tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בעונת 2012/2013, לאחר 5 זכיות רצופות בדאבל, איבדה מכבי תל אביב את שני התארים להפועל מטה אשר עכו.
בליגה הפסידה מכבי 3-0 למטה אשר בסדרת הגמרעף ובגביע הודחה על ידם בחצי הגמר.
בעונת 2013/2014 איבדה מכבי תל אביב את שני התארים (גביע, אליפות המדינה) להפועל מטה אשר עכו וסיימה במקום השני.
בעונת 2014/2015 הקבוצה סיימה כסגנית האלופה עונה שלישית ברציפות והודחה ברבע גמר גביע המדינה.
בעונת 2015/2016 שרגא שמש חדל מלהיות יו"ר הקבוצה במקומו מונה אסף ליבר להיות היו"ר, באותה עונה נכנס לקבוצה ספונסר חדש, יעדים לוגיסטיים.
בעונה זו ועם תקציב נמוך יחסית הקבוצה סיימה במקום השלישי והודחה בחצי גמר הפלייאוף לראשונה אחרי 10 הופעות רצופות בגמר הפלייאוף.
בגביע הודחה הקבוצה גם בחצי גמר בשניהם מול הפועל כפר סבא.
בעונת 2016/2017 הפסידה בגמר גביע המדינה להפועל מטה אשר.
בסוף העונה חזרה מכבי תל אביב לזכות באליפות המדינה, אחרי ניצחון 3-1 בסדרת הגמר על מכבי הוד השרון.
בעונת 2017/2018 הקבוצה סיימה את העונה במקום השלישי העפילה פעם שנייה ברציפות לגמר גביע המדינה ולגמר פלייאוף אליפות אך הפסידה בשני המקרים להפועל מטה אשר וסיימה כסגנית אלופה וכסגנית מחזיקת הגביע.
בסיום העונה עזב זוהר בר נצר את הקבוצה אחרי 15 עונות רצופות כמאמן הקבוצה במקומו מונה נועם אלבז.
בעונת 2018/2019 החלה בצורה מגומגמת ולאחר 2 מחזורים מונה למאמן הקבוצה אריה זלינגר העונה הסתיימה בהדחה בחצי הגמר פלייאוף והפסד בגמר הגביע.
בעונת 2019/2020 הסתיימה מוקדם מצפוי עקב מגפת הקורונה ומכבי סיימה במקום הרביעי ללא פלייאוף ובגביע הטורניר הופסק באמצע.
בעונת 2020/2021 מונה גל גלילי למאמן הקבוצה שהוביל את הקבוצה לזכייה בדאבל לראשונה אחרי 8 שנים כשניצחה את הפועל כפר סבא בגמר גביע המדינה ואת מטה אשר בסדרת גמר הליגה.
בעונת 2021/2022 סיימה את העונה הסדירה במאזן מושלם 0:21 וזכתה באליפות שנייה ברציפות אחרי שניצחה בסדרת הגמר 1:3 את הפועל מטה אשר.
בגביע הודחה על ידי הפועל מטה אשר ברבע הגמר בתוצאה 2:3.
בעונת 2022/2023 הקבוצה זכתה בגביע המדינה אחרי ניצחון על הפועל מטה אשר בגמר וסיימה עונה שנייה ברציפות את עונה הסדירה במאזן מושלם 0:18 וזכתה באליפות שלישית ברציפות אחרי ניצחון 2:3 בסדרת הגמר על הפועל מטה אשר וזכתה בטרבל לראשונה בתולדותיה אחרי שזכתה גם בגביע אטקין בתחילת העונה.
בעונת 2023/2024 הקבוצה זכתה בפעם השנייה ברציפות בגביע המדינה אחרי ניצחון על הפועל מטה אשר וסיימה את העונה הסדירה במקום השני וזכתה באליפות שנה רביעית ברציפות אחרי 0:3 בסדרת הגמר על הפועל מטה אשר והשלימה טרבל שני ברציפות.
בעונת 1989/1990 הקבוצה שיחקה לראשונה באירופה בגביע המחזיקות הקבוצה הודחה בשלב הראשון.
בעונת 1990/1991 הקבוצה שיחקה בגביע CEV והודחה בסיבוב השני.
בעונת 1991/1992 הקבוצה נרשמה לראשונה לליגת האלופות והודחה בסיבוב המוקדמות הראשון.
בעונת 1991/1992 הקבוצה שיחקה בגביע CEV והודחה בסיבוב השני.
בעונת 1996/1997 שיחקה הקבוצה בגביע המחזיקות והגיעה עד שלב הבתים והודחה.
בעונת 1997/1998 השתתפה שוב בליגת האלופות והודחה בסיבוב הראשון במוקדמות ואחר מכן הקבוצה שיחקה בגביע CEV והגיעה עד שלב הבתים והודחה.
בעונת 1999/2000 שיחקה הקבוצה בגביע CEV והודחה בסיבוב השני.
בעונת 2001/2002 שיחקה הקבוצה בגביע CEV והודחה בסיבוב הראשון.
בעונת 2008/2009 נרשמה הקבוצה לגביע האתגר בסיבוב הראשון הוגרלה מכבי תל אביב לשני משחקים מול ברטיסלבה (סלובקיה) שפרשה מהמפעל עקב סכסוך.
כתוצאה מהפרישה מכבי תל אביב עברה לסיבוב השני ועלתה להתמודד מול סיסלי טרוויזו האיטלקית בשני המשחקים (באיטליה ואז בהדר יוסף) ניצחה סיסלי טרוויזו 3-1.
בעונת 2009/2010 הודחה הקבוצה מגביע האתגר על ידי זיראט אנקרה הטורקיה בסיבוב השני.
בעונת 2010/2011 הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון של גביע CEV על ידי זיראט אנקרה הטורקיה ועברה לשחק בגביע האתגר שם הצליחה הקבוצה להגיע עד שמינית הגמר שבו הפסידה למצ'רטה האיטלקית.
בעונת 2011/2012 הודחה הקבוצה בסיבוב הראשון של גביע CEV על ידי לאמייה היוונית ועברה לשחק בגביע האתגר שם הגיעה עד לרבע הגמר.
בעונת 2012/2013 הקבוצה הגיעה שנה שנייה ברציפות לרבע גמר גביע האתגר והודחה.
בעונת 2013/2014 הקבוצה הודחה בסיבוב השני של גביע האתגר.
בעונת 2014/2015 הקבוצה השתתפה בגביע CEV והגיעה עד שמינית הגמר.
בעונת 2016/2017 הודחה הקבוצה מגביע האתגר על ידי גלאטסראיי בשלב רבע הגמר.
בעונת 2017/2018 הקבוצה השתתפה לראשונה אחרי הרבה שנים בליגת האלופות והודחה בסיבוב הראשון בסיכום שני המשחקים על ידי סוליגורסק.
לאחר מכן עברה הקבוצה לשחק בגביע CEV הקבוצה הודחה בסיבוב הראשון על ידי לבוב בסיכום שני המשחקים.
בעונת 2021/2022 הודחה הקבוצה בסיבוב השני בגביע האתגר על ידי פנאתינייקוס.
בעונת 2022/2023 הקבוצה עשתה היסטוריה והפכה לקבוצה הראשונה בהיסטוריה של הכדורעף הישראלי שמגיעה לגמר אירופי הקבוצה הגיעה לגמר גביע האתגר.
בגמר הקבוצה הפסידה לאולימפיאקוס וסיימה את העונה כסגנית מחזיקת גביע האתגר.
בעונת 2023/2024 לא השתתפה הקבוצה באירופה עקב המצב הביטחוני בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
בעונת 2024/2025 הודחה הקבוצה בסיבוב השני בגביע האתגר אחרי הפסד כפול ללובלין הפולנית.
גביע האתגר: שמינית גמרמחזיקת גביע אטקין2011/2012 אלופה מחזיקת הגביעגביע CEV: סיבוב ראשון
גביע האתגר: רבע גמר2012/2013 סגנית אלופהחצי גמרגביע האתגר: רבע גמר2013/2014 סגנית אלופה הפסד בגמרגביע האתגר: סיבוב שני2014/2015 סגנית אלופהרבע גמרגביע CEV: שמינית גמר2015/2016חצי גמרחצי גמר—2016/2017 אלופה הפסד בגמרגביע האתגר: רבע גמרסגנית גביע אטקין2017/2018 סגנית אלופה הפסד בגמרליגת האלופות: מוקדמות סיבוב ראשון
גביע CEV: סיבוב ראשוןסגנית גביע אטקין2018/2019נועם אלבז/אריה זלינגרחצי גמרהפסד בגמר—2019/2020אריה זלינגר/גנדי סוקולוב/תומר רוסיאנסקימקום 4בוטל—2020/2021גל גלילי אלופה מחזיקת הגביע—2021/2022 אלופהרבע גמרגביע האתגר: סיבוב שנימחזיקת גביע אטקין2022/2023אלופה מחזיקת הגביע סגנית מחזיקת גביע האתגרמחזיקת גביע אטקין2023/2024אלופה מחזיקת הגביע—מחזיקת גביע אטקין2024/2025אלופה מחזיקת הגביעגביע האתגר: סיבוב שני2025/2026טרם נקבעטרם נקבעגביע האתגר: טרם נקבע
מחלקת הנוער של מכבי תל אביב כדורעף, אשר חודשה בשנת 2015, מונה כ-350 שחקנים נכון ליולי 2025.
שחקני המחלקה מהווים את עמוד השדרה של ליגת העל - ומשחקים בנוסף לקבוצות הבוגרות גם במגוון קבוצות נוספות בליגת העל.
נכון לעונת 2025/26 למחלקה כ-25 קבוצות בגילאי נוער הכוללים:
מחלקת הנשים של המועדון הוקמה בשנת 1972 ומתמודדת בליגת העל, הקבוצה מתאמנת ומשחקת במרכז ספורט השלום, במתחם מידטאון בתל אביב.
קבוצת ליגת העל של המועדון שמה דגש על פיתוח שחקניות צעירות ולכן מורכבת משחקניות המועדון ושחקניות נוספות מהארץ ומחו"ל.
בעונת 1974/1975 הגיעה הקבוצה עד לגמר גביע המדינה אך נוצחה 3-0 על ידי בנות הפועל נעמן.
מכבי שירותי בריאות (שמה הקודם: קופת חולים מכבי) היא קופת החולים השנייה בגודלה בישראל.
נוסדה בספטמבר 1940 והחלה לעבוד בפועל בחודש אוגוסט 1941.
מאז שנת 1995 פועלת מכבי מתוקף חוק ביטוח הבריאות הממלכתי.
