tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בעימות ישיר על העלייה לשלב הבא ניצחה ישראל את הולנד 82:84 והעפילה לשלב השני מהמקום השני בבית אחרי בריטניה, כשהיא גוררת את ההפסד מולה גם לשלב הבא
בשלב השני שובצה ישראל לבית עם בריטניה (שתוצאת המשחק ביניהן נחשבה גם לשלב הזה), ברית המועצות, שוודיה, ספרד, צרפת, יוון ומערב גרמניה, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לאולימפיאדה (בדיעבד ברית המועצות שסיימה ראשונה החרימה את האולימפיאדה וכך נבחרת מערב גרמניה, שסיימה רביעית, העפילה במקומה).
ישראל הפסידה בחמשת משחקיה הראשונים לברית המועצות 106:79, שוודיה 80:79, ספרד 120:97, צרפת 102:95 ויוון 95–120. במשחקה האחרון השיגה ישראל את ניצחונה היחיד בשלב זה, 84:85 על מערב גרמניה וסיימה במקום השמיני והאחרון בבית, ולכן לא העפילה לאולימפיאדה
סגל הנבחרת בטורניר: האווי לאסוף, ג'ון ויליס, לו סילבר, מוטי ארואסטי, שי כספי, מיקי ברקוביץ', שמואל זיסמן, דורון ג'מצ'י, אביגדור מוסקוביץ', מוטי דניאל, סטיב קפלן.
ישראל שובצה לבית ב באליפות שנערכה במערב גרמניה יחד עם נבחרות בולגריה, צ'כוסלובקיה, הולנד, מערב גרמניה ואיטליה, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לרבע הגמר.
ישראל פתחה בצורה מאכזבת את משחקיה עם שלושה הפסדים רצופים לבולגריה 78:72, צ'כוסלובקיה 93:92 והולנד 86:80. במשחקה הרביעי השיגה ישראל ניצחון ראשון בטורניר על מערב גרמניה המארחת 88:94, כאשר רלף קליין, מאמנה לשעבר, מאמן את הגרמנים.
דורון ג'מצ'י קלע 42 נקודות בניצחון זה.
במשחקה האחרון בשלב זה הדהימה ישראל את איטליה, אלופת אירופה, 89:92 לאחר הארכה.
למרות ניצחון זה, לא העפילה ישראל לרבע הגמר בעקבות ניצחונותיהן של מערב גרמניה (על בולגריה) וצ'כוסלובקיה (על הולנד).
ישראל סיימה במקום החמישי בבית ועברה לשחק על מקומות 9–12.
במשחקי הדירוג 9–12 ניצחה ישראל את פולין 86:91 ובמשחק על המקום התשיעי ניצחה את רומניה 89:90 עם 39 נקודות של ג'מצ'י.
ישראל סיימה במקום התשיעי במאזן כללי של ארבעה ניצחונות ושלושה הפסדים.
דורון ג'מצ'י סיים כקלע הבולט של הנבחרת ושל האליפות כולה עם 197 נקודות (28.1 למשחק) ובכך הפך לישראלי הראשון שמסיים במקום הראשון ברשימת הקלעים של האליפות.
סגל הנבחרת באליפות: אמיר בינו, מוטי דניאל, עופר יעקובי, מוטי ארואסטי, סטיב שלכטר, מיקי ברקוביץ', חיים זלוטיקמן, שמוליק זיסמן, דורון ג'מצ'י, חן ליפין, פנחס חוזז, ג'ון ויליס.
לראשונה מאז 1950, נערך טורניר מוקדמות לאליפות העולם בכדורסל.
הטורניר נערך על מנת לקבוע את הנציגות האירופאיות בטורניר הגמר.
ישראל שובצה בבית ד עם נבחרות שווייץ, אנגליה וצ'כוסלובקיה, כאשר המשחקים נערכים בשיטת בית וחוץ והנבחרת הראשונה בבית מעפילה לטורניר הגמר.
ישראל פתחה את משחקיה בניצחון חוץ 99:122 על שווייץ.
ישראל ניצחה במשחק 90:92 מסל של מיקי ברקוביץ' בשניות הסיום והעפילה לאליפות העולם בפעם השנייה בתולדותיה.
ישראל שובצה לבית ב באליפות העולם שנערכה בספרד יחד עם נבחרות אורוגוואי, אנגולה, ברית המועצות, אוסטרליה וקובה, כאשר שלוש הראשונות בבית מעפילות לשלב הבא.
ישראל פתחה את משחקיה באליפות בניצחון 79:84 על אורוגוואי.
במשחקה השני הביסה ישראל את אנגולה 75:95. במשחקה השלישי הובסה ישראל על ידי ברית המועצות 114:77 ולאחר מכן הפסידה גם לאוסטרליה 98:91. במשחקה האחרון והמכריע בשלב זה ניצחה ישראל את קובה 78:88 ובכך הבטיחה את עלייתה לשלב הבא מהמקום השני בבית.
בשלב השני שובצו ישראל, ברית המועצות וקובה (שתוצאות המשחקים ביניהן נחשבו גם לשלב הזה) לבית א יחד עם נבחרות ספרד, ברזיל ויוון, כאשר שתי הראשונות בבית מעפילות לחצי הגמר.
ישראל הובסה על ידי ספרד המארחת 94:65 ולאחר מכן הפסידה גם לברזיל 90:75. במשחקה האחרון בשלב זה ניצחה ישראל את יוון 79:82 ובכך סיימה במקום הרביעי בבית ועברה לשחק על מקומות 5–8.
במשחקי הדירוג 5–8 הפסידה ישראל לאיטליה 100:78 ובמשחק על המקום השביעי ניצחה ישראל את קנדה 84:97. בכך סיימה ישראל את הטורניר במקום השביעי המכובד.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר היה חמישה ניצחונות וחמישה הפסדים.
בעקבות המקום התשיעי באליפות אירופה הקודמת, נאלצה ישראל להשתתף בטורניר המוקדמות לראשונה מאז שנת 1973
טורניר המוקדמות נערך בשלושה שלבים, כאשר ישראל השתתפה בו החל מהשלב השני.
בשלב זה שובצה ישראל לבית ב, שמשחקיו נערכו בליאז', בלגיה, יחד עם נבחרות שוודיה, הונגריה, פולין, טורקיה ואיסלנד, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לשלב השלישי והאחרון.
היא פתחה בניצחון 70:86 על שוודיה, הביסה את הונגריה 58:87, גברה על פולין 93:98, ניצחה את טורקיה 74:81 והביסה את איסלנד 64:93. ישראל העפילה לשלב השלישי והאחרון במוקדמות מהמקום הראשון בבית.
בנוסף לישראל, פולין, טורקיה ושוודיה (שתוצאות כל המשחקים ביניהן נחשבו גם לשלב הזה) העפילו לשלב המוקדמות האחרון, שנערך באנטוורפן, בלגיה, נבחרות רומניה, פינלנד, בולגריה והולנד, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לטורניר הגמר.
ישראל פתחה את משחקיה בהפסד 93:87 לרומניה.
לאחר מכן הביסה את פינלנד 69:87 וניצחה את בולגריה 68:76 ובכך הבטיחה את העפלתה לטורניר הגמר.
ישראל סיימה את טורניר המוקדמות באופן מאכזב לאחר שהובסה על ידי הולנד 96:71. ישראל העפילה לטורניר הגמר מהמקום השלישי בבית.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה שבעה ניצחונות ושני הפסדים.
ישראל שובצה לבית ב באליפות שנערכה באתונה, יוון, יחד עם נבחרות צ'כוסלובקיה, הולנד, מערב גרמניה, איטליה ופולין, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לרבע הגמר.
ישראל פתחה את משחקיה בניצחון 83:99 על צ'כוסלובקיה, אך הפסידה בארבעת משחקיה הבאים להולנד 61:60, למערב גרמניה בהארכה 112:107, לאיטליה 99:79 ולפולין 83:77. ישראל סיימה במקום השישי והאחרון בבית ועברה לשחק על מקומות 9–12.
במשחקי הדירוג 9–12 הפסידה ישראל לצרפת 96:93 ובמשחק על המקום ה-11 ניצחה ישראל את רומניה 87:97.
ישראל סיימה במקום האחד עשר במאזן כללי של שני ניצחונות וחמישה הפסדים.
דורון ג'מצ'י סיים כקלע הבולט של הנבחרת בטורניר עם 222 נקודות (31.7 למשחק) ודורג במקום השני ברשימת הקלעים של האליפות.
סגל הנבחרת באליפות: האווי לאסוף, מוטי דניאל, עדי גורדון, נדב הנפלד, עופר פליישר, ארי רוזנברג, חן ליפין, דורון שפע, דורון ג'מצ'י, לבאן מרסר, תומר שטיינהאוור, איציק כהן.
הטורניר הקדם אולימפי סיאול 1988
ישראל השתתפה בטורניר הקדם אולימפי הפאן-אירופאי שנערך בהולנד לקראת אולימפיאדת סיאול.
ישראל שובצה לבית ג עם נבחרות יוון, יוגוסלביה ונורווגיה, כאשר שתי הראשונות מעפילות לשלב הבא.
ישראל הפסידה ליוון 85:70 וליוגוסלביה 103:72 ובכך איבדה סיכוי לעלות לשלב הבא.
במשחקה האחרון הביסה ישראל את נורווגיה 58:86 וסיימה במקום השלישי בבית
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר היה ניצחון אחד ושני הפסדים.
סגל הנבחרת בטורניר: נדב הנפלד, תומר שטיינהאור, עדי גורדון, ניר רכליס, ליאור ארדיטי, ארי רוזנברג, אבי מאור, איציק כהן, דורון ג'מצ'י, לבאן מרסר, עמוס פרישמן, עופר פליישר.
מוקדמות אליפות אירופה בכדורסל 1989
טורניר המוקדמות נערך בשני שלבים, כאשר ישראל השתתפה בו החל מהשלב הראשון.
בשלב זה, שנערך בפלבן, בולגריה, שובצה ישראל לבית יחד עם נבחרות פינלנד, בולגריה ונורווגיה, כאשר שתי הראשונות מעפילות לשלב השני.
