tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הטרף בתורו צריך לפתח אסטרטגיות הישרדות טובות יותר.
השערת המלכה האדומה (אנ') היא דוגמה לאינטראקציות בין טורף וטרף.
מערכות היחסים בין חרקים מאביקים כמו דבורים לבין צמחים פורחים, בין אוכלי עשב לבין צמחים, הן גם כמה דוגמאות נפוצות לקו-אבולוציה.
המנגנונים האבולוציוניים המרכזיים הם ברירה טבעית, מוטציה, סחף גנטי, זרימת גנים, וברירה זוויגית.
ברירה טבעית: יכולת ההישרדות ושיעור הרבייה של מין תלויים בכושר ההסתגלות של המין לסביבתו.
תהליך זה נקרא ברירה טבעית.
בתוך כל מין, לפרטים מסוימים עם תכונות מסוימות יש שיעורי הישרדות ורבייה גבוהים יותר מלאחרים (כשירות), והם מעבירים את התכונות הגנטיות הללו לצאצאיהם.
מוטציה: מוטציה היא שינוי ברצף ה-DNA בתוך גן או כרומוזום של אורגניזם.
רוב המוטציות מזיקות, כלומר פוגעות באורגניזם שבו הן התרחשו ובסיכויי ההישרדות שלו, או נייטרליות, כלומר לא גורמות נזק לאורגניזם אך גם לא מביאות לו תועלת.
עם זאת לעיתים קורה שמתרחשת באורגניזם מוטציה חיובית, כלומר מוטציה שמועילה לאורגניזם ומשפרת את סיכויי ההישרדות שלו.
ברירה זוויגית: ברירה זוויגית, היא מנגנון בו הפרטים המותאמים באופן הטוב ביותר להשגת בני זוג לרבייה יגדילו את הייצוג הגנטי היחסי שלהם בדורות הבאים, בכך שישיגו הצלחה גדולה יותר ברבייה.
מסיבה זו תכונה, כמו זנב ארוך או קרניים יכולה להיות נפוצה לא כי היא מועילה להשרדות הפרט, אלה כי היא מגדילה את הסיכוי של הפרט למצוא בן או בת זוג.
תכונות הנבררות על ידי הברירה הזוויגית מתאפיינות בכך שהן מתבטאות באופן שונה בזכרים ובנקבות - דו צורתיות זוויגית.
ברירה זוויגית קיימת רק במינים בעלי רבייה מינית - בעיקר בקרב יצורים חיים אוקריוטים רב-תאיים, כגון בעלי חיים, פטריות וצמחים.
רבייה מינית מתרחשת גם בחלק מהאיקריוטים החד-תאיים.
רבייה מינית אינה מתרחשת בפרוקריוטים, אורגניזמים חד-תאיים ללא גרעיני תאים, כגון חיידקים וארכיאה.
סחף גנטי: סחף גנטי הוא תהליך השתנות של גנים באוכלוסייה.
בניגוד לברירה טבעית, הסחף הגנטי קורה באופן אקראי.
כלומר, שינוי גנטי משיג באופן מקרי אחיזה במין מסוים ומתפשט לפרטים רבים במין הזה.
לסחף גנטי אפקט משמעותי יותר בקרב אוכלוסיות קטנות מאשר באוכלוסיות גדולות.
זרימת גנים: זרימת גנים היא העברת חומר גנטי ממאגר הגנים של אוכלוסייה אחת לאחרת.
באוכלוסייה מתרחשת נדידה ממין אחד לאחר, וכתוצאה מכך נוצר שינוי בתדירות הופעת מטען גנטי מסוים באוכלוסייה שאליה הייתה הנדידה.
השילוב של כוחות אלה יוצר תופעות מורכבות רבות.
לדוגמה, בעוד המוטציות הן מקריות ורובן הגדול גורם לנזקים ולהיעלמות המוטציה יחד עם האורגניזם הנושא אותה, ההעדפה לטובת ברירה טבעית - מוטציות שמועילות לאורגניזם במסגרת מערכת אקולוגית מסוימת אינה מקרית.
עם הזמן הדבר יכול לגרור שינויים מהותיים במבנה האורגניזם, בהתנהגותו או בתפקוד של רקמות או מבנים מולקולריים.
לדוגמה, בניסוי של ריצ'רד לנסקי על חיידקי אי-קולי, החיידקים הושמו בתריסר בקבוקים נפרדים, שבהם גלוקוז וחומצת לימון, ובכל יום נלקחו חלק מהחיידקים לבקבוק חדש עם מנת מזון חדשה, כך שהתפתחו 12 "שבטים" שונים של חיידקים בעלי שושלות נפרדות.
באחד הבקבוקים, לאחר 33 אלף דורות, התפתחו חיידקים שרמת האוכלוסייה שלהם גדלה פי שישה לעומת האוכלוסיות האחרות, ותכונה זו נשמרה בדורות הבאים.
בהמשך התברר כי בבקבוק זה התפתחה מוטציה שאפשרה לחיידקים לפרק ולאכול לא רק את הגלוקוז אלא גם את חומצת הלימון.
דבר זה העניק למוטציה ולצאצאיה יתרון אבולוציוני משמעותי, והיא התפשטה והתקבעה במרחב הגנומי של שבט חיידקים זה.
לעיתים קרובות בריאתנים המתנגדים לאבולוציה טוענים כי אין זה הגיוני שסדר או מבנים מורכבים נוצרים באופן מקרי, שכן מוטציות הן מקריות.
אולם טענה זו היא טענת איש קש.
הסדר והמורכבות שמופיעים בתאים, באיברים ומערכות ביולוגיות לא נובע ממקריות גרידה, אלה משילוב של מקריות יחד עם לחץ חזק ובלתי מקרי של ברירה טבעית.
בספר השען העיוור מדגים ריצ'רד דוקינס כיצד מעבר ממנגנון אקראי למנגנון שיש בו אקריות וגם מנגנון לא-מקרי יכול לשנות הופעה של סדר בתהליך מקרי, מסדר גודל של כמה מאות מילארדי שנים, לסדר גודל של כמה דקות.
הרעיון של אבולוציה על ידי ברירה טבעית הוצע על ידי צ'ארלס דרווין ב-1859 בספרו מוצא המינים, אך הביולוגיה האבולוציונית, כדיסציפלינה אקדמית בפני עצמה, עלה בתקופת הסינתזה המודרנית בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20. ורק בשנות ה-80 כבר היו מחלקות לביולוגיה אבולוציונית באוניברסיטאות רבות.
בארצות הברית אוניברסיטאות רבות יצרו מחלקות ל"ביולוגיה מולקולרית ותאית" או ל"אקולוגיה וביולוגיה אבולוציונית", במקום המחלקות הוותיקות יותר לבוטניקה וזואולוגיה.
בשל העובדה שהפיזיולוגיה והגנומיקה המיקרוביאלית מובנות טוב יותר, גם המיקרוביולוגיה הופכת כעת לדיסציפלינה אבולוציונית.
משך הדור המהיר של חיידקים ווירוסים כמו בקטריופאג'ים מאפשר לחקור שאלות אבולוציוניות ביתר יעילות.
ביולוגים רבים תרמו לעיצוב הדיסציפלינה המודרנית של ביולוגיה אבולוציונית.
תאודוסיוס דובז'נסקי ו-EB Ford הקימו תוכנית מחקר אמפירית.
רונלד פישר, סיוול רייט וג'ון הלדיין יצרו מסגרת תאורטית קולית.
ארנסט מאייר בשיטתיות, ג'ורג' גיילורד סימפסון בפליאונטולוגיה ו-G.
Ledyard Stebbins בבוטניקה עזרו ליצור את הסינתזה המודרנית.
ג'יימס קרואו, ריצ'רד לוונטין, דן הארטל, מרקוס פלדמן, ובריאן צ'ארלסוורת הכשירו דור של ביולוגים אבולוציוניים.
ביוחקר היא עבודת חקר מסוג מדע מאשר שמבצעים תלמידי בית ספר תיכון הנבחנים בבחינת הבגרות בביולוגיה ברמה של חמש יחידות לימוד.
משקל העבודה הוא 30% מציון הבגרות של התלמידים.
התלמידים מתנסים בפעילות חקר על כל שלביה.
מעמיקים בנושא ביולוגי המעניין אותם.
מיישמים בעבודתם מיומנויות שרכשו בלימודיהם: מיומנויות חקר, מיומנויות טכניות של עבודה במעבדה, חיפוש במאגרי מידע ומיומנויות דיווח וכתיבה.
התלמידים אחראים לביצוע העבודה וללמידה ויתפקדו כלומדים עצמאיים.
התלמידים מתנסים בעבודת צוות תוך שהם מתוודעים ליתרונותיה ולקשייה.
בשונה מעבודת ביוטופ שהייתה נהוגה בעבר ונעשתה ב"שדה", עבודת ביוחקר נעשית באופן מבוקר במעבדה, תוך ביצוע של ניסוי מבוקר במדע מאשר.
משרד החינוך וארגון "קדימה מדע" מפעילים את תוכנית "ביוחקר ברשת", בתוכנית התלמידים לוקחים חלק בלמידה מקוונת משותפת עם קבוצות חקר שונות באותו בית ספר, עם קבוצות מבתי ספר אחרים ואף עם קבוצות מחו"ל וחוקרים במסגרות תעשייתיות.
הפעילות נערכת בזוגות תוך בחירה של נושא משותף.
בין היתר שיתופי פעולה אלה נערכים דרך שיחות וידאו מקוונות שמבצעים התלמידים, כגון בסקייפ.
ביוטופ היא עבודת חקר שהייתה נהוגה בישראל בעבר ונחשבה ליחידת לימוד בבחינת הבגרות בביולוגיה.
העבודה התבצעה בקבוצות כעבודה עצמית מודרכת, במהלכה אספו התלמידים נתונים על בית גידול טבעי לפי בחירתם וניתחו אותם על מנת לענות על שאלות מחקר בדבר השפעות הגומלין בין גורמים שונים, טבעיים ואחרים, בבית הגידול.
לאחר מכן נבחנו התלמידים על עבודתם בפני בוחנים חיצוניים של משרד החינוך.
בדרך זו זכו התלמידים להכיר מערכת ביולוגית אחת, על מרכיביה השונים, ולהתנסות בטכניקות של מחקרים אקולוגיים.
