tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
המחאות באו בעקבות החלטה של הקונגרס הלאומי העממי של סין לשלוט באופן הדוק על תהליך המינוי של המועצה המחוקקת של הונג קונג וראש הרשות המבצעת.
ההפגנות הסלימו לעיתים לעימותים מהותיים בין מפגינים לרשויות, והדגישו את הדינמיקה המורכבת של מערכת היחסים בין הונג קונג וסין והשאיפה של תושבי הונג קונג לאוטונומיה פוליטית.
22 בינואר 2015 – נשיא תימן עבד רבו מנסור האדי מתפטר מתפקידו לאחר נפילת ארמון הנשיאות בצנעא בידי החות'ים.
23 בינואר 2015 – סלמאן בן אבן סעוד מומלך על ערב הסעודית אחר מות אחיו-למחצה עבדאללה.
15 ביוני 2016 – ניסיון ההפיכה הצבאית בטורקיה: חלק מהכוחות המזוינים של טורקיה מנסים לבצע הפיכה בטורקיה ולהדיח את נשיא טורקיה רג'פ טאיפ ארדואן מתפקידו, אך נכשלים בתוך שעות אחדות.
לכישלון מתלווים מעצרים המונים בין חברי הצבא הטורקי, שופטים ומורים טורקיים.
האופוזיציה הטורקית מאשימה את ארדואן בבימוי האירוע כמבצע דגל כוזב שמטרתו להגביל את חירויות האזרח וטיהור הצבא והרשות השופטת, והגברת הכוח של מוסד הנשיאות בטורקיה.
21 בינוי 2017 – מוחמד בן נאיף, יורש העצר של ערב הסעודית מודח בידי המלך סלמאן המחליף אותו בבנו, מוחמד בן סלמאן.
בנובמבר אירע "ליל הסכינים הארוכות של סעודיה" נעצרו עשרות נסיכים באשמות שחיתות.
נכסיהם הורדו ומעמדם הפוליטי נחלש קשות.
25 בספטמבר 2017 – משאל העם על עצמאות כורדיסטן העיראקית: 91.83% תמכו בעצמאות כורידסטן העיראקית מעיראק.
למרות זאת, בעקבות התנגדות ממשלות עיראק, איראן וטורקיה לתהליך, לא הוכרזה עצמאות.
12 ביוני 2018 – פסגת ארצות הברית – קוריאה הצפונית בסינגפור, קוריאה הצפונית התחייבה לפירוק מלא מנשק גרעיני.
31 במרץ 2019 – מחאות הונג קונג: מחאות פורצות בהונג קונג בעקבות ניסיון של ממשלת הונג קונג לחוקק חוק הסגרה שיאפשר להסגיר חשודים לסין היבשתית, דבר שנתפס כפגיעה בעיקרון מדינה אחת, שתי שיטות וכהכפפה של הונג קונג לשלטונות סין.
18 בפברואר 2010 – נשיא ניז'ר ממדו טנג'ה ניסה לערוך תיקון בחוקה שיאפשר לו להתמודד בשלישית לנשיאות המדינה, ולשם כך פיזר את הפרלמנט ואת בית המשפט העליון, שהתנגדו לתיקון בחוקה.
יחד עם כך נערך משאל עם שבו נקבע שהחוקה תושעה, ושטנג'ה יכהן כנשיא במשך שלוש שנים, שבמהלכן תתקבל חוקה חדשה.
החונטה הצבאית ערכה בתחילת 2011 בחירות לנשיאות ולפרלמנט, והדמוקרטיה חזרה למדינה.
28 בנובמבר 2010 – משבר פוליטי בחוף השנהב: אלאסן ואטארה מנצח את הנשיא המכהן, לוראן גבאגבו, בבחירות, אך הוא מסרב להעביר את השלטון במדינה לידו.
9–15 בינואר 2011 – במשאל העם שנערך בדרום סודאן נקבע, ברוב של 98.83 אחוזים, כי דרום סודאן תפרוש מסודאן ותכריז על עצמאות.
14 בינואר 2011 – התקוממות עממית נגד השלטון הדיקטטורי של נשיא תוניסיה, זין אל-עאבדין בן עלי, הביאה את בן עלי ומשפחתו לברוח לערב הסעודית, ובסמוך לאחר מכן, להדחת בן עלי מתפקיד הנשיא.
25 בינואר – 11 בפברואר 2011 – המהפכה במצרים (או "מהפכת 25 בינואר"): בהשראת המהפכה בתוניסיה, מפגינים מצריים קוראים להתפטרות הנשיא חוסני מובארכ על רקע העוני הרב, השחיתות השלטונית והפגיעה בחופש הביטוי ובזכויות יסוד אחרות.
לאחר 18 ימים של מחאות מובראק מתפטר ומעביר את השלטון לידי הצבא.
3 באוגוסט 2011 – על רקע עיסוקה של מצרים במהפכה המתחוללת בשטחה, מכריזה אתיופיה, בניגוד להסכמים הנהוגים עד אז, על בניית סכר שישנה את זרימת מי הנילוס לטובתה, על חשבון מצרים, שנמצאת בעצמה במשבר מים.
15 בפברואר – 23 באוקטובר 2011 – בהשראת המהפכה בתוניסיה ובמצרים, פרצה התקוממות עממית בלוב נגד השליט הדיקטטורי מועמר קדאפי, כשהמורדים, בסיוע קואליציה בין-לאומית, משתלטים על רוב שטחה של לוב.
ב-20 באוקטובר 2011 תפסו המורדים את קדאפי והרגו אותו.
3 ביולי 2013 – מהפכה במצרים: בעקבות מחאות המוניות ברחבי מצרים, הנשיא המכהן מוחמד מורסי מודח בהפיכה צבאית, כשעדלי מנסור ממונה תחתיו כנשיא זמני.
בהמשך עבד אל-פתאח א-סיסי נבחר לנשיא מצרים.
19 בספטמבר 2016 – פורצות הפגנות ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו בקריאה לנשיא, ז'וזף קבילה, להתפטר ולא להתמודד בבחירות הבאות לנשיאות ב-27 בנובמבר, שכן על פי החוקה נשיא אינו רשאי לשרת יותר משתי קדנציות.
ב-29 בספטמבר 2016 הודיעה רשות הבחירות הקונגואית כי הבחירות לא יתקיימו עד תחילת 2018 משום שמספר הבוחרים "אינו ידוע", וכי קבילה ימשיך לכהן עד לבחירת נשיא חלופי.
הבחירות התקיימו לבסוף ב-30 בדצמבר 2018, ופליקס צ'יסקדי הוכרז כמנצח ב-10 בינואר 2019.
5 באוגוסט 2017 – משאל העם לשינוי חוקת מאוריטניה: הנשיא מוחמד ולד עבד אל-עזיז מעביר שינוי חוקתי במדינה תוך כדי משבר פוליטי עם האופוזיציה, בו מבוטל הסנט ומשונה דגל המדינה.
14 בנובמבר 2017 – ההפיכה בזימבבואה: הפיכה צבאית בזימבבואה, הרודן רוברט מוגאבה הודח מכיסאו לאחר 37 שנות שלטון במדינה.
14 בפברואר 2018 – ג'ייקוב זומה, מתפטר מתפקידו כנשיא דרום אפריקה לאחר 8 שנות כהונה.
סגנו, סיריל רמפוזה, מחליפו בתפקיד.
ההתנקשויות, החיסולים, וניסיונות ההתנקשות הבולטים ביותר במהלך העשור:
19 בינואר 2010 – מחמוד אל-מבחוח, אחד מבכירי המערך המשותף לחמאס ולאירן שארגן ופיקח על הברחות אמל"ח ומחבלים פלסטינים מאומנים מאיראן לרצועה, חוסל במלון בדובאי.
חמאס ומפקד משטרת דובאי ייחסו את החיסול לסוכני "המוסד".
8 בינואר 2011 – גבריאל גיפורדס, פוליטיקאית אמריקנית ממוצא יהודי, אשר כיהנה כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המפלגה הדמוקרטית במחוז ה-8 של אריזונה, נורתה ונפצעה אנושות במהלך מפגש עם ציבור בוחריה בטוסון שבאריזונה.
במהלך האירוע נפצעו 13 בני אדם נוספים ו-6 בני אדם נהרגו, בהם שופט פדרלי ג'ון רול.
2 במאי 2011 – אוסאמה בן לאדן, המייסד והמנהיג של ארגון הטרור האסלאמיסטי אל-קאעידה, מחוסל במבצע חנית נפטון בבית המסתור שלו באבוטאבאד שבפקיסטן.
30 בספטמבר 2011 – אנוואר אל-אוולקי, טרוריסט בכיר באל-קאעידה אשר שימש כמפקד אזורי של ארגון הטרור המוסלמי אל-קאעידה בחצי האי ערב, חוסל בתקיפה אווירית בין מאריב לג'וואף שבמרכז תימן.
20 באוקטובר 2011 – מועמר קדאפי, המנהיג המודח של לוב נלכד על ידי המורדים בעיר הולדתו סירת ונרצח בלינץ'.
9 באוקטובר 2012 – מלאלה יוספזאי, פעילה בת 14 למען זכויות נשים בפקיסטן, נורית על ידי איש טליבאן עת חזרה לביתה באוטובוס מבית הספר.
ב-15 באוקטובר הוטסה לבריטניה להמשך הטיפול.
ב-2013 הוענק ליוספזאי פרס סחרוב לחופש המחשבה, ובשנת 2014 הוכרזה ככלת פרס נובל לשלום הצעירה ביותר.
6 בפברואר 2013 – צ'וקרי בלייד, מנהיג האופוזיציה התוניסאי של המפלגה המאוחדת של הפטריוטים הדמוקרטים, נורה למוות.
27 בפברואר 2015 – בוריס נמצוב, פוליטיקאי רוסי, ממבקריו החריפים של נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, נרצח בירי בגבו ממכונית חולפת כשטייל על הגשר שצופה על בניין הקרמלין במרכז מוסקבה.
16 ביוני 2016 – ג'ו קוקס, פוליטיקאית בריטית ממפלגת הלייבור, נורתה ונדקרה על ידי תומאס מייר, אדם בעל עבר פסיכיאטרי וקשר לקבוצה נאו-נאצית אמריקאית.
19 בדצמבר 2016 – אנדריי קרלוב, שגריר רוסיה בטורקיה, נרצח על ידי שוטר טורקי בעת שביקר בתערוכת אמנות באנקרה.
