tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
4 בדצמבר – כוחות צבא אמריקנים נוחתים בסומליה.
19 בינואר – מק מילר, ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקאי-יהודי (נפטר ב-2018)
11 בפברואר – טיילור לאוטנר, שחקן אמריקאי
10 במרץ – אמילי אוסמנט, שחקנית וזמרת אמריקאית
24 באפריל – ג'ו קירי, שחקן אמריקאי ומוזיקאי אמריקאי
26 ביוני – ג'נט מקארדי, שחקנית אמריקאית
22 ביולי – סלינה גומז, זמרת אמריקאית
4 באוגוסט – דילן וקול ספראוס, שחקנים תאומים אמריקאיים
20 באוגוסט – דמי לובאטו, שחקנית וזמרת אמריקאית
16 בספטמבר – ניק ג'ונאס, זמר וגיטריסט מלהקת האחים ג'ונאס
11 באוקטובר – קארדי בי, פזמונאית וראפרית אמריקאית
12 באוקטובר – ג'וש האצ'רסון, שחקן אמריקני
18 בנובמבר – נייתן קרס, שחקן ומדבב אמריקאי
23 בנובמבר – מיילי סיירוס, שחקנית וזמרת אמריקאית
1 בינואר – גרייס הופר, מתכנתת, מחלוצי המחשוב (נולדה ב-1906)
6 באפריל – אייזק אסימוב, סופר מדע בדיוני אמריקאי (נולד ב-1920)
5 בספטמבר – פריץ לייבר, סופר מדע בדיוני ופנטסיה אמריקאי (נולד ב-1910)
12 בספטמבר – אנתוני פרקינס, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1932)
22 בנובמבר – סטרלינג הולוויי, שחקן אמריקאי (נולד ב-1905)
1991 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 215 שנה מיום היווסדה.
הקונגרס: הקונגרס ה-101 עד 3 בינואר, הקונגרס ה-102
12 בינואר – מלחמת המפרץ - הקונגרס האמריקאי מאשר שימוש בכוח כדי להסיג את עיראק מכווית.
15 בינואר – תום האולטימטום האמריקאי על עיראק, החל מבצע "סופה במדבר" (מלחמת המפרץ).
17 בינואר – מלחמת המפרץ פורצת.
23 בפברואר – כוחות הברית מתחילים את המתקפה הקרקעית במלחמת המפרץ (נכנסים לעיראק מכוון ערב הסעודית).
27 בפברואר – מסתיימת מלחמת המפרץ: ג'ורג' בוש מכריז ש"כווית שוחררה" ומודיע על הפסקת אש
28 בפברואר – סיום מלחמת המפרץ.
11 ביולי – ליקוי חמה מלא נצפה בהוואי.
22 ביולי – המתאגרף מייק טייסון נעצר והואשם באונס באונס מלכת היופי השחורה של ארצות הברית דזירה וושינגטון שלושה ימים קודם לכן באינדיאנפוליס שבמדינת אינדיאנה.
22 ביולי – הרוצח הסדרתי ג'פרי דאהמר נעצר לאחר ששרידים של 11 אנשים נמצאים בדירתו במילווקי ויסקונסין.
24 בספטמבר – להקת נירוונה מוציאה לאור את האלבום Nevermind, שנחשב לאחד האלבומים המצליחים בשנות התשעים.
29 באוקטובר – החללית גלילאו מגיעה לקרבה מרבית לאסטרואיד 951 גאספרה, ובכך הופכת לחללית הראשונה הסוקרת אסטרואיד מקרוב.
7 בנובמבר – רכז קבוצת הלוס אנג'לס לייקרס מג'יק ג'ונסון חשף כי הוא נושא את נגיף ה-HIV, הגורם למחלת האיידס והודיע על פרישתו המיידית מליגת ה-NBA.
25-26 בדצמבר - המלחמה הקרה מסתיימת לאחר שנשיא ברית המועצות מיכאיל גורבצ'וב מתפטר מתפקידו כנשיא הסובייטי וברית המועצות חדלה מלהתקיים.
10 בפברואר – אמה רוברטס, שחקנית אמריקאית
3 באפריל – היילי קיוקו, זמרת-יוצרת ושחקנית אמריקאית
4 באפריל – ג'יימי לין ספירס, שחקנית אמריקאית
7 באפריל – אן-מארי, זמרת בריטית
10 באפריל – אמנדה מישלקה, שחקנית אמריקאית
30 באפריל – טראוויס סקוט, ראפר, זמר, כותב שירים ומפיק מוזיקלי אמריקאי
17 באוגוסט – אוסטין באטלר, שחקן אמריקאי
26 באוגוסט – דילן או'בריאן, שחקן אמריקאי.
18 באוקטובר – טיילר פוסי, שחקן וזמר אמריקאי
26 באוקטובר – אוון גרשקוביץ' עיתונאי
15 בנובמבר – שיילין וודלי, שחקנית אמריקאית
2 בדצמבר – צ'ארלי פות', זמר אמריקאי
30 בינואר – ג'ון ברדין, פיזיקאי אמריקאי, האדם היחיד שזכה בשני פרסי נובל לפיזיקה (נולד ב-1908)
6 בפברואר – סלבדור לוריא, מיקרוביולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נולד ב-1912)
20 באפריל – דון סיגל, במאי קולנוע אמריקאי (נולד ב-1912)
3 במאי – יז'י קושינסקי, סופר פולניאמריקאי יהודי, התאבד (נולד ב-1933)
1 ביולי – מייקל לנדון, שחקן ובמאי יהודי-אמריקאי (נולד ב-1936)
5 ביולי – הווארד נמרוב, משורר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1920)
16 ביולי – רוברט מאדרוואר, צייר אמריקאי מזרם האקספרסיוניזם האבסטרקטי (נולד ב-1915)
3 בספטמבר – פרנק קפרה, במאי סרטים אמריקאי (נולד ב-1897).
24 בספטמבר – דוקטור סוס, סופר אמריקאי (נולד ב-1904)
1992← כל ערכי השנים בברית המועצותאירועים בולטים בעולם ב-1991לוח שנה של שנת 1991
1991 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-74 למהפכת אוקטובר.
המשבר הכלכלי התעמק ותנועות לאומניות ברפובליקות המשיכו בפעילותן.
בסוף השנה ברית המועצות התפרקה והפסיקה להתקיים כמדינה.
נשיא ברית המועצות - מיכאיל גורבצ'וב.
נשיא רוסיה - בוריס ילצין (נבחר לנשיא הראשון של רוסיה ב-26 בדצמבר)
ראש הממשלה - ולנטין פבלוב.
1 בינואר – הנהגת מס בהיקף של 5% על כל מכירת מוצר.
5 בינואר – הכנסת כוחות הנחתים לרפובליקות הבלטיות לצורכי גיוס צבאי.
5 בינואר – פרסום צו המאפשר הקמת משק חקלאי פרטי על אדמות שמושכרות מהמדינה.
6 בינואר – תחילת קרבות בצחינוואלי בין המשטרה הגאורגית לבין הלאומנים המקומיים.
הקרבות נמשכו עד ל-26 בינואר.
11-13 בינואר - פחות משנה לאחר שליטא הכריזה על עצמאותה מברית המועצות, כוחות צבא סובייטים פושטים על וילנה על מנת להחזיר השליטה על הטריטוריה.
במהלך האירוע נהרגו 13 אזרחים ויותר מ-1000 נפצעו.
13 בינואר – בוריס ילצין חתם בטאלין הסכם עם נציגי הרפובליקות הבלטיות בו הצדדים לטביה, ליטא, אסטוניה ורוסיה מכירים בריבונות של הצדדים.
14 בינואר – מינוי של ולנטין פבלוב לראש ממשלת ברית המועצות.
14 בינואר – הקמת התאחדות הארגונים והקהילות היהודיות של אוקראינה.
20 בינואר – יריות בריגה בהם היה מעורב כוח מיוחד של משרד הפנים.
22 בינואר – רפורמה כלכלית - הפסקת שימוש בשטרות של 50 ו-100 רובל.
להחלפת השטרות ניתנו 3 ימים בלבד והיה ניתן להחליף לא יותר מ-1000 רובל לבן אדם.
החלפת סכומים גדולים יותר - היה ניתנה לעשות רק בוועדות מיוחדת תוך מתן הסבר על מקור הכסף.
25 בינואר – פרסום צו על תחילת פעילויות שיטור במרכזי הערים על ידי צבא.
26 בינואר – מיכאיל גורבצ'וב הרחיב את סמכויות משרד הפנים והק.ג.ב במטרה לחזק אותם במלחמה נגד פשעים כלכליים.
28 בינואר – לעיר סמרה הוחזר השם המקורי (במשך עשרות שנים שם העיר היה "קויבישב" לזכר מדינאי סובייטי).
31 בינואר – פתיחת בורסה לניירות ערך בסנקט פטרבורג.
9 בפברואר – 90% מהבוחרים בליטא מצביעים בעד עצמאות המדינה.
12 בפברואר – איסלנד הכירה בעצמאות ליטא.
בפעם הראשונה הכרזת עצמאות של רפובליקה סובייטית קיבלה הכרה ממדינה אחרת.
12 בפברואר – יבגני פרימקוב נפגש עם סדאם חוסיין בבגדאד במטרה למצוא פתרון למשבר סביב כווית.
17 בפברואר – שר החוץ של עיראק הגיע למוסקבה ונפגש עם מיכאיל גורבצ'וב.
19 בפברואר – הנשיא ג'ורג' בוש לא הסכים עם ההצעות של ברית המועצות לפתרון המשבר סביב כווית.
21 בפברואר – רעידת אדמה חזקה בים ברינג.
לא היו נפגעים בנפש למרות העוצמה של 6.7 בסולם ריכטר.
1 במרץ – תחילת שביתות הכורים שנמשכו עד לתחילת מאי.
בין דרישות השובתים גם התפטרות של מיכאיל גורבצ'וב.
3 במרץ – משאל בלטביה ואסטוניה בהקשר לעצמאות.
מעל ל-70% מהמצביעים הצביעו בעד העצמאות.
13 במרץ – הקמת מועצת הביטחון של ברית המועצות.
למתנגדי הרפורמות יש רוב במועצה.
14 במרץ – המנהיג לשעבר של הגרמניה המזרחית אריך הונקר הועבר לברית המועצות כדי למנוע מעצר.
17 במרץ – רפרנדום בהקשר להמשך קיום ברית המועצות.
