tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ה'תשע"ה – יום הבחירות לכנסת העשרים
ה'תקע"ו – רבי אלכסנדר זוסמן אדלר, רב אורתודוקסי גרמני, רבה של קהילת יהודי ליבק-מויסלינג, וחבר מועצת העיר ליבק.
ה'תרי"ט (אדר א') – שלום עליכם, סופר יהודי, מחשובי הסופרים היידישאים (נפטר ה'תרע"ו)
ה'תרמ"ז – צ'יקו מרקס, קומיקאי אמריקאי, מחברי האחים מרקס (נפטר ה'תשכ"ב)
ה'תרפ"ג – מאיר זורע, אלוף בצה"ל וממייסדי ד"ש (נפטר ה'תשנ"ה)
ה'תרצ"א – יוסף האפרתי, חוקר ספרות ישראלי (נפטר ה'תשל"ד)
ה'תשכ"ד – אייל שכטר, מוזיקאי ושחקן ישראלי
ה'תשכ"ו – יגאל גואטה, כיהן כח"כ ממפלגת ש"ס
ה'תשל"ב – דורון שפר, כדורסלן ישראלי
ה'תרפ"ב – הרב משה נחום ולנשטיין, מייסד הבד"ץ של העדה החרדית בירושלים וראב"ד שלה.
ה'תרצ"ה (אדר א') – שרה שנירר, מייסדת רשת "בית יעקב" לחינוך חרדי לבנות, מחנכת ומורה יהודיה פולנית, וסופרת ומחזאית יידיש.
ה'תשמ"ח – חכם יעקב דבראשוילי, הרב הראשי של יהודי גאורגיה
ה'תשנ"ד – הרב עזרא ציון מלמד, פרופסור לתלמוד פרסי יהודי, זוכה פרס ישראל לתלמוד (נולד ה'תרס"ג)
ה'תשס"ו – רודולף ורבה, פרופסור לפרמקולוגיה סלובקי יהודי, ניצול אושוויץ (נולד ה'תרפ"ד)
ה'תשס"ח – שוש עטרי, שדרנית רדיו ישראלית (נולדה ה'תש"י)
כ"ה באדר – כ"ז באדר
ה'תשל"ה – מקרר תופת התפוצץ בכיכר ציון בירושלים, 13 אנשים נהרגו
ה'תשנ"ז – פיגוע התאבדות כפול בשוק מחנה יהודה בירושלים בו נהרגו 15 אנשים
ה'תרכ"ז – הרב יוסף צבי דושינסקי, גאב"ד של העדה החרדית בירושלים (נפטר בה'תש"ט)
ה'תרמ"ה – ארנסט בלוך, פילוסוף (נפטר ב-ה'תשל"ז)
ה'תרס"ט – הרב שאול ישראלי, ראש ישיבת מרכז הרב וחבר מועצת הרבנות הראשית (נפטר ב־ה'תשנ"ה)
ה'תש"ג – הרב יעקב הורוביץ, ראש ישיבת אופקים לשעבר (נפטר בה'תש"ע)
ה'תש"ח – הרב שמואל אליעזר שטרן, דיין ופוסק הלכה ורבה של ארגון הצלה גוש דן
ה'תש"ט – הרב אברהם יוסף, רבה הספרדי הראשי של העיר חולון
ה'תשכ"ז – ליאון ליטינצקי, פוליטיקאי ישראלי
ה'תשל"ו – יהודית פולגאר, שחקנית שחמט הונגרית
ה'תקצ"א – רבי מאיר הלוי מאפטא, תלמיד החוזה מלובלין ומייסד חסידות אפטא (נולד ב-ה'תק"ך)
ה'תרנ"ג – הרב ישראל אליהו יהושע טרונק מקוטנא, פוסק חשוב בפולין במחצית השנייה של המאה ה-19 (נולד ב-ה'תקפ"א)
ה'תר"ץ – הרב ישעיהו זילברשטיין, רב בווייטצען שבהונגריה ומחבר הספר "מעשי למלך" על משנה תורה לרמב"ם (נולד ב-ה'תרי"ט)
ה'תשל"ז – יצחק דנציגר, פסל ישראלי, ממייסדי הסגנון הכנעני וחבר בקבוצת "אופקים חדשים" (נולד ב-ה'תרע"ו)
כ"ד בתמוז – כ"ו בתמוז
היום העשירי של ספירת העומר
– על פי המסורת וספר שמות בני ישראל הגיעו לאילם לאחר יציאת מצרים
ד'תתס"א – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'י"ג – הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה
ה'מ"ג – בפרעות ביהודי רוקנהאוזן נהרגו על קידוש השם 13 יהודים
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: כחלק מן הקרב על גוש עציון, נערך הקרב על המנזר הרוסי
ה'תשכ"א – משפט אייכמן נפתח בירושלים
ה'תשנ"ד – 8 ישראלים נרצחים בפיגוע מכונית התופת בעפולה בפיגוע התאבדות של החמאס
ה'תשס"ב – כוחות צה"ל, הימ"מ והשב"כ צרים על ביתו של בכיר החמאס, קייס עדואן, ממתכנני הפיגוע במלון פארק
ה'תר"ז – ברוך מיטרני, מחנך, סופר ועיתונאי, פעיל ביישוב ארץ ישראל ובהחייאת השפה העברית.
ה'תש"ג – זאב בוים, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.
ראש עיריית קריית גת לשעבר (נפטר בה'תשע"ה)
ה'תש"ג – נחמיה כהן, קצין צבא ישראלי, "החייל המעוטר ביותר בצה"ל" (נהרג בכ"ו באייר ה'תשכ"ז)
ה'שס"ה – רבקה בת מאיר טיקטינר, דרשנית לנשים בפראג, משוררת יידיש, והאישה היהודיה הראשונה הידועה שחיברה ספר.
ה'תט"ו – רבי חיים הכהן, מקובל, רב ודיין בארם צובא, תלמידו של רבי חיים ויטאל ומחבר "טור ברקת".
ה'תקע"ט – רבי חיים יצחק אלגאזי, דיין באזמיר ובירושלים.
ה'תרל"ו – רבי חיים הלברשטאם, רבה של צאנז, בעל "דברי חיים" והאדמו"ר המייסד של חסידות צאנז.
כ"ד בניסן – כ"ו בניסן
היום הארבעים של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
ה'תרצ"ח – רמת הדר מוקמת, אחד מ-53 יישובי חומה ומגדל
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מבצע יצחק – כוח משותף של חטיבות גולני וכרמלי כובש את ג'נין, אך נסוג לאחר מתקפת נגד של הצבא העיראקי
ה'תש"ט – הכנסת מאשרת את חוק הדגל והסמל, התש"ט-1949, שבו עוגנו דגלה וסמלה של מדינת ישראל
ה'תשכ"ב – בית המשפט העליון דוחה את ערעורו של אדולף אייכמן על עונש המוות שנגזר עליו
ה'תשכ"ז – ממשלת ישראל השלוש עשרה, שהייתה ממשלת אחדות לאומית, מחליטה לצאת למלחמה נגד מצרים, ובכף לפתוח במלחמת ששת הימים.
ה'תשל"ב – לוחמי סיירת מטכ"ל משתלטים על מטוס סבנה שנחטף לנמל התעופה לוד ומשחררים את נוסעיו
ה'תש"ן – עמי פופר רוצח שבעה פועלים ערבים
ה'תשס"א – 5 נרצחים בפיגוע התאבדות בקניון השרון בנתניה
ה'תשע"ה – השבעת ממשלת ישראל השלושים וארבע
ה'תרמ"ה – רבי משה סופר, דיין באגר (ערלוי) שבהונגריה, ומחבר שו"ת "יד סופר", דור רביעי לחת"ם סופר (נפטר כ"א בסיוון ה'תש"ד)
ה'תרס"ט – יחיאל די-נור (ק.
ה'ת"ע – רבי בנימין עוזר הכהן אב"ד קהילת קלימנטוב מחבר ספר אבן העוזר
ה'תקמ"ה – שאול הלוי רב קהילת אמדן והאג (נולד בה'תע"ב)
ה'תקצ"ב – רבי יעקב בן יעקב משה לורברבוים מליסא – רבהּ של העיר ליסה (לשנו) שבפולין בין הבולטים בין הרבנים האחרונים (נולד ב-ה'תק"ל)
ה'תרצ"ג – נפתלי יוסף פריינד – רב בקהילת רוז'אן (נולד ב-ה'תר"כ)
ה'תרי"ד – רבי חיים הגר מקוסוב האדמו"ר השני בשושלת קוסוב-ויז'ניץ (נולד ב-ה'תקנ"ה)
ה'תש"ג – הרב משה יצחקוף הכהן, הרב הראשי של יהדות בוכרה בישראל ורב שכונת הבוכרים בירושלים (נולד ב-ה'תרכ"ה)
ה'תש"ד – רבי ישכר דוב ליפשיץ, שימש כאדמו"ר מאונגוואר ואביו של האדמו"ר מסטרופקוב רבי יחזקאל שרגא ליפשיץ הלברשטאם (נולד ב-ה'תרמ"ב)
ה'תשי"ז – הרב חיים חורי, רב העיר גאבס בתוניסיה (נולד ב-ה'תרמ"ה)
ה'תשס"ו – ברכה עדן, פסנתרנית ישראלית
ה'תשס"ט – שבע ברכה ארנסטר, רבנית ופעילה להצלת יהודים מידי הנאצים בשואה.
כ"ד באייר – כ"ו באייר
היום הארבעים ואחד של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
ה'תש"ה – כניעת גרמניה הנאצית באופן סופי, וסיום השואה ומלחמת העולם השנייה באירופה
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: קרב ימי ראשון בהשתתפות חיל הים
ה'תשכ"ז (5 ביוני 1967) – מבצע מוקד, פרוץ מלחמת ששת הימים
ה'תשמ"ו – ג'ונתן פולארד מודה בבית המשפט שריגל עבור מדינת ישראל
ה'תשכ"ה – אלון אבוטבול, שחקן ישראלי
ה'תשל"ג – אופיר אקוניס, חבר כנסת מטעם הליכוד
ד'תש"ב – רב סעדיה גאון, גאון ישיבת סורא, פוסק, מדקדק, פרשן המקרא, פייטן ופילוסוף חלוצי.
ה'תכ"ז – רבי אהרן לפפה
ה'תק"ז – רבי משה חיים לוצאטו (הרמח"ל)
ה'תר"ט – הרב יצחק איצקוביץ מוולוז'ין, הנודע בכינוי רבי איצלה וולוז'ינער; רב העיירה וראש ישיבת וולוז'ין, ממנהיגי יהדות רוסיה (נולד ב-ה'תק"מ)
ה'תרי"ז – הרב יצחק אייזיק אפשטיין, מגדולי חסידי חב"ד ורב העיר הומיל.
ה'תרמ"ג – הרב פרץ חן, מגדולי חסידי חב"ד ורב ערים.
ה'תרמ"ח – רבי שמואל אליהו מזוואלין.
ה'תש"ה – רבי שלמה גולדמן מזוועהיל (ר' שלומק'ע).
