tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
צילומי הסרט החלו בליברפול ב-19 בינואר 2015, ולאחר מכן המשיכו בפילדלפיה, העיר בה נולד וגדל רוקי.
הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-25 בנובמבר 2015, יום השנה ה-40 לסצנת הפתיחה של הסרט "רוקי" המקורי.
הסרט זכה לשבחי המבקרים שטענו שהוא הסרט הטוב ביותר בסדרה מזה שנים רבות.
סטאלון זכה בפרס גלובוס הזהב לשחקן המשנה הטוב ביותר, והיה מועמד לפרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר על משחקו בסרט.
זו הפעם הראשונה שסטאלון היה מועמד לפרסים אלה מאז "רוקי" הראשון, וזכייתו הראשונה בפרס גלובוס הזהב.
קריד 2 הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמת ספורט משנת 2018, בבימויו של סטיבן קאפל ג'וניור על פי תסריט שכתב סילבסטר סטאלון יחד עם ג'ואל טיילורן.
בסרט חוזרים לככב מייקל בי.
ג'ורדן, סילבסטר סטאלון, טסה תומפסון ופלישיה רשאד.
כמו כן מככבים גם דולף לונדגרן, ווד האריס, ראסל הורנסבי, אנדריי ווארד, בריג'יט נילסן, מיילו ונטימיליה והמתאגרפים איוונדר הוליפילד ושוגר ריי לאונרד.
הסרט הוא השמיני בזיכיון סרטי רוקי, אך מהווה גם ספין אוף מהסדרה המקורית וסרט המשך לקריד.
בשנת 1985, מתאגרף סובייטי בשם איוון דראגו (דולף לונדגרן) הורג את המתאגרף והאלוף במשקל כבד לשעבר אפולו קריד, שהיה באותו עת מאמנו של רוקי ונלחם בדראגו בקרב ראווה בלאס וגאס, מה שהיה אמור להיות קרב חובבים התפתח לקרב מהלומות אכזרי מצד דראגו שגרם למותו של קריד.
באותה שנה, רוקי בלבואה (סילבסטר סטאלון) הביס את איוון דראגו בקרב אגרוף חג המולד שנערך בברית המועצות.
כעבור 33 שנה, בנו של אפולו קריד, אדוניס (מייקל בי.
ג'ורדן), בעזרת אימוניו ועצותיו של רוקי, משתוקק לנקום את מות אביו כשהוא נלחם מול בנו של דראגו, ויקטור (פלוריאן מונטינו).
ג'ורדן - אדוניס "דוני" קריד
סילבסטר סטאלון - רוקי בלבואה
טסה תומפסון - ביאנקה טיילור
דולף לונדגרן - אייוון דראגו
פלוריאן מונטינו - ויקטור דראגו
ווד האריס - טוני "דוק הקטן" אוורס
ראסל הורנסבי - באדי מארסל
אנדריי ווארד - דני "הפעלולן" ווילר
פלישיה רשאד - מארי אן קריד
בריג'יט נילסן - לודמילה דראגו
מיילו ונטימיליה - רוברט בלבואה ג'וניור, בנו של רוקי
ג'ייקוב "סטיץ'" דוראן - עצמו
רוי ג'ונס ג'וניור - עצמו
שוגר ריי לאונרד - עצמו
קריבי היא עיר נמל שנמצאת באזור הדרום שבקמרון.
העיר ממוקמת כ-132 ק"מ מאבולווה, בירת האזור וכ-196 ק"מ מיאונדה, בירת קמרון.
כמות המשקעים הממוצעת היא 2,687 מילימטרים בשנה.
חודש אוקטובר הוא החודש שיש בו הכי הרבה גשם (432 מ"מ גשם), וחודש יולי הוא החודש שיש בו הכי פחות גשם (20 מ"מ גשם).
העיר ממקומת ליד הכביש האזורי P8 והכבישים הלאומיים N7 ו-N17.
קריה נאמנה הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1952 בבימויו של יוסף לייטס.
עלילת הסרט היא על אודות קבוצת ילדים ניצולי שואה המגיעים לפנימיית כפר הנוער הציוני בירושלים ערב מלחמת השחרור, ועל יחסם עם מדריכיהם על רקע המלחמה והמצור על ירושלים.
הסרט דובר אנגלית עם מילים ספורות בעברית.
הסרט נרכש והופץ בארצות הברית על ידי חברת RKO.
קבוצת ילדים עם המדריך דויד'ל (אברהם בן-יוסף) נוסעת באוטובוס לכפר הנוער בפאתי ירושלים.
הילדים הם פליטי שואה מאירופה ומצפון אפריקה.
הם נעצרים לחיפוש על ידי שוטרים בריטים ודויד'ל מסביר לילדים על המחתרות לאחר זה הם נרגמים על ידי ערבים, שמשות האוטובוס מתנפצות וחלק מהילדים נפצעים.
כשהם מגיעים לפנימייה הם מפוחדים ולא רוצים לרדת.
מנהל הפנימייה הוא עזרא (ג'ון סלייטר), פליט שואה עם מספר חקוק על ידו.
לידו עוזר סאם (ג'יימי סמית'), מתנדב מארצות הברית שיש לו ניסיון עם ילדים.
סאם עולה לאוטובוס, מתעמת עם הנער הבולט מקס (ישראל חנין) ופוקד עליו בקול סמכותי לרדת.
עזרא מתווכח איתו על הדרך בה לנהוג בילדים שעברו את השואה כמוהו.
הוא דוגל בקו מתון וולא תקיף כסאם.
יחד עם עזרא וסאם נמצאים בפנימייה המדריכה תמר (דידי רמתי) ואם הבית שרה (רחל מרכוס).
מקס הוא החזק בחבורה והוא מושך אליו את וילי (אמנון ליפשיץ) ומתנגד לכל פקודותיו של סאם.
הוא וחבריו מסרבים לעבוד בפנימייה ללא תשלום וכאשר הם רוצים ללכת לאכול הם נעצרים על ידי סאם שאומר שאין אוכל בלי עבודה.
עזרא נותן להם להיכנס וגוער בסאם כי לא יתן למנוע אוכל ממי שהיה בשואה וסבל רעב.
יש גם ריב ממושך בין מקס האירופאי וז'אן (יהודה לוי) שהגיע ממרוקו.
בין הנערות בולטת אנה (דינה דורון), נערה יפה שמשדרת מיניות ומתרפקת על סאם אבל הוא מעמיד אותה על מקומה.
מקס ווילי גונבים את השעון של סאם ומנסים למכור אותו בירושלים.
סאם מגיע למשטרה ומשחרר אותם בהצהרה כי זה השעון שלו וכי נתן אותו במתנה למקס, מאז הוא ומקס נעשים ידידים.
הם מסתובבים ברחובות ירושלים עם החוגגים והרוקדים לרגל החלטת האו"ם על חלוקת ארץ ישראל.
סאם מטיל על מקס להיות אחראי על הביצורים של כפר הנוער ואנה ממונית על העזרה הראשונה.
הערבים מפגיזים את הכפר ואספקת המים נפסקת.
דויד'ל נוסע במשאית להביא מים במכל.
מקס המפוחד בורח מהכפר ונקלע לחורבה בה נמצא ילד ערבי הבוכה על אמו ההרוגה.
הם מוצאים את סאם ותחת אש הם עושים את דרכם בחזרה לכפר הנוער כשסאם נושא את הילד הערבי על כתפו.
מקס מבחין במשאית התקועה ובתוכה דויד'ל פצוע.
תחת אש הוא מצליח להתניע אותה ולהגיע לכפר.
כל הילדים שמחים וממלאים מים במכל הגדול.
שחקןתפקיד ג'יימי סמית' סאם ג'ון סלייטר עזרא דידי רמתי תמר רחל מרכוס שרה אברהם בן-יוסף דויד'ל דינה דורון אנה ישראל חנין מקס יהודה לוי ז'אן אמנון ליפשיץ וילי
קריבדיאתריום (שם מדעי: Crivadiatherium) הוא סוג של יונק נכחד שהתקיים בסוף תקופת האאוקן עד תחילת האוליגוקן.
הוא התגלה בחפירות בעיירה קריבידיה שברומניה, סמוך לנהר בעל אותו שם .
היונק הוגדר ב-1976 וקיבל את שמו מהאזור בו התגלה (מילולית: "הבהמה של קריבידיה").
ממצאיו כללו בעיקר שרידי לסת ושיניים ונכללו בו שני מינים: Crivadiatherium iliescui ו-Crivadiatherium mackennai.
הקריבדיאתריום היה יונק גדול דמוי קרנף אך ללא קרניים, אך למעשה השתייך לקבוצת האפרותריה הקרובה לפילאים.
לעומת סוגים דומים כמו הפלאומסיה וההיפסמסיה מטורקיה והארסינויתריום ממצרים, הוא היה בעל מבנה שיניים פרימיטיבי יותר שהכיל טוחנות שטוחות יותר ובעלות פחות אונות שכנראה נועדו לתזונה מצמחייה רכה.
מבנה הגוף היה חביתי ומגושם עם רגליים קצרות ביחס למשקלו.
ככל הנראה היה בעל אורח חיים אמפיבי כמו היפופוטם, אשר התקיים בסמוך למקווי מים כמו אגמים וניזון בעיקר מצמחי מים שונים ורכים.
הוא נכחד עם שינויי האקלים של האוליגוקן והתייבשות האגמים בהם חי.
קריודרקון (שם מדעי: Cryodrakon; מילולית: "דרקון קר") הוא סוג של פטרוזאור טורף גדול שהשתייך למשפחת האזדרקיים וחי באמריקה הצפונית בסוף הקרטיקון לפני 76.5 מיליון שנה מזמננו.
הוא התגלה בפארק הפרובינציאלי דינוזאור שבאלברטה, קנדה ותואר למדע ב-2019 בידי דייוויד ויליאם אליוט הון, מייקל חביב ופרנסואה תריין.
בסוג נכלל מין בודד - Cryodrakon boreas, שמשמעו "רוח צפונית" - על שם בוריאס, אל הרוח של המיתולוגיה היוונית.
החוקר חביב רצה לתת למין את השם C.
viserion, על שם דרקון הקרח "ויסריון" ממשחקי הכס, אך ההצעה לא התקבלה.
הקריודרקון היה קרוב של הקוואצלקואטלוס והיה בעל מוטת כנפיים רחבה של בין 10 ל-13 מטרים, כך שהיה אחד מגדולי הפטרוזאורים ומהגדולים שבאלה של קנדה.