בין המטרות הנוספות של עבודת החקר היה פיתוח של מיומנויות טכניות כגון שימוש במאגרי מידע, כתיבה מדעית ועבודה במעבדות.
כמו כן במסגרת זו יכלו התלמידים לפתח כישורים כגון עצמאות ועבודת צוות.
בִּיּוֹטָה (על פי האקדמיה ללשון העברית: יְצוּרָה) הוא מונח באקולוגיה המציין את סך כל האורגניזמים באזור גאוגרפי מסוים.
הביוטה משמשת כמונח יסוד באקולוגיה, גאולוגיה, ביולוגיה, הידרוביולוגיה, פלאונטולוגיה, ביוגיאוכימיה ועוד.
משמעות השם הוא מהמונח ביוטופ – מכלול החיים בבית גידול ספציפי (מיוונית: "bios" – חיים ו-"topos" – מקום).
הביוטות הם הבסיס של הביומות לאורך כל מערכת אקולוגית לאורך הכדור אך אלה אינם כוללים את השטח הסביבה עצמו.
לרוב המונח משמש גם למערכות גדולות כמו "ביוטה יבשתית", "ביוטה ימית" או "ביוטה של כדור הארץ".
הביוטה מורכבת מכלל האורגניזמים וביניהם מחיידקים, ארכאונים ואאוקריוטים שונים וביניהם בעלי חיים, צמחים, פטריות, פרוטיסטים ועוד ולעיתים המונח מתייחס גם לנגיפים, וירואידים ופריונים.
ישנם מספר ביומות מוגדרות למשל הפאונה היא הביומה של בעלי החיים והפלורה היא הביומה של הצמחים.
במספר הקשרים המונח קשור לסך האורגניזמים במשך יחידת זמן גאולוגית בגיל כדור הארץ (לפי השערות ממאובנים של יצורים) ולפעמים גם במובן של יצורים לאורך ההיסטוריה כולה.
המונח דומה למונח חברה ביוטית (Biocoenosis), אך אינו מחייב יחסים אקולוגים בין היצורים ביניהם.
המונח משמש גם לשמות מערכות קטנו
ת ביותר, למשל המיקרוביוטה היא ה"ביוטה של היצורים החיים בתוך גוף".
ביוואן פרנסמן הוא כדורגלן דרום אפריקאי המשחק בעמדת הבלם.
פרנסמן גדל בשכונת עוני בקייפטאון ושיחק בילדותו במועדונים קטנים בשכונתו.
בגיל מאוחר יחסית נחשף למועדונים הגדולים בדרום אפריקה, כאשר מועדון הפאר FC פורטונה רכש אותו מקבוצתו הקודמת.
מאז פרנסמן נהפך לבורג מרכזי במועדונו.
בגיל 19 ניסה את מזלו באירופה כששיחק בבלגיה במועדון מוסקרון, אך לאחר עונה אחת חזר לדרום אפריקה בגלל חוסר בדקות משחק ושיחק בקייזר צ'יפס.
במשך העונה הראשונה וחלק מן העונה השנייה פרנסמן כמעט ולא שיחק, בגלל פציעות חוזרות ונשנות.
בשנת 2006 עבר לשחק בקבוצת התחתית מורוקה סוואלווס, שם הפגין יכולת גבוהה אשר הובילה אותו להתעניינות ממועדונים רבים באירופה.
לקראת עונת 2008/2009 הגיע פרנסמן לישראל, וחתם בקבוצת מכבי נתניה.
ב-13 בספטמבר 2008 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 3–1 על הפועל פתח תקווה.
בסך הכל כבש 3 שערים בעונתו הראשונה בקבוצה, וסייע למכבי נתניה לסיים במקום הרביעי.
בעונה שלאחר מכן המשיך להיות הבלם המוביל בקבוצה, תחת הדרכתו של המאמן ראובן עטר, הבקיע שני שערים וסיים עם הקבוצה במקום העשירי.
לקראת עונת 2010/2011 עבר לשחק במדי אלופת ליגת העל, הפועל תל אביב, עמה העפיל לשלב הבתים של ליגת האלופות.
ב-2 בפברואר 2011 כבש את שער הבכורה שלו במדי הפועל תל אביב, בניצחון 7–0 על מכבי עירוני קריית אתא במסגרת גביע המדינה.
את שער הליגה הראשון שלו בקבוצה כבש לקראת סיום העונה, בדרבי מול מכבי תל אביב שהסתיים בתיקו 2–2. לאחר שדאגלס דה סילבה עזב את הקבוצה, התמודד פרנסמן על עמדת הבלם עם ואליד באדיר ומריו פצ'אלקה, ובעונתו השנייה במועדון חל פיחות במעמדו.
גם בעונה זו כבש פרנסמן שער ליגה אחד, בניצחון 2–0 על הפועל באר שבע, בנוסף לשער נוסף בדרבי מול מכבי תל אביב בגביע הטוטו, שהסתיים בתיקו 2–2. פרנסמן עזב את הפועל תל אביב לאחר שנתיים בהן זכתה הקבוצה פעמיים ברציפות בגביע המדינה, וסיימה פעמיים ברציפות במקום השני.
ב-30 במאי 2012 חזר פרנסמן לדרום אפריקה, וחתם בקבוצת סופרספורט יונייטד.
ביוני 2014 עבר לקבוצת בלומפונטיין סלטיק, במדיה שיחק שנתיים.
ביולי 2016 עבר לקבוצת מריצבורג יונייטד, במדיה שיחק שנתיים.
ביולי 2018 חתם בקבוצת היילנדס פארק.
בנבחרת דרום אפריקה שיחק פרנסמן משנת 2005 עד שנת 2012. פרנסמן נכלל בסגלה של הנבחרת בגביע אפריקה לאומות 2008 אך לא שיחק במהלך הטורניר, ובסך הכל לזכותו 19 הופעות במדי הנבחרת.
ביודע הוא שמה של תוכנית לימוד ביולוגיה לכיתות י"א וי"ב בישראל.
זו תוכנית ניסויית הפתוחה רק למורים שקיבלו אישור מהפיקוח להפעילה תוך התחייבות להשתתף בקורס מלווה בהדרכה צמודה במשך שנתיים לפחות, תוך כדי הוראת התוכנית בכיתות י"א-י"ב בבית ספרם.
תוכנית הביודע מיועדת לתלמידי כתות י"א, י"ב הלומדים ביולוגיה בהיקף של 5 יחידות לימוד.
התוכנית מהווה חלופה לחלק המעשי של תוכנית הלימודים בביולוגיה, המעבדה והעבודה האקולוגית, והיקפה 2 יחידות לימוד.
רעיון החלופה נועד לתת מענה לרצון של מורים לשנות את הדגם של הבחינות בחלק המעשי, להפוך את ההוראה לממוקדת ורלוונטית לתלמיד, תוך מתן הזדמנות לפיתוח חשיבה ביקורתית ורפלקטיבית.
גישה זו נועדה מראש לשלב דרכי הערכה חלופיות ומגוונות ולשתף את התלמידים בתהליך ההערכה.
ההנחה הייתה שבדרך זו, מלבד צמצום מספר הבחינות (בחינה אחת במקום בחינות נפרדות על העבודה האקולוגית והמעבדה), יהיה בכך משום הגברת המוטיבציה תוך השגת אותן מטרות של תוכנית הלימודים ואף יותר.
עיקרה של התוכנית הוא ביצוע מחקר עצמאי על ידי התלמיד, המסוכם כעבודה כתובה ומלווה בתלקיט המצטבר החל מכיתה י"א.
המחקר שמבצע התלמיד, נובע מתופעות ביולוגיות/אקולוגיות שהתלמיד מגלה בשטח תוך ביצוע תצפיות וניסויים.
במהלך התוכנית מכין התלמיד תלקיט (פורטפוליו) ובו אוסף מייצג של עבודותיו.
אוסף זה מדגיש מיומנויות מגוונות שהתלמיד רכש במשך לימודיו (בכיתות י"א–י"ב) ויישם במחקרו.
היסוד המארגן של התלקיט בביודע הוא המיומנויות שרכש התלמיד בלימודיו ויישומן במחקר המדעי.
בתלקיט באים לידי ביטוי לא רק התוצר הסופי, אלא גם התהליך שהתלמיד עובר במהלך עבודתו, (תיקון דוחות, תיעוד ביומן העבודה וחשיבה ביקורתית ורפלקטיבית בשלבים שונים בעבודה).
ארגון התלקיט מאפשר לתלמיד להבין את הקשר בין המטלות השוטפות שביצע, בינן לבין עצמן ובינן לבין המחקר.
הפריטים בתלקיט מסודרים בשלושה מדורים: מדור מעבדה ומדור סיור, המכילים דו"חות מתוקנים ותיעוד, ומדור מחקר.
מדור המחקר מכיל את הצעת המחקר, סיכום המחקר על כל שלביו כמאמר מדעי מצומצם, ויומן העבודה.
את הפריטים בוחר התלמיד בעצמו.
ביוכימיה אלטרנטיבית היא תאוריה על צורות ביוכימיה של אורגניזמים בהם יסודות או תרכובות בסיסיות המשמשות את רוב האורגניזמים הכדור הארץ מוחלפים ביסודות או תרכובות אחרים.
דוגמה לכך עשויה להיות חיים שאינם מבוססי פחמן או מים.
כל צורות החיים המוכרים לנו בכדור הארץ מתרבים, בעלי חילוף חומרים ומבוססים על פחמן ועל מים, ועל DNA או RNA כנשאי המידע.
אורגניזמים מחוץ לכדור הארץ יכולים להיות שונים כימית באופן מהותי.
החומרים המרכיבים את גופם עשויים להיות שונים והתהליכים הפנימיים עשויים להתבסס על תגובות כימיות שונות מאלו שמוכרות לנו בכדור הארץ.
האפשרויות המרכזיות שהמדע רואה כסבירות הן חיים על פני אקזופלנטה או ירח בעל מתכתיות גבוהה יחסית, שכן תנאי הכרחי לחיים הוא קיום מולקולות, המתאפשרות במתארים אלו.
אפשרות של חיים מחוץ לכדור הארץ שהביוכימיה שלהם שונה היא מופיעה לעיתים במדע בדיוני.
אחת ההצעות השמרניות יותר היא חיים המבוססים על מולקולת בעלות שיקוף מראה למולקולות המוכרות לנו מעולם החי, בהן חומצות אמינו הן בתצורת L וסוכרים בתצורת D.
