tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עם זאת, התובע הכללי של ארצות הברית, מנהל המודיעין הלאומי ומנהל הסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות – כמו גם כמה מאנשי צוות מסע הבחירות של טראמפ – דחו טענות אלו.
שופטים ברמת המדינה וברמה הפדרלית, פקידי בחירות ומושלי מדינות הצהירו גם הם שהטענות חסרות בסיס.
שבוע לאחר ההסתערות על הקפיטול, העומד טראמפ לדין בגין הסתה למרד, אך זוכה על ידי הסנאט.
רוב הסנאטורים סברו כי הוא אשם, בהצבעה של 57–43, אך נדרשים שני שלישים מהסנאט, 67 קולות, לשם הרשעה, ולכך חסרו 10 קולות.
עשרה מנהיגים של קבוצות הימין הקיצוני "הנערים הגאים" ו"שומרי השבועה" הורשעו בקשירת קונספירציה מרדנית בגין פעילותם במתקפה על הקפיטול.
נאמני טראמפ, כולל ראש הסגל שלו, מארק מדוז, עורך דינו האישי רודי ג'וליאני וכמה מחוקקים רפובליקנים מהוועד החופשי של בית הנבחרים, ניסו להשאיר את טראמפ בשלטון.
לאחר מכן, שקל טראמפ, על פי הדיווחים, מספר דרכים להישאר בשלטון, כולל התערבות צבאית, החרמת מכונות הצבעה וערעור נוסף לבית המשפט העליון.
טראמפ ממשיך להתעקש שהבחירות נגנבו, באמצע שנת 2021 הוא אמר לקבוצת היסטוריונים שהבחירות "זויפו ואבדו".
באוגוסט 2022 הצהיר טראמפ שיש להכריז עליו כנשיא או שיש לקיים בחירות חדשות לנשיאות "מייד".
סקר של האקונומיסט / YouGov שנערך סמוך לבחירות, ב-15–17 בנובמבר 2020, מצא שכמעט כל תומכי טראמפ (88%) טענו כי בחירתו של ביידן אינה לגיטימית, בגלל זיופי בחירות.
לפי סקר של CNBC/Change Research מאותה תקופה, רק 3% מתומכי טראמפ הצהירו שניצחונו של ביידן לגיטימי.
אמונות אלו הובילו לקריאות לאלימות ברשתות החברתיות.
לפי סקר מספטמבר 2022, 61% מהרפובליקנים עדיין מאמינים כי הבחירות זויפו.
ביוני 2022, הוועדה הנבחרת של בית הנבחרים למתקפה על הקפיטול ב-6 בינואר אמרה שיש לה מספיק ראיות כדי להמליץ ששמשרד המשפטים האמריקני יתבע את טראמפ, וב-19 בדצמבר, הוועדה הגישה רשמית את הפניה הפלילית למשרד המשפטים.
הגיש כתב אישום נגד טראמפ באשמת ניסיונות להטות את תוצאות הבחירות בשנת 2020. טראמפ הואשם בקשירת קשר להונאת ממשלת ארצות הברית, בהדחת עדים ובקשירת קשר נגד זכויות אזרח
האשמותיו של טראמפ על הונאה בבחירות ב-2012
בעקבות הבחירות לנשיאות ב-2012, שבהן הנשיא המכהן ברק אובמה זכה בבחירה חוזרת נגד מיט רומני, טראמפ צייץ כי "חבר האלקטורים הם אסון לדמוקרטיה", "אנחנו צריכים לצעוד לוושינגטון ולהפסיק את השטות הזו", וכי הבחירות היו "מזימה מוחלטת", וכי ארצות הברית היא "לא דמוקרטיה".
חוסר הוודאות לגבי הסכמת טראמפ להכיר בתוצאת הבחירות ב-2016
במהלך הקמפיין שלו ב-2016, הצהיר טראמפ שוב ושוב שהבחירות "מזויפות" כנגדו.
במהלך הבחירות המקדימות של הרפובליקנים ב-2016, לאחר שטראמפ הפסיד לטד קרוז במהלך הוועידה הרפובליקנית של איווה, אמר טראמפ כי קרוז ביצע "הונאה" ו"גנב" את אספת הבחירות של איווה, לאחר שהקמפיין של קרוז הפיץ שמועה שקרית "דקות לפני תחילת [הבחירות]" לפיה המועמד בן קרסון נשר מהמירוץ.
במהלך הדיבייט האחרון שלו נגד הילרי קלינטון, טראמפ הטיל ספק אם הוא יקבל את תוצאות הבחירות אם יפסיד, ואמר, "אני אשמור אתכם במתח".
דבר שנחשב הפרה של עקרונות יסוד שהתקיימו בארצות הברית במשך מעל 200 שנה.
ההערה שלו גררה סערה תקשורתית ופוליטית שבה הוא הואשם בכך ש"איים לקעקע עמוד יסוד של הדמוקרטיה האמריקאית" וכי הוא מגביר את הסיכוי שמיליוני תומכיו עשויים שלא לקבל את התוצאות הבחירות אם יפסיד.
ריצרד האסן, מומחה לדיני בחירות, מבית הספר למשפטים של אירווין, אוניברסיטת קליפורניה, תיאר את הערות טראמפ כ"מזעזעות וחסרות תקדים" וחשש מפני אלימות ברחובות מצד תומכיו אם טראמפ יפסיד.
מומחה אחר למשפטים, ריצ'רד רובן טען כי מדובר בניסיון מכוון לבצע ד-לגיטמציה לכל תוצאה שלא תתאים לטראמפ.
למחרת אמר טראמפ, "כמובן, אקבל תוצאה ברורה של בחירות, אבל גם אשמור את זכותי להתמודד או להגיש תביעה משפטית במקרה של תוצאה מפוקפקת".
הוא גם הצהיר כי הוא "לחלוטין" יקבל את תוצאות הבחירות "אם אנצח".
חוסר הוודאות לגבי הסכמת טראמפ לקבל הפסד בבחירות ב-2020
במהלך הקמפיין לבחירות 2020 ציין טראמפ בפוסטים בטוויטר, בראיונות ובנאומים, שהוא עלול לסרב להכיר בתוצאות הבחירות אם יובס; טראמפ טען בצורה שקרית שהבחירות יזויפו נגדו.
ביולי 2020, סירב טראמפ להצהיר אם הוא יקבל את תוצאות הבחירות, ואמר לעיתונאי פוקס ניוז, כריס וואלאס כי "אני חייב לראות.
לא, אני לא אגיד סתם כן.
אני לא אגיד לא." טראמפ הציע לדחות את הבחירות לנשיאות עקב מגפת COVID-19, עד שהאמריקאים יוכלו להצביע "כמו שצריך, מאובטח ובטוח".
טראמפ טען שוב ושוב ש"הדרך היחידה" שהוא יכול להפסיד תהיה אם הבחירות "יזויפו", וסירב שוב ושוב להתחייב לבצע העברה שלווה של השלטון לאחר הבחירות.
לאורך הקמפיין שלו טראמפ גם תקף את ההצבעות בדואר, וטען בצורה שקרית ששיטה זו מכילה שיעורי הונאה גבוהים.
בשלב מסוים אמר טראמפ: "נראה מה יקרה...
תיפטר מהקלפיות ויהיה לך שלווה – לא תהיה העברה, למען האמת.
יהיה המשך." הצהרותיו של טראמפ תוארו כאיום "לערער את הסדר החוקתי".
בספטמבר 2020, ראש ה-FBI, כריסטופר ריי, שמונה על ידי טראמפ, העיד בשבועה כי ה-FBI "לא ראה, היסטורית, שום סוג של מאמץ לאומי מתואם של הונאת בוחרים בבחירות גדולות, בין אם זה בדואר ובין אם בצורה אחרת".
מספר חברי קונרגס רפובליקנים התעקשו שהם מחויבים למעבר ממשל מסודר ושליו, אך הם סירבו למתוח ביקורת על דברי טראמפ.
ב-24 בספטמבר העביר הסנאט פה אחד החלטה המאשרת את מחויבות הסנאט להעברת השלטון בדרכי שלום.
טראמפ הצהיר כי הוא מצפה שבית המשפט העליון האמריקני יכריע בבחירות וכי הוא רוצה רוב שמרני במקרה של מחלוקת בחירות, והדגיש את מחויבותו למינוי מהיר של שופטת תשיעית לאחר פטירתה של רות באדר גינסבורג.
עלו גם חששות לגבי ההסכמה מצד רפובליקנים אחרים לתוצאות הבחירות.
לדוגמה, ב-8 באוקטובר, הסנאטור הרפובליקני מייק לי צייץ בטוויטר "אנחנו לא דמוקרטיה" ו"דמוקרטיה היא לא המטרה; חירות, שלום ושגשוג.
אנחנו רוצים שהמצב האנושי יפרח.
דמוקרטיה בעלת דרגות עלולה לסכל זאת."
לפני הבחירות, כריסטופר בוזי, מייסד שירות הניתוח של טוויטר המכונה Bot Sentinel, אמר כי חשבונות טוויטר לא אותנטיים מקדמים טענות כוזבות או לא מאומתות על הונאת בוחרים, או מקדמים את הטענות המופרכות של טראמפ על חוסר תקינות בספירת פתקי הצבעה.
סירוב להכיר בהפסד בבחירות 2020
ב-7 בנובמבר 2020, לאחר קונצנזוס של חברות חדשות גדולות שהכריזו על ביידן כנשיא הנבחר סירב טראמפ לקבל את ההפסד.
הוא הכריז כי "הבחירות הללו רחוקות מלהסתיים" וטען להונאת בחירות מבלי לספק ראיות.
באופן פרטי, הוא אמר לעוזר אחד "אני פשוט לא הולך לעזוב", ולעוזר אחר אמר "אנחנו אף פעם לא עוזבים.
איך אתה יכול לעזוב כשניצחת בבחירות?".
טראמפ הבהיר כי ימשיך בתביעות משפטיות במדינות מפתח, אך רוב התביעות נדחו על ידי בתי המשפט.
הצוות המשפטי שלו, בראשות רודי ג'וליאני, העלה קביעות כוזבות ובלתי מבוססות רבות כדי לטעון שהבחירות נגנבו.
הללו כללו קונספירציה קומוניסטית בינלאומית, זיוף מכונות הצבעה והונאות בקלפיות.
טראמפ מנע מפקידי ממשל לשתף פעולה עם העברת הנשיאות לג'ו ביידן.
התובע הכללי, וויליאם בר, אישר למשרד המשפטים ליזום חקירות "אם יש האשמות ברורות ואמינות לכאורה לאי-סדרים, שאם הן נכונות, עלולות להשפיע על תוצאות הבחירות הפדרליות במדינה בודדת".