ייתכן שהוא חלק את מחייתו עם קרובו הגדול יותר שהיה גדול הפטרוזאורים מעולם.
הוא היה גבוה כמו ג'ירף בעל מקור ארוך כשל מרבו אפריקני וכנראה היה טורף גדול או אוכל נבלות מרשים.
עם זאת מרבית הממצאים היו חלקיים וכללו בעיקר שרידי שוקיים, עצמות רוע וחוליית צוואר ארוכה באורך 10 מילימטרים.
קריד 3 הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמת ספורט משנת 2023, בבימויו של מייקל בי.
ג'ורדן על פי תסריט שכתבו קינן קוגלר וזאק ביילין.
ג'ורדן, טסה תומפסון, פלוריאן מונטינו, ווד האריס ופלישיה רשאד יחד עם ג'ונתן מג'ורס.
סילבסטר סטאלון שכיכב בסרטים הקודמים בתפקיד רוקי בלבואה, הפעם לא ישתתף כשחקן בסרט אך ישמש כאחד המפיקים.
הסרט הוא התשיעי בזיכיון סרטי רוקי, אך מהווה גם ספין אוף מהסדרה המקורית וסרט המשך לקריד 2.
לאחר אירועי הסרט השני, אדוניס "דוני" קריד משגשג הן בקריירת האגרוף והן בחיי המשפחה שלו.
כאשר חבר ילדות וילד פלא אגרוף לשעבר, דמיאן "דיים" אנדרסון, צץ מחדש לאחר שריצה עונש מאסר ארוך בכלא, הוא להוט להוכיח שהוא ראוי לקרב שלו בזירה.
העימות בין חברים לשעבר הוא יותר מסתם ריב.
על מנת להסדיר את התוצאה, דוני חייב לשים את עתידו על הקו לקרב בדיים - לוחם שאין לו מה להפסיד.
ג'ורדן – אדוניס "דוני" קריד
טסה תומפסון – ביאנקה טיילור
ג'ונתן מג'ורס – דמיאן "דיים" אנדרסון
ספנס מור השני – דמיאן "דיים" אנדרסון הצעיר
פלוריאן מונטינו – ויקטור דראגו
ווד האריס – טוני "דוק הקטן" אוורס
פלישיה רשאד – מארי אן קריד
ג'ורדן ציטט סדרות אנימה כמו Megalobox, נארוטו, האג'ימה נו איפו ו-דרגון בול זי כהשפעות כבדות לכוריאוגרפיית הקרב.
שנהפרסקטגוריהמועמד(ים)תוצאהמקור2024פרס Black Reelהבמאי הטוב ביותרמייקל בי.
ג'ורדןההופעה הראשית הטובה ביותרהופעת המשנה הטובה ביותרג'ונתן מג'ורסהפסקול הטוב ביותרCreed IIIפרס בחירת הקהלסרט הדרמה של השנה"קריד 3"כוכב הקולנוע של השנהמייקל בי.
ג'ורדןכוכב סרט הדרמה של השנהפרס NAACP Imageהבימוי הטוב ביותר בסרט קולנועההופעה הפורצת הטובה ביותר בסרט קולנועמילה דייוויס-קנטהופעת הנוער הטובה ביותר בסרט קולנועאנסמבל הפעלולים הטוב ביותר (טלוויזיה או סרט)צמד, להקה או שיתוף פעולה (עממי) הטוב ביותרCreed III: Soundtrack
בפיזיקה, קריוגניקה היא הייצור והמחקר של התנהגות של חומרים בטמפרטורות נמוכות מאוד.
הקונגרס הבין-לאומי לקירור ה-13 של (שנערך בוושינגטון די.סי.
ב-1971) אישר הגדרה אוניברסלית של "קריוגניקה" ו"קריוגנית" על ידי קבלת סף של K 120 (או C° 153-) כדי להבחין בין מונחים אלה מהקירור המקובל.
גילוי של חומרים מוליכי-על בטמפרטורות קריטיות משמעותית מעל נקודת הרתיחה של חנקן יצר עניין מחודש בשיטות אמינות ובעלות נמוכה לייצור קירור קריוגני בטמפרטורה גבוהה.
המונח "קריוגני בטמפרטורה גבוהה" מתאר טמפרטורות הנעות מעל נקודת הרתיחה של חנקן נוזלי, C° 195.79- (K 77.36), עד C° 50- (K 223).
קריוגניסטים משתמשים בסולם הטמפרטורה של קלווין או רנקין, שניהם נמדדים מהאפס המוחלט, ולא סולמות רגילים יותר כמו מעלות צלזיוס שמודד מנקודת הקיפאון של המים בגובה פני הים או מעלות פרנהייט שמודד מנקודת הקיפאון של תמיסת מי מלח מסוימת בגובה פני הים.
המילה קריוגניקה נובעת מיוונית κρύος (קריוס) - "קר" + γενής (גניס) - "יוצר".
נוזלים קריוגניים עם נקודת הרתיחה שלהם בקלווין ובמעלות צלזיוס.
, כגון חנקן נוזלי והליום נוזלי, משמשים ביישומים קריוגניים רבים.
חנקן נוזלי הוא היסוד הנפוץ ביותר בקריוגניקה וניתן לרכישה חוקית ברחבי העולם.
הליום נוזלי נמצא גם בשימוש נפוץ ומאפשר להגיע לטמפרטורות הנמוכות ביותר שניתן להשיג.
נוזלים אלו עשויים להיות מאוחסנים ב"מכלי דיואר", שהם מכלים דו-דפנותיים עם ריק גבוה בין הדפנות כדי להפחית את העברת החום לנוזל.
מכלים מעבדתיים טיפוסיים של דיואר הם כדוריים, עשויים זכוכית ומוגנים במכל חיצוני ממתכת.
למכלי דיואר לנוזלים קרים במיוחד כמו הליום נוזלי יש מכל נוסף בעל דופן כפולה מלא בחנקן נוזלי.
מכלי דיואר נקראים על שם הממציא שלהן, , האיש שעיבה לראשונה מימן.
בקבוקי תרמוס הם מכלים קטנים יותר המצוידים במארז מגן.
תוויות ברקוד קריוגניות משמשות לסימון מכלי דיואר המכילים את הנוזלים הללו, ולא יתקררו עד ל-C° 195-.
משאבות העברה קריוגניות הן המשאבות המשמשות ברציפי LNG (ראשי תיבות באנגלית של Liquefied Natural Gas – גז טבעי נוזלי) להעברת גז טבעי נוזלי ממכליות גז טבעי נוזלי למכלי אחסון LNG, וכך גם שסתומים קריוגניים.
תחום הקריוגניקה התקדם במהלך מלחמת העולם השנייה כאשר מדענים גילו שמתכות שהוקפאו לטמפרטורות נמוכות הראו יותר עמידות בפני שחיקה.
בהתבסס על תאוריה זו של , תעשיית המסחרית נוסדה בשנת 1966 על ידי ביל ואד בוש (Ed Busch).
עם רקע בתעשיית , האחים בוש הקימו בדטרויט חברה בשם קריוטק (CryoTech) בשנת 1966. בוש התנסה במקור עם האפשרות להגדיל את תוחלת החיים של כלי מתכת בין 200% ל-400% מתוחלת החיים המקורית באמצעות חיסום קריוגני במקום טיפול בחום.
שיטה זו התפתחה בסוף שנות ה-90 לטיפול בחלקים אחרים.
קריוגנים, כגון חנקן נוזלי, משמשים עוד ליישומי קירור והקפאה מיוחדים.
כמה תגובות כימיות, כמו אלה המשמשות לייצור החומרים הפעילים לתרופות הסטטינים הפופולריות, חייבות להתרחש בטמפרטורות נמוכות של כ-C° 100-.
כורים כימיים קריוגניים מיוחדים משמשים להסרת חום התגובה ולספק סביבת טמפרטורה נמוכה.
הקפאת מזון ומוצרי ביוטכנולוגיה, כמו חיסונים, דורשת חנקן במערכות הקפאה.
חומרים רכים או אלסטיים מסוימים הופכים קשים ושבירים בטמפרטורות נמוכות מאוד, מה שהופך את הטחינה הקריוגנית () לאופציה עבור חומרים מסוימים שלא ניתן לטחון בקלות בטמפרטורות גבוהות יותר.
עיבוד קריוגני אינו תחליף לטיפול בחום, אלא הרחבה של מחזור החימום-טבילה-חיסום.
בדרך כלל, כאשר פריט עובר טבילה, הטמפרטורה הסופית היא טמפרטורת הסביבה.
הסיבה היחידה לכך היא שלרוב מטפלי החום אין ציוד קירור.
אין שום דבר משמעותי מבחינה המתכות בטמפרטורת הסביבה.
העיבוד הקריוגני ממשיך פעולה זו מטמפרטורת הסביבה עד ל-C° 196- (K 78).
ברוב המקרים המחזור הקריוגני מלווה בהליך חיסום חום.
מכיוון שלכל הסגסוגות אין את אותם מרכיבים כימיים, הליך החיסום משתנה בהתאם להרכב הכימי של החומר, היסטוריה תרמית או יישום השירות המסוים של הכלי.
התהליך כולו אורך 3–4 ימים.
שימוש נוסף בקריוגניקה הוא לרקטות עם מימן נוזלי כדוגמה הנפוצה ביותר.
(LOX) נמצא בשימוש נרחב עוד יותר, אך כחומר מחמצן, לא כדלק.
סוס העבודה של נאס"א מעבורת החלל השתמשה בהנעת מימן/חמצן קריוגני כאמצעי העיקרי שלה להיכנס למסלול כבידתי.
LOX נמצא בשימוש נרחב גם עם קרוסין מסוג RP-1, פחמימן לא קריוגני, כמו ברקטות שנבנו עבור תוכנית החלל הסובייטית על ידי סרגיי קורוליוב.
יצרנית המטוסים הרוסית טופולב פיתחה גרסה של העיצוב הפופולרי שלה Tu-154 עם מערכת דלק קריוגנית, המכונה .
המטוס משתמש בדלק המכונה גז טבעי נוזלי או LNG, ועשה את הטיסה הראשונה שלו ב-1989.
תהודה מגנטית גרעינית (NMR) היא אחת השיטות הנפוצות ביותר לקביעת המאפיינים הפיזיקליים והכימיים של אטומים על ידי זיהוי תדר הרדיו שנקלט ונקיפה לאחר מכן של גרעינים בשדה מגנטי.
זוהי אחת מטכניקות האפיון הנפוצות ביותר ויש לה יישומים בתחומים רבים.