חיים המבוססים על תצורה אחרת בהחלט אפשריים מכל בחינה כימית, אך לא יתאמו את החיים המוכרים לנו.
צורן מתאים להחליף את הפחמן בשל תכונות כימיות דומות (יחד בקבוצה בטבלה מחזורית, "קבוצת הפחמן").
כמו פחמן, צורן יכול ליצור מולקולות שיכולות לשאת בהן מידע ביולוגי.
עם זאת, הצורן, שלא כמו הפחמן, אינו יכול ליצור קשרים כימיים המפעילים חילוף חומרים.
הפחמן יכול להתחבר לאטומים אחרים כמו מימן, חנקן ואבץ, אך לצורן אינטראקציה דלה עם חומרים אחרים.
כלור יכול להחליף את החמצן כמחמצן המספק אנרגיה ביולוגית, עם כי חמצן נפוץ יותר מכלור, ולכן כוכב לכת בעל רמות גבוהות של כלור שיכול לכלכל אורגניזמים באטמוספירה סביר פחות מכוכב לכת עשיר בחמצן.
בכדור הארץ, כלור נפוץ בדרך כלל במינרלים ובתרכובות.
בקטריות מסוימות, Chrysiogenes arsenatis , משתמשות בארסנאט כתחליף לחמצן בתהליך הנשימה.
משוער שבתקופות קדומות יותר, חיידקים השתמשו בארסן במקום בזרחן בתור עמוד השדרה של הדנ"א שלהם.
מבקרי הרעיון טוענים שבשימוש בארסן יתקבל פולימר פחות יציב.
סלניום או טלור כמחליפים לגופרית
ידוע שבכמה אורגניזמים יש שימוש בסלניום במקום בגופרית בתור מרכיב לחומצות האמינו מתיונין וציסטאין (סלנו-מתיונין וסלנו-ציסטאין) ובכמה פטריות יש שימוש בטלור בתפקוד דומה לגופרית.
מקובל להשתמש בסלנומתיונין בתוך מצע המזון (מדיה) שנותנים לחיידקים מותמרים (מהונדסים גנטית) בניסויים שבהם נעשה שימוש בקריסטלוגרפיה בקרני רנטגן.
כדומה לתרכובות פחמן, כל החיים הידועים כיום דורשים מים כממסים.
זה הוביל לדיון על השאלה אם אפשר שנוזלים אחרים יכולים לשמש בתפקיד דומה למים.
אפשר שצורת חיים יכולה להתקיים בחומרים נוזלים כחומצה גופריתית, מימן או חנקן נוזלי, פחמימנים ומתאן נוזלי כפי שאמר הביוכימאי סטיבן בנר.
קרל סייגן תיאר שחיים יכולים להתקיים גם ללא מים, כך שחומצה הידרופלואורית או אמוניה יכולים לשמש בתור חלופה למים.
בירח טיטאן יש אגמים של מתאן, שיכולים לשמש כממס על פני טווח רחב של טמפרטורות, למרות שמתאן אינו קוטבי כמו מים.
יש ויכוח על יעילות המתאן לעומת מים או אמוניה.
מים הם ממס חזק יותר ממתאן המאפשרים הובלה קלה יותר של חומרים לתא, עם זאת, מים מגיבים יותר בקלות עם חומרים, כך שהם יכולים להרוס ולשבור מולקולות אורגניות גדולות בתהליך הידרוליזה.
חיים שתלויים בממס זה לא ייקחו סיכון לשבירת מולקולות אורגניות בדרך זו.
פעולת פוטוסינתזה ללא צבע ירוק
פיזיקאים ציינו כי, בעוד פוטוסינתזה על פני כדור הארץ כרוכה בדרך כלל בצמחים ירוקים, מגוון רחב של צמחים צבעוניים יכולים לתמוך בתהליך החיוני עבור רוב בעלי החיים על פני כדור הארץ.
בעוד שצבעים אחרים עשויים להיות מועדפים במקומות שבהם קרינה מהכוכבים שונה מכדור הארץ.
מחקרים מצביעים שצמחים פוטוסינתטיים כחולים סבירים (בגלל אור הכחול הנספג באטמוספירה).
אך גם יכולים להיות צמחים אדומים או צהובים היכולים לקיים תהליך פוטוסינתזה.
הצמחים הראשונים שהיו על פני כדור הארץ היו אולי בצבע קצת שונה מהיום, מכיוון שבתקופה הגאולוגית הראשונה שהיו צמחים, השמש הייתה פחות בהירה, והסינון של האור היה שונה בגלל הרכב האטמוספירה.
שחור הוא צבע אופטימלי להמרת כל האור לאנרגיה בצורה יעילה ככל האפשר, ואחת השאלות המעניינות בהקשר זה היא מדוע הצמחים אינם שחורים.
הגזים שיש באטמוספירה על פני כדור הארץ השתנו בהיסטוריה הארוכה של האטמוספירה, הפוטוסינתזה שינתה את האטמוספירה בירידה בפחמן דו-חמצני, הגדלה חלקה יחסית של חמצן מולקולרי והשתתפות במחזור החנקן.
החיים של האורגניזמים המודרניים היו בלתי אפשריים עד להתרחשות אסון החמצן.
שינויים בהרכב הכימי של האטמוספירה משפיעים רבות על הביוכימיה והמורפולוגיה של החיים.
לדוגמה, כאשר כמות החמצן באטמוספירה הייתה גדולה מהיום, בעלי חיים היו יותר גדולים, ולהפך.
תיעוד לכך ניתן למצוא בליבות קרחונים מאובנים.
ביוויס ובאטהד דו אמריקה הוא סרט שמבוסס על סדרת הטלוויזיה המצוירת האמריקנית "ביוויס ובאטהד".
הסרט יצא ב-20 בדצמבר 1996 והפך לשובר הקופות של דצמבר לאחר ששבר את השיא של "צעקה 2".
ב-23 ביוני 2022 יצא סרט המשך בשם "ביוויס ובאטהד עושים את היקום" בשירות הסטרימינג פרמאונט+.
לאחר שהגיבורים הראשיים, הנערים ביוויס ובאטהד, מגלים שמקלט הטלוויזיה שלהם נגנב מביתם, הם מתחילים לצעוד ברחבי העיירה שלהם בחיפוש אחר מקלט טלוויזיה חלופי.
במהלך החיפושים הם עוברים בבית מלון מוזנח ונתקלים שם בסוחר נשק שיכור בשם מאדי גריימס (מדובב על ידי ברוס ויליס) שחיכה לצמד רוצחים שכירים וסבור כי הם אותם הרוצחים השכירים.
גריימס מציין בפני הנערים כי הוא מוכן לשלם להם 10,000 דולר על מנת שהם "יטפלו" באשתו לשעבר דאלאס (מדובבת על ידי דמי מור).
אף על פי כן, ביוויס ובאטהד לא מבינים נכון את דבריו וסבורים כי הוא התכוון למעשה שהוא ישלם להם על מנת שהם יקיימו עימה יחסי מין, ובשל כך הם מסכימים לעסקה.
בעקבות כך, ביוויס ובאטהד נשלחים ללאס וגאס כדי למצוא את דאלאס.
כאשר הצמד פוגש את דאלאס, היא מבינה מיד למה הם נשלחו לפגוש אותה וכי ביוויס ובאטהד אינם מבינים מה הם נשכרו לעשות, היא מסתירה במכנסיו של ביוויס חפץ קטן בשם X-5 שמכיל וירוס קטלני שיכול לעשות נזק רב, ומציינת בפניהם כי היא תפגוש אותם בוושינגטון די.
במידה שהם מעוניינים "לטפל בה", ושולחת אותם לעיר הבירה בנסיעת אוטובוס.
במהלך המסע לוושינגטון ביוויס ובאטהד גורמים לנזקים רבים ברוב המדינות אשר דרכן הם חוצים.
בעקבות כך הם נרדפים כעת על ידי ה-ATF.
ביוגרדסקה גורה (מונטנגרית: Biogradska Gora) הוא הקטן מבין ארבעת הפארקים הלאומיים במונטנגרו.
הוא נמצא ליד העיירה קולאשין, בין הנהרות טארה ולים .
כאשר שוחרר אזור קולאשין משלטון העות'מאנים ב-1878 ניתן האזור במתנה לניקולא הראשון, מלך מונטנגרו ומאז היה מוגן.
הוא הוכרז כפארק לאומי ב-1952 (קטגוריה II של IUCN).
הפארק משתרע על שטח של 54 קמ"ר וכולל יער גדול, פסגות עד 2,000 מטרים ושישה אגמים קרחוניים שהיפה ביניהם הוא אגם ביוגרדסקה (Biogradsko jezero), הנמצא בכניסה לפארק.
יש בו עשרות סוגים של פרחים, עצים, ציפורים ובעלי חיים.
בלב הפארק משתרע יער שהוא אחד מהיערות הראשוניים האחרונים באירופה, בשטח של 16 קמ"ר ובו כ -2000 מינים ותת-מין של עצים בני מאות שנים שלא הושפעו מפעילות אדם.
יותר מ 700 מינים של פטריות זוהו עד כה בפארק הלאומי.
הפארק נחשב גם למיוחד בכך שהוא מציג כמה מיני הפטריות שנמצאות ברשימה האדומה האירופית הנמצאות בסכנת הכחדה בינלאומית.
גם 38 מיני יונקים וכ- 350 מיני חרקים זוהו בפארק.
הבִּיוָה (גם ביווא, 琵琶) היא לאוטה יפנית קצרת צוואר בעלת שריגים וארבעה מיתרים.
הביווה נמנית עם כלי הנגינה המסורתיים העיקריים של יפן, ומרובה הייתה השפעתה על עיצוב המוזיקה היפנית האמנותית.
על פי רוב, הזמרה הנרטיבית היפנית מלווה על ידי הביווה.
בבודהיזם היפני, נודעת הביווה ככלי הנגינה של בנטן, אלת המוזיקה והאסתטיקה.
תחילה היו נפוצים ביפן שני סוגים של ביווה, אך עם השנים נוצרו והתווספו למעלה מפי ארבעה סוגים חדשים.
בעקבות רפורמות תרבותיות ביפן ברוח רסטורציית מייג'י, אשר הובילו לתיעוש ולמודרניזציה של המדינה על פי המודל המערבי, החלה למשול בכיפה התפיסה, לפיה מסורות יפן העתיקות היו ברמה תרבותית נמוכה ביחס לתרבות המערבית.