טראמפ ובני בריתו עודדו פקידי מדינות לזרוק פתקי הצבעה חוקיים, לערער על תהליכי אישור ההצבעה ולבטל תוצאות בחירות מאושרות.
בשיחת טלפון בתחילת ינואר 2021, הוא לחץ על מזכיר המדינה של ג'ורג'יה, הרפובליקני בראד רפנספרגר, "למצוא" את 11,780 הקולות הדרושים כדי להבטיח את ניצחונו במדינה.
הוא דחק שוב ושוב במושל ג'ורג'יה בריאן קמפ לכנס מושב מיוחד של בית המחוקקים כדי לבטל את ניצחונו המאושר של ביידן במדינה, והוא הגיש בקשה דומה ליו"ר בית פנסילבניה.
בשיחת ועידה, הוא ביקש מ-300 מחוקקי מדינות רפובליקנים לחפש דרכים להפוך את תוצאות הבחירות המאושרות במדינותיהם.
פקידים רפובליקאים בשבע מדינות, בהנחיית עורך דינו האישי של טראמפ, יצרו תעודות בחירות מזויפות במטרה לטעון בצורה כוזבת שטראמפ נבחר מחדש.
עד 30 בדצמבר 2020, מספר רפובליקנים בקונגרס ובסנאט הצהירו כי ינסו לאלץ את שני הבתים לדון אם לאשר את תוצאות חבר האלקטורים.
מייק פנס, אשר כסגן נשיא ניהל את ההליכים, הצהיר כי יסייע למאמץ, והצהיר ב-4 בינואר, "אני מבטיח לך, בוא ביום רביעי הזה, יגיע יומנו שלנו בקונגרס".
בנוסף, טראמפ וכמה מתומכיו קידמו תאוריית כוזבת "כרטיס פנס" ("Pence card") לפיה, גם אם הקונגרס יאשר את התוצאות, לסגן הנשיא יש את הסמכות לדחות אותן.
בחודשים שבין יום הבחירות ליום השבעת ביידן (20 בינואר), טראמפ עסק במאמצים מרובים לבטל את תוצאות הבחירות.
הוא הגיש תביעות רבות, דחק ברשויות מקומיות ורשויות מדינות לבטל את התוצאות בתחום השיפוט שלהן, לחץ על משרד המשפטים לאמת טענות חסרות בסיס על הונאת בחירות, ועבד עם בעלי ברית בקונגרס כדי לבטל את התוצאות בקונגרס ב-6 בינואר
מאז שעזב את תפקידו, טראמפ המשיך להתעקש שהוא באמת ניצח בבחירות 2020. לפי הדיווחים הוא לא אוהב את המונח "נשיא לשעבר", והצהרותיו הרשמיות מתייחסות אליו כ"הנשיא ה-45" או פשוט כ"45", כמו באתר החדש שלו, www.45office.com.
במהלך נאומיו הפומביים הוא חוזר על טענותיו לפיהן הפסיד רק בגלל הונאה מסיבית בבחירות, באומרו "זו הייתה הונאת המאה וזה היה פשע המאה" ו"ניצחנו פעמיים בבחירות [2016 ו-2020 ] וייתכן שנצטרך לזכות בו בפעם השלישית [2024].
הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020 נערכו ביום שלישי, 3 בנובמבר.
לפחות בהזדמנות אחת בנובמבר 2020, הודה טראמפ באופן פרטי שהוא הפסיד בבחירות.
אליסה פארה גריפין, עוזרת של טראמפ בבית הלבן, נזכרת שקרא "אתה מאמין שהפסדתי לבחור הזה?" תוך כדי צפייה בביידן בטלוויזיה.
עם זאת, זו לא הייתה עמדתו הציבורית של טראמפ.
טענות להונאת בחירות באינטרנט ופיטורי ראש הסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות
ב-12 בנובמבר 2020 דווח כי טראמפ צפוי לפטר את מנהל הסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות , CISA, כריס קרבס .
הצפי לפיטוריו נבע בחלקו מתרומתו של קרבס ביצירת אתר מטעם CISA בשם "שמועות על בטיחות אלקטרוניות של הבחירות מול המציאות".
כדי להפריך דיסאינפורמציה הקשורה לבחירות, שחלק ניכר ממנה קודם על ידי טראמפ ובעלי בריתו.
כמנהל CISA, קרבס היה "פקיד אבטחת הסייבר הבכיר ביותר בממשל האחראי על אבטחת הבחירות לנשיאות".
טראמפ לא סיפק ראיות להונאה כזו.
סידני פאוול, עורך דין של טראמפ ומייקל פלין, טענו בתוכניות בפוקס ניוז כי תוכנית מחשבי-על ממשלתית סודית העבירה קולות מטראמפ לביידן בבחירות, טענה שקרבס דחה כ"שטויות" ו" מתיחה." קרבס, כינה את הבחירות "הבטוחות ביותר בהיסטוריה האמריקאית".
בתחילת דצמבר, עורך דין בצוות של טראמפ, ג'וזף דיגנובה , אמר בראיון ל-פודקסט של Newsmax TV, כי קרבס חמור, וכי "צריך לגרור ולבתר אותו.
צריך ולקחת אותו עם שחר ולירות בו".
ב-8 בדצמבר 2020, קרבס הגיש תביעה אזרחית נגד דיגנובה, קמפיין טראמפ ו-Newsmax TV, והאשים אותם ב"השמצה, גרימת מצוקה רגשית מכוונת, סיוע וקנוניה אזרחית".
הוא אמר כי הוא ספג "מטח של איומים והטרדות" כתוצאה מהערות דיג'נובה.
באפריל 2021 דיגונבה התנצל על דבריו.
החל מנובמבר 2020, אנשי הקמפיין של טראמפ ניסו לגרום לרשויות אכיפת החוק המקומיות להחרים מכונות הצבעה בטענה כי עליהן להבדק בידי אנשי טראמפ.
במחוז אחד במישיגן, יועצי טראמפ כולל רודי ג'וליאני התקשרו לתובע המחוזי סמוך ל-20 בנובמבר 2020. הם ביקשו ממנו להשיג את מכונות ההצבעה של המחוז ולמסור אותן לצוות טראמפ.
הוא סירב, אך שופט הורה מאוחר יותר להעמיד את המכונות לרשות נציגי טראמפ.
מאוחר יותר הם הפיקו "דוח פורנזי" הטוען כי יש ראיות להונאה; מומחי בחירות אמרו שהמסקנה הייתה שקרית והדוח "פגום באופן קריטי".
ביולי 2023 החקירה הובילה להגשת כתב האישום נגד עורכת הדין סטפני למברט בגין מזימה לחבל במכונות הצבעה.
במרץ 2024 היא נעצרה בהוראת בית משפט לאחר שלא התייצבה לשימוע בתיק הפלילי שלה במישיגן ביחס למכונות ההצבעה.
ב-3 בנובמבר, גרגורי ג'ייקוב כתב למארק שורט שלא יהיה זה רצוי שהציבור יתפוס את סגן הנשיא פנס כאילו הוא מוטה ביחס ל"שאלות הנוגעות להצבעות אלקטורליות במחלוקת".
ב-4 בנובמבר, ראש הסגל של הבית הלבן, מארק מדוז, קיבל הודעת טקסט הקוראת ל"אסטרטגיה אגרסיבית" של בתי המחוקקים בראשות הרפובליקנים של שלוש מדינות "פשוט ישלחו את האלקטורים שלהן להצביע ויפנו לבית המשפט העליון".
על פי הדיווחים, ההודעה נשלחה על ידי שר האנרגיה של טראמפ, ריק פרי.
ב-5 בנובמבר, דונלד טראמפ ג'וניור שלח הודעת טקסט למדוז המתווה דרכים לחתור תחת תהליך חבר האלקטורים ולהבטיח לאביו כהונה שנייה.
בהודעה נכתב: "זה מאד פשוט.
POTUS חייב להתחיל את הקדנציה השנייה כעת".
הוא המשיך כי "הרפובליקנים שולטים ב-28 מדינות, דמוקרטים ב-22 מדינות.
שוב טראמפ מנצח", והוסיף, "או שיש לנו הצבעה שאנו שולטים בה ואנחנו מנצחים או שזה יועף לקונגרס ב-6 בינואר 2021".
ביידן עדיין לא הוכרז כמנצח בזמן הטקסט.
ב-3 במאי 2022 טראמפ ג'וניור העיד בפני הוועדה הנבחרת בבית הנבחרים, כי הוא לא כתב את ההודעה ואינו זוכר מי כן, אך הרעיון "נשמע סביר" והיא "התוכנית הכי מתוחכמת" ששמע.
למרות שזה נגע ל"דברים שאני לא בהכרח, אתה יודע, יודע עליהם יותר מדי".
ב-9 בנובמבר, ג'יני תומאס, אשתו של שופט בית המשפט העליון קלרנס תומאס, שלחה אימייל ל-29 מחוקקים באריזונה, כולל ראסל באוורס ושונה בוליק, ועודדה אותם לבחור "לוח נקי של אלקטורים" ואמרה להם שהאחריות היא "שלכם ושלכם בלבד".
לאחר הבחירות אנשי הקמפיין של טראמפ הגישו מספר תביעות נגד תהליכי בחירות, ספירת קולות ותהליך אישור הקולות במספר מדינות, כולל אריזונה, ג'ורג'יה, ויסקונסין, מישיגן, נבדה, פנסילבניה, וטקסס.
מקרים רבים כאלה נדחו במהירות, ועורכי דין ומשקיפים אחרים ציינו כי לתביעות לא תהיה השפעה על תוצאות הבחירות.
עד 19 בנובמבר, יותר משני תריסר מהתביאות המשפטית שהוגשו מאז יום הבחירות נכשלו.
ב-21 בנובמבר, בבית המשפט המחוזי בפנסילבניה, השופט הרפובליקני מתיו בראן, דחה את התיק וכתב:
ב-1 בדצמבר 2020, התובע הכללי של ארצות הברית, ויליאם בר, אמר כי עורכי דין וסוכני FBI בארצות הברית חקרו תלונות והאשמות על הונאה, אך לא מצאו שום דבר בעל חשיבות.
ב-3 בדצמבר 2020, מנהל המודיעין הלאומי ג'ון רטקליף אמר שטרם נמצאו ראיות להתערבות זרה.
היועץ לביטחון לאומי לשעבר של טראמפ, מייקל פלין, שקיבל חנינה נשיאותית זמן קצר לאחר הבחירות, קרא ב-1 בדצמבר בפומבי לנשיא להשעות את החוקה, להשתיק את העיתונות ולקיים בחירות חדשות בפיקוח צבאי.
