tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
10 התמודדות מול החזרים מהסביבה טובה מאוד טובה מאוד מוגבלת טובה במכ"ם CW ההחזרים מהסביבה הנייחת מתאפסים כי אין להם סטית דופלר.
במכ"ם פולסים יש גם לסביבה הנייחת הדים חוזרים, איתם המערכת נידרשת להתמודד.
11 דיוק במדידת טווח למטרה אין טובה מאוד בינונית טובה מאוד מדידת המרחק על ציר התדר מדויקת יותר מהמדידת על ציר הזמן.
מכ"ם פולסים מודד טווח רק על בסיס מדידת זמן קליטת הפולס המוחזר, שהוא אירוע חד פעמי עבור הפולס.
בעיבוד דופלר החישוב מתבצע על בסיס הפרש התדר לאורך זמן רב, תהליך שמאפשר אינטגרציה בחישוב לשיפור הדיוק.
12 עמידות לל"א טובה מאוד טובה מאוד פחות טובה טובה לדוגמה מוץ שתנועתו נגרמת רק מהרוח, מהירות זו עשויה להיות איטית ביחס למהירות המטרות, ועל כן קל לבטל אותה בחישוב דופלר.
המידע בטבלה הוא מידע יחסי בלבד, מאחר שמכ"ם CW שמחירו עשרות דולרים ומשקלו פחות מקילו, שונה ממכ"ם CW שמחירו מאות אלפי דולר ומשקלו טונות.
יתרון נוסף של מכ"מי CW בשימושים צבאיים שצץ מבלי שהתכוונו אליו מלכתחילה, הוא ההפרעה שהם מייצרים לכל מערכות הל"א של הצד השני מאחר שמערכות אלו מתרכזות בקליטת הפולסים של המכ"מים בזירה (מכ"מי פולס הם מרבית הזירה הצבאית).
במצב זה שידורי CW גורמים לפגיעה בביצועים של מערכות הל"א.
למכ"ם גל רציף שימושים צבאיים ואזרחיים כאחד.
כללית מכ"ם CW לא מאופנן משמש בעיקר כגלאי תנועה ומד מהירות ובעיקר מול מטרה בודדת.
מכ"ם FMCW משמשים בעיקר למדידת מרחק, גובה ומהירות.
בישראל מפותחים ומיוצרים מכ"מי גל רציף מזה עשרות שנים במפעל אלתא שהוא למעשה בית המכ"ם של ישראל, בדרך כלל על פי דרישות לקוחותיה בעולם וחלקם לדרישות מערכת הביטחון, מכ"מים אלו נמצאים בשימוש זרועות האוויר, ים ויבשה בצה"ל.
דוגמאות למכ"מי גל רציף מתוצרת ישראל הם:
ELM-2226 מערכת מכ"ם להגנת חופים.
ELM-2112 מערכת התרעה טקטית למשימות מגוונות.
מערכות התראה אווירית המשולבות במערכות טילים.
מערכות גילוי והתראה למיניהן, ראו דוגמאות למעלה.
מערכות ביות לטילי נ"מ בביות חצי-אקטיבי.
בביות חצי-אקטיבי הפלטפורמה המשגרת את טיל האוויר אוויר מאירה את המטרה באמצעות מכ"מ גל רציף שלה והטיל מתביית על הגל החוזר מהמטרה.
דוגמה למערכות כאלו הם AIM-7 ספארו ומשפחת טילי Standard והפלטפורמות המשגרות מגוונות, מוטסות, מושטות או קרקעיות.
מכ"ם לרכישת מטרות, לדוגמה מכ"ם FMCW סובייטי מדגם Clam Shell המיועד להעביר מטרות מנמיכות טוס למערכת בקרת האש של סוללת SA-10, מכ"ם CW מדגם MIM-23 בסוללת טילי הוק.
מכ"ם לחיפוש אווירי, ציון מטרות והכוונת מטוסי קרב.
לדוגמה מכ"ם FMCW סובייטי מדגם Bar Lock למכ"ם זה פותחו שיפורים וגרסאות רבות בשנות שירותו הממושכות.
מדי גובה המותקנים במטוסים (דוגמת F-14 טומקט ו-OV-1 מוהוק) ומל"טים.
מדי גובה בטילים, (בעיקר טילים כנגד מטרות שטח: קרקע וספינות - שם יש יתרון לפגיעה במטרה בגובה נמוך).
מעקב בזמן אמת אחר פגזי ארטילריה.
בענפי ספורט ישנם יישומים רבים: מדידת מהירות המכוניות במרוצי מכוניות, אמצעי מדידת מהירות הכדור בגולף, כדורגל, כדוריד, טניס, בייסבול וכיוצ"ב, כמו גם בספורט חורף מדידת מהירות במסלולי מזחלות, בקפיצות סקי או בסקי במורד.
מכ"ם משטרתי למדידת מהירות כלי רכב, לדוגמה ה"דבורה".
מכ"ם לבקרת תעופה אווירית, בשדות תעופה וכו'.
מכ"ם FMCW מוטס למדידת עובי השלג.
שימוש במכ"מי FMCW לצורכי רפואה נמצאים בתהליכי פיתוח והוכחה.
שימושים ביישומים חודרי קיר וכמכ"ם חודר קרקע (GPR-Ground Penetrating Radar).
מכ"ם FMCW בתדר גבוה משמש גם לבדיקת פגמים במוצרים ארוזים.
מכבי עירוני אום אל-פחם ידועה גם כצעירי אום אל-פחם היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר אום אל-פחם, המתמודדת בליגה א' צפון.
הקבוצה הוקמה בשנת 1972 ושיחקה במרבית הזמן בליגות הנמוכות.
את הקפיצה הגדולה ביצעה הקבוצה בסיום עונת 2008/2009 כשהעפילה לליגה א' צפון בה שיחקה שנתיים.
בסיום עונת 2010/2011, העפילה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לליגה הלאומית
בעונת 2011/2012 בליגה הלאומית סיימה הקבוצה במקום 10, באותה עונה במועדון שיחק אבי אלפסי שהמשיך לעונה נוספת.
בעונת 2012/2013 בליגה הלאומית סיימה במקום 12.
בתחילת עונת 2013/2014 הורדה הקבוצה לליגה א' מכיוון שלא הצליחה לגייס סכום כסף על מנת לפתוח את העונה בלאומית.
למרות זאת, ב-24 בספטמבר 2013 קבע בית הדין העליון של ההתאחדות לכדורגל כי הקבוצה תישאר בליגה הלאומית ותספוג עונש של הפחתת חמש נקודות.
לאורך העונה שיחקה הקבוצה בעיקר עם שחקני נוער, ובסופה ירדה לליגה א' ורשמה את אחת העונות הגרועות לקבוצה בהיסטוריה של הליגה, כאשר סיימה עם 4- נקודות לאחר שהפסידה בכל משחקיה פרט למשחק אחד בו סיימה בתיקו 0–0 מול הפועל ראשון לציון.
בסיום עונת 2014/2015 ירדה לליגה ב' לאחר שהפסידה ב-29 משחקים, השיגה תוצאת תיקו אחת ולא ניצחה במשך כל העונה.
הקבוצה סיימה עם 0 נקודות לאחר שהופחתה לה נקודה במהלך העונה.
באמצע עונת 2016/2017 פסקה ההתאחדות לכדורגל שהקבוצה תורד בסיום העונה לליגה ג', וזאת לפי פסיקת פיפ"א עקב אי תשלום חוב לאחד משחקניה הזרים ששיחק אצלה בתקופה בה שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית.
בסיום עונת 2018/19 חזרה מכבי אום אל פאחם לליגה ב אחרי שנתיים של היעדרות אחרי ניצחונות במשחקי מבחן על עין סהלה, בית"ר חיפה והפועל דליית אל כרמל.
בשנת המועדון התפרק וקם מחדש בליגה ג' תחת השם "צעירי אום אל-פחם".
בסיום העונה הראשונה של המועדון העפיל לליגה ב' ובעונת העפילה לליגה א'.
בעונת 2023/24 בליגה א' סיימה הקבוצה במקום 12.
בספטמבר נחקרו אנשי הנהלה וכמה משחקני הקבוצה בחשד להטיית משחקים.
במהלך עונת 2024/25 הופחתו לקבוצה 8 נקודות בעקבות "ראיות לכאורה המעידות על ניסיונות להשפיע על תוצאות משחקים".
לאחר עסקת טיעון הוחזרו הנקודות לקבוצה.
בעונה זו סיימה הקבוצה במקום 4.
בגביע המדינה בכדורגל 2024/2025 הגיעה לסיבוב שמיני והפסידה בו להפועל עכו.
בגביע המדינה בכדורגל 2025/2026 הגיעה לסיבוב שישי והפסידה בו למכבי אתא ביאליק.
מכבי אבישי מוצקין (נקראת גם: מכבי מוצקין) היא קבוצת כדוריד ישראלית מהעיר קריית מוצקין, המתמודדת בליגת העל בכדוריד.
הקבוצה הוקמה בשנת 1967 על ידי צבי הירש ודודי גושן ומגרשה הביתי היה בבית הספר אחדות בקרית מוצקין.
רוב שחקני הקבוצה שהוקמה (דודי גושן, יוסף טיקוצקי, מאיר מן, אריק ברקוביץ (ברק), איל מסד, רפי רוזנברג, שמעון שמיאל, ירחמיאל גונטובניק, אברהם גונטובניק) היוו את שלד הקבוצה במהלך 8 השנים הראשונות לפעילותה.
בשנתה הראשונה עלתה הקבוצה מליגה ב' לליגה א' ושנתיים לאחר מכן (1974) עלתה הקבוצה מליגה א' לליגה הארצית.
בשנת 1976 עלתה הקבוצה לליגה הראשונה- הליגה הלאומית.
13 הכדורידנים שהשתתפו בעליה הם: יוסף טיקוצקי, יצחק עלמני, איל מסד, דוד גושן (קפטן), יגאל גושן, דב טיקוצקי, מאיר מן, צבי בנדק, דן קליינברג, אלי חן, יצחק קרויצר, חיים קוז'יקרו, יוליאן גרינברג.
במהלך השנים שלאחר מכן ירדה הקבוצה לליגה הארצית ושבה לליגה הלאומית פעמיים, עד לעלייתה בשנות ה-90.
בעונת 2000/2001 השתתפה במסגרת אירופאית בגביע אירופה לקבוצות והפסידה בסיכום שני משחקים לקבוצת "דניס טורקו" מפינלנד.
בעונת 2006/2007 ירדה הקבוצה לליגה הלאומית מהמקום האחרון.
לאחר עונה אחת בלאומית, העפילה בחזרה לליגת העל.