ה'תשנ"ד – חיים בר-לב, הרמטכ"ל השמיני, חבר הכנסת ושר (נולד ב-ה'תרפ"ה).
ה'תשס"ו – יעל רום, טייסת, האישה הראשונה שסיימה קורס טיס בצה"ל.
ה'תשפ"ג – דבורה קידר, שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית (נולדה ב-ה'תרפ"ד)
כ"ה באייר – כ"ז באייר
יום טוב במגילת תענית על שהגויים שדרשו את ארץ ישראל נוצחו בוויכוח ועזבו
תענית צדיקים על שנהרגו בו שלושה מעשרת הרוגי מלכות; רבן שמעון בן גמליאל, רבי ישמעאל בן אלישע כהן גדול ורבי חנינא סגן הכהנים (ראה לקמן ב'נפטרו')
ג'תתכ"ז (67 לספירה) – נכבש יפיע, הכפר הגדול בגליל, על ידי הרומאים במרד הגדול
ד'תתקפ"א – עלילת דם בארפורט במהלך מסע הצלב החמישי.
ה'תרפ"ב – חבר הלאומים אישר את המנדט הבריטי על ארץ ישראל
ה'תשי"ב – פייר מנדס פראנס נבחר לראש ממשלת צרפת
ה'תשמ"ד - עמותת חיים מיוסדת ע"י פרופ' רינה זייצוב והורים לילדים חולי סרטן במחלקה האונקולוגית במרכז הרפואי בלינסון, ישראל
ה'תשמ"ה – טיסה 847 של TWA לביירות נחטפת על ידי החזבאללה
ה'תשס"ב – מכונית תופת מתפוצצת בסמוך לקו 830 בצומת מגידו.
בפיגוע נהרגו 17 בני אדם ו-43 נפצעו
ה'שנ"א – יוסף שלמה דלמדיגו, המכונה גם יש"ר מקנדיה, רב, פילוסוף, רופא, מתמטיקאי ואסטרונום (נפטר ה'תט"ז)
ה'תר"ם – הרב שניאור זלמן גרליק, הרב הראשון של כפר חב"ד ומהתלמידים הראשונים בישיבת תומכי תמימים בלובביץ' (נפטר ה'תשל"ד)
ה'תרע"ו – יצחק דנציגר, פסל ואדריכל-נוף ישראלי, ממייסדי הסגנון הכנעני (נפטר ה'תשל"ז)
ה'תש"ד – אביגדור קהלני, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי
ה'תש"ז – אליקים רובינשטיין, היועץ המשפטי לממשלה לשעבר ושופט בית המשפט העליון
ה'תשי"ג – יוסי יונה, פרופסור לפילוסופיה של החינוך וחבר כנסת מהעבודה
ה'תשל"ג – הרב חיים נבון, רב, סופר ופובלוציסט
– רבן שמעון בן גמליאל הזקן ורבי ישמעאל כהן גדול הוצאו להורג, סמוך לחורבן בית שני
רבי חנניה סגן הכהנים חכם מהדור הראשון של התנאים
ה'תקע"ג – רבי שלמה דובנא, משורר ובלשן עברי, פרשן מקרא
ה'תרל"ו – רבי דוב בעריש מביאלה, ממלא מקומו של הרבי הצעיר מוורקה
ה'תרמ"ו – הרב חיים סופר, רב במונקאטש ובפשט שבהונגריה, מחבר ספר התשובות מחנה חיים (נולד ב-ה'תקפ"ב)
ה'תרצ"ג – יוסף רוזנבלט (יוסל'ה רוזנבלט), חזן ומלחין (נולד ב-ה'תרמ"ב)
ה'תש"ז – משה המאירי (אוסטרובסקי), ממנהיגי המזרחי (נולד ב-ה'תרמ"ו)
ה'תשנ"ג – הרב ראובן פיין, ראש ישיבה בישיבת בית מאיר בבני ברק ובישיבת תורה ודעת בניו יורק (נולד ב-ה'תרפ"ד)
ה'תשנ"ה – יונה סאלק, ממציא החיסון לפוליו (נולד ב-ה'תרע"ה)
ה'תשס"א – הרב ברוך שמעון שניאורסון, ראש ישיבת טשעבין (נולד ב-ה'תרע"ג)
ה'תשס"ז – הרב שמעון גרשון רוזנברג (שג"ר), ראש ישיבת שיח יצחק ופילוסוף דתי (נולד ב-ה'תש"י)
ה'תש"ע – הרב מרדכי אליהו, פוסק ומנהיג רוחני, בן למשפחת רבנים מבגדאד, הראשון לציון והרב הראשי לישראל (נולד ב-ה'תרפ"ט)
כ"ד בסיוון – כ"ו בסיוון
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ה אב היא פרשת ראה.
ה'תשנ"ה – פיגוע התאבדות באוטובוס בירושלים, ארבעה הרוגים
ה'תשנ"ח – פרשת מוניקה לווינסקי: נשיא ארצות הברית ביל קלינטון מודה, שהיה לו "קשר פיזי לא יאה" עם המתמחה בבית הלבן מוניקה לווינסקי
ה'תרע"ג – הרב ברוך שמעון שניאורסון, ראש ישיבת טשעבין, וחבר מועצת גדולי התורה (נפטר בה'תשס"א)
ה'תשכ"ו – דניאל יאמר, איש עסקים יהודי-גרמני
ה'תשכ"ח – זלמן רודרמן, עיתונאי, סופר ועורך
ה'תשכ"ט – יוסי מרשק, שחקן תיאטרון ישראלי
ה'תשל"ד – שרון גל, חבר כנסת, עיתונאי ויזם נדל"ן ישראלי
ה'תקע"ג – הרב סעדיה ב"ר נתן נטע משקלוב, מראשי עליית תלמידי הגר"א, מחבר הספר 'מעשה רב'
ה'תקצ"ט – ר' יעקב משולם אורנשטיין, רב, פוסק, ומגדולי רבני גליציה, מכונה ה"ישועות יעקב" על שם ספרו (נולד בה'תקל"ה)
ה'תשכ"ה – ר' חנוך בורנשטיין מסוכטשוב.
הקים את חסידות סוכטשוב בישראל לאחר השואה (נולד בה'תרנ"ז)
ה'תשכ"ז – איליה ארנבורג, סופר יהודי-רוסי (נולד בה'תרנ"א)
ה'תשס"ו – עמנואל מורנו, קצין בסיירת מטכ"ל, נהרג במלחמת לבנון השנייה (נולד ב-ה'תשל"א)
ה'תשע"ב – זאב וולפסון (נולד בה'תרפ"ח)
ה'תשפ"ב – הרב שלום כהן נשיא מועצת חכמי התורה של ש"ס וראש ישיבת פורת יוסף בירושלים.
ה'תשכ"ז – ועידת חרטום של מנהיגי מדינות ערב אחרי ניצחון ישראלי במלחמת ששת הימים
ה'תרכ"ה – שניאור זלמן ביחובסקי, נוירולוג, גנטיקאי ועסקן ציבורי וחברתי יהודי פולני, פעיל ציוני
ה'תרל"ט – הרב נתן מיליקובסקי, רב ומחנך, "מגדולי המטיפים לציונות בתפוצות ישראל"
ה'תר"ס – הרב שלום נתן רענן, ר"מ בישיבת מרכז הרב ומנהל הישיבה
ה'תש"ה – יוסי אלפי, איש תיאטרון, סופר ואיש תקשורת ישראלי.
ה'תרצ"א – הרב ציון כהן יהונתן, רב ודיין בג'רבא שבתוניסיה ממשפחת כהן יהונתן, מחבר "שערי ציון" ו"ציון במשפט תפדה".
ה'תשי"ד – הרב מאיר אשכנזי, רב העיר שאנגחאי בין השנים 1926 – 1949.
ה'תשכ"ד – רבי אהרן בן חסין, רב ואב"ד אסואירה
ה'תשל"ב – הרב שלמה חיים פרידמן האדמור מסדיגורה
ה'תשל"ט – רבי יואל טייטלבוים האדמו"ר מסאטמר
ה'תשס"ו – ג'ו רוזנטל, צילם את התמונה המפורסמת של הנפת הדגל באיוו ג'ימה (נולד ב-ה'תרע"ב)
היום השנים עשר של ספירת העומר
בעבר – יום חג עירוני בפתח תקווה, לזכר הקרב במאורעות תרפ"א
ה'תקכ"ו – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תרפ"א – המתקפה הגדולה על המושבה פתח תקווה במאורעות תרפ"א
ה'תרצ"ו – תחילת המרד הערבי הגדול בישראל
ה'תש"ג – טביעת האוניה ארינפורה
ה'תש"ט – ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון ושר האספקה והקיצוב דב יוסף מודיעים בכנסת על תוכנית הצנע
ה'תשל"ד – התרחש אסון מחניים בו נהרגו שמונה חיילי צה"ל כתוצאה מהתנגשות שני מסוקי יסעור מעל שדה התעופה מחניים
ה'תשס"ו – ארגון הטרור אל-קאעידה מבצע פיגוע באתר הנופש דהב בסיני
ה'תקפ"ד – הרב שמואל מוהליבר, רב מאבות הציונות הדתית וממייסדי חובבי ציון (נפטר בה'תרנ"ח)
ה'תקצ"ה – רבי שלום מרדכי שבדרון (מהרש"ם), מחשובי פוסקי ההלכה ביהדות גליציה.
ה'תרט"ז – הרב קלמן שם טוב גפן רב ומקובל (נפטר ב-כ"ו סיוון ה'תרפ"ז)
ה'תרס"ח – אוסקר שינדלר, איש עסקים צ'כי, חסיד אומות העולם (נפטר בה'תשל"ה)
ה'ת"ל – רבי יעקב קופיל סג"ל פרנקל, יהודי החצר בווינה.
ה'תקע"ט – הרב יהודה כהנא הלר, רבה של סיגט ומחבר קונטרס הספיקות, אחיו של הרב אריה ליב הלר בעל קצות החושן.
ה'תש"ג – הרב אריה צבי פרומר, "הגאון מקוזיגלוב", ראש ישיבת חכמי לובלין מחבר ספר "ארץ צבי" (נולד ב-ה'תרמ"ד).
ה'תשט"ז – הרב זאב גולד, ממנהיגי תנועת המזרחי ומחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-ה'תרמ"ט).
ה'תשס"ד – צילה דגן, זמרת ישראלית (נולדה ב-ה'תש"ז).
ה'תשס"ז – הרב משה דב וולנר, רבה הראשון של אשקלון (נולד ב-ה'תרע"ב).
ה'תשע"ג – הרב יצחק שפרינגר, משגיח ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בניו יורק.
כ"ו בניסן – כ"ח בניסן
תענית ציבור קהילתית של יהדות פרנקפורט לזכר גירושם מן העיר
היום השלישי מששת ימי בראשית לפי רבי אליעזר בן הורקנוס.
ה'שע"ד – 1800 יהודי פרנקפורט דמיין גורשו מן העיר בידי אנשי וינצנץ פטמילך.