לחץ של טראמפ על פקידים בכירים ופוליטיקאים במדינות
ב-5 בדצמבר פנה טראמפ למושל ג'ורג'יה, בריאן קמפ, ודחק בו לזמן מושב מיוחד של בית המחוקקים של המדינה, במטרה לעקוף את תוצאות הבחירות במדינה, ולמנות אלקטורים שיתמכו בטראמפ.
הוא גם התקשר ליו"ר בית הבוחרים של פנסילבניה במטרה דומה, והזמין בכירים רפובליקנים ממדינת מישיגן לבית הלבן כדי לדון בתוצאות הבחירות במדינה.
המגעים עם אנשי ג'ורג'יה ופנסילבניה נוצרו לאחר שניצחונותיו של ביידן אושרו באותן מדינות; ניצחונו של ביידן במישיגן אושר שלושה ימים לאחר הפגישה עם טראמפ בבית הלבן.
לאחר שבג'ורג'יה בוצעה ספירת קולות פעמיים, ובשתיהן אושרו תוצאות זכייתו של ביידן, קיבל מזכיר המדינה הרפובליקני, בראד רפנספרגר איומי מוות.
פעילים במפלגתו, כולל שני הסנאטורים של המדינה לחצו עליו להתפטר.
ב-23 בדצמבר, טלפן טראמפ לראש החקירות במשרד מזכיר המדינה של ג'ורג'יה, שחקר אז האשמות על הונאה בקלפי בדואר, ואמר לו כי אם הוא יבדוק את מחוז פולטון הוא "ימצא דברים שלא יאומנו" וכי "כשהתשובה הנכונה תצא, תקבלו שבחים"; החקירה הגיעה בסופו של דבר למסקנה שאין כל ממש בהאשמות.
ב-8 בדצמבר, התובע הכללי של טקסס, קן פקסטון, תבע את ג'ורג'יה וכן את מישיגן, ויסקונסין ופנסילבניה (Texas v.
Pennsylvania), וביקש מבית המשפט העליון של ארצות הברית לפסול את תוצאות ההצבעה של המדינות.
פקסטון טען שהן הפרו את החוקה, וציין שלל תלונות שבתי משפט אחרים כבר דחו.
טראמפ ושבעה עשר תובעים כלליים רפובליקנים (ברמת המדינה) הגישו בקשות לתמוך בתיק, דבר שהוביל לביקורת נוקבת מצד מומחים משפטיים ופוליטיקאים.
ביום הגשת התביעה, הזהיר טראמפ את התובע הכללי של ג'ורג'יה, כריס קאר, שלא לגייס גורמים רפובליקנים אחרים להתנגדות לתביעה.
ב-4 בדצמבר 2020, חתמו 64 רפובליקנים החברים באספה הכללית של פנסילבניה על מכתב, הקורא למשלחת הקונגרס של המדינה לפסול את קולות האלקטורים שתמכו בביידן.
קים וורד, מנהיגת הרוב הרפובליקני בסנאט של פנסילבניה, אמרה שטראמפ התקשר אליה כדי לומר שהייתה הונאה בבחירות, אבל היא לא ראתה את המכתב לפני שפורסם.
היא הצהירה שמנהיגים רפובליקנים צפויים לתמוך בטענותיו של טראמפ, וכי לו הייתה מכריזה על התנגדות למכתב, "הייתי גורמת לכך שהבית שלי יופצץ הלילה".
ב-10 בדצמבר 2020, לאחר שנדחו מספר תביעות, צייץ טראמפ בטוויטר: "זה הולך להסלים באופן דרמטי.
זה רגע מאוד מסוכן בהיסטוריה שלנו....
העובדה שגונבים את המדינה שלנו.
מתרחשת הפיכה לנגד עינינו, והציבור לא יכול לסבול את זה יותר."
לפני ואחרי הבחירות, טראמפ אמר שהוא מצפה שהתוצאה תוכרע על ידי בית המשפט העליון, שם שופטים שמרנים החזיקו ברוב של 6–3, כאשר שלושה מהשופטים מונו על ידי טראמפ.
ב-21 בנובמבר, קבוצה של מחוקקים רפובליקנים בפנסילבניה עתרה לבית המשפט העליון של ארצות הברית בערעור על החלטת בית המשפט העליון של פנסילבניה שפסק נגד בית המחוקקים.
העתירה ביקשה לבטל פתקים שנשלחו בדואר לאחר הצבעה, או להורות לבית המחוקקים לבחור את האלקטורים של פנסילבניה.
ב-8 בדצמבר, בית המשפט העליון דחה את הבקשה בצו בן משפט אחד, ללא חתימה.
עד להחלטת בית המשפט העליון, תוצאות הבחירות בפנסילבניה אושרו לטובתו של ביידן.
עורכי דין מטעם מדינת פנסילבניה טענו בפני בית המשפט העליון כי בקשת המחוקקים היא "פגיעה בדמוקרטיה החוקתית" וכי "העותרים מבקשים מבית משפט זה לבצע את אחת הטענות הדרמטיות והמפריעות ביותר לכוח שיפוטי בתולדות הרפובליקה; אין בית משפט שהוציא אי פעם צו המבטל את אישורו של מושל לגבי תוצאות הבחירות לנשיאות".
בחינה של הטלת משטר צבאי וניסיון להחרים מכונות הצבעה
לאחר שהמאמצים המשפטיים של טראמפ ושלוחיו נכשלו בבתי משפט מדינתיים ופדרליים רבים, כולל בית המשפט העליון, כמה פעילי ימין ובני ברית של טראמפ – כולל מייקל פלין, סידני פאוול ולין ווד – הציעו שטראמפ יוכל להשעות את החוקה, להכריז על ממשל צבאי ו"להריץ מחדש" את הבחירות.
קציני צבא בדימוס רבים, עורכי דין ופרשנים אחרים הביעו אימה נוכח רעיון כזה.
ב-18 בדצמבר ערך טראמפ פגישה עם רודי ג'וליאני, ראש הסגל מארק מדווס, יועץ הבית הלבן פט סיפולוני , פאוול ופלין בבחדר הסגלגל.
בפגישה, בחן טראמפ את הרעיון למנות את פאוול, אשר קידמה תיאוריות קונספירציה ושקריות על הבחירות, כסוכנת מיוחדת לחקר ענייני הבחירות, אם כי רוב היועצים שנכחו התנגדו בנחרצות לרעיון זה.
שני צווים ביצועיים נוסחו למינוי סוכן מיוחד ולשם החרמת מכונות הצבעה, שטראמפ טען באופן כוזב כי זויפו נגדו.
צו אחד קרא לפנטגון להחרים מכונות הצבעה, בעוד שהאחר הטיל זאת על המחלקה לביטחון המולדת.
בהוראת טראמפ, התקשר ג'וליאני ב-17 בדצמבר לקן קוצ'ינלי , סגן מפקד המחלקה לביטחון המולדת, לשאול אם המחלקה יכולה להחרים את המכונות, אך קוצ'יני אמר שאין לו את הסמכות לעשות זאת.
בעצתו של ג'וליאני, דחה טראמפ המלצה של פלין ופאוול לחייב את הפנטגון להחרים את המכונות, וביל בר דחה על הסף את הצעת הנשיא שמשרד המשפטים יעשה זאת.
לפי הדיווחים פלין דן ברעיון שלו להכריז על משטר צבאי, אם כי אחרים התנגדו גם לרעיון הזה, ודעתו של טראמפ בעניין לא הייתה ברורה.
באותו יום, התראיין פלין בערוץ הטלווזיה הימני, Newsmax TV, וטען כי על טראמפ להכריז על משטר צבאי, כדי שהצבא יפקח על קיום בחירות חדשות לנשיאות במדינות המתנדנדות שבהן טראמפ הפסיד.
טראמפ דחה את הדיווחים על דיון במשטר צבאי כ"חדשות מזויפות", אך לא היה ברור אם הוא אישר את הרעיון.
ניסיון של טראמפ להפעיל משטר צבאי כדי לפסול את תוצאות הבחירות הוא בלתי חוקי ונוגד את החוקה.
בסוף דצמבר 2020, חוקרים משפטיים, קלייר פינקלשטיין וריצ'רד פיטר כתבו כי למרות שזה מאד לא סביר שטראמפ אכן "ינסה לעורר הפיכה צבאית", בפועל התובע הכללי ג'פרי רוזן, צריך להיות מוכן להנחות את אכיפת החוק הפדרלית "לעצור כל אדם, כולל במידת הצורך את הנשיא, ש...
קשר קשר לביצוע תוכנית בלתי חוקית זו".
בהשוואה לטענה היפותטית של חוק צבאי כדי לבטל את הבחירות, הם השווו זאת להתקפה על פורט סאמטר ב-1861, וכתבו שכל תוכנית כזו תהווה קונספירציה מרדנית ואולי פשעים אחרים, ושכל קציני הצבא שמקבלים הוראה לסייע לתוכנית כזו, נדרשים, על פי הקוד האחיד לצדק צבאי, להתעלם מפקודה בלתי חוקית כזו.
ב-18 בדצמבר, מזכיר הצבא ראיין מקארתי וגנרל ג'יימס מקונוויל, ראש מטה צבא ארצות הברית, פרסמו הצהרה משותפת שבה נאמר: "אין תפקיד לצבא האמריקני בקביעת תוצאות בחירות אמריקאיות".
ב-3 בינואר, כל עשרת מזכירי ההגנה לשעבר שחיים עדיין – אשטון קרטר, דיק צ'ייני, ויליאם כהן, מארק אספר, רוברט גייטס, צ'אק הייגל, ג'יימס מאטיס, ליאון פאנטה, ויליאם פרי ודונלד רמספלד – פרסמו מאמר משותף ב"וושינגטון פוסט" הקורא להעברה שלווה ומסודרת של השלטון, וציינו כי:
מזכירי ההגנה לשעבר כתבו כי "שר ההגנה בפועל כריסטופר מילר ופקודיו – מינויים פוליטיים, קצינים ועובדי מדינה – כל אחד מחויב בשבועה, חוק ותקדים להקל על כניסתו לתפקיד של הממשל הנכנס, ולעשות זאת בלב שלם.
כמו כן עליהם להימנע מכל פעולה פוליטית המערערת את תוצאות הבחירות או מעכבות את הצלחת הצוות החדש."
ב-14 בדצמבר הכריז ויליאם בר, התובע הכללי, על כוונתו להתפטר מהתפקיד החל מ-23 בדצמבר.