בעיקר, השדות המגנטיים החזקים הנוצרים על ידי אלקטרומגנטים מקוררי-על, אם כי קיימים ספקטרומטרים שאינם דורשים קריוגנים.
בסולנואידים מוליכי-על מסורתיים, הליום נוזלי משמש לקירור הסלילים הפנימיים מכיוון שיש לו נקודת רתיחה של כ-K 4 בלחץ רגיל.
ניתן להשתמש במוליכי-על מתכתיים זולים עבור חיווט הסליל.
מה שנקרא תרכובות מוליכות-על בטמפרטורה גבוהה ניתן ליצור מוליכות-על עם שימוש בחנקן נוזלי, הרותח בסביבות K 77.
דימות תהודה מגנטית (MRI) היא יישום מורכב של NMR המבצע דה קונבולוציה לגאומטריה של תהודות ומשמש לצילום עצמים על ידי זיהוי נקיפה של פרוטונים שהופרעו על ידי דופק בתדר רדיו בשדה המגנטי החזק.
זה משמש לרוב ביישומי בריאות.
בערים גדולות קשה להעביר חשמל באמצעות כבלים עיליים, ולכן משתמשים בכבלים תת-קרקעיים.
אבל כבלים תת-קרקעיים מתחממים וההתנגדות של הכבלים עולה, מה שמוביל לבזבוז אנרגיה.
ניתן להשתמש במוליכי-על כדי להגדיל את תפוקת החשמל, אף על פי שהם ידרשו נוזלים קריוגניים כמו חנקן או הליום כדי לקרר כבלים המכילים סגסוגת מיוחדת כדי להגביר את העברת האנרגיה.
בוצעו מספר מחקרי היתכנות והתחום הוא נושא להסכם במסגרת סוכנות האנרגיה הבין-לאומית.
גזים קריוגניים משמשים להובלה ואחסון של מסות גדולות של מזון קפוא.
כאשר כמויות גדולות מאוד של מזון חייבות להיות מועברות לאזורים כמו אזורי מלחמה, אזורים שנפגעו ברעידת אדמה וכו', יש לאחסן אותם לאורך זמן, ולכן נעשה שימוש בהקפאת מזון קריוגנית.
הקפאת מזון קריוגנית מועילה גם לתעשיות עיבוד מזון בקנה מידה גדול.
מצלמות תת-אדום רבות (ביות תת-אדום) מחייבות קירור קריוגני של הגלאים שלהן.
קבוצות דם נדירות מסוימות מאוחסנות בטמפרטורות נמוכות, כגון C° 165-, בבנקי דם.
טכנולוגיית קריוגניקה המשתמשת בחנקן נוזלי ו-CO2 נבנתה במערכות אפקטים למועדוני לילה כדי ליצור אפקט מצנן וערפל לבן שניתן להאיר באמצעות אורות צבעוניים.
קירור קריוגני משמש לקירור קצה הכלי בזמן העיבוד בתהליך הייצור.
זה מגדיל את תוחלת החיים של הכלי.
החמצן משמש לביצוע מספר פונקציות חשובות בתהליך ייצור הפלדה.
רקטות רבות משתמשות בגזים קריוגניים כחומרי הנעה.
אלה כוללים חמצן נוזלי, מימן נוזלי ומתאן נוזלי.
על ידי הקפאת צמיג הרכב או המשאית בחנקן נוזלי, הגומי נעשה שביר וניתן לכתוש אותו לחלקיקים קטנים.
חלקיקים אלה יכולים לשמש שוב עבור פריטים אחרים.
מחקר ניסיוני על תופעות פיזיקליות מסוימות, כמו ספינטרוניקה, מחייב טמפרטורות קריוגניות כדי שהאפקטים יתקיימו.
חיסונים מסוימים חייבים להיות מאוחסנים בטמפרטורות קריוגניות.
לדוגמה, חיסון פייזר-ביונטק נגד COVID-19 חייב להיות מאוחסן בטמפרטורות של C° 60- עד C° 90-.
קירור קריוגני של מכשירים וחומרים מושג בדרך כלל באמצעות שימוש בחנקן נוזלי, הליום נוזלי, או מכנית (המשתמשת בקווי הליום בלחץ גבוה).
מקררי Gifford-McMahon, ומקררי מנוע סטרלינג נמצאים בשימוש נרחב עם מבחר המבוסס על טמפרטורת הבסיס הנדרשת ויכולת הקירור.
ההתפתחות העדכנית ביותר בקריוגניקה היא השימוש במגנטים כמחדשים כמו גם כמקררים.
מכשירים אלו פועלים על פי העיקרון המכונה .
ישנם גלאים קריוגניים שונים המשמשים לאיתור חלקיקים.
למדידת טמפרטורה קריוגנית עד ל-K 30, משתמשים בחיישני Pt100, גלאי טמפרטורת התנגדות (RTD).
עבור טמפרטורות נמוכות מ-K 30, יש צורך להשתמש ב לצורך דיוק.
מועדון הכדורגל קריוובס קריבי ריה (באוקראינית: Футбольний клуб «Кривбас» Кривий Ріг) מהעיר קריבי ריה שבמחוז דניפרופטרובסק באוקראינה הוא מועדון כדורגל המשחק בליגה הבכירה באוקראינה.
המועדון הוקם בשנת 1959 על בסיס קבוצת חובבים "ספרטק קריבי ריה" ונקראה "מועדון הכדורגל העירוני של קריבי ריה".
את השם קריוובס היא נושאת משנת 1966. הקבוצה שיחקה בליגה הסובייטית השנייה.
בשנת 1972 הצליחה לעלות לליגה הסובייטית הראשונה, אך לאחר עונה אחת ירדה חזרה לליגה השנייה.
בשנת 1977 זה קרה שוב - עליה לליגה הראשונה וחזרה לליגה השנייה לאחר עונה אחת בלבד.
לאחר התפרקות ברית המועצות התחילה "קריוובס" לשחק בליגה האוקראינית הראשונה.
בתום עונת 1992 עלתה קריוובס לליגה האוקראינית הבכירה.
היא שיחקה בה עד לשנת 2013. העונות הכי טובות שלה בליגה היו: 1998/99 ו-1999/2000. את שתי העונות הללו סיימה הקבוצה במקום השלישי.
בעקבות הזכייה במקום השלישי נטלה חלק בשתי עונות של גביע אופ"א.
בעונת 1999/2000 היא ניצחה בסיבוב ראשון את קבוצת "שמקיר" מאזרבייג'ן (5:0 בסיכום שני משחקים), אך בסיבוב הבא נוצחה על ידי פארמה האיטלקית (6:2 בסיכום שני המשחקים).
בעונת 2000/01 הודחה כבר בסיבוב הראשון על ידי נאנט הצרפתית (6:0 בסיכום שני המשחקים).
כמו כן, בעונת 1999/2000 הגיעה קריוובס לגמר הגביע האוקראיני, בו הפסידה לדינמו קייב.
קריוובס שיחקה בליגה האוקראינית הבכירה עד לשנת 2013. בשנת 2013 התפרקה הקבוצה מסיבות כלכליות.
היא הוקמה מחדש כקבוצת חובבים בשנת 2016. בשנת 2020 הפכה הקבוצה שוב למועדון כדורגל מקצועי.
היא החלה את דרכה בליגה האוקראינית השנייה.
בתום עונת 2020/21 עלתה לליגה הראשונה.
בסיום עונת 2021/22 עלתה לליגה האוקראינית הבכירה.
1959 - מועדון הכדורגל העירוני של קריבי ריה
במתמטיקה, קריטריון אייזנשטיין (על שם המתמטיקאי הגרמני פרדיננד אייזנשטיין) הוא תנאי מספיק לכך שפולינום בעל מקדמים שלמים הוא אי פריק מעל חוג המספרים השלמים (על פי הלמה של גאוס, פולינום כזה הוא גם אי פריק מעל שדה המספרים הרציונליים ).
פולינום בעל מקדמים שלמים מקיים את תנאי אייזנשטיין אם קיים מספר ראשוני עבורו
פולינום המקיים תנאי זה לא ניתן לפירוק מעל חוג המספרים הרציונליים (למעט הוצאת גורם משותף מן המקדמים), ולעיתים נקרא פולינום אייזנשטיין.
באופן כללי יותר, פולינום המוגדר מעל תחום שלמות מקיים את תנאי אייזנשטיין אם קיים אידיאל ראשוני של , כך שכל מקדמי הפולינום פרט למוביל שייכים ל-, וכך שהמקדם החופשי איננו שייך לאידיאל .
במקרה זה הפולינום אי פריק מעל (אם הוא תחום פריקות יחידה, אזי הפולינום אי פריק מעל שדה השברים של , לפי הלמה של גאוס).
בשדה מקומי, כל הרחבה מסועפת לחלוטין מתקבלת מסיפוח שורש של פולינום אייזנשטיין לשדה.
יהי ראשוני, אזי מקיים את קריטריון אייזנשטיין ולכן הוא אי פריק.
הפולינום הציקלוטומי אי פריק כאשר ראשוני.הדרך הקלה להוכיח זאת היא באמצעות ההבחנה כי מקיים את קריטריון אייזנשטיין עבור .
הגורם המשותף של המקדמים 10 ו-15 הוא ראשוני, 5. אך 5 איננו מחלק את 3 (המקדם המוביל) ו- איננו מחלק את 10 (המקדם החופשי) – הפולינום עונה על התנאי ולכן הוא אי פריק מעל השלמים.
ישנם פולינומים המקיימים את קריטריון אייזנשטיין אחרי הצבת הזזה , כאשר קבוע.
נראה שאין ראשוני המחלק את 1, המקדם של .
אך אם נציב נקבל את הפולינום , אשר מקיים את הקריטריון עבור המספר הראשוני 7. לאמר, על ידי הזזת הפולינום עלה בידינו להראות שהוא מקיים את קריטריון איזנשטיין.
להלן ההוכחה עבור פולינום בעל מקדמים שלמים.
ההוכחה לתחום שלמות כללי דומה.
נתבונן ב- כפולינום מודולו , כלומר נעתיק את המקדמים לשדה .
מכיוון שכל המקדמים פרט למקדם המוביל מתחלקים ב- נקבל את הפולינום עם מקדם .
נניח בשלילה שניתן לפרק את למכפלת שני פולינומים .
מכאן מחלק את המקדמיהם החופשיים של ולכן מחלק את המקדם החופשי של המכפלה, בסתירה להנחה.
הקריטנים (Caritni או Karitnoi) היו שבט גרמאני קטן שעל קיומו ידוע רק ממניין השבטים של תלמי ב"גאוגרפיה" שלו.