בעונת 2009/2010 הוחזר המאמן יגאל גושן (שאימן את הקבוצה עד שנת 1997) במקומו של רפי קוט.
בעונת 2010/2011 השתלבה הקבוצה בפלייאוף העליון.
ובנוסף הגיעה הקבוצה עד לחצי גמר גביע המדינה והפסידה לקבוצת הפועל ראשון לציון 22-21.
בעונת 2016/2017 נשרה הקבוצה לליגה הלאומית.
מאז שנת 1997 התווספה לשם הקבוצה המילה "אבישי", לזכרו של שנהרג באסון המסוקים.
אבישי היה קפטן קבוצת הנוער ובהמשך שיחק בקבוצת הבוגרים.
המועדון מפעיל מחלקת נוער גדולה.
הקבוצה מארחת באולם הספורט על שם "משה גושן", המכיל 750 מקומות ישיבה.
מנהל: ומנהל מקצועי: צביקה בנדק
מכאן והלאה (במקור: Hereafter) הוא סרט דרמה-פנטזיה אמריקאי משנת 2010 בבימויו של קלינט איסטווד, על פי תסריט מאת פיטר מורגן, בכיכובו של מאט דיימון ואשר הופק על ידי סטיבן ספילברג.
צילומי הסרט החלו באוקטובר 2009, נמשכו עד פברואר 2010 והתקיימו בלונדון, סן פרנסיסקו, פריז והוואי.
הסרט הוקרן לראשונה בספטמבר 2010, במסגרת פסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו.
ברחבי צפון אמריקה הסרט הופץ החל מה-22 באוקטובר 2010.
הסרט מגולל שלושה סיפורים מקבילים על שלושה אנשים אשר מושפעים ממקרי מוות בדרכים דומות - לכל שלושת האנשים יש בעיות של תקשורת עם המתים:
מאט דיימון מגלם את דמותו של ג'ורג', אמריקאי פשוט העובד במפעל, אשר מסוגל לתקשר עם המתים - שעבד במקצועיות בתקשור אבל כבר לא רוצה לתקשר עם המתים;
ססיל דה פראנס מגלמת את דמותה של מארי, עיתונאית הטלוויזיה הצרפתית, ששורדת חוויית סף מוות כאשר צונאמי מכה באוקיינוס ההודי;
התאומים מרקוס וג'ייסון (בגילומם של פרנקי וג'ורג' מק'לארן), שני נערים בריטיים החווים טרגדיה, כאשר ג'ייסון מת בתאונת דרכים מכיוון שניסה לברוח מבריונים ברחוב, בדרכו הביתה.
שם השחקן/ית שם הדמות הערותמאט דיימוןג'ורג'ססיל דה פראנסמאריפרנקי מק'לארןמרקוסאחיו התאום-הזהה של ג'ייסוןג'ורג' מק'לארןג'ייסוןאחיו התאום-הזהה של מרקוס
הסרט קיבל ביקורות שליליות באופן כללי ולציון 46% באתר ריכוז הביקורות Rotten Tomatoes, מתוך 210 ביקורות.
שנה פרס קטגוריה תוצאה 2011 פרס אוסקר פרס האפקטים הוויזואליים הטובים ביותר
מכ"ם גשם או מכ"ם מזג האוויר הוא סוג של מכ"ם (ראשי תיבות של מגלה כיוון ומרחק) המיועד לאתר משקעים, לחשב את תנועתם, ולהעריך את סוגם.
המכ"ם שולח פולסים של גלי רדיו וקולט את הגלים המוחזרים מעננות וממשקעים.
לפי עוצמת הגלים המוחזרים (והפרש הפאזה שנגרם בגלל תנועתם במכ"מי גשם המבוססים על אפקט דופלר), ניתן לחשב את כיוון המשקעים, מהירותם, עוצמתם, ואת גודל החלקיקים.
במהלך מלחמת העולם השנייה התגלה כי מזג האוויר גורם להד הנקלט במכ"ם מבצעי, וכך למעשה ממסך מטרות אויב פוטנציאליות.
פותחו טכניקות לסנן את ההפרעות, אולם מדענים החלו להתעניין בתופעה ולחקור אותה.
זמן קצר לאחר המלחמה הוסבו מכ"מים עודפים לזיהוי משקעים.
מאז מכ"מי גשם התפתחו, וכיום הם בשימוש של שירותים מטאורולוגיים לאומיים, במחלקות מחקר אקדמיות ובתחזית מזג אוויר משודרת.
תוכנות ייחודיות משתמשות בתמונות גולמיות של המכ"ם ליצירת תחזית טווח קצר של מיקום עתידי של משקעים, עוצמות גשם, שלג, ברד, ותופעות מזג אוויר אחרות.
נעשה שימוש בנתונים לתחזית נומרית של מזג האוויר לצורך שיפור הניתוח והתחזית.
במהלך מלחמת העולם השנייה מפעילי מכ"מים צבאיים הבחינו בהד חוזר כתוצאה מגשם, משלג ומשלג מעורב בגשם.
לאחר המלחמה, בחיים האזרחיים, או במסגרת הקריירה הצבאית, החלו חוקרים לעבוד ולחקור הדים אלה.
דייוויד אטלס, חוקר אמריקאי, שעבד תחילה בחיל האוויר ולאחר מכן ב-MIT, פיתח את מכ"מי הגשם המבצעיים הראשונים.
החוקרים הקנדיים ג'.ס מרשל ור.ה.
דוגלאס ייסדו את קבוצת "Stormy Weather" במונטריאול.
מרשל והדוקטורנט שלו, וולטר פלמר, מוכרים היטב בעקבות מחקרם על פיזור גודלי הטיפה בענן (drop size distribution), בגשם בגובה בינוני (mid-latitude rain) שתרם רבות להבנת יחסי ה-Z-R, כלומר הקשר בין ההחזרות למכ"ם (Z) ובין רמת הגשם (R).
בממלכה המאוחדת, המחקר המשיך לעסוק בתבניות הדי המכ"ם ובמאפייני מזג האוויר, כגון גשם מענני שכבה ומענני ערימה.
כמו כן, נערכו מחקרים כדי להעריך את אורכי הגל 1–10 ס"מ.
בשנת 1953 מהנדס האלקטרוניקה דונלד סטגס, שעבד על סקר מים עבור מדינת אילינוי, הקליט לראשונה הד מכ"ם של "הד קרס" (hook echo) הקשור בסופות טורנדו.
בין 1950 ובין 1980, מכ"מי החזרה (reflectivity radars), המודדים מיקום ועוצמת משקעים, אוגדו על ידי שירותים מטאורולוגיים ברחבי העולם.
בשנות ה-70 החלו המכ"מים לעבור תהליכי תקינה, אורגנו ברשתות, ופותחו המכשירים הראשונים ליצירת תמונות מכ"ם.
מספר הזוויות שנסרקו הוגדל ליצירת תמונה תלת־ממדית של המשקעים, וכך התאפשרו חתכי רוחב (CAPPI - Constant altitude plan position indicator) וחתכים אנכיים.
התפתחות המכ"ם קידמה רבות מחקרים על מבנה סופות רעמים; בפרט עבור מיזם הברד של אלברטה (Alberta Hail Project) בקנדה שחקר את הפיזיקה והדינמיקה של סופות ברד, וכן עבור המעבדה הלאומית לחקר סופות חמורות בארצות הברית (National Severe Storms Laboratory - NSSL).
ה-NSSL, שנוסד בשנת 1964, החל בניסויים בתחום סיגנל קיטוב דואלי ובשימושים באפקט דופלר.
במאי 1973 החריב טורנדו עיירה בשם יוניון סיטי, הסמוכה לאוקלהומה סיטי שבארצות הברית.
בפעם הראשונה, מכ"ם דופלר לאורך גל של 10 ס"מ תיעד מחזור חיים שלם של טורנדו.
החוקרים הבחינו בתנועה סיבובית בגובה הענן לפני שהטורנדו נגע בקרקע - חתימת מערבולת-טורנדו (tornadic vortex signature).
המחקר של NSSL סייע לשכנע את שירות מזג האוויר הלאומי של ממשלת ארצות הברית שמכ"ם דופלר הוא כלי חיזוי חיוני.
ייתכן שמתקפת הטורנדו הגדולה ב-3–4 באפריל 1974 וזריעת ההרס בעקבותיה סייעה להשיג משאבים לפיתוחים מאוחרים יותר.
בין 1980 לבין 2000, הפכו רשתות מכ"מי מזג האוויר לנורמה בצפון אמריקה, באירופה, ביפן, בישראל ובמדינות מפותחות אחרות.
מכ"מים קונבנציונליים הוחלפו במכ"מי דופלר, שמלבד מיקום ועוצמה, נותנים מידע גם לגבי מהירות החלקיקים באוויר.
בארצות הברית, ב-1988 החלה לפעול, בתיאום עם מחקר ה-NSSL, רשת המכ"מים המורכבת ממכ"מים באורך גל של 10 ס"מ.
ב-1985 ייסדה מחלקת הסביבה הקנדית את תחנת קינג סיטי, ובה מכ"ם דופלר למטרות מחקר בעל אורך גל של 5 ס"מ.
אוניברסיטת מקגיל דפלרה את המכ"ם שלה (J.
Marshall Radar Observatory) ב-1993. בין 1998 ו-2004 נוסדה רשת מכ"מי דופלר מלאה בקנדה.
צרפת ומדינות אירופיות נוספות שדרגו את מכ"מיהן לרשתות דופלר בתחילת המאה ה-21. עם השינויים המהירים בטכנולוגיית המחשוב פותחו אלגוריתמים לזיהוי של מזג אוויר חמור, וכן יישומים נוספים בתחום התקשורת והמחקר.
משנת 2000 מחקר בנושא טכנולוגיית קיטוב הוביל לשימוש מעשי, והרחיב את המידע על סוג המשקעים (למשל גשם מול שלג).
קיטוב דואלי משמעו, פליטת גלי מיקרו שמקוטבים רוחבית ואנכית (ביחס לקרקע).
בארצות הברית, בצרפת ובקנדה צפויה פריסה נרחבת של הטכנולוגיה עד סוף העשור.
בפברואר 2013 נזקפה לזכות מכ"ם-הדופלר-מזג האוויר עם קיטוב דואלי, הצלת חיי אדם רבים בזמן שטורנדו לילי הכה בדרום מיסיסיפי.
מאז 2003, מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי האמריקאי עורך ניסוי במכ"מי מערך מופע כחלופה לאנטנות הפרבוליות הקונבנציונליות, כדי להיטיב את רזולוציית הזמן בהערכת האטמוספירה.