שיעור דמי החברות לחברי הקופה נקבע בחוק ונגבה על ידי המוסד לביטוח לאומי.
שירותי מכבי מבוססים על סל הבריאות הממלכתי וסל מכבי, ובדומה ליתר קופות החולים היא מאפשרת לחבריה כיסוי מורחב הכרוך בתשלום, באמצעות השב"ן (שירותי בריאות נוספים).
מכבי מפעילה במסגרת השב"ן שני רבדים ביטוחיים: מכבי זהב ומכבי שלי.
כיום מונה "מכבי שירותי בריאות" מעל שני מיליון חברים ונחשבת למוסד בעל השפעה מהותית על מערכת הבריאות בישראל.
מכבי מעניקה לחבריה שירותי בריאות ורפואה מגוונים, באמצעות מומחים בכול תחומי הרפואה והבריאות, ובאמצעות רשת מכוני אבחון וטיפול, לרבות "אסותא".
שיטת השירות של מכבי מבוססת על בחירה חופשית של הרופא המטפל.
לוועידת מכבי, שהוא הגוף העליון האחראי להפעלת הקופה, רשאים להיבחר כל חברי מכבי, ולהשתתף בבחירה.
הבחירות נערכות אחת לארבע שנים.
קופת החולים מכבי הוקמה בספטמבר 1940 כאגודה בתוך תנועת מכבי ישראל.
מכבי ישראל הזדהתה כתנועה לא פוליטית שהציגה השקפת עולם חופשית, הנוגדת את תורת השיתופיות של תנועת העבודה.
הקופה אימצה את סמל התנועה ובתקנון שלה נקבע כי היא מיועדת אך ורק לחברי תנועת מכבי.
מכבי ישראל העניקה לקופת החולים שלה את המסגרת הארגונית הנדרשת ואף מימנה את הדפסת פנקסי החבר הראשונים, שעלותם הסתכמה ב-5 לירה א"י (שווה ערך לכ־150 ₪).
עם השנים, במקביל לצמיחתה של הקופה, הלך והתרופף הקשר עם תנועת מכבי ובשנת 1954 הושמטו מהתקנון המילים 'בפיקוח כללי של מרכז המכבי' ובתקנון של 1969 הוצהר במפורש ש"הקופה מסונפת להסתדרות מכבי ישראל, אך מנהלת את עניינה הארגוניים, הכלכליים והרפואיים באופן עצמאי באמצעות מוסדותיה...
בעת הקמתה, בשנת 1940 מנתה "קופת חולים מכבי" עשרה רופאים וכמה עשרות חברים.
מקום היווסדה של הקופה היה בתל אביב ברחוב בית יוסף.
בין האבות המייסדים של הקופה נמנו: ד"ר פליקס טיילהבר, ד"ר ארנסט פרוידנטל, פרץ ברנשטיין, אורי נדב, ד"ר אביגדור קורן, ג'ורג' פלש, ד"ר אליהו סדגר, חנניה ברגר, ד"ר משה הרניק, ד"ר אליעזר לודוויג לרפרוינד, ד"ר רוברט אטלס, פליקס שייניאק, ארתור רוזנברג, פריץ לוינזון, ד"ר הרמן ללבר.
רובם היו רופאים וחלקם אנשי מנהל וכספים.
בראש המייסדים עמדו שני מנהלים שותפים: ד"ר פליקס טיילהבר, שהיה הוגה הרעיונות והמטיף לביצועם, וד"ר ארנסט פרוידנטל שהיה המוציא לפועל של הרעיונות.
ד"ר טיילהבר שימש כרופא הראשי של הקופה וכיו"ר הנהלתה עד יום מותו בשנת 1956. ד"ר פרוידנטל עמד בראש הקופה כמנכ"ל ולאחר מכן כיו"ר ההנהלה עד פטירתו בשנת 1982.
בתחילת דרכה של הקופה היו מרבית רופאי מכבי יוצאי מרכז אירופה אשר הביאו איתם שיטות עבודה ליברליות, שבמרכזן הבחירה החופשית של החבר ברופא ובמכון.
הפעילות הייתה מבוססת על כוח אדם שכיר מצומצם ועל רופאים עצמאים אשר תוגמלו בהתאם לפעילותם.
כבר אז נקבע כי מטרתה של הקופה אספקת רפואה ציבורית ברמה של רפואה פרטית.
בשנים הראשונות פעלו ה'סניפים' של מכבי רק במרכז הארץ – בתל אביב, יפו, רמת גן, חולון, בת ים וכפר שמריהו.
המכשול העיקרי שהעיב על התפתחות הקופה היה קשיים שהערימה 'הסתדרות הרופאים בישראל' (לימים 'ההסתדרות הרפואית בישראל') במיוחד בירושלים, אולם גם במקומות אחרים.
הפריצה הגדולה של מכבי לעבר פריסה ארצית אירעה בשנת 1977 עם כניסתו של ד"ר נגל לתפקיד המנכ"ל במקום ד"ר פרוידנטל שהפך ליו"ר ההנהלה.
לאחר פטירתו של ד"ר פרוידנטל בשנת 1982 נבחרה ליו"ר הנהלת מכבי שרה דורון.
עם פרישתה ביולי 2010, נבחר לממלא מקומה פרופ' משה רוח.
לפרופ' רווח היה ניסיון רב בניהול מערכות בריאות עקב היותו בעבר קצין רפואה ראשי בצה"ל ומנהל בית החולים רמב"ם בחיפה.
לגב' דורון הוענק התואר "נשיאת כבוד" של הקופה, בו היא נשאה תוך המשך פעילותה במכבי עד יום מותה.
הזינוק בפופולריות של מכבי החל בשנת 1990. בתוך חמש שנים (עד 1995) חימשה הקופה את מספר חבריה שהגיע למיליון מבוטחים.
בשנת 1994 ציינה מכבי שלב נוסף בהתפתחותה, עת רכשה את בית החולים 'אסותא', שלימים יאחד תחתיו גם את בית החולים רמת מרפא ויחד הם מנקזים אליהם כשמינית מכלל הניתוחים המתבצעים בישראל.
בשנת 2000 התקיימה הוועידה העשירית של מכבי, שהצביעה על המגמות החיוביות בהתפתחות הקופה שמנתה אז 1.46 מיליון חברים, וחלקה באוכלוסייה גדל מ-19.9% ל-22.6% (הגידול הכי משמעותי מבין כול הקופות).
על פי סקרים שנערכו בקרב לקוחות כלל הקופות זכתה מכבי לשביעות הרצון הגבוהה ביותר.
שנת 2005 מסמנת מפנה בהתפתחות הקופה – החלה פעילות רפואית מחקרית, התרחבה פעילות "אסותא" והוקמה חברת מכבי אחזקות המרכזת את פעילות חברות הבת.
בשנה זו מונה למנהל חטיבת הבריאות פרופ' אהוד קוקיה שבשנת 2007 מונה למנכ"ל הקופה.
פרופ' קוקיה הוביל מהלכים אסטרטגיים להעצמת החבר, לשיפור השירות ולהקטנת אי השוויון במערכת הבריאות בישראל.
בשנת 2011 מונה רן סער למנכ"ל הקופה.
יו"ר ההנהלה מ-2021 הוא רן סער, ומנכ"לית הקופה היא סיגל דדון-לוי.
בקופה פועל "מכון למחקר וחדשנות" בניהול של ורדה שלו שמנהל בין היתר את המידע הממוחשב של חברי הקופה ומאפשר גישה למחקרים רפואיים.
בראשית דרכה השתמשה קופת חולים מכבי בסמלה ההיסטורי של תנועת מכבי העולמית – המילה "מכבי" בצורות גאומטריות חדות היוצרות יחדיו מגן דוד בצבע כחול כהה.
בשנת 1997 עם שינוי השם מ"קופת חולים" ל"שירותי בריאות", עוצב סמליל חדש על ידי דן רנון הכולל את הסמל ההיסטורי, את השם החדש בשורה אחת ובשילוב של צבע נוסף, כחול בהיר.
בשלב מאוחר יותר, הסמל הוצג בגרסה קצרה יותר, כאשר המילים "שירותי בריאות" הופיעו בשורה שנייה, לעיתים בשילוב הסלוגן "מרגישים מצוין".
בשנת 2011, עת חגגה הקופה 70 שנה להיווסדה, הוחלט על חידוש הסמליל, כך שיישמר את עברה מחד אך ייתן "ביטוי רענן לערכי המותג", בהם אנושיות בשירות, מקצוענות וקידמה.
הסמל החדש כולל מגן דוד המופיע כחלל שלילי בין האותיות כ ו-ב, ומשמר את בחירת הצבעים של סמלילי העבר.
סמליל זה עוצב על ידי "סטודיו ברוך נאה".
תקנון מכבי מפרט את מוסדות הקופה ואת תפקידיהם:
הוועידה הארצית – המוסד הנבחר העליון של חברי הקופה
מועצת קופת החולים – הגוף המנהל העליון של קופת החולים
ההנהלה – הגוף המנהל של הקופה
המזכירות – הגוף המוסמך לטפל בכל תחומי הניהול השוטף של הקופה
ועדת ביקורת – הגוף הממליץ למנכ"ל וליו"ר ההנהלה על אישור תוכנית העבודה השנתית של המבקר הפנימי
מכבי שירותי בריאות מעניקה לחבריה מגוון שירותי בריאות ורפואה, באמצעות הקופה עצמה שהיא גוף ללא מטרות רווח, ובאמצעות זרועות ייחודיות וחברות בת.
אף כי השירות הרפואי שמציעה מכבי מבוסס על סל הבריאות הממלכתי וסל מכבי (הרחבה של סל הבריאות הממלכתי), מאפשרת הקופה לחבריה ליהנות מכיסוי מורחב הכרוך בתשלום, באמצעות השב"ן (שירותי בריאות נוספים).
מכבי מפעילה במסגרת השב"ן שלושה רבדים ביטוחיים: מכבי כסף, מכבי זהב ומכבי שלי.
החל מינואר 2019 מציעה מכבי לחבריה פוליסות ביטוח סיעודי חדשות של חברת הביטוח הפניקס.
בנוסף לרבדים הביטוחיים המיועדים לתושבי ישראל מפעילה מכבי תוכנית ביטוח מיוחדת המיועדת לתושבים חוזרים ולמי שאינו מוגדר כתושב.
בין שירותי הקופה מוקד טלפוני "מכבי ללא הפסקה" הפועל 24 שעות ביממה.
בין הזרועות הייחודיות וחברות הבת:
מכבי פארם – רשת בתי מרקחת המונה למעלה מ-90 בתי מרקחת בפריסה ארצית.
מכבי Care – מותג פרטי הכולל מגוון מוצרי בריאות שנמכרים ברשת "מכבי פארם".