כך כותב תלמי על שבט זה:
קריוקי (ביפנית: , הגייה: קָרָאוֹקֶה, משמעות מילולית: "תזמורת ריקה") היא סוג של פעילות פנאי שמקורה ביפן, בה זמרים חובבים שרים בפני קהל בליווי פלייבק כאשר מילות השיר מוצגות על גבי מסך.
כיום הקריוקי נפוץ בכל רחבי העולם.
הקריוקי נעשה באמצעות מיקרופון, בליווי פלייבק והקרנת מילות השיר, כאשר תזמון המילים מסומן באופן ויזואלי (למשל, בצבע משתנה או בכדורים ש"מקפצים" מעל המילים).
כך, יכול המבצע לשיר גם אם הוא אינו מכיר היטב את המילים ואת תזמונן.
קריוקי נפוץ במועדוני קריוקי ובאירועים חברתיים שונים.
ישנם זמרים שהחלו את דרכם המקצועית כששרו להנאתם במועדון קריוקי ו"צייד כישרונות" גילה אותם.
נכתבו תוכנות חופשיות להורדה לביצוע שירי קריוקי (דוגמת KaraFun).
בישראל ישנם מפעילי קריוקי המקיימים ערבים במועדונים, בבתים ובאירועים משפחתיים כגון בר מצווה ימי הולדת ואף בחתונות.
ב בישראל נהוגים ערבי גיבוש לעובדים במהלכם נעשה שימוש במכונות קריוקי כאמצעי גיבוש.
בנוסף, מתקיימים "ערבי קריוקי" כבילוי פרטי בבתים ובמרפסות, לעיתים בפינת זולה במרפסת תוך ליווי השירה בכיבוד קל ואמצעי עישון למיניהם.
ערבים אלו מתאפשרים כיום לאור שכיחותם של אמצעי בידור פרטיים במחירים זולים.
ערב קריוקי שמתאפיין בסגנון ים־תיכוני נקרא גם "חפלה", אם כי חפלות שהתרחשו בתקופות בה טרם הומצא הקריוקי, אינן נחשבות כערבי קריוקי.
קריטריון אולימפי הוא הישג או הישגים בתחרויות לפני אולימפיאדה שספורטאי נדרש להשיג כדי להיכלל במשלחת האולימפית.
מבחינים בין 2 סוגים של קריטריונים אולימפיים:
קריטריון בינלאומי - שנקבע על ידי פדרציית הספורט הבינלאומית של הענף כדי לעמוד במכסת המשתתפים שנקבעה על ידי הוועד האולימפי הבינלאומי.
קריטריון לאומי - שנקבע על ידי ועד אולימפי לאומי במטרה שספורטאים שמייצגים את המדינה באולימפיאדה יהיו ברמה יותר טובה מהמינימום שנדרש כדי להשתתף באולימפיאדה.
כל ועד אולימפי לאומי רשאי לקבוע את הקריטריונים הלאומיים של אותה מדינה, במסגרת סמכותו הבלעדית לקבוע את הרכב המשלחת האולימפית.
הוועד יכול גם לא לקבוע כלל קריטריונים ולשלוח לאולימפיאדה את כל אלה שעברו את הקריטריון הבינלאומי.
בישראל נוהג החל משנות ה-70 של המאה ה-20 הוועד האולימפי בישראל במדיניות של קריטריונים ישראליים, האמורים להקשות על הספורטאים להגיע לאולימפיאדה ועל ידי כך להעלות את רמת הספורטאים כדי שלא יסיימו בתחתית הדירוג.
מדיניות זו, לטענת ראשי הוועד, הביאה מאז תחילת שנות ה-90 להישגים טובים בהרבה לעומת התקופה הקודמת, ובראשם עשר מדליות בשבע האולימפיאדות האחרונות עד שנת 2021.
הקריטריונים המפורטים לכל ענף נקבעים על ידי היחידה לספורט הישגי המפקחת על ההכנות המקצועיות לאולימפיאדה כשנתיים לפניה, והספורטאים נדרשים בדרך כלל להשיג אותם בתחרויות מטרה (כגון אליפות העולם או אליפות אירופה) הנקבעות מראש במהלך שנת האולימפיאדה והשנה שלפניה.
יכולים להיות גם קריטריונים המבוססים על דירוג בעולם או באירופה בתאריך מסוים, הזהה לתאריך הקובע של הקריטריון הבינלאומי.
החל מ-2008 הוחלט לאפשר לספורטאים צעירים להשתתף באולימפיאדה אף שלא עברו את הקריטריון הישראלי.
הוועד האולימפי עשוי לשלוח לאולימפיאדה גם ספורטאים שלא עמדו בקריטריון אך השיגו הישגים יוצאי דופן בתחרויות אחרות.
קריוס ובקטוס (מנורווגית: Karius og Baktus) הוא ספר ילדים נורווגי מפורסם, אשר נכתב ואויר על ידי הסופר הנורווגי תורביורן אגנר בשנת 1949 ותורגם לשפה העברית על ידי אריאלה אנדרסן.
הדמויות הראשיות בסיפור הם קריוס - שחור השיער ששמו נגזר ממחלת העששת (בנורווגית: karies), ובקטוס - בעל השיער האדום, ששמו נגזר מהמלה בקטריה.
סיפורם של קריוס ובקטוס, עם איוריו המשעשעים והמסר החינוכי החשוב שבו, הפך לסיפור ילדים נורווגי קלאסי.
מאז הפרסום שלו שימש הרעיון של "טרול שיניים" ככלי חינוכי לדורות של ילדים סקנדינביים.
קריוס ובקטוס הם שני טרולים של שיניים החיים בתוך חורים בשיניים של ילד בשם עוזי (במקור היה שמו ינס).
יש להם חיים טובים מאוד, במיוחד כאשר הוא אוכל חלה עם ריבה ולא מצחצח את שיניו לאחר מכן.
הבתים שלהם לבסוף מושמדים על ידי רופא שיניים והם נשטפים מפיו של עוזי לאחר טיפול הולם בשיניו.
הסיפור הוצג בישראל בתוכנית "מה פתאום?!" ולאחר מכן עובד למחזה לילדים על ידי אבירמה גולן, אשר גם כתבה תשעה שירים עבור המחזה.
שירים אלו הולחנו על ידי מישה בלכרוביץ.
במחזה שיחקו דובי גל / דרור טפליצקי בתפקיד קריוס, מוצי אביב / איציק סיידוף בתפקיד בקטוס שגם ביים, נמרוד זילברמן / זזי שביט כדוקטור ניב, יעל כספי / אתי ברוך בתור הילד עוזי ושלומית כהן / רוני עוזר כאמא של עוזי.
המחזה הועלה החל משנת 1983 על ידי דובי גל וזכה להצלחה גדולה.
עד שנת 1988 הועלו 300 הצגות ובהמשך הועלה עוד מאות פעמים.
לטענת גל, מבקרים הכתירו את ההצגה כנכס צאן ברזל של התרבות הישראלית.
את העיבוד המחודש למחזה כתב גל יחד עם אבי דור שגם ביים את ההצגה לצד עיבודים של אסי טל.
בהצגה השתתפו גל בתפקיד קריוס, אסף אשתר / שמחה ברבירו בתור בקטוס, איתי בלייברג / אלעד רביב כדוקטור ניב, עירית ענבי / קרן ראובן / נירית אהרוני שוויצר כאמא של עוזי ועדי נובינזון / מירב דמארי כעוזי.
קריטון הוא דיאלוג קצר שנכתב בידי הפילוסוף היווני הקדום אפלטון.
החיבור מגולל שיחה בין סוקרטס לבין חברו קריטון בנושא ציות לחוקים, צדק (dikē), אי-צדק (adikia), והדרך הנכונה להגיב לאי-צדק.
סוקרטס טען כי אין להשיב על אי-צדק באי-צדק נוסף, לפיכך, כאשר סוקרטס נעצר ונכלא, הוא מסרב לקבל את הצעתו של קריטון לממן את בריחתו מהכלא.
הדיאלוג מכיל טענה עתיקה בדבר תאוריית האמנה החברתית של השלטון.
הדיאלוג מתרחש כחודש לאחר שסוקרטס מורשע במשפט באשמת השחתת הנוער.
הוא מורשע ונגזר עליו גזר דין מוות.
הדיאלוג מתחיל כאשר סוקרטס מתעורר משינה ומבחין כי לידו נמצא קריטון תלמידו.
קריטון מבשר לסוקרטס חדשות רעות.
הוא מספר לו על עדי ראייה שראו את הספינה מדלוס עושה את דרכה בחזרה אל עבר אתונה.
המשמעות היא שסוקרטס יוּצא להורג למחרת היום (לאתונאים היה מנהג מסורתי לזכר שחרורם בידי תזאוס מגזרת המלך מינוס: כל עוד הספינה מדלוס לא חזרה ממסעה המקודש, לא התקיימו הוצאות להורג).
סוקרטס מתייחס לחדשות בביטול, ומספר לקריטון כי חלם חלום בו אישה בגלימה לבנה אמרה לו שבעוד שלושה ימים יחזור לפת'יה.
סוקרטס טוען שפירוש החלום ברור, ובעוד שלושה ימים הוא ימות.
כוונתו של סוקרטס מתפרשת לאור האיליאדה של הומרוס, אשר בה אכילס אומר ש"בעוד שלושה ימים אחזור לפת'יה השופעת" ומתכוון שבעוד שלושה ימים יחזור לביתו.
בחלומו של סוקרטס, פת'יה הופכת לסמל, וכאשר סוקרטס אומר שבעוד שלושה ימים יחזור הביתה, הוא מתכוון לבית שישוב אליו לאחר מותו.
קריטון מסכים לגבי פירוש החלום אך אומר לסוקרטס שהוא חושש להפסיד חבר.
הוא מסביר לסוקרטס שאם הוא (סוקרטס) יוצא להורג, אנשים יחשבו על קריטון שחבריו חשובים בעיניו פחות מכספו, שכן קריטון יכול לממן את מילוטו של סוקרטס מבית הכלא.
סוקרטס מסרב להצעתו של קריטון לשחד מלשינים פוטנציאלים, וקריטון מוחה וטוען שאלו (המכונים "sychophants") זולים ביותר.
הוא מוסיף שאם סוקרטס חושש לרושש את קריטון, החשש לא מוצדק משום שהגיעו לעיר זרים (xenoi), סימיאס וקבס, ובידיהם כסף המיועד למילוטו של סוקרטס.