ישראל פתחה את משחקיה בהפסד לפינלנד 106:102. בהמשך ניצחה ישראל את בולגריה המארחת 90:92 ואת נורווגיה 74:95, אולם סיימה רק במקום השלישי עקב הפרש סלים נחות בבית פנימי עם בולגריה ופינלנד, עימן סיימה באותו מספר נקודות.
עקב כך, לראשונה בתולדותיה, לא העפילה ישראל לטורניר גמר אליפות אירופה.
סגל הנבחרת בטורניר: אבי מאור, ארי רוזנברג, דורון ג'מצ'י, הווארד לאסוף, חן ליפין, ישראל אלימלך, לבאן מרסר, מיקי ברקוביץ', נדב הנפלד, עופר פליישר.
מוקדמות אליפות אירופה בכדורסל 1991
בשלב זה, שנערך באנדיה, פורטוגל, שובצה ישראל לבית יחד עם נבחרות בלגיה, איסלנד, הונגריה ופורטוגל, כאשר שתי הראשונות מעפילות לשלב השני.
ישראל פתחה את משחקיה בהפסד לבלגיה 79:71, אך בהמשך הביסה את איסלנד 82:113 ואת הונגריה 67:99. במשחק מכריע על ההעפלה לשלב הבא ניצחה ישראל את פורטוגל המארחת 86:104 והעפילה לשלב השני מהמקום השני בבית.
בשלב השני, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל בבית ד עם נבחרות צרפת, ברית המועצות וצ'כוסלובקיה, כאשר שתי הראשונות בבית מעפילות לטורניר הגמר.
ישראל פתחה את משחקיה בניצחון ביתי 93:99 על צרפת, אך לאחר מכן ספגה שלושה הפסדי חוץ רצופים מול ברית המועצות 93:61, צ'כוסלובקיה 93:81 וצרפת 93:74. במשחקה הבא השיגה ישראל ניצחון ביתי היסטורי על ברית המועצות 74:79, שהיווה את ניצחונה הראשון (והאחרון, עקב התפרקותה של ברית המועצות) מולה.
למרות הניצחון ההיסטורי, ישראל איבדה סיכוי להעפיל לטורניר הגמר, עקב ניצחונה של צרפת בצ'כוסלובקיה במשחק המקביל, וסיימה את משחקיה בהפסד ביתי לצ'כוסלובקיה 92:83. ישראל סיימה במקום הרביעי והאחרון בבית ולא העפילה לטורניר הגמר בפעם השנייה ברציפות.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה חמישה ניצחונות וחמישה הפסדים.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה שני ניצחונות והפסד אחד.
סגל הנבחרת בטורניר: קורן אמישה, מוטי דניאל, עדי גורדון, ניר רכליס, ארי רוזנברג, תומר שטיינהאוור, מנחם אטלס, דורון ג'מצ'י, לבן מרסר ועמוס פרישמן.
הטורניר הקדם אולימפי ברצלונה 1992
ישראל השתתפה בטורניר הקדם אולימפי הפאן-אירופאי שנערך בספרד לקראת אולימפיאדת ברצלונה.
ישראל שובצה לבית ב עם נבחרות צרפת, איטליה, פולין, לטביה, שווייץ ואלבניה, כאשר שתי הראשונות מעפילות לשלב הבא.
עם זאת, היא נאלצה לגרור איתה את ההפסד לאיטליה גם לשלב הבא
בנוסף לישראל ואיטליה (שתוצאת המשחק ביניהן נחשבה גם לשלב הזה) העפילו לשלב המוקדמות האחרון נבחרות גרמניה, ליטא, צ'כוסלובקיה, חבר המדינות (ברית המועצות לשעבר), סלובניה וקרואטיה כאשר ארבע הראשונות מעפילות לטורניר הגמר.
בשלב זה הפסידה ישראל בכל משחקיה וסיימה במקום השמיני והאחרון בבית.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר היה חמישה ניצחונות ושבעה הפסדים.
סגל הנבחרת בטורניר: נדב הנפלד, עופר פליישר, גיא גודס, דורון שפע, שמעון אמסלם, דורון שפר, יוברט רוברטס, ארז חזן, דורון ג'מצ'י, מנחם אטלס, עדי גורדון, מוטי דניאל.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ב יחד עם נבחרות גרמניה, פורטוגל ופולין, כאשר שתי הראשונות מעפילות לטורניר הגמר.
ישראל פתחה בהפסד חוץ לגרמניה 101:84, אך בהמשך ניצחה בבית את פורטוגל 76:102, את פולין 85:109 ואת גרמניה 74:83 וכן ניצחה בחוץ את פורטוגל 85:102 ואת פולין 85:86. ישראל העפילה לטורניר הגמר מהמקום הראשון בבית ושבה לטורניר הגמר לראשונה מאז 1987.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה חמישה ניצחונות והפסד אחד.
ישראל שובצה לבית ג באליפות שנערכה בגרמניה יחד עם נבחרות איטליה, יוון ולטביה, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לשלב הבא.
ישראל פתחה בהפסד 92:83 לאיטליה, אך לאחר מכן ניצחה את יוון 74:79, כאשר עדי גורדון קולע 35 נקודות.
במשחקה האחרון התמודדה ישראל מול לטביה, כאשר ניצחון שלה יעלה אותה לשלב הבא (או לחלופין ניצחון של איטליה על יוון).
ישראל הובסה במפתיע 101:84 והודחה לאחר שיוון ניצחה את איטליה.
ישראל סיימה במקום הרביעי והאחרון בבית ובמקום ה-13 בטורניר.
סגל הנבחרת באליפות: נדב הנפלד, עופר פליישר, ישראל אלימלך, דזי בארמור, שמעון אמסלם, עדי גורדון, תומר שטיינהאוור, דורון שפר, דורון ג'מצ'י, אמיר כץ, ליאור ארדיטי, מוטי דניאל.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ד יחד עם נבחרות טורקיה, צ'כיה וספרד, כאשר שתי הראשונות מעפילות לטורניר הגמר והשלישית מעפילה לטורניר ההזדמנות האחרונה, שהיווה טורניר מוקדמות נוסף.
ישראל שובצה לבית א באליפות שנערכה באתונה, יוון יחד עם נבחרות איטליה, שוודיה, גרמניה, יוון, יוגוסלביה וליטא, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לרבע הגמר.
ישראל פתחה את משחקיה בהפסד 73:71 לאיטליה שהייתה יריבתה העיקרית על העלייה.
לאחר מכן הביסה ישראל את שוודיה 62:87 ואת גרמניה 60:78. ישראל הפסידה בהמשך ליוון 59:49 ובכך קטנו מאוד סיכוייה להעפיל לשלב הבא.
לאחר הפסד נוסף וצפוי ליוגוסלביה החזקה 72:59 התמודדה ישראל מול ליטא החזקה במחזור הסיום כשהיא חייבת ניצחון סנסציוני והפסד סנסציוני לא פחות של איטליה מול שוודיה על מנת להעפיל לרבע הגמר.
אולם איטליה הביסה כצפוי את שוודיה במשחק המוקדם ובכך איבדה ישראל סיכוי להעפיל לשלב הבא.
במשחקה האחרון הפסידה ישראל לליטא 91:75 וסיימה במקום החמישי בבית ובמקום התשיעי בטורניר.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר היה שני ניצחונות וארבעה הפסדים.
נדב הנפלד סיים כחוטף המצטיין באליפות עם 2.7 חטיפות למשחק.
סגל הנבחרת באליפות: נדב הנפלד, עופר פליישר, גיא גודס, ברד ליף, דרור כהן, עדי גורדון, אמיר מוכתרי, דורון שפר, דורון ג'מצ'י, קובי בלול, ליאור ארדיטי, מוטי דניאל.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית א יחד עם נבחרות יוון, סלובקיה, גאורגיה, בוסניה הרצגובינה ובלארוס, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לטורניר הגמר.
ישראל ניצחה 57:65 והעפילה לטורניר הגמר מהמקום השלישי בבית.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה שישה ניצחונות וארבעה הפסדים.
ישראל שובצה לבית ב באליפות שנערכה בספרד יחד עם נבחרות ליטא, סלובניה וצרפת, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לשלב הבא.
ישראל פתחה את משחקיה בהפסד 75:60 לליטא.
במשחקה השני ניצחה ישראל את סלובניה 68:69 ובכך הבטיחה את עלייתה לשלב הבא.
במשחקה השלישי ניצחה ישראל את צרפת 82:88, כאשר עודד קטש קולע 34 נקודות, והעפילה מהמקום השני בבית יחד עם ליטא וצרפת, כאשר תוצאות המשחקים ביניהן נחשבות גם לשלב הבא.
בשלב השני שובצו ישראל, ליטא וצרפת (שתוצאות המשחקים ביניהן נחשבו גם לשלב זה) יחד עם נבחרות טורקיה, רוסיה ויוון כאשר ארבע הראשונות מעפילות לרבע הגמר.
ישראל הפסידה לטורקיה 81:71 והובסה על ידי רוסיה 87:69. על מנת להעפיל לרבע הגמר, ישראל הייתה זקוקה לניצחון על יוון ולהפסד של טורקיה מול צרפת.
ישראל הפסידה ליוון 85:82, סיימה במקום החמישי בבית ועברה לשחק על מקומות 9–12.
במשחקי הדירוג 9–12 ניצחה ישראל את גרמניה 75:84 ובמשחק על המקום התשיעי ניצחה ישראל את צרפת 84:91. בכך סיימה ישראל במקום התשיעי בטורניר בפעם השנייה ברציפות.
עודד קטש סיים כקלע הבולט של הנבחרת ושל האליפות כולה עם 176 נקודות (22 למשחק) ובכך הפך לישראלי השני שמסיים במקום הראשון ברשימת הקלעים של האליפות.
תומר שטיינהאוור סיים במקום החמישי ברשימת הקלעים של האליפות עם 137 נקודות (17.1 למשחק).