הם הורשו לשוב רק בכ' באדר ה'שע"ו (לאחר שפטמילך נתלה בידי מתיאס, קיסר האימפריה הרומית הקדושה).
לאחר שובם נקבע יום זה כתענית ציבור קהילתית, וכן נוספו לסדר הסליחות של אותו היום סליחות מיוחדות לזכר המאורע.
ה'תשל"ב – טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן: במהלך ניסיון-חילוץ כושל של משטרת גרמניה, נהרגו תשעת חברי המשלחת הישראלית לאולימפיאדת מינכן שהוחזקו כבני ערובה בידי מחבלים מארגון הטרור "ספטמבר השחור"
ה'תשנ"ג – בבית הלבן מוצג לציבור ונחתם באופן רשמי הסכם אוסלו א' בין מדינת ישראל לפלסטינים בחסות נורווגיה
ה'תשס"ו – עצמות פאולינה והאנס הרצל, ילדיו של בנימין זאב הרצל, מובאות לקבורה בהר הרצל
ה'שצ"א – רבי וידאל הצרפתי, מורה צדק בפאס, ודיין בבית הדין של יהדות פאס.
ה'תרע"ג – יעקב מרידור, מפקד האצ"ל ופוליטיקאי ישראלי (נפטר בה'תשנ"ה)
ה'תר"ע – הרב חיים פינחס שיינברג, ראש ישיבת תורה אור
ה'תש"ו – הרב מנחם פליקס, מראשי גוש אמונים
ה'תש"ח – הרב שלום דובער לוין, מנהל וספרן ראשי של ספריית חב"ד בברוקלין.
חוקר, עורך ומחבר ספרים וכתבי עת תורניים, והמהדיר של המהדורה החדשה של שולחן ערוך הרב
ה'תשכ"ב – זבולון כלפה, חבר כנסת מטעם הבית היהודי
ה'תשל"ט – גיא לרר, עיתונאי ומנחה טלוויזיה ישראלי
ה'תפ"ו – רבי יצחק חיות, אב"ד סקוליה ומחבר "זרע יצחק"
ה'תק"ס – רבי נתן אדלר הכהן מפפד"מ, רבו של החת"ם סופר (נולד בה'תק"ב)
ה'תקע"ז – רבי צבי הירש הורוביץ, מרא דאתרא של יהדות פרנקפורט ומחבר "מחנה לוי".
ה'תרט"ו – רבי שלום רוקח ה"שר שלום", מייסד חסידות בעלז והאדמו"ר הראשון שלה (נולד בה'תקמ"א)
ה'תרל"ב – רבי צבי בנימין אוירבך, ממנהיגי האורתודוקסיה ביהדות גרמניה ומחבר "נחל אשכול".
ה'תרס"ב – אמיל זולא, סופר צרפתי (נודע במאמרו "אני מאשים" בעקבות פרשת דרייפוס) (נולד בה'ת"ר)
ה'תש"ך – זכריה גלוסקא, ח"כ מטעם התאחדות התימנים בישראל
ה'תש"ם – שמואל שאולזון, סגן ראש עיריית ירושלים וממנהיגי אגודת ישראל בירושלים.
ה'תשס"א – אליעזר פרמינגר, חבר הכנסת הראשונה, ולאחר מכן מנהל חברות ממשלתיות בתחום משאבי הטבע (נולד בה'תר"פ)
ה'תשס"ג – הרב רפאל יצחק וסרמן, ראש ישיבת אהל יעקב (נולד ב-ה'תרפ"ד)
ה'תש"ע – הרב דוד צבי הילמן חוקר תורני (נולד בכ"ו בשבט ה'תרפ"ז)
כ"ו באלול – כ"ח באלול
(ע"פ חז"ל והמסורת היהודית) – ביטול יצר עבודה זרה בידי אנשי כנסת הגדולה בתקופת שיבת ציון ביום השלישי לצום שהחל בכ"ד בתשרי
ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה – הצבא האדום משחרר את ריגה מידי גרמניה הנאצית
ה'תש"ט – תחילת מבצע חירם, לשחרור הגליל העליון, במלחמת העצמאות.
ה'תשל"ד – החלטה מס' 338 מאושרת במועצת הביטחון של האו"ם
ה'תשמ"ה – רצח שני הסטודנטים בידי מחבל סמוך למנזר כרמיזן
פרשת הבר מצווה של ילד שנולד בכ"ו תשרי היא פרשת נח, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת בראשית ברוב השנים.
ה'תרנ"ו – בבה אידלסון, חברת הכנסת, ממנהיגות תנועת העבודה וממייסדות מועצת הפועלות (נפטרה ה'תשל"ו)
ה'תש"א – רבי דוד טברסקי (ניו סקוור), האדמו"ר מסקווירה
ה'תשכ"ב – משה ליאון, ראש עיריית ירושלים
ה'תקפ"ז – רבי אשר מסטולין, בנו של רבי אהרן הגדול מקרלין והאדמו"ר השלישי בחסידות קרלין.
ה'תרצ"ו – הרב יהודה יודל רוזנברג, רב וסופר ביהדות פולין, שהתפרסם בשל מעשיות פסאודואפיגרפיות שפרסם, ובראשן סיפורי הגולם מפראג.
כ"ה בתשרי – כ"ז בתשרי
פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ו חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת חיי שרה אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.
ה'תשי"ז – מבצע קדש: בריטניה וצרפת מתחילות בהפצצת מצרים, במטרה לכפות עליה את פתיחת תעלת סואץ
ה'תשכ"ו – נחנך נמל אשדוד, הנמל המודרני השני בישראל
ה'תשכ"ח – קבורתו המחודשת, בלוויה צבאית, של אבשלום פיינברג בחלקת עולי הגרדום בבית הקברות הצבאי בהר הרצל, לאחר מציאת עצמותיו באזור רפיח בידי שלמה בן אלקנה
ה'תשל"ד – מוקמת ועדת אגרנט לבדיקת נסיבות פריצתה של מלחמת יום הכיפורים
ה'תשמ"ה – ראשוני העולים במבצע משה מגיעים ארצה מאתיופיה
ה'תשס"ה – הכנסת קובעת, בחוק הדגל, הסמל והמנון המדינה, באופן רשמי את "התקווה" כהמנון הלאומי
ה'תשפ"ה – הסכם הפסקת האש נחתם בין לבנון לישראל
ה'תקצ"ז – רבי חיים הלל פריד, משנה ראש ישיבת וולוז'ין.
ה'תרפ"א – רבקה אליצור סופרת ומשוררת ישראלית.
ה'תרפ"ז – עליזה גרינברג, משוררת ישראלית ולוחמת הלח"י, ידועה בשם העט "עין טור מלכא".
ה'תקס"ד – רבי רפאל הכהן מהמבורג, מחבר הספר "תורת יקותיאל".
ה'תרפ"ו – רבי שלום פרלוב מקודינוב, רב בברזנה שבאוקראינה.
ה'תרצ"ה – רבי יחיא אביץ', הרב הראשי ליהדות תימן ואב בית הדין של קהילת צנעא.
ה'תש"ב – רבי שמחה סולובייצ'יק, רבה של מוהילב, בן זקוניו של הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (בית הלוי)
ה'תש"ם – רחל ינאית בן-צבי, סופרת מחנכת ופעילה פוליטית ישראלית, אשתו של נשיא מדינת ישראל יצחק בן צבי.
ה'תשנ"ה – הרב שלום לופס, רב העיר עכו.
ה'תשס"ג – ישראל עמיר מפקד חיל האוויר הישראלי הראשון.
ה'תש"פ – יעקב בזק, פרופסור ושופט מחוזי.
כ"ה בחשוון – כ"ז בחשוון
פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ז חשוון היא פרשת תולדות, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי או פרשת חיי שרה אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.
יום טוב במגילת תענית על ניצחון הפרושים על הצדוקים במחלוקת על מנחת נסכים, והחזרת הקטרתה על המזבח.
– יבשה הארץ לאחר המבול לפי שיטת רבי אליעזר בשנת שש מאות ואחת לחיי נח
ה'תש"ח – הקמת "שירות האוויר" של ההגנה בפיקודו של יהושע אשל
ה'תשנ"ב – ועידת מדריד ננעלת מבלי שהושגו בה הישגים של ממש
ה'תר"ם – שלום אש, סופר יהודי-פולני (נפטר ה'תשי"ז)
ה'תקע"ה – רבי יעקב ליינר הרבי השני באיזביצה ראדזין.
ה'תשמ"ד – אפרת גוש, זמרת ושחקנית ישראלית
ה'תנ"ז – רבי דוד לידא, אב"ד בלידא, אוסטרוה, מגנצא ובקהילה האשכנזית באמשטרדם.
ה'תש"א – רבי דוד פרידמן מפלוישט, האדמו"ר הרביעי בשושלת שפיקוב (נולד ב-ה'תרנ"ח)
ה'תשנ"ט – רבי יעקב לייזר, האדמו"ר השני בשושלת פשעווארסק (נולד ב-ה'תרס"ו)
ה'תשמ"ד – ישראל זופניק, נדבן ותורם גדול לעדה החרדית ולקהילות חרדיות במדינת ישראל ובארצות הברית (נולד ב-ה'תרע"ה)
ה'תשמ"ד – הרב מנחם מנדל כשר, ראש ישיבת שפת אמת ומחבר הספר "תורה שלמה" (נולד ב-ה'תרנ"ה)
ה'תשע"ב – הרב מנחם מנדל מנדלזון, רב המושב קוממיות ונשיא קרן השביעית (נולד ב-ה'תרצ"ח)
כ"ו בחשוון – כ"ח בחשוון
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ו כסלו היא פרשת מקץ, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת וישב אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.
ה'תרמ"ה – עליית הביל"ויים על הקרקע בגדרה, וחנוכת הבתים הראשונים של התימנים מעליית אעלה בתמר בכפר התימנים בשילוח.
ה'תרע"ח – הגנרל אלנבי נכנס לירושלים
ה'תרצ"ז – בעמק בית שאן הוקם תל עמל (היום קיבוץ ניר דוד), ראשון היישובים של "חומה ומגדל"
ה'תש"ט – מבצע חיסול לכיבוש כיס פלוג'ה נכשל
ה'תשט"ז – מבצע "עלי זית" – כוח צה"ל פושט על מוצבים סוריים בחופה המזרחי של הכנרת, בתגובה להתנכלויות סוריות לדייגים בכנרת.
54 סורים נהרגו ו-30 נשבו.
ה'תשל"ד – נפתחה בז'נבה ועידת שלום בהשתתפות ישראל, מצרים וירדן, ובעקבותיה נחתמו הסכמי הפרדת כוחות בין ישראל למצרים ובין ישראל לסוריה
ה'תשע"א – פריצת השרפה בכרמל, השריפה הגדולה ביותר בתולדות מדינת ישראל
ה'תשע"ט – החל מבצע מגן צפוני בגבול הצפון לחיסול איום המנהרות של החזבאללה
ה'תרע"ג – דב גרונר, חבר האצ"ל, מעולי הגרדום (נפטר בה'תש"ז).
