tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עם ההתרחבות הראשונה שהכפילה את כמות הקבוצות בליגה ל-12, וחלוקתה לשני בתים, חולק הגביע לקבוצה שסיימה ראשונה את הבית המערבי.
למרות שמו, חלוקת הליגה לבתים לא בוצעה על בסיס גאוגרפי - הבית המערבי כלל את 6 קבוצות ההתרחבות שהצטרפו לליגה באותה שנה.
ב-1974, עם חלוקתה של הליגה לראשונה לשתי חטיבות, הוענק הגביע לקבוצה סיימה ראשונה בחטיבת קלרנס קמפבל בעונה הרגילה.
החל מ-1981 ועד היום מחולק הגביע לאלופת חטיבת קלרנס קמפבל שהפכה לחטיבה המערבית בתום הגמר החטיבתי בפלייאוף, לפני המפגש עם אלופת החטיבה המזרחית בסדרת הגמר על גביע סטנלי ועל תואר אלופת ה-NHL.
כיוון שהזוכה בגביע - אלופת החטיבה המערבית - צריכה עדיין להתחרות על הזכייה בגביע סטנלי ועל תואר אלופת ה-NHL, קיימת אמונה טפלה בקרב שחקני הליגה שאין לגעת או להניף את הגביע בעת קבלתו.
החטיבה האסטרטגית היא יחידה בצה"ל העוסקת בתכנון אסטרטגי לטווח קצר וארוך וכפופה לאגף התכנון.
ראש החטיבה האסטרטגית הנוכחי הוא תת-אלוף עמיחי לוין.
ביוני 1992 הוספו למחלקת התכנון האסטרטגי באגף התכנון שישה תקנים, ובשנת 1994 הוקמה "חטיבה לתכנון אסטרטגי" (תא"ס) שבראשה תת-אלוף, על בסיס המחלקה לתכנון אסטרטגי שפעלה עד אז.
עם הקמת החטיבה נוספה לה עוד תקן אל"ם לעוזר ראש החטיבה לענייני משא ומתן.
בסוף שנות ה-90 צורף לחטיבת התכנון האסטרטגי ענף תשתית ופריסה, שהיה כפוף עד אז לסגן ראש אג"ת.
כן הוקם בחטיבה ענף חדש לטיפול בגיבוש מדיניות קשרי החוץ עם ארצות הברית והטיפול ביישום קשרי החוץ הצבאיים עם ארצות הברית הועבר מהחטיבה לחטיבת קשרי החוץ של אגף המבצעים.
במהלך שנות ה-90 התרכז עיקר המאמץ של החטיבה לתכנון אסטרטגי במשא ומתן עם הפלסטינים, הסורים והירדנים והטיפול בהכנת המסד התאורטי של האסטרטגיה הצבאית הוזנח.
ביולי 2006 הורה הרמטכ"ל, דן חלוץ, על מיזוגה של החטיבה לקשרי חוץ באמ"ץ עם החטיבה לתכנון אסטרטגי באג"ת, ששינתה את שמה לחטיבה האסטרטגית.
במרץ 2015 פוצלה החטיבה האסטרטגית, האחריות על תחום קשרי החוץ בצה"ל הועבר לחטיבה לקשרי חוץ, שהוקמה מחדש, בעוד שהאחריות על תחום התכנון האסטרטגי נותרה בחטיבה.
כחלק מפיצול אגף התכנון בתר"ש תנופה הוכפפה החטיבה לאגף האסטרטגיה והמעגל השלישי.
עם סגירת האגף בשנת 2025 הוכפפה החטיבה בשנית לאגף התכנון.
נכון ל-2025 מבנה החטיבה מבוסס על שלוש מחלקות:
באוקטובר 2000, החטיבה הייתה מאורגנת בשתי מחלקות: מחלקה א' לליווי הסדרים מדיניים ומחלקה ב' לתכנון אסטרטגי.
תפקידיה של מחלקה א' היו, על פי המתואר בדו"ח מבקר המדינה:
לרכז את עבודת התכנון האסטרטגי לגיבוש עמדות בנושאים ביטחוניים-מדיניים בהקשר האזורי
לרכז את עבודת המטה לגיבוש התפיסה הביטחונית וההסדרים המדיניים, ולרכז הטיפול מול ראשי ערוצי המשא ומתן השונים, לרבות שירותי המטה הקשורים בעבודתם
לרכז את עבודת התכנון בהיבט ביטחוני-מדיני בתחום היחסים עם מדינות שכנות ועם הפלסטינים, ולעקוב אחרי יישום ההסכמים
לרכז את הערכת המצב האסטרטגית, לגבש את איום הייחוס ואת ההיבטים האסטרטגיים של התוכניות האופרטיביות של צה"ל
ענף "קשרי חוץ", האחראי לגבש את מדיניות קשרי החוץ של צה"ל
ענף ארצות הברית – שנועד לגבש מדיניות כוללת של קשרי החוץ הצבאיים-ביטחוניים עם ארצות הברית, והיה אחראי גם על תחום בקרת הנשק
ענף תשתית ופריסה, האחראי על גיבוש צורכי התשתית הפיזית של צה"ל ועל תכנון פריסת הקבע של יחידות צה"ל
עד שנת 2015 החטיבה הייתה מורכבת מארבע מחלקות, אשר בראש כל אחת מהן עומד קצין בדרגת אל"ם:
מחלקת שצ"ב (שיתוף פעולה צבאי בינלאומי)
מחלקת קישור (יחידת הקישור לכוחות זרים (יקל"ז))
בשנת 2014 פוצלה החטיבה, ומחלקות שצ"ב וקישור הועברו לחטיבה לקשרי חוץ שהוקמה מחדש.
קודם לכן הוצאה מחלקת תשתית פריסה מהחטיבה והועברה לחטיבת התכנון.
החטיבה להתיישבות היא יחידה עצמאית בתוך ההסתדרות הציונית העולמית המשמשת כזרוע המבצעת של ממשלת ישראל בהקמת וביסוס יישובים יהודיים כפריים ביהודה שומרון והגולן, ומאז שנת 2004 גם בנגב והגליל.
החטיבה פועלת במימון מלא של ממשלות ישראל.
בשנת 1908 הוקם המשרד הארצישראלי של התנועה הציונית על ידי ד"ר ארתור רופין, שמטרתו הייתה הוצאה לפועל של מדיניות התנועה בארץ ישראל.
במסגרת זאת עסק רופין בליווי וסיוע לקבוצות שהתיישבו ברחבי ארץ ישראל.
לאחר הקמת ועד הצירים, הוקמו במסגרתו מחלקות, בהן המחלקה להתיישבות חקלאית, אליה הועבר הטיפול בקבוצות.
בשנים 1920–1921 המחלקה השקיעה משאבים בהעסקת עולים חדשים מחוסרי עבודה, בחקלאות.
בשנת 1952 נחקק חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל, תשי"ג-1952, שמטרתו עיגון הקשר בין המדינה הצעירה לבין ההסתדרות הציונית העולמית.
לאחר מלחמת ששת הימים, בנובמבר 1967, פנה ראש הממשלה לוי אשכול אל יו"ר הנהלת הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית העולמית, בבקשה כי המחלקה להתיישבות תסייע לממשלה בעיבוד קרקעות בשטחים המוחזקים, בגין ניסיונה של המחלקה בנושא זה.
הקמת החטיבה להתיישבות כחלק מהמחלקה להתיישבות נועדה ליצור מערכת שתאפשר פעילות דומה מעבר לתחומי "הקו הירוק" אשר תמומן מתקציב המדינה ותנצל את היכולת המקצועית שהייתה קיימת במחלקה להתיישבות.
באוקטובר 1981, הציג ראש החטיבה להתיישבות מתתיהו דרובלס את "תוכנית המיליון", תוכנית ליישוב מיליון יהודים ביהודה ושומרון תוך שלושים שנה.
מאז הופנו משאבים רבים של החטיבה להתיישבות להקמת התנחלויות.
עד שנת 1992 פעלה החטיבה להתיישבות כחלק אורגני בתוך המחלקה להתיישבות של הסוכנות היהודית, באותם דפוסי עבודה ותחת הנהלה משותפת (אך באמצעות מקורות מימון שונים).
בשנת 1993 הופרדו הגופים, והחטיבה החלה לפעול כיחידה עצמאית במסגרת ההסתדרות הציונית העולמית במבנה של מטה מרכזי ושישה מרחבים גאוגרפיים.
בהתאם למדינות הממשלה, מאמצע שנות התשעים ועד שנת 2003, התמקדה החטיבה בחיזוק הבסיס הדמוגרפי, החברתי והכלכלי של היישובים הקיימים תוך מתן דגש על היבטים אזוריים כוללים.
בהתאם להחלטות הממשלה, ועל פי חוזה שנחתם בין הממשלה ובין ההסתדרות הציונית העולמית בשנת 2000, פועלת החטיבה באזורי רמת הגולן, השומרון, הרי בנימין ויהודה, בקעת הירדן, הר חברון וגוש קטיף (עד פינויו בספטמבר 2005).
החל משנת 2004, עם קבלת האחריות על הנגב והגליל, פועלת החטיבה גם באזורים אלה.
על פי דו"ח המאחזים משנת 2005, הקימה החטיבה להתיישבות מאחזים ללא תוכנית בנייה בתוקף וללא אישור סופי של הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באזור יהודה ושומרון.
המלצתה של מחברת הדו"ח טליה ששון להפסיק את פעילות החטיבה בשטחים לא יושמה.
עם יישום תוכנית ההתנתקות נרתמה החטיבה למציאת פתרונות ליישוב מפוני גוש קטיף.
בדצמבר 2014, פשטה המשטרה על משרדי החטיבה, כחלק מחקירת פרשת השחיתות בישראל ביתנו.
באותו חודש, נמתחה ביקורת ציבורית בנוגע להעברת 130 מיליון שקלים לחטיבה זמן קצר לפני התפזרותה של הכנסת.
בפברואר 2015, פרסמה המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, דינה זילבר, דו"ח הממליץ לממשלה להחזיר לעצמה את סמכויות הפעולה בתחום ההתיישבות ולהפסיק לתקצב את החטיבה, שלא היה לה מעמד רשמי (אותה כינתה "אזור דמדומים ממשלתי").