ב-6 רפובליקות הרפרנדום לא התקיים כלל.
רוב המצביעים היו בעד המשך קיום המדינה תוך ביצוע רפורמות נרחבות בהתאם למתווה של מיכאיל גורבצ'וב.
17 במרץ – קיום הרפרנדום באבחזיה, למרות שבגאורגיה הרפרנדום הוחרם.
27 במרץ – הכנסת כוחות צבא למוסקבה בטענה שצריך להגן על נבחרי העם.
כבר באותו יום הכוחות הוצאו מהעיר.
28 במרץ – הפגנות המוניות במוסקבה בתמיכה בבוריס ילצין.
31 במרץ – בגאורגיה התקיים רפרנדום בנושא עצמאות הרפובליקה.
השתתפו 90% מבעלי זכות בחירה ו-99% מהם הצביעו בעד העצמאות.
2 באפריל – העלאת מחירים במאות אחוזים לשורה רבה של מוצרים.
3 באפריל – קבלת חוק בהקשר לצורת יציאת רפובליקות סובייטית מברית המועצות.
4 באפריל – החובות של הרפובליקות לתקציב המדינה הגיעו ל-36 מיליארד רובל.
9 באפריל – ביום לציון שנתיים מאירועי הדמים בטביליסי, גאורגיה הכריזה על ריבונות ועצמאות.
9 באפריל – תחילת הוצאת הכוחות של הצבא הסובייטי מפולין.
10 באפריל – למרות שב-8 באפריל מיכאיל גורבצ'וב הכריז על איסור זמני לשביתות כ-200 עובדים במינסק הכריזו שביתה חדשה.
16 באפריל – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב ביפן.
למרות המאמצים, הביקור לא הניב תוצאות או הסכמים.
21 באפריל – קבוצת "סויוז" דרשה הכרזת מצב חרום למשך חודשיים.
23 באפריל – שיאו של תהליך "נובואוגריובו" - חתימת הסכם חדש בין הרפובליקות.
על ההסכם חתמו 9 רפובליקות בלבד.
25 באפריל – במהלך ישיבה של הוועד המרכזי של המפלגה ולאור הביקורת הקשה, מיכאיל גורבצ'וב הציע להתפטר מהתפקיד.
27 באפריל – תחילת פעילות הרכבת התחתית של יקטרינבורג.
30 באפריל – תחילת פעילות מסיבית של הצבא הסובייטי בחבל נגורנו קרבאך.
המבצע כלל גם גירוש האוכלוסייה הארמנית מהאזור.
המבצע לא הצליח להשיג את מטרותיו והופסק באוגוסט.
10 במאי – שר החוץ אלכסנדר בסמרטניך הגיע לביקור בישראל.
13 במאי – תחילת שידורים של הטלוויזיה של רוסיה - הערוץ כלל ארצי השני.
6 במאי – מכרות פחם בסיביר הועברו לשליטת שלטונות רוסיה (במקום שלטונות ברית המועצות) וזה אפשר להפסיק את השביתה שנמשכה חודשיים.
7 במאי – פרסום מאמר בשם "אדריכל ליד ההריסות" של גנאדי זיוגאנוב.
במאמר נמתחה ביקורת קשה על הנהגת המדינה שזנחה את האידיאלים הקומוניסטיים.
16 במאי – חתימת הסכם על הסדרת הגבול עם סין.
18 במאי – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-12. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-10 באוקטובר.
20 במאי – אישור חוק בהקשר ליציאת אזרחי ברית המועצות מחוץ לגבולות המדינה.
בהתאם לחוק אושרה יציאה חופשית.
22 במאי – אישור חוק של תקופת כהונה לנשיא (5 שנים) וביצוע בחירתו בבחירות חופשיות.
22 במאי – כוחות מיוחדים של משרד הפנים הסובייטי תקפו תחנות גבול של לטביה וליטא.
23 במאי – שינוי שם של הרפובליקה המולדבית ל"רפובליקת מולדובה".
26 במאי – חללית סויוז TM-11 חזרה לכדור הארץ.
26 במאי – בבחירות חופשיות זוויאד גמסחורדיה נבחר לנשיא גאורגיה.
27 במאי – סיום הוצאת כוחות צבא מצ'כוסלובקיה.
7 ביוני – הסובייט העליון של אוקראינה קיבל החלטה על כך שכל מפעלי התעשייה בשטח הרפובליקה עברו לשליטת השלטון האוקראיני.
8 ביוני – אספת העם הצ'צ'ני החליטה על עצמאות הרפובליקה.
11 ביוני – ארצות הברית נתנה לברית המועצות הלוואה נוספת בהיקף של 1.5 מיליארד דולר לצורכי רכישת מזון.
12 ביוני – בוריס ילצין נבחר לנשיא רוסיה ואלכסנדר רוצקוי לסגן הנשיא.
במקביל, גברייל פופוב נבחר לראש עיריית מוסקבה ואנטולי סובצ'ק לראש עיריית לנינגרד.
12 ביוני – תושבי לנינגרד מחליטים על החזרת שמה לסנקט פטרבורג.
16 ביוני – פתיחת הגבול עם רומניה.
במהלך היום היה ניתן לעבור את הגבול בין רומניה לבין מולדובה ללא ביקורת גבולות.
האירוע נקרא "גשר הפרחים" לאור הפרחים שהושלכו לנהר לאורך הגבול.
17 ביוני – ראשי 9 רפובליקות חתמו פעם נוספת על הסכם חדש.
19 ביוני – בוריס ילצין המכהן כנשיא רוסיה הגיע לביקור בארצות הברית ונאם בקונגרס.
1 ביולי – ברית ורשה מפורקת באופן רשמי.
1 ביולי – סיום הוצאת הכוחות של הצבא הסובייטי מהונגריה.
1 ביולי – תחילת רישום מובטלים ופתיחת לשכת עבודה בערים הגדולות.
4 ביולי – הגעת משלחת מאלבניה למוסקבה - לאחר ניתוק יחסים שנמשך משנת 1961.
6 ביולי – תחילת משחקי עמי ברית המועצות במוסקבה.
17 ביולי – במהלך ביקור בלונדון מיכאיל גורבצ'וב ביקש עזרה כלכלית דחופה.
23 ביולי – פרסום מאמר "מילה אל העם" בחתימת מספר סופרים ופוליטיקאים.
כל חותמי המאמר בהמשך תמכו בהפיכה שלטונית שבוצעה באוגוסט.
25 ביולי – בישיבת הוועד המרכזי של המפלגה מיכאיל גורבצ'וב נאם בתמיכה לרפורמות ומעבר לכלכלת שוק.
29 ביולי – רוסיה בראשות בוריס ילצין הכירה בעצמאות של ליטא.
29 ביולי – ביקור של הנשיא ג'ורג' בוש במוסקבה.
31 ביולי – חתימת על הסכם START I לפירוק מנשק אסטרטגי עם ארצות הברית.
בהתאם להסכם זה כ-30% מהנשק פורק.
1 באוגוסט – במהלך ביקורו בקייב, ג'ורג' בוש ביקש סבלנות בנושא העצמאות מהרפובליקות הסובייטיות.
6 באוגוסט – במסגרת אימוני הצי בוצע שיגור של 16 טילים בליסטיים מצוללת אחת.
עד היום לא בוצע שיגור בגודל דומה בפעם השנייה.
19 באוגוסט – במהלך חופשת מיכאיל גורבצ'וב במוסקבה בוצעה הפיכה שלטונית - הפוטש של אוגוסט.
הוקמה ועדה מיוחדת בראשות סגן הנשיא גנדי יאנייב.
הוכרז שמיכאיל גורבצ'וב חולה ולא יכול למלא את תפקידו.
בוריס ילצין הועמד בראש המתנגדים להפיכה שלטונית.
20 באוגוסט – אסטוניה הכריזה על עצמאותה.
20 באוגוסט – תחילת הפגנות המוניות במוסקבה נגד ההפיכה השלטונית.
21 באוגוסט – בוריס ילצין הכריז על כישלון ההפיכה השלטונית.
21 באוגוסט – לטביה הכריזה על עצמאותה.
23 באוגוסט – מיכאיל גורבצ'וב חזר למוסקבה.
24 באוגוסט – מיכאיל גורבצ'וב התפטר מתפקיד המזכיר הכללי של המפלגה הקומוניסטית.
24 באוגוסט – פיזור הממשלה והקמת ועדה אופרטיבית לניהול המשק
24 באוגוסט – אוקראינה הכריזה על עצמאותה.
25 באוגוסט – בלארוס הכריזה על עצמאותה.
25 באוגוסט – העצמאות של הרפובליקות הבלטיות קיבלה הכרה על ידי 12 מדינות.
25 באוגוסט – רוסיה הכריזה על שינוי דגל - דגל רוסיה.
25 באוגוסט – אזור טרנסניסטריה הכריז על עצמאותו.
27 באוגוסט – מולדובה הכריזה על עצמאותה.
28 באוגוסט – שלטונות רוסיה הכריזו על קבלת שליטה על הבנק המרכזי של ברית המועצות.
29 באוגוסט – פעילות של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות הוכרזה כבלתי חוקית.
30 באוגוסט – אזרבייג'ן הכריזה על עצמאותה.
31 באוגוסט – קירגיזסטן ואוזבקיסטן הכריזו על עצמאותן.
2 בספטמבר – שלטונות נגורנו קרבאך הכריזו על הקמת רפובליקה עצמאית.
2 בספטמבר – ארצות הברית הכריזה על הכרה בעצמאות של ליטא, לטביה ואסטוניה.
2 בספטמבר – סוכם על אי-הקמת ממשלה חדשה עד לאישור שינויים בחוקה.
6 בספטמבר – הקמת מועצת המדינה שצפויה להיות הגוף העליון בתקופת מעבר.
6 בספטמבר – מועצת המדינה הכריזה על הכרה בעצמאות הרפובליקות הבלטיות.
6 בספטמבר – הלאומנים הצ'צ'נים פיזרו את מוסדות השלטון המקומי ולמעשה השתלטו על הרפובליקה.
6 בספטמבר – לעיר סנקט פטרבורג הוחזר השם הישן.
9 בספטמבר – טג'יקיסטן הכריזה על עצמאותה.
9 בספטמבר – תחילת פעילות של מפעיל סלולרי ראשון - דלטה טלקום בסנקט פטרבורג.
18 בספטמבר – לאחר פירוק הק.ג.ב.