ה'תשי"ג – אבי דיכטר, ראש השב"כ ולאחר מכן השר לביטחון פנים.
ה'תשכ"ז – גדעון סער, שר החוץ, שר המשפטים וחבר הכנסת מטעם תקווה חדשה.
– רבי אברהם בן דוד מפושקירה – המכונה ראב"ד השלישי, בעל ההשגות על משנה תורה לרמב"ם ועל הרי"ף
ה'תק"ב – רבי משה ברודא, רב וראש ישיבה אשכנזי, רבן של הנאו, במברג וורמייזא.
ה'תרפ"ג – אליעזר בן-יהודה, עיתונאי ומחיה השפה העברית
ה'תשט"ו – מאיר מקס בינט – איש מודיעין ישראלי שפעל ונתפס במצרים בעקבות נפילת רשת החבלה ב"עסק הביש", התאבד בכלא המצרי (נולד בה'תרע"ג)
ה'תשכ"ג – הרב משולם ראטה, רב, דיין ופוסק הלכה, מחבר הספר "קול מבשר".
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ז כסלו היא תמיד פרשת מקץ.
ה'תש"י – הוקמה מעברת הרטוב (לימים בית שמש)
ה'תשכ"ז – הסופר ש"י עגנון והמשוררת נלי זק"ש מקבלים את פרס נובל לספרות
ה'תשס"ה – פרס נובל לכימיה מוענק לאהרן צ'חנובר ואברהם הרשקו, מדענים מהטכניון בחיפה, יחד עם האמריקני אירווין רוז על גילוי ותיאור את מערכת האוביקוויטין, האחראית לפירוק חלבונים בתוך התא
ה'תרכ"ט – עקיבא אריה ויס, אדריכל ומתכנן ערים, יוזם הקמתה של אחוזת בית, הגרעין שממנו התפתחה העיר תל אביב (נפטר ה'תש"ז)
ה'תרע"ז – הרב שלום דרמר מניאמץ, כיהן גם כרבה הראשי של קריית גת.
ה'תרפ"ב – הרב מרדכי פירון – הרב הראשי לצה"ל השני (נפטר בה'תשע"ד).
ה'תשי"ד – אהרן דב הלפרין, מייסד ועורך הראשי של שבועון כפר חב"ד.
ה'תשל"א – ליאור שי, מוזיקאי ישראלי
ה'תקע"ח – רבי חיים מצ'רנוביץ, מגדולי תנועת החסידות מחבר הספר "באר מים חיים" על התורה (נולד בשנת ה'ת"ק)
ה'תשי"ד – רבי שלמה דוד כהנא, "אבי העגונות"
ה'תשנ"ח – רבי ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ, האדמו"ר ממונקאץ', ורבה של סאו פאולו וחולון (נולד בשנת ה'תרע"ה)
כ"ו בכסלו – כ"ח בכסלו
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ו טבת היא, ברוב השנים, פרשת וארא.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצוה היא פרשת בא.
ה'תרי"ג – פרנקלין פירס, הנשיא הנבחר של ארצות הברית, ואשתו ניצלים מתאונת רכבת ליד אנדובר, מסצ'וסטס, אך בנו נהרג
ה'תרע"ז – פעילי ניל"י מותקפים על ידי בדואים מדרום לרפיח בדרכם ליצור קשר עם הבריטים – אבשלום פיינברג נרצח אך עמיתו יוסף לישנסקי מצליח במשימתו
ה'תרפ"ד – החוקר האנגלי הווארד קרטר מגלה את קברו של תות ענח' אמון בעמק המלכים, ליד לוקסור, מצרים
ה'תרצ"ב – נפתח קולנוע אדיסון שהיה בית הקולנוע (ראינוע) השלישי בירושלים
ה'תשי"ד – נפתח משפט קסטנר
ה'תשנ"א – מלחמת המפרץ – הקונגרס האמריקאי מאשר שימוש בכוח כדי להסיג את עיראק מכווית
ה'תרפ"א – חיים קורפו, שר התחבורה וחבר הכנסת מטעם גח"ל והליכוד
ה'תרצ"ד – הרב אברהם רביץ, חבר הכנסת וסגן שר מטעם דגל התורה (נפטר בה'תשס"ט)
ה'תשי"ט – אייל שני, שף ושופט ריאליטי ישראלי
ה'תשל"ז – אריק זאבי, ג'ודוקא ישראלי
ה'תשל"ח – Y-Love, זמר יהודי דתי אפרו אמריקאי
ה'תשמ"ו – דפני ליף, פעילה חברתית ומיוזמי מחאת האוהלים
ה'תכ"ב – רבי יוסף איסקפה, מגדולי רבני איזמיר
ה'תקע"ז – רבי יעקב משה עייאש, הראשון לציון, שד"ר, מנהיג קהילה וראש ישיבה
ה'תרע"ז – אבשלום פיינברג חבר ברשת ניל"י (נולד ב-ה'תר"ן)
ה'תש"ז – שבתאי לוז'ינסקי, פעיל ציוני בולט (נולד ב-ה'תרנ"ו)
ה'תשכ"ח – מר שושני, חכם מסתורי המזוהה עם הלל פרלמן, תלמידו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק (נולד ב-ה'תרנ"ה)
ה'תשס"ז – ד"ר יורי שטרן, חבר הכנסת בין השנים ה'תשנ"ו-ה'תשס"ז (נולד ה'תש"ט)
ה'תשע"ח – הרב יהושע מאמאן, דיין, זקן רבני מרוקו.
כ"ה בטבת – כ"ז בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ז טבת היא פרשת וארא.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת בא.
ה'תרל"ט – מלחמת הזולו: בני שבט הזולו מביסים את הבריטים בקרב איסאנדלוואנה
ה'תרע"ה – כ-30,000 הרוגים ברעידת אדמה באיטליה
ה'תשכ"ה – פיגוע ראשון של הפת"ח
ה'תשכ"ו – אינדירה גנדי נבחרת לראש ממשלת הודו
ה'תשל"ג – אירלנד, בריטניה ודנמרק מצטרפות לשוק האירופי המשותף
ה'תשל"ח – ארצות הברית מחזירה להונגריה את כתר סטפן הקדוש (הידוע גם בשם הכתר הקדוש של הונגריה) שהיה ברשותה מאז מלחמת העולם השנייה
ה'תשנ"ד – רצח דרק רוט – 2 נערים בני 14 רוצחים נהג מונית בהרצליה
ה'תרס"ב – אריה אלטמן, חבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נפטר בה'תשמ"ב)
ה'תרצ"ד – יעקב גדיש, כלכלן, ניצול השואה, בוגר בני עקיבא ואיש הקיבוץ הדתי (נפטר בה'תשס"ה)
ה'תרצ"ו – אורי ברנשטיין, משורר וסופר ישראלי.
ה'תרצ"ח – אברהם הרשקו, ביוכימאי ישראלי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת ה'תשס"ד
ה'תש"ו – טוביה צפיר, שחקן ישראלי.
ה'תשי"ג – מלי פולישוק-בלוך, חברת הכנסת מטעם מפלגת שינוי
ה'תשל"א – רוביק דנילוביץ', ראש עיריית באר שבע
ה'תשמ"ב – אנה ארונוב, רקדנית
ה'תרמ"ט – הרב שמשון רפאל הירש, רב גרמני מאבות הנאו-אורתודוקסיה, מרא דאתרא בניקלשבורג ובקהילה הנפרדת בפרנקפורט, "עדת ישורון".
ה'תש"א – הרב שבתאי עלואן רב ודיין בקהילה היהודית שבעיר זאכו בכורדיסטן.
ה'תש"ל – מקס בורן, פיזיקאי ומתמטיקאי גרמני-יהודי.
ה'תשמ"ט – דבורה נצר, חברת הכנסת מטעם מפא"י.
ה'תשנ"ד – יגאל הורביץ, פוליטיקאי ישראלי.
ה'תשנ"ד – דרק רוט, נהג מונית (נרצח).
ה'תשנ"ח – הרב פנחס הירשפרונג, רב ראשי מונטריאול (קנדה).
ה'תשס"ה – יעקב גדיש, כלכלן, ניצול השואה, בוגר בני עקיבא ואיש הקיבוץ הדתי.
כ"ו בטבת – כ"ח בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ו שבט היא פרשת משפטים.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת תרומה.
ה'תקט"ז – טקס אורגיה של הפרנקיסטים מתגלה, מלשינים עליהם ומוסרים אותם לידי השלטונות
ה'תרע"ד – מלחמת השפות: חברת "עזרה" מודיעה כי שפת הלימוד בטכניון שעתיד לקום תהיה עברית
ה'תש"א – ייצור ראשון של פלוטוניום
ה'תשי"ג – ברית המועצות מנתקת את היחסים הדיפלומטיים עם ישראל
ה'תשס"ג – הליכוד בראשות אריאל שרון מנצח בבחירות לכנסת השש עשרה
ה'תרס"א – נחום נרדי, מלחין ופסנתרן ישראלי (נפטר בה'תשל"ח)
ה'תרפ"ב – פנינה זלצמן, פסנתרנית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשס"ז)
ה'תרפ"ז – הרב דוד צבי הילמן חוקר תורני (נפטר כ"ז באלול ה'תש"ע)
ה'תש"ד – יעקב פרי, ראש השב"כ, מנהל ואיש עסקים, שר המדע, הטכנולוגיה והחלל בכנסת התשע עשרה
ה'תש"ח – דודו ברק, משורר ופזמונאי ישראלי
ה'תשי"א – הרב הלל פלסר - מייסד והעומד בראש תלמוד תורה מורשה, וישיבה קטנה מורשה.
ה'תשס"א – דוד מזוז, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי-יהודי
ה'תכ"ח – הרב דוד הלוי סגל, מחבר ה"טורי זהב" (הט"ז), מגדולי הפוסקים האשכנזיים
ה'תרנ"א – הרב מרדכי מורטרה, רבה של מנטובה
ה'תרפ"ט – רבי מרדכי יוסף אלעזר ליינר – האדמו"ר הרביעי של חסידות ראדזין.
ה'ת"ש – הרב שאול בראך רב העיר קושיצה, ממתנגדי התנועה הציונית (נולד כ"ט בשבט ה'תרכ"ה)
ה'תשל"ג – יעקב דורי, הרמטכ"ל הראשון
ה'תשמ"ו – הרב יעקב לנדא, רבה האשכנזי של העיר בני ברק ואב"ד בין השנים 1936–1986.
ה'תש"ן – הרב אפרים בורודיאנסקי, ראש כולל "שבט מיהודה" להכשרת דיינים, עורך האנציקלופדיה התלמודית וראש ישיבת באר יעקב.
ה'תשס"ג – אפרים וולף, יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל ומנהל ישיבות חב"ד בישראל
ה'תשע"ג – השופט פרופ' מנחם אלון, המשנה לנשיא בית המשפט העליון.
ה'תשפ"א – שלמה הלל, חבר כנסת מטעם מפא"י, יושב ראש הכנסת האחת עשרה ושר הפנים והמשטרה בממשלת ישראל.