בעקבות פרסום חוות הדעת, הורתה הממשלה על הקפאת תקציב ופעילות החטיבה, למעט המשך ביצוע פרויקטים להם התחייבה בעבר וכן פרויקטים חיוניים באזור עוטף עזה.
ב-24 בדצמבר 2015, הוסדר מעמדה של החטיבה בחוק החטיבה להתיישבות הקובע שהחטיבה להתיישבות היא הזרוע ההתיישבותית הרשמית של ממשלת ישראל בכל חלקי ארץ ישראל (כולל יהודה ושומרון).
בעקבות אישור החוק אישרה הממשלה בדצמבר 2016, בהמלצת היועץ המשפטי לממשלה, מתווה להחזרת החטיבה להתיישבות לפעילות.
ב־25 באפריל 2017, נדחתה בג"ץ עתירות של האגודה לזכויות האזרח ומרכז עדאלה נגד "חוק החטיבה להתיישבות".
ב-27 באפריל 2017 נחתם הסכם בין שר החקלאות אורי אריאל לבין יו"ר החטיבה להתיישבות גאל גרינוולד, לפיו תוקם יחידה מפקחת על החטיבה להתיישבות במשרד החקלאות.
במסגרת היערכות זו, בוטל הנוהג הנוגע לחלוקת התקציבים של החטיבה לפי שיעור של שליש לגליל ולנגב, שליש לגולן ושליש ליהודה ולשומרון.
בהקשר זה, ציין השר אריאל כי ביטול העיקרון נובע מההנחיה המשפטית שיש לחלק כספים לפי קריטריונים שווים.
באוקטובר 2018, פרסם עיתון הארץ תחקיר שחשף שהחטיבה העניקה עשרות הלוואות לצורך הקמה ופיתוח של מאחזים, של חוות חקלאיות ושל כרמים בלתי חוקיים ברחבי יהודה ושומרון.
זאת על ידי משכנו של ציוד חקלאי או צאן לטובת הלוואות מהחטיבה.
מאחר שלבנקים בישראל אסור לתת משכנתא לצורך הקמת מאחז, משום שמדובר בפעילות בלתי חוקית.
החטיבה פועלת במימון מלא של המדינה.
בשנים האחרונות תקציב הביצוע של החטיבה עולה במאות אחוזים על התקציב המתוכנן.
על פי ניתוח שערך מרכז המחקר והמידע של הכנסת, ב–2012 קפץ תקציב החטיבה מ-77.7 מיליון שקל בבסיס התקציב ל-458 מיליון שקל בסוף השנה, גידול של כ–590%.
לטענת רבים בשמאל, החטיבה משמשת כלי להעברת תקציב להתנחלויות.
בעוד שבסיס התקציב של החטיבה מתחלק שווה בשווה בין שלושת אזורי האחריות שלה על פי החלטת הממשלה משנת 2004, לטענת ארגון מולד השינויים המבוצעים בו במהלך השנה מביאים לכך שרוב תקציבה מופנה להתנחלויות.
כך למשל, עד יוני 2014, הופנו כ-75% מהתמיכות הישירות לרשויות של החטיבה, לרשויות הנמצאות מעבר לקו הירוק.
בנוסף, תקציב החטיבה גדל במהלך השנה עקב העברות תקציביות המבוצעות בוועדת הכספים.
בכל שנת 2014 הועברו לרשויות בעוטף עזה כ-40 אחוזים מתקציב החטיבה (כ-150 מיליון ש"ח) וכ-6 אחוזים מתקציב החטיבה הועברו לרשויות ביהודה ושומרון (כ-22 מיליון ש"ח).
בשנת 2015, תקציב החטיבה הרשום היה 33 מיליון שקל בלבד, בעקבות ההמלצה המשפטית בדבר הפסקת ההעברות הממשלתיות לחטיבה עד להסדרתה בחוק, אך היקף הוצאותיה היה כ-180 מיליוני שקלים.
בשנים הקודמות עמד תקציב החטיבה על כ-300–400 מיליון שקל בשנה.
החל משנת 2020 מכהן בתפקיד היו"ר ישי מרלינג.
בין ראשי החטיבה בעבר ניתן למנות את רענן ויץ, מתתיהו דרובלס, אברהם דובדבני וגאל גרינוולד.
מאחר שהחטיבה לא הוגדרה כרשות ציבורית היא אינה כפופה לחוק חופש המידע, אם כי לפי החלטת הממשלה עליה לפעול "בהתאם לעקרונות ולכללים הקבועים בחוק חופש המידע".
בשנת 2013, ביקשה שרת המשפטים ציפי לבני מוועדת חוקה, לאשר צו הקובע כי החטיבה להתיישבות תוכרז כרשות ציבורית לפי חוק חופש המידע.
הוועדה בראשותו של חבר הכנסת דוד רותם דחתה את ההצעה.
עם הסדרת מעמדה החוקי של החטיבה בדצמבר 2015, החלו לחול עליה חוק חובת המכרזים וחוק חופש המידע, המחייבים אותה בעקרונות מינהל התקין ושקיפות החלים על כל הגופים במסגרת השירות הציבורי.
ב-2014 "זכתה" החטיבה באות הגלובוס השחור מארגון חיים וסביבה, על הפסקת הרצף של השטחים פתוחים והקמת יישובים חדשים על חשבון יישובים קיימים הזקוקים לחיזוק.
כנגד החטיבה מופנית ביקורת לפיה היא משמשת כצינור להעברת כספים ותקציבים, לעיתים חשאיים, עם פיקוח ובקרה מינימלית.
בשנת 2014, נמתחה ביקורת קשה על כך שהחטיבה החלה לשמש צינור להעברת תקציבים לגרעינים תורניים המקורבים למפלגת הבית היהודי, שרבים מהם פועלים במרכז הארץ ולא בהתיישבות.
ביקורת זו עוגנה אף בדו"ח מבקר המדינה משנת 2017 אשר הצביע על כשלי התקצוב של אותם גרעינים באמצעות החטיבה להתיישבות ומשרד השיכון אשר אורי אריאל שימש שם כשר בשנים בהן התבצעה הביקורת.
החטא ועונשו הוא עיבוד טלוויזיוני בריטי משנת 2002 לרומן "החטא ועונשו" מאת פיודור דוסטויבסקי.
את התסריט כתב טוני מרצ'נט, ביים ג'וליאן ג'ארולד וכיכב בסרט ג'ון סים.
מנהל שני - ליאו דולן
בעלת הבית - ג'יין לווה
החטאים הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2016, שכתב וביים אבי נשר.
עלילת הסרט מתרחשת בשנת 1977, יש בה התייחסות לתקופת השואה והיא מבוססת על סיפור חייהן האמיתי של שתי האחיות שוש אביגל ואלה מילך-שריף.
המנצח הישראלי ישי שטקלר היה המפיק המוזיקלי של הסרט.
הסרט מבוסס על סיפור אמיתי ומתרחש במהלך שנת 1977, היא שנת המהפך בישראל.
במרכזו שתי אחיות קרייריסטיות המתגוררות בירושלים ובתל אביב, האחת עיתונאית בוהמיינית והשנייה זמרת ומלחינה של שירים קלאסיים.
כמו במדינה כך גם בחיי שתי הגיבורות והוריהן מתחולל מהפך מטלטל, בעקבות סוד נורא שמתגלה לבנות על אירוע שהתרחש בתקופת השואה.
נלי תגר – ננה מילך
ג'וי ריגר – ספי מילך
דורון תבורי – ד"ר ברוך מילך, אביהן של השתיים
יבגניה דודינה – לוסיה מילך, אימן של השתיים
תום אבני – ירמי קוטלר, בעלה של ננה
מולי שולמן – אורי לוטן, המורה לזימרה של ספי
גילת אנקורי – מניה זוננשטיין
אורנה רוטברג – רבקה חן
קרן צור – ד"ר הבר
החטיבה המערבית של KHL היא אחת מהחטיבות בליגת ההוקי המזרח-אירופית של KHL המחלקות את 29 קבוצות הליגה לשתיים.
החטיבה נוצרה בשנת 2009, כשהנהגת הליגה חילקה את הליגה לשתי חטיבות וארבעה בתים המסודרים על פי מיקומן הגאוגרפי.
החטיבה המערבית כוללת 15 קבוצות בשני בתים: בית בוברוב ובית טראסוב.
| טורפדו ניז'ני נובגורוד| align=center | 1946
גביע החטיבה המערבית (Кубок Западной конференции) מוענק לקבוצה שהעפילה לגמר גביע גגארין מהחטיבה המערבית של ליגת KHL ומחזיקת התואר היא אלופת המערב.
בעונת 2013/2014 זכתה לראשונה בגביע החטיבה המערבית קבוצה לא רוסית (לב פראג הצ'כית).
החטיבה המזרחית של KHL היא אחת משתי החטיבות בליגת ההוקי הקונטיננטלית וכוללת 15 קבוצות.
החטיבה נוצרה בשנת 2009 כשהנהגת הליגה חילקה את הליגה לשתי חטיבות וארבעה בתים המסודרים על פי מיקומן הגאוגרפי.
החטיבה המערבית כוללת 15 קבוצות המחולקות לשני בתים: בית חרלאמוב ובית צ'רנישוב.
גביע החטיבה המזרחית (Кубок Восточной конференции) הוא פרס בליגת KHL המוענק לקבוצה שהעפילה לגמר גביע גגארין מהחטיבה המזרחית ומחזיקת הגביע היא למעשה אלופת המזרח ומוענק מעונת 2009/10. בעונה הבכורה של KHL, הליגה לא חולקה למזרח ומערב.
כתב מודגש מתייחס לקבוצות שזכו בגביע גגארין.
החטיבה הטקטית של משמר הגבול היא יחידת המבצעים המיוחדים של משמר הגבול במשטרת ישראל.
ייעודה טיפול באירועי טרור, הפרות סדר וסיוע מבצעי למחוזות משטרת ישראל בלחימה בתופעות פשיעה חמורות.
החטיבה הטקטית במג"ב כפופה פיקודית למפקד מג"ב.
בשגרה, בחירום ובמבצעים ארציים החטיבה הטקטית מופעלת על ידי אגף מבצעים ושיטור.