מכבי טבעי – רשת מרפאות רפואה משלימה המציעה שילוב של טיפולי גוף ונפש בפיקוח רפואי.
מכבידנט – רשת מרפאות שיניים המעניקה שירות למבוטחי הקופה.
מכבי ממבט ראשון – רשת חנויות אופטומטריה המונה כ-100 סניפים.
אסותא מרכזים רפואיים – רשת מרכזים רפואיים הכוללת שלושה בתי חולים פרטיים ובית חולים ציבורי, לצד מספר מרפאות ומכונים רפואיים.
בית בלב – רשת דיור מוגן לבני הגיל השלישי הכוללת גם מחלקות סיעודיות.
ביתי – מיזם שירותים לגיל השלישי שמאפשר להם להמשיך לחיות ברווחה בבית שלהם.
בצד אלו מפעילה מכבי מספר מיזמים לרווחת חבריה:
עמותת קרן מכבי – עמותה המציעה סיוע כספי, הלוואות, מלגות ושירותי רווחה.
מכבי שפע – מועדון צרכנות שחרת על דגלו קידום מוצרי בריאות.
מכבי מקיימת פעילויות מחקר ופיתוח ייחודיות באמצעות מכון מכבי לחקר שירותי הבריאות, היחידה למחקרים קליניים, מכביטק (מחקר אפידמיולוגי) והשתתפות בחממות טכנולוגיות בתחום הרפואה.
בתחום התרומה לקהילה מפעילה מכבי מיזם לאיסוף תרופות ישנות וכן פורטל ידע בנושאי בריאות ורפואה.
מכון קאהן-סגול-מכבי למחקר ולחדשנות (KSM)
מכון קאהן-סגול-מכבי למחקר ולחדשנות הוא מרכז לקידום המחקר הרפואי והבריאות בישראל ובעולם, באמצעות מחקר עצמאי ושיתופי פעולה עם חברות טכנולוגיה, חברות סטארט-אפ וגופי בריאות ומחקר מכל רחבי העולם.
המכון, בראשותה של ד"ר טל פטלון, כולל 4 מחלקות מחקר בתחומים של: ביג דאטה, ביובנק – מאגר הדגימות הביולוגיות הגדול בישראל, מחקרים קליניים ומחקרים אפידמיולוגיים.
בנוסף למחקרים שהמכון מבצע, הוא מאפשר לחוקרים מרחבי העולם לערוך מחקרים, אנליזות וניבוי רפואי, על בסיס מאגר נתונים מקוון שעבר תהליך התממה (אנונימיזציה).
מאז הקמתו, התבצעו במכון מאות מחקרים, שהובילו לפיתוח כלים עבור מטופלים ורופאים, לשיפור ואף לשינוי במדיניות הרפואית של מדינות רבות, לרבות בתקופת מגפת הקורונה.
למכון שותפויות עם חברות טכנולוגיה, חברות סטארט אפ, מוסדות אקדמיים ומדענים ברחבי העולם, והסכמים לשיתוף פעולה מחקריים עם משרדי הבריאות של מדינות רבות, ביניהן איחוד האמירויות ובחריין.
מכבי תל אביב שוהם היא קבוצת כדורסל ישראלית מהיישוב שוהם, המשחקת בליגה הארצית.
אולמה הביתי של הקבוצה הוא אולם ניצנים בשוהם.
בעונות 2006–2008 שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית.
בעונות 2017/2018, 2018/2019 זכתה הקבוצה פעמיים ברציפות בגביע האיגוד בכדורסל, לאחר ניצחונות במשחק הגמר מול הפועל חבל איילות ומכבי חדרה בהתאמה.
עד לעונת 2022/2023 ניהולה המקצועי של הקבוצה היה תחת חברת "שחקן אמיתי".
וכיום משתפת פעולה עם מועדון הכדורסל מכבי תל אביב מליגת העל.
בעונת 2017/18 רכש עידן אבשלום, מנכ"ל "שחקן אמיתי" את זכויות הניהול של הקבוצה, והפך אותה לחממה לשחקנים צעירים, כאשר סגל הקבוצה הורכב כולו משחקנים בגילאי 18–22, שמקבלים את תוכנית האימונים המיוחדת במלגה מקצועית מלאה.
ליאור ליובין מונה למנהלה המקצועי של הקבוצה, רועי מייזיק למאמן הראשי ושון דניאל למנהל הקבוצה.
בסיום אותה עונה זכתה הקבוצה בגביע האיגוד לאחר ניצחון על הפועל חבל אילות.
הקבוצה חזרה על ההישג גם בעונת 2018/19.
בעונת 2019/20 ניצלה הקבוצה מירידה לליגה א', לאחר שאיגוד הכדורסל הקפיא את הירידות בליגות הנמוכות, לאור הפסקת המשחקים בשל מגפת הקורונה.
בעונת 2020/21 מונה אוהד יתום למאמן הקבוצה ובשורותיה שיחק הגארד איתן בורג.
בשנת 2023 הקבוצה הגיעה להסכם שיתוף פעולה עם מכבי תל אביב והקבוצה תקרא מעתה "מכבי שוהם ת"א".
ב-15 בדצמבר מונה טל נתן למאמן הראשי של קבוצת הבוגרים המשתתפת ב.
במועדון מכבי שוהם יש בית ספר לכדורסל מגיל הגן ועד לכיתות ד'.
בנוסף יש בתי ספר לכדורסל לבנות בהנהלת שחקנית העבר לימור מזרחי גם כן מכיתות ב' עד ו'.
נכון לעונת 2009/10 במועדון מכבי שוהם יש שלוש קבוצות קט-סל ב' (כיתות ה'), שלוש קבוצות קט-סל א'(כיתות ו'), שתי קבוצות ילדים ב' ושתי קבוצות ילדים א', קבוצת ילדות בין הכיתות ו'-ח' וקבוצות רשמיות: נוער, נערים, בוגרים וקבוצת בוגרות.
מכבי עירוני שלומי/נהריה הייתה קבוצת כדורגל שהורכבה כתוצאה מאיחודן של מכבי עירוני שלומי ועירוני נהריה בשנת 2005, והתפרקה בשנת 2009.
ההיסטוריה של הקבוצה מתחילה ביישוב שלומי, ביישוב שלומי פעלו בעבר שתי קבוצות כדורגל: הפועל שלומי ובית"ר שלומי אשר שיחקו שנים רבות בליגה ג'.
בשנת 1996 שודרה בערוץ 2 תוכנית בשם קטן עלינו, בהנחייתו של אברי גלעד, אשר מטרתה הייתה לעזור לקהילות השונות, בתוכנית רצו לקחת עיירה קטנה ולהשקיע בה כסף כדי לקדם את קבוצת הכדורגל שלה מתוך תקווה להביא אותה תוך כמה שנים לליגות הגבוהות בישראל.
אחרי מספר בדיקות והתלבטויות הוחלט בצוות התוכנית ללכת על היישוב שלומי, אך הייתה להם דרישה - לאחד את שתי קבוצות הכדורגל בעיר לקבוצה אחת כדי לרכז את המשאבים על קבוצה אחת, ושתי קבוצות הכדורגל בעיר אוחדו לקבוצה אחת בשם מכבי עירוני שלומי.
מדי שבוע היה עוקב צוות התוכנית אחרי הקבוצה והוא יצר את הסיסמה "שלומי עולה, שלומי עולה ללאומית" (הליגה הראשונה דאז).
למרות הקמפיין הרב לא הצליחה הקבוצה לעלות לליגה ב', וסיימה במקום השני בלבד.
בשנת 2004 הייתה הקבוצה אמורה לרדת לליגה ב' חזרה אחרי שסיימה במקום הלפני האחרון בליגה א', אך הקבוצה ניצלה לבסוף בגלל התפרקותה של מכבי חדרה ובכך התפנה מקום נוסף בליגה א'.
בשנת 2005 נאבקה שלומי על העלייה לארצית וכמעט עלתה ליגה אך הקבוצה סיימה לבסוף במקום השלישי ולא הצליחה לעלות.
בקיץ 2005 אוחדה הקבוצה עם עירוני נהריה, ומאז נקראת הקבוצה מכבי עירוני שלומי/נהריה, ושיחקה בליגה א' צפון.
במחזור האחרון של עונת 2008/2009 ניסה יו"ר קבוצת שלומי איברהים ברהאן למכור ליריבתו מכבי השקמה/רמת חן וליו"ר של הקבוצה שלה שמוליק חיון את המשחק תמורת 30 אלף שקלים, חיון עירב את אנשי ההתאחדות לכדורגל בעניין, ואנשי משרד החקירות ויצמן-יער תיעדו את המפגש ואת החלפת הכספים.
עונשה של הקבוצה היה הורדה אוטומטית לליגה ג' ובנוסף הורחק לצמיתות ברהאן מעיסוק בתחום הכדורגל, הקבוצה נקנסה גם ב 50 אלף שקלים.
הקבוצה שלא יכלה לעמוד בתשלום הקנס וגם בהורדת הליגה התפרקה בקיץ 2009.
מכבי רמת עמידר הייתה קבוצת כדורגל משכונת רמת עמידר ברמת גן.
הקבוצה הייתה מספר עונות ספורות בליגה הבכירה בשנות ה-70 המאוחרות ושנות ה-80 המוקדמות, ובשנת 2005 התאחדה עם הכח רמת גן שהפכה להיות הכח מכבי עמידר רמת גן.
הקבוצה נוסדה בשנת 1957 בליגה ג'.
לאחר שתי עונות הצליחה לעלות לליגה ב', לאחר שהליגה הוגדלה ל-64 קבוצות בסך הכל.
בעונת 1963/1962 סיימה הקבוצה במקום השני בליגה ב' והעפילה לראשונה לליגה א' (ליגת המשנה דאז), שם בילתה את רוב ימי קיומה.
פרשה שהעיבה על הקבוצה בשנים אלו הייתה בראשית שנות ה-70 כאשר כמה משחקניה נמצאו אשמים במכירת משחקים למהמרי טוטו.
בסוף עונת 1974/1975 העפילה הקבוצה לראשונה לליגה הבכירה מהמקום הראשון בבית הדרום.
ב-1975 זכתה הקבוצה בתואר הראשון והיחיד שלה בהיסטוריה: גביע הליגה לליגה א' לעונת 1975/1976. לאחר שהעפילה לעונת 1975/1976 בליגה הבכירה, סיימה במקום האחרון וירדה חזרה לליגה השנייה.