קריטון מציג נימוקים נוספים לטובת בריחתו של סוקרטס.
הוא טוען שלאב יש מחויבות לגדל ולחנך את ילדיו, ולכן על סוקרטס להימנע בכל מאודו מלהפוך את ילדיו ליתומים.
הוא ממשיך ואומר שהמשפט בו הורשע סוקרטס לא היה צריך להתקיים מלכתחילה, ואם כבר התקיים הרי שיכול היה להתנהל באופן אחר.
הוא אומר שמותו של סוקרטס יהיה שיא מגוחך לכל הפרשה, ושהוא מתבייש בסוקרטס ובחבריו (והוא ביניהם), מכיוון שייראה כאילו נהגו בפחדנות ובחולשה.
סוקרטס משיב לקריטון כי בבואנו להכריע בשאלות מוסריות עלינו לנטרל את הרגש ולהתייחס לטענות באופן רציונלי בלבד.
הוא אומר שהוא מעריך רק את דעתו של אדם המבין מהו צדק.
כסף, מוניטין ודאגה לילדים מהווים ערכים רק עבור בני אדם שאינם חושבים באמת.
במהלך סוקרטי טיפוסי, הוא מציע הכללה: הוא מזמין את קריטון לשקול את ההגדרה הכללית של צדק ואת השאלה האם יש בכלל מקרים בהם מוסרי לנהוג באי-צדק; אם מקרים כאלה אינם בנמצא, הרי שלא יהיה זה מוסרי לברוח מהכלא.
סוקרטס טוען כי לעולם אין זה מוסרי לנהוג בחוסר צדק – גם לא להשיב רעה תחת רעה.
סוקרטס מציין שעמדתו היא עמדת מיעוט.
הוא שואל את קריטון לעמדתו בשאלה האם אכן לעולם אין לנהוג באי-צדק, ומתרה בו שישיב רק לפי עקרונותיו ואמונותיו.
המשך דבריו של סוקרטס מתבסס על הטיעון שניסיון הבריחה שלו יפעל כנגד חוקי המדינה, ובכך יהיה זה מעשה של אי-צדק.
המדינה דואגת בעזרת חוקיה לאפשר לאזרחיה חיים טובים, ממש כשם שהורים דואגים לספק לילדיהם סביבה תומכת שתאפשר את גדילתם ואת מיצוי הפוטנציאל שלהם.
ציות האזרחים לחוקים מהווה מעשה צודק, ואילו הפרת החוקים מהווה מעשה שאינו צודק.
ומשום שלעולם, כאמור, אין זה צודק לפעול באי צדק, הרי שבריחה מהכלא תהווה מעשה של אי צדק.
חשוב להבהיר שסוקרטס אינו גורס שיש תמיד לציית לחוקים באופן עיוור.
הרשות נתונה בידי כל אזרח לנסות ולהשפיע על החקיקה בדרך המקובלת, או לעזוב את המדינה ולעקור למדינה אחרת.
אולם אין זה צודק, לטענת סוקרטס, שהאזרח ייהנה מחד מהיתרונות שמעניקים חוקי המדינה מבלי לנסות לשנותם, ומאידך יברח כאשר אותם חוקים מענישים אותו.
בהישארותו במדינה, מסכים האזרח בשתיקה לחוקיה.
סוקרטס מחדד את הנקודה באומרו כי הוא הסכים לציית לחוקי המדינה יותר מכל אדם אחר, שכן לא רק שהיה אזרח בה במשך שבעים שנה (זוהי הגזמה: סוקרטס היה בן שבעים ואחת בעת הדיאלוג, ולא היה אזרח באתונה עד גיל עשרים לערך), אלא גם הוליד וחינך בה את ילדיו.
כעת, מבצע סוקרטס אנלוגיה בין החוקים לבין מולידיו ומחנכיו ומאניש אותם.
החוקים אומרים שהם למעשה לקחו חלק בהולדתו, שכן אביו נשא את אימו בחסות חוקי הנישואים.
החוקים היו גם אחראיים על חינוכו, שכן על אביו היה לחנך אותו באומנויות ובספורט, לפי חוקי המדינה.
סוקרטס אומר שהוא צאצא ("ek-gonos") ועבד ("doulos") למדינה ולחוקיה, שעליו לכבד אותה לפחות כמו שהוא מכבד את הוריו ואת מחנכיו, אם לא יותר.
בפרט, עליו לשמוע בדבריהם ולעשות כרצונם, אף אם דעותיו שונות משלהם.
אסור לו לנסות לפגוע בחוקים, כפי שאסור לו להכות את מחנכיו אם אלו מכים אותו, או להפגין חוסר-כבוד כלפי הוריו, אם אלה מפנים כלפיו דברי תוכחה.
טיעון נוסף שסוקרטס שם בפי החוקים, בציינו כי הוא מופנה גם כלפי אלה שעימם "אין לו קרקע משותפת" (כלומר, אלו הסבורים שמותר להשיב רעה תחת רעה), הוא שהחוקים עצמם מעולם לא הרעו לו; בני-האדם הם שהשתמשו בהם לרעה.
לכן, אף אם מותר לגמול רעה תחת רעה, אסור לסוקרטס להפר את החוק, שכן הוא מעולם לא הרע לו.
סיכום טענותיו של קריטון בעד הבריחה
סוקרטס מסכן את השם הטוב של חבריו.
אם סוקרטס יוצא להורג, הדבר יראה כאילו קריטון מעדיף את כספו על-פני חבריו.
קריטון מחשיב את המוניטין שייווצר כתוצאה מכך מביש ומסוכן, אף על פי שזו תהיה דעתם רק של אלו שאינם מכירים את סוקרטס או את קריטון כראוי, כלומר, ההמון.
על האדם לכבד את דעותיו של ההמון מכיוון שהוא יכול לגרום לצרות (רוע) רבות.
סוקרטס לא צריך לדאוג לכסף של קריטון, או לשמו של קריטון, שכן בריחה היא המעשה המכובד יותר.
לסוקרטס יש תומכים בערים אחרות, כולל בתסליה שהיא יעד טוב למקלט.
קריטון מעלה את הטיעון אף על פי שסוקרטס אמר, במשפט, שהוא יעדיף למות מאשר לִגלות (ראה אפולוגיה).
סוקרטס ינהג באי-צדק בכך שינטוש את חובותיו.
סוקרטס ינהג בפחדנות אם לא יתנגד לאי-צדק (ובכך קריטון רומז שהחלטת בית המשפט להמית את סוקרטס, אינה צודקת).
הוא יחבור לאויביו (שכן אלה חפצים במותו).
הוא יבחר את "הדרך הקלה ביותר" (בכך שלא יתאמץ למנוע את מותו), במקום לבחור בדרך האמיצה, המכובדת ובעלת הסגולה הטובה.
קריטון בטוח שהדרך הזו היא הימלטות ממוות ודאי ובלתי-צודק.
דעותיו של ההמון אינן רלוונטיות להחלטה; בורותם של רוב האנשים אינה מאפשרת להם לקבל את ההחלטה האמיתית והנכונה, לכן דעותיהם הן חסרות-ערך לאדם הרודף אחר האמת ושואף לעשות טוב.
הדאגה העיקרית, השאלה היחידה, היא האם הימלטות תהיה מעשה צודק.
על האדם לעולם-לא לנהוג באי-צדק; לנהוג ברוע כתגובה לרוע של בני-אדם אחרים, מוביל לאי-צדק.
סוקרטס מאמין כי ילדיו צריכים לגדול באתונה שהיא המדינה העילאית ביותר מבחינת צדק ומוסר, ולכן אין זה מוסרי לגרום להם לברוח איתו מארצם הטובה ומוטב שימות ויניח להם לחיות ולהתחנך באתונה.
בני-אדם, במיוחד בני-אדם זקנים כסוקרטס, אינם צריכים לפחד מהמוות.
טענותיהם של החוקים נגד הבריחה
על סוקרטס לכבד את החוקים אף יותר מאשר את הוריו, מכיוון שהם הולידו, גידלו וחינכו אותו ממש כמוהם.
לכן, בדיוק כפי שעל אדם לכבד את החלטת הוריו, על סוקרטס לכבד אף יותר את החלטתם של החוקים.
בפרשנות הטקסט יש מעט בלבול לגבי השאלה האם הכבוד הוא לחוקים או למולדת.
סוקרטס נתן הסכמה במעשיו לציית לחוקים, בכך שנשאר באתונה בתור אזרח לאחר שהגיע לבגרות.
הוא צפה וידע כיצד החוקים פועלים, לא התנגד להם ואף הוליד, גידל וחינך את ילדיו באתונה, בכפיפות לחוקים.
זהו מעין הסכם בין סוקרטס לבין החוקים ואין להפר הסכמים (ביטוי מוקדם לאמנה החברתית).
אם לאדם תינתן בחירה האם לציית או לא לציית לחוקים במצבים שונים ובהתאם לנוחיותו, אזי הוא הורס את כוחם של החוקים.
להרוס את החוקים (כמיטב יכולתך) זה מעשה לא-צודק, שכן בני אדם זקוקים לבני-אדם אחרים בשביל לחיות, וקבוצות זקוקות לחוקים בשביל להתנהל.
סוקרטס ייראה ככוח-משחית בכל מקום אליו ילך.
סוקרטס יהיה במצב מסוכן בחיים שלאחר המוות, שכן חוקי-האדס הם האחים של חוקי-אתונה, ולא יסתכלו על סוקרטס בעין טובה, שהרי הוא ניסה להרוס כמיטב יכולתו את "אחיהם" החוקים.
קְרִיּוֹת היא יישוב מקראי הנזכר בספר יהושע כמשתייך לנחלת שבט יהודה:
על פי אחת הסברות, קריות שביהודה היא עירו של יהודה איש קריות, השליח שבגד בישו על פי הברית החדשה.
בברית החדשה, הכתובה במקורה ביוונית, מכונה יהודה Ισκάριωθ (אִיסְקַרְיוֹת) או Ισκαριώτης (אִיסְקַרְיוֹטֵס).
עם זאת, יש חוקרים המטילים ספק בזיהוי "קריות" בשמו של יהודה השליח כשם של מקום ספציפי, ורואים בו מונח גאוגרפי בעל משמעות כללית ("כפרים").
דבר זה, וכן העובדה שקיימים מקומות נוספים ששמם "קריות", מקשים על ההנחה שמוצאו של יהודה איש קריות הוא מהיישוב קריות שביהודה.
גם העובדה שישו וכל יתר תלמידיו הגיעו מן הגליל אינה מקלה על תאוריה זו.