לסייע למחוזות משטרת ישראל בפעילות מבצעית ובטיפול ביעדים, לרבות טיפול בתחום הטרור ובתופעות פשיעה חמורות: אמל"ח, סמים, ירי במגזר הערבי ובמבצעים רחבי היקף.
לטפל באירועי טרור, הפס"ד וסד"צ חריגים בהיקפם ובעוצמתם.
לשמש כוח התערבות ארצי מיומן ללחימה בטרור, ו"מעגל שני" כמעטפת לימ"מ וליחידות חשאיות.
לאסוף מודיעין בתחום הפח"ע, הסד"צ והפלילי ולהשלימו באמצעות מגוון כלי איסוף, לרבות הסתערבות ותצפיות למטרות הפללה, מעצר חשודים והכנת שטח למבצע.
לבצע פעולות הרתעה לרבות שימוש באמצעים טכנולוגיים.
פלוגות מבצעיות לטיפול בהפרות סדר ולחימה בפשיעה.
הכרזה על הקמת החטיבה התבצעה בינואר 2017. לאחר אימון הקמה וכניסה לפעילות מבצעית, נערך טקס חניכתה באוגוסט אותה שנה.
למפקד החטיבה הראשון מונה ניצב משנה מאיר אליהו.
ביוני 2020 מונה למפקד החטיבה ניצב משנה צביקה טאוב.
באוקטובר 2022 מונה למפקד החטיבה ניצב משנה ירון דהן.
בבוקר שמחת תורה ה'תשפ"ד, יום שבת, 7 באוקטובר 2023, פתחו ארגוני הטרור חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני במתקפת פתע על ישראל.
בחסות ירי של אלפי רקטות, חדרו כ-5,000-5,600 מחבלים לעשרות יישובים ישראליים ומתקנים צבאיים, תוך ניהול קרבות ירי נגד כוחות ביטחון דלים.
החטיבה הטקטית של משמר הגבול הוזעקה לדרום בעקבות טבח שבעה באוקטובר.
בקרבות בערים שדרות ואופקים וביישובים בעוטף עזה הרגו לוחמי החטיבה 83 מחבלים.
ב-7 באוקטובר 2023 שוטרי החטיבה הטקטית של משמר הגבול פעלו בכ-20 גזרות שונות, בהם שדרות וניר עם.
ב-8 באוקטובר כוח של יחידת מתיל"ן מהחטיבה הטקטית של משמר הגבול פעל מול חוליית מחבלים בכביש 34 סמוך לצומת שער הנגב.
הלוחמים החלו בסריקות על הציר במסגרתן זיהו רכב חשוד והחלו לבדוק אותו.
במקביל נפתח ירי לעבר הלוחמים ממנו נפצע מפקד הכוח ברסיס בחזה ופונה לטיפול רפואי.
הלוחמים השיבו באש והרגו את חוליית המחבלים.
דקות ספורות אחר כך הבינו הלוחמים שחולייה נוספת של מחבלי חמאס מאיימת עליהם.
לוחמי החטיבה הטקטית של מג"ב ניהלו קרב יריות שכלל סיוע של ירי מטנק והכוונה אווירית של מסוק ורחפנים עד לחיסול המחבלים.
ב-6 ביוני 1943 נחטפו באזור שכם חמישה צעירים יהודים שערכו סיור רגלי מבצעי מטעם ההגנה באזור, והוחזקו כשבויים על ידי אנשי כנופיה ערבית.
אחד מהם נהרג ויתר הארבעה הצליחו להימלט מחוטפיהם וניצלו.
ב-5 ביוני 1943 יצאה מכפר סבא מזרחה קבוצה של צעירים חברי ההגנה.
עמנואל יודלביץ (ארצי), כבן 29
לוי קופלביץ (ארגוב), כבן 26
מטרת סיורם הייתה להכיר את השטח סביב העיר שכם בשומרון לקראת סיורים נוספים שם ולקראת עימות אפשרי עם הכנופיות הערביות באותו אזור ולהכין מפה שלו.
ישראלי, שהכיר את שטח הסיור היטב, עמד בראש הקבוצה.
הוא ויודלביץ היו דוברי ערבית.
אנשי הקבוצה לא נשאו נשק.
הקבוצה התחילה את מסעה ברכב ולאחר מכן המשיכה ברגל.
אנשיה סיירו בבאר יעקב, בהר גריזים ובהר עיבל.
כוונתם הייתה לסיים את נתיב הסיור בסבסטיה.
ביום השני של הסיור, בשיפולי הר עיבל או בסמוך לחורבות סבסטיה מצפון מערב לשכם, נלכדו החמישה על ידי קבוצה של אנשי כנופיה ערבים חמושים שבראשה עמד חאמד זאוואתה, אדם שנאשם ברצח שני שוטרים בריטים זמן מה לפני כן.
ישראלי ויודלביץ ענו לזאוואתה, הדגישו כי לא באו לקנות קרקע באזור והזהירו אותו שאם יפגע בהם יהיו התוצאות לכך חמורות.
על כן החליט זאוואתה לדבריו לדרוש מקרובי החטופים כופר נפש עבורם והחתים את החטופים על מכתב אליהם.
החוטפים שדדו מהחטופים כסף ושעונים, כבלו אותם בחבלים והוליכו אותם דרך מספר כפרים בסביבה.
החוטפים הכניסו את החטופים למערה כדי שישהו שם במשך הלילה (לפי גרסה אחרת השינה הייתה תחת כיפת השמיים).
שניים מהחוטפים התייצבו לשמור על החטופים במערה כשבידיהם רובה ואקדח.
הם לקחו מהחטופים את נעליהם על מנת להקשות עליהם להימלט.
הם אמרו לחמישה כי לאחר קבלת כופר הנפש עבורם ישחררו אותם.
בהמשך הצליחו החטופים לחתוך את כבליהם בעזרת אולר שהיה מוסתר אצלם והחלו לברוח.
השומרים ירו לעברם: לפי גרסה אחת החלו לירות לפני שהחלה הבריחה כדי לחסלם; לפי גרסה אחרת - ירו השומרים לאחר שחטופים התחילו לברוח.
מהיריות נפצעו ישראלי ויודלביץ - הראשון בבטנו והשני בכתפו.
אנשי הכנופיה רדפו ללא הצלחה אחרי שלושת האחרים, חשבו שהשניים שנפגעו מהיריות נהרגו והסתלקו מהמקום.
ישראלי, שמצבו היה קשה, אמר ליודלביץ דברי פרידה וביקש ממנו לברוח.
יודלביץ הפצוע נע צפונה, הגיע לכפר ג'בע וביקש שם עזרה.
אחד מהתושבים הכניס אותו לביתו, חבש אותו והביא אליו את מוח'תאר הכפר חאפז ג'ראד.
המוח'תאר הזעיק את המשטרה הבריטית.
השוטרים העבירו את יודלביץ לבית חולים ופתחו בחיפושים.
הם הגיעו אל המערה שבה הוחזקו החטופים ומצאו את גופתו של ישראלי.
קופלביץ נמלט מזרחה ועם בוקר הגיע לכביש טובאס-שכם ונאסף על ידי רכב משטרה.
שני הבורחים האחרים, אבין וקופמן, הסתתרו במשך היום הבא במחצבה.
בלילה שאחריו הם הגיעו לכביש שכם-ג'נין ובעזרת משאית ערבית הגיעו למשטרת ג'נין.
הם חזרו לכפר סבא ב-8 ביוני.
ב-7 ביוני בערב הובאה גופתו של אברהם ישראלי לכפר סבא.
למחרת נערכה לו שם הלוויה רבת משתתפים ומשמר נוטרים ליווה את ארונו.
כיום מוצבת על גבי קברו בבית העלמין הישן גאולים מצבה צבאית שעליה חרות סמל ההגנה.
לאחר שיודלביץ החלים מפציעתו שלח ראש מועצת כפר סבא אברהם קירכנר-קרן למוח'תאר הכפר ג'בע מכתב ובו הודה לו על העזרה שקיבל יודלביץ בכפרו.
המשטרה הבריטית עצרה שני חשודים שזוהו על ידי החטופים כשני חברי הכנופיה ששמרו עליהם ופתחו באש לעברם - טראבי חוסיין ומוחמד עבאס.
התברר ששניהם ערקו מיחידה צבאית בארץ ישראל.
על כן נערכו להם משפטים צבאיים.
במשפטו של חוסיין העידו ארבעת ניצולי החטיפה.
שניהם הורשעו ברצח והוצאו להורג.
ראש הכנופיה חאמד זאוואתה נשפט גם הוא אך זוכה מחמת הספק.
חנוך אבין נהרג במרץ 1948, במהלך ההגנה על היישוב מגדיאל במלחמת העצמאות.
במהלך מלחמת ששת הימים הגיעה יחידת צה"ל לכפר ג'בע.
מפקדה היה קצין מילואים מכפר סבא.
חאפז ג'ראד, שהיה עדיין מוח'תאר הכפר, הציג בפניו את מכתב התודה שקיבל ב-1943 מראש מועצת כפר סבא.
בקיץ 1968 ביקרו שלושת ניצולי החטיפה שנותרו בחיים בכפר ג'בע ועמם בני משפחתו של אברהם ישראלי.
החטא הקדמון היא מיני-סדרה ואירוע קרוסאובר שפורסם בחוברות הקומיקס ביקום מארוול על ידי חברת מארוול קומיקס, ונמשך לאורך 9 חוברות בסדרה הראשית ו-54 חוברות קשורות בין אפריל לספטמבר 2014. את הסיפור כתב ג'ייסון אהרון באיורו של מייק דאודטו.
העלילה מציגה את הרצח הפתאומי של אואטו הצופה, והחקירה של גיבורי-העל מכדור הארץ בחיפוש אחר הרוצח.
במהלך האירועים, שכיר החרב גלגל-העין מפעיל את עינו של אואטו ובכך חושף את סודותיה.
שלל גיבורי ונבלי-על נחשפים לחיזיונות המגלים להם פרטים חדשים על עברם, ולחלקם זה משנה לחלוטין את חייהם.
כלי עלילתי זה סייע להצגת דמויותיהן של אנג'לה וסילק ושכתוב ההיסטוריה והביוגרפיה של ניק פיורי.
העלילה הראשית של האירוע התפרסמה במיני-סדרה "Original Sin".