1 בינואר 2017 – עמנואל נייונקורו, השר לאיכות הסביבה של בורונדי, נורה למוות בבויומבורה.
13 בפברואר 2017 – קים ג'ונג-נאם, בנו הבכור של שליט קוריאה הצפונית הקודם קים ג'ונג-איל, נרצח בשדה התעופה הבין-לאומי של קואלה לומפור על ידי שתי נשים, דואן ת'י הונג מווייטנאם וסיטי אישאה מאינדונזיה בגז העצבים VX.
4 במרץ 2018 – סרגיי סקריפאל, קצין צבא רוסי לשעבר, שערק לבריטניה והורשע (בהיעדרו) בריגול למענה, הורעל יחד עם בתו יוליה בת ה-33 בסולסברי.
2 באוקטובר 2018 – ג'מאל ח'אשוקג'י, עיתונאי ופרשן פוליטי סעודי נרצח בקונסוליה הסעודית באיסטנבול על ידי 15 סוכנים סעודים.
ב-11 בדצמבר 2018, ג'מאל חש'וג'י נבחר לאיש השנה של המגזין "טיים".
26 באוקטובר 2019 – אבו בכר אל-בגדאדי, המייסד והמנהיג של ארגון הטרור המדינה האסלאמית, חוסל בפשיטה אמריקאית במחוז אידליב שבצפון-מערב סוריה.
התפרצות האבולה במערב אפריקה (דצמבר 2013 – יוני 2016) – התפרצות נגיף האבולה באזור מערב אפריקה גורם למותם של אלפי בני אדם.
התפרצות נגיף הזיקה באמריקה הלטינית (אפריל 2015 – נובמבר 2016) – ב-2015 התפשט וירוס הזיקה ברחבי אמריקה הדרומית, מרכז אמריקה, והאיים הקריביים.
לפחות 40 תינוקות נפטרו מהמחלה.
מגפת הקורונה – המחלה התפרצה בהוואן שבסין בדצמבר 2019.
20 באפריל 2010 – דליפת הנפט במפרץ מקסיקו – ב-20 באפריל 2010 אירע פיצוץ, עקב התפרצות באר נפט תת-מימית, באסדת הקידוח Deepwater Horizon הפועלת במפרץ מקסיקו.
בפיצוץ זה מצאו את מותם 11 קודחים.
לאחר יומיים שקעה האסדה במצולות מפרץ מקסיקו תוך שהיא גורמת לדליפת נפט מהגדולות והחמורות בהיסטוריה.
11 במרץ 2011 – רעידת האדמה בסנדאי: רעידת אדמה אשר הוגדרה כ-9.0 בסולם ריכטר מתרחשת מול חופי סנדאי שביפן.
רעידת האדמה גרמה לגלי צונאמי בגובה של כ-10 מטרים שהכו בחופי הונשו.
רעידת האדמה והצונאמי גרמו לנזקים רבים, בהם 15,889 הרוגים, נזק למבנים ופגיעה בכורים הגרעיניים בפוקושימה.
הנזק בכורים גרם לדליפה שהתפשטה ברחבי העולם.
רעידת האדמה הייתה מהחזקות בהיסטוריה.
12 בינואר 2010 – רעידת אדמה בסדר גודל 7.0 בסולם ריכטר פגעה בהאיטי וגרמה להרס כבד בבירתה, פורט-או-פרינס.
הרשויות בהאיטי מעריכות כי האסון גרם למותם של בין 200,000 ל-250,000 אנשים.
2 מיליון תושבים נפגעו במהלך רעידת האדמה ומעל ל-3 מיליון תושבים היו זקוקים לסיוע חירום.
27 בפברואר 2010 – רעידת אדמה בסדר גודל 8.8 בסולם ריכטר פגעה בצ'ילה וגרמה לצונאמי.
14 באפריל 2010 – רעידת אדמה בסדר גודל 6.9 בסולם ריכטר פגעה באזור המערבי של סין.
באירוע נהרגו לפחות 2,200 אנשים ונפצעו מעל ל-12,000.
בתחילת חודש נובמבר 2010 הר הגעש מראפי באינדונזיה מתפרץ, והורג מאות אנשים.
השיטפונות במחוז הספר הצפון-מערבי בפקיסטן – השיטפונות החלו במהלך יולי 2010 ונגרמו עקב גשמי מונסון כבדים שפקדו את האזור.
נזק רב נגרם בעיקר למחוז הספר הצפון-מערבי בפקיסטן, ומעל ל-1,600 איש נהרגו.
אלפי אנשים נותרו חסרי בית, וכ-20 מיליון איש הושפעו מהשיטפונות.
11 בינואר 2011 – שיטפונות בריו דה ז'ניירו שבברזיל גורמים למותם של מאות בני אדם ונזקים קשים לרכוש.
21 בפברואר 2011 – רעידת האדמה בסדר גודל 6.3 בסולם ריכטר פגעה בניו זילנד.
באירוע נהרגו 155 בני אדם.
25–28 אפריל 2011 – סופות טורנדו רבות מתרחשות בארצות הברית.
348 אנשים נהרגו בסופות הטורנדו.
21–26 במאי 2011 – סופות טורנדו רבות מתרחשות לאורך אזור המערב התיכון של ארצות הברית ודרום ארצות הברית במשך כשישה ימים.
כ-178 בני אדם נהרגו בסופות הטורנדו.
מרביתם נהרגו בסופה שהתרחשה בג'ופלין שבמיזורי ב-22 במאי, שם נהרגו 158 בני אדם.
23 אוקטובר 2011 – רעידת אדמה בעוצמה 7.1 בסולם מגניטודה לפי מומנט מתרחשת במזרח טורקיה.
רעידת האדמה גרמה למותם של 610 אנשים ולפציעתם של כאלף אנשים.
16 בדצמבר 2011 – הסופה הטרופית וואשי גורמת לנזק קטסטרופלי באי מינדנאו שבפיליפינים ולמותם של כאלף בני אדם.
סוף אוקטובר 2012 – סופת ההוריקן סנדי עוברת בקובה, ג'מייקה, פוארטו ריקו, ארצות הברית וקנדה וגורמת למותם של 253 בני אדם (104 בהאיטי, 131 בארצות הברית, 11 בקובה, 2 ברפובליקה הדומיניקנית, 2 באיי בהאמה, 1 בג'מייקה ו-2 בקנדה.
נובמבר ודצמבר 2012 – סופת הטייפון בופה פוגעת בחלקה הדרומי של הפיליפינים וגורמת למותם של כאלף בני אדם.
15 אוקטובר 2013 – רעידת אדמה בעוצמה 7.2 בסולם מגניטודה לפי מומנט מתרחשת בפיליפינים.
רעידת האדמה גרמה למותם של מעל ל-200 אנשים.
7 בנובמבר 2013 – סופת הטייפון האיאן פוגעת בפיליפינים וגורמת למותם של כ-6,340 בני אדם ולנזקים בעלות של 2.86 מיליארד.
24–28 בפברואר 2015 – מפולת במחוז פנג'שיר שבאפגניסטן גורמת למותם של 310 בני אדם ולפציעתם של מעל ל-129.
25 באפריל 2015 – רעידת אדמה בעוצמה 7.8 בסולם מגניטודה לפי מומנט מתרחשת בנפאל.
רעידת האדמה גרמה למותם של 8,010 בני אדם, לפציעתם של 18,946 בני אדם, ולנזקים בעלות של כ-5 מיליארד דולרים.
30 באוגוסט – 12 בספטמבר 2017 – הוריקן אירמה פוגעת באמריקה המרכזית ובמספר מדינות בארצות הברית וגורמת לנזק רב.
25 בינואר 2010 – טיסה 409 של חברת אתיופיאן איירליינס התרסקה לתוך הים התיכון זמן קצר לאחר שהמריאה מנמל התעופה בביירות.
כל 90 האנשים ששהו על סיפון המטוס נהרגו.
10 באפריל 2010 – התרסקות מטוס חיל האוויר הפולני ברוסיה: מטוס טופולב Tu-154 של חיל האוויר הפולני שעל סיפונו היו נשיא פולין לך קצ'ינסקי ורבים מבכירי השלטון הפולני התרסק בקרבת שדה התעופה סמולנסק שברוסיה.
איש מבין 96 הנוסעים ואנשי הצוות לא שרד את ההתרסקות.
12 במאי 2010 – טיסה 771 של חברת אפריקה איירווייז התרסקה בעת ההמראה בנמל התעופה בלוב.
בהתרסקות נהרגו 103 אנשים מתוך 104 האנשים אשר היו על המטוס.
22 במאי 2010 – טיסה 812 של חברת אייר אינדיה מתרסקת בעת ההמראה מנמל התעופה של מנגלור שבהודו.
בהתרסקות נהרגו 158 אנשים מתוך 166 האנשים אשר היו על סיפון המטוס.
28 ביולי 2010 – טיסה 202 של חברת איירבלו הפקיסטנית מתרסקת אל תוך הרי מארגאלה (Margalla Hills) בעת שהייתה בדרכה מקראצ'י לאסלאמאבאד.
כל 152 האנשים על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
5 בנובמבר 2010 – טיסה 883 של חברת אירו קאריביאן הקובאנית מתרסקת במרכז קובה.
כל 61 הנוסעים ו-7 אנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
9 בינואר 2011 – טיסה 277 של איראן אייר מתרסקת בסמוך לעיר אורמיה שבמחוז מערב אזרבייג'ן בעת שניסתה לנחות נחיתת חירום.
77 אנשים נהרגו בהתרסקות מתוך 106 הנוסעים ואנשי הצוות שהיו על סיפון המטוס.
26 ביולי 2011 – מטוס לוקהיד C-130 הרקולס של צבא מרוקו מתרסק בדרום מרוקו.
כל 80 הנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
20 באפריל 2012 – טיסה 213 של חברת בהוג'ה אייר הפקיסטנית מתרסקת ברוואלפינדי שבצפון פקיסטן.
כל 127 הנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
3 ביוני 2012 – טיסה 992 של חברת דנה אייר הניגרית מתרסקת בלאגוס, ניגריה.
כל 153 הנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות, בנוסף ל-10 אנשים על הקרקע.
17 בנובמבר 2013 – טיסה 363 של טטרסטן איירליינס הרוסית מתרסקת בעת הגישה לנחיתה בנמל התעופה הבין-לאומי של קאזאן.