ובעקבות פירוק ברית המועצות מוקמת סוכנות הביון הרוסית סו"ר.
20 בספטמבר – הקמת ועדה לניהול קשרים כלכליים בין הרפובליקות.
21 בספטמבר – ארמניה הכריזה על עצמאותה.
23 בספטמבר – לעיר יקטרינבורג הוחזר השם המקורי (במקום "סברדלובסק").
28 בספטמבר – ועידת הקומסומול הכריזה על פיזור הארגון.
1 באוקטובר – מפגש של ראשי 12 רפובליקות באלמאטי.
חתימת הסכם לשיתוף פעולה כלכלי.
1 באוקטובר – בהתאם להחלטת הסובייט העליון של רוסיה, הרפובליקה צצ'נו-אינגושית חולקה ל-2 רפובליקות אך החלטה על הגבולות החדשים לא התקבלה.
2 באוקטובר – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-13. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-25 במרץ 1992.
13 באוקטובר – לאור האינפלציה במדינה, הוצאו לשימוש שטרות של 200, 500 ו-1000 רובל.
18 באוקטובר – אזרבייג'ן הכריזה על עצמאותה.
18 באוקטובר – חידוש יחסים דיפלומטיים עם ישראל.
22 באוקטובר – הק.ג.ב פוזר ובמקומו הוקמה "ועדת ביטחון בין-רפובליקנית" בראשות ואדים בקטין.
27 באוקטובר – טורקמניסטן הכריזה על עצמאותה.
27 באוקטובר – בבחירת שהתקיימו בצ'צ'ניה, ג'וחר דודייב נבחר לנשיא.
6 בנובמבר – בוריס ילצין הקים ממשלה חדשה ברוסיה, יגור גאידר מונה לסגנו.
6 בנובמבר – בוריס ילצין חתם על צו האוסר פעילות של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות והמפלגה הקומוניסטית של רוסיה.
7 בנובמבר – ביום מהפכת אוקטובר במוסקבה נערכות הפגנות של תומכי ומתנגדי הקומוניסטים.
9 בנובמבר – שלושה מחבלים (שאמיל בסאייב, סעיד עלי סאטוייב, לום עלי צ'צ'אייב) חטפו 178 איש כבני ערובה ממטוס נוסעים טופולב Tu-154 מנמל התעופה של עיירת הנופש מינרלני וודי, פעולה זו הובעה כמחאה נגד הטלת מצב החירום על השלטון הצ'צ'ני-אינגושטי.
המטוס נחטף לטורקיה שם שוחררו בני הערובה, המחבלים כינסו מסיבת עיתונאים שבמהלכה דרשו מהכוחות הפדרליים הרוסיים, שלא לפלוש לצ'צ'ניה, לאחר מכן הרשויות הטורקיות הרשו למחבלים לשוב לצ'צ'ניה.
15 בנובמבר – בוריס ילצין חתם על מספר צווים בדרך לכלכלת שוק.
18 בנובמבר – הקמת תאגיד לוקאויל.
20 בנובמבר – במהלך קרבות בנגורנו קרבאך הופל מסוק עם 18 חברי משלחת בינלאומית.
27 בנובמבר – פרסום גרסה חמישית ואחרונה של הסכם בין הרפובליקות.
1 בדצמבר – רפרנדום באוקראינה בהקשר לעצמאות.
רוב המצביעים הצביעו בעד עצמאות מברית המועצות.
8 בדצמבר – חתימת הסכם על הקמת חבר המדינות העצמאיות.
10 בדצמבר – במהלך הרפרנדום בנגורנו קרבאך 99% מהתושבים הצביעו בעד העצמאות.
10 בדצמבר – אוקראינה ובלארוס אישרו את חתימתן על הסכם חדש של ברית המדינות.
12 בדצמבר – הסובייט העליון של רוסיה ביטל הסכם ברית משנת 1922 ואישר הסכם ברית חדש.
14 בדצמבר – הקמת מפלגת הקומוניסטים הרוסית (על בסיס חברי המפלגה הסובייטית שפעילותה נאסר).
16 בדצמבר – קזחסטן הכריזה על עצמאותה.
17 בדצמבר – במפגש בין מיכאיל גורבצ'וב לבין בוריס ילצין סוכם על סיום קיום ברית המועצות עד סוף השנה.
21 בדצמבר – מפגש ראשי הרפובליקות באלמאטי וחתימה על הסכם חדש.
23 בדצמבר – נציג רוסיה קיבל מקום של נציג ברית המועצות במועצת הביטחון.
24 בדצמבר – מיכאיל גורבצ'וב העביר לבוריס ילצין שליטה על הנשק הגרעיני של ברית המועצות.
25 בדצמבר – מיכאיל גורבצ'וב הכריז על סיום תפקידו כנשיא המדינה.
על ארמון הקרמלין הגדול הונף דגל רוסיה.
25 בדצמבר – הקמת חברה לשידורי רדיו וטלוויזיה הכלל רוסית "אוסטנקינו" על בסיס חברה סובייטית.
26 בדצמבר – המלחמה הקרה מסתיימת כאשר בישיבה אחרונה של הסובייט העליון הוכרז על סגירת המוסד ובכך למעשה ברית המועצות התפרקה באופן רשמי.
28 בדצמבר – בוריס ילצין הכריז על אפשרות לבעלות פרטית על הקרקע.
29 בדצמבר – בוריס ילצין הכריז על הצורך בצבא חזק למדינה ועל הצורך להימנע מהתדרדרות למצב ביוגוסלביה שהתדרדרה למלחמת אזרחים במהלך פירוקה.
30 בדצמבר – מפגש ראשי הרפובליקות שהכריזו על חברות בחבר המדינות העצמאיות במינסק.
30 בדצמבר – סוכם על הקמת פיקוד משותף על הנשק הגרעיני בין המדינות המרכיבות את הברית של מדינות עצמאיות.
נפתח מוזיאון לזכר אנדריי סחרוב בדירה בה התגורר במהלך גירושו לניז'ני נובגורוד.
לאור החלשות השלטון המרכזי והופעת שכבה של המתעשרים ("הרוסים החדשים") עולה גל פשיעה שהמשטרה לא מסוגלת להתמודד איתו ברמה שהייתה בעבר.
במוסקבה נפתח תיאטרון של רומן וויקטיוק, אחד התיאטרונים המפורסמים בעיר.
הקמת חברת לוקאויל, יצרנית הנפט הגדולה ברוסיה
סרט השנה: "נבסה אובטובניה" (של אלדר ריאזנוב)
עבור שנת 1991 הזוכים היו:
עבור הסרט: "נבסה אובטובניה" (של אלדר ריאזנוב)
עבור תפקיד גברי בסרט: אולג ינקובסקי
עבור תפקיד נשי בסרט: אינה צ'וריקובה
19 במרץ – אלכסנדר קוקורין, כדורגלן
1 באפריל – רינה זליוניה, שחקנית סובייטית, (נולדה ב-1902).
25 ביולי – לזר קגנוביץ', פוליטיקאי סובייטי, (נולד ב-1893)
8 באוגוסט – איוואן קוז'דוב, טייס קרב סובייטי (נולד ב-1920)
22 באוגוסט – בוריס פוגו, מדינאי סובייטי, שר הפנים, התאבד בעקבות כישלון ניסיון להפיכה (נולד ב-1937)
24 באוגוסט – סרגיי אחרומייב מרשל ברית המועצות (נולד ב-1923)
26 בספטמבר – גאורגי מרקוב, סופר סובייטי (נולד ב-1957)
6 באוקטובר – איגור טלקוב, זמר סובייטי, נרצח (נולד ב-1925)
12 באוקטובר – ארקדי סטרוגצקי, סופר סובייטי (נולד ב-1925)
6 בנובמבר – וניאמין אלכסנדרוב, ספורטאי סובייטי (נולד ב-1937)
1992 ברוסיה הייתה השנה הראשונה להקמת המדינה לאחר פירוק ברית המועצות.
כתוצאה מרפורמה כלכלית נרחבת, ביטול בקרת על מחירי הסחורות רמת האינפלציה בשנה הייתה כ-2600%.
נשיא רוסיה - בוריס ילצין
ראש הממשלה - בוריס ילצין (עד ל-15 ביוני), יגור גאידר (מינוי זמני עד ל-15 בדצמבר), ויקטור צ'רנומירדין (מ-15 בדצמבר)
יושב ראש הפרלמנט - רוסלאן חסבולטוב
1 בינואר - ביטול בקרה מרכזית על המחירים לרוב המוצרים.
12 בינואר – רוסיה ואוקראינה הגיעו להסכמה על חלוקת הצי של ברית המועצות בים השחור.
19 בינואר – הכרזה על מעבר לשעון קיץ.
22 בינואר – כינון פרמיית המדינה עבור הישגים במדע ותרבות.
26 בינואר – בוריס ילצין מכריז שרוסיה תפסיק לכוון טילים בליסטיים לעבר ערי ארצות הברית ובנות בריתה.
בתמורה נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש מכריז כי ארצות הברית ובנות בריתה יפסיקו לכוון טילים בליסטיים לעבר רוסיה והמדינות הקומוניסטיות הנותרות.
29 בינואר – בוריס ילצין חתם על צו בהקשר לחופש המסחר.
1 בפברואר – חתימת הצהרה עם ארצות הברית על סיום המלחמה הקרה.
7 בפברואר – במשחקי החורף האולימפיים ספורטאי רוסיה השתתפו במסגרת נבחרת חבר המדינות וקבוצה זו הגיעה למקום השני במניין זכיות המדליות.
23 בפברואר – במהלך הפגנה של מתנגדי הרפורמות של הממשלה במוסקבה הופעל כוח צבאי רב.
25 בפברואר – הוקמה סוכנות החלל הפדרלית של רוסיה.
29 בפברואר – ביטול מונופול המדינה על מכירת משקאות חריפים.
3 במרץ – יחידות של צבא רוסיה החלו לעזוב את שטח ליטא.
3 במרץ – תאונת רכבת נוסעים מוסקבה-ריגה.
בעקבות התאונה נהרגו מעל 40 אנשים ו-22 נפצעו.
3 במרץ – מנהיג צ'צ'ניה ג'וחר דודייב הכריז שיתחיל משא ומתן עם רוסיה רק אם רוסיה תכיר בעצמאות הרפובליקה המורדת.