תל קריות, או בשמו הערבי ח'ירבת אל-קרייתין, הנמצא ליד הר עמשא, על גבול מדבר יהודה, מזוהה עם היישוב קריות.
חורבת קריות נחפרה בשנים 1991–1992 על ידי יהודה גוברין, ונחשפו בה שרידי כנסייה ביזנטית.
על פי הארכאולוגים שחפרו באתר, התקיים בו יישוב בתקופת בית שני.
יישוב בשם קריות שכן גם במואב (ירמיהו מ"ח, כ"ד).
קריטיאס (ביוונית עתיקה: Κριτίας ; 460 לפנה"ס - 403 לפנה"ס), מדינאי, מחזאי, סופר ומשורר יווני.
קריטיאס, שנולד באתונה למשפחה אריסטוקרטית, היה בן דודו של אפלטון.
למד אצל הסופיסטים ואחר כך היה תלמידו וחברו של סוקרטס.
הוא מופיע בדיאלוגים של אפלטון "טימיאוס" "קריטיאס" ו "המדינה".
כתב מחזה שבו תיאר את האלים כהמצאה של מדינאים פיקחים כדי להפחיד את האנשים ולאלצם להתנהג כראוי.
נודע ביופיו, בשנינותו ובפעילותו בשטחים רבים.
קריטיאס החל את הקריירה הפוליטית שלו כחברו של אלקיביאדס, ופעל למען שובו מן הגלות לאתונה.
הוא עצמו גורש מאתונה, ועל פי קסנופון ניהל חיי הרפתקאות בתסליה (כיום מחוז ביוון).
שב לאתונה כאחד הגולים הפוליטיים אחרי שאתונה נכנעה לספרטה בסוף המלחמה הפלופונסית ב-404 לפנה"ס, ובתמיכת המנהיג הספרטני ליסנדר, הפך למנהיגם של שלושים הטיראנים באתונה.
בהנהגתו של קריטיאס, שלושים הרודנים החלו במעשי נקם נגד אנשי המפלגה הדמוקרטית שלחמו נגד ספרטה.
רבים מהם הוצאו להורג באמצעות שתיית סם מוות.
אלפים נוספים הוגלו מאתונה וכל רכושם הוחרם.
שלושים הרודנים בזזו את המקדשים ואסרו על חופש הדיבור ועל הוראת הרטוריקה.
קריטיאס, שהיה פעם תלמידו של סוקרטס, אסר עליו להמשיך בשיחותיו הציבוריות.
הוא ציווה על מותו של תומכו לשעבר טראמנס, המתון שבשלושים הרודנים שמחה על ההוצאות להורג.
קריטיאס מצא את מותו כאשר טראסיבולוס, מנהיגה של העיר תבאי שמצפון לאתונה, עמד בראש קבוצת גולים אתונאים שתקפה את פיראוס באביב 403 לפנה"ס.
הוא ארגן כוח צבאי קטן שיצא לקרב נגד אנשיו של טראסיבולוס ונהרג בקרב זה.
בניגוד לדמותו האפלטונית, קריטיאס סבל מרגשות מעורבים וראה אנשים רבים כשונאיו.
קשריו עם סוקרטס גרמו מאוחר יותר לדמוקרטים באתונה להאשים את סוקרטס בתמיכה באוליגרכיה ובאתאיזם.
קריטיאס היה גם משורר שכתב פואמות, מחזאי שכתב טרגדיות וסופר שכתב דיאלוגים בענייני תחוקה של ערי המדינה ביוון.
מיצירתו הספרותית שרדו קטעים בלבד, ובהם טרגדיה בשם סיזיפוס, שבה סיזיפוס משמיע את דבריו (אך יש המייחסים יצירה זו לאוריפידס).
קטעים משירתו פורסמו בלייפציג ב-1821 ובגטינגן ב-1839.
קריטריום דו דופינה ליברה (צרפתית Critérium du Dauphiné Libéré) הוא מרוץ אופני כביש שנתי הנערך בחבל דופינה שבמזרח צרפת, בחסות העיתון המקומי.
כמו הטור דה סוויס הוא נחשב מרוץ הכנה חשוב לטור דה פראנס.
המרוץ נערך בתחילת יוני, באזור הררי בצרפת ולכן פסגות מפורסמות כגון הר ונטו ומעבר גאליבייה המופיעות בטור דה פראנס נמצאות גם הן במסלול המרוץ.
כל הרוכבים שנצחו בטור דה פראנס חמש פעמים, ניצחו גם בדופינה ליברה לפחות פעם אחת.
לאנס ארמסטרונג, הקפיד להשתתף במרוץ זה כחלק מהכנותיו לטור דה פראנס ואף ניצח בו פעמיים, אך מאוחר יותר נשללו ממנו ניצחונות אלה בשל שימוש בסמי אמרוץ.
קריוספירה הוא מונח קיבוצי לכל חלקי פני כדור הארץ המכוסים במים במצב מוצק.
לפי ההערכות אזורי קרח ושלג מהווים 10% מפני כדור הארץ מכוסים בקרח ושלג, אם כי ההתחממות הגלובלית עלולה לגרום להמסה המונית שלהם.
אלו האזורים הקרים ביותר על פני האדמה ובהם מצויים מעט בעלי חיים וצמחים עמידים לקור.
אזורים אלה משמשים כסופגי קרינת שמש אך המסתם מהווה סכנה עקב עליית גובה פני הים והתחממות מואצת.
אזורי הקוטב והאזורים התת-ארקטיים כוללים את מרבית שטחי הקרח המוצק על האדמה, אם כי בכמות פחותה יותר ישנם כיפות שלג על מרומי הרים גבוהים מאוד (כמו ההימלאיה והאנדים) וכן את הקרחונים הימיים של האוקיינוס הצפוני והאוקיינוס הדרומי.
מרבית הקרחונים היום קיימים רק החל משנים ספורות והם מפשירים ונוזלים כמים באביב, כשרק האזור הארקטי והאזור האנטארקטי ישנם קרחונים בני 10 עד 100,000 שנה, שהחלו בעידן הקרח האחרון, אשר כיסה את פני הארץ של אמריקה ואירואסיה.
העתיקים מכל הקרחונים מצויים במזרח אנטארקטיקה וגילם בערך כמיליון שנה.
קריטולאוס נולד בעיר פסאליס שהייתה אחת המושבות היווניות באנטליה (כיום בטורקיה).
הוא למד פילוסופיה באתונה אצל אריסטו מכיוס, ובשל מיומנותו כנואם וכמטיף של דברי מוסר, הפך לאחד מראשי האסכולה הפריפטטית.
ב- 155 השתתף במשלחת לרומא ביחד עם הפילוסופים קרנאדס ודיוגנס מבבל - משלחת שמטרתה הייתה לבטל את הקנס שהוטל על האתונאים אחרי שהחריבו את עיר הנמל אורופוס באטיקה שביוון.
לאחר שמטרתה של משלחת זו הוכתרה בהצלחה רומאים רבים, ובהם אנשי שם כסקיפיו אפריקנוס וגאיוס לאליוס, התקבצו כדי לשמוע את דבריהם של פילוסופים אלה.
אולם, קאטו הזקן והסנאט הרומי טענו כי דבריהם מסכנים את המוסר הרומאי, ושלחו אותם בחזרה לאתונה.
מכל כתביו של קריטולאוס שרדו קטעים בלבד, אך נראה כי הקדיש תשומת לב מרובה לרטוריקה.
קריטולאוס התרכז גם בתורת המוסר והרחיב את זו של אריסטו.
הוא גינה את ההנאה החושנית ושיבח את ההנאה הרוחנית.
קיקרו שיבח את מיומנותו של קריטולאוס כנואם וככותב וייחס לו את ההשקפה כי הנאותיה של הנפש הן הגדולות שבהנאות.
קריטולאוס הגן על השקפת האסכולה הפריפטטית שלפיה היקום הוא נצחי, וטען גם לנצחיותו של המין האנושי.
קריזה, או בשמו המלא קריזה (אנשים במצוקה), הוא מחזמר מחאה שהועלה על ידי תיאטרון חיפה בשנים 1976 -1977.
ההצגה הועלתה מעל מאה פעם ברחבי הארץ.
ראשיתה של קריזה בהפקה צנועה שהעלה התיאטרון ב-1976 ונקראה עצבים.
ההצגה שכתב יהושע סובול התבססה על ראיונות אותנטיים שנערכו בשכונות ועיירות פיתוח בישראל.
הצגת הבכורה של "עצבים" התקיימה באור עקיבא, בה נערכו חלק מהמפגשים והראיונות שהיוו בסיס לחומר שהועלה בהצגה.
בשלב המעבר לאולם הגדול, שירת סובול במילואים בבקעת הירדן, ובמאית ההצגה, נולה צ'לטון, שנחשבת לאם התיאטרון הדוקומנטרי-חברתי בישראל, פנתה לאיציק ויינגרטן שיעזור לה עם החומרים של סובול.
כאשר התברר שאמנות לעם מסרבת לתמוך ב"עצבים" בנימוקים של חוסר איזון ואי עמידה בקריטריונים אמנותיים, המשיך התיאטרון להציגה ברחבי הארץ ללא סבסוד.
ויינגרטן פיתח גרסה מרוככת שתוכל לזכות בתמיכת הממסד.
ההצגה הייתה מחזמר, עם שירים פרי עטו של יהושע סובול, קטעי מחול, ויותר מ-20 משתתפים.
את המוזיקה הלחין שלמה בר, שההצגה פרסמה אותו ברבים.
שניים מהשירים הפכו ללהיטים ("ילדים זה שמחה" ו"אצלנו בכפר טודרא") ונכללו באלבומה הראשון של להקתו "הברירה הטבעית" (1979).
ההצגה עוסקת בישראל השנייה, על שני דורותיה, דור ההורים העולים מארצות ערב, ודור הבנים ילידי הארץ.
בהצגה צפים נושאים כמו עוני, אלימות, עלייה וקליטה ואפליה עדתית.
בהצגה השתתפו בין השאר: שלמה בראבא, מוני מושונוב, סנדרה שדה, רמי דנון, דב גליקמן, ג'יטה מונטה, ז'אק כהן, עזרא כפרי, עידית צור, ליביה חכמון, מאיה רוטשילד, דניאלה מיכאלי, יוסף באשי ואיציק ויינגרטן.
הצגת הבכורה התקיימה ב-23 באוקטובר 1976.
היו שהסתייגו מהבוטות וחששו שההצגה מלבה יצרים וזורעת פילוג בעם.