תפיסה זה נתנה אותותיה אף בתחום המוזיקה, כך שעד לשנות הארבעים המאוחרות למאה העשרים, כמעט ונזנחה אף הביווה כליל לטובת כלים מערביים כגון כינור ופסנתר.
אפס כי בעשורים האחרונים החלו מוזיקאים יפניים וזרים בניסיון להשיב את הביווה לקדמת הבמה התרבותית ביפן.
ממצאים ארכאולוגיים מן המאה החמישית, המכונים הניוה (Haniwa), מהווים עדות ראשונית לקיום פעילות מוזיקלית ביפן.
במאה הששית התפתחה מוזיקה פולחנית בודהיסטית הקרויה שומיו (Shomyo), עקב השפעה הודית אשר חדרה ליפן דרך סין.
נהוג לראות בגאגאקו (Gagaku), מוזיקת חצר הקיסר מן המאה השביעית, כסגנון המוזיקה היפנית האומנותית העתיק ביותר.
תחילה היו ניכרות בו השפעות מוזיקליות של יבשת אסיה, במיוחד אלו של סין וקוריאה.
אולם במהלך שתי המאות הבאות עוצב סגנון זה בהתאם לעקרונות האומנות והאסתטיקה של יפן תחת ההשפעות הזרות.
למן המאה השלוש-עשרה התפתחו צורות מוזיקליות נוספות הייחודיות אך ליפן, באלו משל סגנון הזמרה הנרטיבי, שבכללו ליווי הביווה, ותוכנו היה נועזותם של לוחמי משפחת הייקה.
הביווה התפתחה ביפן במאה השביעית מן הפיפה הסינית, כאשר זו האחרונה עצמה התפתחה מכלי פריטה ממערב אסיה.
סוג ראשוני זה של ביווה, השכיח ביותר, מכונה 'גאקו-ביווה' והיה בשימוש נרחב בהרכבי גאגקו .
סוג נוסף של ביווה, בשם קוז'ין-ביווה, התפתח באי הדרומי של יפן, קיושו, ונעשה בו שימוש בטקסים ציבוריים ופולחניים.
עד לתקופת קמקורה, ההייקה-ביווה, מעין שילוב של שני הסוגים הקודמים, היה לכלי פופולרי.
הביוות המודרניות, הסטסומה-ביוה והצ'יקוזן-ביוה התפתחו מן הקוז'ין-ביווה.
בסטסומה-ביווה נעשה שימוש לצורך אימונים מנטליים על ידי סמוראים יפנים במהלך תקופת המדינות הלוחמות.
בצ'יקוזן-ביווה נעשה שימוש על ידי נזירים בודהיסטים יפנים בטקסים ציבוריים ופולחן, כמו גם לשם ליווי סיפור סיפורים ודיווח חדשות.
ככלל, ממאפייניה העיקריים של המוזיקה היפנית המסורתית הוא היעדר אירועים מוזיקליים מפתיעים ובלתי צפויים, הואיל וזו מתרכזת בדקויות מוזיקליות, דקות מדקות, של צבע ועצמת צליל, הדורשות מלוא הקשב והריכוז האינטלקטואלי מצד המאזין.
המלל עוסק לרוב ברגשות האדם נוכח עולם הטבע.
אשר לביווה, זו בעלת ארבעה מיתרי משי, אם כי ביווה מסוג סטסומה או צ'יקוזן עשויה לכלול מיתר נוסף.
המיתר הראשון הוא העבה ביותר והרביעי הדק ביותר.
בשל שונות זו בעובי המיתרים מופק גוון קול שונה כאשר פורטים על הביווה מכיוונים שונים.
כוונון הביווה משתנה לפי היצירה.
מפאת קשיים מסוימים בכיוון כלי זה, הנובעים ממבנו, נגני ביווה אחדים מצוידים בהופעותיהם מלכתחילה במספר ביוות המכוונות בהתאמה לרפרטואר.
הנגינה מבוססת ברובה על הסולם הפנטטוני ומאופיינת בשימוש רב באפקט הגליסנדו.
על פי רוב, ישנה גמישות קצבית ולעיתים אין כלל משקל, הואיל ודיוק אומנותי כאמור הוא לב העניין המוזיקלי.
לעיתים קרובות ישנה עלייה טונאלית נמשכת במהלך הנגינה.
לצליל הייחודי של הביווה תורם אף מפרט דמוי מניפה הקרוי 'באצ'י'.
ישנם סוגי באצ'י שונים בהתאם לסוג הביווה.
ביוכימיה קלינית (ידועה גם בשם פתולוגיה כימית, כימיה קלינית או ביוכימיה רפואית) היא אחת ממקצועות המעבדה הרפואית והעוסקת בדרך כלל באבחון מחלות על ידי בדיקה מעבדתית של נוזלי גוף או מיצויי רקמות ותאים למטרות אבחון וטיפול.
זוהי צורה יישומית של תחום הביוכימיה.
בדיקות המעבדה כלולות בביוכימיה הקלינית המתבצעות על סוגי נוזלים ורקמות גוף שונות ובעיקר על דגימות סרום או פלסמה או על שתן.
ברוב המעבדות הרפואיות מכשור אנליטי אוטומטי המאפשר להן להתמודד ביעילות עם עומסי העבודה הגבוהים האופייניים למעבדות בתי חולים וקופות חולים.
הבדיקות האנליטיות מתבצעות תוך פיקוח צמוד ועוברות בדיקות בקרת איכות קפדנית.
מקצוע הביוכימיה הקלינית נחשב לאחד ממקצועת המשנה של המעבדה הרפואית על פי התקנות.
מקורה של הדיסציפלינה בסוף המאה ה-19 עם הכנסת השימוש בתגובות כימיות פשוטות לבדיקת רכיבים שונים של דם ושתן.
בעשורים הבאים מאז, יושמו טכניקות רבות נוספות, ככל שהמדע והטכנולוגיה התקדמו, לרבות השימוש במדידת פעילויות של אנזימים, ספקטרופוטומטר, אלקטרופורזה, אימונואסיי וכו'.
קיימות כיום בדיקות דם ובדיקות שתן רבות עם יכולות אבחון מגוונות.
ביוכימאי קליני מתמחה בביצוע בדיקות מעבדה רפואית, בבתי חולים, קופות חולים או מעבדות רפואיות פרטיות.
ביוכימאי קליני במעבדה רפואית בישראל יהיה בעל הכרה במעמד כעובד מעבד רפואית מטעם משרד הבריאות, בדרך כלל בעל השכלה אקדמית בתחומי מדעי המעבדה הרפואית, מדעי החיים, או תחומים אקדמיים רלוונטיים משיקים לפי תקנות בריאות העם מעבדות רפואיות, או בעל השכלה על תיכונית של עובד מעבדה רפואית מוסמך.
לגבי ביוכימאי קליני, כמו כל שאר מקצועות המעבדה קיים בישראל דירוג לפי השכלה, ותק ומומחיות:
עובד מעבדה רפואית מוסמך (לא אקדמאי)
עובד מעבדה רפואית בכיר בביוכימיה קלינית
דגימות סרום במעבדה מופקות על ידי סרכוז דגימות הדם המתקבלות על ידי פלבוטומיסטים בסרכזת (צנטריפוגה), אשר משקיעה את תאי דם וטסיות הדם בעלי הצפיפות הגבוהה יותר לתחתית מבחנת הסרכוז, כאשר הנוזל העליון הוא הסרום המונח מעל לתאים המושקעים.
צעד ראשוני זה לפני ביצוע האנליזה נכלל לאחרונה במכשירים הפועלים בעקרון של "מערכת משולבת".
פלסמה דומה לסרום, אלא שהיא מתקבלת על ידי סרכוז הדם ללא תהליך הקרישה.
הפלסמה, מתקבלת על ידי סרכוז לפני שהקרישה מתרחשת.
סוג הבדיקה הנדרשת מכתיב את סוג הדגימה שבו ישתמשו.
דגימות דם נאספות בעיקר בתחנת איסוף ומרפאות של קופות חולים, או במרפאות חוץ של בתי חולים או במחלקות האשפוז של בתי חולים לרבות מחדר המיון.
כמו כן נאספות דגימות דם במעבדות פרטיות, מוקדי רפואה חיצוניים, טרם מד"א וכו'.
תחת מקצוע המעבדה ביוכימיה קלינית מכירים במגוון של תחומי בדיקה.
ביוכימיה כללית שגרתית - בדרך כלל מוזמנות בדיקות כימיות בדם (למשל, בדיקת תפקודי כבד ותפקודי כליה).
ביוכימיה ייחודית - המשתמשות בטכניקות כגון אלקטרופורזה, ובשיטות בדיקה ידנית.
אנדוקרינולוגיה קלינית - בדיקת הורמונים, אבחון של הפרעות אנדוקריניות.
טוקסיקולוגיה - אבחון של תרופות, רעלים וסמים למיניהם וכן כימיקלים אחרים.
ניטור טיפולי של תרופות - בדיקת רמת תרופות לייעול רמת המינון הניתנת.
בדיקת שתן - בדיקה כימית של שתן מגוון רחב של מחלות, יחד עם נוזלים אחרים כגון CSF ואינפוזיות.
בדיקת צואה - בעיקר לצורך גילוי הפרעות במערכת העיכול.
בדיקות מעבדה נפוצות בביוכימיה קלינית כוללות
סדרת בדיקות מוזמנת בדרך כלל כבדיקות משולבות לתוך מערך בדיקות המכונה "פנל בדיקות":
פנל מטבולי בסיסי (BMP) שמונה בדיקות - נתרן, אשלגן, כלוריד, ביקרבונט, חנקן אוריאה בדם (BUN), קריאטינין, גלוקוז, סידן
פנל מטבולי מקיף (CMP) ארבע עשרה בדיקות, הכוללות בנוסף לפנל BMP גם - חלבון כללי, אלבומין, אלקלין פוספטאז (ALP), אלנין אמינו טרנספראז (ALT), אספרטט אמינו טרנספראז (AST), בילירובין
ביולה לואיז הנרי הייתה ממציאה ואשת עסקים אמריקאית.
בשנת 1930 קיבלה את הכינוי "הגברת אדיסון" כהוקרה על המצאותיה הרבות.
המצאותיה כוללות מכונת תפירה ללא כפתור הפעלה, מקפיא לגלידה המבוסס על ואקום ועוד.
לאורך חייה רשמה 49 פטנטים, ולזכותה נזקפו כ-110 המצאות.