התפתחות זו יכולה לסייע מאוד בזיהוי סופות חריפות, שכן את התפתחות הסופות ניתן לאמוד טוב יותר עם כמות גדולה יותר של מידע מתוזמן.
באותה השנה, קרן המדע הלאומית של ארצות הברית הקימה מרכז מחקר הנדסי לשיתוף פעולה בחישת האטמוספירה Engineering Research Center for Collaborative Adaptive Sensing of the) Atmosphere - CASA) - שיתוף פעולה רב תחומי, הכולל אוניברסיטאות רבות, של מהנדסים, אנשי מדעי המחשב, מטאורולוגים וסוציולוגים.
המרכז נועד להוביל מחקר יסודי, לפתח טכנולוגיה מעשית, ולפרוס אבות-טיפוס של מערכות הנדסיות, כדי להרחיב את מערכות המכ"ם הקיימות.
זאת על ידי דגימת את הטרופוספירה התחתונה, אשר לרוב אינה נדגמת, באמצעות מכ"מי מערך מופע לא יקרים, מהירי סריקה, עם יכולת קיטוב דואלי, ובעלי יכולת סריקה מכנית.
מכ"מי גשם שולחים פולסים של גלי מיקרו, בתדירות בסדר גודל של מיקרו-שנייה, תוך שימוש במגנטרון או קליסטרון מחובר באמצעות מוליך גל (גלבו) לאנטנה פרבולית.
אורכי הגל 1–10 ס"מ הם בערך עשר פעמים קוטר הטיפות או חלקיקי הקרח הנמדדים, מאחר שפיזור ריילי מתרחש בתדירויות אלה.
כתוצאה מהפגיעה בחלקיקים, חלק מהאנרגיה של כל פולס תחזור אל תחנת המכ"ם.
אורכי גל קצרים יותר שימושיים עבור חלקיקים קטנים יותר, ואולם האות נחלש מהר יותר.
מסיבה זו, מכ"ם 10 ס"מ (S-band) עדיף, אך יקר יותר ממכ"ם 5 ס"מ C-band.
מכ"ם 3 ס"מ X-band משמש רק לטווחים קצרים, ו-1 ס"מ Ka-band משמש רק למחקר תופעות של חלקיקים קטנים כמו קילוח (drizzle) או ערפל.
עם התרחקותו מהתחנה, פולס המכ"ם מכסה נפח אוויר גדול יותר, והרזולוציה דועכת.
במרחק של כ-150–200 ק"מ, נפח האוויר הנסרק על ידי פולס בודד, עשוי להגיע לסדר גודל של קילומטר רבוע.
מושג זה מכונה נפח הפולס.
נפח האוויר המכוסה על ידי הפולס בכל נקודת זמן ניתן להערכה על ידי הנוסחה .
כאשר v הוא הנפח המכוסה, h הוא רוחב הפולס (למשל במטרים, מחושב לפי זמן הימשכות הפולס במכפלת מהירות האור), r הוא מרחק הפולס מהמכ"ם, ו-θ היא רוחב האלומה (או "קרן") ברדיאנים.
נוסחה זו מניחה שהאלומה מעגלית וסימטרית, r גדול-גדול מ-h, כך שה-r הנלקח בשני קצוות הפולס הוא כמעט זהה, וצורת הנפח היא חרוט קטום עם עומק h.
בין כל פולס, המכ"ם משמש כמקלט - הוא מאזין לאותות מחלקיקים באוויר.
משך ההאזנה הוא מסדר גודל של מילי-שנייה, זמן הארוך פי אלפי פעמים ממשך הפולס.
אורך המופע (פאזה) נקבע לפי הזמן הדרוש לקרינת המיקרוגל להתפשט מהגלאי למטרה ובחזרה, מרחק שיכול להגיע לכמה מאות קילומטרים.
המרחק האופקי מהתחנה למטרה מחושב בקלות על ידי הפרש הזמן בין שליחת הפולס ובין זיהוי האות המוחזר.
הזמן מומר למרחק על ידי הכפלה במהירות האור.
אם פולסים נשלחים בתדירות גבוהה מדי, החזרה של פולס אחד תיטרף עם החזרות מפולסים קודמים, וכתוצאה מכך תיפול שגיאה בחישובי המרחק.
בהנחה שכדור הארץ עגול, קרן המכ"ם בריק תעלה בהתאם לעקמומיות של כדור הארץ.
עם זאת, מאחר שלאטמוספירה מקדם שבירה הקטֵן עם הגובה, בשל צפיפותה הפוחתת, קרן המכ"ם מתעקמת מעט לכיוון הקרקע, ובתנאי אטמוספירה סטנדרטית נכון להניח שעקמומיות הקרן היא 4/3 מהעקמומיות האמיתית של כדור הארץ.
בהתאם לזווית הגובה של האנטנה ומפאת שיקולים אחרים, ניתן להשתמש בנוסחה הבאה כדי לחשב את הגובה של היעד מעל פני קרקע.
r = המרחק בין המכ"ם למטרה,
ae = רדיוס כדור הארץ,
θe = זווית הגובה מעל לאופק המכ"ם,
ha = גובה אנטנת המכ"ם מעל פני הקרקע.
המכ"ם יכול לשדר ולקלוט בקיטובים שונים, בדרך כלל בקיטוב אופקי וקיטוב אנכי.
היחס בין האנרגיה המוחזרת בין הקיטובים (שידור וקליטה בקיטוב אופקי לעומת שידור וקליטה בקיטוב אנכי) או היחס בין האנרגיה המשודרת לנקלטת בקיטוב צלוב (כאשר משדרים בקיטוב אחד וקולטים בשני) מספק מידע נוסף לגבי הענן.
למשל, טיפת מים גדולה תהיה פחוסה ולכן יהיה הפרש בין הקיטובים, אולם חלקיקי קרח גדולים יהיו עגולים ולכן לא יהיה הפרש בין הקיטובים.
מידע נוסף שמתקבל הוא האם המעטפת של חלקיקי הקרח היא קפואה או נוזלית.
מידע זה עוזר להבין את המצב המיקרופיזיקלי של הענן ולכן גם את יכולת ההמטרה שלו.
כאמור המכ"ם קולט את האנרגיה שמוחזרת מהעננים, אולם התוצר הרצוי של המכ"ם הוא כמות הגשם בקרקע.
על מנת להמיר את עוצמת האנרגיה לכמות הגשם משתמשים ביחסי Z-R, כלומר יחסים בין האנרגיה הנקלטת לכמות הגשם.
יחסים אלו מושפעים מסוג הענן, למשל אם הוא יבשתי (בעל ריכוז אירוסולים גבוה) או ימי (בעל ריכוז אירוסולים נמוך).
היחסים יכולים להישתנות במצבים סינופטים שונים.
על מנת לכייל את היחסים, נהוג להשתמש במדי גשם שמפוזרים במקומות שונים בקרקע ובהם יודעים את כמות הגשם האמיתית שירדה (המיצוע בזמן מחפה על השונות המרחבית בירידת הגשמים).
משדר – פולט פולסים של קרינה אלקטרומגנטית בטווח התדירות רדיו (אורך גל של מספר סנטימטרים).
אנטנה – ממקדת ומכוונת את אלומת הגלים.
מקלט – מזהה את האנרגיה מגלי הרדיו המוחזרים מהאובייקטים.
בהנחה שהפולסים נעים במהירות האור c, אז היחס בין המרחק r לאובייקט, כאשר t הוא הזמן בין שידור וקליטה הוא: r=ct/2.
בשירות המטאורולוגי הישראלי הותקן בשנת 1997 מכ"ם גשם מתוצרת חברת EEC מדגם 90C-DWSR.
בשנת 2007 הותקנו במכ"ם מערכות קליטה, עיבוד ותצוגה מתוצרת חברת SIGMET ובשנת 2017 שודרגו מחשבי המכ"ם ושולבה יכולת לאיחוד תמונת מכ"מים.
נתוני המכ"ם זמינים לציבור באתר האינטרנט של מכ"ם הגשם.
ב-11 בדצמבר 2018 התקלקל המכ"ם וחדל מלפעול.
כתחליף הופנו תושבי ישראל לשימוש במכ"מי הגשם של ירדן וטורקיה.
התקלה תוקנה, אך בדצמבר 2019 שוב התקלקל מכ"ם הגשם.
בדצמבר 2020, מכ"ם הגשם החל לפעול שוב לאחר תיקון התקלות במכ"ם.
עלות התיקון נאמדת ב-2.5 מיליוני ש"ח.
בשנת 2021 הוחלף המכלול האלקטרוני של המכ"ם, ובשנת 2023 הוחלף המכלול המכני, ובכך הסתיים התהליך של החלפת המכ"ם הישן שהיה מושבת לתקופות ארוכות
בנוסף למכ"ם של השירות המטאורולוגי במרכז הארץ, קיים גם מכ"ם של חברת מקורות בדלתון שבצפון הארץ שנועד לייעל את תהליך זריעת העננים.
מכ"ם תלת-ממדי מספק כיסוי מכ"ם בשלושה ממדים, שלא כמו המכ"ם הדו-ממדי הנפוץ יותר.
בעוד המכ"ם הדו-ממדי הרגיל מספק מרחק ואזימוט, המכ"ם התלת-ממדי מספק גם מידע על זווית ההגבהה של המטרה, בנוסף לטווח ואזימוט.
שימושים למכ"ם זה כוללים ניטור מזג אוויר, הגנה והתרעה.
מכ"ם אלומות מונחות שולח אלומה צרה בתבנית סריקה אופיינית כדי לצייר תמונה תלת-ממדית.
מכ"מים כאלה בדרך כלל משתמשים בשילוב של טכנולוגיית סריקה אלקטרונית וסריקה מכנית.
מכ"ם ערמת אלומות שולח מספר אלומות בכמה זוויות הגבהה שונות.
באמצעות השוואת עוצמת החזרות מכל אלומה, זווית ההגבהה של המטרה ניתנת להסקה.
דוגמה למכ"ם ערימת אלומות הוא ה-ARSR-4. במכ"מים כאלה אנטנה יחידה מקבלת אלומות מסדרה של זני אנטנה המסודרים לאורך עמודה אנכית.
לכל זן מקלט אחר, וביחד עם האנטנה כל סט אנטנה/זן/מקלט מהווה ערוץ שונה של קליטת המידע על מיקום עצמים במרחב.
הבדלי ההגבהה של האלומות השונות נקבעים על ידי רוחב כל אלומה ומספר האלומות, כך שהאלומות יחפפו במעט.
באופן זה מערכת המכ"ם מקבלת סט של מדידות של אמפליטודות בהגבהות שונות, וכך ניתן להסיק את זווית הגבהתם וגובהם של עצמים בדיוק רב בהרבה מאשר רוחבם האופייני של אלומות מכ"ם.