סגל הנבחרת באליפות: נדב הנפלד, ליאור ארדיטי, פפי תורג'מן, אמיר מוכתרי, דייוויד ברנסלי, אורן אהרוני, עודד קטש, דורון שפר, גור שלף, אורי כהן-מינץ, תומר שטיינהאוור, עופר פליישר
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ג יחד עם נבחרות בלארוס, אוקראינה, דנמרק, ספרד ואנגליה, כאשר שתי הראשונות בבית מעפילות לטורניר הגמר וכן ארבע הנבחרות בעלות המאזן הטוב ביותר מהמקום השלישי מבין חמשת בתי המוקדמות.
בשני משחקיה האחרונים הפסידה ישראל בספרד 71:63 וניצחה בבית את אנגליה 76:79. ישראל העפילה לטורניר הגמר מהמקום השני בבית.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה שבעה ניצחונות ושלושה הפסדים.
ישראל שובצה לבית א באליפות שנערכה בצרפת יחד עם נבחרות יוגוסלביה, צרפת ומקדוניה, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לשלב הבא.
ישראל פתחה עם שני הפסדים ליוגוסלביה 81:61 ולצרפת המארחת 77:66. במשחק מכריע על העלייה לשלב הבא ניצחה ישראל את מקדוניה 62:64 והעפילה לשלב הבא מהמקום השלישי בבית
בשלב השני שובצו ישראל, יוגוסלביה וצרפת (שתוצאות המשחקים ביניהן נחשבו גם לשלב זה) יחד עם נבחרות רוסיה, סלובניה וספרד, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לרבע הגמר.
ישראל הפסידה לרוסיה בהארכה 93:84 וניצחה את סלובניה 66:67. במשחקה האחרון התמודדה ישראל מול ספרד, כאשר ניצחון היה מעלה אותה לרבע הגמר, אולם ישראל הפסידה 88:74, סיימה במקום החמישי בבית ובמקום התשיעי בטורניר, בפעם השלישית ברציפות.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה שני ניצחונות וארבעה הפסדים.
דורון שפר סיים כקלע הבולט של הנבחרת עם 100 נקודות (16.7 למשחק) וסיים במקום השלישי ברשימת הקלעים של האליפות.
סגל הנבחרת באליפות: נדב הנפלד, מוטי דניאל, גיא גודס, פפי תורג'מן, שמעון אמסלם, מאיר טפירו, עודד קטש, דורון שפר, גור שלף, אורי כהן-מינץ, תומר שטיינהאוור, יואב ספר.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ג יחד עם נבחרות הולנד, בוסניה והרצגובינה, פינלנד, שוודיה ובולגריה,, כאשר שתי הראשונות מעפילות לטורניר הגמר.
ישראל הביסה בבית את הולנד 61:90, ניצחה בחוץ את בוסניה והרצגובינה 65:69, הביסה בבית את פינלנד 68:93, ניצחה בחוץ את שוודיה 61:75 והביסה בבית את בולגריה 65:87 ובכך סיימה את משחקי הסיבוב הראשון במאזן מושלם.
את משחקי הסיבוב הראשון פתחה ישראל בתבוסה בהולנד 71:53, אך בהמשך ניצחה בבית את בוסניה והרצגובינה 81:97 והבטיחה סופית את העפלתה לטורניר הגמר בניצחון חוץ על פינלנד 68:86. בשני משחקיה הנותרים הפסידה ישראל בבית לשוודיה 83:81 וניצחה בבולגריה 80:86. ישראל העפילה לטורניר הגמר מהמקום הראשון בבית.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה שמונה ניצחונות ושני הפסדים.
ישראל שובצה לבית א באליפות שנערכה בטורקיה יחד עם נבחרות צרפת, ליטא ואוקראינה, כאשר הראשונה מעפילה ישירות לרבע הגמר והנבחרות במקום השני והשלישי מעפילות לסיבוב נוסף בו יתמודדו על ההעפלה לרבע הגמר מול יריבות מבית ב.
ישראל פתחה בהפסד 77:71 לצרפת אחרי הארכה ולאחר מכן הפסידה גם לליטא 68:59. במשחקה האחרון הייתה חייבת ישראל ניצחון על אוקראינה על מנת להעפיל לסיבוב הנוסף והיא אכן הביסה אותה 65:88. ישראל העפילה לסיבוב הנוסף מהמקום השלישי בבית
בסיבוב הנוסף התמודדה ישראל מול ספרד, שסיימה שנייה בבית ב, והפסידה 71:67. בכך סיימה ישראל במקום ה-12 בטורניר.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר היה ניצחון אחד ושלושה הפסדים.
סגל הנבחרת באליפות: ישראל שיינפלד, שחר גורדון, דריק שארפ, פפי תורג'מן, ליאור לובין, עידו קוז'יקרו, אפיק נסים, מאיר טפירו, יואב ספר, ברק פלג, יניב גרין, משה מזרחי
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ב יחד עם נבחרות דנמרק, בלגיה, ספרד, יוון ורומניה, כאשר שתי הראשונות מעפילות לטורניר הגמר וכן ארבע הנבחרות בעלות המאזן הטוב ביותר מהמקום השלישי מבין חמשת בתי המוקדמות.
ישראל הביסה את רומניה 63:91 והעפילה לטורניר הגמר מהמקום השלישי בבית, כשהיא משיגה את הכרטיס האחרון לאליפות.
ישראל שובצה לבית ב באליפות שנערכה בשוודיה יחד עם נבחרות גרמניה, ליטא ולטביה, כאשר הראשונה מעפילה ישירות לרבע הגמר והנבחרות במקום השני והשלישי מעפילות לסיבוב נוסף בו יתמודדו על ההעפלה לרבע הגמר מול יריבות מבית א.
ישראל פתחה בהפסד לגרמניה 86:81 ובתבוסה לליטא 94:62. בעימות ישיר על ההעפלה לסיבוב הנוסף ניצחה ישראל את לטביה 75:91 והעפילה מהמקום השלישי בבית.
בסיבוב הנוסף התמודדה ישראל מול סלובניה, שסיימה שנייה בבית א, וניצחה 76:78 מסל ניצחון של טל בורשטיין.
בכך העפילה ישראל לרבע הגמר ונכנסה לשמונה הראשונות באירופה לראשונה מאז 1983
ברבע הגמר הפסידה ישראל לספרד 78:64 ועברה למשחקי הדירוג 5–8. זו הייתה אליפות אירופה השלישית ברציפות בה ספרד מדיחה את ישראל מהמשך המשחקים.
במשחקי הדירוג 5–8 הפסידה ישראל ליוון 63:56 ובמשחק על המקום השביעי הפתיעה ישראל את רוסיה 82:89 ובכך סיימה במקום השביעי באליפות, הישגה הטוב ביותר מאז 1983.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה שלושה ניצחונות וארבעה הפסדים.
סגל הנבחרת באליפות: ארז כץ, יותם הלפרין, דריק שארפ, משה מזרחי, ישראל שיינפלד, גור שלף, טל בורשטיין, מאיר טפירו, יואב ספר, עידו קוז'יקרו, יניב גרין, שחר גורדון
החל ממוקדמות אליפות אירופה 2005, הוחלט לחלק את הנבחרות באירופה לשני דרגים - דרג א, ממנו ניתן להעפיל לטורניר הגמר ודרג ב ממנו ניתן להעפיל לדרג א.
השיטה הזו המשיכה גם בטורנירים הבאים עד שלבסוף בוטלה במהלך מוקדמות אליפות אירופה 2011, אז הוחלט למזג את שני הדרגים בחזרה לדרג אחד.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ב יחד עם נבחרות לטביה, בולגריה ופורטוגל, כאשר שתי הראשונות מעפילות לטורניר הגמר.
שתי הנבחרות שלא יעפילו לטורניר הגמר יתמודדו יחד עם יתר הנבחרות שלא העפילו מהבתים האחרים בטורניר מוקדמות דו שלבי נוסף, טורניר ההזדמנות האחרונה, שבסופו תעפיל נבחרת אחת נוספת לטורניר הגמר.
ישראל פתחה את טורניר המוקדמות בתבוסה בלטביה 80:57. לאחר מכן הביסה בבית את בולגריה 64:84. ישראל סיימה את משחקי הסיבוב הראשון בהפסד ביתי משפיל לפורטוגל החלשה 101:96 אחרי הארכה.
את משחקי הסיבוב השני פתחה ישראל בניצחון ביתי על לטביה 77:79, אולם אז הפסידה בבולגריה 72:65 ואיבדה סיכוי להעפיל לטורניר הגמר משני המקומות הראשונים בבית.
ישראל סיימה את משחקיה בניצחון חוץ חסר חשיבות 73:90 על פורטוגל וסיימה במקום השלישי בבית.
טורניר המוקדמות נחשב לכישלון גדול של הנבחרת, אולם למזלה היא קיבלה הזדמנות נוספת להעפיל לטורניר הגמר דרך טורניר ההזדמנות האחרונה.
בשלב הראשון של טורניר ההזדמנות האחרונה, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ב יחד עם נבחרות בלגיה והולנד, כאשר הראשונה בבית מעפילה לשלב הבא והאחרונה בבית יורדת למשחקי ההישרדות בדרג א.
ישראל פתחה בניצחון חוץ על בלגיה 75:79 ולאחר מכן הביסה בבית את הולנד 60:89. ניצחון ביתי נוסף על בלגיה 67:69 הבטיח לה את המקום הראשון בבית והעפלה לשלב הסופי של טורניר ההזדמנות האחרונה.
במשחקה האחרון ניצחה ישראל בהולנד 78:82 וסיימה את השלב במאזן מושלם.
בשלב השני והאחרון של טורניר ההזדמנות האחרונה, שנערך בנובי סאד, סרביה, התמודדה ישראל מול נבחרות צ'כיה והונגריה, כאשר הראשונה בבית מעפילה לטורניר הגמר.
ישראל ניצחה את צ'כיה 78:83 והתמודדה מול הונגריה במשחק שהמנצחת בו תעפיל לטורניר הגמר.
ישראל ניצחה 69:83 והעפילה לטורניר הגמר מהמקום הראשון בבית
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה תשעה ניצחונות ושלושה הפסדים.
ישראל שובצה לבית ד באליפות שנערכה בסרביה יחד עם נבחרות לטביה, סרביה ומונטנגרו וספרד, כאשר הראשונה מעפילה ישירות לרבע הגמר והנבחרות במקום השני והשלישי מעפילות לסיבוב נוסף בו יתמודדו על ההעפלה לרבע הגמר מול יריבות מבית ג.
לראשונה מאז 1987, ישראל פתחה את משחקיה בטורניר בניצחון 65:74 על לטביה.
לאחר מכן הפסידה ישראל לסרביה ומונטנגרו המארחת 93:77. במשחקה השלישי הפתיעה ישראל את ספרד 77:85 והעפילה לסיבוב הנוסף מהמקום השלישי בבית, כאשר היא מסיימת את משחקיה במאזן זהה לספרד וסרביה ומונטנגרו שסיימו לפניה, בגלל הפרש הסלים במאזן הפנימי בין הנבחרות
בסיבוב הנוסף התמודדה ישראל מול יוון, שסיימה שנייה בבית ג, והפסידה 67:61. בכך סיימה ישראל במקום התשיעי בטורניר.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה שני ניצחונות ושני הפסדים.
סגל הנבחרת באליפות: דרור חג'ג', אפיק נסים, שרון ששון, כריס ווטסון, ארז מרקוביץ', גור שלף, טל בורשטיין, מאיר טפירו, משה מזרחי, עידו קוז'יקרו, יניב גרין, יותם הלפרין
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ב יחד עם נבחרות בוסניה והרצגובינה, מקדוניה ופורטוגל, כאשר הראשונה מעפילה לטורניר הגמר וכן שתי הנבחרות בעלות המאזן הטוב ביותר מהמקום השני מבין ארבעת בתי המוקדמות.
יתר הנבחרות ישתתפו בטורניר ההזדמנות האחרונה ממנו תעפיל נבחרת אחת נוספת לטורניר הגמר.
טורניר המוקדמות עבור נבחרת ישראל היה גרוע אף יותר מטורניר המוקדמות הקודם.
היא פתחה בניצחון ביתי על בוסניה והרצגובינה 81:88, אך בהמשך הפסידה שלושה משחקים רצופים במקדוניה 90:87, בבית מול פורטוגל 67:61 ובבוסניה והרצגובינה 85:63. לאחר מכן ניצחה ישראל בבית את מקדוניה 70:83, אך סיימה בתבוסה בפורטוגל 69:49 וסיימה במקום האחרון בבית.
ישראל עברה לטורניר ההזדמנות האחרונה בפעם השנייה ברציפות
בשלב הראשון של טורניר ההזדמנות האחרונה, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ג יחד עם נבחרות דנמרק, אוקראינה ובלגיה, כאשר הראשונה בבית מעפילה לשלב הבא והאחרונה בבית יורדת למשחקי ההישרדות בדרג א.
ישראל פתחה בניצחון חוץ על דנמרק 60:72. לאחר מכן גברה בבית על אוקראינה 73:81 וסיימה את משחקי הסיבוב הראשון בניצחון ביתי חשוב על בלגיה 66:85. ישראל פתחה את הסיבוב השני בניצחון ביתי על דנמרק 76:105 ולאחר מכן ניצחה באוקראינה 63:68. במשחק האחרון התארחה ישראל בבלגיה כאשר לבלגיה נקודה פחות מישראל.
בזכות הניצחון של ישראל במשחק הקודם ביניהן, יכלה ישראל להפסיד בפער של עד 19 נקודות ועדיין להעפיל לשלב הבא.
ישראל הפסידה 83:74 והעפילה לשלב הסופי של טורניר ההזדמנות האחרונה מהמקום הראשון בבית.
בשלב השני והאחרון של טורניר ההזדמנות האחרונה, שנערך במנורקה, ספרד התמודדה ישראל מול נבחרות בוסניה והרצגובינה ומקדוניה (מולן התמודדה גם בטורניר המוקדמות), כאשר הראשונה בבית מעפילה לטורניר הגמר.
ישראל ניצחה את בוסניה והרצגובינה 60:67 והתמודדה מול מקדוניה במשחק שהמנצחת בו תעפיל לטורניר הגמר.
ישראל ניצחה 87:92 והעפילה לטורניר הגמר מהמקום הראשון בבית.
זו הייתה הפעם השנייה ברציפות בה ישראל מעפילה לטורניר הגמר דרך טורניר ההזדמנות האחרונה.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה תשעה ניצחונות וחמישה הפסדים.
ישראל שובצה לבית ב באליפות שנערכה בספרד יחד עם נבחרות יוון, רוסיה וסרביה, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לשלב הבא.
ישראל פתחה בהפסד ליוון 66:76 ובתבוסה לרוסיה 90:56. במשחק האחרון התמודדה ישראל מול סרביה, כאשר המנצחת מעפילה לשלב הבא.
ישראל ניצחה 83:87, כאשר יניב גרין קולע 26 נקודות וקולט 12 ריבאונדים, והעפילה לשלב הבא מהמקום השלישי בבית.
בשלב השני שובצו ישראל, רוסיה ויוון (שתוצאות המשחקים ביניהן נחשבו גם לשלב זה) יחד עם נבחרות קרואטיה, פורטוגל וספרד, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לרבע הגמר.
ישראל פתחה בניצחון על קרואטיה 75:80, כאשר יניב גרין קולע 17 נקודות וקולט 16 ריבאונדים, אולם לאחר מכן הפסידה במפתיע לפורטוגל 94:85. במשחקה האחרון הייתה זקוקה ישראל לניצחון על ספרד על מנת להעפיל לרבע הגמר, אולם היא הובסה 99:73, סיימה במקום השישי והאחרון בבית ובמקום ה-11 בטורניר.
יותם הלפרין סיים כקלע הבולט של הנבחרת עם 84 נקודות (14 למשחק) וסיים במקום השביעי ברשימת הקלעים של האליפות.
יניב גרין סיים כריבאונדר המצטיין באליפות עם 9.3 למשחק ובמקום הרביעי בחסימות (1.5 למשחק).
מאיר טפירו סיים שני בטבלת האסיסטים עם 5 למשחק ורביעי בחטיפות (עם 1.5 למשחק).
סגל הנבחרת באליפות: דרור חג'ג', מורן רוט, יותם הלפרין, ליאור אליהו, ארז מרקוביץ', ג'רון רוברטס, גיא פניני, מאיר טפירו, מתן נאור, עידו קוז'יקרו, יניב גרין, עמית תמיר.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ד יחד עם נבחרות בריטניה, בוסניה והרצגובינה וצ'כיה, כאשר הראשונה מעפילה לטורניר הגמר וכן שלוש הנבחרות בעלות המאזן הטוב ביותר מהמקום השני מבין ארבעת בתי המוקדמות.
אם הנבחרת במקום השני היא הסגנית בעלת המאזן הפחות טוב בין הסגניות, היא תתמודד בטורניר ההזדמנות האחרונה, כמו גם הנבחרת במקום השלישי בבית.
הנבחרת האחרונה בבית יורדת למשחקי ההישרדות בדרג א.
בדומה לטורניר הקודם, גם הפעם ישראל פתחה בניצחון ביתי על בריטניה 92:102 ולאחר מכן הפסידה שלוש פעמים ברציפות בבוסניה והרצגובינה 77:71, בצ'כיה 91:70 ובבריטניה 96:86. בשלב זה מצאה עצמה הנבחרת במקום האחרון בבית שמוביל למשחקי ההישרדות.
אולם ניצחון ביתי במשחק הבא על בוסניה והרצגובינה 74:88 קבע שניצחון ביתי על צ'כיה במחזור הסיום יעניק לנבחרת את המקום השני בבית, כאשר על ישראל לנסות ולנצח בהפרש גבוה ככל האפשר על מנת לסיים כאחת משלוש הסגניות הטובות בין הבתים.
ישראל הביסה את צ'כיה 61:98, סיימה במקום השני בבית והעפילה לטורניר הגמר כסגנית השנייה הטובה מבין הסגניות בזכות יחס סלים עדיף על בולגריה וצרפת.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה שלושה ניצחונות ושלושה הפסדים.
ישראל שובצה לבית א באליפות שנערכה בפולין יחד עם נבחרות קרואטיה, מקדוניה ויוון, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לשלב הבא.
ישראל הפסידה לקרואטיה 86:79 ולאחר מכן הפסידה גם למקדוניה 82:79 ובכך איבדה סיכוי להעפיל לשלב הבא.
במשחקה האחרון חסר החשיבות הובסה ישראל על ידי יוון 106:80 וסיימה במקום האחרון בבית ובמקום ה-14 בטורניר.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה אפס ניצחונות ושלושה הפסדים.
היה זה הטורניר הראשון בו נבחרת ישראל מפסידה בכל משחקיה.
סגל הנבחרת באליפות: מורן רוט, יובל נעימי, גל מקל, רביב לימונד, גיא פניני, יותם הלפרין, טל בורשטיין, ליאור אליהו, משה מזרחי, עידו קוז'יקרו, יניב גרין, עמית תמיר.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית א יחד עם נבחרות איטליה, לטביה, פינלנד ומונטנגרו.
תחילה נקבע כי הראשונה בבית תעפיל לטורניר הגמר יחד עם שתי הסגניות בעלות המאזן הטוב ביותר מבין שלושת בתי המוקדמות.
עקב כך, העפילה ישראל לטורניר הגמר.
עם זאת, מספר ימים לאחר תום משחקי המוקדמות, הוחלט להרחיב את טורניר הגמר ל-24 קבוצות ועקב כך הוחלט שארבע הקבוצות הראשונות בבית יעפילו לטורניר הגמר, בעוד האחרונה תשחק בטורניר נוסף דרכו תוכל לנסות להעפיל אף היא.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה חמישה ניצחונות ושלושה הפסדים.
ישראל שובצה לבית ב באליפות שנערכה בליטא יחד עם נבחרות גרמניה, צרפת, סרביה, לטביה ואיטליה, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לשלב הבא.
ישראל פתחה בשלושה הפסדים לגרמניה 91:64, צרפת 85:68 וסרביה 89:80. בהמשך ניצחה ישראל את לטביה 88:91 ואת איטליה 95:96 אחרי הארכה וסיימה במקום הרביעי בבית ובמקום ה-16 בטורניר.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה שני ניצחונות ושלושה הפסדים.
סגל הנבחרת באליפות: יוגב אוחיון, אפיק ניסים, יובל נעימי, דייוויד בלו, גיא פניני, גל מקל, טל בורשטיין, ליאור אליהו, יותם הלפרין, אלישי כדיר, יניב גרין, אורי קוקיה.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית א יחד עם נבחרות מונטנגרו, אסטוניה, איסלנד, סלובקיה וסרביה, כאשר שתי הראשונות מעפילות לטורניר הגמר וכן ארבע הנבחרות בעלות המאזן הטוב ביותר מהמקום השלישי מבין ששת בתי המוקדמות.
ישראל פתחה את משחקיה בהפסד חוץ למונטנגרו 75:69 ובהפסד ביתי מאכזב לאסטוניה 88:86 אחרי הארכה.
ישראל הפסידה 83:67 והעפילה לטורניר הגמר מהמקום השני בבית, כאשר היא עם אותו מספר נקודות כמו סרביה השלישית ואסטוניה הרביעית, אך עם הפרש סלים עדיף בבית הפנימי מולן.
ישראל שובצה לבית א באליפות שנערכה בסלובניה יחד עם נבחרות בריטניה, אוקראינה, צרפת, בלגיה וגרמניה, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לשלב הבא.
ישראל פתחה באופן מאכזב את הטורניר עם שלושה הפסדים לבריטניה 75:71 אחרי הארכה, אוקראינה 74:67 וצרפת 82:63. במשחקה הרביעי השיגה ישראל את ניצחונה הראשון בטורניר על בלגיה 69:87 והייתה זקוקה לניצחון על גרמניה במחזור המשחקים האחרון על מנת להעפיל לשלב הבא.
אולם ישראל הפסידה לגרמניה 80:76 וסיימה במקום השישי והאחרון בבית ובמקום ה-22 בטורניר.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה ניצחון אחד וארבעה הפסדים.
סגל הנבחרת באליפות: רביב לימונד, אפיק ניסים, ניצן חנוכי, אלכס טיוס, ליאור אליהו, עומרי כספי, גיא פניני, יוגב אוחיון, יותם הלפרין, עידו קוז'יקרו, יניב גרין, אלישי כדיר.
בטורניר המוקדמות, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ב יחד עם נבחרות מונטנגרו, הולנד ובולגריה, כאשר הראשונה מעפילה לטורניר הגמר וכן שש הנבחרות בעלות המאזן הטוב ביותר מהמקום השני מבין שבעת בתי המוקדמות.
ישראל פתחה את הטורניר בהפסד ביתי למונטנגרו 100:97 אחרי הארכה, אך בהמשך השיגה שלושה ניצחונות חוץ בהולנד 57:66, בבולגריה 84:100 ובמונטנגרו 65:80. ניצחון ביתי על הולנד 60:83 הבטיח לישראל את המקום הראשון בבית והעפלה לטורניר הגמר.
ישראל סיימה את טורניר המוקדמות בהפסד ביתי חסר חשיבות לבולגריה 69:61.
מאזנה הכללי של הנבחרת בטורניר המוקדמות היה ארבעה ניצחונות ושני הפסדים.
ישראל שובצה לבית א באליפות שנערכה בצרפת יחד עם נבחרות רוסיה, פינלנד, בוסניה והרצגובינה, פולין וצרפת, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לשמינית הגמר.
ישראל פתחה את הטורניר בניצחון על רוסיה 73:76. לאחר מכן ניצחה ישראל את פינלנד 66:79. במשחקה השלישי הפסידה ישראל לבוסניה והרצגובינה 86:84 אחרי הארכה.
במשחקה הרביעי ניצחה ישראל את פולין 73:75 והבטיחה את העפלתה לשמינית הגמר.
במשחקה האחרון בשלב הבתים הפסידה ישראל לצרפת המארחת 86:61 וסיימה במקום השני בבית.
בשמינית הגמר הובסה ישראל על ידי איטליה 82:52 והודחה מהטורניר.
בכך סיימה ישראל במקום העשירי בטורניר.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה שלושה ניצחונות ושלושה הפסדים.
עומרי כספי סיים כקלע הבולט של הנבחרת עם 82 נקודות (16.4 למשחק) וסיים במקום השישי ברשימת הקלעים של האליפות.
סגל הנבחרת באליפות: דגן יבזורי, שון דוסון, גל מקל, ליאור אליהו, עומרי כספי, רביב לימונד, אלישי כדיר, יוגב אוחיון, יניב גרין, דיאור פישר, רוברט רות'בארט, בר טימור.
ישראל נבחרה, לראשונה בתולדותיה, לארח את משחקי אחד הבתים בטורניר גמר אליפות אירופה.
בעקבות זאת, העפילה ישראל באופן אוטומטי לטורניר ולראשונה מאז 1985, ולא הייתה צריכה להתמודד בטורניר המוקדמות.
ישראל שובצה לבית ב יחד עם נבחרות איטליה, ליטא, גרמניה, גאורגיה ואוקראינה, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לשמינית הגמר.
במשחקה הראשון הובסה ישראל המארחת על ידי איטליה 48–69 ובמשחקה השני הפסידה לליטא 73–88. במשחקה השלישי רשמה ישראל ניצחון בכורה בטורניר, 80-82 על גרמניה, לאחר שכבר פיגרה ב-16 נקודות במהלך הרבע האחרון.
ישראל הייתה חייבת ניצחון במשחקה הרביעי מול גאורגיה על מנת שיישאר לה סיכוי להעפיל לשמינית הגמר, אולם היא הפסידה 91–104 אחרי הארכה.
במשחקה האחרון בטורניר ספגה ישראל את התבוסה הביתית הגבוהה בתולדותיה, 88-64 מול אוקראינה, וסיימה במקום האחרון בבית ובמקום ה-21 בטורניר.
סגל הנבחרת באליפות: אלישי כדיר, גל מקל, ליאור אליהו, יוגב אוחיון, עומרי כספי, בר טימור, עוז בלייזר, שון דאוסן, עידן זלמנסון, יותם הלפרין, ריצ'רד האוול, גיא פניני.
לראשונה מאז 1986, נערך טורניר מוקדמות לגביע העולם בכדורסל ובפעם הראשונה בתולדות גביע העולם, טורניר המוקדמות היה כלל עולמי ולא אירופאי.
טורניר המוקדמות באזור האירופאי נערך בשלושה שלבים, כאשר ישראל השתתפה בו החל מהשלב השני.
בשלב זה, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ח יחד עם נבחרות יוון, בריטניה ואסטוניה, כאשר שלוש הראשונות בבית העפילו לסיבוב השלישי.
ישראל פתחה את משחקיה בניצחון ביתי על אסטוניה 68:88 ובמשחקה השני הובסה ביוון 82:61. במשחקה השלישי ניצחה ישראל בביתה את בריטניה 75:82. במשחקה הרביעי הפסידה ישראל באסטוניה 78:62. במשחקה החמישי הובסה ישראל בבית על ידי יוון 78–96. במשחקה השישי ניצחה ישראל בבריטניה 59–67 ובכך העפילה לשלב השלישי מהמקום השני בבית.
בסיבוב השלישי שובצו יוון, ישראל ואסטוניה לבית עם נבחרות גרמניה, סרביה וגאורגיה, כאשר כל הנבחרות גוררות עימן את תוצאות משחקיהן מהשלב הקודם.
שלוש הראשונות העפילו לגביע העולם.
ישראל פתחה את משחקיה בשלב זה בהפסד ביתי לגאורגיה 85:80 ולאחר מכן הפסידה בגרמניה 112:98 אחרי הארכה.
במשחקה השלישי גברה ישראל בבית על סרביה 74:83. במשחקה הרביעי הפסידה ישראל בגאורגיה 71:69 אחרי הארכה.
במשחקה החמישי גברה ישראל בבית על גרמניה 77:81 ועל מנת להעפיל לטורניר הגמר היה עליה לנצח בסרביה במשחקה האחרון בקרב ישיר על העלייה, אך ישראל הפסידה 97:76 וסיימה במקום החמישי בבית.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה חמישה ניצחונות ושבעה הפסדים.
סגל הנבחרת: תמיר בלאט, יפתח זיו, ג'ון דיברתולומיאו, יובל זוסמן, שון דאוסון, גיא פניני, תומר גינת, נמרוד לוי, ג'ייק כהן, עידן זלמנסון, אלכס צ'וברביץ', אדם אריאל ונתנאל ארצי.
בעקבות העפלתה לסיבוב השלישי במוקדמות גביע העולם 2019, העפילה ישראל לשלב המוקדמות הרביעי והאחרון של אליפות אירופה 2022.
בסיבוב זה, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית א יחד עם נבחרות ספרד, פולין ורומניה.
כאשר שלוש הראשונות מעפילות לטורניר הגמר.
במשחקה הראשון בטורניר ניצחה ישראל בפולין 71–75 ולאחר מכן ניצחה בביתה את רומניה 63–87. בעקבות מגפת הקורונה, החליטה פיב"א ששני משחקיה הבאים של הנבחרת, נגד ספרד ופולין, ייערכו בולנסיה, ספרד.
במשחקים אלה, שבמקורם אמורים היו להיות משחקים ביתיים של ישראל, ניצחה ישראל את ספרד 87–95 ואת פולין 72–78 ובכך הבטיחה את העפלתה לטורניר הגמר כבר לאחר 4 משחקים בלבד.
שני המשחקים האחרונים בטורניר המוקדמות, שבמקורם אמורים היו להיות משחקי חוץ של ישראל, נערכו בגליביצה, פולין.
ישראל ניצחה את רומניה 71–79 ובכך הבטיחה את המקום הראשון בבית.
במשחקה האחרון הפסידה ישראל לספרד 73–78 בהפסדה היחיד בטורניר המוקדמות.
ישראל שובצה לבית ד, שמשחקיו נערכו בפראג, צ'כיה, יחד עם נבחרות סרביה, צ'כיה, פולין, פינלנד והולנד, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לשמינית הגמר.
ישראל ניצחה את פינלנד 87-89 אחרי הארכה ולאחר מכן את הולנד 67-74. בהמשך הפסידה ישראל 76–85 לפולין, 89-78 לסרביה ובמשחק המכריע על העלייה 77–88 לצ'כיה.
ישראל סיימה חמישית בבית ובמקום ה-17 בטורניר.
סגל הנבחרת: גל מקל, עידן זלמנסון, נמרוד לוי, ים מדר, ג'ייק כהן, גיא פניני, רפי מנקו, רומן סורקין, תמיר בלאט, יובל זוסמן, דני אבדיה ותומר גינת.
משחקי מוקדמות אליפות העולם החלו כעשרה חודשים לפני טורניר הגמר של אליפות אירופה 2022. בעקבות העפלתה של ישראל לטורניר הגמר של אליפות אירופה, היא העפילה אוטומטית לשלב השני של טורניר המוקדמות.
בשלב זה, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ד יחד עם נבחרות גרמניה, פולין ואסטוניה, כאשר שלוש הראשונות בבית מעפילות לשלב הבתים האחרון.
ישראל פתחה את משחקיה בניצחון ביתי 61-69 על פולין ובניצחון חוץ באסטוניה 69-79. בשלושת משחקיה הבאים הפסידה ישראל בבית לגרמניה 71-67 וכן במשחקי החוץ בגרמניה 84-80 ובפולין 85–90 אחרי הארכה.
ישראל סיימה את משחקיה בבית המוקדם בניצחון ביתי על אסטוניה 77–96 ובכך העפילה לשלב השלישי מהמקום השני בבית.
בסיבוב השלישי שובצו גרמניה, ישראל ואסטוניה לבית עם נבחרות פינלנד, סלובניה ושוודיה כאשר כל הנבחרות גוררות עימן את תוצאות משחקיהן מהשלב הקודם.
ישראל פתחה את משחקיה בשלב זה בהפסד 79-73 בפינלנד ובהפסדים ביתיים 95-83 לשוודיה ו-75-62 לסלובניה.
בעקבות הפסדים אלה, איבדה ישראל סיכוי להעפיל לאליפות העולם.
במשחקיה הנותרים ישראל הפסידה בשוודיה 71-68 ואחר כך הפסידה בבית לפינלנד 97-95 אחרי הארכה.
במשחקה האחרון ניצחה ישראל בסלובניה 79–87 וסיימה במקום החמישי בבית.
מאזנה של הנבחרת בטורניר היה ארבעה ניצחונות ושמונה הפסדים.
מוקדמות הטורניר הקדם אולימפי פריז 2024
אריאל בית הלחמי מונה למאמן נבחרת ישראל במקומו של גיא גודס.
ישראל השתתפה במוקדמות הטורניר הקדם אולימפי, שהמנצחת בו העפילה לטורניר הקדם אולימפי של הכדורסל באולימפיאדת פריז (2024).
בסיבוב הראשון, שהתקיים באסטוניה, שובצה ישראל בבית א' עם , ו, כאשר שתי הראשונות מעפילות לשלב הבא.
במשחקה הראשון ניצחה ישראל את מקדוניה 86–65, במשחקה השני גברה על צ'כיה 80–67 ובמשחק האחרון הפסידה לאסטוניה המארחת 65–67, אך העפילה לשלב הבא מהמקום הראשון בבית.
בחצי גמר הטורניר, שנערך בגליביצה, פולין, הפסידה ישראל ל 77–86 ואיבדה סיכוי להעפיל למשחקים האולימפיים.
בעקבות העפלתה של ישראל לסיבוב השלישי במוקדמות אליפות העולם 2023, היא העפילה אוטומטית לשלב האחרון במוקדמות אליפות אירופה.
היא שובצה בבית עם סלובניה, אוקראינה ופורטוגל, כאשר שלוש הראשונות מעפילות לטורניר הגמר של אליפות אירופה וכן למוקדמות אליפות העולם בכדורסל 2027.
במשחקה הראשון ניצחה ישראל בפורטוגל 70-72. במשחקה השני הפסידה ישראל בסלובניה 79–88. במשחקה השלישי ניצחה ישראל את אוקראינה 73-86 במשחק חוץ שנערך בלטביה, עקב מלחמת אוקראינה–רוסיה.
יומיים לאחר מכן גברה ישראל על אוקראינה 75-88 במשחק נוסף שנערך בלטביה, הפעם כמשחק בית של נבחרת ישראל עקב מלחמת חרבות ברזל.
בעקבות הניצחון העפילה ישראל לטורניר הגמר.
בשני משחקיה הביתיים האחרונים, שגם הם נערכו בלטביה, ניצחה ישראל את פורטוגל 78-84 ואת סלובניה 74-84.
ישראל שובצה לבית ד, שמשחקיו נערכו בקטוביץ, פולין, יחד עם נבחרות צרפת, סלובניה, פולין המארחת, בלגיה ואיסלנד, כאשר ארבע הראשונות מעפילות לשמינית הגמר.
במשחקה הראשון ניצחה ישראל את איסלנד 71-83. במשחקה השני הפסידה ישראל לפולין המארחת 66-64. במשחקה השלישי הפתיעה ישראל את צרפת 69-82. במשחקה הרביעי ניצחה ישראל את בלגיה 89-92 והבטיחה בכך העפלה לשמינית הגמר.
במשחקה האחרון בשלב הבתים הפסידה ישראל לסלובניה 106-96 וסיימה במקום הרביעי בבית.
בשמינית גמר הטורניר, שנערך בריגה, לטביה, הפסידה ישראל ליוון 84-79 והודחה מהטורניר.
בכך סיימה ישראל במקום ה14 בטורניר.
סגל הנבחרת: ים מדר, בר טימור, קאדין קרינגטון, גיא פלטין, איתן בורג, יובל זוסמן, רפי מנקו, דני אבדיה, תומר גינת, נמרוד לוי, רומן סורקין, איתי שגב.
בעקבות העפלתה של ישראל לטורניר הגמר של אליפות אירופה, היא העפילה אוטומטית לשלב השלישי של טורניר המוקדמות.
בשלב זה, שנערך בשיטת בית וחוץ, שובצה ישראל לבית ה יחד עם נבחרות גרמניה, קרואטיה וקפריסין, כאשר שלוש הראשונות בבית מעפילות לשלב הבתים האחרון.
במשחקה הראשון הובסה ישראל בגרמניה 89-69. במשחק השני, שנערך בלטביה כמשחק בית של ישראל, הפסידה ישראל לקרואטיה 85-71.
ההיסטוריה של מכניקת הזורמים, המדע המתאר כיצד זורמים נעים ואת הכוחות הפועלים עליהם, מתוארכת לימי יוון העתיקה.
בציוויליזציות הקדומות נעשה שימוש בידע על התנהגות נוזלים לצורך תכנון סירות ופרויקטים הידראוליים להגנה מפני שיטפונות, השקיה, תכנון תעלות ניקוז, ואספקת מים.
העקרונות היסודיים של ההידרוסטטיקה נוסחו על ידי ארכימדס בספרו על גופים צפים, בערך בשנת 250 לפנה"ס.
בספר זה, ארכימדס מפתח את עקרון הציפה, הידוע גם כחוק ארכימדס.
העיקרון קובע שגוף המשוקע בנוזל חווה כוח עילוי השווה למשקל הנוזל שהוא דוחה.
ארכימדס טען שכל חלקיק בנוזל חווה לחץ זהה מכל כיוון, וחקר את מצב שיווי המשקל של גוף מוצק הצף בנוזל בהינתן צורת הגוף ויחס הצפיפויות בין החומר ממנו הוא עשוי לנוזל.
בבית הספר היווני באלכסנדריה, שפרח תחת חסותם של בני תלמי, ניסיונות נעשו בבנייה של מכונות הידראוליות, ובערך בשנת 120 לפנה"ס מזרקת הדחיסה, הסיפון, ומשאבת הבוכנה הומצאו על ידי קטסיביוס והרון מאלכסנדריה.
בעוד הסיפון הוא כלי פשוט, משאבת הבוכנה היא המצאה מורכבת, שלא ניתן היה לצפות לה בתקופה בה מדע ההידראוליקה היה בוסרי למדי.
קרוב לוודאי שקטסיביוס המציא אותה כאשר צפה בפעולת הגלגל המצרי (שנקרא גם Noria), שהיה סוג של משאבת שרשרת, בה סדרה של סירים בהיקף הגלגל נשאו עמם מים.
במאה ה-9 לספירה, ספרם של האחים Banū Mūsā בשם Book of Ingenious Devices הציג מספרי אמצעי בקרה אוטומטית לשליטה על זורמים.
הם גם תיארו צורה מוקדמת של בקר משוב לשליטה על נוזלים.
הם תיארו גם מספר סוגי שסתומים, ביניהם השסתום החרוטי, הברז ומספר סוגי שסתומים נוספים.
בעלות חשיבות מיוחדת היו המשאבות שלו להרמת מים.
השימוש הידוע הראשון של גל ארכובה במשאבת שרשרת היה באחד ממכונות ה- saqiya של אל-ג'זארי.
מכניקת הזורמים החלה לקבל צביון מדעי אמיתי לאחר עבודתו של אייזק ניוטון בתחום, אשר לראשונה אפשרה לחקור את הדינמיקה של זורמים, ולא רק את המצבים הסטטיים שלהם.
ב'פרניקיפיה' ניוטון גם שפך אור על השפעת החיכוך הפנימי על מהירות הנוזל, ותיאר את המודל הראשון לנוזל צמיג, שנקרא מאז מודל הזורם הניוטוני, והציג את המושג של צמיגות.
תשומת הלב של ניוטון הופנתה גם להתרוקנות של מים ממכלים דרך חורים בתחתית שלהם.
הוא הציע לערוך ניסוי עם מכל גלילי מלא במים מחורר בתחתיתו בחור קטן ממנו המים זרמו החוצה, ובנוסף שלמכל יסופקו מים באופן כזה שמפלס המים בו תמיד יישאר זהה.
לאחר מכן הוא הניח שגוף המים הגלילי מחולק לשני חלקים; הראשון, לו הוא קרא "קטרקט", הוא גוף סיבוב של היפרבולה מהמעלה החמישית מסביב לציר המכל הגלילי, והשני הוא שאר המים במכל.
הוא התייחס לכל שכבה אופקית של הקטרקט כאילו היא בתנועה, ואילו אל שאר המים הוא התייחס כאילו הם במנוחה.
כאשר התוצאות של התאוריה שלו הושוו עם הכמות האמיתית של המים שזרמו החוצה מהמכל, ניוטון הסיק כי המהירות שבה המים יצאו מהמכל שווה לזו שגוף נופל ישיג כאשר הוא מופל מגובה ששווה למחצית גובה המים במכל.
המסקנה הזאת הייתה לגמרי אירונית ובלתי ניתנת ליישוב עם העובדה הידועה שסילוני מים מתרוממים כמעט לאותו גובה כמו המאגרים מהם הם נפלטו, וניוטון היה מודע להסתייגות הזאת.
בהתאם לכך, במהדורה השנייה של הפרינקיפיה, שהופיעה ב-1713, הוא בחן מחדש את התאוריה שלו.
עד אז הוא כבר גילה תופעה של היצרות בעורק הזרימה (ונה קונטרקטה) שנפלט מהמכל, ומצא, שבמרחק של קוטר אחד של המפתח, החתך של הסילון מוצר ביחס שהוא השורש הריבועי של שתיים.
הוא החשיב לפיכך את החתך המוצר של הסילון כחור האמיתי ממנו קצב התרוקנות המים צריך להיות מוסק, והמהירות של המים הייתה כך אודות למלוא הגובה של המים במכל; כך התאוריה שלו הפכה לתואמת יותר את תוצאותיהם של ניסויים.
ניסוח חוקי התנועה וחקר הגרר
בספרו פרינקיפיה, שפורסם ב-1687, ניסח ניוטון את חוקי התנועה שלו, ובכך אפשר לחקור את הדינמיקה של גופים.
כשהוא חמוש גם בכלים של החשבון האינפיניטסימלי, עלה בידו לנסח מודל איכותי וכמותי ראשון להתנגדות של זורמים לתנועת עצמים בתוכם, שנקראת גם כוח הגרר, וכך עלה בידו לנסח את "כלל ריבוע המהירות של ניוטון" - שכוח ההתנגדות של זורם לתנועה של עצמים בתוכו יחסי למהירות תנועת העצמים בריבוע.
ניוטון טען גם שכוח ההתנגדות שפועל על פלטה הנטויה בזווית יחסית לכיוון הזרימה המציפה יחסי לסינוס בריבוע של זווית ההטיה, במה שזכה לכינוי כלל הסינוס בריבוע של ניוטון (Newton's squared sine law).
הכלל אינו נכון לתחום המהירויות הרלוונטי לחיי היום יום אך, באופן מפליא, הוא נכון במדויק לזרימה היפר-קולית.
באותו ספר, ניוטון גם חקר את צורת הגופים בעלי התנגדות הידרודינמית מינימלית, באחד היישומים הראשונים של חשבון הווריאציות.
ניוטון היה גם הראשון שחקר את הנושא הקשה של תנועת גלים, והציע את המודל הראשון להתקדמות גלי קול.
בשנת 1738 פרסם דניאל ברנולי את עבודתו Hydrodynamica seu de viribus et motibus fluidorum commentarii, שהייתה מהחשובות והחלוציות בתחום.
בספרו ברנולי ניסח את המשוואה המתמטית הראשונה שבכוחה לתאר את הדינמיקה של זורמים - משוואת ברנולי.
משוואת ברנולי קובעת שאם מסתכלים על קווי זרימה של זורם, אזי היכן שמהירות הזורם עולה הלחץ בו יורד, ולהפך.
משוואת ברנולי סיפקה לראשונה כלי מתמטי לניתוח הזרימה של זורמים.
בספרו, ברנולי נגע בתופעות רבות הקשורות בזרימה, וביניהן: הלם מים, ונה קונטרקטה ועוד.
חשיבותו של ספרו של ברנולי לא התמצתה רק בגילוי משוואת ברנולי, אלא שהוא גם ייסד את חקר הנצילות של מכונות הידראוליות, ובכך תרם רבות גם לטכנולוגיה ההידראולית.
לאחר שזיהה את האפקטים העיקריים המגבילים את הנצילות התאורטית של מכונות מסוימות, כגון האופי הטורבולנטי של זרימת המים והיווצרות חללים בזרימה (קביטציה), ברנולי נתן חסמים עליונים על הנצילות התאורטית שלהם.
המתמטיקאי והפיזיקאי השווייצרי לאונרד אוילר סיפק תיאור מלא לזרימה של זורמים דחיסים בהיעדר צמיגות עם ההצגה של משוואות אוילר - מערכת של שלוש משוואות המייצגות שימור מסה, שימור תנע ושימור אנרגיה בזרימה.
משוואות אלו סיכמו בצורה אלגנטית את כל הידוע בנוגע לתנועת זורמים לא צמיגים עד לאותה תקופה, וניתן להסיק מהן למשל את משוואת ברנולי.
עם זאת, פתירת המשוואות האלו במקרה הכללי היה מעבר להשגה של המתמטיקה בתקופה.
אוילר תרם גם להיבטים המעשיים יותר של מכניקת הזורמים, ופרסם סט של משוואות שהן מרכזיות בתאוריה של תכנון משאבות טורבינה - Euler's pump and turbine equation.
משוואות אלו מתארות את ההספק, הנצילויות ופרמטרים מרכזיים אחרים בתכנון משאבות טורבינה.
במאמר מדעי חלוצי וחשוב ביותר משנת 1851, סטוקס גזר את הביטוי לגרר הפועל על כדור הנע דרך זורם צמיג בגבול של מספרי ריינולדס נמוכים.
תוצאה זו היא אחת התוצאות הקלאסיות והחשובות בהידרודינמיקה עם מספרי ריינולדס נמוכים, והיא אחת התוצאות המשמעותיות הראשונות בתחום; בפיתוח החוק סטוקס עשה שימוש נרחב בכלים של האנליזה הווקטורית, ענף מתמטי שסטוקס היה ממייסדיו.
היסטוריה של מוסד האפיפיורות הוא המונח המתייחס לחקר ההיסטוריה של אפיפיוריי הכנסייה הרומית קתולית מאז הקמתה ועד היום.
היא מתחילה בשנת 32 לספירה, בה הוקם מוסד האפיפיורות על ידי פטרוס הקדוש, שתפקידו היה להחליף את מקומו של ישו בעולם הארצי.
היא עברה דרך אישים חשובים דרך גרגוריוס הגדול, יוליוס השני ויוחנן פאולוס השני, והושפעה מאישים לא אפיפיורים רבים כדוגמת קרל הגדול, קונסטנטינוס הגדול ונפוליאון בונפרטה.
פטרוס השליח נחשב במסורת הקתולית כאפיפיור הראשון.
הוא חי ופעל בארץ ישראל במאה ה-1 לספ'.
פטרוס הקדוש נולד בשם שמעון בתל בית צידה שכיום בתחומי מדינת ישראל, ורק בהמשך קיבל את שמו המוכר פטרוס (מילולית בעברית: סלע).
רוב המידע הידוע כיום אודות קורות חייו מקורו בברית החדשה.
פטרוס הקדוש חי בתוך תחומי היישוב כפר נחום שעל שפת הכנרת בעת פועלו של ישו בארץ.
במהלך חייו הוא הפך לאחד מתלמידיו החשובים ביותר של ישו (שנים-עשר השליחים).
חשיבותו של פטרוס מבין שליחיו של ישו בתקופת חייו שנויה במחלוקת, אך ההנחה כיום היא שלוקאס, שכתב חלק גדול מהבשורות ייחס לפטרוס חשיבות גדולה בהרבה והלל אותו עד מאוד - דבר שגרם לו להפוך לאחת משתי הדמויות החשובות בהיסטוריה של הנצרות ביחד עם יוחנן המטביל אחרי ישו עצמו.
פטרוס עצמו נטבל והצטרף לחבר המטבילים בהנהגתו של יוחנן המטביל, כל זאת כאשר אנדראס הקדוש (אחיו הצעיר) היה נוכח בתהליך ההטבלות והיה חבר בו גם הוא.
לפי הסיפור המפורסם, כאשר ישו ביקר במקום ההטבלה יוחנן המטביל הצביע עליו ואמר "הנה זה האלוהים".
אנדראס הקדוש הצטרף אל ישו בהליכותיו ובילה איתו כיום שלם אחד.
בסוף יום זה הוזמן פטרוס אל הבית בו שהה ומיד הצהיר אנדראס הקדוש-"מָצָאנוּ אֶת־הַמָּשִׁיחַ".
ישו ניגש אל פטרוס ואמר לו כך:
פטרוס המשיך לחיות בחברתו של ישו, ולכך הופיע גם בארוחה בקנה.
הוא המשיך במקצועו כדייג בנוסף להיותו מטביל.
בהמשך חייו הוא קיבל מישו את ההצעה המשמעותית ביותר בחייו- להיות אחד משנים עשר תלמידיו הקרובים, הנקראים גם שנים עשר השליחים, אל פטרוס הצטרף גם אחיו הקרוב אנדראס.
פטרוס ואנדראס המאורסים שהיו שניהם דייגים בכנרת, היו ידועים אצל ישו כדייגים ולכן הוא אמר להם את המילים הבאות:
פטרוס מתואר כמי שהשתלב בחברת ישו במהירות רבה, ונהפך לתלמידו הבולט ביותר.
נראה גם כי לישו היה יחס מיוחד לפטרוס.
הוא פנה אליו פעמים רבות במיוחד רק אליו באופן ספציפי והוא גילה אליו קירבה מיוחדת כשקרא את שמו ראשון מכל שמות השליחים.
בהמשך המאוחר של הבשורות מופיע פטרוס ברומא.
הוא נהפך למיסיונר והנהיג קהילה נוצרית קטנטנה בתוך העיר.
חייו של פטרוס מעורפלים למדי וכמעט ואין עדויות או תיעוד עליהם.
אגדה אפשרית שאכן קרתה הייתה הריב בינו לבן שמעון מאגוס ששופכת כבר יותר אור על חייו שם.
בכל מקרה לפי האמונה הנוצרית נצלב בסבל רב שם פיטר כשהוא הפוך כאות סימן לכיבוד דרך צליבתו של ישו ולפי חלק מסורות הנוצריות נקבר במתחם הקרוי כיום קריית הוותיקן (המחוזקות (אך וודאיות) על ידי עדויות ארכאולוגיות מהמאה ה-20) ב-29 ביוני בשנת 67 לספירה או 13 באוקטובר שנת 64 לספירה.
בתקופתו של לינוס הקדוש, הבישוף השני של רומא, הנצרות עדיין הייתה לא יותר מכת מאמינים קטנה ונדחת בעיר הרומאית שהושפעה מיוון הקלאסית.
לינוס היה מקרוב לפטרוס הקדוש ונקבר בסופו של דבר כנראה לצידו.
ידוע כי הוא נולד בטוסקנה ושלט שתים עשרה שנים, ארבעה חודשים ושנים עשר ימים.
בזמן שלטונו השמרנות הדתית עלתה במקצת בחבר הקבוצות הנוצריות ובהן הוחלט כי כל הנשים יענדו כיסוי ראש כשהם נמצאות בכנסייה, מנהג הקיים עד היום בקרב נוצריות רבות.
ללינוס יש כמו כל הקדושים האחרים חג בשנה, ולו נבחר ה-23 בספטמבר.
מותו עצמו נתון במחלוקת, עקב עדויות האומרות כי מותו היה מות קדושים, ואחרות הפוסלות זאת.
לאחר התנצרותה של האימפריה הרומית
לאחר התנצרותה של האימפריה הרומית בתחילת המאה ה-4 לספ', הפכו בישופי רומא למעין מושלים של העיר רומא עבור הקיסר הרומי, לאחר שהבירה הפוליטית של האימפריה עברה לקונסטנטינופול.
מנפילת האימפריה הרומית ועד המאה ה-8
בעקבות נפילת האימפריה הרומית ב-476 לספ', נאלצו האפיפיורים להתמודד עם מציאות של ממלכות ברבריות שונות בשטחה של איטליה, שחלקן היו עוינות את האפיפיורות, ולכן נאלצו לנהל דיפלומטיה של קבלת חלק מדרישותיהם של אותם מלכים ברבריים על מנת למנוע מהם לפלוש לרומא ולחסל את מוסד האפיפיורות.
בנוסף, נאלצו האפיפיורים לנהל מדיניות פייסנית באופן חלקי כלפי הקיסרים הביזנטיים שישבו בקונסטנטינופול.
מצב זה השתנה במידה רבה ב-754, לאחר שהמלך הצרפתי פפין כבש שטחים במרכז איטליה והעביר אותם לשליטת האפיפיור.
כך קמה מדינת האפיפיור, שהתקיימה עד 1870.
מקובל לציין את תחילתה של התאוריה הקוונטית במאמר של מקס פלאנק משנת 1900 שעסק בקרינת גוף שחור, בו הופיעה לראשונה במובלע ההשערה שאנרגיה בתנאים מסוימים אינה יכולה לקבל כל ערך אלא משתנה בקפיצות.
נהוג גם לציין את מאמרו של אלברט איינשטיין מ-1905, שבו הציג את השערתו המהפכנית שהאור מורכב ממנות (קוונטות) נפרדות של אנרגיה, ושבעזרתה הסביר תופעות ידועות הקשורות באפקט הפוטואלקטרי.
תאוריות אלו נודעו לאחר מכן באופן קולקטיבי כ"תאוריית הקוונטים הישנה", והתאפיינו בשילוב שלא תמיד הוסבר היטב בין העקרונות הקוונטים החדשים והעקרונות הישנים מהפיזיקה הקלאסית, וזכו להצלחות לצד קשיים מרובים.
המונח מכניקת הקוונטים נטבע על ידי מקס בורן ב-1924, והבסיס המתמטי שלה הונח בשנים 1925-1926 במספר צורות שהתגלו כשקולות, על ידי ורנר הייזנברג, ארווין שרדינגר ואחרים.
התאוריה התגלתה כמהפכנית לא רק בקוונטיזציה ממנה צמחה, אלא גם בהחלפתם של הדימויים הוויזואליים האינטואיטיביים של הפיזיקה הקלאסית במושגים מתמטיים מופשטים, ובהצבת מגבלות על יכולתנו לצפות בעולם ולבצע תחזיות.
כמה עמדות ואמירות מדיון זה הפכו מפורסמות בתרבות הפופולרית, כגון האמרה המבוססת על ציטוט של איינשטיין "אלוהים לא משחק בקוביות", והניסוי המחשבתי הידוע בשם החתול של שרדינגר.
ב-14 בדצמבר 1900, במאמר של מקס פלאנק הופיעה השערה מהפכנית: האנרגיה של קרינה בתדירות נתונה, שעד אותה עת נחשבה לגודל רציף, היא למעשה גודל בדיד, כלומר עשויה מאוסף של מנות (קוונטות) נפרדות וזהות.
מכאן שגם מדידות הקשורות בה יתנו תמיד תוצאה המאולצת למכפלות מסוימות של קבוע (המכונה היום קבוע פלאנק) במספר טבעי, ולא מספר ממשי שרירותי.
פלאנק הגה השערה זו במחקריו על גוף שחור, עצם אידיאלי הבולע באופן מושלם קרינה אלקטרומגנטית, אך פולט קרינה אלקטרומגנטית משל עצמו התלויה בטמפרטורה שלו.
עוצמתה של קרינה זו וההתפלגות שלה לאורכי גל נחקרה החל משנת 1859 שבה הוצגה הבעיה לראשונה על ידי גוסטב קירכהוף, אך התבררה כבעיה קשה לפתרון.
בשנת 1894 ניסח וילהלם וין חוק המתאר את התפלגות אורכי הגל כפונקציה של הטמפרטורה.
חוק זה נגזר בתחילה באופן אמפירי למחצה, והתגלה מאוחר יותר כבלתי מדויק בתחומי אורכי הגל הארוכים.
(כיום המונח חוק וין מתייחס לחוק מדויק העוסק רק בהסחה של ההתפלגות עם שינוי הטמפרטורה, ולא לחוק המקורב המתאר את ההתפלגות כולה).
מאוחר יותר, ב-1905, חוק אחר, חוק ריילי-ג'ינס, נוסח על סמך עקרונות הפיזיקה הקלאסית.
חוק זה תאם את התוצאות האמפיריות באורכי הגל הארוכים דווקא, אך ניבא אנרגיה אינסופית לאורכי הגל הקצרים, דבר שזכה לשם "קטסטרופת העל סגול".
פלאנק, מומחה לתרמודינמיקה חקר את הנושא בשנים 1895-1900, מתוך מוטיבציה ראשונית למצוא תהליך שאינו הפיך, ובכך לבסס את חוקי התרמודינמיקה כעקרונות מוחלטים, ולא כחוקים סטטיסטיים, כפי שנטען על ידי לודוויג בולצמן כמה שנים לפני כן.
מחקרים אלו הובילו לכמה פרסומים אודות ההתפלגות של אורכי הגל שהתבררו כשגויים, ביניהם הסבר של חוק וין האמפירי על סמך הפיזיקה הקלאסית, אולם תוצאות של ניסויים חדשים שנערכו במוסד הפיזיקלי טכנולוגי של הרייך ב-1899 ו-1900 הראו כאמור שהנוסחה אינה מדויקת.
במאמרו משנת 1900 הציג פלאנק נוסחה חדשה לתיאור התפלגות.
הוא ביסס את הנוסחה על עקרונות פיזיקליים, בפרט חוקי התרמודינמיקה, ושיטות הדומות לשיטותיו של בולצמן.
הוא הוסיף עליהן השערה נוספת, שהוצגה כחלק מהותי בחישוב, אודות אופייה הקוונטי של האנרגיה, כלומר שהאנרגיה הכוללת של המערכת היא סכום של מנות בדידות שמתחלקות בין המתנדים, כלומר אורכי הגל השונים, במערכת.
גודל המנה קשור בקבוע המכונה היום קבוע פלאנק, שהמשיך למלא תפקיד מרכזי בניסוחיה השונים של מכניקת הקוונטים.
נוסחה זו התאימה לממצאים האמפיריים.
היסטוריונים של המדע חלוקים ביניהם עד כמה מאמר זה מייצג את תחילתה של ההשערה הקוונטית כשינוי מהותי מהפיזיקה הקלאסית.
יש הטוענים שהאופן הלא סטטיסטי שבו התייחס לחוקי התרמודינמיקה (ממנו נסוג לאחר מכן) אפשר את חשבון מנות האנרגיה גם במסגרת הפיזיקה הקלאסית, ולמעשה בהסבריו נשען דווקא על רציפות בדינמיקה של המערכת.
פלאנק עצמו תיאר במכתב מ-1931 את הגיית ההשערה כאקט של ייאוש, וכתב "הייתה זו הנחה פורמלית לחלוטין, ולא הקדשתי לה מחשבה רבה, פרט לכך שבכל מחיר עלי להשיג תוצאה חיובית".
אולם בשנים שלאחר פרסום המאמר הכיר פלאנק במהפכנותה של השערה זו.
ובעקבות אריסטו נתגבש ויצא לכלל הגדול והמפורסם Natura non facit saltus (הטבע אינו מהלך בקפיצות).
אולם גם במבצרו זה של מדעי הפיזיקה, שכבוד קדומים חופף עליו, פרץ המחקר בן זמננו פרצה רחבה."