כל 50 הנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
11 בפברואר 2014 – מטוס לוקהיד C-130 הרקולס של חיל האוויר האלג'יראי מתרסק לתוך הר באזור הצפון מזרחי של אלג'יריה.
77 מהנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
8 במרץ 2014 – טיסה 370 של מלזיה איירליינס אשר הייתה בדרכה מקואלה לומפור לבייג'ינג נעלמה בדרכה ליעד.
שרידי המטוס מעולם לא נמצאו וסיבת היעלמותו נותרה בגדר תעלומה.
227 הנוסעים ו-12 אנשי הצוות הוכרזו רשמית כהרוגים, אף על פי שלא נמצאו הוכחות חד-משמעיות לכך.
17 ביולי 2014 – טיסה 17 של מלזיה איירליינס אשר הייתה בדרכה מאמסטרדם לקואלה לומפור התרסקה במזרח אוקראינה, כארבעים קילומטרים מהגבול עם רוסיה.
ככל הנראה הופל המטוס בירי מכוון של טיל קרקע-אוויר לעברו.
298 מהנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נספו בהתרסקות.
24 ביולי 2014 – טיסה 5017 של אייר אלג'יר אשר הייתה בדרכה מבורקינה פאסו לאלג'יריה התרסקה במאלי.
כל 116 הנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
28 בדצמבר 2014 – טיסה 8501 של אייר אסיה אינדונזיה אשר הייתה בדרכה מסורביה לסינגפור התרסקה במהלך סערה לתוך ים ג'אווה.
כל 162 הנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
24 במרץ 2015 – טיסה 9525 של ג'רמנווינגס שהייתה בדרכה מברצלונה שבספרד לדיסלדורף שבגרמניה התרסקה באלפים הצרפתיים לאחר שטייס המשנה אנדראס לוביץ נעל את הטייס מחוץ לתא המטוס וריסק את המטוס בכוונה.
כל 150 הנוסעים ואנשי הצוות על סיפון המטוס נהרגו בהתרסקות.
11 באפריל 2018 – מטוס חיל האוויר האלג'יראי מדגם איליושין Il-76, התרסק זמן קצר לאחר שהמריא במזג אוויר סוער, כשהיה בגובה 300 מטר.
בהתרסקות נהרגו 257 בני אדם, חיילים ובני משפחותיהם.
29 באוקטובר 2018 – התרסקה טיסה 610 של ליון אייר שהתבצעה במטוס בואינג 737-800MAX.
10 במרץ 2019 – טיסה 302 של אתיופיאן איירליינס שבוצעה במטוס בואינג 737-800MAX.
התרסק כ-6 דקות לאחר שהמריא מאדיס אבבה בדרכו לניירובי, קניה.
בין הנוסעים היו גם 2 נוסעים ישראליים.
תאונה זו גרמה לקרקוע ברחבי העולם של כל המטוסים מדגם 737-800MAX.
מאוחר יותר בואינג שינתה את שמו ל-737–8200.
5 במאי 2019 – טיסה 1492 של אירופלוט התרסקה בעת שהייתה בדרכה מנמל התעופה שרמטייבו במוסקבה לנמל התעופה מורמנסק שברוסיה.
המטוס חזר לנמל התעופה שרמטייבו 30 דקות לאחר ההמראה כדי לבצע נחיתת חירום.
הכנפיים והגוף האחורי של המטוס התלקחו בנחיתה, והמטוס גלש מעבר למסלול הנחיתה.
10 ביולי 2011 – באסון הימי הכבד ביותר בתולדות הפדרציה הרוסית טבעה אניית הנוסעים "בולגריה" בוולגה, ונהרגו למעלה מ-120 בני אדם.
13 בינואר 2012 – הקוסטה קונקורדיה עולה על שרטון מול חופי איטליה כשעל סיפונה כ-4,300 נוסעים ואנשי צוות.
רובם חולצו, אך 32 נספו.
16 באפריל 2014 – המעבורת MV Sewol טובעת בקוריאה הדרומית כשעל סיפונה בעיקר תלמידי תיכון שהיו בדרכם לטיול שנתי באי צ'ג'ו.
1 ביוני 2015 – המעבורת דונגפאנג ג'ה שינג ("כוכב המזרח") טבעה בנהר היאנגצה, למעלה מ-430 בני אדם נספו.
27 בינואר 2013 – השריפה במועדון קיס: 242 בני אדם נהרגו ו-168 נפצעו במועדון לילה "קיס" אשר בעיר סנטה מריה שבברזיל.
23 באפריל 2013 – קריסת המבנה "רנא פלאזה" בפאתי העיר דאקה שבבנגלדש.
באירוע נהרגים 1,129 בני אדם ונפצעים כ-2,500 בני אדם.
המבנה בן 8 הקומות הכיל בנקים, מפעלי בגדים, דירות ומספר חנויות נוספות.
13 במאי 2014 – אסון המכרה בסומה במכרה פחם בעיר סומה שבמערב טורקיה באירוע נהרגו כ-301 כורים.
24 בספטמבר 2015 – אסון העלייה לרגל במכה בו נהרגו כ-כ-2,200 עולים לרגל במהלך החג' השנתי במכה
25 ביוני 2017 – התפוצצות מכלית הדלק בבהאוולפור גרמה למותם של 212 אנשים לפחות.
1 באוקטובר 2017 – הטבח בסטריפ של לאס וגאס: סטיבן פאדוק, אמריקני בן 64 פותח באש מהקומה ה-32 במלון "מנדלי ביי" בלאס וגאס, נבדה, ארצות הברית לעבר עשרות אלפי צופים בפסטיבל במקום.
14 בפברואר 2018 – הטבח בתיכון דאגלס: ניקולס קרוז בן ה-19 יורה למוות ב-17 בני אדם בתיכון בפלורידה.
זהו האירוע הקטלני ביותר שהתרחש בבית-ספר תיכון בהיסטוריה המודרנית של ארצות הברית.
קצב הצמיחה העולמי בעשור זה עמד בממוצע על סביבות ה-3%.
לקראת סוף העשור נצפתה האטה קלה במידת הצמיחה העולמית.
כמו כן, במהלך העשור, הבנקים המרכזיים ניהלו מדיניות מוניטרית מרחיבה – ריביות אפסיות והזרמות כספים.
בשנת 2010 המשבר הפיננסי העולמי עבר התמרה באירופה ונהפך למשבר חובות.
במשבר באירופה, שבו נחשפו חובותיהן הענקיים של ממשלות בפריפריה של היבשת, כמעט שהביא לפירוקו של גוש האירו, הפרויקט הכלכלי הגדול של שלהי המאה ה-20. המשבר העלה על נס את מדיניות הצנע שהובלה על ידי נושי הממשלות, והפך את הבנק המרכזי האירופי לשחקן החשוב ביותר ביבשת.
ייתכן שהוא גם הוביל בעקיפין לניצחון של תומכי הברקזיט, מהלך הפרישה של בריטניה מהאיחוד האירופי.
אירופה לא הייתה היחידה שהגדילה חובות.
ברחבי העולם הגדילו ממשלות, תאגידים, צרכנים ובנקים את החובות שלהם.
בעידוד הריבית הנמוכה, תפח הר החובות העולמי, בהובלת ארצות הברית וסין, ועם סיום 2019 הוא הוערך בכ-257 טריליון דולר, 40% יותר מבתחילת העשור.
תוצאותיו של משבר החוב בצמיחה הכה ברחבי אירופה – פגע ברמת החיים של תושבי המדינות מוכות החוב, ועורר קיטוב פוליטי.
הר החובות שהעמיסו כל המשתתפים היה שקול לשווי התוצר הגלובלי פי שלושה.
הסיכון של ניהול חוב כזה, אם יפרוץ משבר נוסף, גדל והלך – וקיבל ביטוי במשברים מקומיים.
בשנת 2010 סין תפסה את מקומה של יפן כאשר הפכה לכלכלה השנייה בגודלה בעולם (אחרי ארצות הברית).
גם ביפן נרשמה הורדת דירוג בשנה הבאה עקב נטל החוב.
למרות משבר החוב האירופי, מדד הדאו ג'ונס האמריקני הממוצע רשם את העלייה הארוכה ביותר מאז השגשוג של ענף הטכנולוגיה בסוף שנות ה-90. עם זאת, האינפלציה והעלייה במחירי הסחורות גרמו לתסיסה ניכרת במדינות רבות בהן הכנסה הממוצעת הייתה נמוכה יחסית.
במדינות מסוימות, ובמיוחד במדינות ערב, התסיסה הפוליטית הפכה במקרים רבים למשברים חברתיים-כלכליים אשר גרמו להפיכות במדינות רבות, בהן קירגיזסטן ותוניסיה ב-2010, לוב, סוריה, תימן ומצרים בשנים 2011 ו-2012.
מחיר הנפט עלה עד שנת 2011 לאחר צניחה.
ב-2014 תפוקת הנפט העולמית הגיעה לשיא היסטורי עם 93 מיליון חביות ליום.
עד שנה זאת מחיר הנפט היה יציב ולאחריה ירד.
עד שנת 2015 שיעורי איגרות החוב חזרו לטווחים נורמליים ברחבי אירופה, למעט יוון אשר נאלצה להמשיך במדיניות צנע שהוכתבה על ידי מדינות גוש האירו כתנאי להמשך היותה של יוון חלק מהגוש וכתנאי לאישור תוכנית חילוץ מחמירה אף יותר.
בשנת 2018 העלה נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, את המכס על ייבוא פלדה ואלומיניום ועל ייבוא מסין.
תגובות נגד של סין מובילות בפועל למלחמת סחר בין ארצות הברית לסין.
טראמפ יצא נגד הסכמי סחר אזוריים, בהם לטענתו ארצות הברית לא זכתה לתנאים מיטיבים, ופעל בטקטיקה כלכלית חדשה של התרת הסכמים אזוריים והחלפתם בהסכמים בילטרלים.
במהלך העשור נושא אבטחת סייבר (ובפרט תקריות בולטות של מתקפות סייבר בין-לאומיות שכללו האקינג, דליפת מידע, וגנבת מידע רגיש) החל לזכות בתשומת לב רבה למדי מצד ממשלות, תאגידים ואינדיבידואלים.