חתן פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה לשנת תשנ"ח-1998 (נולד ה'תרפ"ג).
כ"ה בשבט – כ"ז בשבט
פורים שני ליהודי קהיר, לזכר ההצלה בשנת ה'רפ"ד.
היום החמישי של שבעת ימי המילואים
(על פי המקרא והמסורת היהודית) – אויל מרדך משחרר מכלאו את יהויכין מלך יהודה ומעניק לו מעמד רם (ע"פ ספר מלכים, ע"פ ספר ירמיהו היה זה בכ"ה באדר, אך ראה רש"י שם)
ה'רפ"ד – לאחר שאברהם קסטרו, מנהל המטבעה העות'מאנית בקהיר הודיע לסולטאן סולימאן המפואר על כוונתו של אחמד פאשא למרוד בו, ביקש האחרון להרוג את כל יהודי קהיר.
התנקשות שבוצעה בו הצילה את יהודי קהיר
ה'תס"א (אדר ב') – הפעם האחרונה שברכת החמה חלה בתאריך זה
ה'תש"ג (אדר א') – תחילת גירוש יהודי תראקיה ומקדוניה לטרבלינקה
ה'תש"ה – היינריך הימלר מורה, שלא על דעתו של היטלר, להפסיק את השמדת היהודים
ה'תשכ"ט – גולדה מאיר מתמנה לראש ממשלת ישראל, ומציגה את ממשלת ישראל הארבע עשרה בפני הכנסת
ה'תשל"ט – הסכם השלום בין ישראל למצרים נחתם על ידי ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, נשיא מצרים אנואר סאדאת ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר
ה'תשנ"ב (אדר א') – מנחם מנדל שניאורסון הרבי מליובאוויטש מחב"ד לקה בשבץ מוחי באוהל קברו של חמיו
ה'תשנ"ד – הרב מנחם מנדל שניאורסון לקה בשבץ מוחי בחדרו שבמרכז חב"ד העולמי – 770 איסטרן פארקווי בקראון הייטס, ניו יורק.
מאז אושפז במרכז בית ישראל עד פטירתו בג' בתמוז.
ה'תשס"ג (אדר ב') – אבישי רביב, סוכן שב"כ שפעל בקרב הימין הקיצוני בישראל מזוכה מכל אשמה, לאחר שהואשם בבית המשפט שלא מנע את רצח יצחק רבין
ה'תרע"ז – יגאל ידין, הרמטכ"ל השני של צה"ל, ארכאולוג ופוליטיקאי (נפטר ה'תשמ"ד)
ה'תשי"ז – אברהם מיכאלי, חבר כנסת מטעם מפלגת ש"ס
ה'תש"ל – הרב שמואל רבינוביץ, רבה הנוכחי של הכותל
ה'תשל"ד – בנימין ליפקין, עיתונאי וסופר חרדי, חסיד חב"ד, עורך עיתון "המבשר".
ה'ת"ח – הרב יהודה אריה ממודנה, רב, דרשן, סופר ומשורר יהודי-איטלקי (נולד ב-ה'של"א).
ה'תרל"ה (אדר א') – רבי יוסף שאול נתנזון, רבה של לבוב, בעל "שואל ומשיב" (נולד בשנת ה'תק"ע)
ה'תרצ"ו – רבי מרדכי זוסיא טברסקי, האדמו"ר מטריסק
ה'תשי"ט (אדר ב') – ליאו אריה מאיר, מזרחן וחוקר תולדות האמנות האיסלאמית (נולד ב-ה'תרנ"ה)
ה'תשל"ט – רבי חיים סינואני, רב מקובל, מרבני יהדות תימן (נולד ה'תרנ"ח)
ה'תשנ"ז (אדר ב') – אלן גינסברג, משורר "ביט" אמריקאי יהודי (נולד ה'תרפ"ו)
ה'תשע"ב – רבי חיים פינחס שיינברג, ראש ישיבת תורה אור בעל "טבעות החושן" (נולד ה'תר"ע)
כ"ו באדר – כ"ח באדר
ד'תתקמ"ז – סלאח א-דין מנצח את הצלבנים בקרב קרני חיטין
ה'תשי"א – מפא"י בראשות דוד בן-גוריון זוכה בבחירות לכנסת השנייה
ה'תש"ל – בקרב אוויר שכונה רימון 20 הפילו טייסי חיל האוויר הישראלי חמישה מטוסי קרב שטייסיהם סובייטים באזור תעלת סואץ
ה'תשנ"ה – פיגוע התאבדות באוטובוס ברמת גן בו נהרגו שישה אנשים
ה'תשס"א – פיגוע בתחנת הרכבת בבנימינה נהרגו שני חיילים ו11 אנשים נפצעו
ה'תרמ"ט – רבי אלעזר אלישר מירושלים, איש ציבור ישראלי, סגן יושב ראש ומנהל ההתאחדות העולמית של היהודים הספרדים, וחבר ועד העדה הספרדית בירושלים
ה'תש"י – שלמה בראבא, שחקן, בדרן ומנחה ישראלי
ה'תשט"ו – זוהר ארגוב – זמר ישראלי (נפטר ב-ה'תשמ"ח)
ה'תשל"ב – איגי וקסמן, זמרת ישראלית
ה'תשל"ז – יונית לוי, עיתונאית ישראלית ומגישת מהדורת החדשות המרכזית בערוץ 12
ה'תשמ"ג – עופר ברקוביץ', סגן ראש העיר ירושלים
ה'שצ"ט – רבי אהרן ברכיה ממודנה, מחבר ספר "מעבר יבק".
ה'תר"ב – הרב נחום טרייביטש, הרב הכולל של מוראביה ומחבר הספר "שלום ירושלים" על תלמוד ירושלמי (נולד ג' באלול ה'תקל"ט)
ה'תרפ"ח – הרב אריה ליב ברודא, רבה האחרון של לבוב
ה'תש"א – רבי סיני הלברשטאם, האדמו"ר מחסידות ז'מיגראד
ה'תשס"א – יחיאל די-נור (ק.
צטניק), סופר השואה (נולד ב-ה'תרס"ט)
ה'תשס"ה – הרב שלמה זאב צווייגענהאפט, ראש השוחטים של מדינת פולין עד השואה ורב הראשי של הנובר וסקסוניה התחתונה (נולד ב-ה'תרע"ו)
ה'תשע"ו – אנדרה היידו, מלחין ויוצר, חינך דורות של מוזיקאים.
כ"ה בתמוז – כ"ז בתמוז
היום האחד עשר של ספירת העומר.
בשנים בהן כ"ז בניסן חל ביום שישי, חל בתאריך זה יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
יום הנף העומר בלוח השנה במגילות קומראן.
ה'קס"ה – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תקמ"ה – הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה
ה'תש"ז – הועלו לגרדום דב גרונר, מרדכי אלקחי, יחיאל דרזנר ואליעזר קשאני
ה'תשי"א – קרב תל מוטילה – חיילים סורים נכנסים לאזור המפורז בכורזים וצה"ל מגיב בשליחת יחידות להניסם
ה'תשמ"ב – מתחיל פינוי העיר הישראלית ימית מחצי האי סיני, בהתאם להסכם השלום בין ישראל למצרים
התרצ"ב – מרדכי פרימן, איש תקשורת ומנחה ישראלי
ה'תש"ה – אדם ברוך, עיתונאי וסופר ישראלי (נפטר בה'תשס"ח)
ה'תשי"ד – ג'רי סיינפלד, שחקן טלוויזיה וקומיקאי
ה'תשל"ח – מירי מסיקה, זמרת ישראלית
ה'תשס"א – אודיה, זמרת ישראלית
– יהושע בן נון (לפי גרסה אחת, אך יש שגורסים שנפטר בכ"ח בניסן (, ומשנ"ב ס"ק ד)
ה'תצ"ה – הרב אפרים נבון, פוסק ודיין, מחבר ספר מחנה אפרים (נולד ב-ה'תל"ז)
ה'תש"ז – אליעזר קשאני, דב גרונר, יחיאל דרזנר ומרדכי אלקחי, חברים באצ"ל, מעולי הגרדום
ה'תשט"ו – אלברט איינשטיין, פיזיקאי, ממפתחי תורת היחסות (נולד י"ט באדר א' ה'תרל"ט)
ה'תשס"ב – בני ברמן, זמר ישראלי
ה'תשס"ו – הרב משה טייטלבוים, אדמו"ר חסידות סאטמר משנת ה'תשל"ט ועד מותו.
כ"ה בניסן – כ"ז בניסן
פורים שני ליהדות פירנצה, לרגל הסרת מצור מן העיר בשנת ה'תק"ן.
ד'תתל"ד – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תשט"ז – הוכרזה הקמתה של אוניברסיטת תל אביב
ה'תשס"ז – שמעון פרס נבחר לנשיא התשיעי של מדינת ישראל
ה'תרט"ז – הרב ראובן אליהו ישראל, רבה של רודוס.
רבי חנינא בן תרדיון מעשרת הרוגי מלכות
ה'תק"ד – הרב מאיר איזנשטט (מהר"ם אש), רב באיזנשטט שבאוסטריה ומחבר שו"ת פנים מאירות.
ה'תרנ"ד – רבי הילה וכסלר, רב בפרנקוניה, מאחרוני המקובלים ביהדות גרמניה.
ה'תש"א – רבי משה יחיאל אלימלך רבינוביץ מלברטוב, אדמו"ר משושלת ביאלה, נספה בשואה.
ה'תש"ז – ברוניסלב הוברמן, כנר יהודי.
ה'תש"ן – לוין קיפניס, סופר ומשורר ילדים ישראלי, חתן פרס ישראל לספרות ילדים.
ה'תשנ"א – ר' חיים ליברמן, חוקר חסידות, ביבליוגרף, מנהל ספריית חב"ד ומזכירו האישי של האדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון מחב"ד
ה'תשנ"ב – מיכאל טל, אלוף עולם בשחמט.
ה'תשנ"ד – יוחאי בן-נון, מייסד שייטת 13 ומפקד חיל הים.