ב-2006 הנרי נכנסה להיכל התהילה הלאומי לממציאים.
חלק לא מבוטל מהמצאותיה נגעו לחייהן של נשים.
הנרי נולדה בצפון קרולינה, בתם של וולטר אר.
וביולה הנרי, ונכדתו של מושל קרוליינה הצפונית ויליאם וודס הולדן אשר היה צאצא ישיר של פטריק הנרי.
מ-1909 עד 1912 למדה במכללת North Carolina Presbyterian College וכן במכללה לנשים אליזבת קולג', בשרלוט, צפון קרולינה.
כבר במהלך לימודיה האקדמיים הוענקו לה פטנטים ראשונים עבור המצאותיה.
אחת מהמצאותיה הראשונות הייתה תיק יד שניתן לשנות את הכיסוי וכך מונע את הצורך להחזיק מספר תיקים.
הצלחותיה של הנרי הפתיעו מדענים ומאשרי פטנטים כאחד, לא רק בגלל המצאותיה הרבות ומספר הפטנטים שרשמה אלא בעקבות היצירתיות הטכנולוגית והמכנית של המצאותיה שלא היו מבוססות על ידע מדעי שנרכש בצורה מסודרת, אלא מתוך ניסוי וטעייה.
ב- 1924 הנרי המציאה מנגנון סגירה למטריה שהיה להצלחה גדולה ופורסם ב-סיינטיפיק אמריקן.
היא מכרה את הפטנט ב-50,000$, סכום שאפשר לה לבנות מעבדה.
באותה השנה, הנרי עברה לניו יורק, והקימה שתי חברות ועבדה כממציאה גם בחברת Nicholas Machine Works משנת 1939 עד 1955.
בשנות השלושים של המאה ה-20 הנרי הקדישה את זמנה לשיפור במכונות תפירה ובמכונות כתיבה.
היא המציאה את הפרוטוגרפ (Protograph) חיבור למכונת כתיבה שיצר ארבעה עותקים ללא צורך בנייר פחם ומכונת תפירה שיוצרת תפר כפול.
כמו כן שימשה כיועצת עבור חברות רבות, אשר ייצרו והשתמשו בהמצאותיה.
בין החברות להן תרמה מניסיונה ויכולתיה הייתה חברת ייצור הבובות הבינלאומית Mergenthaler Linotype.
הנרי התגוררה בניו יורק, בבתי מלון, הייתה חברה במגוון רחב של מועדנים חברתיים ומדעיים, ומעולם לא נישאה.
רשימה חלקית של המצאות של ביולה לואיז הנרי:
הנרי צורפה להיכל התהילה של הממציאים National Inventors Hall of Fame ב-2006.
ביודנסה (מיוונית (bio) חיים, ומספרדית (danza) ריקוד, במשמעות מילולית "הריקוד של החיים") היא שיטה שמטרתה חיזוק ההתפתחות האישית והעמקת המודעות העצמית.
הביודנסה משלבת מוזיקה, תנועה וקבוצה חברתית.
הביודנסה נוצרה ב-1960 על ידי האנתרופולוג והפסיכולוג הצ'יליאני, רולנדו טורו, והיא זכתה בהמשך לפרסום בעשרות מדינות.
ביודנסה הוגדרה על ידי מייסדה כ"שיטה של התחדשות אורגנית, אינטגרציה רגשית ולימוד מחדש של תפקודי החיים המקוריים." היישום שלה מתבטא דרך ויוונסיה (vivencia), שהיא חוויה מיטיבה בכאן ועכשיו (הוויה) באמצעות מוזיקה, תנועות והמפגש הקבוצתי".
הדיילי טלגרף הבריטי תיאר את הביודנסה כ"סדרת תרגילים ומהלכים שמטרתם לקדם את ההערכה העצמית, את שמחת החיים ואת הביטוי של רגשות.
בביודנסה לא משתמשים בדיבור, וזאת כדי להימנע מהפעלת החלק במוח שאחראי על מתן הוראות ועל שיפוטיות, ובכך להיות בחוויה לא שיפוטית ולחוות חיבור.
מפגש שבועי נמשך כשעה וחצי, והוא מורכב מוויוונסיה "Vivencia", כלומר, סדרה קוהרנטית של תרגילים שהוכנה מראש על ידי המנחה.
התרגילים מתורגלים באופן אישי, בזוגות, בקבוצות קטנות, או בקבוצה המלאה כולה.
כל תרגיל מבוצע עם מוזיקה מיוחדת שנבחרה על ידי המנחה.
לעיתים קרובות התרגיל הראשון הוא מעגל: המשתתפים מחזיקים ידיים ומתחילים במעגל עם מוזיקה.
מאות תרגילים נוצרו על ידי רולנדו טורו, מייסד השיטה.
בתחילת המפגש מוקדש זמן לשיתוף מילולי, ולאחר מכן המפגש מתחיל במעגל, המשתתפים אוחזים בידיים ומתחילים לנוע לצלילי המוזיקה.
בתחילת כל תרגיל, המנחה, שנקרא "מאפשר", נותן הוראה.
התרגילים מהווים חלק חשוב של תנועה בביטוי חופשי.
גם למבט ולמגע יש חלק בתרגול.
האי ביוור הוא אי במפרץ אמונדסן, למול חופי ארץ אנדרבי שבאנטארקטיקה.
האי ממוקם מול שפכו של קרחון ביוור.
אורכו של האי 3.7 קילומטרים ורוחבו 1.9 קילומטרים.
שיא גובהו של האי 567 מטרים מעל פני הים.
משלחת החקר האנטארקטית הלאומית של אוסטרליה בפיקודו של פ.
קרון (P W Crohn) הגיעה אל האי באוקטובר 1956.
קרון קרא לקרחון ביוור הסמוך על שם מטוסי הביוור (de Havilland Canada DHC-2 Beaver) ששימשו את המשלחת בחקירת חופי אנטארקטיקה באזור זה, ולאי קרא על שם הקרחון הסמוך לו.
ביולוג-נובוקובנסק הוא מועדון כדורגל רוסי מהכפר פרוגרס, שבמחוז נובוקובאנסקי במחוז קרסנודאר.
הישג השיא ברמה הלאומית הוא העפלה לשלב 32 האחרונות בגביע הרוסי בעונת 2016/17.
הקבוצה הוקמה לראשונה בשנת 1995 אך עד 2011 התמודדה במסגרות חובבניות באליפות קרסנודאר.
בעונת 2011/2012 ביולוג-נובוקובאנסק החלה להתמודד בליגה השנייה.
קודם המועדון התמודד באליפות החובבנית ובאליפות מחוז קרסנודאר.
המועדון פועל בחסות חברת ארמוויר ביופבריקה, כשמנהל המפעל, יבגני סוסקי, הוא נשיא המועדון.
בשנת 2010 הקבוצה זכתה באליפות הדרום של הליגה השלישית וסיימה במקום השלישי בטורניר הגמר של הליגה החובבנית ומאז 2011 מתמודדת בליגה המקצוענית.
בעונת 2024, הוכרז על פירוק הקבוצה בעקבות פשיטת רגל.
הסרט עלה לשירות "פרמאונט+" ב-23 ביוני 2022.
לאחר אירועי הסרט הקודם, ביוויס ובאטהד הפכו לגיבורים מקומיים בעיירת מולדתם, אך שנה לאחר מכן, כשהתהילה וההון עולים להם לראש, הנערים מוצאים את עצמם נסחטים בשל הונאה לא-חוקית.
בשנת 1998, לאחר מעצרם, ביוויס ובאטהד נידונים לשהות במחנה חלל.
באופן טבעי, לאחר שדעתם של הצמד מוסחת על ידי סימולטור עגינה וחוש ההומור הגס שלהם, השניים מגיעים בטעות למעבורת חלל ונוסעים דרך חור שחור אל שנת 2022 – שם הם מחפשים אהבה, מנסים להבין כיצד להשתמש באייפון, ונרדפים על ידי הדיפ סטייט.
מייק ג'אדג' – ביוויס ובאטהד
בשנת 2008, הצהיר ג'אדג' כי "אני אוהב להשאיר את הדלת פתוחה לביוויס ובאטהד, כי זה הדבר האהוב עליי שעשיתי אי פעם.
זה הדבר שאני הכי גאה בו".
לא היה אכפת לי לעשות איתם משהו כשני זקנים גסים שיושבים על הספה."
במרץ 2018, הצהיר ג'אדג' בריאיון ל-"Rotten Tomatoes" כי הרעיון להפיק סרט המשך ל"ביוויס ובאטהד" הועלה חודשיים לפני כן, ואמר "זה רק עניין של לחשוב על רעיון שכדאי לעשות." ביולי 2019, ג'אדג' שוב ציין את התעניינותו בסרט המשך פוטנציאלי, וקבע כי "יש לי כמה רעיונות.
אני חושב שזה צריך להיות משהו שהופך אותו לרלוונטי היום.
אני חושב שאולי מצאתי דרך לעשות את זה." עוד הוא הצהיר על כוונתו לביים את הסרט.
בפברואר 2021, הוכרז שסרט חדש של "ביוויס ובאטהד" נמצא בתהליכי הפקה עבור שירות "פרמאונט+".
החדשות הגיעו בעקבות ההכרזה על סדרת תחייה בשנה הקודמת, אשר הייתה אמורה לעלות במקור בערוץ קומדי סנטרל.
בינואר 2022, ג'אדג' צייץ ציורים של גרסאות מבוגרות יותר של ביוויס ובאטהד.
חודש לאחר מכן, נחשף שמו הרשמי של הסרט.
שירותי ההנפשה עבור הסרט סופקו על ידי חברת "Titmouse, Inc", מה שהופך אותו לסרט ההנפשה הרשמי הראשון של "ביוויס ובאטהד" שהופק באמצעות תוכנת Adobe Animate.
ב-2 ביוני 2022, הופץ הטריילר הרשמי.
הצצה נוספת לסרט הופצה ב-5 ביוני 2022, במהלך טקס פרסי הסרטים והטלוויזיה של MTV.
ביוטופ הוא רומן מאת אורלי קסטל-בלום שיצא לאור ב-2022 בהוצאת הספריה החדשה.
הרומן מתמקד בתיאור החיים בשדרות שאול המלך בתל אביב, בחלקן הסמוך ללונדון מיניסטור.
גיבור הרומן הוא ז'וזף שימל, והוא גם המספר של הרומן.