מכ"מים כאלו נמצאים בשימוש אזרחי, כדי להתריע על שינויים חריגים במיקומם של מטוסים (כאמצעי למניעת התנגשויות), ופחות בשימוש צבאי, עקב מורכבות תלות שטח חתך המכ"ם של מטוסים בזווית פגיעת האלומה (שכן מטוסים מודרניים מתוכננים עם תצורות חמקניות חלקיות או מלאות), שעשויה לפגוע באפקטיביות חישוב ההגבהה.
מכ"ם חודר קרקע הוא מערכת גאופיזיקלית המשתמשת למיפוי שכבות תת-קרקעיות באמצעות שידור לקרקע של קרינה אלקטרומגנטית בטווח מיקרוגל (UHF/VHF).
המכ"ם קולט את החזרי הגלים מהשכבות התת-קרקעיות ויוצר תמונת קרקע דו-ממדית או תלת־ממדית.
יכולת המכ"ם חודר הקרקע תלויה במוליכות האלקטרומגנטית ובשדה האלקטרומגנטי של שכבת הקרקע וכן בהספק הקורן במערכת.
ככל שהמוליכות האלקטרומגנטית של הקרקע גבוהה יותר, כך יכולת המיפוי קטנה, כיוון שהגלים מתפזרים מהר יותר בקרקע.
בקרקע בעלת מוליכות גבוהה עומק החדירה יהיה סנטימטרים ספורים בלבד, אך בתנאים מתאימים, יכולת החדירה של מכ"ם חודר קרקע היא עד עומק 15 מטר.
המערכת יעילה בהרכבי קרקע שונים, ובהם סלע, אדמה, קרח, אריחים, ומאפשרת לזהות עצמים, חללים וסדקים מתחת לקרקע.
האנטנה של המכ"ם יכולה להיות מחוברת לקרקע לקבלת החזר גל חזק יותר, אך ניתן גם להציב אותה מעל הקרקע.
הגשושית הסינית יוטה מכילה מכ"ם חודר קרקע לצורך חקר הקרקע בירח.
הגשושית האמריקנית MRO לחקר מאדים מכילה מכ"ם חודר קרקע רב-עוצמה המאפשר לבצע מיפוי קרקע לעומק של 1,000 מטר.
ב-2009 טען גורם ביטחוני מצרי כי ארצות הברית משתמשת במכ"ם חודר קרקע בגבול עזה–מצרים לחשיפת מנהרות הברחה.
מערכת mids (מתוצרת התעשייה האווירית) – רכב רובוטי לגילוי מוקשים המזהה על בסיס מכ"ם חודר קרקע.
ביולי 2018, חוקרים טוענים כי בפרויקט משותף מטעם ארצות הברית ואיטליה נמצא מאגר מים נוזליים בכוכב מאדים סמוך לקוטב הדרומי של הכוכב בין היתר בעזרת מכ"ם חודר קרקע.
מכ"ם מונופולס הוא מכ"ם אשר עורך השוואה בין אות נקלט מפולס בודד של מכ"ם כנגד עצמו כדי להשוות את האות כפי שיראה בכיוונים שונים, קיטובים שונים או שינויים אחרים.
הטכנולוגיה הוצגה לראשונה על ידי הפיזיקאי רוברט מוריס פייג' בשנת 1943 בניסוי של ה-NRL, מעבדת המחקר של צי ארצות הברית.
המקרה הנפוץ ביותר הוא הסתגלות של סריקה קונית אשר משווה את ההחזר מכוונים שונים כדי למדוד במדויק את מיקום המטרה.
צורה זו מנטרלת את הצורך בפענוח הקיים במערכות סריקה קונית רגילות אשר רגישות לשינויים מהירים בעצמת האות.
מערכת מכ"ם הפועלת בשיטה זו גם מקשה יותר את פעולת החוסמים.
מרבית המכ"מים שתוכננו מאז 1960 פועלים בשיטה זו.
פעולת המונופולס משפרת את דיוק המכם בסדר גודל.
מכ"ם בקרת אש או FCR (ראשי תיבות של: Fire-Control Radar) הוא מכ"ם אשר תוכנן לספק מידע, בעיקר אזימוט, זווית הגבהה, טווח ומהירות של מטרה, למערכת בקרת אש כדי לחשב פתרון יירוט.
לדוגמה מידע המאפשר לחשב כיצד לכוון את מערכת הנשק, או המיירט, כדי שתהיה פגיעה במטרה.
מכ"ם מסוג זה בדרך כלל פולט אלומה צרה ועצמתית של גלי רדיו כדי להבטיח עקיבה מדויקת ולמזער את הסיכוי לאיבוד נתיב המטרה.
לחלק מהמכ"מים המודרניים יכולת משולבת עקיבה-סריקה.
יכולת זו מרחיבה את טווח הפעילות של המכ"ם והוא יכול לתפקד גם כמכ"ם חיפוש.
מכ"ם כזה יכול לעבור בין מצב של "טאטוא" גזרת החיפוש לבין פולסים מדויקים המכוונים למיקום מסוים (של המטרה הנעקבת), או להשתמש באנטנת מערך מופע כדי לייצר שתי אלומות דיסקרטיות (או יותר) ולחלק אותן בין המשימות.
אחת מהמערכות המוצלחות שפותחו לראשונה, ה-SCR-584 הייתה בשימוש נרחב על ידי בעלות הברית במהלך מלחמת העולם השנייה עבור חימוש נגד מטוסים.
מאז צבא ארצות הברית פיתח מכ"מים לשימוש למערכות יירוט מטוסים עם טילים כגון "MIM-23 Hawk", סדרת "Nike" ו "MIM-104 פטריוט".
דוגמאות למכ"ם בקרת אש המותקן על סיפון ספינות חיל הים האמריקאי:
לאחר מלחמת העולם השנייה, החלו מערכות מכ"ם מוטסות להתפתח ממערכת "AN/APG-36" הפשוטה לשליטה בתותחים ורקטות ששימשה את F-86D אל עבר מערכות סריקה אלקטרוניות אקטיביות המבוססים AN/APG-81 עבור מטוס F-35.
מכ"ם בִּיסְטַטִי הוא כינוי למערכת מכ"ם אשר כוללת משדר ומקלט אשר מופרדים ונמצאים במרחק זה מזה הדומה למרחק הצפוי מהמטרה.
לעומת זאת, מכ"ם שבו המשדר והמקלט מרוכזים במקום אחד נקרא מכ"ם מוֹנוֹסְטַטִי.
מערכת המכילה מספר יחידות מכ"ם פזורים מרחבית עם חפיפה על אזור הכיסוי נקראת מכ"ם מוּלְטִיסְטַטִי.
רבות ממערכות טילי אוויר-אוויר או קרקע-אוויר המודרניות משתמשות במכ"ם ביות פעיל למחצה אשר הוא אחד המופעים של מכ"ם ביסטטי.
מערכות שבהם המשדר נמצא קרוב למקלט.
מערכות מכ"ם אחדות עשויות להכיל אנטנות נפרדות עבור המשדר והמקלט, אולם אם הזווית בין המשדר, המטרה והמקלט, הנקראת הזווית הביסטטית קרובה לאפס, המערכת תיחשב עדיין מונוסטטית (זווית אפס) או פסאודו-מונוסטטית (קרובה לאפס).
לדוגמה, מערכות מכ"ם HF (תדירות גבוהה - High Frequency) ארוכות טווח יכולות להכיל משדר ומקלט המופרדים זה מזה במרחק של כמה עשרות קילומטרים עבור בידוד אלקטרוני, אך מכיוון שהמטרה ממגניטודת מרחק של 1,000-3,000 קילומטרים, הם לא נחשבים ביסטטיים "קלאסיים" ובדרך כלל ההתייחסות אליהם תהיה כפסאודו-מונוסטטיים.
מערכות שבהן המשדר רחוק מהמקלט.
בתצורות מסוימות, מכ"ם ביסטטי עשוי להיות מתוכנן לפעול בתצורה דמוית גדר, תוך איתור מטרות החולפות בין המשדר והמקלט עם זווית ביסטטית גדולה המתקרבת ל-180°.
מקרה מיוחד זה של מערכת ביסטטית נקרא "מכ"ם פיזור קדמי" (forward scatter radar) לאור אופן הפיזור של האנרגיה המשודרת על ידי המטרה.
בפיזור קדמי, הפיזור יכול להיות ממודל באמצעות העיקרון של בבינט (Babinet) הוא אמצעי פוטנציאלי כנגד כלי טיס חמקניים מכיוון שה RCS נקבע אך ורק על ידי צללית כלי הטיס כפי שיראה על ידי המשדר, ואינו מושפע מציפויים חמקניים או הצְרַנַה.
ה-RCS במצב זה מחושב על ידי σ=4nA2/λ2, שבו A הוא אזור הצללית.
λ הוא אורך גל המכ"ם.
עם זאת, המטרה עשויה להשתנות ממקום למקום, והמעקב אחריה מאתגר במכ"ם פיזור קדמי מכיוון שהמידע בדגימות הקלט של טווח הנושא את הדופלר, הופך נמוך מאוד (הפרמטרים הללו נוטים להתאפס, ללא קשר למיקום המטרה בגדר).
מערכת מכ"ם מולטיסטטי היא אחת שבה לפחות שלושה רכיבים - לדוגמה, מקלט אחד ושני משדרים, או שני מקלטים ומשדר, או מספר מקלטים ומספר משדרים.
זוהי הכללה של מערכת מכ"ם ביסטטית, עם אחד או יותר מקלטים המעבדים החזרות ואחד או יותר משדרים שנמצאים במקומות שונים.
מערכת מכ"ם המנצלת משדרים מזדמנים שאינם חלק ממנה: "מערכת מיקום פסיבית קוהרנטית" (passive coherent location system) או "מערכת מכ"ם פסיבית סמויה" (passive covert radar).
כל מכ"ם אשר אינו שולח אלומות אלקטרומגנטיות מכונה מכ"ם פסיבי.
מיקום קוהרנטי פסיבי או PCL (ראשי תיבות של: Passive coherent location) הוא סוג מיוחד של מכ"ם פסיבי, אשר מנצל את המשדרים המזדמנים במיוחד את אלו המסחררים שבסביבתו.
היתרונות המרכזיים של מכ"ם ביסטטי ומולטיסטטי כוללים:
עלויות רכש ותחזוקה נמוכות (בניצול משדר צד שלישי).