25 ביולי 2010 – הדלפת מסמכי מלחמת אפגניסטן (פרשת קייבלגייט) – באתר ויקיליקס פורסמו מעל ל-90,000 מזכרים פנימיים של משרד החוץ האמריקני מהמלחמה באפגניסטן שהודלפו לאתר על ידי צ'לסי מאנינג, חיילת בצבא ארצות הברית, שהעבירה עשרות אלפי מסמכים מסווגים שהורידה מהרשת המסווגת של ארצות הברית, במה שנודע כהדלפה הגדולה בהיסטוריה.
אוגוסט 2010 – סטקסנט – תולעת מחשב זדונית, אשר זוהתה לראשונה בשנת 2010 אך אשר לכאורה פותחה עוד משנת 2005, אשר הייתה אחראית לגרימת נזק משמעותי לתוכנית הגרעין של איראן.
אף על פי שאף מדינה לא הודתה באחריות ליצירת סטקסנט.
מומחים מאמינים שישראל וארצות הברית יצרו את התולעת בשיתוף.
ההדלפות גם הראו שאיראן מעורבת במלחמה בכך שהיא מספקת למיליציות השיעיות כלי נשק לשימוש נגד אזרחים מוסלמים-סונים ונגד חיילי צבא ארצות הברית.
זו הייתה הדליפה הגדולה ביותר בהיסטוריה של צבא ארצות הברית.
אפריל 2013 – הדלפת מסמכי חשבונות הבנק במקלטי המס (The Offshore leaks) – הודלפו מסמכים המכילים מידע על 130,000 חברות ברחבי העולם הרשומות במקלטי מס.
פברואר 2015 – פרשת חשבונות בנק HSBC (סוויס ליקס) – נחשפו מסמכים שהודלפו על ידי עובד לשעבר בבנק HSBC השווייצרי אודות פעולות העלמות מס רחבות היקף שבוצעו על ידי הבנק הרב-לאומי הבריטי HSBC באמצעות חברת הבת השווייצרית שלו HSBC Private Bank.
5 ביוני 2015 – הפריצה לשרתי הסוכנות הפדרלית למשאבי אנוש – בארצות הברית הסוכנות הפדרלית למשאבי אנוש פרסמה הודעה לתקשורת בה צוין כי שרתי הסוכנות הפדרלית למשאבי אנוש נפרצו ונגנב מהם מידע אודות 21.5 מיליון איש.
4 בפברואר 2016 – שוד הבנק המרכזי של בנגלדש – קבוצת האקרים, אשר ניסתה לגנוב 951 מיליון דולרים מהבנק המרכזי של בנגלדש, הצליחה להוציא 81 מיליון דולרים ולהעבירם לפיליפינים ולסרי לנקה.
3 באפריל 2016 – מסמכי פנמה – 11.5 מיליון מסמכים סודיים הודלפו בידי אלמוני לעיתון הגרמני "זידדויטשה צייטונג".
המסמכים נגנבו במקור ממשרד עורכי הדין הפנמי מוסאק-פונסקה והכילו מידע על יותר מ-200,000 חברות מכל העולם ועל בעלי המניות שלהן, ובהם מספר שליטי מדינות.
כמו כן, הדלפות חשפו ראיות לפעילות פיננסית ענפה של פוליטיקאים, מיליארדים וסלבריטאים ממדינות שונות במקלטי מס שונים ברחבי העולם, לרבות הלבנת הון, קשרים פסולים בין גופים שונים, ועוד.
מאגר המסמכים עובד במשך כשנה בידי ה-ICIJ (International Consortium of Investigative Journalists), בשיתוף עם כמאה כלי תקשורת ברחבי העולם ויותר מ-370 עיתונאים.
יוני 2016 – דליפת תכתובות הדואר האלקטרוני של הוועדה הלאומית הדמוקרטית (2016) – האקרים מסוכנות הביון הרוסית מצליחים לפרוץ לשרתי הוועדה הלאומית הדמוקרטית בארצות הברית ולגנוב את תכתובות הדואר האלקטרוני של הארגון, אשר כללו 19,252 מיילים ו-8,034 קבצים.
ביוני וביולי 2016 פורסמו התכתובות ב-DCLeaks וב-WikiLeaks.
הדליפה כללה בין היתר הודעות דוא"ל משבעה אנשי צוות מרכזיים בוועדה הלאומית הדמוקרטית אשר ביטאו כי גורמים מרכזיים בהנהגת הוועדה הלאומית הדמוקרטית חתרו לחבל בקמפיין הבחירות לנשיאות של ברני סנדרס.
ב-9 בדצמבר 2016 קהיליית המודיעין של ארצות הברית הגיעה למסקנה רשמית כי ממשלת רוסיה התערבה בבחירות בארצות הברית ב-2016 וכי "נשיא רוסיה ולדימיר פוטין הורה על ביצוע קמפיין השפעה בשנת 2016 המכוון לבחירות לנשיאות בארצות הברית.
22 בספטמבר 2016 – הפריצה לשרתי Yahoo!
דיווחה כי פרטי החשבונות של כל 3 מיליארד משתמשי Yahoo!
נפרצו במהלך שני מקרים ב-2013 וב-2014. לכאורה המידע שנגנב כלל שמות, כתובות דוא"ל, מספרי טלפון, שאלות ותשובות האבטחה של כל המשתמשים, תאריכי הלידה והסיסמאות.
21 באוקטובר 2016 – מתקפת הסייבר על Dyn – בוצעה מתקפת סייבר נרחבת שכללה התקפת מניעת שירות מבוזרת (DDoS) למערכות Domain Name System (DNS) המופעלות על ידי חברת Dyn.
כתוצאה מהמתקפה שירותים ופלטפורמות אינטרנט שונות – כולל Twitter, רדיט, Netflix, Spotify, ניו יורק טיימס, BBC News ו-PayPal – הפכו ללא זמינים למשתמשים באירופה ובצפון אמריקה.
קבוצות אנונימוס ו-New World Hackers לקחו אחריות על התקיפה.
7 במרץ 2017 – Vault 7 – הודלפו באתר ויקיליקס כ-8,000 מסמכים מסווגים של ה-CIA המפרטים שיטות ריגול, מיקומי בסיסים וטכנולוגיות (בעיקר בתחום הסייבר) של המודיעין האמריקני-כך למשל נחשפו יכולות ציתות באמצעות טלוויזיות חכמות, דפדפני אינטרנט ומערכות ההפעלה של רוב הסמארטפונים, כמו גם מערכות הפעלה אחרות כגון Microsoft Windows ו-MacOS.
12 במאי 2017 – מתקפת תוכנת הכופר WannaCry – בוצעה מתקפת סייבר חסרת תקדים במעל ל-230 אלף מחשבים ב-150 מדינות כאשר הנזק המוערך נע בין מאות מיליונים למיליארדי דולרים.
במסגרת מתקפת סייבר תוכנת כופר תבעה תשלום של 600 דולר בביטקוין לפענוח.
ב-18 בדצמבר 2017 הודיע היועץ לביטחון המולדת בממשלו של הנשיא דונלד טראמפ כי צפון קוריאה היא זו שעמדה מאחורי המתקפה.
5 בנובמבר 2017 – מסמכי פרדייז – הודלפו 13.4 מיליון מסמכים סודיים המתעדים הימנעות מתשלום מס.
מקורם של המסמכים במשרד עורכי הדין "אפלבי", ומוזכרים בהם כ-120,000 שמות של אנשים וחברות, בהם אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת, נשיא קולומביה חואן מנואל סנטוס, ומזכיר המסחר של ארצות הברית, וילבור רוס.
על פי ניתוח המידע שנעשה בידי בוסטון קונסלטינג גרופ, שיעור המס שלא שולם מגיע לסכום של 10 טריליון דולר.
ברוב המקרים מדובר בתכנון מס, שהוא שימוש בכלים חוקיים או בלקונות משפטיות על-מנת להפחית את חבות המס של יחיד או חברה.
במקרים אחרים מדובר בהשתמטות מתשלום מס.
אוכלוסיית העולם הגיעה בסוף העשור לכ-8 מיליארד איש.
דור הבייבי בום מגיע לגיל פרישה באמריקה הצפונית, באירופה ובאוסטרליה.
הקפיצה המשוערת בכמות האנשים שיחלו להשתמש בכספי הביטוח הלאומי צפויה להכביד על תקציבי מדינות העולם הראשון.
מדינות אירופה, רוסיה, ויפן, אשר בהם שיעור האוכלוסייה נמצא בירידה הדרגתית לאורך העשורים האחרונים, הן בין האזורים בעולם בהם הזדקנות האוכלוסייה וההשלכות של הזדקנות האוכלוסייה מורגשים כיום במידה ניכרת במיוחד.
נכון ל-2019, קרוב ל-30 אחוזים מאוכלוסיית יפן הם מעל גיל 65, מה שהופך את יפן לאומה עם שיעור אוכלוסייה קשישה מהגבוהים בעולם.
כתוצאה מכך, ביפן נבחנים כיום פתרונות חברתיים רבים לטיפול בקשישים, לרבות פיתוח רובוטים שיוכלו לסייע בסיעוד.
בארצות הברית החשש מכך שדור הבייבי בום יגיע לגיל פרישה הוביל לכך שהועלו הצעות לביצוע רפורמות מהותיות במדיקר ובביטוח הלאומי, ובכלל זה העלאת גיל הפרישה או ביטול תוכניות מסוימות שהיו זמינות בעבר לגמלאים.
העלאת גיל הפנסיה היא נושא נפיץ מבחינה פוליטית בכל מדינה בעולם, וכאשר ראשי השלטון בוחרים לעסוק בכך לרוב הדבר מוביל למחאות ציבוריות גדולות.
בשנת 2010 צרפת העלתה את גיל הפרישה מ-60 ל-62, על אף שנערכו הפגנות נרחבות בצרפת נגד השינוי.
מרץ 2010 – התנגשות החלקיקים הראשונה של מאיץ ה-LHC.
פענוח הגנום של האדם הניאנדרטלי (2010)
יצירת אורגניזם עם גנום מלאכותי (2010)
4 ביולי 2012 – התגלה במאיץ חלקיקים CERN שעל גבול צרפת-שווייץ החלקיק בוזון היגס.
בפברואר 2016 הכריזו מדענים אמריקאים על תגלית גלי הכבידה שהן ראיות מבוססות לקיומם של גלי כבידה ביקום, אותם חזה איינשטיין בתורת היחסות הכללית.