שימל הוא רווק בן 50, שהיה במשך 13 שנים מורה מן החוץ בחוג לתרבות צרפת באוניברסיטת תל אביב, עד לפיטוריו בעקבות צמצומים בחוג.
עבודת הדוקטורט שלו, שלא הושלמה, עסקה באונורה דה בלזק, וזה גם היה נושא הרצאותיו באוניברסיטה.
הוא התגורר ברמת אביב, ובחמש השנים שחלפו מאז פיטוריו הוא מתגורר בדירה בקומה ראשונה בשדרות שאול המלך ההומות.
"בעצם אני גר בלבו של פקק", הוא מתאר את הרחוב.
הוא גר עם כלבו פוקסי, אתו הוא יוצא לטייל מדי יום בסביבת ביתו (גינת דובנוב, גינת השופטים ועוד), ובטיולים אלה הוא לומד להכיר את האנשים בסביבה זו, בהם דרי רחוב, נרקומנים המקבלים מתאדון במרפאה סמוכה, ואחדים משכניו.
שימל מציין: "כשאני נתקל בעלובי החיים של האזור, לבי מתרחב ואני מאושר.
יש לי בית, אני אומר לעצמי, ומצבי רחוק שנות אור ממצבם".
כהנגדה לאלה מתואר גם מגדל השופטים המפואר, שבו מתגוררים "הגנרל בדימוס וראש הממשלה לשעבר" ו"המיליארדרית העוסקת ברוחניות".
לאחר פיטוריו התפרנס שימל מחסכונותיו.
לאחר שהתמעטו חסכונותיו החל לעבוד אצל עו"ד סופי האזרחי, כמסייע לקליטתם בישראל של עולים עשירים מצרפת.
חבריו לעבודה הם "השומרונים" - בוגרי אוניברסיטת בר-אילן במשפטים או בתרבות צרפת ש"כולם גרו עם משפחותיהם בשומרון ונסעו כל יום הלוך ושוב במשך שעות בפקקים של כביש 5 וכביש 20".
כאשר סופי האזרחי עורכת מסיבה לחנוכת ביתה במגדלי מידטאון, הם מתלוננים שהאוכל אינו כשר, וסופי שולחת את שימל להביא בדחיפות חטיפים כשרים למענם.
יום אחד, בעת שהמתין בנתב"ג לקבל את פניו של אחד העולים, הכיר שימל את דביר שוהם, המתגורר במעלה אדומים והמתין שם לשותפו החוזר מחו"ל.
אחדים מבני משפחתו של דביר נרצחו בפיגוע במלון פארק, והוא פועל להנצחתם בדרכים שונות, בהן יוזמה להקמת אנדרטה לזכרם בשטח E-1.
לאחר שסבתו הצרפתייה-פרוטסטנטית בלאנש מארי נפטרת, מתרחשת תפנית בחייו של שימל.
בלאנש מארי הרתה בסוף מלחמת העולם השנייה בעקבות מפגש חד-פעמי עם חייל קנדי, ומההיריון נולדה אמו של שימל, מוניק.
האם הגיעה כמתנדבת לקיבוץ גינוסר, ושם הרתה לאחד מחברי הקיבוץ ונישאה לו, "כי לא רצתה לגדל ילד בלי אבא כמו שהיא-עצמה היתה".
בהיותו בן 11 היא נהרגה בתאונת דרכים.
שימל מתאר את מעמדו: "על פי היהדות הקובעת לפי האם אינני יהודי, ועל פי הנצרות הקובעת לפי האב, אינני נוצרי.
כלומר, אני חסר דת משני הכיוונים."
עם פטירתה של סבתו בלאנש, מתברר לשימל כי היא הורישה לו סכום כסף נכבד ובית נאה לשפת האוקיינוס בעיירה ארומנש שבנורמנדי.
בעקבות זאת עובר שימל, שהפך לפתע לעשיר, להתגורר לזמן מה בבית שירש, והוא מתכנן לחלק מעתה את זמנו בין תל אביב ובין ארומנש, בפרקי זמן של חצי שנה.
כששימל חוזר לתל אביב, הוא מופתע לגלות שדביר השכיר את ביתו לתיירים שהגיעו לאירוויזיון בתל אביב.
דביר מנסה לשכנע את שימל להשקיע בפתיחת חנות של אוכל רחוב בדי סיטי, אף שימל מגיב "אין לי שום עניין בחנות כזאת, אפס עניין, ועוד במעלה אדומים.
מה אני מראה לך?" דביר ממשיך עם הצעה נוספת, ומשכנע את שימל להשקיע את כספו במיזם מזגנים חדשני, ומחתים אותו על שלל מסמכים.
שימל מגלה שהמיזם נכשל, והוא מפסיד את כל כספו, וגם נדרש לפרוע ערבויות שעליהן חתם, ולשם כך נאלץ למכור את דירתו בתל אביב ולמשכן את ביתו שבארומנש.
הוא עובר לגור בארומנש, ומתפרנס מהשכרת חדרים בביתו לתיירים, המגלים עניין בכפר בזכות הנמל שהוקם בו כחלק מהפלישה לנורמנדי.
אודי בן סעדיה מצא לנכון להסביר את מקור שמו של הרומן:
ביוטופ הוא בית גידול הכולל את החי, הצומח והסביבה שלו.
זהו מרחב שבו מתקיימים תנאים אקולוגיים מובחנים.
מפני שהוא מוגבל, אפשר לחקור אותו במסגרת לימודי הביולוגיה.
הביוטופ של הרומן הוא אזור ספציפי ותחום במרכז תל אביב, שמשתרע בין גינת דובנוב ובין לונדון מיניסטור.
גם קרן דותן הסבירה את משמעות שמו של הרומן:
לא בכדי הספר הזה נקרא "ביוֹטוֹפ", כשם עבודת החקר של תלמידי המגמה הביולוגית על בתי גידול של אורגניזמים למיניהם.
כמו תלמיד סקרן שהופך אבן כדי לגלות את הרמשים שנמחצו תחתיה, גם ז'וזף שימל ממפה את היצורים האומללים שהוא רואה מתחת לביתו, את חסרי הבית והמכורים מבאי המרפאה הסמוכה, המספקת להם את תחליף הסם מֶתאדוֹן.
כתיבת הרומן נמשכה יותר משש שנים, ויש בו מאפיינים אוטוביוגרפיים אחדים.
בדומה לגיבור הרומן, אורלי קסטל-בלום עברה משכונת מעוז אביב לשדרות שאול המלך, לאחר שבחנה את הדירה בשבת (זמן שבו האזור שקט הרבה יותר מאשר בימות החול).
גם היא עבדה במשך עשר שנים כמורה מן החוץ בחוג לספרות ופוטרה בגיל 51.
כהכנה לכתיבת הספר קראה את ספרו של אנטוני ביוור "6 ביוני 1944: הפלישה לנורמנדי", העוסק גם בתפקיד שמילא הכפר ארומנש בפלישה לנורמנדי, ואת הביוגרפיה שכתב שטפן צווייג על בלזק.
ענייני נדל"ן תופסים מקום נכבד ברומן: דירתו הקודמת של שימל ברמת אביב הירוקה, דירתו הנוכחית בשדרות שאול המלך (עליה שימל אומר: "אני אסיר תודה שהספקתי לקנות את הדירה המפויחת הזאת לפני שהמחירים קפצו הרחק מעבר ליכולתי.
אל מול כל הנדל"ן הזה מתוארים חסרי הנדל"ן - דרי הרוחב ששימל צופה בהם ומקטלג אותם.
שימל מגדיר את חייו "חיים שבהם המשימה היחידה שאני מטיל על עצמי כאדם היא לגור, עם כל תחזוקת הבית ותכולת הבית, הכוללת גם אותי".
לאחר שירש את הבית של סבתו הוא מציין: "בזכות הרווחה הכלכלית פסלתי את הצורך להשכיר לתקופה קצרה נכס אחד כאשר אשהה בנכס האחר.
כשאני לא אהיה בסביבה יישארו ריקים גם הדירה בתל אביב וגם הבית בנורמנדי.
הנכסים אמורים להיות משועבדים לבעלים ולא להפך." בניגוד לתוכניתו זו, בעת היעדרו מתל אביב דביר שוהם משכיר את דירתו לבאי האירוויזיון, ולאחר שירד מנכסיו הוא משכיר לתיירים חדרים בביתו שבארומנש.
מבקר הספרות עמרי הרצוג העיר על כך:
"ביוטופ" חוקר את מושג הבית, והדרמה שהוא רוקם מבהירה כיצד מושגי הנדל"ן השתלטו על תפישת המרחב הישראלי.
השיח הציבורי כבר אינו עוסק בבית, כלומר בתחושת השייכות, השלווה והנינוחות, אלא בשטח, בקרקע, במטראז'.
העיר תל אביב של סוף העשור השני של המאה ה-21, וליתר דיוק חלק קטן ממנה בסביבת לונדון מיניסטור, תופסת מקום מרכזי ברומן.
מתוארים ההמונים הנוהרים אליה ברכב וברגל, פקקי התנועה הנגרמים עקב כך, הקורקינטים החשמליים המאיימים על הולכי הרגל, תושביה העשירים והעניים, החנויות והמסעדות הפועלות בה, צמחייה, ציפוריה וכלביה.
ביוטיפול הוא מחזמר להיטים אמריקאי שהוצג לראשונה בברודוויי בשנת 2014. המחזמר נכתב על ידי דאגלס מקגראת' ומבוסס על חייה של הזמרת והיוצרת קרול קינג, תוך שימוש בשיריה ובשירים נוספים שכתבה יחד עם שותפיה ג'רי גופין, בארי מאן וסינתיה וייל.
ההפקה המקורית הוצגה בתיאטרון סטיבן סונדהיים בניו יורק, שם רצה במשך חמש שנים וסיימה את הופעתה האחרונה באוקטובר 2019 לאחר 2,418 הופעות.
המחזמר זכה להצלחה רבה, הן ביקורתית והן קופתית, עם הכנסות של מעל 270 מיליון דולר, מה שהופך אותו לאחד מהמחזות המוזיקליים הרווחיים ביותר בברודוויי.
המחזמר מתאר את מסעה של קרול קינג מילדותה בברוקלין ועד להפיכתה לאחת מהיוצרות המצליחות בתולדות המוזיקה הפופולרית.