8 במרץ – בהתאם להחלטת הממשלה, כוח צבאי רוסי בהיקף של 800 חיילים נכנס ליוגוסלביה כחלק של כוח בינלאומי לשמירת השלום באזור.
12 במרץ – פרלמנט צ'צ'ניה הכריז על עצמאות הרפובליקה.
17 במרץ – שיגור חללית מאוישת מדגם סויוז TM-14. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-19 במרץ.
20 במרץ – כינון תואר גיבור רוסיה.
21 במרץ – בטטרסטן התקיים רפרנדום בהקשר לריבונות.
62% מהמצביעים הצביעו בער הריבונות.
23 במרץ – בליסבון נחתם הסכם בין ארצות הברית, רוסיה, אוקראינה וקזחסטן על המשך יישום הסכם להגבלת נשק אסטרטגי שנחתם עם ברית המועצות.
31 במרץ – נציגי 89 ישויות חתמו על הסכם הקמת הפדרציה הרוסית.
6 באפריל – פתיחת הכינוס ה-6 של נציגי העם.
בכינוס נמתחה ביקורת קשה על רפורמות כלכליות של הממשלה.
13 באפריל – בעקבות ביקורת על המדינות הכלכלית, ראש הממשלה יגור גאידר הודיע על התפטרות.
15 באפריל – הכינוס של נציגי העם קיבל החלטה על תמיכה ברפורמות כלכליות, אך גם הממשלה נאלצה להודיע על קבלת חלק מהתביעות.
5 במאי – שלטונות קרים הודיעו על ניתוק מאוקראינה וצירוף לרוסיה.
ההודעה בוטלה לאחר 5 ימים.
15 במאי – בטשקנט נחתם הסכם על ביטחון הדדי של מדינות חבר המדינות.
4 ביוני – הקמת אינגושטיה כרפובליקה בתוך רוסיה אך בצו הקמה לא הוגדרו גבולות.
10 ביוני – למעשה ללא התנגדות לאומנים צ'צ'נים משתלטים על בסיסי צבא בשטח הרפובליקה תוך קבלת ציוד צבאי רב.
13 ביוני – שינויים בהרכב הממשלה.
ויקטור צ'רנומירדין נכנס כשר לענייני הדלק.
22 ביוני – מדענים קובעים כי שלדים שהתגלו במהלך 1991 ביקטרינבורג הם של הצאר ניקולאי השני ואשתו אלכסנדרה.
24 ביוני – בעיר סוצ'י נחתם הסכם בין בוריס ילצין לבין זוויאד גמסחורדיה שבעקבותיו הופסקו קרבות בדרום אוסטיה.
16 ביולי – פרסום צו על חנינה למעמד הקוזקים.
17 ביולי – שינויים בהנהלת הבנק המרכזי של רוסיה.
היו"ר החדש, ויקטור גרשצ'נקו אינו בין התומכים של מדיניות הכלכלית של יגור גאידר.
18 ביולי – תחילת פסטיבל הזמר "סלביאנסקי באזאר" בויטבסק.
עם הזמן הפסטיבל התפתח לאירוע משמעותי בזמר רוסיה וחבר המדינות.
24 ביולי – בהתאם להסכם שנחתם ב-24 ביוני כח צבאי רוסי נכנס לדרום אוסטיה ומהווה חלק של כוח לשמירת השלום.
25 ביולי – במשחקי אולימפיאדת ברצלונה (1992) ספורטאי רוסיה השתתפו כחלק של נבחרת חבר המדינות והגיעו למקום הראשון במניין זכיות במדליות.
27 ביולי – שיגור חללית מאוישת מדגם סויוז TM-15. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-29 ביולי.
14 באוגוסט – פרסום צו על תחילת ההפרטה וחלוקת וואוצ'רים לאזרחים.
27 באוגוסט – תאונה אווירית בה היה מעורב מטוס מדגם טופולב Tu-134 שהיה בטיסה מסחרית רגילה.
כל 84 נוסעים וצוות המטוס נהרגו.
29 באוגוסט – התערבות צבאית של רוסיה במשבר בטרנסניסטריה.
יחידות צבאיות של רוסיה השתתפו בקרבות להפרדת הכוחות היריבים
22 בספטמבר – בעקבות התקפות על יחידות של הצבא הרוסי המוצבות בטג'יקיסטן במהלך מלחמת האזרחים במדינה, סוכם על תגבור הכוח הצבאי המוצב.
7 באוקטובר – בהתאם לצו נשיאותי החלה הקמת קרנות להשקעות על בסיס וואצ'רים.
14 באוקטובר – אנדריי צ'יקטילו, הרוצח סדרתי הקניבל והפדופיל המפורסם ביותר בתולדות ברית המועצות, נמצא אשם ברציחתם של 53 נשים וילדים בין השנים 1978–1990. כמו כן הורשע במעשים מגונים בקטינים שלא רצח.
צ'יקטילו הוצא להורג בשנת 1994.
20 באוקטובר – הקמת חברת "AOOT-MMM" - תרמית פירמידה הגדולה ברוסיה.
30 באוקטובר – תחילת קרבות בין אינגושים לבין אוסטינים במספר כפרים באזור בגבול.
10 בנובמבר – ג'וחר דודייב הכיר על מצב חרום ברפובליקה לאור שמעות על כך שצבא רוסיה התכונן להיכנס לשטחה.
2 בנובמבר – הכרזת מצב חרום באינגושטיה וצפון אוסטיה.
בעקבות הקרבות נהרגו כ-600 אנשים ו-64 אלף אינגושים עזבו את מקום מגוריהם ועברו לשטח אינגושטיה.
1 בדצמבר – תחילת ישיבות של כינוס נציגי העם ה-7.
9 בדצמבר – כינוס נציגי העם לא אישר מועמדות של יגור גאידר לתפקיד ראש הממשלה.
10 בדצמבר – בוריס ילצין הציע רפרנדום בנושא החוקה וניסה לגרום לשבר בכינוס תוך שכל תומכיו עזבו את הכינוס.
12 בדצמבר – לאחר משא ומתן בין הנשיא בוריס ילצין לבין יו"ר הכינוס רוסלאן חסבולטוב סוכם על ארגון רפרנדום בנושא החוקה באפריל 1993.
14 בדצמבר – ויקטור צ'רנומירדין מונה לראש הממשלה לאחר הצעות רב-שלביות בכינוס נציגי עם.
בית המשפט החוקתי דן בנושא חוקתיות צו של בוריס ילצין על פיזור המפלגה הקומוניסטית והחליט שצו היה בניגוד לחוקה.
פתיחת בורסה לניירות ערך במוסקבה.
הקמת אווראז, אחד מיצרני הפלדה הגדולים בעולם.
הקמת חברת אלרוסה חברת כריית יהלומים הגדולה בעולם.
עבור הסרט: "אנקור ועוד אנקור" (של פיוטר טודורובסקי)
עבור תפקיד גברי בסרט: אודג'ולי בורדולי
עבור תפקיד נשי בסרט: טטיאנה וסילייבה
18 בינואר – אלכסנדר אלמטוב, שחקן הוקי קרח סובייטי (ב-1940)
4 במרץ – יבגני יבסטיגנייב שחקן סובייטי,(נולד ב-1926).
7 במרץ – אסף מסרר, במאי בלט סובייטי, (נולד ב-1903)
8 במרץ – סרגיי אוברזצוב, במאי תיאטרון סובייטי (נולד ב-1901)
25 במאי – ויקטור גרישין, מדינאי סובייטי (נולד ב-1914)
28 ביוני – מיכאל טל שחמטאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1936)
16 ביולי – טטיאנה פלטצר, שחקנית סובייטית (נולדה ב-1903)
24 ביולי – גבריל איליזרוב, רופא סובייטי (נולד ב-1920)
1993 ברוסיה הייתה השנה השנייה להקמת המדינה לאחר פירוק ברית המועצות.
בשנה זו הגיע לשיאו המשבר החוקתי שהסתיים בפיזור הפרלמנט ואימוץ חוקה חדשה.
נשיא רוסיה – בוריס ילצין
ראש הממשלה – ויקטור צ'רנומירדין
יושב ראש הפרלמנט – רוסלאן חסבולטוב (עד ל-4 באוקטובר)
3 בינואר – חתימת הסכם על צמצום נשק התקפי אסטרטגי בין ארצות הברית לבין רוסיה.
24 בינואר – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-16. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-22 ביולי.
13 בפברואר – ועידת הקמה של המפלגה הקומוניסטית של רוסיה.
17 בפברואר – הקמת תאגיד גזפרום.
19 בפברואר – פרסום תוכנית למלחמה בשחיתות של סגן הנשיא אלכסנדר רוצקוי
12 במרץ – כינוס נציגי העם ביטל את הנחיית הנשיא בהקשר לייצוב המשטר.
20 במרץ – בוריס ילצין הודיע בשידור טלוויזיה על חתימת צו בהקשר לביטול החוקה ותחילת "שיטת שלטון חדשה".
23 במרץ – בית המשפט לחוקה קיבל החלטה על אי-חוקיות של פעילות הנשיא בהקשר לביטול החוקה.
26 במרץ – כינוס חרום של כינוס נציגי העם.
28 במרץ – כינוס נציגי העם לא קיבל החלטה על הדחת הנשיא (לא היה רוב להצעת החלטה).
29 במרץ – כינוס נציגי העם הכריז על ביצוע רפרנדום ב-25 באפריל.
16 באפריל – סגן הנשיא אלכסנדר רוצקוי הודיע שבידיו 11 מזוודות עם חומר מפליל נגד ראשי הממשל הקשורים לפשע מאורגן ושחיתות.
17 באפריל – ג'וחר דודייב פיזר את הפרלמנט של צ'צ'ניה, משרד הפנים ובית המשפט לחוקה.
21 באפריל – קבלת החלטה על צורת הרפרנדום.
25 באפריל – ברפרנדום שהתקיים, בוריס ילצין קיבל תשובות חיוביות לכל השאילות.
29 באפריל – הקמת ועדה פרלמנטרית לחקר השחיתות במדינה.
30 באפריל – פרסום נוסח ראשוני של החוקה החדשה.
4 ביוני – כוחות בפיקוד שאמיל באסייב השתלטו על מוסדות השלטון בצ'צ'ניה ולחוקה נכנסו שינויים שהפכו את ג'וחר דודייב לשליט בעל סמכויות נרחבות.
5 ביוני – תחילת ישיבות של ועידת החוקה שהייתה צריכה להכין את החוקה החדשה.
16 ביוני – אלכסנדר רוצקוי מאיים בהעברת חומר מפליל שאסף לפרקליטות.
1 ביולי – מחוז סברדלובסק מכריז את עצמו רפובליקה במסגרת רוסיה.
מטרת ההכרזה הייתה לקבל עצמאות מוגדלת בחלוקת התקציבים.
1 ביולי – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-17. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-14 ביולי 1994.
13 ביולי – קרב בין משמר הגבול הרוסי לבין מסיגי הגבול בטג'יקיסטן.
23 ביולי – בעקבות הפרסומים של אלכסנדר רוצקוי הוחלט על הסרת חסינות מוולדימיר שומייקו, מהמקורבים לנשיא בוריס ילצין ופתיחת תיק חקירה נגדו.
בסופו של דבר התיק נסגר ללא אישום.
26 ביולי – רפורמה מונטרית ברוסיה.
לאזרחי המדינה היה ניתן להחליף לא יותר מ-100 אלף רובל (כ-100 דולר).
6 באוגוסט – במסיבת עיתונאים על רפורמה מונטרית, ראש הממשלה ויקטור צ'רנומירדין מציין "רצינו כמה שיותר טוב, יצאה כרגיל".
1 בספטמבר – סגן הנשיא אלכסנדר רוצקוי פוטר.
3 בספטמבר – פניות לבית המשפט חוקה בהקשר לחוקיות פיטורי סגן הנשיא.
21 בספטמבר – בוריס ילצין חתם על צו הפסקת פעילות הסובייט העליון של רוסיה וקיום בחירות חדשות בחודש דצמבר.
22 בספטמבר – בית המשפט לחוקה החליט שפעילות הנשיא אינה חוקית וסמכויותיו צריכות לעבור לאלכסנדר רוצקוי.
23 בספטמבר – כינוס חרום של ועידת נציגי העם.
הוועידה החליטה שפעילויות הנשיא אינם חוקיות וכל הסמכויות צריכות לעבור לאלכסנדר רוצקוי.
25 בספטמבר – מחבל פרץ לגן ילדים באומסק, חטף 6 איש כבני ערובה, ביניהם ארבעה ילדים ודרש סכום כסף גדול, רובה אוטומטי ומטוס לטיסה מחוץ למדינה.
הוא איים כי אם לא תתמלאנה דרישותיו הוא יפוצץ את גן הילדים על יושביו.
בעת השתלטות כוחות ספצנאז המחבל נהרג, הפצצה נוטרלה וכל בני הערובה חולצו.
3 באוקטובר – תומכי אלכסנדר רוצקוי מנסים לכבוש את מרכז הטלוויזיה של מוסקבה.
3–4 באוקטובר – לפי הוראת בוריס ילצין כוח צבאי נכנס למוסקבה ומשתלט על בניין הפרלמנט ופיזר אותו.
מנהיגי הסובייט העליון המורד נעצרו – סיום השלב המזוין של המשבר החוקתי ברוסיה.
5 באוקטובר – פיזור עיריית מוסקבה ופיטורין של מספר ראשי מחוזות שתמכו באלכסנדר רוצקוי.
5 באוקטובר – פרסום "מכתב 42" – פניית תמיכה של אנשי ציבור לנשיא בוריס ילצין
7 באוקטובר – בוריס ילצין פרסם צו על עקרונות המשטר החדש.
יו"ר בית המשפט לחוקה ויקטור זורקין מתפטר.
7 באוקטובר – "עמדה מס' 1" הועברה ממאוזולאום של לנין לקבר החייל האלמוני.
9 באוקטובר – בוריס ילצין פרסם צו על הפסקת פעילות של מוסדות השלטון בכל הדרגות.
10 באוקטובר – תחילת שידורים של ערוץ NTV.
11 באוקטובר – בוריס ילצין הכריז על בחירות חדשות.
15 באוקטובר – פרסום החלטה על כך שההצבעה בהקשר לחוקה חדשה תתקיים ב-12 בדצמבר.
22 באוקטובר – פרסום צו נשיאותי על ארגון חדש של השלטון המקומי.
9 בנובמבר – בוריס ילצין פרסם צו על ביטול "רפובליקת אורל" ופיטורי המושל המקומי.
12 בדצמבר – הבחירות הפרלמנטריות ברוסיה 1993 ואשרור החוקה החדשה.
16 בדצמבר – יחידות מזוינות שהתנגדו לשלטון של ג'וחר דודייב בצ'צ'ניה ניסו לבצע הפיכה שלטונית אך ללא הצלחה.
23 בדצמבר – חטיפת 24 ילדים בעיר רוסטוב על דון.
החוטפים קיבלו כופר וטסו במסוק לכיוון צ'צ'ניה.
בסופו של דבר נעצרו ונשפטו לתקופות מאסר ארוכות.
24 בדצמבר – פרסום מספר צווים להתאמת חוקי המדינה עם החוקה החדשה.
דצמבר – הקמת "ועד זמני של צ'צ'ניה" שנתמך על ידי שלטונות רוסיה והיה אופוזיציה צ'צ'נית נגד השלטון של ג'וחר דודייב.
לאור החלשות השלטון המרכזי והופעת שכבה של המתעשרים ("הרוסים החדשים") עלה גל פשיעה שהמשטרה לא הצליחה להתמודד איתו בצורה יעילה.
במהלך השנה התעצמה פעילות עצמאית בצ'צ'ניה ומעשית הפסיקה העברת כספי המיסים מצ'צ'ניה לרוסיה.
הלך והתעצם הלחץ על אוכלוסייה ממוצא רוסי בצ'צ'ניה מטרה לאלץ אותם לעזוב.
הקמת סיעת "הבחירה של רוסיה" איחוד מספר מפלגות במסגרת בחירות לדומה הראשונה.
סיום הקמה מחדש של קתדרלת קאזאן (מוסקבה).
התקיימה עד לשנת 2009 כאשר התאחדה עם רוסיה המאוחדת.
חברת נפט וגז מהגדולה ברוסיה.
חברת נפט וגז שהייתה בבעלות של מיכאיל חודורקובסקי.
הקמת חברת רוסטלקום חברת תקשורת רוסית.
במהלך השנה ב-12 ישויות המרכיבות את המדינה התקיימו בחירות לנשיא או מושל.
תחילת ייצור מכוניות מדגם Lada Niva.
עבור שנת 1993 הזוכים היו:
עבור הסרט: "מקרוב" (של ויקטור חוטיננקו)
עבור תפקיד גברי בסרט: סרגיי מקובצקי
עבור תפקיד נשי בסרט: מרינה ניילובה
6 בינואר – רודולף נורייב רקדן סובייטי שערק למערב (נולד ב-1939).
10 במרץ – פיוטר סטרוסטין, כדורגלן סובייטי (נולד ב-1910)
28 אוקטובר – גרש (גרישה) רוזנבלום (נרצח על ידי עבריני רכוש – עמד לעלות לארץ) מהנדס ראשי במערכת הביטחונית.
בעל עשרות פטנטים בתחום גלי הרדיו.
19 בנובמבר – לאוניד גאידאי, במאי סובייטי (נולד ב-1923)
בג'ירו ד'איטליה ניצח פרנקו קוצ'יולו ()
בטור דה פראנס ניצח מיגל אינדוראין () בפעם הראשונה
בוואלטה אספניה ניצח מלכיור מאורי ()
אליפות העולם באתלטיקה נערכה בין 23 באוגוסט ל-1 בספטמבר בטוקיו שביפן.
ארצות הברית () זכתה לראשונה במקום הראשון עם 10 מדליות זהב ו-26 מדליות בסך הכל.
ברית המועצות () שדורגה שנייה עם 9 מדליות זהב אך צברה את מרב המדליות, עם 29 מדליות בסך הכל.
באליפות זו נקבעו 3 שיאי עולם חדשים:
קרל לואיס () שבר את שיא העולם בריצת 100 מטר
נבחרת ארצות הברית () שברה את שיא העולם בריצת שליחים 4x100 מטר
מייק פאוול () שבר את שיא העולם הוותיק של בוב בימון מאולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968) בקפיצה לרוחק.
אליפות העולם בג'ודו נערכה בברצלונה שבספרד.
יפן זכתה ב-4 מדליות זהב (11 בסה"כ), גרמניה ב-3 מדליות זהב (5 בסה"כ), קוריאה הדרומית זכתה ב-2 מדליות זהב (5 בסה"כ).
יעל ארד זכתה במדליית ארד.
יחידות - קריסטי ימאגוצ'י ()
זוגות - נטליה מישקוטנוק וארתור דמיטרייב ()
ריקוד זוגות - איזבל דושנה ופול דושנה ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - בוריס בקר ()
אליפות וימבלדון - מיכאל שטיך ()
נבחרת צרפת () זכתה בגביע לאחר ניצחון 1-3 על נבחרת ארצות הברית ().
הכוכב האדום בלגרד () זוכה בתואר לאחר ניצחון על קולו-קולו () 3-0.
הכוכב האדום בלגרד () זכתה בגביע לאחר ניצחון בגמר על אולימפיק מרסיי () בפנדלים.
מנצ'סטר יונייטד () זוכה בתואר בפעם הראשונה והיחידה, לאחר ניצחון על ברצלונה () בתוצאה 1-2.
אינטר מילאנו () זוכה בתואר, לאחר ניצחון על רומא () 0-3 במפגש הכפול.
קולו-קולו () זוכה בגביע ליברטדורס.
ולס סארספילד () זוכה בתואר בפעם הראשונה והיחידה, לאחר ניצחון על קרוזיירו 3-0 במפגש הכפול.
אולימפיה () מוכרזת כזוכה בגביע רקופה סודאמריקנה לאחר שזכתה אשתקד הן בגביע ליברטדורס והן בסופרקופה סודאמריקנה.
משוחק לראשונה והנבחרת המארחת () זוכה בגביע
נבחרת ארצות הברית זכתה בגביע העולם לנשים, לאחר שניצחה בגמר את נורווגיה 1-2.
לותר מתאוס () זכה בתואר
ארסנל זוכה באליפות בפעם ה-10.
טוטנהאם הוטספר זוכה בגביע, לאחר ניצחון על נוטינגהאם פורסט בתוצאה 1-2.
ניואלס אולד בויס זוכה באליפות (עונת 90/91) לאחר ניצחון על בוקה ג'וניורס בגמר בין ראשונות שני הסיבובים.
ריבר פלייט זוכה באליפות (אפרטורה).
סאו פאולו זוכה באליפות בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על סאו פאולו 0-2 במפגש הכפול.
קריסיומה זוכה בגביע בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על גרמיו בזכות שער חוץ 1-1, 0-0 במפגש הכפול.
קייזרסלאוטרן זוכה באליפות בפעם השלישית.
ורדר ברמן זוכה בגביע בפעם השנייה, לאחר ניצחון על פ.צ.
מכבי חיפה זוכה בגביע לאחר ניצחון על הפועל פתח תקווה בתוצאה 1:3.
ברצלונה זוכה באליפות בפעם החמישית ברציפות והעשרים וחמש בסך הכל.
אתלטיקו מדריד זוכה בגביע בפעם השביעי.
אליפות העולם בכדורמים נערכה במסגרת אליפות העולם בשחייה בפרת', אוסטרליה בין 3 בינואר ל-13 בינואר
באליפות העולם בכדורמים לגברים זכתה נבחרת יוגוסלביה ()
באליפות העולם בכדורמים לנשים זכתה נבחרת הולנד ()
ק.ק ספליט () זכתה באליפות לאחר שניצחה בגמר את ברצלונה ().
פאוק סלוניקי () זוכה בגביע ספורטה, לאחר ניצחון על סרגוסה () 72-76.
קאנטו () זוכה בגביע קוראץ', לאחר ניצחון על ריאל מדריד () במשחק כפול 95-93 ו-73-71.
אליפות ברית המועצות בכדורסל גברים - קאלב טאלין זוכה בתואר.
הליגה היוגוסלבית בכדורסל - פופ 84 ספליט זוכה באליפות.
מכבי תל אביב זוכה באליפות המדינה לגברים בפעם ה-22 ברציפות, ו-32 בסך הכל, שניצחה בגמר הגביע את מכבי ראשון לציון 3:1 בסדרת הגמר.
מכבי תל אביב זוכה בגביע המדינה, לאחר ניצחון על הפועל חולון בתוצאה 90-100.
ברצלונה זוכה בגביע לאחר ניצחון על אסטודיאנטס מדריד בתוצאה 65-67.
בסופרבול ה-25 זכתה ניו יורק ג'איינטס בניצחון 19-20 על באפלו בילס.
אליפות העולם בשחייה נערכה בפרת', שבאוסטרליה בין 3 בינואר ל-13 בינואר
ארצות הברית () ניצחה בתחרות עם 17 מדליות זהב, לפני סין עם 8 מדליות זהב.
מזרח גרמניה שזכתה באליפות הקודמת ובלטה בכולן, השתתפה יחד עם מערב גרמניה כנבחרת אחת, גרמניה (), לאחר נפילת חומת ברלין וזכתה ב-4 מדליות זהב בלבד, אך עם 22 מדליות בסך הכל.
מאט ביונדי () שזכה ב-4 מדליות, מהן 3 מדליות זהב, כולל אחת אישית במשחה היוקרתי ל-100 מטר חופשי ומדליית כסף אחת, היה השחיין הבולט באליפות.
אליפות אירופה בשחייה נערכה באתונה שביוון ב-18 באוגוסט – 25 באוגוסט.
ברית המועצות () זכתה באליפות עם 16 מדליות זהב ו-25 מדליות בסך הכל, לפני גרמניה () שזכתה במרב המדליות עם 30 מדליות בסך הכל ו-7 מדליות זהב (מקום שני).
תאריך משחה שם השחיינית מדינה מקום תחרות שיא 22 באוגוסט 100 מטר גב קריסטינה אגרסגי אתונה, יוון 1:00.31 דקות 25 באוגוסט 200 מטר גב קריסטינה אגרסגי אתונה, יוון 2:06.62 דקות
תאריך משחה שם השחיין מדינה מקום תחרות שיא 10 באפריל 200 מטר גב מרטין לופז זוברו - 1:52.51 דקות 20 באוקטובר 200 מטר חזה ניק גילינגהם ברמינגהאם, בריטניה 2:07.93 דקות
המשחקים הפאן-אמריקאיים ה-11 נערכו בהוואנה שבקובה
משחקי אפריקה ה-5 נערכו בקהיר שבמצרים
משחקי הים התיכון ה-11 נערכו באתונה שביוון
אוניברסיאדת שפילד (1991) נערכה בשפילד שבבריטניה
אוניברסיאדת סאפורו (1991) נערכה בסאפורו שביפן
1991 הוא המיני אלבום הראשון של הראפרית האמריקאית אזיליה בנקס.
האלבום יצא לאור בבריטניה ב-28 במאי 2012, ויום לאחר מכן גם בארצות הברית, דרך חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס.
הסינגל הראשון מהאלבום, 212, יצא לאור ב-6 בדצמבר 2011, וכשנה לאחר מכן יצא לאור הסינגל השני מהאלבום, Liquorice.
האלבום הגיע למקום ה-133 במצעד האלבומים של ארצות הברית, בילבורד 200, שם גם דורג במקום ה-12 במצעד אלבומי הראפ.
הסינגל הראשון מהאלבום, 212, זכה להצלחה והגיע למעמד זהב בבריטניה.
במקור תוכנן האלבום לצאת לאור ב-17 באפריל 2012, אך הוצאתו נדחתה בחודש.
עטיפת האלבום ורשימת הרצועות פורסמו ב-15 במאי, ובאותו יום גם אושר כי תאריך הוצאת האלבום יהיה ה-28 במאי 2012. במקור היו אמורות להיות שלוש רצועות באלבום: "212", "1991" ו-"Grand Prix", אך עקב דחיית הוצאתו הוארך האלבום, והשיר "Grand Prix" הוחלף בשירים "Liquorice" ו-"Van Vogue".
מאוחר יותר אישרה בנקס בטוויטר כי השיר שהוחלף נכתב מחדש, והוא צפוי להופיע באלבום האולפן שלה, Broke with Expensive Taste, תחת השם "Miss Camaraderie".
מקוםתאריםמכירות אוסטרליה (ARIA) זהב 35,000
בערך זה מצוינים אירועים שהתרחשו בשנת 1993 ונוגעים לעולם המוזיקה.
שירות הדואר האמריקאי מחליט להוציא בול עם תמונתו של אלביס פרסלי.
העיצוב הוחלט על ידי הקהל חודש לאחר מכן.
פסקול הסרט שומר הראש נהיה האלבום הראשון, על פי מדד המוזיקה של נילסן, הנמכר ביותר ברחבי ארצות הברית, באמצעות העובדה שלפיה כל שבוע נמכרים מיליון עותקים.
בובי בראון נעצר באוגוסטה, ג'ורג'יה, בעקבות עשיית מין על הבמה.
מייקל ג'קסון מופיע במהלך מחצית הסופרבול האמריקני.
ההופעה רשמה למשחק רייטינג גבוה ומאותו משחק החלו לארח אמנים בהופעות המחצית של המשחק.
מייקל ג'קסון מתארח בספיישל מיוחד אצל אופרה ווינפרי.
הריאיון היה התוכנית הנצפית ביותר בהיסטוריה הטלוויזיונית ונחשב כריאיון ראשון עבור ג'קסון מזה 40 שנה.
הארי נילסון מקבל התקף לב.
אלטון ג'ון עוצר הופעה במלבורן, אוסטרליה בעקבות מתקפת חגבים על הבמה.
הזמרת פאטי לה-בל מקבלת כוכב בשדרת הכוכבים של הוליווד.
השיר "I Will Always Love You" בגרסתה של ויטני יוסטון מגיע לשבוע ה-14 במקום הראשון בבילבורד.
דפש מוד נהפכת ללהקה האלטרנטיבית הפופולרית ביותר בארצות הברית בזכות הגעת האלבום Songs of Faith and Devotion למקום הראשון במצעד האלבומים של הבילבורד.
נוסדה התזמורת הסימפונית הלאומית של צ'כיה.
נרשם שיא בהופעות בינלאומיות בארץ.
ישראל מגיעה להישג הנמוך ביותר שלה בתחרות הזמר של האירוויזיון במקום ה-24 עם השיר "שירו", אותו מבצעת שרה'לה שרון עם להקת שירו.
עפרה חזה זוכה להיות האמן הישראלי הראשון המועמד לפרס גראמי עם אלבומה "Kirya".
+להקה/אמןמיקוםכמות קהלמסגרתמייקל ג'קסוןפארק הירקון180,0002 הופעותמדונהפארק הירקוןהופעהGuns N' Rosesפארק הירקוןהופעהמטאליקהפארק הירקוןהופעה
HIM (התאחדו מאז פעם נוספת)
פיקסיז (התאחדו מאז פעם נוספת)
נטע ברזילי, זמרת, תקליטנית וזוכת אירוויזיון 2018
אליענה מגון, מוזיקאית, שחקנית ומדבבת
שירה נאור, מדבבת, זמרת ושחקנית
ליאם פיין, זמר וחבר בלהקת הבנים ואן דיירקשן
זאין מאליק, זמר, חבר לשעבר בלהקת הבנים ואן דיירקשן
בובי קריסטינה בראון, זמרת (נפטרה ב-2015)
שר לויד, זמרת, ראפרית ויוצרת
סאניה ווצ'יץ', זמרת, סולנית ZAA
מיק רונסון, גיטריסט (נולד ב-1946)
מייקל קלארק, מתופף להקת הבירדס (נולד ב-1946)
פרנק זאפה, זמר ומלחין (נולד ב-1940)
חבר בלהקת Aleka's Attic (נולד ב-1970)
המצעד העברי השנתי של רשת ג'
המצעד הבינלאומי השנתי של רשת ג'
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1993 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
4 בנובמבר – תחילת שידוריו המסחריים של ערוץ 2 בטלוויזיה בישראל.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1993
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 1993. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית.
לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו :קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 1993.
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות הישראליות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בישראל במהלך שנת 1993. לרשימה מקיפה יותר של הפקות טלוויזיוניות ישראליות ששודרו בישראל לראשונה בשנה זו, ראו :קטגוריה:סדרות טלוויזיה ישראליות שעלו לשידור בשנת 1993.
תאריך עלייה לשידורשם הסדרהסוגהארץ מקוררשת השידור המקורית21 בפברוארשפתון על צווארונךקומדיה רומנטית מוזיקליתהממלכה המאוחדתערוץ 4
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1993
תאריך שידור הפרק האחרוןשם הסדרהשנת עלייה לשידור15 בינוארסנטה ברברה198424 במרץדוגי האוזר19895 במאיזינוק לאתמול198912 במאישנות הקסם198820 במאיחופשי על הבר198222 במאיהצלצול הגואל198913 ביוניפרקר לואיס199025 ביונילייט נייט עם דייוויד לטרמן 19829 ביוליעולם אחר19876 באוגוסטקרובים רחוקים מאוד1986
21 בינואר - תובל שפיר, מדבב, זמר ושחקן ישראלי.
מוכר בעיקר מהופעותיו בסדרות "גאליס" ו"כפולה".
19 בפברואר - ויקטוריה ג'סטיס, שחקנית וזמרת-יוצרת אמריקנית.
מוכרת בעיקר מהופעותה בתפקיד הדמות טורי וגה בסדרה "ויקטוריוס".
23 בפברואר - אליענה מגון, במאית תיאטרון, שחקנית, מדבבת ומוזיקאית ישראלית.
מוכרת בעיקר מהופעותה בתפקיד אושר לוי בסדרה "השיר שלנו".
4 במרץ - בובי קריסטינה בראון, אישיות טלוויזיה ריאליטית אמריקאית, אשת תקשורת וזמרת.
12 במרץ - דניאל אסייג, סטנדאפיסט, זמר, תסריטאי ושחקן ישראלי.
10 באפריל - סופיה קרסון, שחקנית וזמרת אמריקאית.
בטלוויזיה היא מוכרת בעיקר מהופעותה בתפקיד אווה ג'לאלי בסדרה "שקרניות קטנות: הפרפקציוניסטיות".
29 באפריל - טום באום, קומיקאי, מנחה טלוויזיה ושחקן ישראלי.
מוכר בעיקר מהופעותו בתפקיד אסי צור בסדרה "Oboy".
13 במאי - דבי ראיין, שחקנית וזמרת אמריקאית.
התפרסמה בתור ביילי פיקט בסדרה הקומית "החיים היפים על הסיפון" ובתור ג'סי פרסקוט בסדרה "ג'סי".
14 במאי - מירנדה קוסגרוב, שחקנית וזמרת אמריקנית, המוכרת מתפקידה הראשי בדמות קרלי שיי בקומדיית המצבים "iCarly" בערוץ ניקלודיאון.
1 ביוני - לני כהן, שחקנית, יוטיוברית ומדבבת ישראלית.
מוכר בעיקר מהופעותה בתפקיד הגר בסדרה "מועדון החנונים".
26 ביוני - אריאנה גרנדה, זמרת, פזמונאית ושחקנית אמריקאית.
בטלוויזיה היא מוכרת במיוחד מהופעותה בסדרות "ויקטוריוס" ו"סאם וקאט".
26 ביולי - אליזבת גיליס, שחקנית, זמרת ומדבבת אמריקאית.
מוכרת בעיקר מהופעותה בתפקיד ג'ייד ווסט בסדרה "ויקטוריוס".
1 באוגוסט - עומר דרור, שחקן, זמר ודוגמן ישראלי.
מוכר בעיקר מהופעותו בתפקיד בן חממה בסדרה "כפולה".
5 בדצמבר - טום יפת, שחקן ישראלי.
מוכר בעיקר מהופעותו בתפקיד לירון ביטון בסדרה "שכונה".
29 בינואר – עדנה פלידל, שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית (נולדה ב-1931)
30 בנובמבר – אוריאלה וייט, שחקנית ורקדנית ישראלית (נולדה ב-1949)
זוהי רשימה של אירועים בולטים במוזיקה שהתרחשו בשנת 1994.
לרשימה המלאה ראו: להקות שהוקמו בשנת 1994
קינג קרימזון, להקת רוק ומוזיקה קלאסית אנגלית שהתפרקה ב-1984 והוקמה מחדש ב-1994
האיגלס, להקת רוק אמריקאית שהתפרקה ב-1980 והוקמה מחדש ב-1994
לרשימה המלאה ראו: שירי 1994
לרשימה המלאה ראו: סינגלים מ-1994
לרשימה המלאה ראו: אלבומי 1994
זקני צפת, אלבומה השני של להקת הרוק הישראלית זקני צפת
סימנים של חולשה, אלבום הסולו השני של ברי סחרוף
25 בינואר – Jar of Flies, מיני-אלבום של להקת הגראנג' האמריקאית אליס אין צ'יינס
31 בינואר – Cross Purposes, אלבומה ה-17 של להקת ההבי מטאל הבריטית בלאק סבאת'
Dookie, אלבומה השלישי של להקת הפאנק האמריקאית גרין דיי
Más Turbada Que Nunca, אלבום האולפן הרביעי של הזמרת-יוצרת המקסיקנית גלוריה טרווי
1 במרץ – Mellow Gold, אלבומו השלישי של האמן האמריקאי בק
7 במרץ – U Got 2 Know, אלבומה השני של להקת היורודאנס האיטלקית Cappella
8 במרץ – Superunknown, אלבום האולפן הרביעי של להקת הגראנג' האמריקאית סאונדגארדן
13 במרץ – Amor Prohibido, אלבומה הרביעי של הזמרת המקסיקנית-אמריקאית סלינה
14 במרץ – Vauxhall and I, אלבום הסולו הרביעי של המוזיקאי הבריטי מוריסי
15 במרץ – Far Beyond Driven, אלבום האולפן השביעי של להקת המטאל האמריקאית פנטרה
28 במרץ – The Division Bell, אלבום האולפן ה-14 של להקת הרוק הבריטית פינק פלויד
19 באפריל – Illmatic, אלבום הבכורה של הראפר האמריקאי נאז
Parklife, אלבומה השלישי של להקת הרוק הבריטית בלר
The Girlie Show: Live Down Under, אלבום וידאו של הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה
26 באפריל – Southernplayalisticadillacmuzik, אלבום הבכורה של צמד ההיפ הופ האמריקאי אאוטקאסט
8 במאי – כל הנשמה, אלבומה השישה עשר של הזמרת-יוצרת הישראלית עפרה חזה
De Mysteriis Dom Sathanas, אלבום האולפן הראשון באורך מלא של להקת הבלאק מטאל הנורווגית מייהם
Age Ain't Nothing but a Number, אלבום הבכורה של הזמרת האמריקאית אליה
29 במאי – שדים, האלבום השני של להקת הרוק הישראלית "איפה הילד?"
31 במאי – פסקול מלך האריות, פסקול הסרט "מלך האריות" מ-1994 של אולפני ההנפשה של וולט דיסני
21 ביוני – Creepin on ah Come Up, מיני-אלבום מאת להקת ההיפ הופ האמריקאית Bone Thugs-n-Harmony
28 ביוני – MTV Unplugged, אלבום הופעה של זמר הג'אז האמריקאי טוני בנט
4 ביולי – Music for the Jilted Generation, אלבומה השני של להקת הפרודיג'י הבריטית
14 ביולי – Roman Candle, אלבום הבכורה של הזמר-יוצר אליוט סמית'
19 ביולי – Portrait of an American Family, אלבום של להקת המטאל האמריקאית מרילין מנסון
Dummy, אלבום הבכורה של להקת הטריפ הופ הבריטית פורטיסהד
Twelve Deadly Cyns...and Then Some, אלבום להיטים משנת 1994 של הזמרת האמריקאית סינדי לאופר
23 באוגוסט – Grace, אלבום סטודיו של הזמר והגיטריסט האמריקאי ג'ף באקלי
30 באוגוסט – Definitely Maybe, אלבומם הראשון והידוע של להקת אואזיס
19 בספטמבר – Kylie Minogue, אלבומה החמישי של הזמרת-יוצרת האוסטרלית קיילי מינוג
Thug Life: Volume 1, אלבום הבכורה של ההרכב ת'אג לייף
רדיו בלה בלה, אלבומה השלישי של להקת החברים של נטאשה
Brandy, אלבום הבכורה של הזמרת-יוצרת האמריקאית ברנדי נורווד
In the Hot Seat, אלבום האולפן התשיעי והאחרון של להקת הרוק המתקדם, אמרסון, לייק ופאלמר
Monster, אלבומם התשיעי של להקת הרוק אלטרנטיבי האמריקאית אר.אי.אם
4 באוקטובר – Awake, האלבום השלישי של להקת הפרוג מטאל Dream Theater
11 באוקטובר – Korn, אלבום הראשון של הלהקה האמריקאית קורן
25 באוקטובר – Bedtime Stories, אלבום האולפן השישי של הזמרת האמריקאית מדונה
27 בספטמבר – Santana Brothers, אלבום אולפן מאת קרלוס סנטנה, אחיו חורחה סנטנה, ואחיינו קרלוס הרננדז
Merry Christmas, אלבום חג המולד הראשון של הזמרת מריה קארי
MTV Unplugged in New York, אלבום הופעה אקוסטי של להקת הגראנג' האמריקנית נירוונה
Youthanasia, אלבום השישי של להקת הת'ראש מטאל האמריקאית מגאדת'
CrazySexyCool, אלבום האולפן השני של להקת הבנות האמריקאית TLC
Duets II, אלבום מאת הזמר האמריקני פרנק סינטרה
Janet, אלבום הווידאו החמישי של הזמרת-יוצרת האמריקאית ג'נט ג'קסון
22 בנובמבר – Vitalogy, אלבום האולפן השלישי של להקת פרל ג'אם
29 בנובמבר – My Life, אלבומה השני של הזמרת האמריקאית מרי ג'יי בלייג'
Backbeat, סרט מוזיקלי בריטי המגולל את סיפורה של להקת הביטלס בימיה הראשונים.
מלך האריות, סרט הרפתקאות מוזיקלי אמריקאי בהנפשה קלאסית של וולט דיסני.
סוד הממלכה הקסומה, סרט אנימציה מוזיקלי המבוסס על הצגת הבלט "אגם הברבורים"
הלהקות והאמנים הבאים נכנסו להיכל התהילה של הרוק אנד רול: ג'ון לנון, אלטון ג'ון, גרייטפול דד, הבנד, בוב מארלי, רוד סטיוארט ו-The Animals.
פרס גראמי לאלבום השנה: מוענק לויטני יוסטון על אלבומה The Bodyguard Soundtrack.
פרס גראמי להקלטת השנה: מוענק לוויטני יוסטון על הקלטת השיר I Will Always Love You.
פרס גראמי לשיר השנה: מוענק לאלן מנקן וטיס רייס על שירם A Whole New World.
פרס גראמי לתגלית השנה: מוענק לטוני ברקסטון.
פרס סינגל השנה: מוענק לג'ון מייקל מונטגומרי על שירו I Swear.
תחרות הזמר של האירוויזיון 1994
האלבום הזוכה: Elegant Slumming של אם פיפל.
21 בינואר – בובו סטיוארט שחקן וזמר אמריקאי
28 בינואר – מאלומה, זמר, פזמונאי ושחקן קולומביאני
1 בפברואר – הארי סטיילס, זמר, שחקן ופזמונאי אנגלי
3 בפברואר – אורלה גארטלנד, זמרת-יוצרת וגיטריסטית אירית
8 בפברואר – ניקי ינופסקי, זמרת ג'אז-פופ קנדית-יהודייה
10 בפברואר – סולגי, זמרת, רקדנית ודוגמנית דרום קוריאנית
14 בפברואר – בקי היל, זמרת-יוצרת בריטית
20 בפברואר איתי ג'רופי, זמר, מוזיקאי ומדבב ישראלי
24 בפברואר – ארל סווטשירט, ראפר, משורר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי
28 בפברואר – ג'ייק באג, מוזיקאי, זמר וכותב שירים אנגלי
1 במרץ – ג'סטין ביבר, זמר-יוצר ומוזיקאי קנדי
10 במרץ – באד באני, זמר וראפר פורטוריקני
12 במרץ – כריסטינה גרימי, פסנתרנית וזמרת אמריקאית (נפטרה ב-2016)
14 במרץ – אנסל אלגורט, שחקן אמריקאי ממוצא יהודי, מוזיקאי ודי ג'יי
19 במרץ – פלטשר, זמרת ופזמונאית אמריקאית
1 באפריל – אלה אייר, זמרת-יוצרת בריטית
9 באפריל – בליידי, זמר, פזמונאי וראפר שוודי
11 באפריל – דאנקן לורנס, זמר הולנדי, זוכה אירוויזיון 2019
12 באפריל – יולי ברגן, זמרת-יוצרת נורווגית
18 באפריל – אמינה, זמר פזמונאי וראפר אמריקאי
24 באפריל – ג'ורדן פישר, שחקן, זמר, מוזיקאי ורקדן אמריקאי
25 באפריל – מאגי רוג'רס, זמרת-יוצרת ומפיקה אמריקאית
26 באפריל – מייק פולק, זמר ופזמונאי אמריקאי
7 במאי – לורל, זמרת-יוצרת אנגלייה
28 במאי – אלק בנג'מין, זמר-יוצר יהודי אמריקאי
29 במאי – דניאל רובין, זמרת ופזמונאית ישראלית
30 במאי – מדיאון, מוזיקאי, די ג'יי, מפיק, זמר ופזמונאי צרפתי
8 ביוני – עדן בן זקן, זמרת-יוצרת ומלחינה ישראלית
9 ביוני – רום שמיר, מנצח ישראלי
29 ביוני – אלינה בורן, זמרת אסטונית
4 ביולי – ארה איסטרפי, זמרת פופ אלבנית מקוסובו
לואיס, זמר-יוצר, מוזיקאי ומפיק אנגלי
10 ביולי – תמר יהלומי, זמרת-יוצרת ופזמונאית ישראלית
11 ביולי – נינה נסביט, זמרת-יוצרת סקוטית
17 ביולי – קאלי אוצ'יס, זמרת ופזמונאית קולומביאנית-אמריקאית
31 ביולי – ליל עוזי ורט, זמר וראפר אמריקאי
2 באוגוסט – ג'ייקוב קולייר, רב-נגן, זמר, מלחין ומפיק אנגלי
8 באוגוסט – לאוב, זמר-יוצר ומפיק אמריקאי
17 באוגוסט – פיבי ברידג'רס, זמרת אמריקאית
28 באוגוסט – פליקס ין, די ג'יי ומפיק גרמני
1 בספטמבר – ביאנקה ראיין, זמרת-יוצרת ומוזיקאית אמריקאית
28 בספטמבר – טרבור דניאל, זמר-יוצר אמריקאי
8 באוקטובר – לוקה האני, זמר, רקדן, דוגמן ופזמונאי שווייצרי
10 באוקטובר – תומר בר, פסנתרן, זמר ומלחין ישראלי
15 באוקטובר – סבסטיאן יאטרה, זמר-יוצר קולומביאני
1 בנובמבר – פבלו ויטאר, זמרת ומלחינה ברזילאית
2 בנובמבר – K-391, מפיק מוזיקלי נורווגי
3 בנובמבר – אלה מאי, זמרת ופזמונאית אנגליה
9 בנובמבר – MNEK, זמר ויוצר בריטי
13 בדצמבר – הרכב האחיות ליסה-קאינדה ונעמי דיאס (Ibeyi)
28 בדצמבר – יובל דיין, זמרת פזמונאית מלחינה ושחקנית ישראלית
הארי נילסון, מוזיקאי, זמר, גיטריסט ופזמונאי אמריקאי (נולד ב-1941)
גיירג' ציפרה, פסנתרן ומלחין צועני-הונגרי (נולד ב-1921)
23 בינואר – בני אמדורסקי, זמר, שחקן ומפיק ישראלי (נולד ב-1931)
30 בינואר – רודולף שוורץ, מנצח יהודי-אוסטרי (נולד ב-1905)
7 בפברואר – ויטולד לוטוסלבסקי, מלחין, פסנתרן ומנצח פולני (נולד ב-1913)
24 בפברואר – דינה שור, זמרת יהודייה-אמריקאית (נולדה ב-1916)
9 במרץ – צ'ארלס בוקובסקי, משורר וסופר אמריקאי (נולד ב-1920)
5 באפריל – קורט קוביין, סולן וגיטריסט להקת נירוונה (נולד ב-1967)
26 במאי – חזי לסקלי, משורר וכוריאוגרף ישראלי (נולד ב-1952)
14 ביוני – הנרי מנסיני, מלחין מנצח ומעבד מוזיקלי אמריקאי (נולד ב-1924)
15 ביוני – מאנוס חג'ידאקיס, מלחין יווני (נולד ב-1925)
6 באוגוסט – דומניקו מודוניו, זמר-יוצר איטלקי (נולד ב-1928)
6 בספטמבר – ניקי הופקינס, מוזיקאי בריטי (נולד ב-1944)
9 בספטמבר – אדוארד אולארצ'יק, מלחין ומוזיקאי יהודי-פולני (נולד ב-1915)
15 בספטמבר – חנוך אבנארי, מוזיקולוג ישראלי (נולד ב-1908)
29 בספטמבר – שב חסני, מוזיקאי וזמר אלג'ירי (נולד ב-1968)
16 באוקטובר – פולדי שצמן, מלחין ומנהל מוזיקלי ישראלי (נולד ב-1922)
21 באוקטובר – הרב שלמה קרליבך, זמר ומלחין יהודי-אמריקאי (נולד ב-1925)
18 בנובמבר – קאב קאלוויי, זמר ורקדן אמריקאי (נולד ב-1907)
8 בדצמבר – אנטוניו קרלוס ז'ובים, מלחין, מעבד, פסנתרן וזמר בריזלאי (נולד ב-1927)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1991 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
במהלך השנה בוצעו 91 שיגורים מהם 61 (כ-67%) על ידי ברית המועצות
הפעילות העיקרית במשימה הייתה שחרור לוויין לחקר האטמוספירה העליונה ועל שכבת האוזון למסלול.
בנוסף בוצעו ניסויים שונים.24 בנובמבר 23:44:00 UTC STS-44 פרדריק גרגורי סטורי מאסגרייבמריו ראנקו טרנס הנריקס תומאס הנן 1 בדצמבר 22:34:42 UTC פרדריק גרגורי סטורי מאסגרייבמריו ראנקו טרנס הנריקס תומאס הנן 5 יממות ו-8 שעותהטיסה העשירית של מעבורת החלל אטלנטיס.
המשימה הייתה לבצע פעילויות לפי תוכנית של מחלקת ההגנה של ארצות הברית2 באוקטובר 05:59:38 UTC סויוז TM-13 אלכסנדר וולקוב טוקטר אאובקירוב פרנץ פיבק 25 במרץ 1992 08:52:22 UTC אלכסנדר וולקוב סרגיי קריקאליוב פרנץ דיטריך קלאדה 174 יממות ושעתיים חיבור לתחנת החלל מיר, ביצוע ניסויים.
מועד שיגור חללית מטרה פעילות במהלך שנת 19914 במאי 1989 מגלן חקר נגה ב-15 במאי הגשושית החלה שלב שני במיפוי נגה.5 באפריל מצפה קרני הגמא קומפטון חקר חקר גרמי השמיים בקרני גמא החלו תצפיות לפי תוכנית שנמשכו עד לשנת 200030 באוגוסט יוקו חקר השמש
מדינה שיגורים הצלחות כישלונות הצלחות חלקיות ברית המועצות 61 59 1 ארצות הברית 19 18 1 יפן 2 2 0 הרפובליקה העממית של סין 1 0 1 האיחוד האירופי 8 8 0 הודו0 0 0 ישראל1 1 0
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1992 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
במהלך השנה בוצעו 97 שיגורים (מהם 55 (56%) על ידי רוסיה).
8 בפברואר – יוליסס הגיע לידע והחל בחקר צדק.
17 ביוני – ג'ורג' בוש ובוריס ילצין חתמו על הסכם שיתוף פעולה תוכנית מיר ומעבורות החלל
24 ביוני Resurs F15קוסמודרום פלסצק, כן שיגור 43/3 סויוז U1992-033A לוויין חישה מרחוק מסדרה Resurs 25 ביוני STS-50מרכז החלל קנדי, כן שיגור LC-39A מעבורת החלל קולומביה1992-034A טיסה מאושית של מעבורת החלל 30 ביוני פרוגרס M-13 קוסמודרום בייקונור, כן שיגור 31 סויוז U21992-035A חללית אספקה לתחנת החלל מיר
מועד שיגור חללית מטרה פעילות במהלך שנת 19926 באוקטובר 1990 יוליסס חקר השמש ב-8 בפברואר הגשושית נעזרה בכוכב הלכת צדק לשינוי מסלול2 ביולי 1985 ג'וטו חקר שביט האלי ב-14 ביולי הגשושית עברה במרחק של כ-200 ק"מ משביט 26P/Grigg-Skjellerup.