חוברת פרולוג, שהציגה את דמותו של אואטו הצופה לקהל הקוראים והעניקה אקספוזיציה לתפקידו ביקום, יצאה לאור באפריל 2014, והיא התחילה את הקרוסאובר באופן רשמי.
הסיפור העיקרי החל חודש אחר כך, במאי, עם הפצה דו-חודשית לשווקים של החוברות.
בסך הכל יצאו תשע חוברות בסדרה הראשית, עד ספטמבר.
נוסף על כך, נוצרו חמש סדרות מוגבלות במיוחד לאירוע זה – "Operation S.I.N." בת חמש החוברות שסיפרה על הרפתקאותיהם הסודיות של פגי קרטר והווארד סטארק בשנות ה-50, "Original Sin: Iron Man vs.
במקביל, התפרסמו גם בסדרות הקבועות השונות חוברות קשורות.
בסך הכל, בסדרות אלו נקשרו 32 חוברות אל אירועי "החטא הקדמון" בכותרת שלהן.
חוברות אלו הציגו את השפעת אירועי הסדרה הראשית על הדמויות, וב-"The Amazing Spider-Man" השפעה זו ניכרה לאורך זמן רב גם בתום האירוע.
אואטו ממשיך לצפות בנעשה ביקום, ולפתע הוא רואה כי אדם חמוש ורעול פנים בדרכו אליו, במטרה לרצוח אותו.
כעבור זמן מה, בסיסו של אואטו מתפוצץ, ומכדור הארץ, תור מביא לירח את קפטן אמריקה, וולברין, האלמנה השחורה וניק פיורי, ואלו מגלים כי אואטו נרצח ביריות וכי עיניו נלקחו על ידי הרוצח.
בהמשך נתגלה כי אחת מעיניו של אואטו נמצאת בידי גלגל-העין, סוכנו לשעבר של צדקיאל.
פיורי מזהיר את חבריו כי בהתחשב בכך שרק מעטים ידעו על קיומו של אואטו ויכלו לרצוח אותו, ייתכן כי הרוצח הוא אחד מבעלי בריתם, אם כי קפטן אמריקה מתעקש כי אין להאשים אף אחד עד שהאמת תתגלה.
בוואקאנדה, מעסיק מסתורי מרכיב שלושה צוותים שיחקרו את הרצח; הצוות הראשון כולל את איש הנמלה, אמה פרוסט והפנתר השחור, הצוות השני כולל את חייל החורף, גאמורה ומון נייט והצוות השלישי כולל את דוקטור סטריינג' והמעניש.
בירח, פיורי מקבל התראה על קרב בין הדבר ובין פרט מגזע "חסרי הבינה" מפותח הנושא את ה"אולטימייט נוליפייר".
לאזור הקרב מגיח ספיידרמן, אשר מבחין כי חסר-הבינה משתמש ביכולות טלפתיות, אף שהוא אינו מסוגל להן.
חסר הבינה יורה בעצמו, וצוות של האוונג'רס סוגר את המקום, זאת על מנת לחקור את הנסיבות שגרמו לחסר הבינה להתאבד ולהיאבק מול הדבר.
הפנתר השחור, אמה פרוסט ואיש הנמלה מגלים בבית קברות גוויות של מפלצות רבות, שהפנתר חושד שנרצחו בידי מי שרצח את אואטו, ובתוך הגוויות מוצא איש הנמלה כדורים זוהרים רבים.
בינתיים בחקירתם של דוקטור סטריינג' והמעניש, הם מגיעים למימד חלופי, אשר בו הם מגלים מפלצת ענקית מתה.
במקביל, הנוקמים מתחקים אחר התפתחותו של חסר הבינה, ומגיעים לגלגל-העין ולאקסטרמינטריקס, ומתפתח קרב קשה במהלכו גלגל-העין מפעיל את עין אואטו שברשותו על מנת לחשוף את סודותיה.
איש הנמלה מגלה כי הכדורים הזוהרים שמצא בתוך גויות המפלצות מכילים בתוכם קרינת גמא, ובמקביל, גלגל-העין נתפס ומספר לניק פיורי כי הוא נשכר על ידי דוקטור מידאס לפרוץ לביתו של אואטו, ומדגיש כי הוא לא האחראי לרצח.
בינתיים, חייל החורף הורג את פיורי בטענה ש"לא יהיו עוד סודות", מאחר שפיורי תהה היכן עינו השנייה של אואטו.
דוקטור סטריינג' מסיק כי המעסיק שהרכיב אותו ואת חבריו לצוותים שיחקרו את הרצח הוא הרוצח בעצמו.
במגדל האוונג'רס, הצוות מוצא את וולברין והענק הירוק לצד גופתו של ניק פיורי, ולאחר עימות קצר, גלגל-העין וכן גופתו של פיורי נלקחים.
הפנתר השחור עוקב אחר אות שמקורה מכלי חלל אשר חג סביב כדור הארץ, ומסיק שבו נמצאת גופת פיורי, ושבו שלושת הצוותים יתכנסו כדי להתעמת זה עם זה.
בתוך הכלי, כאשר כל שלושת הצוותים נוכחים, מספר חייל החורף כי הוא הרג את פיורי, ומיד לאחר מכן מופיע המעסיק הסודי, המתגלה כפיורי, אך זקן, מה שאומר כי חייל החורף הרג מודל חיקוי אנושי, ולא את פיורי האמיתי.
בעת שירותו של ניק פיורי בצבא ארצות הברית בזמן פלישת חייזרים לקנזס ב-1958, הוא היה עד למוות של וודי מק'קורד, שהביס את החייזרים לפני שנפגע בצורה אנושה.
כאשר שותפו של מק'קורד, הווארד סטארק, הגיע למקום, הוא הציע לפיורי להצטרף להמשך עבודתו של מק'קורד, הגנת כדור הארץ, כאשר הם ינטרלו כל איום פוטנציאלי על פני כדור הארץ.
פיורי הסכים, ובשנים הבאות הוא היה נלחם בסתר נגד איומים שונים על האנושות וכדור הארץ, וזאת כעבודה צדדית לשירותו בצבא.
פיורי מספר לצוות הגיבורים כי גופות המפלצות אשר נמצאו נהרגו על ידו, וזאת מכיוון שהיוו איום על כדור הארץ.
גלגל-העין אומר כי פיורי לא סיפר את הכל, אך עוד לפני שהוא מספיק לדבר הוא מתמוטט, בעקבות ספיגת הדברים שגנב מביתו של אואטו הצופה.
ניק פיורי מגלה לגיבורים כי הוא מזדקן במהירות וקרוב למותו, וזאת מכיוון שנוסחת האינסוף שבגופו מוצתה עד תום.
פיורי מסביר כי הוא בחר כל אחד מהגיבורים שהתאספו כדי שאחד מהם ישמש כמחליפו.
סירובו של פיורי לענות לדרישת הפנתר השחור להסביר מה קרה לאואטו הצופה מוביל לכך שבין פיורי לגיבורים מתפתח קרב, אשר במהלכו פיורי מפעיל את עינו השנייה של אואטו.
במצודתו של אואטו, הגיבורים אינם מצליחים לעצור את פיורי, ובמקביל, גלגל-העין מצליח לברוח מחזקתו של פיורי, ובמקומו מגיע דוקטור מידאס.
בין פיורי למידאס מתפתח קרב, אשר במהלכו מתגלה כי אואטו הותקף על ידי גלגל-העין ומדיאס, וכי לאחר תקיפתו פיורי הגיע למקום וגאל את אואטו מייסוריו, וכן לקח את עינו השנייה לאחר שהראשונה נלקחה על ידי גלגל-העין.
אחר קרב ארוך, יוצר פיורי פיצוץ, אשר הורג את מידאס, וגורם לכולם לחשוב שגם פיורי מת.
למרות זאת, פיורי צץ מחדש עם כוחותיו של אואטו, ובכך הוא הופך לצופה החדש.
ספיידרמן וסילק: פיטר פארקר מגלה שהעכביש הרדיואקטיבי שעקץ אותו והעניק לו בכך את כוחותיו, עקץ גם נערה נוספת בשם סינדי מון.
היא נלקחה על ידי איזיקיאל סימס לבונקר מוגן, על מנת למנוע את חשיפתה לטורף מורלון ומשפחתו שחפצו בה.
פארקר, שמאמין כי מורלון נהרג באירועי "ספיידרמן: האחר", משחרר אותה לחופשי.
היא נוטלת את האלטר אגו "סילק", ובעזרת כוחותיה מתחילה לפעול כגיבורת-על.
מאוחר יותר, מתברר כי שחרורה של מון הוא זה שהוביל לתחילת אירועי ספיידרמן: יקום העכביש.
תור, לוקי ואנג'לה: האחים תור ולוקי מגלים על קיומה של הממלכה העשירית "גן-עדן", ממנה מגיעה לוחמת שומרי הגלקסיה אנג'לה הנחשפת כבתו של אודין ואחותם.
האחים יוצאים לחפש אחר אחותם בממלכה העשירית, זאת על מנת להתאחד איתה וללמוד על עברה.
עם זאת, אנג'לה איננה מצליחה למצוא את עמק השווה עם אחיה ונלחמת בהם.
בסופו של דבר, אודין משתחרר מגלותו ומצליח להרגיע את הרוחות.
אנג'לה בוחרת שלא להתחבר אל השושלת שלה, על אף תחנוניו של אביה, והיא יוצאת לחקור את שאר הממלכות בחיפוש אחר הרפתקאות.
הענק הירוק ואיירון מן: בעקבות חיזיון מתעתע, ברוס באנר טועה לחשוב כי טוני סטארק התעסק עם פצצת הגמא והסיר את המיגון שלה בזמן שהיה נתון להשפעת אלכוהול, ובכך למעשה הוא האחראי ליצירת הענק הירוק.
באנר משתמש בנסיוב אקסטרמיס ופותח במרדף אחר סטארק במטרה להורגו בחמת זעם, אך הוא מגלה יחד עם סטארק אמת אחרת לגמרי על אירועי העבר.
שנים בטרם מי מהם הפך לגיבור-על, באנר וסטארק נפגשו כמדענים על מנת לחלוק זה עם זה את ממצאיהם המדעיים.
סטארק העלה בפני באנר את חששותיו מסכנותיה של פצצת הגמא, אך באנר התעקש להמשיך במחקרו ללא שום שינויים.