גדעון עפרת לגלג על הצביעות של התיאטרון ושאל "מתי ביים במאי ממוצא ספרדי הצגה כלשהי בתיאטרון חיפה?
מתי קיבל שחקן ממוצא ספרדי תפקיד ראשי בהצגות תיאטרון חיפה?".
מיכאל הנדלזלץ התלונן על חוסר אמינות עקב העדרו של אלמנט הריחוק מהמציאות, ההכרחי בתיאטרון.
עוד טען שההצגה מועלית על ידי אשכנזים שבעים על מנת למרק את מצפונם.
עדית זרטל כתבה על "כוונות טובות שהלכו לאיבוד".
סצנות מציאותיות שנועדו לזעזע נראו בעיניה כפארודיה, ואילו בקטעי פולקלור כמו חגיגת ברית המילה, זיהתה "התנשאות תרבותית אינטלקטואלית של יוצאי אירופה".
קרייבן הצייד הוא דמות בדיונית של נבל-על המופיעה בחוברות הקומיקס ספיידרמן ביקום מארוול קומיקס.
דמותו הופיעה לראשונה בחוברת The Amazing Spider-Man #13 מיוני 1964 ונוצרה על ידי הכותב סטן לי והמאייר סטיב דיטקו.
קרייבן הצייד הוא האלטר אגו אותו חלקו ארבע דמויות מאותה משפחה - סרגיי קרבינוף וילדיו אלכסיי ואנסטסיה, וכן לתקופה קצרה גם אחיו למחצה דמיטרי סמרדיאקוב.
הוא נולד לאריסטוקרט רוסי שנמלט לאמריקה, ונעשה לצייד.
הוא צייד מטורף שמבקש לנצח את ספיידרמן ולהוכיח כי הוא הצייד הטוב ביותר בעולם.
שלא כמו ציידים אחרים, הוא נמנע משימוש בכלי נשק וחץ וקשת ומעדיף לצוד במו ידיו.
כמו כן, הוא חי לפי קוד מוסר משלו, אם כי הוא משתמש בנסיוב מסתורי שמעניק לו את כוחות על.
קרייבן הוא חבר מייסד של קבוצת "ששת המרושעים".
כיום משתמש בזהות קרייבן הצייד "הבן האחרון של קרייבן", שיבוט שנוצר בידי הוד התפתחותו.
דמותו של קרייבן הצייד מדורגת במקום ה-53 ברשימת מאה נבלי-העל הגדולים של כל הזמנים, לפי אתר IGN.
הדמות הופיעה במספר עיבודים בנוסף לקומיקס, ביניהם בסדרות האנימציה "ספיידרמן וחבריו המופלאים", "ספיידרמן: סדרת האנימציה", "ספיידרמן המדהים" ו"ספיידרמן".
את דמותו של קרבינוף מגלם אהרון טיילור-ג'ונסון בסרט "קרייבן הצייד", המתרחש ביקום ספיידרמן של סוני.
סרגיי קרבינוף הוא בנו של אריסטוקרט רוסי אשר נמלט עם משפחתו לארצות הברית בשנת 1917 לאחר שלא נשאר כל זכר מהאצילות הרוסית בעקבות מהפכת פברואר ונפילתו של ניקולאי השני, קיסר רוסיה.
הוא אומן בלחימה והחל להשתמש בנסיוב המעניק כוחו על-אנושיים ומעכב הזדקנות, וזאת כדי להפוך לצייד הטוב ביותר בכדור הארץ.
הוא סימן את ספיידרמן כמטרה, ויחד עם אחיו למחצה דמיטרי סמירדיאקוב נלחם נגדו ושניהם הובסו.
הוא הסכים להצעתו של דוקטור אוקטופוס והצטרף לקבוצת ששת המרושעים, עזר בלכידת מיי פארקר ובטי בראנט ותקף את ספיידרמן בסנטרל פארק.
הוא הובס, וספיידרמן המשיך בחקירתו עד שמצא את מיי ובטי והביס את כל הקבוצה.
כאשר חטף דוקטור, הוא הובס בידי טיגרה.
לאחר ניסיונות כושלים רבים, סרגיי תכנן תוכנית להבסת ספיידרמן.
בקשת הסיפור "הציד האחרון של קרייבן", קרייבן ירה בספיידרמן שלא כהרגלו, קבר אותו בחיים, יצר תלבושת של ספיידרמן והתחזה לו כדי להראות שהוא יותר טוב מאויבו.
הוא תקף בברוטאליות פושעים רבים, ותפס לבדו את נבל-העל ורמין אותו ספיידרמן הצליח להביס לפני כן בעזרת קפטן אמריקה.
ספיידרמן יצא חי מהקבר, ונפגש עם סרגיי אשר שחרר את ורמין והורה לספיידרמן לרדוף אחריו.
כשהשתכנע שכבודו הוחזר לו, סרגיי התוודה בפני המשטרה כי התחזה לספיידרמן והתאבד.
במשך השנים, החליפו את סרגיי כקרייבן הצייד שאר משפחתו - בניו אלכסיי "אליושה" וולדימיר, בתו אנסטסיה "אנה" ואשתו סשה.
באירועי "הציד המבעית", סרגיי הוקם לתחייה בידי סשה ושאר משפחתו, באמצעות ריטואל עם דמו של ספיידרמן.
הוא מוצג כפסיכופת קר כלפי משפחתו, ולאחר שנדקר בידי אנה, קובע כי הוחזר בידי דם פגום וכעת הוא מקולל בכך שיוכל למות רק בידי ספיידרמן.
הם מסירים מספיידרמן המת את מסכתו, ומגלים כי זהו קיין.
ספיידרמן האמיתי מופיע, נלחם בסרגיי ומשפחתו, ונמנע מלהורגם בגלל קודו המוסרי.
הם בורחים לארץ הפראית, שם סרגיי מחליט לצוד את משפחתו כדי לקבוע האם הם ראויים.
הוא הורג את סשה וולדימיר, משאיר את אנה ומאפשר לאליושה לברוח.
סרגיי ואנה דנים בדבר משפחתם, ולבסוף אנה יוצאת לצוד את אליושה, ומשאירה את סרגיי לבדו.
התגלה כי בשנת 1959, קרייבן היה חלק מקבוצת האוונג'רס של ניק פיורי, אשר מנעו מנאו-נאצים ליצור גרסה משלהם לנוסחת סופר-חייל.
בזמן ההווה הוא נתקל בסוכן ונום בארץ הפראית, מביס אותו במחשבה שהוא ספיידרמן אך הסוכן ונום מצליח לברוח.
כאשר נפרד מהאלטר-אגו שלו ברוס באנר, הענק הירוק גילה כי באנר שכר את סרגיי לאתר את העיר האבודה של הסאסקואצ'ים והביס אותו לאחר קרב.
מאוחר יותר, קיין כסקרלט ספיידר נתקל בסרגיי הלבוש כסקרלט ספיידר המקורי, בן ריילי, וזאת כדי לייסר אותו.
בעזרת אנה, סרגיי חטף את חבריו של קיין כדי להוביל אותו למאבק.
קיין הביס אותו ואת אנה, ושניהם נעלמו.
ככל הנראה, קללת האל-מוות שלו הוסרה.
הוא נלחם בילדת הסנאי באוניברסיטת אמפייר סטייט, ומפסיק את הקרב כאשר ילדת הסנאי מיידעת אותו בדבר קיומן של מפלצות ענק דוגמת גיגאנטו, אותן הוא יוצא לצוד.
אליושה קרבינוף הוא בנו המוטאנט של סרגיי, שהופרד ממשפחתו וגדל בג'ונגל אפריקאי.
הוא הגיע לניו יורק לאחר התאבדותו של אביו, והתעמת עם דודו דמיטרי לבוש בתלבושתו המקורית של אביו.
הוא תקף את מנהטן ואת ספיידרמן באמצעות פיל, ולקח את ספיידרמן לאחוזת משפחת קרבינוף, שם ספיידרמן לימד אותו על אביו.
הוא נלחם בארבעת המופלאים ובפנתר השחור והצטרף לששת המרושעים של סאנדמן נגד דוקטור אוקטופוס.
לאחר הרפתקאות רבות, תחייתו של סרגיי ובריחת כולם לארץ הפראית, אליושה ניצוד בידי אחותו אנה ונהרג.
אנה קרבינוף היא המניע לאירועי "ההתשה/הציד המבעית", כאשר שלחה נבלי-על רבים נגד ספיידרמן והקריבה את מאטי פרנקלין וקיין על מנת להחיות את אחיה ולדימיר ואביה, בהתאמה.
כאשר כל המשפחה ברחה לארץ הפראית, אביה של אנה אמר כי היא ראויה לזהות קרייבן הצייד, והיא הרגה את אחיה אליושה וצדה יחד עם אביה את ספיידר-גירל וקיין בין היתר ללא הצלחה.
באלגברה מופשטת, קריטריון קרטן הוא קריטריון להיותה של אלגברת לי פתירה.
ממנו נובע תנאי הכרחי ומספיק להיות של אלגברת לי פשוטה למחצה, בעזרת תבנית קילינג.
תהי תת-אלגברת לי של אלגברת האנדומורפיזמים של מרחב וקטורי מממד סופי, מעל שדה סגור אלגברית ממאפיין אפס.
אז פתירה אם ורק אם
משפט לי קובע כי אם פתירה אז ניתן להציג כל איבר בה כמטריצה משולשית עליונה.
מסקנה נוספת ממשפט לי קובעת כי אם פתירה אז נילפוטנטית, ומשפט אנגל קובע כי כל איבר של אלגברת לי נילפוטנטית ניתן להציג כמטריצה משולשית עליונה ממש (עם אפסים באלכסון).
לכן, מכפלה של איבר מ- באיבר מ- ייתן מטריצה משולשית עליונה ממש, והעקבה שלה היא אפס, כדרוש.
כדי להוכיח את הכיוון השני, יש להיעזר בלמה:
למה: יהיו , ונביט ב-.
לכל , אם מתקיים , אז נילפטונט.
(הוכחה ללמה ראו בקריאה נוספת).
כדי להוכיח את הקריטריון, כלומר כדי להוכיח ש- פתירה, מספיק להוכיח כי נילפטונתית (כי אז היא גם פתירה ואז גם פתירה).
לפי משפט אנגל מספיק להוכיח כי כל איבר ב- נילפוטנט.
כדי לעשות זאת, נשתמש בלמה עם .
כדי להסיק מהלמה שכל איברי נילפוטנט, מספיק להוכיח כי
אכן מתקיים - המעבר האחרון נכון כי לפי ההנחה ש-z ב- ולכן , ולכן אפשר להשתמש בנתון.