בעונת 1978/1979 העפילה בפעם השנייה לליגה הראשונה לעונת 1979/1980. את העונה סיימה הקבוצה במקום ה-11 והצליחה לשרוד בליגה רק במחזור האחרון במרחק נקודה מהמקום המוביל לליגת המשנה, וזו הייתה עונת השיא של הקבוצה בה הצליחה לראשונה לשרוד בליגה הבכירה.
בנוסף, באותה שנה העפילה הקבוצה לגמר גביע המדינה, בגמר הפסידה להפועל כפר סבא בתוצאה 1–4. בעונת 1980/1981 סיימה רק במקום ה-15 וירדה פעם נוספת לליגת המשנה.
בעונת 1982/1983 סיימה הקבוצה במקום השלישי בליגת המשנה והעפילה פעם נוספת לליגה הבכירה לעונת 1983/1984. בסיום עונה זו סיימה הקבוצה במקום ה-15 וירדה לליגת המשנה, מאז לא הצליחה הקבוצה להגיע לליגה הראשונה.
בסוף שנות ה-80 סיימה הקבוצה באמצע הטבלה בליגה השנייה ולא הצליחה לשחזר את הצלחתה מהשנים לפני כן.
בעונת 1990/1991 הקבוצה הידרדרה עוד וירדה לליגה השלישית מהמקום ה-15. בהמשך מצבה הריעה ובשנת 1999 ירדה לליגה הרביעית.
בתחילת שנות ה-2000 הקבוצה התאוששה וחזרה לליגה השלישית (הליגה ארצית) לאחר שסיימה בעונת 2002/2001 במקום הראשון בליגה א'.
בעונה העוקבת סיימה הקבוצה במקום השלישי, מקום אחד מתחת למקום המוביל לליגה השנייה.
את עונת 2005/2004 סיימה הקבוצה במקום הרביעי בליגה הארצית.
בקיץ 2005 חדלה הקבוצה מלהתקיים בפני עצמה, והתאחדה עם הכח רמת גן תחת השם הכח מכבי עמידר רמת גן.
בין שחקני העבר הבולטים של הקבוצה ניתן למנות את ליאון קונסטנטינובסקי, משה רוזנר, בני בינשטוק, ויקי פרץ, שלמה פלץ, יגאל עמרם, מוטי ודוד טופמן, אלי כהן, ניסים ברדה, אורון גרץ, אלי דואן, שלמה נורדמן, אלי תגר, עמוס טייב, רחמים שלום, זכריה טרי, דרור מרגלית, עמי פייקין.
מכבי תל אביב הוא מועדון כדורגל ישראלי מהעיר תל אביב, שנחשב למועדון הכדורגל המוביל והמעוטר בישראל, ומשחק בליגת העל.
המועדון הוקם בשנת 1906 והוא נמנה עם המועדונים הוותיקים ביותר בליגה הבכירה בארץ ישראל כשהשתתף בעונת הבכורה, ומאז 2009 הוא בבעלות המיליארדר היהודי-קנדי מיטשל גולדהאר.
מכבי תל אביב היא הקבוצה המעוטרת ביותר בכדורגל הישראלי.
הקבוצה מובילה את טבלת הקבוצות הזוכות באליפות המדינה עם 26 אליפויות ואת טבלת הזוכות בגביע המדינה עם 24 גביעים, מתוכם שבעה נלקחו בעונת דאבל (אליפות וגביע) ואחד בעונת טרבל (אליפות, גביע המדינה וגביע הטוטו, 2014/2015).
כמו כן, מובילה הקבוצה גם את טבלת הזוכות בגביע הטוטו לליגת העל, עם 9 זכיות.
מכבי תל אביב זכתה פעמיים בגביע אסיה לקבוצות, והיא הקבוצה היחידה בישראל ששיחקה בליגה הראשונה בכל עונותיה ומעולם לא ירדה לליגת המשנה.
אצטדיון בלומפילד הוא אצטדיונה הביתי של מכבי תל אביב.
כינוייה הבולטים של הקבוצה הם "מכבי" ו"הצהובים".
מכבי תל אביב היא אחת משלוש הקבוצות הישראליות שהעפילו לשלב הבתים של ליגת האלופות ומשחקת כדרך קבע במפעלים האירופיים.
האגודה הוקמה בשנת 1906 בשכונת נווה שלום כאגודת הראשון לציון-יפו, אגודה שהתמחותה הייתה בתרבות הגוף.
מאוחר יותר החלו מספר חברים באגודה לאמץ את חוקת משחק הכדורגל, שהובאה לארץ על ידי מלחי אוניות סוחר.
בשנת 1910, שנה לאחר הקמת העיר תל אביב, שינתה האגודה את שמה למכבי.
ב-1922 הפכה לקבוצה היהודית הראשונה שהשתתפה בגביע ארץ ישראלי שארגנו הבריטים.
ב-1925 יצאה הקבוצה למסע משחקים באוסטריה.
בין השנים 1923 ל-1928, ארגנה אגודת מכבי טורניר ארצי לקבוצות האגודה בשם "מגן שמשון".
ב-1928/1929 זכתה מכבי בגביע הראשון בתולדותיה, לאחר ניצחון על מכבי חשמונאי ירושלים.
שנה לאחר-מכן שחזרה את ההישג, הפעם בניצחון על הגדוד ה-48 של הצבא הבריטי.
ב-1936 הגיע למשרדי ארגון מכבי בארץ ישראל מכתב אשר הזמין את שחקני מכבי תל אביב לסיור משחקי ידידות ברחבי ארצות הברית.
את המסע בארצות הברית סיימה מכבי עם חמישה ניצחונות, חמישה הפסדים ושלוש תוצאות תיקו, ביחס שערים חיובי 27:21. ב-1939 זכתה מכבי באליפות מחוז תל אביב אשר הוכרה כאליפות ארץ ישראל, ולאחר מכן יצאה למסע משחקי ידידות נוסף, הפעם באוסטרליה.
בתקופה של ארבעה חודשים קיימה מכבי 19 משחקים, מהם ניצחה עשרה, הפסידה חמישה, וסיימה ארבעה משחקים בתיקו, ביחס שערים חיובי 92:46.
עד תחילת שנות ה-40 שיחקה מכבי במדים כחולים-לבנים ואף כינוי הקבוצה היה "הכחולים", עד שבשנת 1942, לאות הזדהות עם יהודי אירופה שנרדפו בידי הנאצים ואולצו לענוד את הטלאי הצהוב, הציע שחקן הקבוצה, יוסף מרימוביץ', שמכבי תשחק בחולצות צהובות בנוסף לכחול המסורתי עד לאותם ימים.
ההצעה התקבלה על ידי הנהלת המועדון, ומאז הפכו צבעי הקבוצה לצהוב-כחול, כאשר הצבע הצהוב החליף את הצבע הכחול בתור הצבע הראשי ואילו הצבע הכחול הוותיק הפך לצבע המשני של הקבוצה במקום הצבע הלבן, אשר עם השנים גם הוא חזר אך בתור הצבע השלישוני של הקבוצה.
כך הפך הצבע הצהוב לסימן ההיכר הבולט של הקבוצה, ובעקבות כך היו גם קבוצות שונות מתנועת מכבי ממקומות שונים אשר שהלכו בעקבות מכבי מתל אביב והחלו להשתמש בצבע הצהוב.
בשנים שבין הקמת המועדון ועד קום המדינה זכתה קבוצת מכבי תל אביב בארבע אליפויות ובשישה גביעים, ובתוכם זכייה אחת בדאבל.
שנות ה-50: תור הזהב של המועדון עם חמישה תוארי אליפות
בעונת הכדורגל הראשונה של מדינת ישראל, זכתה מכבי תל אביב באליפות, כשאת שרביט המאמן באותה עונה אחז ג'רי בית הלוי, אחד הסמלים המובהקים של הקבוצה לדורותיה.
תוך כדי משחקי אותה העונה (בסוף שנת 1949), קיים המועדון טורניר כדורגל לזכרם של עשרת כדורגלניה שנפלו במלחמת העצמאות של מדינת ישראל: נתן פנץ, חיים גולדשטיין, (על שמו נקראה קבוצת הכדורגל שמשון תל אביב), , , , , , ברוך פויר ו.
הטורניר נקרא גביע "יד לעשרה" והשתתפו בו 7 קבוצות (בנוסף למכבי תל אביב) ממרכז מכבי (מכבי חיפה, מכבי פתח תקווה, מכבי נתניה, מכבי רמת גן, מכבי נס ציונה, מכבי רחובות ומכבי ראשון לציון).
התחרות הסתיימה בזכייתה של מכבי תל אביב, לאחר ניצחון בתוצאה של 1–0 על מכבי רחובות בגמר.
ב-1950 קבעה מכבי את שיא ההבקעות של קבוצה בליגה הראשונה, שיא שמחזיק מעמד עד היום, 103 שערים, שהובקעו בעונה בת 24 מחזורים.
בתום העונה יצאה הקבוצה למסע משחקי ידידות נוסף, הפעם ביוגוסלביה ושווייץ.
בעקבות סכסוך בין מרכזי "מכבי" ו"הפועל", לא התקיימה ליגה בעונת 1951, מה שהוביל ליצירתן של שתי ליגות נפרדות למרכזים; "ליגת מגן שלושים שנות ההסתדרות" של "הפועל" וגביע "יד לעשרה" של "מכבי" שיצא לדרך בפעם השנייה, הפעם בהשתתפותן של 21 קבוצות ואף בנוכחותן של מספר קבוצות בית"ר.
הטורניר נמשך רק חודש אחד (בניגוד לחודשיים המתוכננים) ובוטל לאחר כמה משחקים.
הסכם ה"פיפטי פיפטי" יישב את המחלוקות בין הסיעות ונתן את אות הפתיחה לעונת 1951/1952 של ליגה א' (הליגה הבכירה) תחת ההתאחדות לכדורגל בישראל.
במהלך עונה זו, זכתה מכבי תל אביב באליפות השביעית בתולדותיה.
במחזור האחרון של אותה עונה נפגשה מכבי עם קבוצת מכבי נתניה למשחק שלא השפיע על האליפות, אבל נתניה הייתה חייבת לנצח בשביל להישאר בליגה הראשונה.
בעקבות הוראת מנהלי מרכז מכבי, שחקני מכבי תל אביב איחרו להגיע למשחק ובעקבות כך נפסק ניצחון טכני לנתניה אשר השאיר אותה בליגה הראשונה.
כששחקני מכבי הגיעו למגרש נערך משחק ידידות בין הקבוצות שנגמר בתוצאה 9–0 למכבי תל אביב.
באותה עונה הגיעה אלופת סקוטלנד, דנדי יונייטד, למשחק ראווה שהתקיים באצטדיון רמת גן.
בתום עונת 1953/1954, זכתה מכבי באליפות הרביעית ברציפות.