בניסיון להגן על עמיתו, סטארק פרץ למעבדה של באנר באישון לילה והסיר חלק נכבד ממיגון הפצצה על מנת להפחית את עצמת הנתזים שיעופו בגל ההדף.
אם הוא לא היה עושה כך, באנר היה נהרג במקום מעצמת הפיצוץ - ולכן סטארק למעשה הציל את חייו.
יתרה מכך, סטארק אף שלח לבאנר דואר אלקטרוני בבוקר הניסוי ובו הזהיר אותו מההשלכות המוטטיביות של פצצת הגמא, אך באנר העדיף שלא להקשיב לסטארק מתוך תסכול ואגו.
ארבעת המופלאים: הדבר מגלה כי ריד ריצ'רדס הצליח ליצור בעבר מכונה שהייתה יכולה להשיב את גופו למצב אנושי, אך ג'וני סטורם התעסק איתה וגרם לקצר חשמלי שהרס אותה.
זו הייתה הפעם הראשונה וגם האחרונה בה ריצ'רדס הצליח למצוא נוסחה שתטפל במצבו של הדבר, ומעשו של סטורם קבר למעשה את האפשרות שהוא אי פעם ישוב לצורה אנושית.
דדפול: סוכני ארגון הביון "S.H.I.E.L.D." אמילי פרסטון וסקוט אדסיט נחשפים לקיומה של המוטאנטית אלינור קאמאצ'ו, בתו מחוץ לנישואים של דדפול.
הם מוצאים אותה באילינוי, אך נתקלים במארב של מרסק הדגלים וארגון הטרור "אולטימטום".
במקביל, גם דדפול נזכר בקיומה של בתו - ויוצא להצילה.
הוא מסרב לספר לה על שארותם, ונותן לפרסטון לגדל אותה במחשבה כי כך היא תזכה לילדות "נורמלית".
בנוסף, אדסיט מגלה כי דדפול הוא זה שרצח את הוריו בשגעון כאשר סוכן "נשק אקס" באטלר השתלט על מוחו.
דרדוויל: בעקבות חיזיון מתעתע, מאט מורדוק טועה לחשוב כי אמו עזבה את אביו בעקבות אלימות.
עם זאת, הוא מגלה לאחר עימות עם אמו כי האמת היא אחרת לגמרי.
אימו סבלה מדיכאון לאחר לידה, והייתה מתוסכלת מכך שמאט אהב יותר את אביו מאשר אותה כבר בינקותו.
הפרנויה שלה גרמה לה להאמין כי מאט היה "שליח השטן" שנשלח להפריד בין הזוג, ולכן היא ניסתה לפגוע פיזית בו ובאביו.
הווארד הברווז: נגלה כי השד ת'וג לא זימן את הווארד במקרה ליקום "ארץ-616", אלא כי הוא הוגלה על ידי אחיו מיקום "ארץ-791021" מתוך קנאתם אליו, היות שהוא היה היצור החכם ביותר בעולמו.
שם חוברות תאריך יציאה ISBN 18 בנובמבר 2014 27 בינואר 2015
החטוף הוא סרט הרפתקאות קולנוע אמריקאי משנת 1938 בבימיו של אלפרד וורקר ואוטו פרמינגר (ללא קרדיט), עם פרדי ברת'ולומיו ווורנר בקסטר בתפקידים הראשיים.
התסריט מתבסס באופן חפשי על הרומן "החטוף" של רוברט לואיס סטיבנסון (1886).
זה רומן עם רקע היסטורי המתרחש לאחר דיכוי המרד היעקוביטי של 1745. ומתרכז בדמות אמיתית - אלן ברק סטיוארט, שהמשיך את המאבק של הסקוטים נגד הבריטים.
הרומן עבר עיבודים רבים לקולנוע ולטלוויזיה.
בתחילת הסרט מופיעה כתובת: "סקוטלנד 1747 - שבטי ההיילנד מרדו פעמיים נגד השלטון האנגלי ודוכאו בדם, אבל היה אדם אחד שסירב לקבל את עול השלטון הבריטי, שמו היה אלן ברק".
סקוטלנד, 1747, אלן ברק (וורנר בקסטר) מכנס את אנשיו בהרי סקוטלנד וממריץ אותם להמשיך במאבק נגד הבריטים.
דוכס ארג'ייל (צ'ארלס אוברי סמית') חותם על צו מעצר לברק בשם המלך ג'ורג' השני עם פרס בסך 500 ליש"ט למי שיביא לתפיסתו.
דייוויד בלפור (פרדי ברת'ולומיו) מקבל הודעה כי אביו שגר בניופאונדלנד מת וכן כי עליו ללכת לאדינבורו לחיות עם דודו אבנעזר בלפור (מיילס מנדר) באדינבורו.
הוא נקלע לכפר בו אוספים את האיכרים וגובה המיסים "השועל האדום" גובה מהם מיסים גבוהים.
בקהל מסתתרים מורדים ואחד מהם, ג'יימס (ראלף פורבס) יורה בשועל האדום והורג אותו.
דייוויד מזהה את היורה אך נחטף על ידי המורדים למקום סתר.
הם מתכוונים בהתחלה לחסל את דייוויד אבל ברק גוער בג'יימס כי הרג את הגובה ללא רשות ומורה לו לעזוב את סקוטלנד לאמריקה וכי הוא יפעל להביא את חברתו ג'ין (ארלין ווילן) לנמל גלאזגו כדי שתוכל להפליג משם.
ברק ודייוויד מגיעים לבית משפחת מקדונלד ואוספים משם את ג'ין מקדונלד.
בדרך הם נעצרים על ידי חיילי המעילים האדומים אך מצליחים לצאת מזה כשהם מזדהים כמשפחה.
ליד אדינבורו נפרד מהם דייוויד ועושה את דרכו לטירה של דודו אבנעזר.
אבנעזר בלפור מקבל את דייוויד בזעם עצור.
הוא קורא את המכתב ויודע שדייוויד יירש את הטירה כי אביו גדול ממנו.
הוא מחליט לחסל את דייוויד ומורה לו לעלות לחדר בקומה עליונה.
המדרגות מסתיימות בתהום וברגע האחרון הוא ניצל מנפילה.
הוא יורד למטה, מטיח האשמות בפני דודו, קורא את המכתב ומסתבר לו שהוא היורש.
למחרת הם הולכים לעורך הדין ריינקלור (הנרי וורנר) לסדר את העברת הבעלות.
אבנעזר מגלה לדייוויד כי הוא ואביו רבו על בחורה יפה (אמו של דייוויד), אביו זכה בה ותמורת זאת הוא מסר לו את הטירה וחי עם אשתו בעוני.
אבנעזר נכנס לרב החובל הושיסון (רג'נלד אוונס) מוסר לו 20 פאונדס תמורת חטיפת דייוויד לעבדות.
דייוויד מתפתה לעלות על הספינה ומיד ניתנת פקודת והספינה ניתקת מהמזח.
דייוויד רואה את דודו הנוכל מנופף לו בידיו.
הוא מושלך לתא ומצטווה להיות נער קבינה בספינה.
באחד הנמלים עולים לספינה ברק וג'ין כזוג נשוי בדרכם לגלאזגו וג'ין מגלה לברק את אהבתה.
דייוויד נפגש אתם והושיסון רואה שהם מכירים אך דייוויד לא מודה.
הושיסון כולא אותו אבל דייוויד בורח.
הושיסון בטוח שמדובר בברק והוא ושאר המלחים רודפים אחריהם אך הם מצליחים לעלות על סירה ולהגיע לחוף.
ברק, שחשב בתחילה כי דייוויד הסגיר אותם, מבקש ממנו סליחה.
הם מגיעים לעורך הדין ריינקלור לשם הם מזמנים את אבנעזר.
דייוויד מסתתר בחדר סמוך וברק מנהל שיחה עם אבנעזר ואומר לו כי דייוויד טבע ובתכסיס גורם לו להודות כי מכר את דייוויד עבור 20 פאונדס.
דייוויד יוצא לקראת דודו ההמום שבורח משם לרב החובל הושיסון.
לפי התיאור שלו יודע הושיסון שמדובר בברק ומזעיק את האנגלים תמורה פרס של 500 פאונדס.
ברק נתפס, מובא למשפט ונדון למוות בתלייה.
הגרדום כבר מוכן וסקוטים ממורמרים מתאספים סביבו.
דייוויד מצליח להתגנב לביתו של הדוכס ומפציר בו לבטל את גזר הדין כי כולם סקוטים.
הדוכס נפגש עם ברק ומגיע אתו להסכם - הוא יפעל לרפורמה בתשלומי המס המעיקים וברק יפנה לאנשים ויבקש מהם להפסיק את שפיכות הדמים.
ברק מסכים ופסק הדין מומתק לגלות באמריקה.
ברק וג'ין נפרדים מדייוויד בנמל.
הם עולים על הספינה והוא חוזר לטירה לנהל את ענייניו.
שם השחקן/יתשם הדמותהערותפרדי ברת'ולומיודייוויד בלפורוורנר בקסטראלן ברקלוחם מחתרתארלין וולןג'ין מקדונלדפרסטון פוסטרדן גאלגרמפקד המחתרתמרגוט גרהםקאתי מאדןחברה של ג'יפוהת'ר אנג'למרי מק'פיליפאחותו של פרנקימיילס מנדראבנעזר בלפורדודו של דייווידצ'ארלס אוברי סמית'הדוכס של ארג'יילמושל סקוטלנדהנרי וורנראנגוס ריינקלורעורך דיןרג'ינלד אוונסקפטן הושיסוןרב חובלראלף פורבסג'יימסמורד
צוות קרב החטיבה האווירית הראשונה היא חטיבה אווירית של הצבא הבריטי שהוקמה ב-2020 ומורכבת בעיקר מיחידות מוסקות מזרוע האוויר.
החטיבה הוקמה באפריל 2020 והפכה למבצעית שנה לאחר מכן באפריל 2021, תהליך הבנייה ההדרגתי של החטיבה מתוכנן להסתיים ב-2023 כאשר תגיע לכוחה המלא המתוכנן.
רוב יחידות החטיבה משתייכות לזרוע האוויר של הצבא והיא מהווה את עיקר הכוח של הזרוע, מפקדת החטיבה שוכנת בבסיס התעופה הצבאית מידל וולופ, המפשייר, לצד מפקדת זרוע האוויר השוכנת אף היא בבסיס.