2016 – התוכנה "AlphaGo", אשר פותחה על ידי Google DeepMind, מנצחת לראשונה את אלוף העולם, לי סידול (Lee Sedol) במשחק היפני גו.
משום שזהו אחד המשחקים המסובכים ביותר מנקודת מבט חישובית, תוכנת AlphaGo עשתה שימוש פורץ דרך באלגוריתם מיוחד המסתייע ברשת עצבית מלאכותית (שיטת לימוד עמוקה) על מנת לבצע את מהלכי המשחק.
אוגוסט 2011 – נאס"א הודיעה כי צילומים חדשים שנלקחו על ידי הגשושית MRO (Mars Reconnaissance Orbiter) מצביעים על כך כי בעונות החמות זורמים מים מפסגות ההרים במאדים אל העמקים.
2014 – רכב החלל פיליי, אותו ייצרה סוכנות החלל האירופית, נחת בהצלחה על פני כוכב השביט 67P/צ'וריומוב-גרסימנקו, ובכך הפך לגשושית הראשונה בהיסטוריה שנחתה בהצלחה על פני שביט.
מרץ 2015 – הגשושית "שחר" (Dawn) של סוכנות החלל האמריקנית נאס"א מגיעה לכוכב הלכת הננסי קרס.
14 ביולי 2015 – הגשושית של נאס"א "ניו הוריזונס" טסה בקרבת כוכב הלכת הננסי פלוטו ומעבירה למרכז הבקרה תצלומים של פלוטו ברזולוציה גבוהה.
4 ביולי 2016 – הגשושית ג'ונו מגיעה לכוכב הלכת צדק לאחר מסע של 5 שנים.
22 בפברואר 2017 – הודעת נאס"א על גילוי מערכת כוכבי לכת סביב הכוכב TRAPPIST-1 ובה שבעה כוכבי לכת סלעיים באזור ישיב
26 באפריל 2018 – גשושית המחקר קאסיני-הויגנס שנשלחה לשבתאי, החלה לצלול לתוך המרווח של הטבעות בין לכוכב הלכת שבתאי (משימת ה-Grande Finale).
לאחר 22 צלילות בין הטבעות לכוכב הלכת שבתאי, קאסיני התרסקה באופן מכוון לתוך כוכב הלכת שבתאי ב-15 בספטמבר 2017 ונשרפה בחלק העליון של האטמוספירה של שבתאי.
6 בפברואר 2018 – לראשונה שוגר הפאלקון כבד מתוצרת SpaceX, עם שיגורו הפך למשגר לוויינים וחלליות המבצעי החזק ביותר בעולם נכון למועד שיגורו.
עדות ראשונה לגלי כבידה מהמפץ הגדול נאספת בידי רדיו-טלסקופ כחלק מניסוי BICEP2
10 באפריל 2019 – תמונה של חור שחור בגלקסיה האליפטית M87 תועדה לראשונה בהיסטוריה באמצעות Event Horizon Telescope .
11 באפריל 2019 – הגשושית הישראלית בראשית מגיעה לירח, ובכך הופכת להיות החללית הראשונה ששוגרה על ידי גוף פרטי ולא ממשלתי והזולה ביותר באופן משמעותי מכל פרויקט שיגור לירח אחר, שהגיעה לירח.
מעצמות הדיגיטל (גוגל, פייסבוק, אמזון, אפל, מיקרוסופט) – הן בעלות שווי שוק משותף והכנסות גדול משאר חברות הטכנולוגיה ביחד.
רובן הוקמו במהלך העשור הראשון של המאה ה-21. בעשור השני הן כבר מהוות ביחד את הכוח הכלכלי הגדול ביותר שהפיק המגזר העסקי בעידן המודרני.
רוב האנושות מחוברת לאינטרנט, רוב הזמן, דרך מכשיר נייד.
המהפכה שהתחיל סטיב ג'ובס עם הצגת האייפון ב-2007 שינתה את העולם לא פחות מזו שחולל הנרי פורד עם מכונית פורד מודל טי, או המנוע הסילוני.
מספר המשתמשים בעולם באינטרנט בנייד מוערך כיום ב-5 מיליארד ויותר, וכ-2 מיליארד גולשים אך ורק דרך המובייל.
הטכנולוגיה שולטת בכלכלות המפותחות, עם שיעורי חדירה של יותר מ-100% בכמה מדינות.
בכלכלות המתעוררות היא נפוצה פחות, אך גם בהן היא מתקרבת לשרת חצי מהאוכלוסייה, עם קצב חדירה מהיר.
הנשק החם הראשון שנוצר באמצעות מדפסת תלת-ממד – בשנת 2013 הארגון האמריקני Defense Distributed פרסם לראשונה באינטרנט את הקובץ הדיגיטלי של אקדח ה-"Liberator" אשר היה האקדח הראשון שעשוי כולו מפלסטיק, שהודפס באמצעות מדפסת תלת־ממד, אותו אנשים יכלו להוריד ולהדפיס בביתם באמצעות מדפסות תלת-ממדיות סטנדרטיות.
מאז ואילך ההתקדמות בטכנולוגיות של מדפסות התלת־ממד הובילו לפיתוחים של עיצובים מתוחכמים יותר, כולל רובים היברידי מסוג AR-15 המשלבים רכיבי מתכת.
ב-2010 חברת אפל משיקה את האייפד, מחשב הלוח הראשון של החברה.
ה-iPad הפך למוצר פופולרי במיוחד באופן מיידי ורק כמה חודשים לאחר שהוא יצא לשווקים הפך ה-iPad למוצר הטכנולוגי הנמכר ביותר בהיסטוריה.
הסמארטפון צבר פופולריות מסיבית ברחבי העולם במהלך העשור.
עד סוף העשור הטלפונים החכמים של אנדרואיד ואייפון יהיו הטלפונים החכמים הדומיננטיים בעולם.
יישומי טלפונים חכמים, אשר הוצגו לראשונה במהלך סוף העשור הראשון של המאה ה-21, הפכו פופולריים במידה ניכרת במיוחד במהלך העשור השני של המאה ה-21, יחד עם חנויות האפליקציות המקוונות שהפכו פופולריות במיוחד כגון Google Play, iOS App Store ו-Microsoft Store.
מחשבי לוח צברו פופולריות מסיבית במהלך העשור, העניין במחשבי לוח לא היה גדול עד שנת 2010, אז הציגה חברת אפל במסיבת עיתונאים מחשב לוח בשם אייפד, שהפך תוך חודשים ספורים בלבד לאחר השקתו לגאדג'ט הנמכר ביותר בהיסטוריה.
הדבר גרר הצגת מכשירים דומים מצד חברות אחרות, וגרם להתעניינות מרובה במחשבי לוח.
האייפד אומנם לא היה מחשב הלוח הראשון אך הוא גרם למהפכה שהפכה את מחשבי הלוח לנפוצים מאוד.
המהפכה הדיגיטלית – נכון ל-2012 היו מעל ל-2 מיליארד משתמשי אינטרנט (פי שניים מכמות משתמשי אינטרנט ב-2007).
מחשוב ענן הפך נפוץ בתחילת העשור.
עד 2015 כמות המשתמשים שמתחברים לאינטרנט באמצעות טאבלטים וטלפונים חכמים עולה על כמות המשתמשים שמתחברים לאינטרנט באמצעות המחשב האישי.
עד שנת 2016 מחצית מאוכלוסיית העולם הייתה מחוברת לאינטרנט.
במהלך העשור נכנסים לשווקים מכשירי/יישומי עוזרים וירטואליים כמו סירי, קורטנה, Alexa, Google Assistant, ו-Bixby.
המדיה הדיגיטלית מחליפה בהדרגה את המדיה המודפסת.
בעקבות כך עסקים שונים כגון בתי דפוס, מגזינים, עיתונים וסטודיו לצילום נאלצים לשנות את המודל שלהם על מנת להישאר רלוונטיים.
עיתונים ומגזינים רבים עוברים לפרסום התוכן במהדורה דיגיטלית.
במהלך העשור יש גם ירידה מהותית בכמות החומר שמודפס ובכמות המכירות של ספרי נייר.
לקראת סוף העשור שידורים ברזולוציית 4K, ומסכים שמסוגלים להציג שידורים באיכות זו, החלו לצבור פופולריות רבה והחלו להחליף בהדרגה שידורים ומסכים ברזולוציית 1080p.
מחשוב לביש לרבות: משקפיים חכמים, שעונים חכמים וצמידי כושר הפכו פופולריים במהלך העשור.
חלק מציוד המחשוב הלביש מתממשק עם טלפון החכם ומסוגל להציג מידע חיוני כגון הודעות אימייל והודעות SMS.
יש גם ציוד מחשוב לביש שמסוגל לענות לשיחות טלפון באמצעות חיבור בלוטות' בין הטלפון החכם לציוד המחשוב הלביש.
במהלך העשור מיקרוסופט מוציאה לשווקים שלוש מערכות הפעלה – Windows 8 (2012), Windows 8.1 (2013), ו-Windows 10 (2015).
המדיה החברתית צברה פופולריות הולכת וגוברת יחד עם יישומים לנייד כגון WhatsApp, Pinterest, Instagram, Snapchat, Tinder, Vine, ו-TikTok אשר יצאו לשווקים במהלך העשור.
פייסבוק וטוויטר, שהושקו עוד בעשור הקודם, נותרו עדיין בין פלטפורמות המדיה החברתיות הפופולריות ביותר בעולם במהלך העשור.
מרץ 2015 – כ-3 מיליארד משתמשי אינטרנט ברחבי העולם.
ב־2016 חברת Fixstars Solutions יצרה את ה-SSD הראשון שמכיל 13 טרה-בתים.
במהלך העשור חלה עליה משמעותית במכירת דגמים ביתיים של מדפסות תלת-ממד.
בתחילת העשור החלה ירידה מתמשכת משמעותית במכירות של מחשבים אישיים לטובת מכירות של טאבלטים ומחשבים ניידים.
השימוש במטבע מבוזר, כגון ביטקוין ואתריום, הפך לדרך חלופית פופולרית לביצוע עסקאות פיננסיות.
בעקבות הידלדלות מאגר כתובות IPv4 במהלך העשור מתחיל תהליך המעבר מכתובות IPv4 לכתובות IPv6.
מכשירי מציאות מדומה ומציאות רבודה הופכים פופולריים במיוחד במהלך אמצע העשור.