קריטריון קרטן כפי שנוסח לעיל נכון רק לתת אלגברות של אלגברת האנדומורפיזמים (אחרת אין משמעות לעקבה של האיברים).
מסקנה: תהי כל אלגברת לי, כך ש-, כאשר הוא ההצגה הצמודה.
הוכחה: נפעיל את קריטריון קרטן עבור, ונקבל כי פתירה.
לפי משפט האיזומורפיזם הראשון עבור ההעתקה נקבל כי פתירה (כאשר הוא המרכז של ); אבל אבלית ולכן פתירה, ולכן גם פתירה כדרוש.
קריז'ופיל (באוקראינית: Крижопіль; בפולנית: Krzyżopol; ברוסית: Крыжополь, קריז'ופול; ביידיש: קריזשאָפּאָל) היא עיירת מחוז במחוז ויניצה שבאוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
העיירה נוסדה בשנת 1866 באתר של תחנת רכבת בקו קייב-אודסה, ותושביה הראשונים היו עובדי הרכבת.
בשל מיקומו המרכזי, התפתחה כלכלת היישוב.
במהלך מלחמת העולם הראשונה עבר בסמוך לעיירה קו החזית.
כמו היישוב עצמו, גם הקהילה היהודית בו הייתה צעירה.
בזמן מלחמת האזרחים ברוסיה נערכו בעיירה שני פוגרומים, בהם נרצחו כ-60 יהודים בידי איכרים אוקראינים.
בשנת 1926 נמנו בעיירה 1,538 יהודים, כמחצית מתושביה, ועד מלחמת העולם השנייה פעל בעיירה בית ספר יידי.
ב-22 ביולי 1941, חודש לאחר פרוץ מבצע ברברוסה, נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו רצחו בה בו ביום 14 יהודים, והעלו באש את מרכז העיירה.
בהמשך, צוו היהודים לעבור לרובע מסוים, ולענוד טלאי צהוב.
לאחר העברת העיירה לחבל טרנסניסטריה הרומני ב-1 בספטמבר 1941, הועברו אליה מאות מגורשים יהודים מבוקובינה ומבסרביה, אשר שוכנו יחד עם יהודי העיירה בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בה, בו הועסקו בעבודות כפייה.
בד בבד, שימשה העיירה כתחנת מעבר לאלפים מהיהודים שגורשו לטרנסניסטריה, תוך שאלו הוחזקו בצפיפות רבה במחנות שהוקמו בסביבת העיירה, בהם רבים מהם מתו ממגפות.
גם בגטו שבעיירה פרצו מגפות, ובתחילת 1943 עוד נמצאו בו כ-1,300 יהודים.
בקיץ 1943 הוציאו הרומנים להורג כמה משפחות יהודיות מהגטו המקומי באשמת קשר עם יחידות פרטיזנים.
לאחר שליחת רבים מיושבי הגטו החל מאביב 1943 למחנות עבודה גרמניים, נותרו בו באוגוסט 1943 כמה עשרות יהודים בלבד.
ב-17 במרץ 1944 שוחררה העיירה בידי הצבא האדום.
במתמטיקה, במיוחד בתורת המספרים, קריטריון לי על שם שיין-ין לי (Xian-jin li), היא טענה שנכונותה שקולה לנכונות השערת רימן.
הטענה הוצגה לראשונה בשנת 1997 על ידי לי, והוכללה בשנת 1999 על ידי אנריקו בומביירי וג'פרי לאגאריאס.
נגדיר סדרת מספרים על ידי
כאשר היא פונקציית קסי של רימן.
קריטריון לי היא הטענה הבאה:
"השערת רימן שקולה לטענה שלכל n שלם, ".
כאשר הסכום הוא על השורשים הלא טריביאליים של פונקציית זטא של רימן.
טור זה מתכנס בתנאי, ומשמעותו היא ש
בתקשורת, קריטריון נייקוויסט ל-ISI מתאר את התנאים בהם צריך ערוץ תקשורת לעמוד (כולל תגובות תדר של מסנני שידור וקליטה), על מנת שלא יהיו הפרעות בין סימבולים שכנים (ISI).
קריטריון זה מספק שיטה עבור בניית פונקציות מוגבלות-סרט על מנת להתגבר על השפעות של ISI.
כאשר מספר סימבולים משודרים ברצף (אחד אחרי השני) מעל ערוץ באפנון ליניארי (לדוגמה ASK, QAM וכו'), תגובת ההלם (או באופן שקול, תגובת התדר) של ערוץ גורם לסימבול משודר להתפשט בתחום הזמן.
זה גורם ל-ISI, כי סימבולים ששודרו בעבר משפיעים על סימבולים שנקלטים כעת, ובכך מקטינים את הסיבולת לרעש.
משפט נייקוויסט מקשר את התנאי הזה בתחום בזמן למקביל בתדר-תחום.
קריטריון נייקוויסט קשור באופן הדוק למשפט הדגימה של שאנון-נייקוויסט, רק עם נקודת מבט שונה.
הוא פותח על ידי הארי נייקוויסט.
אם נסמן את תגובת ההלם של הערוץ כ- , אז התנאי עבורו אין ISI הוא:
עבור כל מספר טבעי , כאשר הוא זמן סימבול.
משפט נייקוויסט אומר שהמשוואה הנ"ל בתחום הזמן שקולה למשוואה הבאה בתחום התדר:
כאשר הוא התמרת פורייה של .
קריטריון זה יכול להיות מובן באופן אינטואיטיבי באופן הבא: העתקים מוזזים בתדר של H(f) צריכים להסתכם לערך קבוע.
בפועל, קריטריון זה מוחל על סינון baseband על ידי התייחסות לרצף הסימבולים כהלמים ממושקלים (הלם של דיראק).
כאשר מסנני ה-baseband במערכת התקשורת עומדים בקריטריון נייקוויסט, סימבולים יכולים להיות משודרים מעל ערוץ בעל תגובת תדר שטוחה ברוחב פס מוגבל ללא ISI.
דוגמאות למסנני baseband כאלה הם מסנן Raised cosine או מסנן Sinc כמסנן האידיאלי.
קריטוקסירינה (שם מדעי: Cretoxyrhina; מילולית: "חד-אף קרטיקוני") הוא סוג של כריש נכחד שחי בקרטיקון העליון לפני 82–100 מיליון שנה.
הוא קרובו הרחוק של העמלץ הלבן, ושייך לסדרה דמויי עמלץ.
הוא חי בימי הקרטיקון ביחד עם הכריש סקואליקורקס.
שיניים רבות של סוג כריש זה נמצאו ברחבי העולם.
אורכן 7 סנטימטרים והן בעלות להב מעוקל וחלק עם ציפוי של אמייל עבה.
היו לו 7 שורות שיניים בלסתותיו העצומות, והן עזרו לו לקרוע לגזרים את טרפו.
אורכו הגיע ל-9 מטרים, גדול יותר מעמלץ לבן.
הכריש שחה בים הפנימי המערבי שלחופיה הקדומים של אמריקה הצפונית וניזון מדגים אחרים כולל כרישים ודגי קסיפקטינוס, מוסזאוריים קטנים, פלזיוזאורים, איכתיוזאוריים וצבי ים גדולים כמו הארכלון.
כמו כן נמצא מאובן של פטרנודון עם חוליות שננגסו בידי כריש זה, כנראה כשחלף מעל פני המים ונתפס.
כריש זה הופיע בסדרות פלאווורלד ומפלצות חוזרות לתחייה ובסרטים מפלצות ים ו־Sea Rex 3D.
קְרִיזֶ'בְצִי (בקרואטית: Križevci) היא עיירה במרכז קרואטיה השוכנת במחוז קופריבניצה-קריז'בצי.
היישוב מתועד לראשונה במסמכים מ-1193 עת נשלט האזור על ידי בלה השלישי, מלך הונגריה.
ב-1397 ארגן במקום זיגיסמונד, קיסר האימפריה הרומית הקדושה כינוס מיוחד של הסאבור הקרואטי במטרה ללכוד ולהוציא להורג את סטפן השני לאקפי הבאן של קרואטיה וחבר תומכיו, אשר נודעו בתמיכתם ביריביו הפוליטיים של הקיסר זיגיסמונד.
סטפן נלכד והוצא להורג ב-27 בפברואר 1397.
החל מאמצע המאה ה-16 שכנה העיירה על גבול אזור הספר בין ממלכת הבסבורג לאימפריה העות'מאנית, וסבלה מפשיטות עות'מאניות תכופות.
במקום התפתחו שני יישובים קריז'בצי עילית וקריז'בצי תחתית.
ב-1697 התיר קרל השישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה לקריז'בצי להפוך לעיר שוק.
ב-1752, תקופת שלטונה של מריה תרזה אוחדו שני היישובים.
העיירה הפכה לצומת תחבורה עם חיבורה לקו מסילות הברזל בודפשט-זאגרב-ביילובאר.
במקום התפתחה תעשיית פלדה וחמרי בניין, וכן הופעלו מכרות פחם באזור.
בהמשך, נכללה קריז'בצי בשטחי מדינת קרואטיה העצמאית שנשלטה על ידי האוסטאשה.
בשלהי 1944 עלה בידי כוחות הפרטיזנים של טיטו לכבוש אותה.
בסיום הלוחמה נכללה קריז'בצי בשטחי קרואטיה.
בראשית המאה ה-18 בעקבות הפיכתה של קריז'בצי לעיר שוק, החלו להגיע לאזור רוכלים יהודים מבורגנלנד וממוראביה.
נאסר עליהם להתיישב בקריז'בצי עצמה ועל כן התיישבו בכפרי הסביבה וייסדו קהילות קטנות שם.
בעקבות כתב הסובלנות שהוציא יוזף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה החלו יהודים להתיישב בקריז'בצי עצמה ושילמו מס גולגולת בגין הזכות להתגורר שם.
מרקו בראייר כיהן כסגן ראש העיר בין 1889–1895. ב-1860 העניק פרנץ יוזף הראשון, קיסר אוסטריה זכויות סחר וקניין ליהודים ובכלל זכות לרכישת נכסי דלא ניידי.
בני הקהילה היו מעורים בחיי החברה והמסחר בעיר.
בשלהי המאה ה-19 רכש במכירה פומבית שמואל גולדשמידט את כנסיית "השילוש הקדוש" שבעיר ותרם אותה לעירייה.
ב-1861, תרמו בני הקהילה סכום נכבד להקמת הספרייה העירונית.