כאשר ההתפטרות נכנסה לתוקף, החל ג'פרי רוזן את תפקידו כתובע הכללי בפועל בשבועות האחרונים לנשיאותו של דונלד טראמפ.
טראמפ הפעיל לחץ אדיר על רוזן, בהודעות דואר אלקטרוני ובפגישות פנים אל פנים, בהן דרש ממנו לפתוח בחקירה נגד "זיופי בחירות" במדינות המתנדנדות, בהן היה רוב של מצביעים שחורים, ללא בסיס כלשהו לחשדות.
בסוף דצמבר, על פי הדיווחים, טראמפ התקשר לרוזן "כמעט כל יום" כדי לספר לו על טענות להונאת בוחרים או ספירת קולות לא נאותה.
דונוהו רשם שיחת טלפון ב-27 בדצמבר 2020 בינו לבין רוזן וטראמפ.
הוא אפיין את הנשיא באומרו, "רק תגיד שהבחירות היו מושחתות + השאר את השאר לי ולחברי הקונגרס הרפובליקנים".
למחרת פנה ג'פרי קלארק , ממלא מקום התובע הכללי של החטיבה האזרחית, לרוזן ודונוהו עם טיוטת מכתב וביקש מהם לחתום עליו.
המכתב הופנה לגורמים רשמיים במדינת ג'ורג'יה, ואמר כי למשרד המשפטים יש ראיות המעלות "חששות משמעותיים" לגבי תוצאות הבחירות לנשיאות, בניגוד למה שהודיע בר בפומבי שבועות קודם לכן, והציע כי בית המחוקקים של ג'ורג'יה " לכנס למושב מיוחד במטרה מוגבלת לדון בסוגיות הנוגעות למינוי אלקטורים לנשיאות".
גם רוזן וגם דונוהו סירבו לחתום על המכתב, והוא מעולם לא נשלח.
תכנון להפיכת תוצאות הבחירות בקונגרס ב-6 בינואר
חבר הקונגרס מו ברוקס, היה חבר הקונגרס הראשון שהכריז שיתנגד לאישור של תוצאות מכללת הבחירות, ב-6 בינואר 2021 ב-21 בדצמבר, ארגן ברוקס שלוש פגישות בבית הלבן בין טראמפ, מחוקקים רפובליקנים, ואחרים.
המשתתפים כללו את טראמפ, סגן הנשיא פנס, הנציגים ג'ודי הייס (R-Ga.), ג'ים ג'ורדן (R-Ohio), ואנדי ביגס (R-Ariz.), מרג'ורי טיילור גרין (R-Ga.), וכן חברי הצוות המשפטי של טראמפ.
מטרת הפגישות הייתה לתכנן אסטרטגיה כיצד הקונגרס יוכל לבטל את תוצאות הבחירות ב-6 בינואר.
ברוקס אישר לאחר אחת הפגישות שהיא עסקה ב"הלוך ושוב לגבי התכנון והאסטרטגיה של 6 בינואר".
בדצמבר 2022, אתר החדשות הליברלי Talking Points Memo דיווח כי השיג 2,319 הודעות טקסט שמדוז סיפק לוועדה לחקר המתקפה על הקפיטול ב-6 בינואר , כולל 450 התכתבויות עם 34 חברי קונגרס רפובליקנים הנוגעות לתוכניות להפיכת תוצאות הבחירות.
לחץ על סגן הנשיא פנס לדחות הצבעות של אלקטורים
החל מסוף דצמבר, הופצו תיאוריות משפטיות כוזבות שטענו כי סגן הנשיא מייק פנס יוכל להפעיל את "הכרטיס של פנס" (The Pence card), פרצה משפטית כביכול, שתאפשר לו, בתפקידו כנשיא הסנאט, לדחות הצבעות של אלקטורים בעד ביידן ממדינות מתנדנדות, בטענה שהם הושגו על ידי אלקטורים שמונו במרמה.
התאוריות הפכו לוויראליות בקרב תומכי טראמפ ברשתות החברתיות.
מקורן של התיאוריות הללו הוא איבן רייקלין (Ivan Raiklin), עורך דין וחבר לשעבר בכוחות המיוחדים של ארצות הברית, שהיה חבר בקבוצה קטנה של יוצאי מודיעין צבאי הקשורים למייקל פלין, אשר סייעו בהפצת מידע כוזב לפיו הבחירות ב-2020 נגנבו מטראמפ.
התיאוריה נובעת מקריאה שגויה של סעיף 12 בכותרת 3 בקוד החוקים של ארצות הברית העוסקת בתפקידי הנשיא, המנחה את סגן הנשיא לבקש אישורי הצבעה אלקטורליים מכל מדינה שטרם שלחה את ההצבעות הללו לארכיון הלאומי עד יום רביעי הרביעי במספר בדצמבר.
על פי התיאוריה, לפנס הייתה סמכות חד-צדדית להכריז כי למעשה לא התקבלו תעודות מדינה ממדינות במחלוקת, וכי יש להנפיק תעודות חדשות (ככל הנראה התומכות בנשיא טראמפ).
ב-13 בדצמבר, בני ברית של טראמפ בבית הנבחרים פיתחו תוכנית הכוללת שלב בו פנס "משתמש בסיכום תוצאות הבחירות של הקונגרס ב-6 בינואר כדי להטות את הבחירות לנשיא טראמפ".
ב-23 בדצמבר, טראמפ צייץ מחדש פוסט של רייקלין שקרא להפעיל את "כרטיס פנס" ביום המצוין בחוק, אך פנס לא נקט פעולה בהתאם לתיאוריה.
בסוף דצמבר, התקשר פנס לשיחת ייעוץ עם סגן הנשיא לשעבר דן קווייל.
לפי הכתבים בוב וודוורד ורוברט קוסטה, קוויל אמר לו: "מייק, אין לך גמישות בנושא הזה.
אני יודע באיזו עמדה אתה נמצא.
אני גם יודע מה החוק...
אין לך כוח." למרות שיום רביעי הרביעי בחודש חלף, טראמפ עדיין האמין שלפנס יש סמכות לדחות קולות אלקטורליים, וביקש ממנו לעשות זאת שוב ושוב; במהלך ארוחת הצהריים ב-5 בינואר, הודיע פנס לטראמפ שהוא לא מאמין שיש לו סמכות כזו.
ב-2 בינואר 2021, טראמפ, ג'וליאני, איסטמן ואחרים ערכו שיחת ועידה עם 300 מחוקקים של מדינות מפתח כדי לספק להם ראיות לכאורה להונאת בחירות, וזאת כדי להצדיק קריאה לישיבות מיוחדות של בתי המחוקקים שלהם בניסיון לבטל את הבחירות שלהם.
שלושה ימים לאחר מכן, עשרות מחוקקים מחמש מדינות מפתח כתבו לסגן הנשיא פנס, ובקשו ממנו לדחות בעשרה ימים את האישור הסופי של האלקטורים ב-6 בינואר, כדי לאפשר למחוקקים את ההזדמנות לשקול מחדש את האישורים של מדינותיהם.
מספר ימים לאחר מכן הגיב פנס לדברים בעת שפנה אגודה הפדרליסטית : "הנשיא טראמפ טועה...
לפי החוקה, לא הייתה לי זכות לשנות את תוצאות הבחירות שלנו."
בערב השנה החדשה, ראש סגל הבית הלבן, מארק מדוז, שלח מזכר שנוסח על ידי עורכת הדין של טראמפ, ג'נה אליס לעוזר בכיר של סגן הנשיא, מייק פנס.
המכתב כלל תוכנית מפורטת להפיכת תוצאות הבחירות.
התוכנית הייתה שב-6 בינואר, פנס יחזיר את תוצאות הבחירות לשש מדינות מתנדנדות עם תאריך יעד ב-15 בינואר, שבו על המדינות לקיים בחירות חדשות.
אם מדינה מסוימת לא תחזיר את תוצאות הבחירות שלה עד לתאריך זה, לא טראמפ ולא ביידן יחזיקו ברוב, ולכן הבחירות יועברו לבית הנבחרים להצבעה כדי לקבוע את המנצח.
לפי חוקת ארצות הברית, בתרחיש כזה ההצבעה תתבצע על בסיס שליטת המפלגה בבתי המחוקקים של המדינה, כאשר הרפובליקנים יחזיקו ב-26 מתוך 50, ככל הנראה יעניקו לטראמפ את הניצחון.
ב-5 בינואר אליס ניסחה תזכיר שני, אותו שיתפה עם עורך הדין האישי של טראמפ, ג'יי סקולוב .
בתזכיר נטען כי הוראות מסוימות של חוק ספירת הקולות, שהגבילו את סמכותו של מייק פנס לקבל או לדחות אלקטורים נבחרים, אינן חוקתיות.
אליס הציעה שכאשר פנס יגיע לאריזונה לפי סדר האלפביתי במהלך הסמכת הנשיא, הוא יוכל להכריז על תוצאות המדינה כ"שנויות במחלוקת" וישלח את כל האלקטורים בחזרה למדינות "כדי להשלים את הבירור הסופי של האלקטורים לפני המשך".
סקולוב לא הסכים לטענה כי לפנס יש סמכות כזו.
ועדת חקירה של בית הנבחרים
יושבת הראש של בית הנבחרים, ננסי פלוסי מינתה ועדה של חברי הבית לחקר הנושא.
הוועדה הורכבה מ-7 חברי בית דמוקרטים ו-2 רפובליקנים, מאחר שרוב הרפובליקנים החרימו את הוועדה.
ב-10 ביוני 2022, ועדת החקירה החלה להציג את ממצאיה.
הוועדה האשימה את טראמפ בביצוע ניסיון הפיכה.
החוקרים טענו כי המתקפה על הקפיטול נבעה מהאשמות שהשמיע טראמפ בדבר הונאה לכאורה בבחירות לנשיאות.
יו"ר הוועדה, בני תומפסון אמר: "ה-6 בינואר היה השיא של ניסיון ההפיכה – ניסיון חצוף.
הקנוניה לסכל את רצון העם לא הסתיימה.
יש כאלה שצמאים לכוח במדינה הזאת אבל אין להם אהבה או כבוד למה שהופך את אמריקה לגדולה".
ליז צ'ייני, סגנית יושב ראש הוועדה, אמרה לעמיתיה הרפובליקאים, התומכים בטראמפ: "יום אחד דונלד טראמפ כבר לא יהיה כאן, אבל אתם תישאו את חרפתכם".
לפי הוועדה, סירוב של טראמפ להכיר בתבוסתו בבחירות לבש ממדים של קונספירציה.
למרות שבתי המשפט בכל הערכאות סירבו לקבל את טיעוניו, ניסה טראמפ לחתור תחת החלטותיהם.