בגמר גביע המדינה ניצחה מכבי את מכבי נתניה, ובכך זכתה בדאבל השני בתולדותיה, והראשון מאז קום המדינה.
בעונת 1955/1956, עת חוגגת האגודה יובל שנים להקמתה, זכתה הקבוצה באליפות נוספת לאחר ניצחון 3–0 בדרבי של תל אביב מול הפועל במחזור האחרון.
את השערים לטובת מכבי כבשו רפי לוי (צמד) ויצחק נחמיאס.
ערב המחזור האחרון ההפרש בין מכבי להפועל עמד על נקודה אחת בלבד, כך שהדרבי למעשה היה קרב "ראש בראש" על זהות האלופה המיועדת.
הניצחון בדרבי הבטיח את האליפות לטובת מכבי ודרדר את הפועל למקום השלישי, כאשר הפועל פתח תקווה עלתה על חשבונה למקום השני בטבלה.
בתום העונה יצאה הקבוצה לסיבוב משחקים נוסף בארצות הברית.
בעונת 1957/1958 זכתה מכבי בדאבל נוסף, השלישי במספר.
ביוני 1961 ביקרה קבוצת סנטוס הברזילאית עם כוכבה פלה בישראל, ופגשה בקבוצה אשר הורכבה מכוכבי מכבי תל אביב ומכבי פתח תקווה למשחק ידידות שנגמר בתוצאה 1–3 לברזילאים.
ביוני 1963 צפה בית הלוי בצמד משחקי גמר גביע המדינה לנוער בין מכבי תל אביב למכבי נתניה, ולאחריהם החליט לצרף לקבוצה הבוגרת מספר רב משחקני קבוצת הנוער, ובניהם גיורא שפיגל, צבי רוזן, מיקו בלו ואורי קדמי, אשר לימים יקראו "תינוקות ג'רי".
בעונת 1963/1964, לאחר חמש שנים ללא תואר, שיחקה מכבי תל אביב נגד הפועל חיפה בגמר גביע המדינה.
שיטת הפנדלים טרם הונהגה, וכשמשחק הסתיים ללא הכרעה אחרי 120 דקות, היה נקבע משחק חוזר.
הקבוצות נפגשו למשחק חוזר שני (שלישי בסך הכול) לאחר שלא הייתה הכרעה בשני המשחקים הראשונים, ובו זכתה מכבי בגביע המדינה ה-11 של המועדון לאחר 360 דקות.
בעונת 1964/1965 זכתה מכבי בגביע מדינה נוסף.
תוצאות עונת 1966/1967 הוקפאו על ידי ההתאחדות לכדורגל, שהחליטה להאריך את הליגה לשנתיים.
באותה עונה זכתה מכבי בגביע המדינה ה-13 של המועדון.
הקפאת הליגה שנקבעה בעקבות מלחמת ששת הימים, הובילה את מכבי לזכייה נוספת באליפות ה-11 בתולדותיה בעונה הכפולה של 1966/1968, והראשונה לאחר עשר שנים.
בקיץ 1967 חזר ג'רי בית הלוי למכבי תל אביב, הפעם כיושב ראש הקבוצה, כדי להוציא את המועדון מהמשבר הכלכלי החמור בתולדותיו.
כצעד ראשון החליט בית הלוי כי מכבי חייבת לעזוב את אצטדיון המכביה, ולעבור לשחק באצטדיון בלומפילד.
בעקבות ההצלחה והזכייה באליפות ב-1968, ערכה מכבי תל אביב את הופעת הבכורה שלה באליפות אסיה לקבוצות לשנת 1969, ובסיומה זכתה בטורניר.
מכבי ניצחה 3–2 את אלופת יפן, סיימה בתיקו אפס מול אלופת איראן, ניצחה את אלופת הונג קונג 5–0, ואת אלופת הודו 6–1. במשחק הגמר פגשה מכבי את אלופת קוריאה הדרומית, יאנגז'י, וניצחה בתוצאה 2–1.
בעונת 1971/1972 זכתה מכבי באליפות ה-13 של המועדון.
בעונת 1975/1976 נקלעה מכבי בפעם הראשונה למאבקי הירידה, כשבערב המחזור האחרון של העונה נאבקו תשע קבוצות על הזכות להישאר בליגה הראשונה, וביניהן מכבי.
בזכות ניצחון במחזור האחרון, נשארה מכבי בליגה הראשונה.
באפריל אותה שנה הגיעה קווינס פארק ריינג'רס, מוליכת הליגה האנגלית, למשחק ידידות בבלומפילד מול מכבי תל אביב, אשר תוגברה בשלושת כוכבי הליגה, מוטל'ה שפיגלר, עודד מכנס ואורי מלמיליאן.
מכבי ניצחה 2–1 משערים של מלמיליאן ושפיגלר.
בעונת 1976/1977 מכבי זכתה בדאבל החמישי בתולדות המועדון, כשאת כובשי השערים הוליך ויקי פרץ, שסיים את העונה כמלך השערים עם 17 כיבושים.
בעונת 1977/1978 אירחה מכבי את אלופת אירופה, אנדרלכט הבלגית, למשחק ראווה בבלומפילד.
מכבי השיגה ניצחון 2–1 לעיני 20 אלף צופים בבלומפילד.
עונת 1978/1979 חתמה את שנות ה-70 עם האליפות ה-15 במספר, והאחרונה לתקופה ארוכה.
מאז עונת 1978/1979 לא הצליחה מכבי תל אביב לזכות בתואר האליפות במשך 13 שנים ולו פעם אחת.
זוהי התקופה הארוכה ביותר ללא אליפות בהיסטוריה של המועדון, מאז הוקמה ליגת העל ב-1931. במהלך שנות השמונים החליפה מכבי מספר רב של מאמנים בניסיון להחזיר לקבוצה את תואר האליפות, וביניהם מאמנים אשר זכו עם הקבוצה להצלחה כשחקנים וכמאמנים, כמו זאב זלצר, יעקב גרונדמן, דוד שווייצר, יצחק שניאור וגיורא שפיגל.
בעונת 1981/1982 במהלך משחק נגד בית"ר ירושלים באצטדיון ימק"א פסל השופט אברהם קליין שער של הירושלמים, אך שחקני הקבוצה המארחת המשיכו לחגוג מכיוון שלא הבחינו בזאת.
מיקו בלו חידש את המשחק בזריזות ומסר למוטי איוניר שכבש מול יוסי מזרחי (לימים מאמן מכבי) את שער הניצחון.
בסוף המשחק נאלצו שחקני מכבי להתבצר בחדר ההלבשה במשך שעות בזמן שאוהדי בית"ר שהו מחוץ לחדר ההלבשה בניסיון לתקוף אותם.
בעשור זה חוותה מכבי את העונה החלשה ביותר שלה בליגה הראשונה כשסיימה בעונת 1987/1988 במקום ה-12, הנמוך ביותר בתולדות המועדון.
באותה עונה ספגה מכבי את התבוסה הגדולה ביותר של המועדון כשהפסידה 0–10 למכבי חיפה באצטדיון קריית אליעזר.
למרות היותו העשור השחור של הקבוצה, זכתה מכבי תל אביב פעמיים בגביע המדינה בעונות 1986/1987 ו-1987/1988.
בעונת 1991/1992 שברה מכבי תל אביב את הבצורת ארוכה ללא אליפות, כשזכתה בתואר בהדרכתו של המאמן אברהם גרנט.
בעונה זו לקחו חלק באופן משמעותי כוכבי הנוער של הקבוצה, אבי נמני ואיציק זוהר.
לימים נמני הפך לאחד מכוכביה הגדולים של מכבי תל אביב מאז ומעולם ומלך השערים של הקבוצה בכל הזמנים עם 194 כיבושים בליגה.
הקבוצה של גרנט הציגה יכולת מרשימה לכל אורך העונה, ואף רשמה מספר תוצאות בולטות במיוחד: ניצחון 5–1 כפול בליגה על מכבי חיפה בתוך חודש אחד בלבד, ניצחון 8–1 על הפועל ירושלים, וניצחון 4–0 בדרבי נגד הפועל תל אביב אשר פצח בשורת ניצחונות ארוכה במשחקי הדרבי לאורך השנים.
עונה זו הייתה עונה מכוננת במיוחד לקראת המשך העשור, כאשר בקבוצה של גרנט שיחקו מספר שחקני מפתח אשר יובילו את המועדון להישגים בעונות הבאות, ביניהם אבי נמני, איציק זוהר, גדי ברומר, אלי דריקס, ניר קלינגר ואלכסנדר אובארוב.
בעונת 1992/1993 זכתה מכבי בגביע הטוטו, הראשון של המועדון.
באוגוסט 1992 הפכה מכבי לקבוצה הראשונה ששיחקה משחק רשמי נגד קבוצה אירופאית, כשפגשה באלופה המלטזית, ולטה.
בעונת 1993/1994 רשמה מכבי שיא של 11 ניצחונות ברציפות מפתיחת העונה, שיא שהושווה רק בעונת 2005/2006 על ידי מכבי חיפה, אך לא הצליחה לזכות באליפות.
מכבי התנחמה בגביע המדינה, ה-18 של המועדון, כשניצחה בגמר את היריבה העירונית הפועל תל אביב בתוצאה 2–0, משחק שזכור בעיקר בשל השער הראשון שנכבש על ידי כוכב הקבוצה, איציק זוהר, בבעיטה חופשית מ-35 מטר.
בעונת 1994/1995 ניהלה הקבוצה מרוץ צמוד על תואר האליפות, והצליחה להבטיח את האליפות ה-17 בתולדות המועדון במחזור הסיום במשחק דרמטי בבאר שבע מול הקבוצה המקומית שלא נוצחה באותה עונה בביתה עד לאותו מחזור.
משחק זה הסתיים בתוצאה 1–0 לזכות מכבי תל אביב משער של אלון ברומר עם סיום המחצית הראשונה.
קבוצת "מופת", בראשות אנשי העסקים רוני קליימן, מאיר שמיר, דייוויד פדרמן, יולי עופר, מוזי ורטהיים, עופר נמרודי, שלום זינגר ולוני הרציקוביץ', רכשה את השליטה במועדון ב-1995, וכצעד ראשון בחרה בדרור קשטן כמאמן הקבוצה.
בתחילת עונת 1995/1996 יכלה מכבי להפוך לקבוצה הישראלית הראשונה שמשתתפת בליגת האלופות, אך במשחק המכריע בבלומפילד ניצחה קבוצת גראסהופרס השווייצרית ועלתה במקומה.
בתקופה זו ביססה מכבי תל אביב יריבות ספורטיבית עיקשת עם מכבי חיפה, לאחר ששני המועדונים נאבקו באופן ישיר על תואר האליפות לאורך מספר עונות.