כ"ו בסיוון – כ"ח בסיוון
ד'תרפ"ב – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תר"ף – מוקם ארגון ההגנה
ה'תש"ב – השואה: אדולף אייכמן מורה על גירוש יהודי צרפת, הולנד ובלגיה
ה'תשל"ה – תעלת סואץ נפתחת לשיט בפעם הראשונה מאז מלחמת ששת הימים
ה'תשפ"ה – תקיפת ארצות הברית את מתקני הגרעין באיראן
ה'תרנ"ט – יעקב חזן, פוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת, ממייסדי השומר הצעיר ומפ"ם (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
ה'תרע"ד – זלדה, משוררת וסופרת ישראלית (נפטרה בכ"ח בניסן ב-ה'תשמ"ד)
ה'תרפ"ג – רוברט מקסוול, איל תקשורת (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
ה'תרפ"ט – הרב שלום דב ליפשיץ, רב, וראש ארגון יד לאחים (נפטר ב-ה'תשע"א)
ה'תשל"ד – אדיר מילר, שחקן, תסריטאי ובדרן ישראלי
ה'תשל"ו – ידידיה מאיר, עיתונאי ושדרן רדיו ישראלי
ה'תשל"ח – יניב ביטון, שחקן תיאטרון וטלוויזיה ישראלי
ה'תשל"ח – ליאור שליין, בדרן ומגיש טלוויזיה
ה'תשמ"א – טלי מורנו, מגישת טלוויזיה ישראלית
ה'תרפ"ז – הרב קלמן שם טוב גפן רב ומקובל (נולד כ"ז ניסן ה'תרט"ז)
ה'תש"ד – הרב יהושע בוקסבוים, אב"ד וראש ישיבה במגנדורף ובגלנטה שבהונגריה, נספה בשואה (נולד ב-ה'תרל"ז)
ה'תשי"ד – הרב אברהם יצחק גרשונוביץ, רב בז'אבינקה שבבלארוס וראש ישיבת תפארת ציון בבני ברק
ה'תשס"ה – הרב שמואל אבידור הכהן, רב דתי לאומי, עיתונאי ואיש תקשורת ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ו)
ה'תשע"א – הרב מיכל יהודה ליפקוביץ, ראש ישיבת פוניבז' לצעירים וחבר במועצת גדולי התורה של דגל התורה (נולד ב-ה'תרע"ד)
ה'תשע"ו – אלי ויזל, עיתונאי וסופר יהודי-אמריקאי ניצול השואה, וחתן פרס נובל לשלום על פעילותו למען זכויות אדם (נולד ב-ה'תרפ"ט)
כ"ה בסיוון – כ"ז בסיוון
היום הארבעים ושניים (שישה שבועות מלאים) של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
יום טוב במגילת תענית אחר שבית חשמונאי ביטלו את העטרות של ורד שהיו חלק מפולחן העבודה זרה של היוונים.
בשנים בהן כ"ח באייר חל ביום שישי, חל בתאריך זה יום ירושלים.
– לשיטת רבי יהושע, יבשה הארץ לאחר המבול בשנת שש מאות ואחת לחיי נח
ה'ת"ש – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נכנס לפריז
ה'תש"ג – החל חיסול גטו לבוב
ה'תשכ"ג – זלמן שזר מתמנה לנשיא מדינת ישראל
ה'תשכ"ז – מלחמת ששת הימים: נערך הקרב על גבעת התחמושת
ה'תשס"ב – מבצע חומת מגן: תם המצור על כנסיית המולד בבית לחם
ה'תשס"ד – צה"ל פותח במבצע קשת בענן שמטרתו לנקות את תשתית הטרור הגדולה שהוקמה ברפיח
ה'תרמ"ג – לאופולד גוטליב, צייר יהודי-פולני (נפטר ב-ה'תרצ"ד)
ה'תרמ"ה – פלטיאל דייקן, חוקר משפט עברי (נפטר ב-ה'תשכ"ט)
ה'תרע"א – מנחם שמואלי (מנחם מנדל שמואלביץ), הידוע בשם העט והכינוי ממש"י או ממשי, חלוץ העלייה השנייה, חבר בקומונת הסתתים, פעיל ציוני, מסאי, ופועל בחוות כנרת (נפטר ב-1911)
ה'תרע"ג – יצחק ברמן, פוליטיקאי ישראלי (נפטר בה'תשע"ג)
ה'תש"א – בוב דילן, זמר אמריקאי ממוצא יהודי
ה'תש"ד – מתן וילנאי, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי
ה'תשמ"ג – משה פרץ, מלחין וזמר מזרחי
ה'תשנ"ז – מעיין אלוני, שחקן
ה'שע"ה – רבי אברהם שמואל בכרך, רבה של וורמייזא, בעלה של חוה בכרך וסבו של החוות יאיר
ה'תקצ"ד – סול (סוליקה) חג'ואל, יהודייה מרוקאית שהפכה לגיבורה לאחר שסירבה להתאסלם והוצאה להורג בגיל 17 בעיר פאס.
ה'תר"ס – רבי שלמה זלמן שניאורסון, האדמו"ר השני של חב"ד קאפוסט
ה'תש"ד – רבי יוסף אשר פולק, ראש ישיבה
ה'תשל"ו – האדמו"ר מאמשינוב רבי ירחמיאל יהודה מאיר קאליש
ה'תשמ"ב – שמואל מיקוניס, חבר הכנסת מטעם מק"י (נולד ב-ה'תרס"ג)
ה'תשס"ו – מיכאל ששר (שרשבסקי), עיתונאי ואיש הגות ישראלי (נולד ט' בשבט ה'תרצ"ג)
ה'תשס"ח – יוסף לפיד – סופר, עיתונאי, ופוליטיקאי ישראלי, היה שר המשפטים (נולד ב-ה'תרצ"ב)
ה'תשע"ה – הרב משה לוינגר, ממקימי גוש אמונים ומועצת יש"ע וממנהיגיה בעבר.
נחשב לאבי היישוב היהודי בחברון.
כ"ו באייר – כ"ח באייר
ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה:בשעה 8:15 בבוקר ארצות הברית מטילה את פצצת האטום הראשונה "ילד קטן" על הירושימה שביפן
ה'תקצ"ד – רבי יוסף חיים מבגדאד, מקובל, דרשן, מנהיג יהדות בגדאד ומגדולי הפוסקים של יהדות ארצות האסלאם.
ה'תרמ"ח – יצחק שמי, סופר עברי (נפטר ה'תש"ט)
ה'תרצ"ד – מאיר הר-ציון, חייל ישראלי מיחידה 101, מפקד הצנחנים הראשון.
ה'תש"ח – יצחק שום, מאמן כדורגל ישראלי
ה'ת"ח – רבי יהושע השיל (חריף), מחבר מגיני שלמה, אב"ד ורב העיר קראקא, סבו של ה"פני יהושע".
ה'תש"ב – המקובל ר' יהודה פתייה, מחבר מנחת יהודה
ה'תשנ"ז – שמואל צבי הורוביץ, האדמו"ר מספינקה
יזהר, סופר ישראלי (נולד ה'תרע"ו)
ה'תשס"ח – אייבי נתן, פעיל שלום ופעיל הומניטרי ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ז)
ה'תשע"ה – משולם פייש לאווי (השני), האדמו"ר מטאש
היום הרביעי מששת ימי בראשית לפי רבי אליעזר בן הורקנוס.
ד'תרפ"ב – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה.
ה'תקנ"א – האספה המכוננת הלאומית הצרפתית הכריזה על מתן שוויון זכויות מוחלט ליהודי צרפת - אמנסיפציה.
ה'תשכ"ט – מלחמת ההתשה: אחד-עשר מטוסים מצריים מופלים בקרבות אוויר
ה'תשמ"ב – מתחיל טבח סברה ושתילה במערב ביירות בלבנון
ה'תש"ס – אריאל שרון מבקר בהר הבית, ביקור שלאחריו פרצה האינתיפאדה השנייה
ה'תשי"א – יעקב כץ (כצל'ה), חבר הכנסת, ח"כ מטעם האיחוד הלאומי
ה'תשט"ו – הרב ניסן דוד קיוואק, מרבני חסידות ברסלב.
ה'תשכ"ג – רמי סערי, משורר ומתרגם
ה'תשכ"ט – גיל קופטש, קומיקאי, תסריטאי ויו""ר עלה ירוק לשעבר
ה'תשל"ה – חיליק בר, מזכ"ל מפלגת העבודה וח"כ מטעמה
ה'תשמ"ד – ברק יצחקי, כדורגלן ישראלי
על פי המדרש מתו שאול ושלושת בניו בגלבוע (רש"י שמואל א א' כב, כ"ז ז; ילקוט שמעוני רמז קל"ט; סדר עולם רבה ועוד)
ה'תשמ"ג – הרב יואל הלפרן הרב של יאסלא עד השואה, ורב בברגן-בלזן ובאזור הכיבוש הבריטי בגרמניה (נולדו ב-ה'תרס"ד).
ה'תשס"ג – עמירם סיון, מנכ"ל משרד האוצר ומנכ"ל בנק הפועלים
כ"ז באלול – כ"ט באלול
היום הארבעים ושלושה של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
יום הזיכרון ליהודי אתיופיה שנספו בדרכם לישראל
יום פטירת שמואל הנביא – רבים נוהגים לעלות לקברו בנבי סמואל
תענית ציבור קהילתית בקהילת רגנשבורג בימי הביניים, לזכר גזירה לא ידועה
– לפי הרב אביגדר נבנצל, מלחמת עמלק במדבר סיני.
ה'תרס"ד – הרב קוק עלה לארץ ישראל והחל לשמש כרבם של יפו והמושבות
ה'תרצ"ט – פרסום הספר הלבן ה-3 ובו הגבלות חמורות על היישוב היהודי בארץ ישראל
ה'תשי"ד – נפתחת המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה
ה'תשכ"ב – תליית אדולף אייכמן
ה'תשכ"ז – מלחמת ששת הימים: חטיבות הצנחנים הירושלמית והראל כובשים את ירושלים העתיקה ומניפים את דגל ישראל על הר הבית
ה'תשס"ב – האינתיפאדה השנייה: מסתיים מבצע חומת מגן
ה'תשס"ט – נפתחות חגיגות ה-90 לתיאטרון "הבימה" בערב משירי תיאטרון "הקומקום" וה-"המטאטא"
ה'תשפ"א – תחילת מבצע שומר החומות ברצועת עזה
ה'תר"י – הרב שמעון סופר מערלוי (נספה בשואה בכ"א בסיוון ה'תש"ד)
ה'תרנ"א – אברהם הרצפלד, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תשל"ג)
ה'תרצ"ג – הרב אהרון ליכטנשטיין, ראש ישיבת הר עציון וד"ר לספרות אנגלית (נפטר ב-ה'תשע"ה)
ה'תש"ג – הרב מרדכי שמואל אשכנזי, רב היישוב כפר חב"ד (נפטר ב-ה'תשע"ה)
יום פטירת שמואל הנביא (על פי השולחן ערוך המזכירו בין התאריכים שיש להתענות בהם.
מגילת תענית בתרא לעומתו מציינת את יום פטירת שמואל בכ"ט באייר)
ה'ם' – רבי יצחק מקורביל, מחבר ספר מצוות קטן (הסמ"ק)
ה'תרע"ח – רבי יעקב אריה לייב טברסקי, האדמו"ר השני מטריסק
ה'תשי"ח – יעקב פיכמן, משורר, עורך, מבקר ספרותי ומתרגם עברי.
חתן פרס ישראל לספרות יפה
ה'תשכ"ב – אדולף אייכמן מוצא להורג
ה'תשע"ד – הרב מרדכי פירון, הרב הצבאי הראשי השני של צה"ל ורב בציריך.
כ"ז באייר – כ"ט באייר
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח תשרי היא פרשת נח, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום שני, שלישי או חמישי, או פרשת בראשית אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת.