ב-2012 חברת סמסונג עקפה לראשונה את חברת נוקיה כיצרנית הטלפונים הניידים הגדולה בעולם.
בשנת 2012 הדפדפן גוגל כרום הפך לדפדפן הנפוץ ביותר בעולם.
ב-2013 מכירות הטלפונים החכמים במדינות המתפתחות גברה על מכירת הטלפונים הניידים שאינם טלפונים חכמים.
במהלך העשור העלייה בפופולריות של שירותי סטרימינג כגון נטפליקס ו-Redbox הובילו לסגירה של מרבית חנויות השכרת סרטי וידאו, כאשר הבולטת שבהם הייתה חברת בלוקבסטר שנסגרה ב-2014.
יישומים מסוג עוזר וירטואלי הופכים זמינים באופן נרחב, בעיקר הודות לפופולריות העצומה לה זכה בתחילת 2010 היישום סירי של אפל.
בין הסייעים הווירטואליים שזכו להצלחה הרבה ביותר במהלך העשור ניתן למנות את סירי, Google Assistant ואמזון אלכסה.
GitHub הפך במהלך העשור לשירות אחסון הקוד הפופולרי ביותר למיזמי קוד פתוח.
ב-2011 אורקל תבעה את גוגל על השימוש שעשתה בטכנולוגיית ג'אווה במערכת ההפעלה אנדרואיד.
בעקבות מחאה חסרת תקדים באינטרנט הצעת החוק SOPA שהוגשה בבית הנבחרים האמריקאי ב-26 באוקטובר 2011 במטרה לשים סוף לפיראטיות באינטרנט בוטלה באופן זמני ב-2012.
במהלך העשור חל שיפור ניכר בתוכנות זיהוי דיבור.
מכוניות חשמליות ומכוניות היברידיות הופכות פופולריות במדינות רבות בעולם המערבי במהלך העשור.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 ההתקדמות בתחום האלקטרוניקה אפשרה ייצור מוזל בהרבה של בקרי טיסה, מדי תאוצה, מערכות GPS ומצלמות דיגיטליות.
כתוצאה מכך רחפנים הופכים בהדרגה פופולריים יותר ויותר במהלך העשור, כאשר במהלך העשור עלה השימוש ברחפנים לצורך לקיחת צילומים אוויריים, וכמו כן במהלך העשור נעשה לראשונה שימוש ברחפנים לביצוע משלוחים, ולמרוצי רחפנים .
על אף שהטכנולוגיה של מכוניות ללא נהג עדיין נמצאת בתחילת דרכה, במהלך העשור נבדקה הטכנולוגיה באופן נרחב ובעקבות כך חלו התקדמויות מהותיות בפיתוח של הטכנולוגיה.
גוגל פיתחה בתחילת העשור את ויימו, המכונית הראשונה בעולם המותאמת לנהיגה ללא נהג, ואשר ב-2011 הפכה למכונית הראשונה מסוגה שקיבלה אישור לנסוע בכבישים הציבוריים.
בשנת 2018 אישה בטמפה הפכה לאדם הראשון שנדרס בתאונה עם רכב מכונית ללא נהג.
בשנת 2013 היזם והמיליארדר הדרום אפריקאי אילון מאסק מציג לראשונה את מערכת הסעת ההמונים העל קולית הייפרלופ אשר תהיה מסוגלת לשנע נוסעים וכלי רכב באמצעות שפופרת אוויר.
שירותי קריאת הסעה (Ride hailing services), אשר באמצעותם נעשה שימוש בפלטפורמות מקוונות על מנת לחבר בין הנוסע לנהג מקומי אשר מבצע הסעות באמצעות רכבו האישי, הפכו פופולריים במהלך העשור.
ההוברבורד, אשר הומצא בשנת 2013, הפך פופולרי במדינות המערב במהלך אמצע העשור.
בנקאות באינטרנט – בנקים רבים ברחבי עולם מתחילים לספק שירותי בנקאות רק דרך האינטרנט.
האינטרנט של הדברים (IoT) – בעשור השני של המאה ה-21 החלה התפתחות מהירה של "האינטרנט של הדברים", כתוצאה מהשתלבות של מספר טכנולוגיות רלוונטיות, כגון האינטרנט, אינטרנט אלחוטי, מחשוב ענן, מערכות משובצות מחשב ומערכות מיקרו אלקטרו-מכניות.
גורם נוסף, שתרם להתפתחותה של התפישה היא הקישוריות הזולה והתפתחות רשתות הסלולר.
קורסים פתוחים מקוונים מרובי משתתפים (MOOCs) הפכו לפלטפורמה פופולרית של למידה בתחילת העשור.
מוט סלפי – בתחילת העשור הומצא מוט הסלפי לטלפון החכם אשר מאפשר לצלם תמונת סלפי ממרחק רב יותר מאשר אורך היד ללא עזרה מאדם אחר.
במהלך העשור החל השימוש בטכנולוגיית 4G בשוק הסמארטפונים.
ב-31 בינואר 2010, הפך "אווטאר" לסרט הראשון בהיסטוריה שהכניס מעל ל-2 מיליארד דולר בקופות ברחבי העולם.
בשנת 2010, הפך הסרט "צעצוע של סיפור 3" לסרט האנימציה הראשון בהיסטוריה שהכניס מעל למיליארד דולר ברוטו ברחבי העולם.
ב-20 ביולי 2019 הפך הסרט "הנוקמים: סוף המשחק" לסרט המכניס ביותר בהיסטוריה, עם הכנסות של מעל ל-2.78 מיליארד דולר.
במהלך העשור חלה ירידה מהותית בכמות המנויים לשירותי הטלוויזיה בכבלים כאשר לקוחות רבים ברחבי העולם (שזכו לכינוי "Cord cutters" בחרו להסתמך במקום זאת על שירותי סטרימינג באינטרנט בלבד כגון Hulu, Netflix, ו-Amazon Video.
במקביל, החברות הגדולות שמספקות שירותי הזרמת מדיה החלו לזכות בפופולריות עצומה ברחבי עולם החלו ולייצר תוכניות וסרטים מקוריים.
לקראת סוף העשור מתחילה תחרות ניכרת במיוחד בין נטפליקס, ספקית שירותי הסטרימינג הגדולה ביותר בעולם, לבין ספקיות שירותי סטרימינג כגון אפל ודיסני שהשיקו שירותי סטרימינג משלהן.
חלה ירידה מהותית בפופולריות של פורמט הטלוויזיוני הוותיק אופרות סבון בעוד שחלה עליה מהותית בפופולריות של תוכניות מציאות ותוכניות אירוח.
תוכניות אופרות הסבון הוותיקות "One Life to Live" ו"כל ילדיי" בוטלו.
העלייה בפופולריות של שירותי הזרמת מדיה תרמה לכך שכמות גדולה בהרבה של צופים החלה לצפות בסדרות טלוויזיה, ולכך שיוצרו סדרות רבות יותר עם עלילה מורכבת יותר מהסדרות שפותחו על ידי רשתות טלוויזיה עד היום.
הסדרה "בית הקלפים" הייתה לסדרת הטלוויזיה המקוונת הראשונה שמשודרת באינטרנט בלבד שהייתה מועמדת לפרס אמי של שנת 2013 בקטגוריית סדרת הטלוויזיה הטובה ביותר.
במהלך העשור הזמרת הברבדית ריהאנה הצליחה להביא את מספר הלהיטים הרב ביותר לצמרת מצעד הפזמונים המרכזי של תעשיית המוזיקה האמריקאית (9 שירים).
הראפר הקנדי דרייק היה האמן שהצליח להישאר במשך הזמן הרב ביותר בצמרת המצעד במהלך העשור (49 שבועות).
הספרים שנכללו הכי הרבה שבועות בכל השנה ברשימת רבי-המכר של הניו יורק טיימס בקטגוריית סיפורת: הנערה שבעטה בקן הצרעות (2010), העזרה (2011), חמישים גוונים של אפור (2012), התופת (2013), החוחית ונעלמת (2015), הבחורה על הרכבת (2016), האי קמינו (2017), הנשיא נעדר (2018), Where the Crawdads Sing (2019)
ספרים בולטים נוספים שיצאו לראשונה לשווקים בחו"ל במהלך העשור: אשמת הכוכבים, משחקי הרעב – עורבני חקיין, שחקן מספר אחת, לבד על מאדים
במהלך העשור מתחילות לצאת לשווקים קונסולות הדור השמיני – Xbox One, פלייסטיישן 4, פלייסטיישן 4 פרו, Xbox One X, נינטנדו סוויץ' ו-Wii U.
פלייסטיישן 4 של סוני הופכת לקונסולת המשחקים הנמכרת ביותר.
משחקי הטלפונים החכמים הבולטים ביותר שיצאו לשווקים במהלך העשור – פוקימון גו, סדרת משחקי אנגרי בירדס, קנדי קראש, קלאש רויאל, Clash of Clans, Subway Surfers, Temple Run, Flappy Bird, Slither.io, Agar.io, Fruit Ninja, Draw Something
משחקי הקונסולות והמחשב הבולטים ביותר שיצאו לשווקים במהלך העשור – Grand Theft Auto V, סדרת משחקי Assassin's Creed, מיינקראפט, Far Cry 3, Far Cry 4, Fallout 4, פורטנייט, סדרת משחקי god of war
פריטים אופנתיים בעשור השני של המאה ה-21 כוללים בין יתר ספינר, הוברבורד, מוט הסלפי והקורקינט הממונע.
גורד השחקים בורג' ח'ליפה בדובאי, אשר בנייתו הסתיימה ב-2010, הפך לבניין הגבוה בעולם ועבר בכ-319 מטר את טאיפיי 101, המגדל שהיה הגבוה ביותר עד אז.
מרכז הסחר העולמי החדש, אשר נחנך בנובמבר 2014, הופך לבניין הגבוה בארצות הברית במקום מגדל סירס.
במהלך 2011 סכר שלושת הערוצים בסין מספק לראשונה את מלוא כוחו – 22.5 ג'יגה ואט.
מנהרת בסיס הגוטהארד, מנהרת הרכבת הארוכה ביותר בעולם, נפתחה לתנועה אזרחית בחודש דצמבר 2016.
במהלך 2017 התחילה בנייתו של סכר באיחטאן, תחנת הכוח ההידרואלקטרית השנייה בגודלה בעולם והסכר הרביעי בגודלו בעולם מבחינת נפח.