וכן כי הוא תכנן להחליף את צמרת משרד המשפטים בשבועות האחרונים של נשיאותו, לאחר שבכירי המשרד, חזרו והעמידוהו על טעותו, ודחו את בקשתו החוזרת להכריז שהבחירות זויפו.
הוועדה הציגה קטעי וידאו קצרים מראיונות ארוכים שהיא עשתה עם אישים הקשורים בפרשה.
שר המשפטים האחרון של טראמפ, ויליאם באר, גילה כי אמר לטראמפ שהאשמותיו על זיוף הן "בולשיט", ושאין בהן כל ממש.
בתו של טראמפ, איבאנקה, שכיהנה כיועצת בכירה בבית הלבן, אמרה לוועדה שהיא השתכנעה מדברי באר.
הליכים משפטיים נגד אישים שעזרו לטראמפ
ב-14 באוגוסט 2023, חבר מושבעים גדול במחוז פולטון, ג'ורג'יה הגיש כתבי אישום נגד 19 אנשים כולל טראמפ וחלק מעוזריו.
הם הואשמו בידי התביעה בקשר לבחירות לנשיאות ארצות הברית בג'ורג'יה ב-2020, בגין השתתפות לכאורה בפעילות פלילית לקידום מאמציו של דונלד טראמפ לבטל את תוצאות הבחירות לנשיאות, עברירות על חוק RICO ועל כ-40 חוקים נוספים.
לא הצלחתי לעשות את בדיקת הנאותות שלי", שכן היא לא "וידאה שהעובדות שעורכי הדין האחרים טענו כי הן נכונות היו, למעשה, נכונות." על פי תנאי הודאתה באשמה, אליס נידונה לחמש שנות מאסר על תנאי, תשלום פיצויים בסך 5,000 דולר ו-100 שעות של עבודות שירות.
פסיקת בית המשפט העליון בקולרדו נגד טראמפ
ב-20 בדצמבר 2023, בית המשפט העליון של מדינת קולורדו פסל את טראמפ מריצה לנשיאות במדינה.
לפי הפסיקה, טראמפ לא כשיר לרוץ לנשיאות עקב מעורבותו בהסתערות על הקפיטול, בנימוק לפיו סעיף 3 של התיקון ה-14 לחוקת ארצות הברית אוסר על מי שהיה מעורב במרידה להחזיק בתפקיד ציבורי.
, יישום הפסיקה יעוכב עד 4 בינואר כדי לאפשר לטראמפ להגיש ערעור לבית המשפט העליון של ארצות הברית.
החלטה בעניין צריכה להתקבל עד 5 בינואר, היום האחרון שבו ניתן לקבוע במדינה את רשימת המועמדים בפריימריז של המפלגה הרפובליקנית.
פוליטיקאים ועיתונאים רבים בימין ראו בפסיקה "מזימה שמאלנית" כנגד טראמפ.
לעומת זאת יריבו של טראמפ בפריימריז הרפובלקנים רון דינסטיס טוען כי הפסיקה היא חלק מקוניה של השמאל בניסיון התערבות לטובת טראמפ, באופן שיקל על הדמוקרטים להביס אותו.
קיימים גם תומכים ומתנגדים שאינם חופפים את שני המחנות.
רות מרקוס, הפרשנית המשפטית הבכירה של עיתון הוושינגטון פוסט, שהיא מבקרת של טראמפ, כתבה טור נגד פסיקת השופטים בטענה כי רק הקלפי הוא מקור סמכות לפסול את טראמפ.
מנגד מי שהגישו את העתירה לבית המשפט היו רפובליקנים והעצמאיים מהזרם האוריג'נליסטי שטוען שצריך לפרש את החוקה לפי הכוונות המקוריות של המחוקקים.
אלו הסתמכו על מאמרם של שני מרצים שמרנים, הפרופסורים וילאם בוד ומייקל סטוקס פולסן שטענו שסעיף 3 פוסל את טראמפ בגלל ניסיונו לבטל את תוצאת הבחירות ומעורבותו בהסתערות על הקפיטול.
השופט בדימוס ג'י מייקל לוטויג כתב על המאמר שלהם באטלנטיק ותמך בדעתם.
ניסיון ההפיכה הצבאית בספרד התרחש בימים 23-24 בפברואר 1981, במדריד בירת המדינה ובעיר ולנסיה.
התערבות תקיפה של המלך חואן קרלוס הראשון הביאה לכישלון ניסיון ההפיכה כעבור פחות מ-24 שעות, ללא שפיכות דמים.
הרוב המכריע של אנשי הכוחות המזוינים והמשמר האזרחי בספרד נותר נאמן לשלטון הדמוקרטי במדינה.
האירוע מכונה מאז בספרד בכינוי 23F.
בשנת 1936 פרצה מלחמת האזרחים בספרד, שראשיתה הייתה במרד של הצבא נגד השלטון האזרחי.
בסיומה (1939) הוקם בספרד שלטון אוטוריטרי בראשותו של פרנסיסקו פרנקו.
המשמר האזרחי היה אחת מזרועות השליטה והדיכוי העיקריות של השלטון, עד מותו של פרנקו ב-1975. לאחר מותו הוכתר חואן קרלוס למלך, והמדינה עברה למהלך מהיר של דמוקרטיזציה ללא שפיכות דמים.
ב-1977 נערכו בחירות כלליות חופשיות ראשונות וב-1978 כוננה חוקת ספרד החדשה.
ב-1979 נערכו בחירות כלליות נוספות.
המעבר לדמקרטיה לא היה נטול מתחים.
בקרב חלק מאנשי הצבא שרר מרמור לגביו, ועל המצב הכבידו גם בעיות כלכליות שונות.
ב-1978 סוכלה מזימה להפיכה צבאית במדינה (מבצע גלקסיה ).
בשלהי 1980 נחלש מעמדו של ראש הממשלה אדולפו סוארס בתוך מפלגתו, איחוד המרכז הדמוקרטי , וב-29 בינואר 1981 הוא הודיע על התפטרותו.
ב-10 בפברואר בחרה המפלגה בלאופולדו קאלבו-סוטלו כמחליפו.
בשעות אחר הצהריים של 23 בפברואר 1981 התקיימה בקונגרס הנציגים במדריד הצבעה לאישור מינויו של קאלבו-סוטלו לראש הממשלה, בנוכחות ראש הממשלה בפועל סוארס.
בשעה 18:23, במהלך ההצבעה, פרצו לאולם 200 אנשי המשמר האזרחי בפיקודו של סגן אלוף אנטוניו טחרו כשהם חמושים והשתלטו עליו.
כל היושבים באולם, כ-350 במספר, נלקחו כבני ערובה.
במהלך ההשתלטות נורו מספר יריות באוויר.
חלק מן ההתרחשות צולמה במצלמות טלוויזיה של עיתונאים שנכחו בבניין.
המורדים בודדו חמישה פוליטיקאים מהאחרים: ראש הממשלה סוארס, מנהיג האופוזיציה פליפה גונסאלס וסגנו, מנהיג המפלגה הקומוניסטית ושר ההגנה.
מטרת ההשתלטות הייתה לנטרל את הרשויות המחוקקת והמבצעת בתקווה ליצור ואקום שלטוני שיביא להשלטת סדר פוליטי חדש.
גנרל הצבא חיימה מילאנס דל בוש , מפקד המחוז הצבאי של ולנסיה ומתנגד ידוע של הדמוקרטיה בספרד, פקד באותו זמן על כ-2,000 חיילים וכ-50 טנקים לצאת לרחובות העיר ולנסיה והכריז על מצב חירום במחוז, בתקווה לעורר מרידות צבאיות בחלקים אחרים של המדינה.
ניסיון זה נתקל בסירוב ובאיום של התקפה אווירית על הטנקים של דל בוש מצדו של מפקד כנף בבסיס חיל האוויר הסמוך לוולנסיה.
ניסיון של קצין שלישי, טורס רוחאס (Torres Rojas), להשתלט על אתרים ונקודות מפתח במדריד, לרבות מטות שירותי הרדיו והטלוויזיה, נכשל.
לא התרחשו מעשי מרד במחוזות הצבאיים האחרים של ספרד.
לאחר שהתפרסמו הידיעות על ניסיון ההפיכה הוא זכה לגינוי מצד המדינות חברות השוק האירופי המשותף, שספרד ניהלה באותה עת משא ומתן על הצטרפות אליו.
בניסיון לייצב את המצב המדינה במציאות בה ראש הממשלה בפועל נלקח כבן ערובה בקונגרס הנציגים ובהתייעצות עם המלך נאם בטלוויזיה בשעה 21:00 ראש שירות הביטחון הספרדי פרנסיסקו לאינה והכריז על הקמת גוף ממשל אזרחי זמני בראשותו ובהשתתפות תת-השרים של משרדי הממשלה השונים.
קצין נוסף, אלפונסו ארמדה , הגיע לארמון המלך וניסה לשכנע אותו לעמוד בראש ממשלה אזרחית שתחליף את הממשלה הנבחרת ועל ידי כך תמנע את כינונו של ממשל צבאי דיקטטורי, שאותו ביקשו הקושרים לכונן.
המלך דחה את הצעתו, וארמדה עשה את דרכו אל בניין קונגרס הנציגים, שם ניסה לשכנע את סגן אלוף טחרו למסור לידיו את הנהגת ההפיכה.
המלך חואן קרלוס סירב לסמוך ידיו על ההפיכה והיה בטוח בנאמנותם של מפקדי הצבא לו ולחוקת ספרד.
ב-24 בפברואר בשעה 01:14 הופיע המלך בטלוויזיה כשהוא לבוש במדים צבאיים של קפטן גנרל, הדרגה הצבאית הגבוהה ביותר, ונשא נאום תקיף.
הוא פנה אל הציבור, ביקש את אמונו והודיע כי הורה למפקדי הכוחות המזוינים של המדינה לנקוט בכל הצעדים הדרושים לשמירה על המשטר החוקתי ושלטון החוק.
הוא הצהיר כי הכתר לא יסבול שום ניסיון להפריע לתהליך הדמוקרטי במדינה על פי החוקה, אשר אושרה במשאל עם על ידי הציבור.
במקביל הוציא העיתון הנפוץ במדינה, אל פאיס, מהדורה מיוחדת, שבה גינה את ניסיון המרד ותמך ללא סייג בהמשך קיומו של השלטון הדמוקרטי.
לאחר נאומו של המלך בטלוויזיה התפורר ניסיון ההפיכה.
אנשי המשמר האזרחי החלו נוטשים את בניין קונגרס הנציגים.
גנרל דל בוש בוולנסיה נכנע בשעה 05:00 ונאסר.