ד'תתקמ"ח – ממלכת ירושלים הצלבנית נכנעת לצלאח א-דין
ה'תרל"ה – נחתמת אמנת ברן להקמת איגוד הדואר העולמי ונוסד איגוד הדואר העולמי
ה'תרצ"א – בריטניה מפרסמת את הספר הלבן השני
ה'תש"ז – נוסד קיבוץ עין צורים
ה'תש"ט – הושלם שחרור הגליל ב"מבצע חירם" במלחמת השחרור
ה'תשל"ד – הפסקת האש בין ישראל לבין מצרים וסוריה נכנסת לתוקפה ומביאה לידי סיום את מלחמת יום כיפור
ה'תש"ב – נורית זרחי, משוררת ישראלית
ה'תש"ה – חיים סבן, איש עסקים ומפיק טלוויזיה ישראלי
ה'תש"י – בנימין נתניהו, ראש הממשלה התשיעי של ישראל
ה'תשכ"א – עודד מזרחי, סופר ומשורר
ה'שצ"ד – הרב אפרים זלמן שור, ראב"ד בריסק ולובלין, בעל התבואות שור.
ה'תקצ"ה – רבי שמואל לנדא, פוסק הלכה, בנו של רבי יחזקאל לנדא ויורשו כראב"ד וראש הישיבה בפראג.
ה'תשמ"ג – רחל כהן-כגן, פוליטיקאית ישראלית ויו"ר ויצו (נולדה ה'תרמ"ח).
כ"ז בתשרי – כ"ט בתשרי
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ז תשרי היא פרשת נח, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או ביום חמישי, או פרשת בראשית אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או ביום שני.
ה'תרט"ז – דוד וולפסון, פעיל ציוני, (נפטר באלול ה'תרע"ד)
ה'תש"ד – רון בן ישי, עיתונאי ישראלי
ד'תתקל"ה/ד'תתקל"ח (וישנן גם דעות נוספות) – רבי יצחק הזקן מחשובי בעלי התוספות.
ה'ש"ג – רבי אברהם בן אביגדור, רבה של בוהמיה, אב"ד וראש ישיבה בפראג.
ה'תק"ב – הרב אלעזר רוקח, רב בברודי ובאמסטרדם, בעל המעשה רוקח.
ה'תר"ג – הרב אפרים יצחק מפרעמיסלא, מחשובי פרשני המשנה ומחבר הפירוש "משנה ראשונה" ופירוש "משנה אחרונה" על שישה סדרי משנה.
תלמידו של רבי אלימלך מליז'נסק.
ה'תשי"ד – משה סמילנסקי, משורר ופובליציסט עברי.
ה'תשע"ו – הרב יורם אברג'ל, מייסד מוסדות "קול רינה רב פעלים" בנתיבות.
כ"ו בתשרי – כ"ח בתשרי
פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ח חשוון היא תמיד פרשת תולדות.
ד'תרפ"ג – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
ה'תשמ"ד – "אסון צור השני", פיגוע התאבדות של ארגון הג'יהאד האסלאמי במפקדת צה"ל בצור.
ה'תשס"ט – תחילתה של מתקפת הטרור במומבאי.
ה'תקס"ו – הרב צבי הירש חיות (מהר"צ חיות), אב בית דין בז'ולקווה ובקאליש ומחבר הגהות על התלמוד הבבלי (נפטר ל' בתשרי ה'תרט"ז)
ה'תש"ה – הרב יצחק גינזבורג, רבה של ישיבת עוד יוסף חי ביצהר.
ה'תשכ"א – יעקב מרגי, פוליטיקאי חרדי.
ה'תשל"ד – יפעת קריב, חברת הכנסת מיש עתיד
ה'תשל"ח – מאיה בוסקילה, זמרת ישראלית
ה'תשמ"ו – יניר קוזין עיתונאי ישראלי
– רבי יונה גירונדי, רב בספרד מתקופת הראשונים, מחבר הספר "שערי תשובה"
ה'תקל"א – הרב ליבר הגדול מברדיצ'ב, מגדולי החסידות
ה'תקנ"ד – הרב מולא אור שרגא, מקובל מהעיר יזד באיראן
ה'תקפ"ט – בר יצחק בר, מנהיג יהדות לורן, פעיל להשגת אמנציפציה ליהודים בצרפת, ומראשי הסנהדרין של פריז.
ה'תרס"ב – הרב חיים רחמים יוסף פרנקו (החרי"ף), רבה הספרדי של חברון ומייסד בית החולים חסד אברהם (נולד ב-ה'תקצ"ה)
ה'תשל"ג – סגן-אלוף מרסל טוביאס, לוחם, צנחן, מפקד ואיש קומנדו אשר כונה "אבי הצנחנים".
נהרג בצניחה ה-1,950 שלו בזאיר (נולד ב-ה'תרע"ד)
ה'תשנ"ז – רבי שמואל הלוי אשלג, האדמו"ר מאשלג-רחוב חזון אי"ש בבני ברק
כ"ז בחשוון – כ"ט בחשוון
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח כסלו היא לרוב פרשת מקץ.
אולם אם הבר מצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מסוג השא או השג), פרשת הבר מצווה היא פרשת ויגש.
ה'תרפ"א – נוסד הארגון ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל.
ה'תש"ח – הותקפה שיירת העשרה שנועדה להעביר אספקה לגוש עציון הנצור.
ה'תשל"ז – "התרגיל המבריק": יצחק רבין מפטר את שרי המפד"ל מהממשלה, עקב הימנעותם בהצבעת אי אמון בכנסת על חילול השבת בהבאת מטוסי F-15 לארץ.
באותו יום מגיש רבין את התפטרותו לנשיא המדינה, מה שמוביל להקדמת הבחירות ל-17 במאי 1977 ולמהפך.
ה'תמ"א – רבי יעקב יהושע פאלק, מגדולי האחרונים ידוע בכינויו הפני יהושע (נפטר ב-ה'תקט"ז)
ה'תרמ"ז – פרנץ רוזנצווייג, פילוסוף יהודי-גרמני.
ה'תרמ"ט – הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הרב הראשי האשכנזי הראשון של מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשי"ט)
ה'תש"ט – עלי מוהר, פזמונאי ישראלי ובעל טור בעיתונים דבר והעיר (נפטר ב-ה'תשס"ז)
ה'תשמ"א – יובל סגל, שחקן ומדבב ישראלי
ה'תקצ"ו – רבי שלמה משה סוזין, הראשון לציון והרב הראשי לירושלים
ה'תרנ"ג – הרב יהושע אהרן צבי ויינברגר רבה של מרגיטה, נודע בכינוי מהריא"ץ (מורנו הרב יהושע אהרן צבי), מתלמידיו של החת"ם סופר (נולד ב-ה'תקע"ה)
ה'תרע"ז – יחזקאל חנקין, ממקימי ארגון "השומר" (נולד ב-ה'תרמ"א)
ה'תש"ך – שניאור זלמן חשין, שופט בית המשפט העליון (נולד ב-ה'תרס"ד)
ה'תשל"ב – הרב שלמה זלמן הכהן קוק, רבה של רחובות, ואשתו הרבנית יהודית ושני ילדיהם – נהרגו בתאונת דרכים
ה'תשל"ד – קדיש לוז, יושב ראש הכנסת (נולד ב-ה'תרנ"ה)
ה'תשס"ח – הרב יחיאל אברהם זילבר, מחבר סדרת הספרים "בירור הלכה"
ה'תשפ"ב – הרב גדעון פרל, רב היישוב אלון שבות וממייסדיו, דיין ואב בית דין.
כ"ז בכסלו – כ"ט בכסלו
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח טבת היא ברוב השנים פרשת וארא.
אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצוה היא פרשת בא.
מגילת תענית מציינת יום זה כיום שמחה על ניצחון הפרושים על הצדוקים בידי שמעון בן שטח
ה'תרי"ח – נפוליאון השלישי ניצל מהתנקשות
ה'תרע"ח – בפינלנד נכנס לתוקפו חוק אשר הופך את היהודים לאזרחים מלאים במדינה
ה'תשכ"ב – בניו יורק מתחילה הפעלתה של רכבת הנוסעים האוטומטית הראשונה
ה'תשל"ז – מדענים אמריקאים מגלים את החיידק שגורם למחלת הליגיונרים
ה'תשנ"ו – יאסר ערפאת נבחר למשרת יו"ר הרשות הפלסטינית
ה'תשס"ה – תושבי הרשות הפלסטינית מצביעים בבחירות לנשיאות הרשות, לראשונה לאחר מותו של יאסר ערפאת
– לפי גרסת הילקוט שמעוני, שמעון הבן השני של יעקב אבינו
ה'תקי"ג – רבי משה טוביה מזונטהיים רבה של הנאו ומגדולי רבני יהדות גרמניה בתקופתו (נפטר ד' בתשרי ה'תקצ"א)
ה'תר"פ – מרדכי מקלף, הרמטכ"ל השלישי של צה"ל (נפטר בה'תשל"ח)
ה'תרצ"ח – הרב צבי טאו, רב, ומנהיג בזרם החרדי-לאומי
ה'תש"א – תרצה אתר, משוררת, סופרת ומתרגמת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשל"ז)
ה'תש"ב – מוחמד עלי, מתאגרף אמריקאי
ה'תש"ג – אליהו גבאי, חבר הכנסת מטעם המפד"ל
ה'תש"ו – ניסן סלומיאנסקי, חבר הכנסת מטעם הבית היהודי
ה'תשכ"ב – הרלן קובן, סופר יהודי-אמריקאי
ה'תשכ"ג – מיכאל גורלובסקי, חבר הכנסת מטעם הליכוד
ה'תפ"ח – רבי דוד ניטו – רב בקהילה הספרדית בלונדון, מחבר 'כוזרי שני'.
ה'תקצ"ו – רבי חננאל ניפי, דיין ודרשן בפרארה ומרא דאתרא בצ'נטו, מגדולי הפוסקים ביהדות איטליה וחבר הסנהדרין של פריז.
ה'תרי"ח – רבי אברהם ענתיבי, רבה הראשי של חלב
ה'תרפ"ז – רבי חנוך ארנטרוי, רב הקהילה הנפרדת "עדת יראים – אוהל יעקב" במינכן ומראשי היהדות האורתודוקסית בגרמניה.
ה'תרפ"ז – אשר צבי גינצברג, סופר והוגה דעות ציוני שנודע בכינוי אחד העם
ה'תר"צ – רבי ישראל ניסן קופרשטוק מחבר הספר עני בן פחמא ורב העיירות אודז'יבול, רוז'אן, ופשיסחה
ה'תשט"ז – הרב ירחמיאל אליהו בּוֹצ'קוֹ מייסד ישיבת עץ חיים במונטרה שבשווייץ (נולד ט"ו בשבט ה'תרמ"ח)
ה'תשכ"א – הרב אברהם יצחק קליין, רבה של הקהילה האורתודוקסית בנירנברג, רב בחיפה וחבר מועצת גדולי התורה.
ה'תשמ"א – הרב ישכר בער רוזנבוים, מייסד חסידות סטרוז'ניץ
כ"ז בטבת – כ"ט בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, ברב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ז שבט היא פרשת משפטים.
אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת תרומה.