העלילה מתמקדת בשנותיה הראשונות ככותבת שירים, שותפותה המקצועית והאישית עם ג'רי גופין, והמעבר שלה לקריירת סולו מצליחה.
ג'סי מולר – קרול קינג, יוצרת וזמרת צעירה המתפתחת לאמנית מצליחה.
ג'רווד ספקטור – ג'רי גופין, שותפה לכתיבה ובעלה של קינג.
אניקה לארסן – סינתיה וייל, כותבת שירים וחברתה של קינג.
אריק אנדרסון – בארי מאן, שותפה של וייל לכתיבה ובעלה.
ג'יי קלייד – דון קירשנר, מפיק מוזיקלי המעסיק את קינג וגופין.
המחזמר "ביוטיפול" זכה לביקורות חיוביות עם יציאתו.
המבקרים שיבחו את הופעתה של ג'סי מולר, שזכתה בפרס טוני לשחקנית הראשית הטובה ביותר במחזמר.
המחזמר היה מועמד לשבעה פרסי טוני וזכה בשניים נוספים: עיצוב הסאונד הטוב ביותר למחזה מוזיקלי (בריאן רונן) ועיצוב התלבושות הטוב ביותר.
בנוסף, האלבום המקורי של צוות השחקנים זכה בפרס גראמי לאלבום המחזמר הטוב ביותר.
בִּיּוֹמָה (בעברית: נוֹפָה) היא חברה אקולוגית המשתרעת על פני שטח רחב, מוגדר מבחינה גאוגרפית ואקלימית, ומקיפה בדרך כלל כמה מערכות אקולוגיות.
ביומות מוגדרות על סמך גורמים כמו מבנה הצמחייה (כמו עצים, שיחים, ועשבים), סוגי העלים (כמו עלים רחבים ועלים מחטניים), המרחק בין הצמחים (יער, חורש, סוואנה) ואקלים.
ביומות מזוהות בדרך כלל עם דפוס מסוים של סוקצסיה אקולוגית (Succession) ועם חברת שיא צמחית מסוימת.
היא קרויה על שם הצמחייה הדומיננטית באזור – major life zone.
בעוד שביומה יכולה לכסות שטחים קטנים, מיקרוביום הוא תערובת של מיקרו אורגניזמים המתקיימים במקביל במרחב מוגדר בקנה מידה קטן בהרבה.
לדוגמה, המיקרוביום האנושי הוא אוסף של חיידקים, וירוסים, שמרים, עובשים וחד-תאיים שונים הנמצאים על פני הגוף או בתוך האדם.
קשה לחלק את העולם למספר אזורים אקולוגיים, בגלל המגוון בקנה מידה קטן שקיים בכל מקום על פני כדור הארץ ובגלל המעבר ההדרגתי מביומה אחת לשנייה.
לכן יש לשרטט את גבולותיהן באופן שרירותי ולאפיין אותן לפי התנאים הממוצעים השולטים בהם.
בשנת 1947, הבוטנאית והקלימטולוגית האמריקאית Leslie Holdridge סיווגה את האקלים על סמך ההשפעות הביולוגיות של הטמפרטורה והגשם על הצמחייה בהנחה ששני הגורמים האביוטיים הללו הם המשמעותיים ביותר והמשפיעים ביותר על סוגי הצמחייה המצויים בבית גידול.
הולדרידג' משתמש בארבעת הצירים כדי להגדיר את "מחוזות הלחות", הנראים בבירור בתרשים שלו.
בעוד שתוכנית זו מתעלמת במידה רבה מחשיפה לאדמה ולשמש, הולדרידג' סבר כי הטמפרטורה והגשם הם הגורמים החשובים ביותר.
הביומות מתחלקות לביומות יבשתיות ולביומות מים.
האחרונות כוללות סביבת מים מלוחים ומים מתוקים.
הביומות מושפעות בעיקר משני גורמים א-ביוטיים: כמות המשקעים וטמפרטורות, כך שבאזורים מרוחקים זה מזה עשויה להתפתח אותה הצמחייה ואותם בעלי חיים.
מחלקים את כדור הארץ למספר ביומות לפי האקלים השורר בהן, המשפיע על המינים של בעלי חיים והצמחים שמתקיימים בהן.
אחד הגורמים החשובים שמשפיעים על מיני בעלי החיים הוא אספקת האנרגיה מהשמש לאזור.
סוגי הביומים העיקריים לפי Allee (1949) הם:
הביולוג צ'ארלס קנדייג Kendeigh Charles (1961) גרס כי הביומות העיקריות של העולם מתחלקות לשני סוגים עיקריים:
מצטיינת בצמחייה הלופיטית שהיא צמחייה עמידה לריכוזי מלח המצויים באוקיינוסים ובימים
רוברט וויטקר סיווג ביומות באמצעות שני גורמים אביוטיים: משקעים וטמפרטורה.
ניתן לראות את התוכנית שלו כפישוט של הולדרידג'; נגיש יותר, אך חסר את הספציפיות הגדולה יותר של Holdridge.
הוא ביסס את גישתו על בסיס תאורטיות ודגימה אמפירית.
הוא ערך בעבר סקירה של סיווגי ביומה.
הגדרות מפתח להבנת התוכנית של וויטאקר: ניתן לפשט את ההבחנה של וויטאקר בין המונח ביומה למונח היווצרות: המונח היווצרות משמש כאשר הוא מיושם על קהילות צמחים בלבד, בעוד שהמונח הביומה משמש כאשר מדובר בצמחים ובעלי חיים כאחד.
השימוש המקובל של וויטאקר לסוג הביומה או סוג ההיווצרות היא שיטה רחבה יותר לסווג קהילות דומות.
הפרמטרים של Whittaker לסיווג סוגי ביומה:
רמות בין גאות: שיפוע הרטיבות של אזורים החשופים למים מתחלפים ויובש בעוצמות המשתנות לפי מיקום המעבר מגאות לשפל
שיפוע טמפרטורה לפי קו רוחב
לאורך שיפועים אלה, ציין ויטקר מספר מגמות שאפשרו לו לבסס באופן איכותי טיפוסי ביומה:
פיזיוגנומיה: מתייחס למראה הצמחים, או למאפיינים אחרים הנראים לעין של הביומה.
המאפיינים החיצוניים או המראה של קהילות או מינים אקולוגיים צמחיים.
ביומה: קיבוץ של מערכות אקולוגיות יבשתיות ביבשת נתונה הדומה במבנה הצומח, הפיזיונומיה, תכונות הסביבה ומאפייני קהילות החיות שלהן.
היווצרות: סוג מרכזי של קהילת הצמחים ביבשת נתונה.
סוג ביומה: קיבוץ של ביומות מתכנסות או תצורות של יבשות שונות, המוגדרות על ידי פיזיונומיה.
סוג תצורה: קבוצה של תצורות מתכנסות.
סוגי ביומה לפי וולטר Heinrich Walter (1976, 2002) המכונים זונוביומים
הסיווג של Heinrich Walter , בוטנאי גרמני, מתייחס לעונתיות של טמפרטורה ומשקעים בחלוקה לתשעה סוגי ביומה עיקריים, עם תכונות האקלים וסוגי הצמחייה העיקריים.
הגבולות של כל ביומה מתואמים לתנאי לחות וקור, שני גורמים עיקריים המשפיעים על צורת הצמחייה הנפוצה באזור.
תנאים קיצוניים, כמו הצפת ביצה, יכולים ליצור סוגים שונים של קהילות בתוך אותה ביומה.
סוגי מערכות אקולוגיות לפי גודול (1974)
הסדרה מרובת המחברים Ecosystems of the World, בעריכת החוקר דויד גודול מספקת סיקור מקיף של "סוגי המערכת האקולוגית או הביומות" העיקריות על פני כדור הארץ.
אזורים אקולוגיים לפי שולץ Jurgen Shultz – זונוביומים
Jurgen Shultz (1988, 2005) הגדיר תשעה "אזורים אקולוגיים" (המושג שלו של אקו-זון דומה יותר למושג הביומה מאשר למושג ה-Ecozone.
ביומות לפי אולסון ודינרשטיין Olson & Dinerstein (1998)
צוות של ביולוגים שכונס על ידי קרן חיות הבר העולמית (WWF) פיתח תוכנית שחילקה את שטח היבשה של העולם למחוזות ביוגאוגרפיים (המכונים "אזורים אקולוגיים"), ואלה לאקו-אזורים (Olson & Dinerstein, 1998).
כל אזור אקולוגי מאופיין בביום ראשי (נקרא גם בית גידול ראשי).
סיווג זה משמש להגדרת רשימת ה-Gl Global 200 של אזורים אקולוגיים שזוהו על ידי ה-WWF כאזור מועדף לשימור.
עבור האזורים האקולוגיים היבשתיים, קיים רישום ספציפי, בפורמט של ספרור XXnnNN (XX הוא התחום הביוגאוגרפי, nn הוא מספר הביומה, NN הוא המספר האישי).
יערות רחבי עלים טרופיים וסובטרופיים (טרופיים וסובטרופיים, לחים למחצה)
יערות מחטניים טרופיים וסובטרופיים (טרופיים וסובטרופיים, לחות למחצה)
יערות רחבי עלים ממוזגים (ממוזגים, לחים)
יערות עצים מחטניים באזור ממוזגים (ממוזג, לח עד חצי לח)
יערות בוריאליים / טייגה (אקלים סוב-ארקטי, לח)
שטחי עשב טרופיים וסובטרופיים, משטחי עשב טרופיים, משטחי עשב סובטרופייםשטחי עשב טרופיים וסובטרופיים, סוואנות ואדמות שיחים (טרופיות וסובטרופיות)
שטחי דשא מתונים, שטחי דשא מתונים, סוואנות, אדמות ושיחים (ממוזגות, צחיחות למחצה)
שטחי דשא וסוואנות מוצפות (מים ממוזגים עד טרופיים, מים מתוקים או מליחים מוצפים)
שטחי דשא ושיחים הרריים (אקלים אלפיני)
יערות ים תיכוניים, חורשות וחורש ים-תיכוני (חמים ממוזגים, לחים למחצה עד צחיח למחצה עם גשמים בחורף)
מדבריות שטחי שיחים קסרופיליים (ממוזגות עד טרופיות, צחיחות)
מנגרובים (סובטרופי וטרופי, מים מלוחים מוצפים)
האזור הנארקטי - NA: Nearctic
האזור הפלארקטי - PA: Palearctic
האזור האפרוטרופי - AT: Afrotropic
האזור האינדומלאי - IM: Indomalaya
האזור האוסטרלי - AA: Australasia
האזור הנאוטרופי - NT: Neotropic
האזור האוקייני - OC: Oceania
האזור האנטארקטי - AN: Antarctic
אלו אזורים המקבלים מעט מאוד חום מקרני השמש ובשל כך האקלים שם קר מאד.