סגן אלוף טחרו עמד על שלו בתוך אולם קונגרס הנציגים ורק בצהרי היום יצא ממנו ונעצר.
ב-26 בפברואר אישר קונגרס הנציגים את מינויו של קאלבו-סוטלו לראש הממשלה.
כ-300 איש הועמדו לדין בגין חלקם בניסיון ההפיכה.
30 מהם הורשעו, מהם אזרח אחד.
בית משפט צבאי גזר על דל בוש, ארמדה וטחרו 30 שנות מאסר כל אחד.
ארמדה ריצה לבסוף חמש שנות מאסר, דל בוש ריצה תשע שנות מאסר וטחרו ריצה 15 שנות מאסר.
ניסיון ההפיכה נחשב לניסיון הרציני האחרון של תומכי פרנקו לנסות ולהסיג לאחור את התהליך הדמוקרטי בספרד ולשוב ולכונן בה שלטון אוטוריטרי.
האירוע הביא לחיזוק יסודות השלטון הדמוקרטי וכמו כן הגביר מאד את הלגיטימציה וחיזק את המעמד של מוסד המלוכה בספרד בעיני הציבור.
ניסיון ההתנקשות בדונלד טראמפ התרחש ב-13 ביולי 2024 בקרבת העיר באטלר שבפנסילבניה, בארצות הברית, ובו נורה ונפצע המועמד הרפובליקני דונלד טראמפ, בעת שנאם בעצרת בחירות לקראת הבחירות לנשיאות ב־2024, שבהן ינצח בסופו של דבר.
הנשיא לשעבר דונלד טראמפ הוא נשיא ארצות הברית ה־45, והמועמד הרפובליקני בבחירות לנשיאות ארצות הברית.
עצרת הבחירות שבה נכח נערכה במסגרת הקמפיין הנשיאותי שלו במטרה לגייס קולות במדינה המתנדנדת פנסילבניה.
בכל העצרות של טראמפ, השירות החשאי הקפיד לבדוק שלאף אחד מהנוכחים בעצרת אין כלי נשק על גופו.
ניסיון ההתנקשות אירע מספר ימים לפני הוועידה הלאומית הרפובליקנית שתוכננה ל־15 ביולי.
לפי ההערכות נכחו בעצרת 50,000 איש.
תומאס מת'יו קרוקס עלה באמצעות סולם שרכש על גג של מבנה סמוך שהיה ממוקם במרחק משוער של 125 מטרים מהבמה שעליה עמד דונלד טראמפ.
בשעה 18:11 (שעון החוף המזרחי), בעת שטראמפ הפנה את ראשו על מנת להביט לעבר נתונים סטטיסטיים אודות הגירה בלתי חוקית לארצות הברית, קרוקס ירה שמונה יריות לכיוונו של טראמפ באמצעות רובה חצי-אוטומטי בסגנון AR-15. קרוקס לא עבר בדיקה ביטחונית מכיוון שהוא היה ממוקם מחוץ לאזור של העצרת שהיה מאובטח.
במהלך הירי חש טראמפ בפגיעה באוזנו, הניח את ידו על אוזנו ומיד לאחר מכן התכופף תחת הפרגוד.
סוכני השירות החשאי זינקו לעבר טראמפ וסוככו עליו.
מייד לאחר מכן נהרג קרוקס על ידי צלפי ה-FBI.
לאחר כ-25 שניות שבהן שכב על הקרקע החלו סוכני השירות החשאי לפעול על מנת לחלצו מהזירה לעבר הרכב.
טראמפ נעמד, ביקש לנעול את נעליו בחזרה, ולאחר מכן הניף את אגרופו לעבר הקהל וקרא "הילחמו!, הילחמו!".
לאחר מכן טראמפ לווה לרכב ונלקח משם לבית חולים מקומי לבדיקה וטיפול.
בנוסף לדונלד טראמפ, שלושה משתתפים בעצרת נפגעו – הכבאי קורי קומפרטורה בן ה-50 נרצח ושניים נפצעו באורח אנוש.
קומפרטורה, אשר נכח באירוע יחד עם בנותיו ואשתו, נהרג באופן מיידי כאשר הוא השליך את עצמו על אשתו ובנותיו על מנת להגן עליהן בגופו.
המתנקש היה תומאס מת'יו קרוקס, בן 20 מהעיירה בת'ל פארק שבפנסילבניה, השוכנת במרחק שעת נסיעה ממקום הירי.
קרוקס היה רשום כמצביע רפובליקני.
ב-20 בינואר 2021, אז נבחר ג'ו ביידן לנשיא ארצות הברית, תרם קרוקס 15 דולר לארגון הקשור למפלגה הדמוקרטית.
טראמפ הועבר לבית החולים באטלר ממוריאל לבדיקה.
שיירת הרכב שלו יצאה מבית החולים בסביבות השעה 21:30 בערב לכיוון נמל התעופה הבין-לאומי של פיטסבורג.
דובר השירות החשאי אישר כי "התרחשה תקרית" ואישר שטראמפ בטוח.
גם דובר הקמפיין, סטיבן צ'ונג, אישר שטראמפ בסדר.
ה-FBI פתח בחקירה בשיתוף עם משרד המשפטים, השירות החשאי של ארצות הברית והלשכה לאלכוהול, טבק, כלי נשק וחומרי נפץ.
זו הפעם הראשונה שנשיא ארצות הברית או מועמד לנשיאות בהווה או לשעבר נורה מאז רונלד רייגן ב-1981.
לאחר הירי, טראמפ פרסם הצהרה ב-Truth Social שבה הודה לאכיפת החוק ולשירות החשאי והביע את תנחומיו למשפחות ההרוגים והפצוע.
טראמפ סיפר על האירועים: האבטחה במגדל טראמפ הוגברה על ידי משטרת ניו יורק.
ב-23 ביולי, עשרה ימים לאחר ניסיון ההתנקשות, לאחר ביקורת נרחבת על פגמים ביטחוניים בעצרת ושימוע בקונגרס, הודיעה מנהלת השירות החשאי קימברלי צ'יטל על התפטרותה מתפקידה לנוכח כישלון הארגון למנוע את האירוע.
גופתו של קרוקס נלקחה מהגג.
הוא לא נשא תעודת זהות.
הבולשת הפדרלית והחטיבה לביטחון לאומי של משרד המשפטים של ארצות הברית פתחו בחקירת הירי וביקשו אישור לזהותו של היורה באמצעות ביומטריה של טביעות אצבע ופרופיל DNA.
חוקרים פדרליים זיהו אותו כגבר לבן בן 20 מפנסילבניה.
גרין יושב ראש ועדת ביטחון המולדת של בית הנבחרים של ארצות הברית זימן לעדות בפני הוועדה ב-23 ביולי את אלחנדרו מיורקס, מזכיר ביטחון המולדת של ארצות הברית, כריסטופר ריי מנהל ה-FBI וקימברלי צ'יטל מנהלת השירות החשאי.
במהלך החקירה עלה כי כשעה לפני ניסיון ההתנקשות זיהה השירות החשאי את קרוקס כחשוד, וכ-20 דקות לפני הירי הוא נצפה על גג המבנה שממנו ירה על טראמפ.
הנשיא המכהן ג'ו ביידן פרסם הצהרה שבה תייג את האלימות כ"חולנית...
אנחנו לא יכולים להיות כאלה...
כולם חייבים לגנות את זה", תוך שהוא מצהיר בנפרד שהוא אסיר תודה לשמוע שטראמפ בטוח.
ושוחח עם טראמפ לאחר התקרית.
מושל פנסילבניה, ג'וש שפירו גינה את האלימות הפוליטית.
מושל פלורידה, רון דסנטיס, שהתמודד נגד טראמפ בפריימריז הרפובליקנים ב-2024, הצהיר שהוא ואשתו מתפללים למען טראמפ.
הנשיא לשעבר ג'ורג' בוש כינה את התקרית "התקפה פחדנית" ומחא כפיים לשירות החשאי על תגובתם.
גם הנשיאים לשעבר ברק אובמה וביל קלינטון ומזכירת המדינה לשעבר הילרי קלינטון גינו את המתקפה ואיחלו לטראמפ החלמה מהירה.
מספר פוליטיקאים רפובליקנים האשימו את הדמוקרטים באחריות למעשה – כך לדוגמה מייק קולינס מג'ורג'יה האשים את הנשיא ג'ו ביידן בהסתה.
ואנס מאוהיו שהוכרז יומיים לאחר מכן כמועמדו של טראמפ לסגן הנשיא, האשים את הרטוריקה הפוליטית של מסע הבחירות לנשיאות ביידן, והסנאטור הרפובליקני טים סקוט מדרום קרוליינה האשים את הודעות "השמאל הרדיקלי והתקשורת הארגונית".
מנהיגים פוליטיים רבים גינו את הירי כולל ג'סטין טרודו מקנדה, חאבייר מיליי מארגנטינה, אנתוני אלבניזי מאוסטרליה ובנימין נתניהו מישראל.
ב-15 במאי 2024, ראש ממשלת סלובקיה רוברט פיצו נורה ונפצע אנושות בעיירה הנדלובה שבמרכז סלובקיה.
בעקבות ניסיון ההתנקשות פיצו הובהל לבית החולים לניתוח חירום ובהמשך מצבו התייצב.
המתנקש, יוראי צינטולה בן ה-71, נעצר לאחר ניסיון ההתנקשות.
במהלך חקירתו הודה צינטולה שהמניע להתנקשות היה ההתנגדותו של ממשל פיצו לספק סיוע צבאי לאוקראינה בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה.
פיצו נבחר מחדש לראשות הממשלה ב-2023, בעיקר בשל התנגדותו לספק סיוע צבאי לאוקראינה בשל מאמציו לחזק את הקשרים בין סלובקיה לרוסיה.
מיד אחרי היבחרו לראשות הממשלה הודיע פיצו על ביטול חבילת הסיוע הצבאי לאוקראינה בשווי 40 מיליון יורו, ודרש להעמיד לדין את חברי הממשלה הקודמת על כך שמסרו מטוסי מיג 29 של הצבא הסלובקי לאוקראינה.
מדיניותה של ממשלת פיצו יצרה מתח פוליטי ניכר ובשל כך, בשבועות שקדמו לניסיון ההתנקשות, ממשלתו ספגה ביקורת רבה במיוחד הן מצד מפלגות האופוזיציה והן מצד כלי התקשורת בסלובקיה.
ניסיון ההתנקשות אירע ב-15 במאי 2024 בסביבות השעה 14:35 (UTC +1) בכיכר הכורים אשר בעיירה הנדלובה.
לאחר ישיבת ממשלה בבית התרבות, פיצו בירך את הקהל בכיכר ולחץ ידיים עם אזרחים שונים.
המתנקש, אשר היה בקהל, קרא לפיצו להתקרב אליו ואז ירה בו חמש יריות מטווח קצר באמצעות אקדח CZ75. שלושה כדורים פגעו בפיצו - שני כדורים פגעו בבטנו ואחד בכתף.
צוות האבטחה של פיצו הצליח לתפוס את המתנקש.
פיצו הובל מהמקום לבית חולים מקומי לבדיקה וטיפול.
יוראי צינטולה, משורר וסופר בן 71 מהעיירה לוויצה, נעצר מיד לאחר ניסיון ההתנקשות על ידי צוות האבטחה של פיצו.
לטענת שר הפנים הסלובקי מאטוש שוטאי אשטוק, צינטולה הודה בחקירתו כי החלטתו לבצע את ההתנקשות הושפעה מתוצאות הבחירות לנשיאות סלובקיה באפריל 2024. צינטולה החזיק בבעלותו את האקדח באופן חוקי אשר שימש אותו במסגרת עבודתו כמאבטח במרכז קניות.
צינטולה כתב בעבר שלושה אוספי שירה, ושני רומנים והוא היה חבר באגודת הסופרים הסלובקית.
ב-16 במאי צינטולה הואשם באופן רשמי בניסיון רצח.
ב-17 במאי ערכה המשטרה חיפוש בדירתו אשר במהלכו המשטרה לקחה את המחשב שלו ומספר מסמכים.
ב-18 במאי הופיע צינטולה בבית המשפט בפזינוק, אשר הורה לעצור אותו עד תום ההליכים המשפטיים.
בעקבות ניסיון ההתנקשות פיצו הועבר לבית חולים מקומי ולאחר מכן הוא הועבר במסוק לבית החולים רוזוולט אשר בבאנסקה ביסטריצה ושם עבר ניתוח חירום שנמשך חמש שעות.
גורמים במשרד הפנים דיווחו שפיצו היה בהכרה בעת שהועבר לבית החולים בבאנסקה ביסטריצה ואחד מהפצעים של פיצו סווג כקשה, בעוד שלושת הפצעים האחרים סווגו כפצעים במצב קל עד בינוני.
כמו כן דווח כי אחד הכדורים כמעט ופגע בכבד של פיצו.
ב-16 במאי, נשיא סלובקיה פיטר פלגריני ביקר את פיצו בבית החולים והגדיר את מצבו כ"קשה מאוד".
ב-17 במאי שר ההגנה הסלובקי רוברט קאלינאק דיווח שפיצו עבר בינתיים ניתוח שני להסרת רקמות מתות ומצבו עדיין חמור מאוד.
ב-30 במאי 2024 פיצו שוחרר מבית החולים והועבר במסוק לדירתו בברטיסלאבה על מנת שיוכל להמשיך להתמקד שם בהחלמתו.
ב-5 ביולי ערך פיצו את הופעתו הפומבית הראשונה מאז ניסיון ההתנקשות.
ניסיון ההתנקשות בדונלד טראמפ במועדון הגולף אירע ב-15 בספטמבר 2024. סוכן השירות החשאי ירה בחשוד, שזוהה מאוחר יותר כראיין וסלי ראות' בן ה-58, אשר נצפה מסתתר עם רובה בשיחים במועדון הגולף טראמפ אינטרנשיונל בווסט פאלם ביץ' שבפלורידה.
ראות' נמלט מהמקום ומאוחר יותר נלכד במחוז מרטין.
התקרית התרחשה כאשר דונלד טראמפ, נשיא ארצות הברית לשעבר, המועמד והזוכה מטעם המפלגה הרפובליקנית לבחירות לנשיאות 2024, שיחק גולף במועדון.
הרשויות סבורות שכוונתו של ראות' הייתה לרצוח את טראמפ.
לא דווח על פצועים והבולשת הפדרלית של ארצות הברית (FBI) חוקרת את האירוע כניסיון התנקשות.
התקרית התרחשה 64 ימים לאחר ניסיון התנקשות קודם בפנסילבניה בו תומאס מת'יו קרוקס הצליח לפצוע את טראמפ באוזנו.
בעקבות ניסיון ההתנקשות ההוא האבטחה של טראמפ הוגברה לרמה גבוהה מזו הניתנת בדרך כלל לנשיאים לשעבר.
ביום בו אירע ניסיון ההתנקשות במועדון הגולף הביקור של טראמפ לא היה מתוכנן ולכן מגרש הגולף לא היה מאובטח באופן המקסימלי.
ביום בו אירע ניסיון ההתנקשות טראמפ שיחק גולף במועדון הגולף טראמפ אינטרנשיונל בווסט פאלם ביץ' שבפלורידה יחד עם חברו טייקון הנדל"ן, סטיבן ויטקוף.
סוכני השירות החשאי אשר הסתובבו במגרש הגולף הבחינו באדם שמכוון רובה אשר היה ממוקם במרחק של 400 מטרים מהמקום.
בשעה 13:31 סוכן של השירות החשאי ירה לעבר החשוד, אשר הפיל את נשקו ונמלט מהמקום ברכב.
בעקבות כך סוכני השירות החשאי הוציאו מהמקום את דונלד טראמפ אשר לא נפגע.
המתנקש לא הספיק לירות על טראמפ.
עד שהיה במקום הספיק לצלם את הרכב של המתנקש, והדבר סייע לרשויות לאתר אותו בהמשך.
רות' נלכד בהמשך בכביש המהיר מס' 95 על ידי סגניו של השריף של מחוז מרטין.
הרשויות מצאו ברכבו רובה בסגנון SKS, תחמושת וציוד הישרדות.
המתנקש היה ראיין וסלי רות', תושב הוואי בן 58 אשר היה בעל עסק לבניית סככות.
בעוד שבבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2016 רות' בחר בדונלד טראמפ, בהמשך הוא שינה את דעתו והביע חרטה על הצבעתו.
הוא החל לבקר בגלוי את טראמפ, והביע, בין היתר, תמיכה בברני סנדרס, טולסי גבארד וניקי היילי.
בשנת 2023 רות' פרסם ספר בו מתח ביקורת חריפה על טראמפ ועודד את ממשלת איראן "להרגיש חופשיה" להתנקש בחייו, וגם בחייו של כותב הספר עצמו, ראיין רות', מפני שתמך בעבר בטראמפ.
רות' ניסה להצטרף לצבא אוקראינה בשנת 2022 בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה, אך נדחה בשל גילו ומשום שהוא חסר ניסיון צבאי.
לרות' היו מעל ל-100 אישומים פליליים קודמים, בעיקר על עבירות קלות.
הבולשת הפדרלית מובילה את חקירת האירוע, בשיתוף השירות החשאי של ארצות הברית ומשרד השריף של מחוז פאלם ביץ'.
ה-FBI מתייחס לתקרית כאל ניסיון התנקשות.
זמן קצר לאחר התקרית, קשרו כוחות אכיפת החוק את לוחיות הרישוי של רכב השטח ששימש את רות' למשאית פורד משנת 2012 שדווחה כגנובה.
העד שהבחין בחשוד הנמלט זיהה את רות' לאחר שנלקח למעצר.
נתונים מהטלפון הנייד שלו הראו שהוא הגיע למגרש הגולף בשעה 01:59, שם המתין כ-12 שעות.
ב-12 בספטמבר, שלושה ימים בלבד לפני ניסיון ההתנקשות, החליף רות' הודעות וואטסאפ עם אנשי קומנדו בריטים מאפגניסטן על גיוס למלחמת רוסיה-אוקראינה.
החשבון של רות' באפליקציה כלל מספר דיונים עם כוחות מיוחדים מאפגניסטן, כיצד להגיע לאוקראינה כדי להצטרף במלחמה.
כל תכתובות הצ'אט בחשבון של רות' נבדקו בנובמבר 2024 על ידי האינדפנדנט וחברת החדשות לייטהאוס רפורטס.
ב-24 בספטמבר, מצאו סוכני FBI מסמכים שכללו רשימה בכתב יד של מקומות שבהם הנשיא לשעבר הופיע או היה צפוי להיות נוכח, מתוארכים מאוגוסט עד אוקטובר.
הם גם גילו שהנתונים בשני הטלפונים הסלולריים שנמצאו ברכב השטח של רות' הראו שבמספר מקרים בין ה-18 באוגוסט ל-15 בספטמבר, רוט עקב אחר טראמפ ליד מגרש הגולף שלו ובסמוך לביתו במאר-א-לאגו.
ב-18 ביוני 2016, במהלך עצרת הבחירות של המועמד לנשיאות דונלד טראמפ אשר התקיימה במלון טרז'ר איילנד בלאס וגאס, נבדה, האזרח הבריטי מייקל סטיבן סנדפורד בן ה-20 ניסה לגנוב את אקדח השירות של שוטר שאיבטח את העצרת.
במעצרו הצהיר סנדפורד כי כוונתו הייתה להרוג את דונלד טראמפ במטרה למנוע את בחירתו לנשיא ארצות הברית.
בהמשך סנדפורד הואשם בהפרת סדר ועל כך שהוא "זר בלתי חוקי שהחזיק בכלי ירייה", עקב כך שהוא שכר אקדח קודם לכן במטווח על אף שאשרת השהייה שלו פגה.
ב-13 בספטמבר 2016 הוא הודה בשני האישומים, וקיבל עונש מאסר של 12 חודשים ויום.
לאחר שריצה 11 חודשי מאסר הוא שוחרר וגורש לבריטניה.
בעת ששהה בכלא סנדפורד, ולאור עבר של בעיות נפשיות, הוחזק לעיתים רבות בבידוד והיה במעקב מחשש לכך שינסה להתאבד.
בפברואר 2017 ה-BBC שידר את הסרט התיעודי "הבריטי שניסה להרוג את טראמפ" אשר עסק בתקרית.
בתחילת 2015 יצא סנדפורד מביתו אשר בעיירה דורקינג שבאנגליה, לשהות ממושכת במדינת קליפורניה שבארצות הברית.
אשרת השהייה שלו לבסוף פגה ובעקבות כך בפועל הוא שהה בארצות הברית באופן בלתי חוקי.
ביוני 2016 סנדפורד רכש כרטיס כניסה לעצרת הבחירות של טראמפ בנבדה וגם הזמין כרטיס כניסה נוסף לעצרת של טראמפ בפיניקס שבאריזונה, אשר הייתה אמורה להיערך עוד באותו היום.
ב-16 ביוני 2016, יומיים לפני העצרת בלאס וגאס, סנדפורד ביקר במטווח "באטלפילד וגאס" אשר בלאס וגאס, שם שכר והתאמן בירי של אקדח גלוק 17 בקוטר 9 מ"מ.