מבצע ללא תדר מאושר (בניצול משדר צד שלישי)
מאפשר פעילות חשאית של המקלט
חוסן מוגבר לאמצעי נגד אלקטרוניים מכיוון שצורת הגל ומיקום המקלט אינם ידועים
אפשרות לשיפור בנתוני שח"ם של היעד, עקב ניצול אפקטים גאומטריים
מקלט המופרד ממשדר הוא קל ונייד יותר
החסרונות המרכזיים של מכ"ם ביסטטי ומולטיסטטי כוללים:
עלות ניהול תשדורת בים האתרים
חוסר שליטה במשדר צד שלישי
ירידה באפקטיביות בגבהים נמוכים עקב בצורך בקו ראייה (line-of-sight) למטרה ממספר מיקומים
מכ"ם מולטיסטטי היא מערכת מכ"ם המכילה תפזורת מרחבית של רכיבי מערכת מכ"ם מונוסטטי ו\או ביסטטי באזור הכיסוי של המערכת.
דרישה חשובה של מערכות אלו, המתבססות על הרכיבים המפוזרים גאומטרית, היא הצורך להיתוך מידע בין מרכיבי המערכת השונים.
הפיזור המרחבי מאפשר למכ"ם מולטיסטטי את היכולת לבחון אפקטים שונים של המטרה בו זמנית.
הפוטנציאל לקבלת המידע הנוסף נותן למערכת יתרון גדול על פני מערכות מכ"ם קונבנציונליות.
מכ"ם מולטיסטטי הוא המכונה לעיתים קרובות 'מכ"ם מרובה אתרים' או 'מכ"ם מרושת', והוא ממש רעיון דומה למאקרו-ביזור בתקשורת.
מימוש ספציפי של מכ"ם מולטיסטטיים שורשים בתקשורת הוא מכ"ם MIMO.
מאחר שמכ"ם מולטיסטטי עשוי להכיל את גם רכיבים מונוסטטיים וגם רכיבים ביסטטיים, היתרונות והחסרונות של כל מכ"ם יהיו רלוונטיים גם במכ"ם המולטיסטטי המתכלל אותם.
מערכת עם משדרים ו מקלטי יכיל זוגות, שכל אחד מהם עשוי לפעול בזווית ביסטטית שונה ושח"ם שונה.
להלן מספר מאפיינים הייחודיים לסידור מולטיסטטי, שבו מספר רב של זוגות משדר-מקלט:
הגדלת שטח הכיסוי של מערכת מכ"ם מולטיסטטי ניתן להשגה פשוט על ידי הגדלת הפריסה הגאומטרית באזור כך שתהיה סבירות גבוהה יותר שמטרות יהיו קרובות לצמד משדר-מקלט וכך יתקבל יחס אות לרעש גבוה יותר.
גיוון מרחבי עשוי להיות מועיל גם כאשר משלבים מידע ממספר זוגות משדר-מקלט אשר נמצאים באזור כיסוי משותף.
על ידי שקלול והיתוך פרטי מידע נקלטים, ניתן לעשות אופטימיזציה להליך הגילוי כאשר נותנים דגש על החזרים חזקים יותר המתקבלים מערכים מונוסטיים או ביסטטיים של שח"ם, או מנתיבי התפשטות מועדפים, כאשר מעריכים אם קיימת בתווך מטרה.
העיקרון אנלוגי לגיוון אנטנות (Antenna Diversity) המשמש לשיפור קליטה בתקשורת אלחוטית.
העיקרון שימושי במיוחד כאשר ישנן תופעות לוואי של ריבוי נתיבים או הצללה אשר גוררים ביצועים ירודים מבחינת גילוי אם רק מכ"ם בודד נמצא בשימוש.
אחד מאזורי העניין הבולטים הוא בסביבת הפרעות ימיות (Sea Clutter), כאשר השינויים ברפלקטיביות ובדופלר יכולים להוכיח מועילים עבור זיהויים במכ"ם מולטיסטטי.
כלי רכב חמקניים רבים תוכננו להחזיר אנרגיית שידור של מכ"ם הרחק מכיוונים צפויים על ידי מקורות המכ"ם כדי להשאיר חתימה נמוכה ככל שניתן במערכת מכ"ם מונוסטטי.
אולם, לשם כך אנרגיה רבה יותר מוסטת לכיוונים שמכ"ם מולטיסטטי קולט ועל ידי כך כלי טיס חמקני יתגלה ולפעמים אף ביתר קלות מאשר כלי טיס שאינו חמקני.
רזולוציה עשויה להתקבל עקב גיוון מרחבי.
למכ"ם קונבנציונלי בדרך כלל יש רזולוציית חיתוך גרועה,אי לכך ניתן להשיג שיפור משמעותי דרך חיתוך של אליפסות טווח ביסטטיות קבועות.
זה כרוך בתהליך של שיוך גילויי מטרה בדידים בלתי תלויים כדי ליצור זיהוי משותף.
בשל אופיין המאתגר של מטרות יש פוטנציאל, אם מספר מטרות קיימות, לכפילויות או מטרות "רוח רפאים" לאחר היתוך הנתונים.
אלו יכולים להיות מופחתים עם עלייה בכמות ואיכות המידע (למשל, שימוש בנתוני דופלר, תוספת של גיוון מרחבי במערכת מכ"ם מולטיסטטית).
תכונות מטרה כגון וריאציה בשטח חתך מכ"ם או מידול מנוע סילון עלולים להיות נצפים על ידי זוגות משדר-מקלט בתוך מערכת מולטיסטטית.
תוספת המידע באמצעות תצפית של היבטים שונים של מטרה עשוי לשפר את סיווגה.
מערכות הגנה אוויריות קיימות רבות עושות שימוש בסדרה של מכמים מונוסטטיים, ללא הפעלת מצדים ביסטטיים במערכת, אולם תכנונים מודרניים עושים שימוש יותר במערכות ביסטטיות או מולטיסטטיות.
היתוך מידע גורר בהכרח עלייה בדרישות העיבוד בהשוואה למערכת מכ"ם (מונוסטטי) בודד.
בפרט, החישובים "יקרים" במיוחד אם נעשה עיבוד משמעותי בהיתוך המידע, כגון ניסיון להגדיל את הרזולוציה.
דוגמאות של מערכות מכ"ם מולטיסטטיות
המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס - Netted Radar System.
אוניברסיטת המבורג לטכנולוגיה - Automotive Radar Network
EISCAT - מכ"ם פיזור אינקוהירנטי
מערכת מכ"ם פסיבי, מולטיסטטי של SAIC
מַכַּאן 33 הוא ערוץ טלוויזיה ציבורי ממלכתי בישראל מטעם תאגיד השידור הישראלי המיועד לציבור הערבי.
הערוץ הושק ב-15 במאי 2017 והוא מחליף את ערוץ 33 שקדם לו.
הערוץ משדר כל יום בין השעות 06:00–24:00, ובשאר הזמן משודרים בערוץ שידורי רדיו מַכַּאן על רקע שקופית שידור.
פירוש המילה "מַכַּאן" בערבית הוא "מקום".
כחלק משידורי רשות השידור פעל גם ערוץ 33 שיועד לצופים בערבית, ואשר כחלק מסגירת רשות השידור הפסיק את שידוריו ב-10 במאי 2017.
מאז תחילת שידורי תאגיד השידור
ב-15 במאי 2017, בשעה 17:30, החל ערוץ מכאן 33 בשידוריו, כערוץ הציבורי המיועד לקהל דוברי הערבית במדינת ישראל.
הערוץ מופעל על ידי החטיבה בערבית של תאגיד השידור.
ב-14 ביוני 2018 החל הערוץ לשדר את המונדיאל בערבית, בפעם הראשונה במדינת ישראל.
בעבר נעשה ניסיון מצד רשות השידור לשדר את המונדיאל בערבית בשנת 2010, אך לאחר איום בתביעה מצד אל-ג'זירה, ברשות השידור ויתרו על הרעיון.
כמו כן, בתקופת המונדיאל החל הערוץ לשדר באיכות HD באמצעות מערך עידן פלוס וכן בשידור הפתוח בלוויין.
ב-29 ביולי 2018 שידורי הערוץ בעידן פלוס באיכות HD הופסקו, אולם המשיכו בלוויין (בתחילה עמוס 3, והחל מה-1.3.2024 בלוויין Eutelsat 8 West B).
לאחר תקופת שידורי המונדיאל ב-15 ביולי 2018 הערוץ השיק לוח שידורים חדש בהשקעה של כ-20 מיליון ש"ח.
ביולי 2019 הושבת ערוץ היוטיוב של הערוץ, בטענה לריבוי הפרות זכויות יוצרים.
ביולי 2020, חשבון היוטיוב חזר לפעילות.
במאי 2020, הערוץ זכה לביקורת שלילית מצד גורמים אנטי-ציונים, בראשותם BDS, בטענה לכך שהערוץ מהווה תעמולה ישראלית.
בשנת 2023, בזמן מלחמת חרבות ברזל, שלח שר התקשורת שלמה קרעי מכתב לחברי מועצת תאגיד "כאן", בו ציטט טענות שהגיעו אליו על "דיווחים עיתונאים לקויים, השמעת האשמות לא מבוססות בנוגע ללחימת כוחותינו, 'הלבנת' מעשי טרור ועוד" והביע חשש כי הדברים מהווים פגיעה בהתנהלות התאגיד.
בשנת 2025 פורסמה כתבה בעיתון מקור ראשון, בה התראיינו בשם בדוי שניים מעובדי הערוץ, וטענו כי הערוץ "משרת את האינטרס הפלסטיני", וכי המערכת דורשת מהם להימנע מביטויים כגון "מחבל" או "פיגוע טרור" ולהחליפם במילים "מבצע הפעולה" או "תקרית".
אחד מהם טען כי פוטר על רקע היותו "ערבי ציוני".
עוד נטען בכתבה כי האגודה למען הלהט"ב בישראל התלוננה להנהלת התאגיד, לאחר ששידרו בערוץ בערבית אמירות של סעיד בדראן כנגד הקהילה הגאה, וכי "במשך דקות ארוכות ניתנה במה להסתה פרועה וקריאה מפורשת לרצח והוצאה להורג של להט"ב".
בערוץ הכחישו את הטענות, ציינו כי ההוראות לחדשות בערבית ובעברית הן זהות, וטענו כי "מדובר בטענות ממוחזרות שהן חלק ממסע בלתי ענייני, שמטרתו לפגוע בשידורי החדשות בערבית בתאגיד השידור הישראלי".