במספר מקרים אף התמודדו הקבוצות במשחקים טעונים במיוחד שהכריעו את גורל האליפות.
כך למשל נפגשו שתי הקבוצות במחזור ה-26 של עונת 1995/1996 באצטדיון קריית אליעזר, במשחק שהוביל את הקבוצה בהמשך לזכייה באליפות.
משחק זה הסתיים בניצחון 3–1 לטובת מכבי תל אביב, כשאת 3 השערים כובשים 3 מסמלי המועדון באותה תקופה: אלי דריקס, ניר קלינגר ואבי נמני, שהשלימו מהפך לאחר שקבוצתם פיגרה במחצית הראשונה.
נמני גם כבש את השער שהבטיח את האליפות באותה עונה במשחק במחזור ה-29 מול בית"ר ירושלים, אשר הסתיים בניצחון 1–0.
התפרקות קבוצת מופת וירידת מעמד (1997–2009)
אף על פי שמכבי זכתה בדאבל השישי בתולדותיה באותה עונה, פוטר דרור קשטן ובמקומו מונה לקדנציה שנייה אברהם גרנט.
מהלך זה החל קרע מתמשך בין לוני הרציקוביץ', שנשאר הבעלים היחידי של המועדון לאחר התפרקות קבוצת "מופת", ואוהדי הקבוצה.
בעונת 1996/1997 אכזבה מכבי תל אביב כאשר לא הצליחה לשחזר את היכולת המצוינת שלה מעונת הדאבל, ונשארה הרחק ממאבק האליפות.
אוהדי מכבי תל אביב לא אהבו את סגנון המשחק של הקבוצה והחלו בהפגנות נגד המאמן גרנט.
עונת 1997/1998 הייתה חלשה אף יותר, כאשר הקבוצה פתחה את העונה עם רצף הפסדים ובמחזור השביעי אף הידרדרה למקום האחרון בליגה.
לאחר מאבק קשה הצליחה הקבוצה להבטיח את הישארותה בליגה סמוך לסיום העונה.
עונת 1998/1999 התחילה גם היא עם שרשרת הפסדים, אך הקבוצה התאוששה במהירות והצליחה להגיע לחלק העליון של הטבלה, לסיים במקום השני ולזכות בגביע הטוטו.
בסיומה של אותה עונה התפוצצה "פרשת האפדרין" – מאמן הכושר של הקבוצה, גיא עזורי, נתן לשחקן הקבוצה כפיר אדרי לפני אחד ממשחקי הקבוצה תוסף מזון המכיל את סם האפדרין האסור לשימוש בספורט.
אדרי הורחק לשישה משחקים, ואילו הקבוצה קיבלה עונש כבד של הפחתת 4 נקודות וקנס כספי בסך 100 אלף ש"ח.
הפרשה העיבה על ההכנות של הקבוצה לעונת 1999/2000 אשר בה סיימה הקבוצה במקום השישי בלבד.
במהלך העונה הלכו וגברו הפגנות האוהדים נגד המאמן גרנט, ובסופה החליט לוני הרציקוביץ' לסיים את תפקידו כמאמן הקבוצה, ובמקומו למנות את שלמה שרף.
תקופתו של שלמה שרף במכבי תל אביב הייתה קצרה במיוחד.
לאחר משחק חלש של הקבוצה במחזור השני בעונת 2000/2001, התראיין המאמן וביקר בחריפות את יכולת שחקניו.
קפטן הקבוצה, אבי נמני, תקף את המאמן בחזרה כשאמר שדבריו של שרף נאמרו באופן "ברברי ופרימיטיבי".
דבר זה יצר קרע בין המאמן והשחקן, ולאחר שהבעלים לוני הרציקוביץ' סירב לגבות את שרף ולהשעות את נמני, התפטר שרף מאימון הקבוצה ובמקומו הוחתם ניר לוין.
הפרשה השפיעה לרעה על תפקודם של השחקנים והקבוצה הידרדרה במורד הטבלה, אך ככל שהתקדמה העונה הלכה והתייצבה ואף השיגה מספר ניצחונות מרשימים, וביניהם 10–1 מול עירוני ראשון לציון ו-7–0 מול בית"ר ירושלים, וזכתה בגביע המדינה.
בעונת 2001/2002 זכתה הקבוצה בגביע המדינה פעם נוספת.
ב־26 בינואר 2002, במהלך משחק ליגה נגד בית"ר ירושלים באצטדיון טדי, התמוטט שחקן הקבוצה מני לוי ובסיס לשונו צנח.
כתוצאה מכך איבד את הכרתו למשך זמן, דבר שגרם לשיתוקו.
לאחר שטופל בבית לוינשטיין הועבר לחזקת משפחתו במצב של צמח.
בעונת 2002/2003 הוחתם ניר קלינגר כמאמן מכבי תל אביב והוביל אותה לזכייה ה-19 באליפות המדינה, בזכות יחס שערים עדיף (35+ לעומת 33+) על סגניתה מכבי חיפה שהשיגה מספר נקודות זהה (69).
במהלך מחנה האימונים לקראת עונת 2003/2004 שררה בקבוצה אווירה חברתית לא טובה עקב סכסוך בין שני הכוכבים של הקבוצה, אבי נמני וטל בנין, שהואשמו על ידי המאמן קלינגר ביצירת מחנאות בין שחקני הקבוצה.
ב-13 באוגוסט 2003 הודיע קלינגר לשניים כי הם סיימו את דרכם בקבוצה.
המהלך עורר הלם וזעם רב בקרב אוהדי הקבוצה, אשר ראו בנמני כסמל, ולאורך העונה ערכו מפגני מחאה כנגד המאמן וההנהלה.
הקבוצה לא הצליחה לשמור על תואר האליפות, אך סיימה במקום השני, ובכרטיס למוקדמות ליגת האלופות.
בעונת 2004/2005 הפכה מכבי תל אביב לקבוצה השנייה שהעפילה לליגת האלופות, לאחר שגברה בשלבים המוקדמים על ה.י.ק.
הלסינקי הפינית ופאוק סלוניקי היוונית.
מכבי הוגרלה לבית ג' יחד עם יובנטוס, באיירן מינכן ואייאקס אמסטרדם, וסיימה במקום הרביעי עם ניצחון על אייאקס ותיקו מול יובנטוס.
בליגה הקבוצה הייתה חלשה וסיימה במקום השמיני בלבד.
באותה עונה זכתה הקבוצה בגביע המדינה ה-22 בתולדות המועדון.
לאור זאת צורפו מספר שחקנים מובילים, בהם ג'ובאני רוסו ואייל ברקוביץ', ואבי נמני הוחזר מבית"ר ירושלים.
בעקבות רכישת הכוכבים דבק בקבוצה הכינוי "גלאקטיקוס" והאוהדים רכשו כמות שיא של מעל ל-9,600 מנויים, השיא הקודם היה 5,500 מנויים והיה גם הוא שייך למכבי תל אביב.
למרות זאת, העונה הייתה מאכזבת והקבוצה סיימה במקום השישי בלבד.
ב-18 בדצמבר 2007, במהלך עונת 2007/2008, עבר המועדון לידיו של המיליארדר אלכס שניידר.
שניידר הזרים למועדון סכומי כסף גדולים, בעיקר לסגירת חובות ולתפעול מחלקות הנוער.
בשנת 2008 הכניס למועדון מכיסו כ-40 מיליון שקלים.
בסך הכול בקדנציה שנמשכה קצת יותר משנה, השקיע שניידר בקבוצה קרוב ל-20 מיליון דולר.
ב-3 באוגוסט 2009 העביר שניידר את הקבוצה לידיו של מיליארדר קנדי אחר, מיטשל גולדהאר, ללא תמורה, אך תחת התחייבות לעמוד בחובות הקבוצה כלפי לוני הרציקוביץ'.
במקביל, העבירה אגודת מכבי תל אביב אף היא את חלקה בקבוצה, 20%, לידי גולדהאר, ובכך הפך למחזיק היחיד בקבוצה.
בעונתו הראשונה כבעליה של הקבוצה, החליט גולדהאר לא להשקיע כלכלית בקבוצה.
לקראת עונת 2010/2011 ערכה הקבוצה מסע רכש מסיבי בו הוחתמו 13 שחקנים חדשים.
בעונה זו תקציב הקבוצה שבר שיא ישראלי כשחצה את רף ה-100 מיליון שקל.
לקראת עונה זו במוקדמות הליגה האירופית ניצחה מכבי תל אביב 4–3 את פריז סן-ז'רמן באצטדיון בלומפילד, אך תוצאה זו לא הספיקה עקב ההפסד במשחק הראשון ומכבי תל אביב הודחה ממוקדמות הליגה האירופית.
ב-4 בינואר 2011 פוטר מנג'ר הקבוצה אבי נמני.
בעקבות פיטורי נמני התפטר מאמן הקבוצה יוסי מזרחי, ובמקומו מונה מוטי איוניר לתפקיד המאמן, אליו הצטרפו חנן אזולאי וקובי אלפסי בתור עוזרי המאמן.
לקראת עונת 2011/2012 עזב אזולאי, ובמקומו הצטרף גדי כרמלי.
בעונת 2011/2012 העפילה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לשלב הבתים של הליגה האירופית, לאחר שגברה בשלבים המוקדמים על חזר לנצ'ראן האזרית, ז'לייזניצ'אר סרייבו הבוסנית ופנאתינאיקוס היוונית.
מכבי הוגרלה לבית ה' יחד עם בשיקטש, דינמו קייב וסטוק סיטי, וסיימה אחרונה ללא ניצחון ועם שתי תוצאות תיקו.
בתאריך 5 בדצמבר 2011 פוטר המאמן מוטי איווניר עקב ההפסדים הרבים באותה תקופה, ובמקומו מונה מנהל מחלקת הנוער ניר לוין כמאמן זמני.
עונת 2012/2013 הייתה נקודת מפנה עבור הקבוצה.
ראשית מונה ז'ורדי קרויף למנהל הספורטיבי וזה הציע לתפקיד המאמן את הספרדי אוסקר גארסיה, אליו הצטרף כעוזר המאמן ג'רארד אוטט במקומו של גדי כרמלי, וקובי אלפסי שנותר בתפקידו.
אל הצוות הצטרפו מאמן הכושר חואן טוריחו נבארו, רובן מרטינז ששימש כאנליסט ודומינגו מארין כעוזר מקצועי.
חמשת השחקנים הזרים הוחלפו ושחררו שבעה ישראלים, ביניהם קפטן הקבוצה ברק יצחקי והשוער גיא חיימוב שהושאלו לקבוצות קפריסאיות, ובמקומם הוחתמו מהראן ראדי ואיתן טיבי.