אזור הקוטב הצפוני כולל את הביומה של הטונדרה, מישור רחב ידיים קפוא ונטול עצים, אין כמעט אנרגיית שמש ולכן אין הרבה בעלי חיים באזור.
הטמפרטורות הממוצעות בחורף הארוך הן בסביבות 34oC - ובקיץ הקצר 8oC.
היצורים מותאמים לתנאים הקשים ביותר, החורף ארוך וקר והקרקע כבר בעומק יחסית נמוך קפואה לחלוטין, רק לתקופה קצרה בשנה יש הארה של שמש בטונדרה.
בגלל מבנה הקרקע, הצמחייה אינה מפתחת שורשים עמוקים אך עמידה לרוחות חזקות.
בעלת יכולת לבצע תהליכי פוטוסינתזה בנוכחות כמות קרינת שמש נמוכה יחסית, וטמפרטורות נמוכות, כגון, חזזיות.
רוב הצמחייה מתרבה ברבייה וגטטיבית.
לבעלי החיים המצויים באזור יש תכונות המסייעות להם להתקיים בתנאים קיצון כאלה, כמו פרווה ושכבות שומן עבות.
בעלי החיים מסוגלים להתרבות ולגדל את הצאצאים בחודשי הקיץ כך שיהיו מוכנים להסתגל לתנאי הקור של החורף.
בחלקם מסוגלים להיכנס לשנת חורף .
הרבה בעלי חיים' בייחוד ציפורים נודדים דרומה מן הטונדרה לאזור שיש בו יותר גשם, יותר אנרגיה מן השמש ויותר אמצעי קיום.
הטייגה - יער המחטניים (Boreal), נחשבת לביומה הגדולה ביותר על פני כדור הארץ, המכסה כ-33% מפני כדור הארץ.
זהו אזור בו קרני השמש ישירות יותר' מופיעות במשך זמן ארוך יותר בשנה בהשוואה לטונדרה, ומאפשר קיום של צמחים ובעלי חיים למשך זמנים ארוכים יותר.
אומנם יש מעט שמש והטמפרטורות עדיין נמוכות אך יש בה כמות משקעים גבוהה יותר מהטונדרה.
בעלי החיים מצמיחים פרווה עבה המאפשרת להם להתקיים בחורף.
העצים הם מחטניים ירוקי עד ומאכלסים יערות גשם באזורים שונים של העולם המקנה להם עמידות בטמפרטורות נמוכות ביותר למשך זמן ממושך.
המחטניים הם בין הצמחים המצליחים ביותר בעולם ומאכלסים אזורים רבים, גם באזורים מחוץ לביומה.
היער הנשיר הממוזג (Temperate) משתרע על פני 25% מפני כדור הארץ, מדרום ליער המחטניים, באזור הממוזג.
יש בו מידות חום גבוהות יותר עקב קרינה רבה יותר של השמש, החורף קצר יותר בהשוואה ליער המחטניים, עם ארבע עונות שנה מוגדרות.
עונת הצמיחה ארוכה יותר, שפע הלחות והקרקע הפורייה מהעלים שנרקבו מאפשרים קיום לצמחים ובעלי חיים רבים.
יש בו את מאגר בעלי החיים והצמחים הגבוה ביותר ומשמש כמשאב לצריכת עצים.
העצים הגבוהים יוצרים מעין חופה הקולטת את מלוא עוצמתה של השמש.
אור בכמות קטנה מסתנן ומגיע גם אל הצמחייה הנמוכה.
יש אור שמש בשפע, גשם בשפע, רקבובית עלים שמעשירה את האדמה, מגוון רחב של צמחים ובעלי חיים.
העצים מספקים לבעלי החיים מחסה, הגנה, מקום לקנון ומקורות מזון.
בתקופת הסתיו עלים משנים את צבעם מירוק לצהוב כתום ואדום לפני נשירמתם.
יער הגשם הטרופי , מקבלת יותר קרני שמש מכל ביומה אחרת ומקבלת עד כפליים מכמות הגשם ופי 70 אור שמש מהטונדרה, יש בה אנרגיית שמש בשפע כל השנה ויורד בה גשם כמעט בכל יום, הטמפרטורות גבוהות וכמעט אינן משתנות, תנאים אלה מאפשרים קיום מגוון עשיר של בעלי חיים.
ביומה זו בעלת תנאים אקלימיים קבועים ביותר של כמויות משקעים, טמפרטורות ואור שמש.
העצים הם ירוקי-עד עם עלים בעלי פטוטרת רחבה, ועשויים להגיע לגובה של 50 מטרים המאפשר להם לקלוט את קרני השמש, ומתחתם יש צמחים שמותאמים לקליטת אנרגיה בכמויות נמוכות, כגון, שיחים ושרכים.
יערות הגשם הטרופי מצטיין במגוון רב של צמחים ובעלי חיים בהשוואה לכל ביומה אחרת.
למשל, בדרום אמריקה, נמצאו בין 100–300 סוגי צמחים על שטח של הקטר אדמה אחד.
ערבות העשב של צפון אמריקה ממערב ליער הנשיר.
באזורים אלה חלה ירידה בכמות הצמחים ובגודלם בגלל כמות גשם קטנה יותר ואידוי רב יותר של המים.
העשב השולט בביומה זו מספק מזון למספר רב של בעלי חיים שניזונים מצמחים.
כאשר ערבות העשב קופאות בחורף נוצר מחסור במזון, וכמו בערבות הטונדרה גם כאן נודדים בעלי החיים דרומה בחורף כדי למצוא תנאי מחיה מתאימים.
ערבות העשב מספקות מזון לעדרי בקר גדולים וזהו מקום גידולם של רוב החיטה בעולם.
סוואנה טרופית - Tropical Savana של אזורים קרובים לקוו המשווה, באזורים אלה מורגש יובש עם מיעוט במשקעים בין אוקטובר למרץ בחצי כדור הארץ הדרומי, ובין אפריל לספטמבר בחצי כדור הארץ הצפוני.
הטמפרטורות נעות בין 10-20oC בעונה היבשה ובין 20-30oC בעונה הגשומה.
בגלל מיעוט המשקעים יש בה מעט מאוד עצים.
הצמחייה העיקרית היא עשבים ופרחים.
הסוואנה מתחלקת לשלוש קבוצות על פי הצמחייה: צמחיית עצים ושיחים מפוזרת, צמחיית שיחים מפוזרת, צמחיית עשבים.
הצמחייה בעלת מערכת שורשים חזקה עם יכולות לרגנרציה לאחר אירועי שריפות.
הסוואנות נחשבות לאזורים אקולוגיים המצויות באזורי במעבר בין היערות הטרופיים המשווניים לבין המדבריות מדרום ומצפון לסוואנות.
כמות חומרי המזון המצויה בסוואנות דלה, הקרקע ניזונה מרקבובית שמקורה בנשירת עלים ומיניקת מינרלים ידי שורשי עצים ושיחים.
30% מן החומר הצמחי הנושר נאכל על ידי טרמיטים ונאגר בגופם.
ניתן לשחרר חומרים אלה על ידי אמצעים מכניים המשמשים למחיצת אוכלוסיות של טרמיטים, כדי להזין את אוכלוסיית הצמחים.
ביומה ייחודית לאזורים הרריים גבוהים הקרויה אלפינית - Alpine, משתרעת באזורים הרריים שונים על פני כדור הארץ: הרי האלפים, הרי האנדים והרי הרוקי, ההימלייה, הקרפטים, הפירנאים, הרי קווקז, הרי טיבט המתנשאים מעל 3,000 מטר גובה.
האקלים הוא קר ויבש, עטיר רוחות ודל בחמצן ודו-תחמוצת-המפחמן הדרוש לפוטוסינתזה.
שכבת הקרקע היא דקה ודלה, הצמחייה הנמוכה נאחזת בה על ידי רשת סבוכה של שורשים אופקיים המנצלים את המינרלים והרקבובית הצמחית.
הצמחייה עמידה בפני טמפרטורות קפיאה ויובש.
החורפים נמשכים 9 חודשים בשנה, צמחייה דלה ללא עצים, גדלים בה לא יותר מ-200 מינים.
ביומה צ'פארל ממוקמת בקליפורניה, צפון מקסיקו דרום קנדה.
בעלת רמת משקעים נמוכה, רוב הצמחייה היא שיחים בעלתי זרעים המסוגלים להיכנס לתרדמת קיץ.
בגלל תכיפות השריפות באזורים אלה, הזרעים פיתחו יכולת נביטה רק לאחר שריפה, מאחר שכתוצאה משריפות, הקרקע נהיה עשיר בחומרי מזון.
בעל החי הדומיננטי באזורים אלה הוא הבופלו (Bison bison),
ביומות ימיות מאכלסות 3/4 שטח פני כדור הארץ.
ביומות ימיות כוללות: ביומות אוקיינוסים, ביומות של שוניות אלמוגים וביומות של שפכי נהרות
הצמחייה בביומות הימיות מחולקת לשלושה סוגים על פי זיקתם לקרני השמש:
צמחייה אוהדת שמש המכונה euphotic
צמחייה אוהדת תאורת בין-ערביים המכונה disphotic
צמחייה הצומחת בחשיכה המכונה aphotic
ביומות האוקיינוסי כוללות מספר סוגים:
אזורי האוקיינוס הפתוחים העיליים מכונה pelagic zone, עשירים בסוגי צמחייה שונים, בייחוד אצות המצויות באזורים העיליים של המים ובעלי חיים בעלי חוליות רבים (דגים ויונקים), בעלי טמפרטורה נמוכה המשתנה בהתאם לזרמי מים קרים או חמים אל מי האוקיינוס,
אזורי האוקיינוס העמוקים מכונה - abyssal zone, מצויים מתחת לאזורי האוקיינוס העיליים, בעלי טמפרטורות בסביבות 3oC עשירים בחמצן, עשירם בחיידקים המפיקים אנרגיה על ידי כמוסינתזה המצויים בעיקר באזורי אוורור עשירים במימן גופריתי H2S, חסרי חוליות רבים ודגים שונים.