החטיבה נמצאת בתהליך התהוות הדרגתי שאמור להסתיים במהלך 2023. זהו מבנה החטיבה נכון למאי 2021:
הרגימנט הראשון (AW159 ויילדקט); כולל את טייסת 659, טייסת 661 וטייסת 652.
הרגימנט החמישי (איירוספסיאל גאזל); כולל את טייסת 651 וטייסת 665.
מטה הטיסה כולל את מרכיב הסיוע האווירי העיקרי של הזרוע, עם חמש טייסות המבוססות על מסוק התקיפה אגוסטה וסטלנד אפאצ'י (דגם ייצור מקומי של ה-AH-64 אפאצ'י של בואינג).
הרגימנט השלישי (אגוסטה וסטלנד אפאצ'י); כולל את טייסת 662, טייסת 663 וטייסת 653.
הרגימנט הרביעי (אגוסטה וסטלנד אפאצ'י); כולל את טייסת 656 וטייסת 664.
גדוד הסיוע האווירי השביעי של חיל ההנדסה החשמלי והמכני המלכותי (חימוש ותחזוקה)
רגימנט הארטילריה המלכותי ה-47 (הגנה אווירית)
הרגימנט השישי כולל את יחידות המילואים טייסת 675, טייסת 677, טייסת 678, טייסת 679 וקבוצת האוויר המיוחדת
החטיבה המרכזית הנקראת גם החטיבה המרכזית ברצועת עזה הייתה המרכזית מבין שלוש חטיבות אוגדת עזה.
החטיבה הייתה אחראית על גזרת ח'אן יונס.
לאחר כיבוש רצועת עזה במלחמת ששת הימים הוקמה החטיבה בגלגולה הראשון כנפת חאן יונס, וישבה בעיר ח'אן יונס.
אולם, עם פרוץ האינתיפאדה הראשונה והקמת המפקדה האוגדתית של עוצבת שועלי הדרום, שונה ייעוד הנפה והיא הפכה לחטיבה מרחבית.
עם חתימת הסכמי אוסלו בשנת 1993 יצאה מפקדת החטיבה מהעיר ועברה לפאת שדה.
בשנת 1995 התמזגה לתוך החטיבה הדרומית.
שם תקופת כהונה הערות גיורא ענבר מאיר בן ישי אייל שליין 1994 – 1995 מפקד החטיבה בזמן איחודה על חטיבת קטיף
רוב החטופים היו אזרחים, לרבות נשים, ילדים וקשישים, וכן עשרות עובדים זרים, ומיעוטם היו חיילי צה"ל שנחטפו מבסיסים סמוכים לגבול.
בנוסף לחטופים ממתקפת הפתע, החזיק חמאס מזה שנים בארבעה ישראלים נוספים: האזרחים אברה מנגיסטו והישאם א-סייד, וגופות החיילים הדר גולדין ואורון שאול שנחטפו במבצע צוק איתן ב-2014. בסך הכול, לאחר המתקפה החזיק חמאס ב-255 חטופים, חיים ומתים.
בנובמבר 2023 הושג הסכם הפסקת אש שכלל שחרור 80 נשים וילדים ישראלים תמורת אסירים ביטחוניים פלסטינים, ובמקביל שוחררו 24 עובדים זרים.
בינואר 2025 נחתמה עסקת שחרור שנייה, שבמסגרתה שוחררו 25 חטופים חיים, לרבות אברה מנגיסטו והישאם א-סייד, ו-5 עובדים זרים, והושבו גופותיהם של 8 חטופים; במקביל חולצה גופתו של אורון שאול בידי צה"ל ושב"כ.
עד ספטמבר 2025 חולצו על ידי צה"ל 8 חטופים חיים ו-50 גופות.
במהלך המלחמה בוצעו גם שחרורים נקודתיים: החייל עידן אלכסנדר שוחרר כמחווה לארצות הברית, האזרח רוני קריבוי כמחווה לרוסיה, ו-4 חטופות שוחררו מטעמים הומניטריים.
באוקטובר 2025 החל יישום עסקת שחרור שלישית שבה התחייב חמאס להשיב את כל החטופים והגופות שברשותו.
בשלבים הראשונים הושבו 20 החטופים החיים שנותרו בשבי, ועד דצמבר הושבו 27 גופות, בהן גופתו של הדר גולדין, שנחטפה בצוק איתן.
ב-26 בינואר 2026 אותרה והושבה גופתו של החטוף האחרון, רס"ל רן גואילי, במבצע צה"לי.
מתוך 251 החטופים מאירועי שבעה באוקטובר, 166 שוחררו בחיים, והושבו גופותיהם של 85 חללים.
מבין החללים, 44 נחטפו כגופות, ו-41 נחטפו בחיים ונהרגו או נרצחו במהלך השבי.
ממסמכים שפורסמו בכלי תקשורת אמריקאים עולה כי תוכנית המתקפה של חמאס כללה חטיפה מאורגנת של אזרחים.
התוכניות היו מפורטות ביותר, ובין היתר נתפסה תוכנית של חמאס לכיבוש קיבוץ סעד, שבה פורטו מבני חינוך ומבנים של בני עקיבא מהם תכננו המחבלים לחטוף אזרחים.
בחקירת כוחות הביטחון סיפר אחד המחבלים כי הנהגת חמאס הבטיחה דירה ומענק בסך עשרת אלפים דולר למי שיביא חטוף מעוטף עזה.
במסמך שנמצא על גופו של אחד המחבלים לאחר האירוע מופיעות הנחיות שניתנו למחבלים לגבי אופן ביצוע החטיפה.
בין השאר נכתב שעל החוטפים ליצור כאוס ופחד באמצעות כפיתה וכיסוי עיני השבויים, שימוש במכות חשמל והוצאה להורג של כל אדם שעלול להוות איום או הסחת דעת.
החוטפים הודרכו להשתמש בשבויים כמגן אנושי במידת הצורך.
כמו כן, בדומה לארגון הטרור דאעש, נכתב בהנחיות כי המחבלים נדרשים לתעד את מעשיהם בשידור חי, ובעת תקיפות צה"ל להוציא להורג את השבויים.
ביום המתקפה, החל בשעה 06:29, פשטו מחבלי חמאס על יישובים רבים באזור עוטף עזה וביצעו מעשי טבח בנחל עוז, בחולית, בניר עוז, בנתיב העשרה, בנירים, בבארי, בכפר עזה, בשדרות ובאופקים.
הם ביצעו טבח המוני במסיבת טבע ליד רעים – פיגוע הטרור הגדול בתולדות מדינת ישראל, שבו נרצחו 364 בני אדם.
מכל המקומות הללו חטפו המחבלים אזרחים, לעיתים משפחות שלמות, ובהם גברים, נשים, זקנים, ילדים ותינוקות, ולקחו אותם לשבי ברצועת עזה.
בעקבות מחבלי חמאס פלשו לישראל אזרחים עזתים רבים, חמושים ולא חמושים.
גם הם רצחו וחטפו ישראלים.
הם גם בזזו בתים ורכוש של אזרחים ישראלים.
נילי מרגלית, ששוחררה משבי חמאס ב-30 בנובמבר, סיפרה שאזרחים עזתיים חטפו אותה יחד עם אישה נוספת.
לאחר שהגיעו לרצועת עזה החוטפים העבירו אותן לידי אנשי חמאס לאחר משא ומתן, ככל הנראה על כסף.
ההצהרה הרשמית הראשונה אודות חטיפת אזרחים הגיעה בהצהרת דובר צה"ל דניאל הגרי ב-18:00 ביום השבעה באוקטובר.
15 בנובמבר 2023 נועה מרציאנו 18נקבה מודיעין מוצב נחל עוז נרצחה (גופתה הושבה לישראל) ?
כעבור כשנתיים פורסם ששמו המלא הוא ליאם אור-נסאר.
איתי רגב 18זכר הרצליה הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 29 בנובמבר 2023 במסגרת הפעימה השישית של עסקת נובמבר ירדןרומן גת 36נקבה בארי בארי שוחררה בעסקה 29 בנובמבר 2023 ירדן רומן-גת.
שוחרר בעסקה 29 בנובמבר 2023 במסגרת הפעימה השישית של עסקת נובמברצ'לרמצ'אי סאאנגקאוזכר תאילנד?
שוחרר בעסקה 29 בנובמבר 2023 במסגרת הפעימה השישית של עסקת נובמברצ'קרפאן סיקנהזכר תאילנד?
שוחרר בעסקה 29 בנובמבר 2023 במסגרת הפעימה השישית של עסקת נובמברקונג סאאלאוזכר תאילנד?
שוחררה בפעימה השביעית של עסקת נובמבר נילי מרגלית 41נקבה ניר עוז ניר עוז שוחררה בעסקה 30 בנובמבר 2023 נילי מרגלית.
שוחררה בפעימה השביעית של עסקת נובמבר אופיר צרפתי 27זכר קריית ביאליק הטבח בפסטיבל נובה נרצח (גופתו הושבה לישראל) בין 7/10/23 ל־30/11/23 30 בנובמבר 2023 עדן זכריה 27נקבה ראשון לציון הטבח בפסטיבל נובה נרצחה (גופתה הושבה לישראל) ?
אדיר לא נכלל במניין החטופים הרשמי.
שוחררה במבצע ארנון אנדריי קוזלוב27זכר ראשון לציון הטבח בפסטיבל נובה שוחרר במבצע 8 ביוני 2024 שוחרר במבצע ארנון שלומיזיו39זכר אלקוש הטבח בפסטיבל נובה שוחרר במבצע 8 ביוני 2024שלומי זיו.
רצח ששת החטופים איתי סבירסקי 38זכר תל אביב בארי נרצח (גופתו הושבה לישראל) 13 בינואר 2024
4 בדצמבר 2024 יוסף חמיס אלזיאדנה 53זכר רהט חולית נרצח (גופתו הושבה לישראל) ?
7 בינואר 2025 חמזה אלזיאדנה 22זכר רהט חולית נרצח (גופתו הושבה לישראל) ?
7 בינואר 2025אמילי תהילהדמארי27נקבהכפר עזה כפר עזה שוחררה בעסקה 19 בינואר 2025 אמילי דמארי.
הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025) פעימה שביעית כפירביבס 9 חודשיםזכר ניר עוז ניר עוז נרצח (גופתו הושבה בעסקה) נובמבר 2023 20 בפברואר 2025 חטיפת משפחת ביבס,
הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025) פעימה שביעית אריאלביבס4זכר ניר עוז ניר עוז נרצח (גופתו הושבה בעסקה) נובמבר 2023 20 בפברואר 2025 חטיפת משפחת ביבס,
הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025) פעימה שביעית שיריביבס32נקבה ניר עוז ניר עוז נרצחה (גופתה הושבה בעסקה) נובמבר 2023 22 בפברואר 2025 חטיפת משפחת ביבס,
27 בפברואר 2025 הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025) פעימה תשיעיתאוהד יהלומי 49זכר ניר עוז ניר עוז נרצח (גופתו הושבה בעסקה)נרצח לאחר ינואר 2024 27 בפברואר 2025אוהד יהלומי.
הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025) פעימה תשיעית צחי עידן49זכר נחל עוז נחל עוז נרצח (גופתו הושבה בעסקה) 4 בדצמבר 2023
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) איתןמור 23 זכר ירושלים הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 איתן מור.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) גלי ברמן 26זכר כפר עזה כפר עזה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 גלי ברמן.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) זיו ברמן 26זכר כפר עזה כפר עזה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 זיו ברמן.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) עמרימירן46זכר נחל עוז נחל עוז שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) מתן אנגרסט21זכר קריית ביאליק מוצב נחל עוז שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 מתן אנגרסט, סמ"ר בחיל השריון.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)גיא גלבוע דלאל 22זכר אלפי מנשה הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)יוסף חיים אוחנה 23זכר קריית מלאכי הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 יוסף חיים אוחנה.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)אבינתן אור 30זכר תל אביב הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 אבינתן אור, בן זוגה של נועה ארגמני.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) אלקנה בוחבוט34זכר מבשרת ציון הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) רוםברסלבסקי19זכר ירושלים הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 רום ברסלבסקי.
רק לאחר שחרורו הותר לפרסום שהיה חייל בסדיר בעת חטיפתו.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) אביתרדוד23זכר כפר סבא הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 אביתר דוד.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) מקסים הרקין35זכר טירת הכרמל הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) שגב כלפון26זכר דימונה הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) ברקופרשטיין22זכר חולון הטבח בפסטיבל נובה שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 בר קופרשטיין.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)איתן הורן 37זכר כפר סבא ניר עוז שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)מתן צנגאוקר 23זכר ניר עוז ניר עוז שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 מתן צנגאוקר.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)אריאל קוניו 26זכר ניר עוז ניר עוז שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)דוד קוניו 33זכר ניר עוז ניר עוז שוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 דוד קוניו.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) נמרודכהן19זכר רחובות סמוך לניר עוזשוחרר בעסקה 13 באוקטובר 2025 נמרוד כהן, חייל בשריון.
שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)ביפין ג'ושי 23זכר נפאל עלומים נרצח (גופתו הושבה בעסקה) ?
13 באוקטובר 2025 גופתו הוחזרה בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) גיא אילוז 26זכר תל אביב הטבח בפסטיבל נובה נרצח (גופתו הושבה בעסקה) ?
13 באוקטובר 2025 נחטף פצוע, מת מפצעיו בשבי.
גופתו הוחזרה בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)איתן לוי 53זכר בת ים בארי נרצח (גופתו הושבה בעסקה) 7 באוקטובר 2023 14 באוקטובר 2025 גופתו הוחזרה בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025)ענבר הימן 27נקבה חיפה הטבח בפסטיבל נובה נרצחה (גופתה הושבה בעסקה) 7 באוקטובר 2023 15 באוקטובר 2025ענבר הימן.
גופתה הוחזרה בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) מוחמד אלאטרש40זכר סעווה (מולדה) ?
נהרג (גופתו הושבה בעסקה) 7 באוקטובר 2023 15 באוקטובר 2025 רס"ם, גשש בחטיבת הגפן.
גופתו הוחזרה בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) עמירם קופר 84זכר ניר עוז ניר עוז נרצח (גופתו הושבה בעסקה) ?
30 באוקטובר 2025 עמירם קופר.
גופתו הוחזרה בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) עומרנאוטרה22זכר אפיקים סמוך לניר עוז נהרג (גופתו הושבה בעסקה) 7 באוקטובר 20232 בנובמבר 2025 עומר נאוטרה, סרן בגדוד 77. גופתו הוחזרה בהסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) אסף חממי 40זכר קריית אונו נירים נהרג (גופתו הושבה בעסקה) 7 באוקטובר 2023 2 בנובמבר 2025 אסף חממי,מח"ט קטיף.
על פי נתונים רשמיים שפורסמו בישראל, מספר החטופים עמד על 251 חטופים – 159 בנים, ו-92 בנות.
בחטופים היו גם 32 עובדים זרים, סטודנטים זרים ותייר.
27 מהחטופים הם חיילים (כולל שני חיילים שהיו בחופשה ועבדו כמאבטחים במסיבת הנובה, וחייל נוסף שבילה במסיבה), בהם שבע תצפיתניות מבסיס נחל עוז.
תצפיתנית אחת, אורי מגידיש, שוחררה מהשבי על ידי כוחות צה"ל במבצע ראשית האור.
תצפיתנית נוספת, נועה מרציאנו, נרצחה על ידי חוטפיה בעזה וגופתה חולצה על ידי צה"ל.
גופותיהם של החיילים שי לוינסון, עוז דניאל, שקד דהן, איתי חן, דניאל פרץ ועומר נאוטרה נחטפו גם הן, וגופתו של החייל זיו דדו נמצאה ברצועת עזה וחולצה לישראל.
גופותיהם של החיילים ניק בייזר ורון שרמן, שנחטפו בחיים ונהרגו כתוצאה מתקיפת צה"ל, נמצאו גם כן וחולצו.
גם גופתו של הגשש הבדואי מוחמד אלאטרש נחטפה לעזה.
בין החטופים היו 36 ילדים וילדות מגיל 10 חודשים ועד 18. בעסקת החטופים הראשונה (נובמבר 2023) שוחררו כל הילדים, מלבד ילדי משפחת ביבס, כפיר ואריאל.
חמאס טען כי הם נהרגו יחד עם אימם, אולם לא סיפק הוכחות לטענה זו.
כחלק מההסכם בין ישראל לבין חמאס מינואר 2025 הושבו גופותיהם של כפיר ואריאל ביבס ושל אימם שירי לשטח ישראל, ולאחר זיהוי ובדיקת הגופות הודיע דובר צה"ל כי גורמי המקצוע קבעו ששלושתם נרצחו על ידי המחבלים, ולא נהרגו בהפצצה כטענת חמאס.
35 מקרב החטופים היו עובדים זרים (מרביתם מתאילנד), סטודנטים זרים ותייר.
לחלק מהאזרחים הישראלים החטופים יש אזרחות כפולה, בין היתר של ארצות הברית, ארגנטינה, רוסיה, גרמניה, צרפת ואיטליה.
החטופים הישראלים נמצאו בשבי במצבי הרעבה, התעללות ועינויים, וזאת למרות חלות המשפט ההומניטרי, על זכויותיו וחובותיו, גם על לוחמים שאינם משתייכים לצבא סדיר.
בין האמנות הבין-לאומיות, שגם ישראל חתומה עליהן, בעניין מניעת חטיפה ופעולה אקטיבית לשמירה על זכויות האדם של שבויי מלחמה: אמנות ז'נבה, האמנה נגד עינויים, ואמנת החטופים .
על פי אמנות ז'נבה, ארגון הוועד הבין-לאומי של הצלב האדום נושא באחריות לשמירה על סעיפי החוק והגשת טיפול רפואי שוטף לאזרחים במצבי מלחמה.
עם זאת, רבים הביעו תרעומת על חוסר מעורבותו של הוועד במצב החטופים.
בנוסף, חלק מהחטופים הם בעלי אזרחות חוץ ממדינות שונות, ולכן גם אותן מדינות מחויבות לפעול למען שחרורם, שכן מדובר באזרחי מדינותיהם ופגיעה בביטחון ושלומם הגופני של אזרחי מדינתם.
החטופים (החיים) הוחזקו במקומות שונים ברצועת עזה ובהם בנייני מגורים ומנהרות.
לפחות בשני מקרים הצליחו חטופים לברוח מהמקומות שבהם הוחזקו.
רוני קריבוי הוחזק בתוך בניין שקרס מהפצצות צה"ל, נמלט והסתתר לבדו במשך ארבעה ימים אך נתפס שוב בידי אזרחים עזתים, שהחזירו אותו לידי חמאס.
שלושה חטופים – יותם חיים ואלון שמריז, שנחטפו מכפר עזה, וסאמר טלאלקה מחורה, שנחטף מניר עם – הצליחו להימלט מהשבי בשג'אעייה ב-15 בדצמבר 2023, אך במהלך ניסיונם להניף דגל לבן כדי לסמן את זהותם ולבקש חילוץ, נורו למוות בשוגג על ידי חיילי צה"ל.
בדו"ח על מצבם של מעל 150 חטופים, שנשלח לוועד הבין-לאומי של הצלב האדום (ICRC) על ידי פרופ' חגי לוין על פי דיווח של משפחות החטופים ולבקשתן, נכתב כי החטופים נמצאים בתנאים מסכני חיים ונזקקים בדחיפות לטיפול בתרופות מצילות חיים ולטיפול בפציעות.
בדו"ח נכתב כי בהתבסס על מידע ראשוני, בין החטופים יש פצועים רבים קטועי איברים, פצועות בעקבות אונס, חטופים הסובלים ממצבים כרוניים כמו מחלת פרקינסון, טרשת נפוצה, מחלות לב, קוליטיס כיבית, סרטן, יתר לחץ דם, סוכרת, וכן חולים עם צרכים מיוחדים כמו אוטיזם ודמנציה או פעוטות.
כל אלה אינם מקבלים את הטיפול לו הם זקוקים.
בסרטון שפורסם נראים ארבעה חטופים מבארי, כשהם מובלים מביתם בידיים קשורות, ולאחר מכן נראות גופותיהם ליד שער הקיבוץ.
ישנן עדויות על מקרי אונס ופגיעות מיניות בחטופים, הכאת חטופים בכבלי חשמל, סימום חטופים בקטמין ופטידין, אילוץ חטופים לקרוא בקוראן וללמוד את הלכות האסלאם, והיעדר טיפול הולם בחטופים שנפצעו במהלך מתקפת הפתע של חמאס.
חלק מהילדים ששוחררו מהשבי העידו כי הוכרחו לצפות בסרטונים מהטבח, תוך איומים בנשק, ילדים אחרים סוממו וסומנו בגופם.
פורסמו עדויות המתארות התעללויות פיזיות ורגשיות כלפי חטופים וענישתם באמצעות נעילה בשירותים, פגיעה במאזן החום של הגוף על ידי עיטוף בשמיכות בשיא הקיץ ואיומים חוזרים ונשנים על חייהם.
לפי כתבה מסוימת, אחת החטופות ששבו סיפרה כי הוחזקה בבית של פעיל בג'יהאד האיסלאמי, ונדרשה לטפל בילדיו.
לפי אותה כתבה, חטופה אחרת הוחזקה אצל משפחה, שבה האב נשוי לכמה נשים, והוא היה אלים מאוד, ברמה שקשה לתאר, והפך אותה למשרתת.
חטופים שחולצו במבצע ארנון סיפרו כי עברו התעללות רגשית ושטיפת מוח, המחבלים הכריחו אותם לקרוא בקוראן וללמוד פסקי הלכה מוסלמיים.
אחד המחולצים סיפר כי אזקו את ידיו (איזוק קדמי) במשך חודשיים, והוא עבר עינויים פיזיים כגון קשירה עם מקל, השמת עט בפה ללא יכולת דיבור והישענות למשך תקופות זמן שונות.
פרופ' איתי פסח, שטיפל בארבעת החטופים שחולצו במבצע ארנון, סיפר כי הם סבלו מהתעללות נפשית ופיזית לאורך זמן ממושך.
ב-10 בינואר 2024 דיווח דובר צה"ל, דניאל הגרי, כי בתמרון הקרקעי בח'אן יונס אותרה מנהרה שבה שהו חטופים בתנאים קשים.
צוותי תקשורת בין-לאומיים הוכנסו למנהרה במטרה לחשוף את תנאי השבי במדיה העולמית.
דן גולדפוס, מפקד עוצבת האש, הציג לפני הכתבים כלובים שבהם הוחזקו החטופים.
על גופותיהם של שישה חטופים שאותרו במנהרה ברפיח באוגוסט 2024, נמצאו סימני ירי בראש ובמקומות נוספים בגוף.
מנתיחת הגופות עלה כי הם הוזנחו באופן שיטתי, סבלו מתת-תזונה והיו סימנים לפציעות קודמות.
על אחד מהם נמצאו סימני קשירה.
בנובמבר 2024 אמרו פקידי ממשל בארצות הברית המקורבים לנשיא ארצות הברית הנבחר, דונלד טראמפ, שנציגי ישראל העבירו להם מידע לפיו רוב החטופים אינם בין החיים, ולכן אין דחיפות לעסקה חדשה מול חמאס.
נשיא המדינה, יצחק הרצוג, עדכן את טראמפ כי מידע זה אינו מדויק, וכי שירותי המודיעין הישראליים מאמינים שמחצית החטופים, כ-50 מהם, עדיין בחיים.
בינואר 2025 פורסם כי פחות ממחציתם בין החיים.
בדצמבר 2024 הגיש משרד הבריאות דוח מקיף לאו"ם אודות ההתעללויות והעינויים שעברו, ועדיין עוברים– החטופים בשבי חמאס.
לפי גורמי מקצוע, החטופים יזדקקו לטיפול רפואי כל חייהם.
ב-9 במרץ 2025 ניתקה ישראל את אספקת החשמל לעזה, שיועדה למתקני התפלה.
ב-10 במרץ עשרות בני משפחה של חטופים ישראלים דרשו מראש הממשלה נתניהו לבטל את ההחלטה, בנימוק שהיא מעמידה את יקיריהם המוחזקים בעזה בסכנה מיידית.
מספר חטופים ששוחררו משבי חמאס העידו כי חוסר במים ראויים לשתייה השפיע עליהם ישירות, והם נאלצו לשתות מים מלוחים.
מתן אנגרסט סיפר שביקש מחוטפיו תפילין, סידור ותנ"ך, והם נענו לבקשתו.
סידור התפילה הועבר על ידי בכיר בחמאס.
הוא נהג להתפלל בשבי שלוש פעמים ביום - שחרית, מנחה וערבית.
כמו כן סיפר שהמקומות שבהם הוחזק הופצצו על ידי צה"ל, אבל הוא לא נפגע.
אנגרסט עבר הרעבה וגם עינויים כולל כוויות קשות בידו הימנית ובאצבעותיו.
רום ברסלבסקי עבר התעללויות פיזיות ופסיכולוגיות שונות.
הוא סיפר כי חוטפיו מהג'יהאד האיסלאמי דרשו ממנו להתאסלם והציעו לו הקלות והטבות אם יעשה זאת אך הוא סירב והתעקש על יהדותו.
ברסלבסקי שהה במשך השבי בדירות של מחבלי הג'יהאד, מבודד מכל חטוף אחר ולעיתים שהה במשך תקופה ארוכה ליד גופות של חטופים אחרים (על מיקומם דיווח לגורמים בישראל לאחר חזרתו).
אלון אהל עבר פגיעת ראש ופגיעה בעינו, ונתפר במהלך השבי בצורה רשלנית כשהרסיסים עדיין בגופו.
מקסים הרקין איבד שליש ממשקל גופו, וסיפר כי כמעט תמיד היו ללא אוכל ולעיתים אכלו אוכל עם נמלים וקרציות.
גם איתן הורן איבד רבות ממשקלו בשל תנאי ההרעבה בשבי.
במהלך שהייתם של החטופים בשבי חמאס פורסמו מחקרים ומאמרים, נערכו כנסים ומפגשים שונים בנושא ההשלכות הרפואיות והנפשיות של השהייה הארוכה בשבי, בטווח הארוך ובטווח הקצר.
בכנס החירום של רופאים להצלת החטופים שהתקיים בספרייה הלאומית בירושלים עסקו מומחים מתחומים שונים במצב החטופים מבחינה פיזיולוגית ונפשית.
פרופ' אבי עורי, פדוי שבי ממלחמת יום הכיפורים ומאבות השיקום בישראל, הרצה על ניסיונו האישי והמקצועי גם יחד.
סא"ל במיל ד"ר אמיר בלומנפלד, ראש ענף טראומה בצה"ל לשעבר, שמונה על ידי צה"ל אחרי 7 באוקטובר לרופא החטופים ומלווה מטה המשפחות הרצה על ההשפעות הפיזיולוגיות והפסיכולוגיות של כליאה ממושכת במנהרות, תוך ציטוטים מ"דו"ח 300 הימים" שלכתיבתו היה שותף כחלק ממטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים.
מעבר לפגיעות הגופניות, הדו"ח מתאר גם את ההשלכות הנפשיות של השבי הממושך.
החטופים סובלים מטראומה קשה, חרדה ודיכאון.
ב"דו"ח 300 הימים" שיצא מטעם מטה החטופים פרופ' חגי לוין סיכם את מצבם של החטופים וגם התייחס לסיכון של אלימות מינית: "עבור הנשים החטופות קיים סיכון נוסף של הריונות לא רצויים, אשר בהיעדר גישה לטיפול רפואי עלולים להסתבך בהריונות חוץ-רחמיים או במצבים מסכני חיים אחרים".
על פי הערכות רופאים, החטופים סבלו מהידרדרות פיזית חמורה, רעב ממושך וירידה של כ-50% במשקל, ובסיכון לחלות בהפרעות קצב לב ואירועי לב פתאומיים.
המערכת החיסונית של החטופים מוחלשת, והם רגישים הרבה יותר לזיהומי חורף ולמחלות ויראליות.
התנאים של החטופים ששוחררו מספקים תובנה קריטית לגבי ההשלכות הבריאותיות החמורות של שבי ממושך.
חטופים רבים הראו סימנים משמעותיים של תת-תזונה קיצונית, כולל ניוון שרירים וירידה במשקל, שהותירו אותם חלשים פיזית.
מצבים כרוניים כגון יתר לחץ דם, סוכרת ופציעות לא מטופלות סיבכו עוד יותר את בריאותם.
בנוסף, היעדר טיפול רפואי הולם תרם להידרדרות ברווחתם הגופנית והנפשית, וחטופים רבים סבלו מטראומה, חרדה ודיכאון.
תנאים אלה הוחמרו בשל בידוד ממושך, חוסר תקשורת וחשש מאלימות.
ב-10 בדצמבר 2024, יום זכויות האדם הבין-לאומי, התקיים דיון חירום בבית הנשיא על מצב חטופים בעזה.
לקראת הדיון הוכן 'דו"ח 400 הימים".
"דו"ח 400 הימים" פורסם ב-13 בנובמבר 2024 ובו צוין שבמהלך החורף עלול מצבם הבריאותי של החטופים להתדרדר עד כדי סכנת חיים, ובפרט בעיית ההיפותרמיה והחשיפה לקור, כאשר אגירת החום הטבעית של החטופים נפגעת באופן קריטי.
היפותרמיה לא רק משפיעה על התפקוד הפיזי אלא גם פוגעת בתהליכים קוגניטיביים, מה שמוביל לבלבול ומיומנויות מוטוריות מופחתות.
נועה ארגמני, ששוחררה מהשבי בעזה, השתתפה בדיון וסיפרה כי בסרטון המלא שלה מהשבי רואים שהיא "חבולה, מדממת, עם כל הראש שלי פתוח ואף אחד לא הגיע לעזור לי".
היא התייחסה למצבם של החטופים הנותרים בשבי בדאגה רבה: "אנחנו לא יודעים מה מצבם של 100 החטופים שעדיין נמצאים שם, ויכול להיות שגורלם יהיה יותר גרוע משלי".
יוכבד ליפשיץ, חטופה נוספת ששוחררה, דיווחה אף היא על הידרדרותה הבריאותית בשבי.