בינואר 2013 הוחתמו ערן זהבי והחלוץ השוודי ראדה פריצה, שהובילו את הקבוצה לזכייה ראשונה באליפות לאחר עשור.
בתום העונה עזבו מאמן הקבוצה גארסיה ומלך השערים אלירן עטר.
ב-12 ביוני 2013 מונה פאולו סוזה למאמן הקבוצה.
לקראת עונת 2013/2014 מכרה הקבוצה מעל ל-10,000 מנויים ובכך שברה שוב את שיא מכירת המינויים לעונה לקבוצה ישראלית.
במוקדמות ליגת האלופות גברה הקבוצה על גיור ההונגרית, אך הודחה על ידי פ.צ.
בזל ונשרה לשלב הפלייאוף של הליגה האירופית.
מכבי עלתה לשלב הבתים של הליגה האירופית ללא משחק בשלב הפלייאוף, לאחר שהוגרלה לשחק נגד פאוק סלוניקי, אך זו הועלתה לליגת האלופות לאחר שיריבתה בסיבוב הקודם, מטאליסט חרקוב, הורחקה מהמפעלים האירופים.
בשלב הבתים הוגרלה מכבי מול בורדו הצרפתית, איינטרכט פרנקפורט הגרמנית ואפואל ניקוסיה הקפריסאית.
מכבי תל אביב נצחה פעמיים את בורדו ופעם אחת את פרנקפורט, והעפילה לראשונה בתולדותיה לשלב 32 האחרונות של מפעל אירופאי בו הודחה מכבי לאחר מפגש כפול נוסף נגד פ.צ.
בעונה זו הייתה מכבי תל אביב לקבוצה הישראלית הראשונה שמשתתפת במשחקים Pro Evolution Soccer ו-Top Eleven Football Manager.
ב-21 בדצמבר 2013 ציינה הקבוצה את השער ה-3,000 שלה בליגת העל.
ב-3 במאי 2014, שלושה מחזורים לפני תום העונה, זכתה מכבי בתואר האליפות לעונת 2013/2014, בניצחון 2–1 בחוץ מול הפועל באר שבע.
בעונה זו נשבר שיא הכיבושים לשחקן בעונה אחת במכבי תל אביב על ידי ערן זהבי שכבש 29 שערי ליגה.
בסיום העונה המאמן סוזה עזב לאמן בפ.צ.
לקראת עונת 2014/2015 חזר אוסקר גארסיה לאמן את הקבוצה לתקופה קצרה, שבסופה עזב בעקבות המצב הביטחוני בישראל והכישלון המקצועי במוקדמות ליגת האלופות, ובמקומו הוחתם פאקו אייסטאראן.
במרטין ביין הסקוטי מונה כמנכ"ל המועדון.
בעונה זו הקבוצה עשתה את הטרבל הישראלי הראשון בהיסטוריה, לאחר שזכתה בגביע הטוטו לראשונה בעידן קרויף, בגביע המדינה ובאליפות השלישית ברציפות וה-22 בתולדות המועדון.
בתום העונה המאמן אייסטאראן עזב את הקבוצה.
ב-14 ביוני 2015 חתם סלבישה יוקאנוביץ' כמאמן הקבוצה.
בעונה זו העפילה הקבוצה לליגת האלופות לאחר שעברה במוקדמות את היברניאנס המלטזית, ויקטוריה פלזן הצ'כית ובזל השווייצרית.
מלך השערים של משחקי מוקדמות ליגת האלופות לעונת 2015/2016 היה ערן זהבי עם 7 שערים ב-5 משחקים.
בשלב הבתים של ליגת האלופות הפסידה הקבוצה את כל משחקיה וסיימה במקום האחרון בבית.
בדצמבר 2015 עזב יוקאנוביץ' את הקבוצה ובמקומו מונה כמאמן פיטר בוס ההולנדי, עד לסוף העונה.
זהבי שבר את שיא השערים של ניסים אלמליח שהחזיק 61 שנה, וסיים את העונה עם 35 שערי ליגה.
במהלך הקיץ מכרה הקבוצה את זהבי לגואנגג'ואו R&F מהליגה הסינית, תמורת סכום שיא עבור שחקן ישראלי של כ-8 מיליון דולר.
שותא ארבלדזה מונה למאמן הקבוצה, ויוסי בניון הוחתם.
הקבוצה הצליחה להעפיל לשלב הבתים בליגה האירופית לאחר שגברה על גוריצה הסלובנית, קאיראט אלמטי הקזחית, פאנדורי הרומנית והיידוק ספליט הקרואטית.
בשלב הבתים הקבוצה שובצה בבית ד' יחד עם זניט הרוסית, אלקמאר ההולנדית ודאנדוק האירית.
הקבוצה סיימה במקום השלישי בבית ד' עם 7 נקודות.
ב-25 בספטמבר 2016, במסגרת המחזור ה-5 בעונת 2016/2017, גברה מכבי תל אביב 5–0 על הפועל תל אביב והשוותה את הניצחון הגדול מעונת 1969/1970. בעקבות חוסר ההצלחה בליגה וההדחות מאירופה ומגביע הטוטו פוטר ארבלדזה בתחילת חודש ינואר, וקרויף שהיה בתפקיד המנהל הספורטיבי במועדון, ירד לקווים ואימן את הקבוצה באופן זמני.
כעבור כחודש מונה ליטו וידיגל האנגולי, שסיים עם הקבוצה במקום השני בליגה, העפיל עמה לגמר גביע המדינה ועזב מיד בסיום העונה.
ב-14 ביוני 2017 הודיעה מכבי על מינויו של ז'ורדי קרויף כמאמן הקבוצה באופן רשמי וקבוע לקראת עונת 2017/2018. ב-14 בדצמבר 2017 זכתה הקבוצה בגביע הטוטו החמישי בתולדותיה.
בסוף העונה סיימה הקבוצה כסגנית האלופה והעפילה לשלב הבתים של הליגה האירופית, שם שובצה בבית א' עם ויאריאל, אסטנה וסלביה פראג וסיימה עם 4 נקודות.
לפני סיום העונה הודיע הבעלים גולדהאר כי קרויף לא ימשיך במכבי תל אביב וכי ימונה צוות מקצועי חדש בקיץ, ואחרי 6 שנים במועדון בתור מנג'ר ומאמן, הסתיים עידן קרויף במכבי תל אביב.
בסוף מאי 2018 מונה ולדימיר איביץ' למאמן הקבוצה.
במוקדמות ליגה אירופית הקבוצה עברה את שלושת סיבובי המוקדמות אך הודחה בשלב הפלייאוף על ידי סרפסבורג 08 .
במהלך העונה הקבוצה זכתה בגביע הטוטו, והשלימה את הזכייה באליפות המהירה בתולדות הליגה כאשר הוכתרה כאלופה בסוף מאי.
בעונה זו קבעה הקבוצה שיאים רבים, ובניהם מספר שיא של נקודות בסיום העונה, הפרש שערים גבוה במיוחד ופער גדול מהמקום השני.
עונתו השנייה של ולדימיר איביץ' התחילה עם הדחת מכבי תל אביב ממוקדמות ליגת האלופות על ידי קלוז' הרומנית והליגה האירופית על ידי סודובה הליטאית.
בליגה הקבוצה המשיכה לנצח, וזכתה באליפות עם מספר שיאים חדשים הכוללים אי-ספיגת שערים והפרש שערים.
בתום העונה עזב איביץ' את הקבוצה.
בתחילת עונת 2020/2021 מונה יורגוס דוניס כמאמנה החדש של הקבוצה וכשבוע וחצי לאחר מכן זכתה הקבוצה בגביע הטוטו.
בעקבות מגפת הקורונה התקיימו בשלב מוקדמות ליגת האלופות משחק בודד בכל שלב, בהן ניצחה הקבוצה את פ.צ ריגה, סודובה ודינמו ברסט.
בשלב הפלייאוף הפסידה הקבוצה לרד בול זלצבורג ונשרה לשלב הבתים של הליגה האירופית, בה הוגרלה עם ויאריאל מספרד, קרבאך מאזרבייג'ן וסיוואספור מטורקיה.
בסיום שלב הבתים העפילה הקבוצה לשלב 32 האחרונות של המפעל בפעם השנייה, לאחר שסיימה במקום השני עם 11 נקודות.
ב-23 בדצמבר הקבוצה הודיעה על פיטוריהם של דוניס וצוותו לאחר 11 מחזורי ליגה בהם השיגה 17 נקודות בלבד.
פטריק ואן לוון חזר לעמדת המאמן הזמני, אך לאחר שני ניצחונות הוחלט על החתמתו לשתי עונות.
ב-30 ביוני 2021 הוכרז על שינוי סמלה של הקבוצה, לראשונה מאז 1994.
בעונת 2021/2022 שיחקה הקבוצה לראשונה במוקדמות המפעל החדש הקונפרנס ליג, בהם גברה על סוטייסקה ניקשיץ' ממונטנגרו, ספרטק טרנבה מסלובקיה ושחטיור קרגנדה מקזאחסטן ועלתה לשלב הבתים של המפעל.
בשלב הבתים מכבי הוגרלה לבית א' יחד עם ל.א.ס.ק.
הלסינקי מפינלנד ואלאשקרט מארמניה, שם סיימה במקום השני והעפילה לשלב הנוקאאוט הראשוני שם פגשה את פ.ס.וו.
איינדהובן ההולנדית והודחה לאחר 1–2 להולנדים בסיכום.
ב-26 באוקטובר 2021 פוטר ואן לוון מאימון הקבוצה עקב חוסר ההצלחה בליגה כאשר לאחר 7 מחזורי ליגה הקבוצה במקום ה-12 עם 33% הצלחה וברק יצחקי מונה למחליפו הזמני.
ב-9 בדצמבר 2021 מונה מלאדן קרסטאיץ' למאמנה החדש של הקבוצה.
קרסטאיץ' הוביל את הקבוצה למקום השלישי בליגה ולחצי גמר גביע המדינה.
בסיום העונה המועדון הודיע על כך שקרסטאיץ' והצוות המקצועי לא ימשיכו בקבוצה.
לקראת עונת 2022/2023 חזר ולדימיר איביץ' לעמדת המאמן בחוזה לשנתיים.
שבועיים לאחר מכן חזר לקבוצה ערן זהבי, שסיים את חוזהו בפ.ס.וו.
ביולי 2022 מכרה מכבי 22,000 מנויים בכך שברה את שיא מכירת מנויים.
ב-3 בינואר 2023, בתום משחק רבע גמר גביע המדינה בה ניצחה הקבוצה 0–5 את בני סכנין, פורסמה הודעה בה הקבוצה מודיעה על כך שחוזהו של איביץ' הותר.