סדרות מקור של תאגיד השידור הציבורי
מונא (שיתוף פעולה עם כאן 11)
ד"ר קראז' (שיתוף פעולה עם כאן 11)
מדרסה (שיתוף פעולה עם כאן חינוכית)
ילדים ונוער (הסדרות של ערוץ 33 ומכאן 33)
מחנה האלמוגים: שנות הילדות של בובספוג
ג'ייק והפיראטים מארץ לעולם לא
דובוני אכפת לי (כל הסדרות)
צער גידול בנות - הדור הבא
וולאס וגרומיט בעולם של המצאות
מועדון החברים של מיקי מאוס
מועדון החברים של מיקי מאוס+
מיקי מאוס: כייף של בית
הפודקאסט שלי בנץ: בגרות או למות
מכאן הדרך הוא אלבומו העשירי של דני סנדרסון, שיצא בשנת 2017.
העבודה על האלבום הייתה שונה מכל אלבומיו הקודמים של סנדרסון, ונעשתה בשיטת ה"איסוף", כפי שהוא מכנה אותה.
כמחצית משירי האלבום שוחררו כסינגלים בין השנים 2012 ל-2016, מיד לאחר הקלטתם, בעוד האלבום השלם רוקם עור וגידים.
במהלך תקופה זו עזבו תמר אייזנמן, יותם בן חורין ורוית הראל את הלהקה המלווה של סנדרסון, ואת מקומם תפסו הילי בוימל, מיקי ורשאי ואורית שלום.
שירי האלבום מבוצעים על ידי ההרכבים השונים שהתקיימו לאורך התקופה.
בעוד שהסגנון המוזיקלי דומה לאלבומיו הקודמים, מילות השירים מציגות פן יותר אישי ופרטי של סנדרסון, והאלבום כולל פחות שירים הומוריסטיים ושירי "סאגה" עלילתיים.
שיר הנושא, "מכאן הדרך", מוקדש לנכדו של סנדרסון.
האלבום גם כולל, לראשונה מאז "הלא נודע", קטע אינסטרומנטלי בשם "קוזה נוסטרה" המתבסס על המוזיקה האיטלקית.
לאלבום צורף כבונוס השיר "לכל אחד יש כוכב", שהוקלט ב-1995 בזמן שידורה של תוכנית האירוח שסנדרסון הגיש.
האלבום התקבל באהדה על ידי המבקרים.
דני סנדרסון - מילים, לחן, גיטרות ושירה
כפיר בן ליש - גיטרה אקוסטית ושירה
הילי בוימל - גיטרה חשמלית ושירה בשירים "לא כדאי לי", "עמק המסתור", "האיש עם הכובע", "תתני לו להסביר", "קוזה נוסטרה", "מקנא בציפורים", "גורל שדוד" ו"להציל את העולם"
מיקי ורשאי - בס ושירה בשירים "לא כדאי לי", "עמק המסתור", "האיש עם הכובע", "תתני לו להסביר", "קוזה נוסטרה", "מקנא בציפורים", "גורל שדוד" ו"להציל את העולם"
אורית שלום - שירה בשירים "לא כדאי לי", "עמק המסתור", "האיש עם הכובע", "תתני לו להסביר", "קוזה נוסטרה", "מקנא בציפורים", "גורל שדוד" ו"להציל את העולם"
עידו זלזניק - קלידים ושירה בשירים "לא כדאי לי", "עמק המסתור", "האיש עם הכובע", "תתני לו להסביר", "קוזה נוסטרה", "מקנא בציפורים", "גורל שדוד", "להציל את העולם" ו"מכאן הדרך"
אמיר ברסלר - תופים בשירים "עמק המסתור", "האיש עם הכובע", "תתני לו להסביר" ו"קוזה נוסטרה"
תמר אייזנמן - גיטרה ושירה בשירים "בוכה וגם צוחק" ו"מכאן הדרך"
יותם בן חורין - בס ושירה בשירים "בוכה וגם צוחק" ו"מכאן הדרך"
שי וצר - תופים בשירים ""בוכה וגם צוחק", "לא כדאי לי", "מקנא בציפורים", "גורל שדוד", "להציל את העולם" ו"מכאן הדרך"
רוית הראל - שירה בשירים "בוכה וגם צוחק" ו"מכאן הדרך"
שאול עשת - קלידים בשיר "בוכה וגם צוחק"
מאיה בלזיצמן - צ'לו בשירים "לא כדאי לי" ו"גורל שדוד"
אבנר קלמר - כינור בשירים "קוזה נוסטרה" ו"גורל שדוד"
יוליה קליין - כינור בשיר "גורל שדוד"
גליה חי - ויולה בשיר "גורל שדוד"
מתן גוב ארי - פלוגהורן בשיר "לא כדאי לי"
בוריס מרצ'ינובסקי - אקורדיון בשיר "קוזה נוסטרה"
שלומי אלון - סקסופון טנור ובריטון בשיר "להציל את העולם"
ספי ציזלינג - חצוצרה בשיר "להציל את העולם"
יאיר סלוצקי - טרומבון בשיר "להציל את העולם"
נאור דיין - גיטרה בשיר "לכל אחד יש כוכב"
רועי זוארץ - קלידים בשיר "לכל אחד יש כוכב"
יקי לוי - תופים בשיר "לכל אחד יש כוכב"
מיתת תלמידי רבי עקיבא הוא מעשה, שמקורו בתלמוד, בדבר מיתת 24,000 מתלמידיו של התנא רבי עקיבא.
על פי המתואר בתלמוד, תלמידים אלו מתו במיתת אסכרה 'מפני שלא נהגו כבוד זה בזה'.
לפי דעת חוקרים אחדים, הם מתו במרד בר כוכבא.
מיתת התלמידים אירעה בין חג הפסח לשבועות.
במהלך השנים נקבעו ימי אלו (ימי ספירת העומר) לימי צער ואבל לזכר מאורע זה.
על פי אחת המסורות פסק מות התלמידים ביום ל"ג בעומר, ולכן ביום זה נוהגים להפסיק את ימי האבלות, ואף לנהוג בו כמה ענייני שמחה.
על פי מסורת אחרת סיבת השמחה ביום ל"ג בעומר קשורה בתנא רבי שמעון בר יוחאי מגדולי תלמידיו של רבי עקיבא ששרד את דיכוי מרד בר כוכבא.
תיאור מותם של תלמידי רבי עקיבא ותיאור שיקום מסורת התורה שבעל פה על ידי גדולי תלמידיו
במספר מקורות חז"ל מוזכר סיפור מותם של תלמידי רבי עקיבא, וכך נכתב בתלמוד:
מעשה מותם מוזכר גם בבראשית רבה, בשינויים קלים, כאשר מוזכרים רק שנים עשר אלף תלמידים, וברשימת התלמידים ששרדו והעבירו לדורות הבאים את תורתו של רבי עקיבא נזכרים שבעה תלמידים, כאשר על החמישה המוזכרים בתלמוד הבבלי נוספים רבי יוחנן הסנדלר ורבי אליעזר בן יעקב.
לצד זאת מופיעה במדרש גרסה כי השבעה הם רבי יהודה, רבי נחמיה, רבי מאיר, רבי יוסי, רבי יוחנן הסנדלר ורבי חנינא בן חכינאי.
בקהלת רבה השבעה הם רבי הודה, רבי נחמיה, רבי מאיר, רבי יוסי, רבי שמעון רבי אליעזר בנו של רבי יוסי הגלילי ורבי יוחנן הסנדלר.
בתלמוד שבמסכת סנהדרין נאמר כלומר כולם הן שיטת רבי עקיבא.
בתלמוד מבואר שסיבת מות התלמידים הוא "מפני שלא נהגו כבוד זה לזה".
כעין זה גם מופיע בבראשית רבה ש"הייתה עינם צרה זה בזה".
הטעם שנענשו בעונש חמור על מעשה זה, ביארו המהר"ל מפראג והתשב"ץ שכאשר הם זלזלו אחד בשני "ולא נהגו כבוד בחבריהם שהם תלמידי חכמים יודעי התורה" נחשב בכך כאילו זלזלו בתורה עצמה.
במהרש"א (יבמות ס"ב ע"ב) מביא סיבה נוספת וזהו לשונו: "דאפשר דכל אחד דיבר לשון הרע והיה מספר בגנות חבירו".
ושם מביא הסיבה למה מתו דווקא בתקופה הזאת.
לדעת רבי שמואל בורנשטיין הזמן בין פסח לשבועות הוא זמן התכללות של האדם הפרטי בכלל ישראל, וחוסר הכבוד שלהם אחד כלפי השני העיד עליהם שהם לא התכללו בכלל.
לפי הרב משה צבי נריה, חז"ל רמזו שתלמידיו עסקו במרד ובמלחמת גרילה שבה לא יכולים לנהוג בכבוד כבתנאי שגרה בשל תנאי המלחמה, ואם כן סיבת מותם, למעשה, הייתה נפילתם במלחמה.
על פי הנוסח הספרדי של "אגרת רב שרירא גאון", ששם נאמר שתלמידי רבי עקיבא מתו בשמדא, (הביטוי שמדא בחז"ל מתייחס לעיתים רבות למרד בר כוכבא), הסיק שי"ר וחוקרים נוספים ש"המגפה" הנזכרת כאן, היא ביטוי אלגורי הרומז למות תלמידיו במרד בר כוכבא.
הם מבססים זאת בעיקר על תמיכתו הברורה של רבי עקיבא במרד זה, על כך שבתי המדרש לא היו יכולים להכיל מספר כה רב של לומדים, ועל כך שהדבר עשוי להסביר מוות של תלמידים רבים כל כך בפרק זמן קצר וכן על ראיות שונות אחרות.
לפי דעה זו, "תלמידיו" - מתפרש לא כתלמידים היושבים בבית המדרש, אלא כאלו הדוגלים במשנתו הרוחנית.
ראיה חלקית לכך יש ממדרש תנחומא (פרשת חיי שרה), "מעשה ברבי עקיבא שהיו לו שלש מאות תלמידים בנערותו ומתו כולם...", מה שמצביע לדעתם על מספר נמוך של תלמידים מזה המתואר.
וכן שמיתה רעה המוזכרת במקור על מות תלמידי ר"ע, פירושה הוא כדברי חז"ל במסכת סנהדרין בדיון על ההבדל בין מיתה יפה למיתה רעה בכל הנוגע למיתה בחרב.
דעת החוקרים אומצה על ידי התנועה הציונית, שבעקבות כך הפכה את ל"ג בעומר לחג לאומי לזכר הגבורה שהתגלתה במרד בר כוכבא.
אמנם הרב יצחק אייזיק הלוי בספרו "דורות הראשונים" הוכיח שמרוב המקורות התלמודיים משמע שתלמידי רבי עקיבא מתו במגפה שנים רבות לפני מרד בר כוכבא, וכך סובר גם החוקר גדליה אלון.