במהלך העשור התקיימו חמישה משחקים אולימפיים:
אולימפיאדת החורף של 2010 – נערכה בין 12 בפברואר ל-28 בפברואר 2010 בעיר ונקובר בקנדה.
אולימפיאדת הקיץ של 2012 – נערכה בין 27 ביולי ל-12 באוגוסט 2012 בעיר לונדון שבממלכה המאוחדת.
העיר הראשונה שאירחה את המשחקים בפעם השלישית; האולימפיאדה הראשונה בה יש ייצוג נשי בכל הנבחרות.
אולימפיאדת החורף של 2014 – נערכה בין 7 בפברואר ל-23 בפברואר 2014 בעיר סוצ'י שברוסיה.
אולימפיאדת הקיץ של 2016 – נערכה בין 5 באוגוסט ל-21 באוגוסט 2016 בעיר ריו דה ז'ניירו שבברזיל.
האולימפיאדה הראשונה ביבשת דרום אמריקה.
אולימפיאדת החורף של 2018 – נערכה בין 9 בפברואר ל-25 בפברואר 2018 בעיר בפיונגצ'אנג שבקוריאה הדרומית.
במהלך העשור נערכו שלושה מונדיאלים:
במשחק הגמר ניצחה ספרד את הולנד בתוצאה 1–0. זהו המונדיאל הראשון שנערך ביבשת אפריקה.
במשחק הגמר ניצחה גרמניה את ארגנטינה בתוצאה 1–0.
במשחק הגמר ניצחה צרפת את קרואטיה בתוצאה 4–2.
במהלך העשור נערכו שני משחקי אליפות אירופה בכדורגל:
יורו 2012 – נערך בין 8 ביוני ל-1 ביולי 2012 בפולין ובאוקראינה.
במשחק הגמר ניצחה ספרד את איטליה בתוצאה 0-4.
במשחק הגמר ניצחה פורטוגל את צרפת בתוצאה 0-1.
ברק אובמה נשיא ארצות הברית (מתחילת העשור עד 2017).
פעילות חוץ בולטת: תמיכה באביב הערבי, חימום היחסים עם קובה והסכם הגרעין האירני.
אנגלה מרקל קנצלרית גרמניה (בין השנים 2005 עד 2021).
דונלד טראמפ נשיא ארצות הברית (2017 עד סוף העשור).
פעילות חוץ בולטת: יציאה מהסכם הגרעין האירני ומלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין.
העשור השני של המאה ה-21 בישראל
31 במאי 2010 – לוחמי שייטת 13 משתלטים על המשט שניסה לפרוץ את הסגר על רצועת עזה.
במהלך ההשתלטות על ה"מרמרה", אשר לא נענתה לקריאה לעצור, פורץ עימות אלים בין חלק מנוסעי הספינה לחיילים אשר במהלכו נהרגים 10 מנוסעי הספינה ונפצעים מספר חיילי צה"ל.
2–6 בדצמבר 2010 – השרפה בכרמל – השריפה הגדולה בתולדות מדינת ישראל.
בשריפה נספו 44 בני אדם (42 ביום השריפה ראשון, ועוד 2 עד כ-3 שבועות מיום כיבוי השריפה) ופונו כ-17,000 מבתיהם; בשריפה נשרפו כ-50,000 דונם והושמדו כחמישה מיליון עצים.
30 בדצמבר 2010 – משה קצב, נשיא מדינת ישראל לשעבר, מורשע על ידי בית משפט בתל אביבבשתי עבירות אונס ובעבירת מעשה מגונה בכוח.
קיץ 2011 – מחאת האוהלים – סדרת הפגנות רחבות היקף מתקיימות ברחבי ישראל במחאה על יוקר הדיור והמחיה בישראל.
אוקטובר 2011 – הושגה עסקה בין ישראל לארגון החמאס אשר במסגרתה שוחרר החייל הישראלי השבוי גלעד שליט בתמורה ל-1,027 אסירים פלסטינים וערבים-ישראלים, בהם מאות טרוריסטים שנשפטו למאסרי עולם על ביצוע ותכנון פיגועי טרור ובכללם רצח של 569 אזרחים ישראלים.
14–21 בנובמבר 2012 – מבצע עמוד ענן: כוחות צה"ל ערכו מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה אשר במהלכו הותקפו עשרות מטרות ברצועת עזה כתגובה על ירי רקטות כבד על יישובי עוטף עזה.
במהלך המבצע פגע צה"ל בלמעלה מ-1,500 מטרות והרג כ-30 פעילי טרור בכירים, ומנגד נורו מרצועת עזה 1,506 רקטות אל עבר ראשון לציון, באר שבע, אשדוד, אשקלון ומרכזי אוכלוסייה אחרים בישראל, כאשר 421 מתוכם יורטו על ידי מערכת כיפת ברזל.
במהלך העימות תל אביב ספגה לראשונה פגיעות טילים מאז מלחמת המפרץ, ורקטות נורו גם לעבר ירושלים.
8 ביולי – 26 באוגוסט 2014 – מבצע צוק איתן: כוחות צה"ל ערכו מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה לנוכח ירי רקטות בלתי פוסק לעבר אוכלוסייה אזרחית בישראל.
15 בפברואר 2016 – ראש הממשלה לשעבר, אהוד אולמרט, החל לרצות עונש מאסר של 19 חודשים בכלא מעשיהו, לאחר שהורשע בפלילים.
13 בספטמבר 2015 – 31 בדצמבר 2016 – אינתיפאדת הסכינים, אירועי טרור בהם רוב המפגעים משתמשים בסכינים וכלים מסוכנים אחרים על מנת לבצע פיגועי טרור.
12 במאי 2018 – נטע ברזילי מישראל מנצחת בתחרות האירוויזיון 2018 שהתקיימה בליסבון, עם השיר "Toy".
14 במאי 2018 – שגרירות ארצות הברית בישראל נפתחה בירושלים בטקס חגיגי.
18 ביוני 2018 – גונן שגב, שר האנרגיה לשעבר, מואשם בריגול לטובת איראן.
9 באפריל 2019 – הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הכנסת הראשונה שלא מוקמת בה ממשלה.
30 ביוני 2019 – המראת הטיסה האחרונה משדה דב.
17 בספטמבר 2019 – מתקיימות הבחירות לכנסת ה-22, הפעם הראשונה בה נערכות פעמיים בשנה בחירות ארציות בישראל.
ספרים בולטים מישראל שיצאו לראשונה לשווקים במהלך העשור: גוף שני יחיד (2010), שתיים דובים (2013), סוס אחד נכנס לבר (2014), גדר חיה (2014)
על פי נתוני חברת מדיה פורסט, אשר היא החברה היחידה בישראל שבודקת מה הם השירים המושמעים ביותר בישראל, מתחילת העשור ועד להווה (נכון לספטמבר 2017) הזמר אייל גולן הצליח להכניס את מספר הלהיטים הרב ביותר לצמרת המצעד העברי של מדיה פורסט (16 שירים).
על פי נתוני חברת מדיה פורסט צמד ההיפ הופ המזרחי סטטיק ובן-אל תבורי נשאר במשך הזמן הרב ביותר בצמרת המצעד במהלך העשור (45 שבועות).
על פי נתוני חברת מדיה פורסט השיר "מחוזקים לעולם" של הזמר אברהם טל צעד בזמן הרב ביותר של שבועות בצמרת המצעד במהלך העשור (10 שבועות).
העשור השני של המאה ה-20 הוא העשור שהחל ב-1 בינואר 1910 והסתיים ב-31 בדצמבר 1919.
במהלך העשור השני של המאה ה-20 המיליטריזם באירופה הגיע לשיאו – מגמה שהחלה עוד במחצית השנייה של המאה ה-19. סגנון החיים השמרני באירופה במחצית הראשונה של העשור, כמו גם מורשת הבריתות הצבאיות שהיו קיימות באירופה, השתנו באופן ניכר ב-28 ביוני 1914 בעקבות הרצח של יורש העצר האוסטרו-הונגרי פרנץ פרדיננד.
ההתנקשות הובילה להיווצרות שרשרת של אירועים ובראשם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, שהחלה באירופה ב-1 באוגוסט 1914, והפכה למלחמה עולמית.
מלחמת העולם הראשונה נמשכה עד שהוכרזה הפסקת אש ב-11 בנובמבר 1918, אחריה נחתמו סדרה של הסכמים, בראשם הסכם הכניעה הגרמני וחוזה ורסאי החד-צדדי והשנוי במחלוקת.
הסיום של מלחמת העולם הראשונה הוביל לסופן של מונרכיות שונות ולקריסתן של חמש אימפריות בולטות באותה העת – האימפריה הרוסית, האימפריה הגרמנית, אימפריית צ'ינג הגדולה, האימפריה העות'מאנית והאימפריה האוסטרו-הונגרית.
חמש האימפריות איבדו שטחים רבים שהיו בשליטתן, ואלו עברו בחלק מהמקרים לידי אימפריות אחרות - בראשן הבריטית והצרפתית - ובחלק מהמקרים לשליטת מדינות לאום ריבוניות.
במקרים שונים לא הייתה התאמה בין שטחי מדינת הלאום לבין קבוצה אתנית בעלת זיקה ללאום זה.
למשל, שינויי הגבול הותירו מיעוטים גדולים של דוברי גרמנית אזרחי אוסטריה לשעבר מחוץ לשטחי אוסטריה והונגריה, ובשל כך נוצרו בפועל מספר בעיות בלתי צפויות שהפכו לבעיות מהותיות בשני העשורים הבאים.
לאחר המהפכה הרוסית של 1917 אירעה מלחמת האזרחים ברוסיה אשר נמשכה עד סוף 1922.
לקראת סוף העשור מואצת בעקבות המלחמה מגמת ההכרה בזכות הבחירה לנשים, ועד לסיומו של העשור מדינות רבות באירופה מתירות לנשים להצביע.
מבחינה כלכלית טרם מלחמת העולם הראשונה מגיעה הכלכלה הליברלית לשיאה.
פרוץ המלחמה יוצרת שינויים גם בהיבט זה, ומשנים את מאזן ההלוואות והחובות לטובת ארצות הברית באופן שסולל את דרכה להפוך למעצמה הכלכלית הבכירה בעולם בעשורים הבאים.
ארצות הברית נהנית בעשור זה מתחילתה של דומיננטיות תרבותית עולמית, בזכות שגשוגה של תעשיית הקולנוע המקומית, בה הוליווד מתחילה למצב עצמה בעשור זה כמרכז עולמי של התעשייה.
