים לה.
הכותרת קטנה וצבעה לילך או ורוד חיוור ולא לבן.
בפקע הפרח, ובפרח צעיר צבעה ארגמן ולא צהוב.
הפקעים קטנים יותר מהפקעים של אזובית המדבר.
בישראל שלושה מינים הגדלים בתרבות: אזובית פשוטה (אורגנו) ואזובית תרבותית, שמוצאם מאירופה משמשים כצמחי תבלין ונוי, ואזוב מצוי (זעתר) הגדל בר ומשמש כצמח תבלין נוי וכגידול חקלאי מסחרי.
בעבר שויכו המינים אזובית תרבותית (בעבר אזוב תרבותי) ואזוב מצוי לסוג Majorana, אולם לפי הסיסטמטיקה החדשה שערך הבוטניקאי Jan H.
Ietswaart בשנת 1980, סוג זה נכלל בסוג אזובית.
אזהרת מירנדה היא אזהרה הניתנת בעת מעצר או בעת חקירה על ידי שוטרים בארצות הברית.
אין חובה להשתמש באזהרה זו כלפי חשודים לפני חקירתם, אך כאשר האזהרה אינה מושמעת לחשוד, יכול בית המשפט לפסול את הדברים שאמר בחקירתו, ובכלל זה את הודאתו בפשע, כראיות קבילות במשפט שבו הוא נאשם.
עם זאת, הדברים עדיין יהיו קבילים כראיה במשפטים אחרים, שבהם העצור אינו הנאשם.
האזהרה נועדה ליידע את החשוד כי עומדות לו זכות השתיקה והזכות להימנע מהפללה עצמית.
מערכת אכיפת החוק בארצות הברית החלה להשמיע את האזהרה לחשודים, אחרי שב-1966 פסק בית המשפט העליון של ארצות הברית בפסק דין מירנדה נגד אריזונה, שהודאת החשוד אינה קבילה כראיה, משום שלא הובהר לו שדבריו יכולים לשמש נגדו בבית משפט.
ההחלטה נועדה לשמור על זכויות החשוד בהתאם ל.
אזהרת מירנדה מוכרת בתרבות הפופולרית מחוץ לארצות הברית, בזכות השימוש התכוף בה בסדרות טלוויזיה אמריקאיות, אולם בנוסחה זה לאו דווקא נהוגה במדינות אחרות.
יש במדינות שונות צורות של אזהרת נחקר, עצור או חשוד.
בישראל קובע שבעת מעצרו של אדם יש להזהירו כי "אינו חייב לומר דבר העלול להפלילו, כי כל דבר שיאמר עשוי לשמש ראיה נגדו וכן כי הימנעותו מלהשיב על שאלות עשויה לחזק את הראיות נגדו".
לפקודת הפרוצידורה הפלילית (עדות) אימץ את העיקרון שעל-פיו אסור להכריח אדם להעיד נגד עצמו, אך הוא מקבל עדות כזו אם היא ניתנה בהסכמת הנחקר (פירוט נוסף בערך זכות השתיקה).
אזהרת מירנדה מושמעת לחשודים רק לפני חקירה שבה הם נשאלים שאלות הקשורות לחשד לגבי ביצוע פשע, ואינה מושמעת בכל מעצר.
כלומר, בעת מעצר שאינו מלווה בחקירה שהחשוד עלול להפליל בה את עצמו, אין צורך להקריא את האזהרה.
הנוסח המקובל של אזהרת מירנדה הוא:
נוסחה המדויק של ההצהרה אינו מחייב.
כל נוסח שהוא שבו הובהר לחשוד שזכותו לשמור על שתיקה, ושדבריו עלולים לשמש כעדות נגדו במשפט, מבטיח שדבריו של החשוד יוכלו לשמש כראיה נגדו.
אלא, שבכל נוסח אחר עלול להתעורר הספק האם אכן הובהרו לחשוד הזכויות שפורטו בהצהרה, ואילו לגבי נוסח ההצהרה הוסכם שלא יתעורר ספק כזה.
הזכויות המוקראות באזהרת מירנדה מכונות זכויות מירנדה (Miranda rights).
בעגה האנגלית אף נוצר הפועל mirandize, שפירושו להודיע לחשוד על זכויותיו במסגרת אזהרת מירנדה.
ארנסטו מירנדה, יליד 1941, נעצר במרץ 1963 בעיר פיניקס שבאריזונה בחשד למספר עבירות של חטיפה, שוד ואונס.
מירנדה לא ידע על זכותו לשמור על שתיקה ובכך להימנע מהפללה עצמית, משום שזכות זו לא הובהרה לו.
לאחר חקירה קצרה הוא הודה בעבירות שיוחסו לו.
מירנדה הורשע בעבירות של אונס ושל חטיפה במשפט שנערך באותה שנה.
ההרשעה ניתנה בעיקר על סמך הודאתו בעת חקירתו.
ערעורו לבית המשפט העליון של אריזונה נדחה.
בשנת 1966 ערער מירנדה על ההחלטה בפני בית המשפט העליון של ארצות הברית.
בית המשפט העליון, שבראשו עמד ארל וורן, ניצל את ההזדמנות על מנת להבהיר את הצורך לאפשר לחשודים את זכות השתיקה בהתאם לתיקון החמישי לחוקת ארצות הברית ואת הזכות למשפט הוגן בהתאם ל.
בעקבות ההחלטה נערך משפט חוזר שבו הוא הורשע שוב באשמת האונס, הפעם בעזרת עדויות אחרות, ונידון ל-11 שנות מאסר.
ארנסטו מירנדה שוחרר בסוף שנת 1972. במשך תקופה קצרה הוא עסק במכירת כרטיסים בחתימתו שעליהם מודפס נוסח "אזהרת מירנדה".
ב-31 בינואר 1976, מירנדה נדקר למוות במהלך ויכוח בבר בפיניקס, אריזונה.
אֲזוֹבְיוֹן רְפוּאִי (שם מדעי: Lavandula angustifolia), המכונה גם לָבֶנְדֶר, הוא בן שיח ממשפחת השפתניים.
בעבר נקרא Lavandula officinalis ומכאן שמו העברי.
העלים צרים וארוכים, קרחים, גזורים ומנוצים, באורך 2–6 ס"מ וברוחב 4–6 מ"מ, וגבעוליו מרובעים וזקופים.
האזוביון מעדיף תנאי שמש מלאה, קרקע בסיסית מנוקזת היטב וכיוון שהוא עמיד לחום ויובש אינו דורש השקיה מרובה.
בעבר שימש הצמח לבישום מי הרחצה ולרפואה.
הוא מזוהה כנראה עם ה"אזוביון" המוזכר במשנה בתור צמח רפואה ().
הרופאים הקלאסיים ציינו כי האזוביון שימש מרכיב בתרופות נגד רעלים ולטיפול בבעיות בחזה.
בימי הביניים שימש הצמח לחיזוק הלב, לטיפול בקצרת, לריפוי מחלות חזה, דלקות, בעיות בקיבה, מחלות עור ועוד.
ברפואה העממית בימינו משמש הצמח כתרופה כללית, למניעת הפלות, להקלת מיגרנות ולחיטוי נגד עש המושם בין הבגדים.
שמן האזוביון משמש כמרכיב בסיסי בבשמים רבים.
הוא משמש גם להרזיה ולריפוי שיתוק חלקי.
אֵזוֹב תַּרְבּוּתִי (שם מדעי: Origanum majorana, נקרא גם אֲזוֹבִית תַּרְבּוּתִית ומָיוֹרָם מָתוֹק) הוא שיח רב-שנתי בסוג אזובית ממשפחת השפתניים.
עלי האזוב משמשים לתיבול ונפוצים מאוד במטבח הים-תיכוני בכלל והאיטלקי בפרט.
האזוב התרבותי מוצאו מדרום אסיה הקטנה וקפריסין והוא התאזרח באגן הים התיכון (מלבד ישראל ומזרח התיכון), באיים האזוריים, באנגליה, המדינות הבלטיות, אוקראינה, שווייץ, הודו ונצואלה.
האזוב הוא תבלין נפוץ ואהוב ומגודל כגידול חקלאי חוץ מאגן הים התיכון גם במרכז ומזרח אירופה.
באזורים אלה האזוב הוא לרוב גידול חד-שנתי, בגלל החורף הקר.
בעבר השתייכו שניהם לסוג (Majorana) ושמו היה Majorana Hortensis, אולם משנת 1980 נכללו בסוג אזובית (Origanum).
לסוג זה משתייכת גם האזובית הפשוטה (אורגנו) הדומה מאוד לאזוב בצורתה ובריחה וגם היא ממלאת תפקיד חשוב כתבלין.
כיום סבורים שהשם התנכ"י אזוב מתייחס לאזוב המצוי בעוד התרגום הלטיני Ysop מתייחס בטעות לצמח בן האזוב (Hyssopus officinalis) שגם הוא ממשפחת השפתניים אך אינו נפוץ בארץ.
בעלי האזוב משתמשים לתיבול נקניקים מאז תקופת הרומאים.
אפרודיטה, אלת האהבה והיופי, תיארה את האזוב כסמל האושר.
ביוון העתיקה נהוג היה לשזור מקלעת מענפי האזוב ולהניח סביב צווארם של בני זוג בעת נישואיהם.
האזוב צומח לגובה של 40 עד 50 ס"מ, בקרקעות עשירות (רצוי גיריות), מנוקזות היטב ובתנאי שמש מלאה עד חצי-צל.
האזוב אינו צומח בר בארץ ישראל.
מין אחר הדורש פחות מים וגדל בר בארץ הוא האזוב המצוי (זעתר).
גבעוליו זקופים ומתעגלים, העלים נגדיים, פשוטים, תמימים בעלי פטוטרת, שעירים משני צידיהם, צורתם דמוית ביצה וצבעם ירוק בהיר.
לעלים טעם מתוק-מריר וריחם עדין ומכילים בלוטות שמן אתרי.
לתפרחת שיבולת קצרה ופרחים קטנים, דו-מיניים, בעלי כותרת דו-שפתנית בצבע ורוד.
לכל פרח ארבעה אבקנים מפושקים לצדדים ועמוד עלי אחד.
עונת הפריחה בישראל היא מאפריל עד ספטמבר.
את האזוב ניתן להרבות על ידי זרעים, ייחורים או חלוקת שורשים.
קיטום האזוב מעל הסתעפות העלים השנייה תביא לקבלת יבול טוב יותר.
גידול סרפדים בקרבתו יביא לכמות שמן גבוהה יותר בו.
האזוב הוא צמח בעל תכולה גבוהה של שמנים אתריים ולכן ארומטי מאוד.
המרכיבים העיקריים בשמו האתרי הם אלכוהול חד-טרפאלי דו-מחזורי, ציאנול אלפא-טרפינים וטרפינאול.
חוץ משמנים אתריים הוא מכיל פלבונואידים, חומרי ברסוק (tannic acid), גליקוזידים, חומרים מרים וחומצה אסקורבית.
תכולת השמן האתרי משתנה התאם לסוג הקרקע, האקלים, עונת הגידול ונעה בין 0.7% ל-%3.5. תכולת השמן הגבוהה ביותר היא בין תחילת הפריחה לשיאה.
הפנול האופייני לאזובית הפשוטה לא מצוי כלל באזוב.
בעלים (טריים או מיובשים) משתמשים לתיבול מאכלי בשר ודגים, לסלטים, למרקים, לרטבים, למאכלי ביצים ותפוחי אדמה, לגבינות ולמילוי תרנגול הודו.
הוא משמש גם כתבלין לפיצה וניתן להוסיפו לבצק הלחם ולשמן, לקבלת ארומה עדינה.
האזוב המיובש הנמכר כתבלין מכיל גם ענפים דקים ותפרחות.
האזוב הוא מרכיב בתערובת התבלינים הצרפתית הרב דה פרובאנס.
על פי הרפואה העממית לאזוב תכונות אנטיספטיות, וממשככות כאבים ולחליטת עלי האזוב שימושים רבים:
לאזוב תכונות אנטיספטיות לכן הוא יעיל מאוד במניעת הצטננות, נגד זיהומים בפה ובגרון ונגד שיעול
התה מרגיע עצבנות, מפחית מתח נפשי
מקל כאבי שיניים וכאבי ראש
מסדיר הפרעות קלות בעיכול, מפיג גזים ומחזק את פעילות הקיבה והכבד
על פי הרפואה העממית מוסיפים את העלים גם כמרכיב בתערובות תה מרפא, למשל בתה המשמש להגברת יצור החלב בנשים מניקות.
על פי הרפואה העממית השמן האתרי המופק מן האזוב יעיל נגד כאבי פרקים ושרירים, שיגרון ולריפוי פצעים וחבורות.
על פי הרפואה העממית השמן גם משמש לטיפול בפסוריאזיס על רקע נפשי.
השמן האתרי משמש בתעשיית הבשמים והקוסמטיקה.
ניתן להכניס עלי מיורן לתוך הכרית לשינה טובה ורגועה יותר.
במיץ האזוב ניתן להשתמש להברקת רהיטים.
אזוב הוא כינויו של מנוע רקטי מפיתוח וייצור של רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
המנוע משמש כמנוע השלב השלישי והאחרון במשגר הלוויינים הישראלי שביט.
המנוע מונע באמצעות דלק מוצק, והוא נתון במעטפת עשויה טיטאניום.
בפרסומים של היצרן מכונה המנוע AUS-51 - Advanced Upper Stage.
מנוע זה משמש לשיגור כל הלוויינים הישראליים שמשוגרים באמצעות משגר הלוויינים שביט.
אזהרת רווח היא הודעה המיועדת למשקיעים בבורסה, שאותה מכריזה חברה ציבורית.
החברה מזהירה כי היא עלולה שלא לעמוד בתחזיות הרווח שאותן הציגה בפני המשקיעים, או שנחזו לגביה על ידי אנליסטים המסקרים את החברה בשוק ההון, בדיווח שאותו היא תמסור במועד הקרוב, וזאת על מנת שהללו יהיו מודעים להשלכות השקעתם בזמן שהם קונים או מוכרים את ניירות הערך של החברה.
לעיתים התוצאה של הודעה כזו היא ירידה בשערי המניות של החברה או עלייה בתשואות האג"ח שהנפיקה.
מסירת אזהרת רווח היא נוהג של חברות הנסחרות בבורסות בעולם המערבי אותה הם מפרסמים בסמוך לפרסום דוחות כספיים.
בדרך כלל מדובר בתחזית הכוללת הערכות לגבי ההכנסות והרווח הנקי של החברה, במסגרת תחום מסוים, בדיווח הקרוב.
התחזית מקובלת כגורם מרכזי בהחלטה של משקיע אם לרכוש את ניירות הערך של אותה חברה.
אם קיים חשש סביר שהחברה לא תעמוד בתחזית, או שהתוצאות תהיינה בגבול הנמוך שלהן.
בדין הישראלי לא מופיע הביטוי "אזהרת רווח" אלא "אזהרה" אשר חייבת להופיע בדוח הדירקטוריון המצורף לדוחות הרבעוניים והשנתיים, בהתקיים "סימני אזהרה" שהם תנאים מסוימים בפעילות החברה.
הפרסום לגבי אזהרה זו מתבצע מכוח תקנה 10(ב)14(א) לתקנות בדבר פרסום דוחות תקופתיים ומידיים, לפיה הדירקטוריון מחויב לבחון סימני אזהרה לגבי נזילות או גירעון בהון חוזר ולהתריע על כך.
לפי תקנה 36 לתקנות ניירות ערך בדבר פרסום דוחות תקופתיים ומיידיים, יש לפרסם דוח מיידי ובו "פרטים דבר כל אירוע או עניין החורגים מעסקי התאגיד הרגילים בשל טיבם, היקפם או תוצאתם האפשרית ואשר יש להם או עשויה להיות להם השפעה מהותית על התאגיד...", ובכלל זה השפעה על הרווח.
אחת השאלות המרכזיות בעניין אזהרת רווח היא מהו התזמון הנכון לדווח למשקיעים אודות אזהרת רווח לחברה: מתי מתגבש הלכה למעשה אצל חברה מידע מהותי המחייב דיווח על פי חוק ניירות ערך ותקנותיו והאם היה צורך להקדים את מועד פרסום אזהרת הרווח למועד מוקדם יותר על מנת להזהיר את המשקיעים?
מתי יש לראות במידע אודות אירוע עתידי בחיי החברה, אשר אין ודאות ביחס להתרחשותו, כמידע מהותי החייב בדיווח למשקיעים והאם יש לראות במידע כחייב בדיווח רק שעה שהתגבש וניתן לכמת את משמעותו הכספית?
פרסום מאוחר מדי עלול לגרום למשקיע לספוג הפסדים שניתן היה להימנע מהם.
פס"ד מלכה נ' אפריקה ישראל להשקעות בע"מ דן בסוגיית מועד התגבשותו של מידע בחברה המחייב דיווח לציבור.
השופט ח'אלד כבוב דן באריכות בשאלת התזמון ומיישם את הפסיקה האמריקנית בנושא זה בקובעו כי יש לבדוק קיומם של שני מבחנים:
האחד, מבחן התוחלת - הקרוי גם מבחן הסבירות/העוצמה: מהותיות המדיע נקבעת בהתבסס על שקלול עצמת השפעתו של האירוע הצפוי העל החברה עם הסתברות להתממשות אותו אירוע צפוי בכל רגע נתון.
השני, מבחן ההסכמה העקרונית - לפיו יש לאתר סף מוקדר "קו בוהק" - Bright Line אשר ממנו ואילך חוצה האירוע את נקודת האל חזור והמידע אודותה אירוע הופך למהותי.
בפסק הדין מדובר היה בבקשה לאישור תובענה ייצוגית, בקשה אשר נדחתה משום שהתובע לא הרים את הנטל להוכיח כי במועד מוקדם יותר למועד פרסם אזהרת הרווח היה המידע מהותי החייב בדיווח.
"אזהרת מדעני העולם לאנושות" היא כותרת שניתנה למספר מאמרים בהם מדענים מזהירים מפני פעולות הרסניות הנעשות על ידי בני אדם ועלולות לפגוע באיכות הסביבה.
המאמר הראשון נכתב בשנת 1992 על ידי הפיזיקאי הנרי וו קנדל וכ-1,700 מדענים מובילים בתחומם אישרו את תוכנו וחתמו עליו.
מאמר שני בכותרת דומה פורסם 25 שנה לאחר מכן, ונכללה בו קריאה להנהיג פיקוח ילודה ולהקטין באופן ניכר את הצריכה של דלק מאובנים, בשר ומשאבים אחרים.
על מסמך זה חתמו 15,364 מדענים מובילים בתחומם, מספר שיא של חתימות למאמר מדעי.
מאמר נוסף בעל כותרת דומה פורסם בנובמבר 2019.
הפיזיקאי הנרי וו קנדל , שהיה נשיא מועצת המנהלים של איגוד המדענים המודאגים, פרסם בנובמבר 1992 את המאמר "אזהרת מדעני העולם לאנושות" שנפתח במילים הבאות:
כ-1,700 מדענים מובילים בתחומם אישרו את תוכנו וחתמו עליו, בהם רבים מחתני פרס נובל.
המאמר נכתב בעקבות פסגת כדור הארץ, ועידה של האומות המאוחדות בנושאי איכות הסביבה שהתכנסה בריו דה ז'ניירו ביוני 1992 וקראה לטפל במשבר האקלים.
כמו כן הוא נכתב כתגובה למאמר בשם "קריאת היידלברג" שעליו חתמו מספר מדענים, ובו נטען שמשבר האקלים מבוסס על "אידאולוגיה לא רציונלית המתנגדת להתקדמות מדעית ותעשייתית, ומכשילה התפתחות כלכלית וחברתית".
בניגוד למאמר של קנדל, מאמר זה לא כלל המלצות להתמודדות עם המשברים בנושאי איכות הסביבה, ומדענים שחתמו עליו טענו לאחר מכן שהדבר נעשה במרמה והתנערו מתוכנו.
במאמר נטען שכדור הארץ נמצא במצב קריטי מבחינת זיהום אוויר, זמינות מים נקיים, יכולת דגים לחיות באוקיינוסים, פוריות אדמות חקלאיות, שרידות היערות ושרידות מינים של בעלי חיים.
הכותבים הוסיפו שכדור הארץ מתקרב לקצה גבול היכולת לשאת אנשים נוספים, כאשר כבר בשנת 1992, עת אוכלוסיית העולם עומדת על 5.4 מיליארד אנשים, חמישית מאוכלוסיית העולם חיה בעוני קיצוני.
הם הזהירו שללא שינוי קיצוני כדור הארץ ייהרס ואנשים יסבלו סבל נורא.
הם כתבו שכדי למנוע את האסון המתקרב תוך עשור אחד או מספר מועט של עשורים, יש לנקוט בחמשת הצעדים הבאים:
לצמצם צעדים הרסניים לסביבה ובין השאר להתרחק משימוש בדלק מאובנים ולהקטין את פליטת גזי החממה.
כן נדרש להפסיק את בירוא היערות והפגיעה במיני בעלי חיים.
ניצול יותר יעיל של אנרגיה, מים וחומרי גלם אחרים, על ידי שימור ומיחזור.
הפסקת הגדלת אוכלוסיית העולם על ידי תכנון ילודה וולנטרי.
להקטין ובסופו של דבר לחסל את העוני
לאחר 25 שנה נמצא שאוכלוסיית העולם גדל ב-3.4% ל-7.3 מיליארד בני אדם.
צריכת דלק מאובנים עלתה ב-56% וגם הצריכה העולמית של משאבים אחרים עלה משמעותית.
שיעור האנשים שיש להם זמינות למים נקיים עלה מ-76% בשנת 1990 ל-89% בשנת 2010. היצע הדגים עלה ב-30%, ורעב ועוני צומצמו מאוד.
פוריות האדמה גדלה והשטח המוקדש לחקלאות לא השתנה למרות הגידול במספר בני האדם.
רמת זיהום האוויר בארצות הברית ירד.
שטח היערות בעולם ירד ב-3%.
בנובמבר 2017 חתמו 15,364 מדענים על מאמר בשם "אזהרת מדעני העולם לאנושות: הודעה שנייה", שנכתב על ידי ויליאם ג'יי ריפל , פרופסור לאקולוגיה מאוניברסיטת אורגון יחד עם 7 מחברים נוספים.
המאמר קורא, בין היתר, להנהיג פיקוח ילודה ולהקטין באופן ניכר את הצריכה לנפש של דלק מאובנים, בשר ומשאבים אחרים.
במאמר נכללים מספר גרפים המציגים את הבעיות העיקריות בתחום איכות הסביבה, כפי שאוזכרו במאמר הראשון מ-1992. בגרפים ניתן לראות שמרבית הנושאים הסביבתיים התפתחו בכיוון הלא נכון, וברובם לא חל שיפור.
לאחר מכן נמנים 13 צעדים שיש לנקוט כדי לטפל במשבר ולעבור לקיימות.
אזהרת מדעני העולם ממצב חירום אקלימי (2019)
בנובמבר 2019 פורסם מאמר המזהיר מפני מצב חירום אקלימי, תחת הכותרת "אזהרת מדעני העולם ממצב חירום אקלימי".
המאמר פורסם כטור דעה בכתב העת BioScience בהוצאת אוניברסיטת אוקספורד.
על פי המאמר, שינויי האקלים הביאו למצב חירום שעלול להוביל ל"אסון קטסטרופלי" אם לא יבוצעו שינויים משמעותיים בפעילויות האדם הפוגעות באיכות הסביבה.
כ-1740 חותמים הם מארצות הברית, מעל 1500 מצרפת, מעל 900 מגרמניה, 825 מהממלכה המאוחדת, מעל 700 מברזיל וכ-700 מספרד.
החותמים הם מתחומי מחקר שונים, בהם מדעי הסביבה אך גם אסטרופיזיקה, פסיכולוגיה, סוציולוגיה, רפואה ותחומים נוספים.
בגרסה הראשונית היו 11,258 חתימות, אך חלקן התגלו כשגויות והוסרו מהרשימה.
כיום חתומים על המאמר 11,092 שמות.
מעל 1,000 מהחותמים הציגו את עצמם כתלמידים או מועמדים לדוקטורט ועוד כ-900 הזדהו כפוסט-דוקטורנטים.
המארגנים הציגו את כל החותמים כמדענים.
אולם היו שביקרו את ההגדרה של כל החותמים כמדענים.
עזרא לבנט טען בתוכנית הטלוויזיה שלו שבדק את שמות החותמים מקנדה ומצא שרובם אינם עוסקים במחקר, ושכמעט כולם אינם עוסקים בתחומים הרלוונטיים למאמר.
בין החותמים מישראל נמנים אופירה אילון, תמר דיין, עדי וולפסון, אבישג זהבי, רון מילוא ואביתר נבו.
אזג'יאן אליוסקי (במקדונית: Езѓан Алиоски, באלבנית: Ezgjan Aliu; נולד ב-12 בפברואר 1992) הוא כדורגלן מקדוני המשחק בעמדות שחקן הכנף והמגן השמאלי בלוגאנו ובנבחרת מקדוניה הצפונית.
כבעל רגל שמאל דומיננטית, משחק אליוסקי בדרך כלל כשחקן כנף שמאלי, אם כי הוא יכול לשחק גם בעמדות החלוץ, הקשר ההתקפי, בכנף ימין או כמגן שמאלי.
אליוסקי הצטרף לאקדמיית הכדורגל של יאנג בויז ברן ב-2003, והחל את הקריירה שלו כמגן שמאלי בקבוצת המשנה של המועדון, במדיה שיחק 57 משחקים והבקיע ארבעה שערים.
בינואר 2013 הוא הושאל לשפהאוזן מהליגה השווייצרית השנייה, לפני שעבר אליה בחוזה קבוע באוקטובר של אותה שנה, והבקיע ארבעה שערים ב-77 משחקים.
אליוסקי הושאל ללוגאנו בינואר 2016, וערך את משחק הבכורה שלו ב-13 בפברואר, בהפסד קבוצתו 1–2 לתון.
אף על פי שהוחתם כמגן שמאלי, לקראת סיום עונת 2015/2016 הועבר על ידי מאמן לוגאנו, זדנאק זמאן, לעמדות הקשר ההתקפי מצד ימין והחלוץ.
הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במדי לוגאנו ב-11 במאי, בניצחון 0–4 על פ.צ.
ביוני 2016 חתם על חוזה קבוע בלוגאנו.
המאמן החדש של לוגאנו, אנדראה מאנצו, המשיך להשתמש בו בעמדות ההתקפה מתחילת העונה, ושערו הראשון בעונת 2016/2017 הובקע ב-30 ביולי, בניצחון 1–2 על יאנג בויז ברן, במסגרת המחזור השני של הליגה.
הוא הבקיע שבעה שערים בעשרת משחקיו הראשונים בקבוצה, וב-19 באפריל הבקיע שלושער בניצחון 2–4 על סיון.
אליוסקי המשיך להרשים, וסייע ללוגאנו לסיים את העונה במקום השלישי בליגת העל השווייצרית.
באותה עונה הבקיע 16 שערים ב-34 משחקים וסיים במקום השלישי בטבלת מלך השערים של הליגה, מאחורי סיידו דומבייה (20 שערים) וגיום אוארו (18 שערים).
בנוסף, סיים במקום השלישי גם בכמות הבישולים, עם 14 ב-34 משחקי ליגה.
ב-13 ביולי 2017 הצטרף ללידס יונייטד מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ, וב-6 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, בניצחון 2–3 מעל בולטון וונדררס, במהלכו גם בישל לכריס ווד את אחד השערים.
לאחר בישול נוסף, הוא נבחר למצטיין במשחק הניצחון 0–2 על סנדרלנד ב-19 באוגוסט.
ב-26 באוגוסט נבחר למצטיין במשחק פעם נוספת, לאחר שהבקיע את שערו הראשון במדי הקבוצה בניצחון 0–2 על נוטינגהאם פורסט, שנבחר ב-15 בספטמבר לשער החודש.
בנובמבר 2017 הבקיע בכל ארבעת משחקי הקבוצה וזכה בתואר השחקן המצטיין של המועדון לחודש זה.
ב-16 באפריל 2018 היה לאחד מתוך ארבעה שחקני לידס שהיו מועמדים לתואר שחקן השנה של המועדון.
ב-21 באפריל הבקיע את שער הניצחון, שהיה שערו השביעי באותה עונה, בדרבי של יורקשייר מול בארנסלי, שהסתיים בתוצאה 1–2. הוא סיים את העונה עם שבעה שערים וחמישה בישולים.
ב-5 במאי 2018 זכה אליוסקי בתואר שער העונה, שהובקע במשחק מול נוטינגהאם פורסט, בטקס השנתי שערכה לידס יונייטד לציון סיום העונה.
ב-11 באוגוסט 2018 הבקיע אליוסקי את שערו הראשון לעונת 2018/2019, בניצחון 1–4 על דרבי קאונטי, וגם בישל את השער השני במשחק.
הוא פתח את העונה בעמדת שחקן הכנף השמאלי או הימני, אך לאחר פציעתו של בארי דאגלס, הוסט לעמדת המגן השמאלי, זכה לשבחים על הופעותיו והותיר את דאגלס על הספסל גם לאחר שזה חזר לכשירות.
הוא הצטיין בתפקידו באגף השמאלי לכל אורך 2019, הבקיע שערים נגד סטוק סיטי, בולטון וונדררס ו-ווסט ברומיץ' אלביון, והעלה את מאזן הכיבושים שלו לשבעה בעונת 2018/2019, עד אשר ב-22 באפריל הוחלף לאחר 12 דקות כתוצאה מקרע במיניסקוס והחמיץ את שארית העונה, כולל שלבי הפלייאוף.
במהלך עונת 2018/2019 הוא שותף ב-47 משחקים בכל המסגרות והבקיע שבעה שערים.
לאחר שסיימה את העונה במקום השלישי בליגה והחמיצה את ההעפלה האוטומטית לפרמייר ליג כתוצאה מההפסד לוויגאן את'לטיק ב-19 באפריל, הוגרלה לידס לשחק בפלייאוף מול דרבי קאונטי, שסיימה את הליגה במקום השישי, בעוד אליוסקי כבר סיים את העונה בשל פציעתו.
לידס ניצחה את המשחק הראשון שהתקיים בפרייד פארק בתוצאה 0–1, אך במשחק השני, שהתקיים באלנד רואד, הפסידה 2–4, ו-3–4 בסיכום שני המשחקים.
לידס הודחה ודרבי קאונטי עלתה למשחק הגמר מול אסטון וילה.
לאחר עצירת עונת הכדורגל בבריטניה במרץ 2020 בשל התפרצות נגיף הקורונה, התחדשו המשחקים ביוני, ולידס הצליחה להעפיל לפרמייר ליג בפעם הראשונה לאחר 16 שנה, ובנוסף זכתה גם באליפות הצ'מפיונשיפ.
לאליוסקי היה חלק חשוב בהישג, כאשר הבקיע שערים קריטיים ושינה מהלכי משחקים.
אליוסקי שיחק את משחקו הראשון בפרמייר ליג ב-19 בספטמבר 2020, כאשר נכנס כמחליף בדקה ה-70 במקומו של פטריק במפורד בניצחון 3–4 על פולהאם.
הוא פתח לראשונה בהרכב של לידס במשחק מול מנצ'סטר סיטי ב-5 באוקטובר שהסתיים בתוצאה 1-1, מכיוון שג'ק האריסון המושאל ממנצ'סטר, לא יכול היה להשתתף במשחק מול קבוצת האם שלו.
ב-16 בדצמבר הבקיע את שער הבכורה שלו בפרמייר ליג, בניצחון קבוצתו 2–5 על ניוקאסל יונייטד.
ב-29 בדצמבר, במשחק בו ניצחה לידס יונייטד את וסט ברומיץ' אלביון בתוצאה 0–5, הבקיע את שערו השני בפרמייר ליג ואף נבחר לשחקן המצטיין מטעם ה-BBC.
במרץ 2021 החלו דיווחים על מעבר אפשרי של אליוסקי לגאלאטסאריי בסיום העונה, דבר שעורר כעס בקרב אוהדי לידס.
בסיום עונת 2020/2021 הציעה הנהלת לידס לאליוסקי חוזה חדש, אך הצדדים לא הגיעו להסכמות והשחקן עזב את המועדון לאחר ארבע שנים.
ב-29 ביולי 2021 חתם באל-אהלי מליגת העל הסעודית.
בעונת 2024/2025 שיחק רק במסגרת ליגת האלופות האסייתית עילית, אך היה שותף לזכייה הראשונה בתולדותיה של קבוצתו בטורניר לאחר ניצחון בגמר 0–2 על קווסאקי פרונטלה ב-4 במאי 2025.
ב-2 באוגוסט 2022 הושאל לפנרבחצ'ה מליגת העל הטורקית עד סיום העונה.
בסיום העונה זכה עם קבוצתו בגביע הטורקי, לאחר ניצחון 0–2 בגמר על איסטנבול בשאקשהיר.
אליוסקי, שהיה יכול לשחק עבור נבחרת מקדוניה הצפונית (שנקראה בעבר הרפובליקה היוגולסבית לשעבר של מקדוניה), או נבחרת אלבניה בשל מוצאו, בחר לייצג את המדינה בה נולד, מקדוניה הצפונית.
לאחר ששיחק בכל הנבחרות הצעירות, ערך אליוסקי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת של מקדוניה ב-11 באוקטובר 2013, במשחק מול ויילס.
שערו הבינלאומי הראשון נכבש נגד אלבניה ב-5 בספטמבר 2016, במסגרת משחקי מוקדמות מונדיאל 2018. תחילה שיחק בעיקר בעמדת המגן השמאלי, ובעקבות השינוי בעמדות בהן שיחק במסגרות המועדונים הוסט לעמדות התקפיות יותר גם בנבחרת.
ב-12 בנובמבר 2020 היה שותף להעפלתה הראשונה בהיסטוריה של נבחרת מקדוניה הצפונית לטורניר גדול, יורו 2020, לאחר ניצחון 0–1 על נבחרת גאורגיה.
במאי 2021 נכלל אליוסקי בסגל הסופי לקראת יורו 2000, שנדחה בשנה בשל מגפת הקורונה.
הוא היה מעורב בתקרית במהלך המשחק הראשון בטורניר מול אוסטריה.
מיד לאחר שהבקיע שער לזכות קבוצתו, התעמת מרקו ארנאוטוביץ' מאוסטריה (חצי סרבי במוצאו) עם שחקני צפון מקדוניה (האלבנים במוצאם), אגזון בייטולאי ואליוסקי, והשמיע כלפיהם הערה גזענית בסרבית.
מאוחר יותר התנצל ארנאוטוביץ' על התקרית, אך כתוצאה מכך הורחק על ידי אופ"א מהמשחק הבא בטורניר, מול הולנד.
ליגת האלופות האסייתית עילית: 2024/2025
שער החודש של הפוטבול ליג צ'מפיונשיפ: אוגוסט 2017
אזהרת מסע היא סדרת טלוויזיה ישראלית-נורווגית מסוגה דרמת מתח, שכתבו רונית ויס ברקוביץ ביחד עם התסריטאי הנורווגי קירה הולם יוהאנסן, שהופקה על ידי נטפליקס, ועלתה לשידור ב-11 באפריל 2021, ב-HOT וב-TV 2 נורווגיה.
היא מצולמת ברובה בישראל וחלקה בנורווגיה, והיא מדוברת בארבע שפות (עברית, אנגלית, נורווגית וערבית).
הסדרה בוימה על ידי אורי ברבש וסטיאן כריסטיאנסן הנורווגי.
ההפקה של הסדרה החלה ב-2019, ובמאי 2020 החלה ההפקה בפרה-פרודקשן לקראת צילומים, אך משפרצה מגפת הקורונה בישראל, היא הוקפאה.
תחילה אלון אבוטבול היה זה שלוהק לגלם את הדמות של אריק, אך הוא הוחלף בעמוס תמם.
עם עלייתה לשידור ב-HOT באפריל 2021 הסדרה זכתה לביקורות פושרות בישראל שטענו שהעלילה היא צפויה וקלישאתית.
למרות זאת כאשר עלתה לשידור בנטפליקס, זכתה הסדרה במקום רביעי כסדרה הכי נצפית בעולם בשבוע האחרון של שנת 2021.
ב-2024 פורסם שליאור אשכנזי (מאוחר יותר הוחלף בשי אביבי) ואביב פנקס לוהקו לעונה השנייה של הסדרה.
במרץ 2025 פורסם שהשחקנית הנורווגית אנדרה ברנצן שכיכבה בעונה הראשונה ביטלה את השתתפותה בעונתה השנייה של הסדרה וכך גם חברת ההפקה הנורווגית שלא לקחה חלק בעונה השנייה בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
החליפה אותה השחקנית הדנית לאורה קרונבורג קיאר.
העונה השנייה ("אזהרת מסע: אתונה") עלתה לשידור ברשת 13 ב-3 באפריל.
נדב (דניאל ליטמן), מוזיקאי יוצא יחידה קרבית, שגדל במשפחה חרדית.
לאחר שהוא, אמו ואחותו הקטנה (שירה יוסף) יצאו בשאלה, האב ניתק עמם כל קשר.
באחת מהופעותיו הוא פוגש את פיה (אנדראה ברנצן), תיירת נורווגית צעירה בת 24 וסטודנטית לרפואה, שמוצאת חן בעיניו והוא מזמין אותה להצטרף אליו ואל אחותו לחופשה בסיני.
בחופשה בסיני נחטפים השלושה בידי ארגון הטרור דאעש.
בתמורה לחייהם דורש ארגון הטרור לשחרר מחבלים הכלואים בישראל ובנורווגיה.
אם האסירים לא ישוחררו – בני הערובה יוצאו להורג.
ממשלות ישראל ונורווגיה מתנגדות לעסקה עם דאעש.
הם בילו את רוב זמנם בהמתנה מחוץ לחדר הישיבות, והעוינות הראשונית בין השלושה הפכה לידידות, ואף נוצר סיפור אהבה טעון בין אלכס לאריק.
בשעה שנחתם ההסכם, חזר כל אחד לחייו והם נפרדו.
אריק אפילו לא ידע שאלכס בהריון ממנו עם פיה.
אלכס התחתנה במהירות עם קארל (אנדרס אנדרסן) וקיוותה שהסוד הגדול שלה לא ייחשף.
בינתיים, אמם של החטופים הישראלים מקימה אוהל מחאה בירושלים ומנסה להפעיל לחץ ציבורי למען שחרורם.
אף על פי שקארל מופתע בכלל מעצם ביקורה של בתו בישראל, אמו מבינה את הסיבה לכך – פִּיָה טסה בעקבות רצון לפגוש את אביה הביולוגי.
משוגעת מדאגה, אלכס מגיעה לישראל ומספרת לאריק, כיום השר הישראלי לענייני מודיעין, כי הילדה הנורווגית החטופה היא למעשה בתו.
כעת אריק יצטרך להסתכן בכול כדי להציל את הבת שהוא מעולם לא ידע עליה.
הרחק משם, בנורווגיה, קארל מנסה לשחרר את המחבל שעצור בנורווגיה כדי להחליפו בילדה החטופה, שגידל כבתו שלו.
אלכס, שמבינה כי שני הגברים, אריק וקארל, לא מצליחים להציל את בתה מגלה כי אחד החוטפים הוא בנה של ליילה.
שנים לאחר שיחות אוסלו, שוב נפגשת שלישיית אריק-אלכס-ליילה, הפעם כדי לתכנן פעולה מורכבת שתביא את ילדיהם הביתה.
פיה מתנדבת במחנה פליטים באתונה, יוון, היא מתקשרת לאביה, אריק, פעמים רבות אך הוא מסנן אותה.
אריק הוא המועמד הבכיר לראשות הממשלה של ישראל.
לבסוף, פיה מצליחה לשכנע את אריק והוא מגיע להיפגש איתה ביוון.
אך חבורה של נאו-נאצים שעוקבת אחרי פיה רודפת אחריהם והם נאלצים לברוח.
השניים בטוחים שהחבורה רודפת אחרי אריק ולא פיה.
הם רודפים אחרי פיה מכיוון שאביה (קארל) הוא עו"ד חשוב בנושא ההגירה באירופה, דבר שהם לא מסכימים איתו.
בינתיים, מגיעים מישראל שני סוכנים למצוא את אריק ולהחזיר אותו לארץ לפני שיהיה מאוחר מדי.
דמותשחקן/יתתיאורהערותאריק שורעמוס תמםשר המודיעין בממשלת ישראל.
כפקיד זוטר במשרד החוץ היה מעורב במגעים בהסכמי אוסלו ב-1993 והתלווה למשלחת הישראלית.
בעלה של דנה ואב לשלושת ילדיה.
אביה הביולוגי של פיה.דנה שוררותם אבוהבאדריכלית ירושלמית מצליחה ואשתו של אריק.
בתו של שופט שגדלה במשפחה מבוססת.פִּיָה באקהאנדראה ברנצן/לאורה קרונבורג קיארסטודנטית נורווגית לרפואה המגיעה לישראל ונחטפת בסיני על ידי ארגון דאעש.נדב סולומוןדניאל ליטמןיוצא יחידה קרבית שגדל במשפחה חרדית.
אחרי שהוא, אמו ואחותו הקטנה יצאו בשאלה, האב ניתק איתם כל קשר.
מוזיקאי שכאשר באחת מהופעותיו נשאה חן בעיניו תיירת נורווגית צעירה, הוא מזמין אותה להצטרף אליו ואל אחותו לחופשה בסיני, שם נחטפים שלושתם על ידי ארגון דאעש.נועה סולומוןשירה יוסףאחותו של נדב.
גדלה במשפחה חרדית ואחרי שהיא, אחיה ואמה יצאו בשאלה אביהם ניתק איתם כל קשר.
נחטפת על ידי דאעש ונרצחת בעקבות ניסיון החילוץ הכושל.ליילה אל כילאניראידה אדוןלשעבר מתורגמנית של המשלחת הפלסטינית בהסכמי אוסלו.
בנה הוא אחד החוטפים מטעם ארגון דאעש.ענת סולומוןורד פלדמןאמם של שני האחים החטופים בידי דאעש.אלכס באקהאנקה פון דר ליפהאמה של פיה.
בתקופת הסכמי אוסלו עבדה במכון FAFOקארל באקהאנדרס אנדרסןאביה של פיה.יוסף אל כילאנישאדי מרעיבנה של ליילה.
אחד החוטפים מטעם ארגון דאעש.מושגיל פרנקהרמטכ"ל, יוצא חטיבת גולני.שאול גרנטבועז קונפורטיחייל לשעבר ביחידה של אריק, בעל חברת אבטחה פרטית.
ביצע ניסיון חילוץ של החטופים שכשל.באשירג'מיל ח'ורימפקד החמאס בעזה.
פועל להפסקת ההפגנות ושחרור החטופים מידי דאעש.אורן שורעידן שקרוקהבנו של אריק.עלמה שורתמר צורבתו של אריק.בתפקיד עצמהגל גבאיעיתונאית שמראיינת את אריק.בת-אלרעות פורטוגלהעוזרת האישית / מזכירתו של אריק, שר המודיעין.מוכר המזכרותאלון דהןהרב סולומוןגולן אזולאיאביהם של נדב ונועה.עליהישאם סלימאןמפקד חוליית דאעש בסיני החוטפת את השלישייה.אדווה (מיכל)אביב פנקססוכנת מוסד.
מתחזה לעוזרת של אריק שור כדי לוודא שהוא יכול להיות ראש הממשלה הבא של ישראל.עונה 2
אזדמיר אסף (בטורקית: Özdemir Asaf; 11 ביוני 1923, אנקרה - 28 בינואר 1981, איסטנבול) היה משורר טורקי.
אסף נחשב לאחד מגדולי המשוררים הטורקיים בעת החדשה.
שמו האמיתי הוא האליט אזדמיר ארון (Halit Özdemir Arun).
אביו, מהמט אסף, היה אחד ממייסדי מועצת המדינה הטורקית.
ב-1930, שנת מותו של אביו, החל ללמוד בבית הספר גלאטסראיי שבאיסטנבול.
ב-1941, כשהיה בכיתה י"א, התקבל לבית הספר התיכון לבנים קבטאש, וסיימו ב-1942. בשנה שלאחר מכן, החלל ללמוד משפטים באוניברסיטת איסטנבול, וכן למד עיתונות.
בזמן לימודיו, עבד בעיתונים טנין וזמאן ותרגם.
המאמר הראשון של אסף פורסם במגזין Servet-i Fünun (Uyanış).
ב-1951 ייסד את הוצאת Sanat Basımevi ופרסם את ספריו תחת השם יוברלק מסה יאנילארי (Yuvarlak Masa Yayınları, שפירושו "פרסומי השולחן העגול").
ב-1962 היה מהמייסדים של האגודה לזכויות מחיה בסיסיות (Temel Hakları Yaşatma Derneği).
יחד עם אטילה אילהאן, ערך אסף מפגשים ספרותיים רבים עם הקהל.
הוא ביקר בחוף המזרחי של ארצות הברית ב-1941, וערך מסע בו ביקר ברוב מדינות אירופה, שהתחיל בלפלנד ב-1959. ב-1966, בהזמנת התאחדות הסופרים המקדוניים, ביקר ביוגוסלביה והשתתף שם בקונגרס הסופרים.
שם הבדידות / اسم العزلة (בטורקית: Yalnızlığın Adı), תרגומים לעברית ולערבית של מבחר משירים.
תרמה לעברית: שרון שדה, תרגמה לערבית: עאידה נאסראללה, הוצאת גמא, 2021.
המפעל התפרסם במיוחד בעת הפלישה הרוסית לאוקראינה והמצור על מריופול כשהוא מהווה כעין מצודה וכיס התנגדות לכיבוש הרוסי במריופול.
בפברואר 1930, על-פי החלטה של המועצה העליונה לכלכלה לאומית של ברית המועצות, הוחלט על הקמתת אזובסטאל פלדה ומתכות כחלק מתוכניות החומש שתוכננו בגוספלאן.
ההחלטה להקמת המפעל במאריופול, שהייתה אז חלק מאוקראינה הסובייטית, נבעה בשל הקרבה היחסית שתקל על ההובלה הימית ממרבצי הברזל בסמוך לעיר קרץ' שבחצי האי קרים.
בניית האתר החלה ב-7 בנובמבר באותה השנה, וכשנה לאחר מכן החלה בניית הנמל בשטח המפעל שישמש להובלת המטען.
בסה"כ הוקצו כ-292 מיליון רובל לבניית המפעל.
ב-12 באוגוסט 1933 הופק לראשונה במפעל ברזל מותך מתנור פיצוץ מס' 1, ובינואר 1935 החל ייצור הפלדה.
המפעל היה אחד ממפעלי המתכת הגדולים בברית המועצות ומשך אליו עובדי תעשייה רבים מבלארוס, גאורגיה, קזחסטן ורוסיה עד להפסקת הפעילות בו ב-7 באוקטובר 1941 בשל העברת התעשייה הסובייטית מזרחה עקב פלישת גרמניה הנאצית לברית המועצות במה שנודע כמבצע ברברוסה.
לאחר נסיגת הגרמנים ופיצוץ המפעל החלו העבודות לשיקום המפעל שהיה הרוס לחלוטין; כחלק מעבודות השיקום ובשל המלחמה שהייתה בעיצומה נבנו במפעל בונקרים תת-קרקעיים ורשת מפותחת של מנהרות תת-קרקעיות ומערכות תקשורת.
בשנת 1944 חזר לפעול במפעל תנור-הפיצוץ והחלה הפקת החמצן הדרוש לייצור הפלדה וב-3 ביולי 1945 חזר המפעל לפעולה.
בשלהי חודש פברואר 2022, בראשית הפלישה הרוסית לאוקראינה והמצור על מריופול, הזהירו פוליטיקאים אוקראינים והנהלת המפעל מפני נזקים העלולים להתרחש למפעל, וניסו לנקוט צעדים שיבטיחו מניעת נזק סביבתי במפעל.
על-פי ההערכות, נמצאים בשטח המפעל כ-3,500 מתבצרים.
המצב בתוך המפעל קשה, והמתבצרים אף העבירו מסר כי כל הנמצאים בתוכו עלולים למצוא שם את מותם.
כמו כן נטען כי הכוחות הרוסיים עשו שימוש בפצצות חודרות בונקרים בהפצצות על המפעל.
ב-21 באפריל, לאחר שבועות של לחימה עיקשת, הכריז נשיא רוסיה ולדימיר פוטין כי ההתקפה על המפעל תיפסק כדי למנוע אבדות נוספות לצד הרוסי, אך הוא יושם במצור עד לכניעת המתבצרים.
מאידך גיסא, נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי הודיע כי המשא ומתן להפסקת הלחימה בין המדינות ייפסק אם שארית הכוחות האוקראינים במפעל ייהרגו.
מאוחר יותר הודיעה רוסיה כי המתבצרים במפעל נכנעו - דבר שהתברר כלא נכון לעת עתה; מנגד טענה אוקראינה כי ההתקפה על המפעל לא נפסקה כהודעת הרוסים.
אזובסטאל מתכות כוללת מספר מפעלי ברזל ופלדה, וכן מפעלים לייצור קוק (מלבד מפעל נוסף לייצור קוק (HKAZ) שנמצא בבעלות החברה באבדייבקה, מחוז דונייצק).
במפעל ישנם שישה תנורי-פיצוץ לייצור הפלדה, ומפעלים לגלגול מתכות, מסילות רכבת ונמל ימי.
בשנת 2005 הייצור במפעל עמד על 5,906,000 טון פלדה, ב-2014 לאחר תחילת הלחימה בדונבאס חלה ירידה מעטה בייצור ודווח כי הייצור השנתי של פלדה גולמית היה מעל 4,000,000 טון.
באותה עת עבדו במפעלי המתכת כ-40,000 עובדים.
בשנת 1984 הפך המפעל להיות מפעל לייצור מתכות.
ובשנת 2006 עברה החברה לבעלות ישירה של קבוצת מטינווסט האוקראינית (Metinvest Holding LLC, שהיא תחת חברת הגג ההולנדית Metinvest B.V) שהוקמה באותה השנה ורובה בבעלות SCM בבעלות איש העסקים והאוליגרך האוקראיני רינאט אחמטוב.
חברות הבת של המפעל (שהוא בעצם חברת אזובסטאל) הן: SigmaTV ,Marita ,AzovMed, SigmaTV Channel.
אֲזוֹבְיוֹן שָׂעִיר (שם מדעי: Lavandula pubescens Decne) הוא בן שיח מדברי בסוג אזוביון ממשפחת השפתניים.
גבעוליו רְבוּעִים וזקופים, גובהו עד 100 ס"מ, עליו שעירים, גזורים ומנוצים פעמיים.
תפרחתו צפופה ובקצה הגבעול, אורך הפרחים כס"מ אחד.
העלים והפרחים מפיצים ריח מיוחד וחריף, המזכיר את ריח הזעתר.
ניתן להכין מן העלין חליטת צמחים טעימה.
מין נוסף של אזוביון שגדל באזורים חופפים כמעט אזורים שגדל בהם אזוביון שעיר הוא אזוביון מדברי שעליו קירחים ודרושה לו לחות פחותה יותר.
ולכן, מוצאים אותו גדל במדבר בסדקי סלעים ובוואדיות חמות לאורך הערבה ובייחוד בסביבות מדבר יהודה ועד ואדי קלט.
אם כי, למין זה בדומה לאזוביון מדברי גמישות רבה באורך עונת הפריחה.
אֲזוֹבְיוֹן שָׂעִיר הוא בן שיח ריחני, מעוצה בבסיסו ומסתעף מבסיסו, בעל גבעולים רבים וזקופים, וגובהו בין 40 עד 100 ס"מ.
הגבעולים רְבוּעִים וירוקים, נגדיים וזקופים, נושאים עלים לאורך רוב אורכם.
דמויי ביצה מוארכת, מחולקים (גזורים-מנוצים)
העלים נגדיים, קירחים, דמוי ביצה רחבה, מחולקים (מנוצים) פעמיים לאונות מוארכות ומחודדות למדי, שרוחבן כ-1 עד 2 ס"מ (בשונה מאזוביון המדברי שעליו קירחים ומנוצים פעם אחת, ובשונה מאזוביון דגול.
בעת מילולם של עלים צעירים הם מדיפים ריח טיפוסי וחריף.
התפרחות דמויות שיבולת, צפופות, קצרות, דורי התפרחת מקורבות מאוד זו לזו.
התפרחות ממוקמות לאורך החלק העליון של הגבעולים בודדות או מקובצות על גבעול מסתעף.
החפים המלווים את התפרחות קצרים ואורכם מגיע כמעט לאורך הגביע.
הפרחים ערוכים בזוגות נגדיים וסדורים שתי וערב - זוגות הפרחים העוקבים ממוקמים בזווית ישרה זה לזה.
הפרחים קטנטנים, אורכם כ-8 עד 10 מ"מ (גונם לרוב בהיר יותר מזה של אזוביון מדברי).
הגביע דמוי צינור קצר וירקרק, בעל 13 עד 15 עורקים ודו-שפתני עם 5 אונות קצרות.
צינור הכותרת ארוך ובולט במידה רבה מן הגביע, והוא דמוי צינור ארוך מאוד כפוף בקצהו ונפתח בקצהו ל-5 אונות.
בשנים יבשות לא יפרח כלל, בשנים גשומות במקומות יבשים יחסית הפריחה תהיה אביבית וקצרה ובמקומות לחים יותר (שקעים וצידי דרכים) הפריחה תימשך עד הקיץ.
התפוצה של אזוביון שעיר משתרעת באזורים הסהרו-ערבי והסודני, דהיינו במדבריות ערב ובמזרח-אפריקה.
הוא פזור עד מצוי לאורך חופי ים המלח (בקעת ים המלח), נדיר דרומה לאורך כל הערבה, בנגב הדרומי ובדרום סיני.
אזוביון שעיר בונה חברות ערוצים והוא רגיש יותר ליובש ופחות שכיח כצמח שולט בחברות אלו בשונה מאזוביון מדברי ששולט בערוצים של סלעים מגמתיים בסביבות אילת ובסיני.
אֲזוֹבִית רָמוֹן (Origanum ramonense Danin) הוא בן-שיח מדברי, בן קיימא, נדיר מאוד, בסכנת הכחדה ואנדמי לדרום ישראל (הר הנגב) ממשפחת השפתניים.
המין גדל בכיסי קרקע במחשופים של סלעי גיר ודולומיט או בכיסי קרקע במצוקים וגם בערוצים קטנים סמוך למחשופי סלעים.
מין זה אותר על ידי הבוטנאי אבינעם דנין בשנת 1965 והוגדר ופורסם על ידו בשנת 1967. הסוג אֲזוֹבִית (שם מדעי: .Origanum Tourn.
ex L) הוא סוג של בני-שיח ועשבים רב-שנתיים ריחניים המונה כ-57 מינים ו-9 תת-מינים.
בישראל שלושה מיני בר: אזובית רמון, אזובית המדבר ואזוב מצוי (אזובית מצויה) ועוד 4 מיני בר: אזובית סיני במערב סיני ושלושה בממלכת ירדן: אזובית ירדנית, אזובית פטרה ואזובית פונון.
אזובית רמון דומה לאזובית המדבר, אך שונה ממנה בכמה מאפיינים.
הפריחה העזה חלה מסוף מרץ מדלדלת לאורך הקיץ ומתחזקת בסתיו ונמשכת עד אמצע דצמבר, והכל בהתאם ללחות הקרקע בכיס הסלע שהפרט נתון בו.
אזובית רמון היא בן-שיח קטן אפרפר, מסועף, צפוף, גובהו עד 50 ס"מ, קוטרו עד 40 ס"מ, בעל שערות צפופות ומפושקות ומדיף ריח תימול (זעתר, מתאים לתיבול פיצה).
מין זה הוא צמח סלעים מדברי בן קיימא שגדל בכיסי קרקע במחשופים של סלעי גיר ודולומיט וצור או בכיסי קרקע במצוקים וגם בערוצים קטנים סמוך למחשופי סלעים.
המין מכוסה הן בשערות בלוטיות קצרות וצפופות והן בבלוטות צהבהבות או אדמדמות ועיתים בשערות רב-תאיות מסועפות צפופות או דלילות.
הגבעולים זקופים, מסועפים, רבועים ושעירים.
העלים נגדיים, פשוטים, יושבים, תמימים, דמוי ביצה רחבה, בסיסם דמוי לב ואורכם 8 עד מ"מ.
ההתאמה ליובש הבולטת אצל אזובית רמון היא חילוף עלים בעונות השנה.
עלי החורף גדולים יחסית ורחבים (4 עד 7 מ"מ) יותר מעלי הקיץ הכהים והקטנטנים.
הלבלוב בחורף הוא ניכר בעלי חורף גדולים הנישאים על ענפים המלבלבים מבסיס הצמח.
התפרחת לא צפופות ונושאות כמה פרחים.
הפרחים דו-מיניים, בעלי עטיף כפול, דו-שפתניים, מאוחי עלים, צבעם לילך חיוור, אורכם כ-9 מ"מ ומופיעים זוגות-זוגות.
ובפקעיות שלצד הפרחים הפורחים מבצבצות כותרות ארגמניות (מעין כדור גלידה בגביע).
הגביע, שאורכו 3 עד 4.5 מ"מ, דמוי פעמון, דו-שפתני מאוחה עלים חלקית, בעל כ-13 עורקים, שפת הגביע עם 5 שיניים שוות פחות או יותר, והן כמעט משולשות שקוקודן חד.
לוע הגביע עם טבעת שעירה וכולו מכוסה בשערות פשוטות מפושקות צפופות.
הכותרת פעמונית, צבעם לילך חיוור.
ובפקעית (בתוך הגביע בפרחים צעירים) צבעה ארגמן.
עמוד העלי אחד בולט שיוצא מבין המגורות, מבסיס השחלה ומתפצל בראשו לשתי זרועות בלתי שוות.
אַזוּבִּיקה גודסון אוֹקֵצ'וּקוּ הוא כדורגלן ניגרי המשחק בעמדת הקשר בריזספור.
אוקצ'וקו נולד וגדל בניגריה, ובאמצע עונת 2012/2013 החל לשחק בקבוצת הבוגרים של ביילסה יונייטד הניגרית.
באוגוסט 2015 עבר לשחק בייני מלטיאספור מליגת המשנה הטורקית.
ב-19 באוגוסט 2018 נרכש תמורת שני מיליון אירו על ידי פירמידס מליגת העל המצרית.
בינואר 2019 הושאל לריזספור הטורקית עד לתום העונה.
באוגוסט 2019 הושאל לעונה אחת לאיסטנבול בשאקשהיר, ובתום העונה זכה עם הקבוצה באליפות הראשונה בתולדותיה.
באוגוסט 2020 נרכש אוקצ'וקו על ידי בשאקשהיר תמורת 1.5 מיליון אירו.
בינואר 2022 הושאל לייני מלטיאספור עד לתום העונה.
ב-29 במרץ 2016 ערך את הופעתו היחידה בנבחרת ניגריה הבוגרת, כשעלה כמחליף ושיחק 26 דקות בהפסד נבחרתו 0–1 ל במסגרת משחקי מוקדמות גביע אפריקה לאומות 2017.
אוקצ'וקו היה בסגל נבחרת ניגריה האולימפית במשחקי אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו ב-2016, בה זכתה הנבחרת במדליית הארד, ושיחק בכל משחקי הנבחרת בטורניר מלבד אחד, ממנו הושעה בשל צבירת כרטיסים צהובים.
אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו: מדליית ארד (2016).
אזהרות התצפיתניות הן האזהרות שדיווחו התצפיתניות שבעוטף עזה על פעילות החמאס ליד גדר הגבול בחודשים הראשונים של 2023 ובעיקר בשבוע שלפני טבח שבעה באוקטובר.
בתחקירים עיתונאיים התגלה שהאזהרות (כולל על אימון ב-3.10 שמדמה חדירה ליישובים וחטיפת אזרחים) לא קיבלו התייחסות מצד מפקדי החיילות ואמ"ן, ובהתאם לתוצאות מתקפת הפתע הן התפרסמו באמצעי התקשורת בשם "מחדל התצפיתניות".
תצפיתניות הוצבו בחלק מהעמדות הקרובות לגבול ישראל – רצועת עזה, לדוגמה במוצב נחל עוז במרחק קילומטר אחד מהגבול, לשם צפייה במידע שהגיע מאמצעי תצפית שלאורך הגבול.
על פי ראיונות ועדויות של תצפיתניות ששירתו בגזרה, בשבועות ובחודשים שלפני מתקפת הפתע נצפתה פעילות חריגה בסביבת הגדר.
בין היתר דיווחו התצפיתניות כי הן ראו שיירות טנדרים, אימונים, תרגול השתלטות על טנק, ופיצוץ מטענים קרוב מאוד לגדר.
ב-7 באוקטובר 2023 מחבלי החמאס התקיפו וכבשו את מוצב נחל עוז.
15 תצפיתניות מגדוד 414 נהרגו במתקפה ו-7 נחטפו.
התצפיתנית רוני אשל צפתה ודיווחה בזמן אמת על פיצוץ ומעבר הגדר.
התצפיתניות בחמ"ל לא פונו במשך 6 שעות עד שמחבלי החמאס הגיעו לחמ"ל ורצחו את אשל ושרפו את יתר התצפיתניות.
שאר התצפיתניות לא ראו את פריצת הגדר כי החמאס פוצץ את כל שאר המצלמות בעזרת רחפנים לפני הפריצה.
עד למתקפת הפתע נתפס לעיתים תפקידן של התצפיתניות בצה"ל כ"נחות מבחינה מודיעינית ולא שווה ערך להערכות אמ"ן על כך שהחמאס מורתע".
אזהרות, נתונים ותובנות מודיעיניות שהופקו על ידי התצפיתניות לא קיבלו את המשקל וההתייחסות הרצינית הדרושה.
מעדויות שהצטברו, התצפיתניות התריעו פעמים רבות, כולל ב-3 באוקטובר (ארבעה ימים לפני הטבח) כשזיהו אימון של הג'יהאד האיסלאמי והחמאס שדימה פריצה של הגדר והשתלטות על יישובים בשטח ישראל, אך המפקדים לא התייחסו אליהן ברצינות ולא ראו בכך סכנה למתקפה בסדר גודל כפי שאכן עמדה להתרחש.
בנוסף, הקונספציה של צה"ל הייתה כי "החמאס מורתע" וכי קיימים אמצעים לאיתור ומניעת חדירות של מחבלים דרך הגדר.
לאחר המתקפה על ישראל נשמעו טענות כי התצפיתניות סבלו מיחס מזלזל מצד אמ"ן והמפקדים בשטח, בין היתר בשל מיקום תפקיד התצפיתנית בשרשרת הכוחות בצה"ל ומגדרן.
תצפיתניות שהתראיינו לעיתונות טענו שלא הקשיבו להתרעותיהן (ואף השתיקו אותן ואיימו עליהן במשפט) בשל יהירות ושוביניזם של הדרגים הממונים.
תחקירים עיתונאיים התבססו, בין היתר, על תמליל הקלטת הדיווח בקשר בזמן אמת של התצפיתנית רוני אשל על פריצת הגדר ועל תיעוד של רצח וחטיפת התצפיתניות מחמ"ל נחל עוז שצולם במצלמות שהמחבלים נשאו עליהם.
התחקירים התבססו גם על עדויות של תצפיתניות הודעות בקבוצות וואטסאפ וראיונות עם בני משפחה.
ב-23 באוקטובר 2023 הוריה של התצפיתנית רוני אשל התראיינו ל-ynet וטענו כי במשך חודשים בתם התריעה על עליה ברצינות האימונים של חמאס ועל איסוף מודיעין מצד הארגון על נקודות התורפה של גדר המכשול.
ב-25 באוקטובר 2023 תוכנית הטלוויזיה "זמן אמת" המשודרת בכאן 11 פרסמה את תחקירה בעניין מחדל התצפיתניות.
כשישה ימים לאחר מכן פרסמה התוכנית עדויות חדשות של התצפיתניות.
הוריה של התצפיתנית רוני אשל חקרו את המחדל באופן עצמאי והתראיינו לחדשות 12 בכתבה ששודרה בדצמבר 2023. בינואר 2024 התפרסם תחקיר על הנושא ב-BBC הבריטי שבו הופיעו עדויות בני משפחתה של אשל, עדויות של תצפיתניות ועוד.
בשנת 2025 הוצג במוזיאון תל אביב לאמנות מיצב הווידאו של טליה לביא, "משל החמ"ל", העוסק באזהרות התצפיתניות.
איך נתנו לשנאה ולקיצונים לפרק אותנו (ואיך נבנה חזרה) הוא ספר שנכתב על ידי עירן הלפרין, פרופסור לפסיכולוגיה חברתית באוניברסיטה העברית, והתפרסם במרץ 2024 בהוצאת כנרת זמורה.
הספר עוסק בשנאה בין קבוצות חברתיות וזהותיות בתוך החברה הישראלית.
הספר חוקר את שורשי השנאה ואת המנגנונים שמאפשרים ומעודדים אותה, תוך התבססות על עשרות מחקרים.
הספר מפענח מגמות עכשוויות שמחזקות אותה ומראה כיצד ניתן להתמודד עם ההקצנה והשנאה בחברה הישראלית.
הספר מסכם 15 שנות מחקר של הלפרין על החברה הישראלית.
הספר נכתב לפני טבח שבעה באוקטובר, אז הוקפא פרסומו, תוכנו עודכן והוא יצא לאור במרץ 2024. כבר בגרסה המקורית שלו הכותרת שלו התריעה על כך שהחברה הישראלית מפורקת וחשופה לאתגרים פנימיים וחיצוניים.נכון לפברואר 2025 הודפסו ממנו שלוש מהדורות.
השנאה היא רגש שלילי קיצוני שמופיע כשמפרשים את פעולת האדם או הקבוצה האחרת כסותרת את רצונותינו וצרכינו וכקשורה לטבע הבסיסי של האדם או הקבוצה.
השנאה יוצרת הבחנה מוחלטת בין קבוצת ההשתייכות לבין קבוצת האחר ומובילה לתפיסתו כלא מוסרי, רוצה להרע, לא אנושי ולא יכול להשתנות.
היא מובילה לעמדות לא סובלניות.
האדם או הקבוצה השונאת, ישאפו מתוך תחושת חולשה, להיפטר או להשמיד את מושא השנאה.
שנאה כלפי האחר מאפשרת להצדיק פגיעה בו באופן המספק הגנה מוסרית שמובילה לשימור רמת רווחה נפשית סבירה.
תהליך ההמרה של שנאה מאישית לקולקטיבית הוא מהיר.
כפרט בקבוצה שונאת מצופה מהאדם לשנוא, והוא מזדהה עם הרגש המקובל בה ומושפע מרגשות שאר חבריה.