למחרת פרסמה הקבוצה שמחליפו יהיה אייטור קראנקה.
את עונת 2022/2023 סיים קראנקה עם הקבוצה במקום השלישי בטבלה ועם הדחה מחצי גמר גביע המדינה.
ימים ספורים לפני שהיה אמור להעביר את האימונים לקראת העונה הבאה, הודיעה הקבוצה על פיטורי קראנקה.
בתחילת עונת 2023/2024 מונה רובי קין לתפקיד מאמן הקבוצה, איתו זכתה בגביע הטוטו, ובאליפות ה-25 בתולדותיה.
בחגיגות האליפות לאחר המשחק הציגה הקבוצה את סמל הקבוצה עם 5 כוכבים, המייצגים זכייה ב-25 אליפויות.
ב-26 במאי ההתאחדות לכדורגל שבה להכיר בזכייה באליפות ב-1939, והכריזה אף היא על כך שלקבוצה הוענק הכוכב החמישי.
לאחר סיום העונה ב-7 ביוני 2024 הודיע רובי קין על סיום דרכו כמאמן הקבוצה.
את עונת 2024/2025 החלה הקבוצה בזכייה באלוף האלופים בהובלת המאמן החדש, ז'ארקו לאזטיץ'.
הקבוצה העפילה לליגה האירופית מדרג ב', וסיימה במקום ה-29. בנובמבר 2024, לאחר משחק בין מכבי ואייאקס באמסטרדם במסגרת הליגה האירופית, אוהדי הקבוצה הותקפו ברחובות העיר ויותר מ-20 מהם נפצעו.
בדצמבר 2024 זכתה הקבוצה בגביע הטוטו התשיעי שלה לאחר ניצחון בגמר על מכבי חיפה.
בסוף העונה זכתה הקבוצה באליפות השנייה ברציפות.
בתום המשחק האחרון ערכה הקבוצה טקס פרידה מערן זהבי.
בפתיחת עונת 2025/2026 השתתפה הקבוצה במקודמות ליגת האלופות, אך הודחה על ידי פאפוס כבר בסיבוב המוקדמות השני.
עם זאת הצליחה הקבוצה להעפיל שנה שנייה ברציפות לשלב הבתים בליגה האירופית, לאחר שגברה על חמרון ספרטנס ועל דינמו קייב.
במשחק אלוף האלופים הפסידה הקבוצה להפועל באר שבע.
לאחר רצף הפסדים באירופה ובליגה, פוטר לאזטיץ' ובמקומו מונה רוני דיילה.
מיום הקמתו של המועדון עד לשנת 1935 שחקה מכבי תל אביב בשמונה מגרשים שונים, בעלי משטחי חול, חמרה וכורכר.
בשנת 1923 החלה מכבי לשחק ב"מגרש הדקלים" שהיה ממוקם בשכונת פלורנטין, בשנת 1926 עברה מכבי לשחק ב"מגרש מכבי" שהיה ממוקם בין שכונת שפירא לשכונת נווה שאנן.
בשנת 1935 עברה מכבי לשחק באצטדיון המכביה שעל גדות הירקון, אשר שימש כבית של המועדון במשך 34 שנה עד לשנת 1969. במהלך תקופה זו אירחה מכבי לפרקים באצטדיון באסה ביפו במשחקים מרובי קהל, ובאצטדיון בלומפילד, מפאת המספר הקטן של מקומות הישיבה באצטדיון המכביה, והפרצות שהיו בגדרות שמסביבו.
בעקבות המשבר הכלכלי שפקד את מכבי באמצע שנות ה-60, החליט יושב ראש הקבוצה ג'רי בית הלוי, לעבור לארח באצטדיון בלומפילד באופן קבוע.
מהלך זה נעשה בשנת 1967, אך רק בשנת 1969 הפסיקה מכבי להשתמש באצטדיון המכביה לאירוח משחקים רשמיים.
בשנת 1985 עברה מכבי לשחק באצטדיון רמת גן, אשר שימש כאצטדיונה הביתי עד לשנת 2000 (מלבד עונת 1986/1987 ועונת הדאבל ב-1995/1996 בה שיחקה הקבוצה בבלומפילד), החל משנת 2000 הפך אצטדיון בלומפילד לביתה הרשמי של מכבי תל אביב.
בשנים 2016–2019 עברה הקבוצה לארח באופן זמני באצטדיון נתניה, בעקבות הרחבת אצטדיון בלומפילד.
בשנת 2019 חזרה הקבוצה לארח באצטדיון בלומפילד לאחר שהורחב ל-29,400 מקומות ישיבה.
החל מאמצע שנות ה-70 עורכת מכבי תל אביב את אימוניה במתקן האימונים קריית שלום אשר ממוקם בדרומה של העיר תל אביב, בסמוך לצומת חולון ובפאתי שכונת קריית שלום, ולכן מכונים מתחם האימונים והנהלת הקבוצה על ידי תקשורת הספורט ועל ידי הציבור הרחב בשם השכונה.
המתחם כולל ארבעה מגרשים המשרתים את כלל קבוצות המועדון ומכיל שני חדרי כושר, חדרי טיפולים וכיתות לימוד.
בצידו הצפוני של המתחם פועלת גם אקדמיית הנוער על שם אבי כהן, הכוללת שתי טריבונות אוהדים המכילות למעלה מ-200 מקומות ישיבה המגרש המרכזי משמש את בעיקר את קבוצת הנוער של המועדון, אך גם את קבוצות הנערים של המחלקה.
המגרש הרביעי והקטן ביותר הוא המגרש המזרחי המשמש בעיקר לאימונים ולעיתים למשחקיהן של קבוצות הילדים.
במתחם הנוער, חדר כושר, עשרה חדרי הלבשה כאשר אחד מהם משמש בדרך קבע לקבוצה האורחת וחדר נוסף מועמד לרשות השופטים בימי משחקים.
מכבי מפעילה עוד שני בתי ספר לכדורגל בתל אביב, באוניברסיטת תל אביב ובמרכז הספורט הלאומי תל אביב.
ב-2021 חנכה מכבי תל אביב חנות דגל רשמית חדשה באצטדיון הביתי של הקבוצה, אצטדיון בלומפילד, והפך למועדון הכדורגל הראשון בישראל המפעיל חנות רשמית בתחומי אצטדיונו הביתי.
חנות הדגל ממוקמת בסמוך לכניסה לשער 11 ומשתרעת על שטח של כ־250 מ"ר.
מדובר במגה־סטור ייעודית למותג המועדון, הכוללת מגוון רחב של מוצרים רשמיים הנושאים את סמלי המועדון.
בעיר תל אביב פועלות שתי הקבוצות המצליחות ביותר בישראל לאורך השנים – מכבי והפועל תל אביב.
ראשית, לאורך השנים התפתחה מסורת של יריבות בין אגודות מכבי לבין אגודות הפועל.
שנית, מראשיתן היה לקבוצות בסיס תמיכה שונה, מכבי נחשבה לקבוצה של אנשי מעמד הביניים והמקצועות החופשיים, בעוד הפועל הוקמה בידי ההסתדרות, ונחשבה לקבוצה של בני מעמד הפועלים.
מכבי ניצחה 62 משחקים, הפועל ניצחה 46 ו-59 משחקים הסתיימו בתיקו.
במשך 60 שנים היה היתרון בידי מכבי, ובשנות ה-90 אף עמד הפער לטובתה על 21–31, אך במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 נסגר הפער, עד שב-2010 השיגה לראשונה הפועל את היתרון.
מאז שנות ה-90 של המאה ה-20 למכבי תל אביב יש יריבות חזקה עם מכבי חיפה על ההגמוניה של תנועת מכבי ישראל וכן גם של הכדורגל הישראלי בכלל ועל תואר מועדון הכדורגל הטוב ביותר בישראל.
מכבי חיפה שואפת להדיח מעמדה זו את מכבי תל אביב, שהיא המועדון עם מספר התארים הגדול בארץ, ולהפוך למועדון המוביל בישראל, וזאת על ידי זכייה בתארים רבים וכן בהעפלה לשלבים המתקדמים בגביעי אירופה השונים.
המאבק היה עיקש במיוחד בעונות בהן מכבי וחיפה התחרו זו מול זו על תואר האליפות.
בין הבולטים שבהם ניתן למצוא את: דן מרגלית, צחי הנגבי, יובל בנאי, שלמה ארצי, ספי ריבלין, שמעון מזרחי, יאיר לפיד, זאב נחמה, אריק זאבי, דידי הררי, מוקי, רמי קליינשטיין, אושרי כהן, טוביה צפיר, חנן בן ארי ועוד.
ב-1976 יצא "שיר המנון למכבי תל אביב" אשר נכתב על ידי אילן גולדהירש והולחן ובוצע על ידי ג'קי אלקיים כשיר הלל לקבוצה.
מכבי תל אביב אף הוזכרה לאורך השנים במספר שירים, הבולט שבהם הוא "להתראות נעורים שלום אהבה" (מתוך אלבום הנושא את שמו של השיר) שכתב והלחין יובל בנאי, אוהדה של הקבוצה.
במהלך עונת 1993/1994 יצאה הקבוצה למשחק חוץ בקריית אליעזר מול מכבי חיפה, במשחק שעשוי להכריע את גורל האליפות.
למרות היריבות העיקשת לאורך העונה, הפסידה מכבי תל אביב בתוצאה המפתיעה 0–5, ושלושה ימים לאחר מכן ניצחה 1–2 את מכבי חיפה בגביע המדינה.
שני אירועים אלו מוזכרים בשיר:
בנוסף, נכתבו והולחנו מספר "שירי אליפות" במיוחד לאחר עונות אליפות של הקבוצה.
לקראת חגיגות הדאבל של עונת 1995/1996 פורסם השיר "צהוב עולה זה מכבי" (מילים: דידי הררי, לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) על ידי להקת אתניקס.
בעונת האליפות של 2012/2013 חזרו הררי ונחמה לשתף פעולה וחיברו את שיר האליפות הרשמי "צהוב עולה".
ארגון האוהדים "מכבי פנאטיקס" נוסד בשנת 2012. עיקר פעילותו מתרכזת בשער 11 באצטדיון בלומפילד.
הארגון הוקם בעקבות סגירת ארגון האוהדים השחקן ה-12. בשנת 2013 אוחד הארגון עם ארגון האוהדים "אולטראס מכבי 96".
ארגון האוהדים "אולטראס מכבי 96" פעל בשנים 1996–2013, הוקם בעונת הדאבל 1995/1996. עיקר פעילותו התרכזה בשער 11 באצטדיון בלומפילד.