זו הייתה הפעם הראשונה בחייו בה התנסה בירי בכלי ירייה.
השכרת הנשק הייתה בלתי חוקית משום שאשרת השהייה של סנדפורד בארצות הברית פגה.
בבוקר 18 ביוני 2016 סנדפורד נכח בעצרת של טראמפ במלון טרז'ר איילנד בלאס וגאס.
במהלך נאומו של טראמפ סנדפורד ניגש לשוטר אמיל ג'ייקוב אשר עמד בקרבת הבמה.
סנדפורד יזם שיחה קצרה עם ג'ייקוב ואמר לו כי הוא מעוניין לקבל את חתימתו של טראמפ.
לאחר מכן הוא ניסה לנצל את ההזדמנות על מנת לקחת ממנו את כלי הנשק שלו אך הוא לא הצליח לעשות זאת.
סנדפורד הוכנע מיד על ידי ג'ייקוב ושוטרים אחרים שנכחו במקום.
כאשר נחקר על ידי סוכני השירות החשאי סנדפורד הודה בפניהם כי התכוון להרוג את טראמפ, וציין שהוא תכנן זאת במשך שנה שלמה.
לאחר מעצרו סנדפורד הואשם בהפרת סדר ועל כך שהוא "זר בלתי חוקי שהחזיק בכלי ירייה", עקב כך שהוא השכיר אקדח קודם לכן במטווח על אף שאשרת השהייה שלו פגה.
ב-13 בספטמבר 2016 הוא הודה בשני האישומים בבית המשפט המחוזי של מחוז נבדה.
ב-13 בדצמבר 2016 סנדפורד נידון לתקופת מאסר באורך 12 חודשים ויום אחד.
בעודו כלוא, סנדפורד סבל על פי הדיווחים הטרדות מצד שומרים ואסירים תומכי טראמפ, ובעקבות כך הועבר למתקן מעצר אחר.
במאי 2017 הוא שוחרר וגורש לבריטניה.
ניסיון ההתנקשות בג'רלד פורד בסקרמנטו אירע ב-5 בספטמבר 1975, כאשר אישה בשם סקוויקי פרום , שהייתה חברה בכת משפחת מנסון, ניסתה להתנקש בחייו של נשיא ארצות הברית ג'רלד פורד בסקרמנטו, קליפורניה.
פרום, שעמדה במרחק של כ-60 סנטימטרים מפורד, כיוונה לעברו אקדח M1911, ליד בניין קפיטול מדינת קליפורניה וניסתה לירות, ללא הצלחה.
הנשיא פורד המשיך ללכת לבית הנבחרים של קליפורניה, שם נפגש עם מושל קליפורניה ג'רי בראון.
פרום נשפטה וריצתה 34 שנים בכלא, ושוחררה ב-2009, כשנתיים וחצי לאחר מותו של פורד.
המתנקשת, לינט אליס פרום המכוּנה "סקוויקי", נולדה בסנטה מוניקה, קליפורניה, וחייה היו רצופים בקשיים משפחתיים וחברתיים.
היא התחברה לצ'ארלס מנסון בתחילת שנות ה-70 והפכה לאחת מחסידותיו הנאמנות.
באפריל 1971, נידונה פרום למאסר בן 90 יום בכלא, בגין ניסיונה להרעיל עדה לרצח שרון טייט, עם המבורגר שהכיל LSD, כדי למנוע ממנה להעיד במשפט הרצח.
ביולי 1975, מושל קליפורניה, הדמוקרט ג'רי בראון, שהיה חדש יחסית בתפקידו, סירב להתחייב לדבר ב"ארוחת בוקר שנתית" עם מנהיגי עסקים עשירים בקליפורניה, במרכז הכנסים של סקרמנטו ב-5 בספטמבר 1975, בבוקר.
קבוצה מהמנהיגים, בעלת כוח פוליטי, הזמינה במקומו את נשיא ארצות הברית פורד, רפובליקני, לשאת את נאום במקומו והוא נענה להזמנה.
בתחילת אוגוסט 1975, דיווח הניו יורק טיימס כי הסוכנות להגנת הסביבה של ארצות הברית פרסמה מחקר שכותרתו "מחקר ספקטרוסקופי של ערפיח קליפורניה", שהצביע על שכיחות הערפיח גם באזורים כפריים.
המאמר בניו יורק טיימס ציין גם כיצד הנשיא פורד ביקש זה עתה מקונגרס ארצות הברית להקל על ההוראות הכלולות ב"חוק האוויר הנקי משנת 1963" וכן סיפק פרטים על ביקורו הקרוב של פורד, בספטמבר לקליפורניה.
פרום האמינה (כחלק מתפיסת העולם של מנסון וחסידיו) שהממשל גורם בצעדיו, הרס סביבתי וחברתי.
באותה תקופה היה דיון ציבורי על גורלם של עצי הסקויה הענקיים של קליפורניה, נמצאים בסכנת קריסה עקב ערפיח שנגרם מהגעת מכוניות למיקומם הכפרי.
פרום, שחשה אחריות אישית לגורל עצי הסקויה, נסעה לסן פרנסיסקו כדי להיפגש עם פקיד ממשל בסן פרנסיסקו כדי להציל את העצים מזיהום.
לאחר שחזרה מסן פרנסיסקו, פרום צפתה בדיווח חדשותי ולמדה כמה פרטים על תוכניותיו של פורד לבקר בסקרמנטו ובכלל זה המלון בו ישהה, מלון סנטור (Senator Hotel), שנמצא במרחק הליכה של כחמש עשרה דקות, מדירתה של פרום בסקרמנטו.
מתוך תחושה של ייאוש ותקווה למשוך תשומת לב ציבורית למטרותיה של "משפחת מנסון" וכן כדי לעצור את "ההרס של העצים", היא החליטה להתנקש בחיי הנשיא.
ביולי 1975, פרום ביקשה מבורו אקדח באמתלה שהיא זקוקה להגנה מפני אויביו של מנסון.בורו נתן לה את האקדח שהיה ברשותו, עם 25 כדורים, והראה לה כיצד יורים באקדח.
לטענתו הוא לא נתן לה את האקדח, אלא רצה לקנות לה אקדח אחר והיא נטלה אותו ללא רשותו.
בוקר ה-5 בספטמבר 1975, הנשיא ג'רלד פורד יצא ממלונו בסקרמנטו, קליפורניה, כדי לצעוד לכיוון בניין הקפיטול, בליווי צוות אבטחה של השירות החשאי.
בדרכו, הוא עצר ללחוץ ידיים עם הקהל שהתאסף.
לינט פרום יצא מביתה לכיוון הפארק, לבושה באדום, "למען החיות וצבעי האדמה" והאקדח נמצא בנרתיק רגל, על רגלה השמאלית.
בשעה 10:02 בבוקר הגיע פורד לפארק הקפיטול והחל ללחוץ ידיים עם אנשים שהתאספו בפארק.
מתוך הקהל, לינט פרום, שלפה את האקדח וממרחק של כ-60 סנטימטרים, כיוונה אותו אל פלג גופו החתון של פורד, לחצה על ההדק, אך האקדח לא ירה והיא צעקה "זה לא יורה!".
סוכן השירות החשאי זינק ותפס את האקדח מידה, והפיל אותה על הארץ.
בעודה שוכבת, פרום המשיכה ואמרה "זה לא ירה, אתם מאמינים?
סוכני השירות החשאי מיהרו להרחיק את הנשיא מהמקום לעבר בניין הקפיטול, עד שפורד צעק עליהם להרפות והמשיך בדרכו ברגל.
מנקודת מבטו של פורד, הוא ציין, "...כשעצרתי, ראיתי יד עוברת דרך הקהל בשורה הראשונה, וזה היה המחווה הפעיל הראשון שראיתי, אבל ביד היה אקדח." פורד המשיך את צעידתו לבית המדינה של קליפורניה ונפגש עם מושל קליפורניה ג'רי בראון בשעה 10:06 ורק כעבור כ-30 דקות הוא הזכיר את ניסיון ההתנקשות.
מאוחר יותר אמר פורד, כי אינו מפחד וסיכם: "חשבתי שעדיף שאמשיך בלוח הזמנים של היום שלי".
בבדיקה שנערכה עלה שהיו כדורים במחסנית, אך לא היה כדור בבית הבליעה של האקדח.
בחקירתה הסתבר שפרום לא ידעה שיש "לדרוך" את האקדח, כדי להכניס כדור ממחסנית לבית הבליעה.
חמש שנים מאוחר יותר, בשנת 1980, בהיותה בכלא, טענה פרום כי זרקה בכוונה את הכדור העליון שבמחסנית, משום ש"לא הייתה נחושה להרוג את הבחור".
התביעה הציגה ראיות רבות המעידות על כוונתה, כולל איומים קודמים שהשמיעה והקשר שלה עם "משפחת מנסון", קשר שתרם לתפיסתה כאדם מסוכן ומעורער בנפשו, שעלול לבצע מעשים אלימים.
ב-26 בנובמבר 1975, חבר המושבעים הרשיע את פרום בניסיון רצח הנשיא.
היא נידונה למאסר עולם, העונש המרבי על עבירה זו.
במהלך שהותה בכלא, פרום ניסתה להימלט פעמיים: באוגוסט 1979, אז טיפסה על גדרות הכלא, אך נתפסה במהרה.
וב-23 בדצמבר 1987, היא נמלטה מבית כלא פדרלי בוירג'יניה המערבית, במטרה לבקר את מנסון שלטענתה היה חולה בסרטן.
בעקבות ניסיונות הבריחה, היא הועברה למתקני כליאה עם רמת אבטחה גבוהה יותר, בהם ריצתה את עונשה במשך 34 שנים.
היא שוחררה על תנאי ב-14 באוגוסט 2009, בגיל 60, לאחר שהשלימה את העונש שהוטל עליה, בתוספת עונשים על ניסיונות הבריחה.
ניסיון ההתנקשות בג'רלד פורד בסן פרנסיסקו היה ניסיון ההתנקשות השני בנשיא ארצות הברית ג'רלד פורד והתרחש בסן פרנסיסקו, ב-22 בספטמבר 1975. המתנקשת שרה ג'יין מור ירתה שתי יריות לעבר הנשיא פורד באקדח תופי 38 Special.
שתי היריות החטיאו ומור נתפסה ונידונה למאסר עולם.
היא שוחררה על תנאי ב-31 בדצמבר 2007.
17 ימים קודם לכן, הנשיא פורד ניצל מניסיון התנקשות קודם, בסקרמנטו.