מנהגי אבלות בימי ספירות העומר
המנהג הוא להימנע מנישואין ומתספורת ומשמיעת מוזיקה בתקופה שבין פסח לעצרת (חג השבועות), ויש הנמנעים רק בחלק מתקופה זו, כמו שיבואר.
המנהג נזכר לראשונה בתשובת הגאונים שנשאל, האם המנהג להימנע מלקדש ולשאת נשים בין פסח לעצרת הוא איסור?
והשיב שאינו איסור, אלא מנהג אבלות על מות שנים עשר אלף זוגות תלמידים של רבי עקיבא בתקופה זו.
וכתב שנהגו מאותה שעה ואילך לא לכנוס (לשאת) ארוסות, אך אין מקפידים עם מי שכנס, ולקדש בלא נישואין לא נמנעו.
לאחר כמה מאות שנים הוסיפו איסור תספורת ואיסורים נוספים.
יש סוברים שבעקבות מסעות הצלב שבשנת תתנ"ו טבחו בקהילות אשכנז בין תחילת אייר לשבועות, הוסיפו האשכנזים מנהגי אבלות נוספים יותר מהספרדים.
המנהג זכה לחיזוק נוסף לאחר גזירות ת"ח ות"ט שאף הם החלו בתאריכים אלו.
עם זאת, חלק מן הראשונים ובהם הרי"ף הרמב"ם והרא"ש לא הזכירו מנהגים אלו, ורוב המזכירים אותו התייחסו רק להימנעות מנישואים.
הגאונים וקדמוני הראשונים כותבים שזמן האיסור הוא מפסח לשבועות, וכפי שכתוב בגמרא ובמדרשים שהוא הזמן שמתו בו תלמידי רבי עקיבא.
באמצע תקופת הראשונים התפתחו מנהגים שונים לזמן האיסור.
יש שאסרו רק מפסח עד ל"ג בעומר, ויש שאסרו רק מב' אייר עד שבועות.
נהגו לפסוק ממנהגי האבלות ביום ל"ג בעומר, על אף שבתלמוד לא נאמר בפירוש כי מות התלמידים פסק ביום ל"ג בעומר, עם זאת המאירי מביא שקבלה (=מסורת) ביד הגאונים שביום ל"ג פסקה המיתה.
המקור הראשון אשר מציין כי מנהגי האבלות פוסקים ביום ל"ג בעומר הוא ר' אברהם בן נתן הירחי, במאה ה-12 המביא בשם ר' זרחיה הלוי כי בספר ישן הבא מספרד כתוב שתלמידי רבי עקיבא מתו מפסח ועד "פרוס העצרת", ומשמעות 'פרוס' היא חמישה עשר ימים, וזהו ל"ג לעומר:
יש אומרים, שלפי זה מותר להסתפר רק ביום ל"ד לעומר בבוקר ולא בל"ג, וכן הוא מנהג הספרדים.
יש שכתבו שחישוב זה לוקה בחסר לכאורה, שכן מחצית החודש קודם לחג השבועות הוא כ' באייר, ולא י"ח באייר.
מאוחר יותר הציע המהרי"ל את הנימוק שבספירת העומר יש רק 32 ימים בהם אומרים תחנון, וייתכן שרק ימים אלו נספרו לקביעת פרוס העצרת.
מכאן ואילך: מאסף לעברית עולמית הוא כתב עת היוצא לאור מדי שנה, החל משנת 2016. מכאן ואילך יוצא לאור בהוצאת היידית "מֶדֶם" בפריז, בעריכת טל חבר-חיבובסקי.
בכותרת מכאן ואילך נכתב כי הוא "מוקדש לקיומה המפוזר של העברית כלשון עולמית במרחב ובזמן".
פרופסור פניה עוז-זלצברגר כתבה בסקירתה למיזם:
המאסף הראשון שיצא לאור בשנת 2016, הורכב משלושה חלקים מרכזיים: מאמרים, שירים וסיפורים:
גלות אינטלקטואלית: נוכרים ואנשי שוליים", אדוארד סעיד
"הבראיזם גרמני וראשית השירה העברית החדשה", עפרי אילני
"הלשון המשובש: לפנומנולוגיה של לשון הקודש", אלעד לפידות
"מ'שפה אחת' ל'דעת אחת': לשון הקודש ותרגום התורה", מירה בלברג
"ראבידוביץ' בברלין", דוד נתן מאיירס
"אני מלמד מדיטציה את העץ", אדמיאל קוסמן
"שמש בבקבוק פלסטיק", סמי שלום שטרית
"תפוח אדמה עם סוס", צבי בן־דור בנית
מכאן ועד הנצח הוא אלבום האולפן ה-23 של הזמר הישראלי אייל גולן.
האלבום יצא לאור ב-12 באפריל 2020, על ידי חברת התקליטים ליאם הפקות.
האלבום הופק מוזיקלית ברובו על ידי מתן דרור, למעט השיר "מכל האהבות הזמניות" שהופק על ידי דולב רם ופן חזות, והשירים "שבוי לאהבה", "מכאן ועד הנצח", ו"אוסף עוד געגוע" שהופקו על ידי יעקב למאי.
האלבום יצא לאור ביום הולדתו ה-49 של גולן, בדומה לאלבום "חלק מחיי" שיצא ביום הולדתו ה-40.
אחד משירי האלבום, "שבוי לאהבה", הוא גרסת כיסוי לשירו של הזמר הישראלי-טורקי אג'אר.
"אוסף עוד געגוע" - יצא לאור ב-10 ביולי 2019, כסינגל הראשון מתוך האלבום.
עם יציאתו, נכנס אל המקום ה-12 במצעד השבועי של מדיה פורסט.
"עושה עם העיניים" - יצא לאור ב-23 בספטמבר 2019, כסינגל השני מתוך האלבום.
"קרובה אליי" - יצא לאור ב-1 בדצמבר 2019, כסינגל השלישי מתוך האלבום.
עם יציאתו, נכנס אל המקום ה-20 במצעד השבועי של מדיה פורסט.
"לעשות איתך שלום" - יצא לאור ב-24 בינואר 2020, כסינגל הרביעי מתוך האלבום.
עם יציאתו, נכנס אל המקום ה-3 במצעד השבועי של מדיה פורסט.
"מכאן ועד הנצח" - יצא לאור ב-13 במרץ 2020, כסינגל החמישי מתוך האלבום.
עם יציאתו, נכנס אל המקום ה-15 במצעד השבועי של מדיה פורסט.
"מכל האהבות הזמניות" - יצא לאור ב-8 באפריל 2020, כסינגל השישי מתוך האלבום.
מכאן הוא כתב עת מדעי לספרות ותרבות יהודית וישראלית, המוצא לאור על ידי מכון הקשרים, בשיתוף עם הוצאת פרדס והמחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
כתב העת נוסד בשנת 2000 על ידי מיכאל גלוזמן שהיה עורכו הראשון.
בגיליון ג' החליף יגאל שוורץ את גלוזמן כעורך כתב העת.
גיליון ה' הוקדש לאהרן אפלפלד, והיה הראשון שהוקדש לנושא מסוים.
בגיליון ה' הצטרפה זהבה כספי לשוורץ כעורכת כתב העת, ומגיליון ז' נותרה כעורכת יחידה.
בגיליון י"ד החליפה חנה סוקר-שווגר את כספי כעורכת כתב העת.
בכל גיליון מופיע מאמר תאורטי מתורגם, המלווה במסה ביקורתית מאת חוקר ישראלי.
בנוסף, בכל גיליון מופיע ריאיון עם יוצר ישראלי.
בין היוצרים שרואיינו נמנים אהרן אפלפלד, רונית מטלון, יורם קניוק, רות אלמוג, יצחק אוורבוך-אורפז, נורית זרחי, חיים גורי, סמי מיכאל, רם לוי, מאיר ויזלטיר, חדוה הרכבי, סמי ברדוגו וטוביה ריבנר.
בעת שערך את כתב העת צירף שוורץ "מערכת צעירה" המורכבת מסטודנטים מצטיינים לתואר שני ושלישי במחלקה לספרות עברית באוניברסיטת בן-גוריון.
בין חברי "המערכת הצעירה" נמנו דרור משעני ושירה סתיו (גליונות ג'-ד'), טלי לטוביצקי (גיליונות ו'-ט'), אליעזר פאפו (גיליונות ז'-ט'), ליאור גרנות (גיליונות ט'-י"ב), תהל פרוש (גיליונות ט"ז-י"ז), יונית נעמן (גיליון י"ז), יפתח אשכנזי (גיליונות י"ז-י"ט) ורות דולורס וייס (גיליון כ"א וכ"ג).
"מכאן ומכאן: שש מחברות ומילואים" הוא רומן מאת יוסף חיים ברנר.
הרומן, המתאר את החיים של החלוצים בארץ ישראל בראשית המאה ה-20, נחשב לאחד מן היצירות המרכזיות של הסופר.
בשנים 1908–1907 שהה ברנר בלונדון, אנגליה.
שם, ערך והדפיס את כתב העת "המעורר".
לאחר עלייתו לארץ ישראל, בשנת 1909, הצטרף ברנר אל מערכת העיתון של "הפועל הצעיר".
הוא התיישב כשנה בעין גנים, בחדר שכור בביתם של אריה (לייב) ומרים פסילוב.
היה זה חדר גדול אך היה חסר תקרה מתחת לרעפי הגג.
הניך פסילוב, בנה הצעיר של המשפחה, נהג ללכוד את הציפורים שהסתננו לחדר ולשחרר אותן לחופשי.
ברנר עבד על הטקסט, יצר שלוש טיוטות וחיפש מוציא לאור.
לבסוף התקשר ברנר עם פישל לחובר, שערך, יחד עם דוד פרישמן את כתב העת "ספרות" שראה אור בוורשה, פולין.
לחובר שלח לברנר מקדמה בת 100 רובל
את הטקסט הקדיש ברנר להֶנִיךְ פֶסֶלוֹב, בנם של אריה ומרים פסלוב שנפטר בנערותו, ורבקה צ'יז'יק (1911-1894), בתו של ברוך צ'יזיק ואחותם של שרה צ'יזיק ואפרים צ'יזיק:
כתבים, כרך ב', הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1977
מכאן ומכאן, באתר הספרייה הלאומית
מכאן ומכאן באתר מפעל המילון ההיסטורי
מכבי אחי נצרת היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר נצרת, המשחקת בליגה א' צפון.
צבעי הקבוצה הם ירוק ולבן, והמגרש הביתי של הקבוצה הוא אצטדיון עילוט, ובו 4,932 מקומות ישיבה.
מועדון הכדורגל של מכבי אחי נצרת נוסד בשנת 1967 כשראשי הקבוצות אל-אהלי נצרת וא-סלאם נצרת החליטו להתאחד.
בתחילת דרכה שיחקה הקבוצה בליגה ג', וב-1975 עלתה הקבוצה לליגה ב'.
לאורך השנים, מכבי אחי נצרת הייתה הקבוצה השנייה בטיבה בעיר, אחרי בני נצרת ששיחקה בליגה א', אך במשך השנים התהפכה המגמה.
בשנת 1998 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הארצית, ובעונת 1998/1999, העונה האחרונה של הליגה הארצית כליגת המשנה, העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הלאומית, שהפכה לליגת המשנה, לאחר ניצחון על הכח רמת גן.
בסוף עונת 2002/2003 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הבכירה בישראל, ליגת העל, תחת הדרכתו של המאמן עזמי נסאר.
את העונה פתחה הקבוצה ללא ציפיות לעליית ליגה אך במהרה החלה בסדרה של ניצחונות.
את הקבוצה הוביל הקפטן נג'ואן גרייב, בן העיר שחזר לקבוצת נעוריו אחרי תקופה בהפועל חיפה ותקופה קצרה באסטון וילה.
לצדו כיכבו בקבוצה שחקני הרכש חיים סילבס וקובי דנינו והבלם המקומי אשרף סולימאן.
הקבוצה סיימה במקום הראשון בליגה הלאומית ועלתה לליגת העל לצד בני סכנין שסיימה במקום השני.
עונתה הראשונה בליגת העל של אחי נצרת הסתיימה בירידת ליגה מהמקום האחרון.
המאמן עזמי נסאר פוטר לאחר מספר מחזורים וגם בואו של המאמן שייע פייגנבוים לא הציל את הקבוצה לאחר שצברה 27 נקודות בלבד.
בחלוף שנה אחת בלבד ירדה הקבוצה לליגה הארצית (אז הליגה השלישית) ורשמה ירידה של שתי ליגות תוך שנתיים.
למרות שתי הירידות הרצופות של הקבוצה הצליחה אחי נצרת להתאושש ולחזור חזרה לליגה הלאומית כבר בעונת 2006/2007, שנה אחת בלבד אחרי שירדה לליגה הארצית.
לאחר ניצחון כפול נגד הכח עמידר רמת גן בפלייאוף העלייה לליגת העל בסיום עונת 2008/2009, עלתה מכבי אחי נצרת בשנית לליגת העל, ושיחקה בליגה הבכירה בעונת 2009/2010, אך נשרה חזרה לליגה הלאומית בחלוף עונה אחת לאחר שסיימה במקום ה-16 והאחרון בטבלה.
בעונת 2010/2011 סיימה אחי נצרת בפלייאוף האמצעי במקום התשיעי.
בעונת 2011/2012 סיימה במקום הרביעי, ולאחר שבעונת 2012/2013 סיימה את העונה בפלייאוף התחתון, בעונת 2013/2014 שוב סיימה במקום הרביעי.
ב-29 באפריל 2015 הגיעה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לחצי גמר גביע המדינה, והודחה לאחר הפסד 0–3 ל-מכבי תל אביב.
בליגה סיימה את עונת 2014/2015 במקום השביעי בטבלה, ובאותו מיקום סיימה גם את שתי העונות שלאחר מכן.
בחודש דצמבר 2019, הודיע הבעלים של הקבוצה, אחמד חילו, על עזיבתו וסיום תפקידו.
ב-9 בינואר 2020 מונה ניר ברקוביץ' למאמן הקבוצה.
בנובמבר 2020 מונה אדהם הדיה למאמן, אך פוטר כבר לאחר חודש ובמקומו מונה תומר קשטן.
ב-25 בפברואר 2022 פוטר מתפקידו ובמקומו מונה אסמאעיל עאמר.
ב-30 בספטמבר 2022 התפטר עאמר מתפקידו ואלדד שביט מונה פעם נוספת למאמן הקבוצה.בסיום עונת 2022/2023 ירדה הקבוצה לליגה א.
המיקום הכי נמוך: ליגה ג' עד שנת 1975
מכבי באר שבע היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר באר שבע, המשחקת בליגה ב' דרום'.
הקבוצה מארחת את משחקיה הביתיים במגרש רייסר.
למועדון קיימת מחלקת נוער המורכבת מבית ספר לכדורגל, קבוצות טרומים, ילדים נערים ונוער.
המועדון הוקם בשנת 1950 ומעולם לא שיחק בליגה הראשונה.
לקבוצה מספר אוהדים מועט ביותר בשל יריבתה העירונית הפועל באר שבע, אשר משחקת שנים רבות בליגות הבכירות ונאהדת על ידי רוב כמעט מוחלט מתושבי באר שבע.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 עלתה הקבוצה 3 ליגות תוך 4 שנים.
היא עלתה מליגה ב' לליגה א' בשנת 2002, המשיכה לליגה הארצית בשנת 2004, וכעבור עונה אחת עלתה לליגה הלאומית.
בעונת שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וכעבור עונה אחת נשרה בחזרה לליגה הארצית.
עונת הייתה עונה קשה ורעה במיוחד בשביל הקבוצה, כאשר ירדה לליגה א'.
ירידתה הוכרזה רשמית כבר בסיום המחזור ה-27, כאשר הובסה בחוץ 3-0 על ידי סקציה נס ציונה, והפער בינה לבין המקום העשירי אשר מוביל להישארות בליגה עמד על 19 נקודות, כאשר 18 נשארו בקופה.
בזאת הצטרפה קבוצת מכבי באר שבע לרשימה ארוכה של מועדוני כדורגל קטנים אשר פרחו ועלו ליגות רבות במספר שנים קטן ומיד לאחר מכן הידרדרו בחזרה לליגות הנמוכות.
בסיום עונת הקבוצה עלתה לליגה הלאומית בעקבות שינוי מבנה הליגות, לאחר ניצחון 0-1 על הפועל קטמון ירושלים במחזור האחרון.
בסיום עונת נשרה שוב לליגה א', לאחר שסיימה במקום ה-15 והלפני אחרון בליגה הלאומית.
בסיום עונת הייתה אמורה הקבוצה לרדת לליגה ב', לאחר שנוצחה בפלייאוף על ידי הפועל הוד השרון, אך בעקבות פירוקה של קבוצת מכבי עירוני בת ים, נשארה מכבי באר שבע בליגה א'.
בסיום עונת ירדה לליגה ב', לאחר שסיימה במקום ה-15 והלפני האחרון, ולאחר 13 שנה בשלוש הליגות הראשונות.
בסיום עונת שרדה הקבוצה בליגה ב'.
במהלך עונה זאת הועברה הקבוצה לבעלות חדשה.
בתחילת עונת יצאה הקבוצה לדרך חדשה תחת חזון של "יצירת בית לשחקנים מקומיים", כאשר סגל הקבוצה בוסס רק על שחקנים מהעיר באר שבע, הקבוצה סיימה את העונה במקום ה-6.
בסיום עונת 2020/2021 העפילה הקבוצה בחזרה לליגה ב' דרך משחקי המבחן כשניצחה במשחק המכריע בדרבי את מועדון ספורט באר שבע 0-3.
בעונת 2022/2023 נשרה הקבוצה לליגה ג' לאחר שסיימה את העונה במקום האחרון ביחד עם הפועל אשקלון.
מכבי אש הוא ארגון חירום המופקד על כיבוי שריפות, מניעת התפשטות אש בלתי מבוקרת, חילוץ והצלת לכודים במתארים שונים וטיפול באירועים שמעורבים בהם חומרים מסוכנים.
העוסקים בכיבוי האש הם לוחמי אש.
כארגון חירום מכבי האש עסוקים בעיקר בכיבוי שריפות, חילוץ והצלת לכודים בתאונות דרכים, מפולות והרס, חילוץ מבורות, חילוץ מגובה, ממעליות, חילוץ בעלי חיים וטיפול באירועי חומ"ס.
אך למעשה תפקידם העיקרי הוא מניעה, מדור מיוחד במכבי האש הוא מדור בטיחות אש שאמון על סידורי בטיחות האש בכל מבנה או מקום שמוקם בארץ (מגורים, תעשייה, מסחר, מנהרות, אצטדיונים וכו').
הצבע המזוהה ביותר עם מכבי האש הוא אדום, וזהו לרוב צבע רכב הכיבוי ופנס האזהרה המהבהב שעליו.
צבע מדי מכבי האש הוא צהוב, אדום או כחול-אפור.
בעבר, הגיעו כוחות מכבי האש אל מקום האירוע בעזרת כרכרה, אך עם התפתחות הטכנולוגיה ובניית מכוניות ומשאיות חדישות, מתניידים מכבי האש במשאיות מיוחדות כבאיות, הללו מצוידות בזרנוק מים כדי לכבות אש, סולם להגיע לאזורים גבוהים ובלתי נגישים, וסירנה רועשת לפינוי התנועה שבדרך.
תחנות מכבי האש מאוישות בצוותים העובדים במשמרות, כך שבכל עת יהיה צוות שיוכל לעזור לכשיקרא.
לעיתים, כאשר יש להציל אנשים הכלואים בבניין ובסביבותם אש ועשן, לובשים על גופם מכבי האש חליפות מיוחדות המונעות שאיפת עשן ושרפה.
כאמור, הכבאים עוסקים בחילוץ לכודים מבורות, חילוץ ממבנים שקרסו, חילוץ מתאונות דרכים, חילוץ בעלי חיים שונים שנקלעו למצוקה אף הם ועוד.
רבים מנפגעי תאונות הדרכים הקשות נלכדים בתוך רכבם, כאשר מבנהו של הרכב משתנה מעוצמת הפגיעה ולוכד אותם בתוך הרכב.
בנוסף לכך, האדם הלכוד עלול להיות פצוע ובכך להיות רגיש לתנועות.
גם סכנת התלקחות הרכב מעוצמת הפגיעה ויצירת ניצוץ שיבוא במגע עם חומר דלק נלקחת בחשבון.
הפצוע עלול לאבד דם רב עקב פציעה פתוחה, ולכן, יש לחלצו במהירות ולאפשר לכוחות הרפואה במקום לטפל בו בעת ובעונה אחת.
על מנת לחלץ לכודים ברכב, משתמשים הכבאים בציוד מגוון:
גרזן דו-ידני לפינוי מכשולים ושבירת קירות, קורות עץ וזכוכיות.
מסורים חשמליים שונים לניסור חלקים שונים, כריתת עצים או עצמים בזירת האירוע.
ערכות חילוץ: ערכות שרובן פועלות כמערכות הידראוליות אך ישנן גם ערכות פנאומטיות כגון כריות אוויר.