ה'תש"ט – מלחמת העצמאות: הצבא המצרי נסוג מכיס פלוג'ה
ה'תשמ"ג – רימון יד שנזרק לעבר מפגיני "שלום עכשיו" מביא למותו של אמיל גרינצווייג
ה'תשמ"ח – נחקק חוק יסוד: מבקר המדינה – חוק יסוד המסדיר את מעמדו של מבקר המדינה במדינת ישראל
ה'תרט"ו – אברהם גרינבאום, עסקן חרדי יהודי- גרמני.
ה'תרל"ג – רבי מרדכי יוסף אלעזר ליינר – האדמו"ר הרביעי של חסידות ראדזין.
ה'תרס"ט – הרב ד"ר שלמה טל, מהדיר סידור רינת ישראל (נפטר בה'תשנ"ח)
ה'תשי"ד – מיכאל מלכיאור, רב, חבר הכנסת ויו"ר מפלגת מימד
ה'תצ"ז – רבי אלכסנדר סנדר שור, פוסק הלכה פולני, מחבר "תבואות שור", מספרי היסוד של הלכות שחיטה וטרפות.
ה'תקצ"ז – רבי אלעזר לעוו, רב בקהילות שונות במוראביה, בבוהמיה ובהונגריה, מחבר שו"ת "שמן רוקח".
ה'תקצ"ז – רבי משה קוניץ, רבה של אובן ישן וחוקר, מחבר ספר "בן יוחאי" על חיבור ספר הזוהר.
ה'תרי"ב – מיכה יוסף לבנזון, משורר יהודי, מאנשי תנועת ההשכלה (נולד ב-ה'תקפ"ח)
ה'תר"ם – אדולף כרמיה, מדינאי יהודי-צרפתי (נולד ב-ה'תקנ"ו)
ה'תרפ"ז – רבי יוסף ישראל דייטש, רבה של בלשגיארמט והגלילות – הונגריה (נולד בהתר"ג)
ה'תרע"ט – הרב יוסף זונדל הוטנר, רבה של איישישוק
ה'תשמ"ג – אמיל גרינצווייג, נרצח בהפגנה של "שלום עכשיו"
ה'תשס"ז – רוברט אדלר ממציא משותף של השלט הרחוק האלחוטי לטלוויזיה
ה'תשע"ה – אורי אורבך עיתונאי, סאטיריקן, ח"כ ושר.
ה'תשע"ו – ענת דולב שדרנית ברשת ב' ומגישה תוכניות בערוץ 1.
ה'תשע"ז – הרב יעקב אדלשטיין, דיין ופוסק חרדי, רב העיר רמת השרון.
כ"ו בשבט – כ"ח בשבט
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ח שבט היא ברוב השנים פרשת תרומה.
אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים.
יום טוב במגילת תענית על עזיבת אנטיוכוס את ירושלים
פורים שני בקהילת אביניון לרגל ההצלה בשנת ה'תקי"ז
ה'תקי"ז – גוי נפל לבאר מים ליד בית הכנסת באביניון, והקהילה חששה מעלילת דם, אך לבסוף הגוי ניצל ויצא בחיים.
ה'תרצ"ט – ועידת השולחן העגול לפתרון הסכסוך היהודי-ערבי ננעלת ללא תוצאות
ה'תש"א – שביתה כללית בהולנד במחאה על צעדי הנאצים נגד היהודים
ה'תשכ"א – גילוי היסוד הכימי לורנציום
ה'תשכ"ג – ניתן פסק הדין בבג"ץ פונק שלזינגר, שקבע כי על פקיד הרישום במשרד הפנים לרשום נישואים אזרחיים שנערכו מחוץ לישראל
ה'תשנ"ז – אסון המסוקים באזור קיבוץ שאר ישוב בו נהרגו 73 חיילים
ה'תרי"ז – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים (נפטר ב-ה'תש"א)
ה'תרמ"ח – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נפטר ב-ה'תשי"ד)
ה'תרצ"ח – מיכאל בר-זוהר, סופר, היסטוריון וחבר הכנסת מטעם המערך
ה'תש"א – יונה טפר, סופרת ישראלית
ה'תשמ"ט – ישי ריבו, זמר-יוצר ישראלי
ה'תרכ"א – רבי חיים נסים אבולעפיה, רבה של טבריה והראשון לציון
ה'תרפ"ד – וודרו וילסון, הנשיא העשרים ושמונה של ארצות הברית (נולד ב-ה'תרי"ז).
ה'תשמ"ב – חוקר הקבלה גרשם שלום.
ה'תשנ"ד – הווארד מרטין טמין, גנטיקאי אמריקאי-יהודי (נולד ב-ה'תרצ"ה).
ה'תשס"ה – אדיר זיק, שדרן רדיו ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ט).
ה'תשס"ו – שלמה ניצן, סופר ומתרגם ישראלי.
ה'תשס"ח – הרב שמואל ברנבוים ראש ישיבת מיר בארצות הברית.
כ"ז בשבט – כ"ט בשבט
יום טוב במגילת תענית, בעקבות ביטול גזרות השמד של אדריאנוס קיסר
היום השישי של שבעת ימי המילואים
ה'תרפ"ז (אדר ב') – נוסדה תנועת הקיבוץ הארצי
ה'תש"ב – השואה – תחילת הרציחות ההמוניות בבלז'ץ – מחנה ההשמדה הראשון של גרמניה הנאצית
ה'תשל"ב – "מבצע החלב" של הפנתרים השחורים: גנבת חלב והעברתו לשכונות עוני בירושלים
ה'תשל"ו (אדר ב') – שישה מפגינים ערבים נהרגים באירועי יום האדמה בגליל
ה'תשס"ב – 6 הרוגים בפיגוע מצובה
ה'תשס"ו – בחירות לכנסת ה-17 בישראל
ה'ת"ר (אדר ב') – אמיל זולא, סופר צרפתי, כתב את "אני מאשים" בעקבות פרשת דרייפוס (נפטר ה'תרס"ב)
ה'תרע"ו (אדר ב') – מנחם פרוש, פוליטיקאי ישראלי ממפלגת יהדות התורה (נפטר בה'תש"ע)
ה'תשמ"ד (אדר א') – הילה קורח, עיתונאית, קריינית, אשת רדיו וטלוויזיה ישראלית
ה'תשמ"ה – שיר לוי, זמר מזרחי ובנו של הזמר ישי לוי
ה'תרע"ג (אדר א') – אברהם אבל אדולף ארליך, רב בלטביה ובפרוסיה (נולד ה'תקצ"ז)
ה'תרע"ט (אדר א') – יוסף זליגר, פילוסוף, סופר ומשורר, מורה, עיתונאי ועסקן ציבור (נולד ה'תרל"ב)
ה'תרפ"ט (אדר א') – רבי חיים גלרנטר, רבה של קיטוב (נולד ה'תרי"ז)
ה'תש"י – גדליה אלון, היסטוריון, חוקר תולדות ארץ ישראל וחתן פרס ישראל (נולד ה'תרס"א)
כ"ז באדר – כ"ט באדר
ה'רי"ג – עלילת חילול לחם הקודש בברסלאו: הועלו על המוקד 41 מיהודי הקהילה על קידוש השם
ה'תשפ"א – יצחק הרצוג החל לכהן כנשיא המדינה, יומיים לפני המועד הרשמי.
ה'תר"ס – יצחק אבינרי, בלשן עברי.
נולד בפאלסיקוב שבאוקראינה (נפטר ב-ה'תשל"ז)
ה'תשכ"א – אופיר פינס-פז, חבר הכנסת ושר מטעם מפלגת העבודה
ה'תש"ח – זהרה לביטוב, לוחמת בפלמ"ח וטייסת בחיל האוויר, שמטוסה התרסק.
ה'תשל"ט – הרב שמואל רוזובסקי, ראש ישיבת פוניבז', מחבר שיעורי רבי שמואל ולמדן ליטאי בולט.
ה'תש"ן – יום-טוב עהרליך, מלחין ומשורר ביידיש, הוציא 36 תקליטים.
ה'תש"ע – הרב יהודה עמיטל, ראש ישיבת הר עציון, מייסד מפלגת מימד ושר בממשלת ישראל העשרים ושש.
ה'תשע"א – הרב אלעזר אבוחצירה, נכדו של המקובל הבבא סאלי, נרצח על ידי מתנקש.
כ"ו בתמוז – כ"ח בתמוז
ה'ק"ח – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תשי"ד – אסון מעגן – מטוס קל התרסק לתוך קהל, וגרם למותם של 17 איש
ה'תש"ס – משה קצב נבחר לנשיא מדינת ישראל בהצבעה חשאית שנערכה במליאת הכנסת
ה'תשס"ה – עדן נתן-זדה מראשון לציון פתח ביריות על אוטובוס מלא בנוסעים ערבים בעיר שפרעם ורצח 4 נוסעים, בהמשך נרצח נתן-זדה עצמו בלינץ' שבוצע בו
ה'תרכ"ה – הרב אהרון הפנר, רבם של הקהילות קוזמין וירוצ'ין ד"ר לתאולוגיה והיסטוריון יהודי גרמני.
ה'תר"ס – הרב אשר רוזנבוים, רב שכונת נורדיה בתל אביב
ה'תרע"ד – חביבה רייק פרטיזנית יהודייה, מצנחני היישוב (הוצאה להורג ב-ה'תש"ה)
ה'תרפ"ח – הרב אהרן שכטר, ראש ישיבת רבנו חיים ברלין (נפטר ב-ה'תשפ"ג)
ה'תרצ"ב – הרב מאיר כהנא, רב, חבר הכנסת ומנהיג פוליטי ימני רדיקלי (נרצח ב-ה'תשנ"א)
ה'תשי"ח – פרופ' קרלו שטרנגר, פסיכואנליטיקאי ישראלי
ה'תשל"א – אמנון וולף, שחקן ומדבב ישראלי
ה'תשל"א – ניצן שירזי, מאמן כדורגל ישראלי (נפטר ב-ה'תשע"ד)
ה'תשמ"ז – אַיֶּלֶת כהנא, עיתונאית ישראלית
ה'תשמ"ז – ערן זהבי, כדורגלן ישראלי
ה'תקס"ו – רבי אלעזר מליז'נסק, בנו של רבי אלימלך מליז'נסק ומדפיס הספר נועם אלימלך (נולד ב-ה'תק"א)
ה'תר"א – רבי משה טייטלבוים (ישמח משה), רב בשאטוראליאויהיי, מראשי מפיצי החסידות בהונגריה ואבי שושלת סיגט-סאטמר (נולד ב-ה'תקי"ט)
ה'תרמ"ו – רבי שלמה גאנצפריד, מחבר הספר "קיצור שולחן ערוך" ואב"ד באונגוואר שבהונגריה, (נולד ב-ה'תקס"ד)
ה'תרס"ו – הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר (יש"א ברכה), החכם באשי האחרון (נולד ב-ה'תקע"ז)
ה'תשמ"ו – הרב חיים פרידלנדר, משגיח בישיבות פוניבז' והנגב (נולד ב-ה'תרפ"ג)