במהלך העשור גדלה אוכלוסיית העולם מ-1.75 ל-1.87 מיליארד בני אדם.
בסך הכל היו במהלך העשור כ-640 מיליון לידות וכ-500 מיליון מקרי מוות ברחבי העולם.
הדור שנולד בעשור השני של המאה ה-20 (יחד עם ילידי העשור הראשון של המאה ה-20 וילדי המחצית השנייה של ילדי שנות ה-20) מכונה דור ה-GI.
1914: הרצח בסרייבו – יורש העצר של הקיסרות האוסטרו-הונגרית פרנץ פרדיננד ואשתו סופיה נרצחים ב-28 ביוני על ידי הלאומן הסרבי גברילו פרינציפ בסרייבו.
זהו הניצוץ שמדליק את מלחמת העולם הראשונה.
1914: פרוץ המלחמה – רוסיה, שהייתה בעלת בריתה של סרביה, מכריזה ב-30 ביולי מלחמה על אוסטריה ומתחילה בגיוס המוני.
מהלך זה מתחיל תגובת שרשרת המביאה לכך ששאר המעצמות האירופיות מבצעות גיוס המוני גם כן.
1914: פלישת גרמניה לבלגיה – ב-4 באוגוסט פולשת גרמניה לבלגיה.
בתגובה מכריזה בריטניה מלחמה על גרמניה.
ארצות הברית מצהירה על נייטרליות.
1915: לוחמה בגז במלחמה – לאחר כמה ניסיונות עם הצלחה חלקית ביותר בשימוש בלוחמה כימית במלחמה, צבא גרמניה מצליח לייצר לראשונה פגזים אפקטיביים עם גז כלור, אותם יורה הצבא אל עבר כוחות בעלות הברית בקווי החזית.
זו הפעם הראשונה בה נעשה שימוש בכמויות גדולות של גז במלחמה.
1915: הטבעת האונייה לוסיטניה – במאי 1915 מטביעות צוללות גרמניות את אוניית הנוסעים הבריטית "לוסיטניה".
הספינה נושאת 1,198 נוסעים, מתוכם 128 מהנוסעים היו אמריקנים.
1915: הפסקת לוחמת הצוללות הבלתי מוגבלת – בספטמבר 1915, בתגובה לזעם הבינלאומי על הטבעת אוניית הנוסעים לוסיטניה ועל הטבעת אוניות נוסעים אחרות, הקיסר וילהלם מורה להפסיק את לוחמת הצוללות לתקופה בלתי מוגבלת.
הקיסר וילהלם עושה זאת במטרה להרחיק את ארצות הברית מהמלחמה, אך בעשותו כן הוא מקשה במידה רבה על המאמצים הגרמניים למנוע משלוחי אספקה שהגיעו מארצות הברית לצרפת ולאנגליה.
1916: ראשית השימוש בטנקים – הבריטים עושים הפעלה מבצעית ראשונה של הטנק בקרב על הסום.
אף על פי שהטנקים היו שימושיים במיוחד בפריצת תיל דוקרני, וביצירת נתיבים לחיל הרגלים, בשלב הזה הטנקים עדיין פרימיטיביים יחסית ולא משמשים כנשק מכריע עבור הבריטים.
1917: חידוש לוחמת הצוללות הבלתי מוגבלת – גרמניה מחדשת את לוחמת הצוללות בנתיבי המים האירופיים.
החלטה זו משפיעה על החלטתה של ארצות הברית להצטרף למלחמה, מה שמסייע להכריע את הכף כנגד הגרמנים.
1917: מברק צימרמן – מברק מוצפן שמיורט על ידי המודיעין הבריטי ומועבר לארצות הברית, לאחר שנשלח על ידי שר החוץ של גרמניה, ארתור צימרמן, לשגריר גרמניה בארצות הברית, הרוזן יוהאן פון ברנשטורף, על מנת שיעבירו לשגריר גרמניה במקסיקו, היינריך פון אקארדט.
במברק מוסמך פון אקארדט להציע למקסיקו ברית עם גרמניה נגד ארצות הברית, תמורת תמיכה כלכלית נדיבה, והבנה מצד גרמניה שעל מקסיקו לכבוש מחדש את שטחי דרום-מערב ארצות הברית (המדינות טקסס, ניו מקסיקו ואריזונה) שהיו בעבר בריבונות מקסיקנית.
יירוט המברק ופענוחו על ידי המודיעין הימי הבריטי הם בין הגורמים המרכזיים להצטרפותה של ארצות הברית למדינות ההסכמה במלחמת העולם הראשונה.
1917: הצטרפות ארצות הברית למלחמה – ארצות הברית מכריזה מלחמה על גרמניה ומצטרפת למלחמת העולם הראשונה.
1918: חוזה ברסט-ליטובסק – הסכם שנחתם בין מעצמות המרכז לברית המועצות.
ההסכם מאפשר לגרמניה להעביר כמות גדולה יותר של חיילים לחזית המערבית על שילחמו בכוחות הצרפתים, הבריטים והאמריקנים.
ההסכם מביא בפועל לעצמאות לטביה, ליטא, פולין, אוקראינה, אסטוניה ופינלנד.
1918: הכרעת המלחמה – ב-9 לנובמבר 1918 מתמוטט "הרייך השני" (אשר נוסד ב-1871) ובכך מסתיימת כל התקווה הגרמנית לניצחון במלחמה.
במקום הרייך השני מוקמת רפובליקת ויימאר.
הקיסר עובר להולנד עם פמלייתו, וחי שם את שארית חייו.
1918: סיום המלחמה – ב-11 לנובמבר 1918, בשעה 11:00 בבוקר – מגיעה מלחמת העולם הראשונה לסיומה, לאחר שגרמניה חותמת על הסכם שביתת נשק עם מדינות ההסכמה.
אף שתנאי ההסכם הנוקשים נתפסים כנקמניים ובלתי-הוגנים בציבור הגרמני, אין בכוחה של גרמניה השבורה לחדש את המלחמה.
1919: ועידת השלום בפריז – מתכנסת הוועידה במטרה לגבש את הסכמי השלום הסופיים עם המעצמות המנוצחות.
1919: חוזה ורסאי – נחתם על ידי גרמניה, לאחר שמפסידה במלחמת העולם הראשונה.
תשלומי הפיצויים הכבדים שגרמניה נדרשת לשלם מביאות אותה תוך זמן קצר להתמוטטות כלכלית, ומצב התוהו ובוהו שנגרם עקב כך תורם משמעותית להתחזקותם של גורמים קיצוניים ובהם המפלגה הנאצית.
במהלך מלחמת העולם הראשונה וגם אחריה (1915–1923) מנסה האימפריה העות'מאנית להכחיד באופן שיטתי ומתוכנן את העם הארמני.
ההערכה הרווחת היא שכמחצית מהאוכלוסייה הארמנית בתחומי האימפריה העות'מאנית, בין מיליון למיליון וחצי ארמנים, נספים כתוצאה מרצח העם הארמני.
רצח העם מבוצע במהלך מלחמת העולם הראשונה ולאחריה, ומיושם בשני שלבים – רציחתם של אוכלוסיית הגברים הארמנים במעשי טבח, באמצעות גיוס כפוי לצבא ורציחתם לאחר מכן, ובהמשך על ידי גירוש נשים, ילדים, קשישים, וחולים ארמנים במסגרת צעדות מוות לתוך המדבר הסורי.
צעדות המוות מבוצעות בליווי צבאי ובתנאים שמיועדים להביא למותם של המגורשים.
לאחר סופה של מלחמת העולם הראשונה ממשיכים טורקים, כורדים ואזרים לטבוח בארמנים עד שנת 1923.
למרות בולטותו של הטבח בארמנים, זה לא הטבח היחיד שמתרחש בתקופה זו באימפריה העות'מאנית.
בין היתר נטבחים בשנים 1914–1922 כ-350,000 יוונים נוצרים שמתגוררים בגבולות האימפריה.
8 באוקטובר 1912 – 18 במאי 1913: מלחמת הבלקן הראשונה – מלחמה שמתנהלת בין האימפריה העות'מאנית לליגה הבלקנית (שכוללת את בולגריה, סרביה, מונטנגרו ויוון).
כתוצאה מהמלחמה מאבדת האימפריה העות'מאנית כמעט את כל הטריטוריות שלה באירופה, אך הטריטוריות שנכבשות על ידי הליגה הבלקנית משמשות סלע מחלוקת עליו מתנפצת הברית וסיבה עיקרית לפתיחת מלחמת הבלקן השנייה.
16 ביוני – 18 ביולי 1913: מלחמת הבלקן השנייה – פורצת בין בולגריה מצד אחד לבין יוון וסרביה מהצד השני.
1916-1915: התערבות אמריקאית באיים הקאריבים – לאחר שפורצות בהאיטי וברפובליקה הדומיניקנית מהומות שמובילות לאנרכיה, ארצות הברית – המונעת גם משיקולים כלכליים של המשך הסדר החזרת חובות בין המדינות – פולשת למדינות הללו כדי לכונן בהן משטר יציב.
1921-1919: המלחמה הפולנית-סובייטית: מלחמה שנערכת בין הרפובליקה הפולנית השנייה לבין רוסיה הסובייטית אשר עדיין מצויה בחבלי הקמתה.
המלחמה קובעת בפועל את גבולותיה המזרחיים של פולין בתקופה שבין שתי מלחמות העולם.
1912: אמנת האופיום הבינלאומית – אמנה חלוצית, שמסדירה שיתוף פעולה בינלאומי למלחמה בהפצה של סוגי סמים נפוצים, נחתמה בין 13 מדינות, מ־3 יבשות, ביניהן המעצמות המשמעותיות באותה התקופה.
עד סוף העשור מקבלת האמנה תוקף בינלאומי בזכות חוזה ורסאי, ובמהלך העשור חלק מהמדינות מבצעות חקיקה מקומית להסדרת הנושא.
1913: ארמון השלום – מושלמת בנייתו של הארמון, ובו בית הדין הקבוע לבוררות – המספק בוררות בנוגע להסכמים בינלאומיים, וספריית ארמון השלום – אוסף של מחקרים וספרים, המתמחה במשפט הבינלאומי הפומבי.
הקמת הארמון היא אבן דרך בהתגבשותו של בית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ).