tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
תרומה לאיכות האסתטית של המרחב - עיצוב המרחב הנחווה באופן שמפעיל את החושים והדמיון של המשתמשים, בדגש על חללי הרחוב והמרחב הציבורי.
חלוקת צודקת של המשאבים העירוניים (שטחים פתוחים, נגישות לתעסוקה ושירותי ציבור וכדומה) והנגשתם לכלל הציבור
יצירת דימויים לעתידים אפשריים של העיר או מרחב התכנון - לאן וכיצד המרחב עשוי להתפתח.
שימור, הנכחה והעצמה של הזהות המובחנת של המרחב, שמשקפת מפגש חד פעמי בין אוכלוסייה, תרבות, טכנולוגיה, היסטוריה ותנאים אקלימיים וטופוגרפיים במקום מסוים.
יצירת תשתית מרחבית ליחסי שכנות וקהילה, לשיתוף ותמיכה הדדית, החלפת רעיונות ופעולה משותפת של תושבים.
יצירת תשתית לחיים בריאים נפשית וגופנית בתנאים של צפיפות ואורח חיים עמוס, על ידי הנגשת טבע עירוני ועידוד תנועה ופעילות גופנית, שירותי ציבור, ושימושים יומיומיים במרחקי הליכה.
הכנת המרחב הבנוי לתרחשים של שינויי אקלים על ידי צמצום הנזק הסביבתי של העיר, יעול השימוש במשאבים, הסתמכות על אנרגיה מתחדשת, ויצירת מענה לאירועי אקלים (גלי חום, אירועי קיצון של גשם והצפות וכדומה).
תיאוריה של עיצוב עירוני מבקשת להגדיר מסגרת שיטתית להבנה, ניתוח וחיזוי של תופעות עירוניות כמערכת מרחבית מורכבת, שנוצרת ומשתנה על ידי ריבוי שחקנים.
לשם כך, תיאוריה של עיצוב עירוני נשענת גם על תיאוריות ממדעי החברה, הכלכלה, הסביבה, ההנדסה, הפילוסופיה ועוד תחומים נוספים.
בין הפרקטיקה והתיאוריה של עיצוב עירוני מתקיימים יחסים של הדדיות: התיאוריה משפיעה על הגדרת הערכים והאיכויות בתהליך התכנון, קריאת המרחב לתכנון, הגדרת ההיבטים הכמותיים של המרחב העירוני, הבנת הערכים הסימבוליים והתפקודיים של מרחב התכנון ומרכיביו והמשגת תהליכי התכנון עצמם.
בד בבד, הפרקטיקה של עיצוב עירוני הנה תהליך ביקורתי ויצירתי, שמציע המשגה מחדשת של מרחב התכנון, וכן מודלים חדשים של העיר ומרכיביה, ובכך תורם לתיאוריה.
התאוריה הכללית של עיור (אילדפונס סרדה 1867), עיר גנים (אבנעזר הווארד 1898), יחידת השכנות (קלארנס פרי 1929), העיר הקורנת (לה קורבוזיה 1935), A Pattern Language (כריסטופר אלכסנדר 1977), ניו אורבניזם (1991), non-cities (רם קולהאס 2001), לנדסקייפ אורבניזם (ג'יימס קורנר 2003) ועוד.
תכנון עירוני על פי עקרונות אמנותיים , הארכיטקטורה של העיר (אלדו רוסי 1966), עיר קולאז' (רווה וקוטור 1979), העיר הקומפקטית , אורבניזם טיפולוגי ׁ(2011) ועוד.
העיר הסיטואציוניסטית, הסחף ופסיכו-גאוגרפיה , דימוי העיר , אלמנטים של מעורבות (אדמונד בייקון 1967), Townscape (גורדון קאלן 1961), תחביר מרחבי (ביל הילייר 1984), ועוד.
חייהן ומותן של ערים אמריקאיות גדולות (ג'יין ג'ייקובס 1961), ללמוד מלאס וגאס (וונטורי וסקוט בראון 1968), עירוניות טקטית כתאוריה (2015), ועוד.
תכנון מוטה תחבורה עתירת נוסעים TOD, עיר 15 הדקות , החיים שבין הבניינים (יאן גהל 1987), העיר היצרנית, העיר החכמה ואחרים.
עיצור בתר-מכתשי מחוכך שורק אטום הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות.
סימן ה-IPA לעיצור הוא /ʧ/, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-tS.
העיצור מוכר לדוברי עברית כצד"י גרושה (צ') המשמשת לכתיבת מלות סלנג (לדוגמה: "התגלץ'", "ריצ'רץ'") ומלים שאולות.
כדי לבטא עיצור זה נדרש לבטא את העיצורים [] ו-[] בו-זמנית.
זהו צליל ה-צ' במילה צ'אט, וכמו Ch במילה באנגלית Chase וכדומה.
למעשה, תעתיקו האמיתי של עיצור זה אינו /tʃ/ אלא /ṯʃ/, שכן בהידמות בסיס החיתוך (המכתשי) של פונמת /t/ לזה של /ʃ/ (בתר־המכתשי) הופך זה לאלופון [ṯ] (עיצור בתר-מכתשי, סותם, אטום), אך מפאת הנוחות והזהות לאוזניים רגילות, נוח יותר לתעתקו כבתמונה הנ"ל.
שפה מילה IPA משמעות אנגלית Chocolate [ʧokʰlet] 'שוקולד' סלנג בעברית צ'אט [ʧɛt] 'צ'אט' צ'רקסית чэт [t͡ʃat] 'תרנגול' גרמניתdeutschdo̯jt͡ʃגרמנית
עיצור בתר-מכתשי חוכך שורק קולי הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות.
סימן ה-IPA לעיצור הוא /ʒ/ - מעין Z לטינית עם "זנב" דמוית הספרה 3, ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-Z.
זהו הצליל לאות זי"ן גרושה (ז') המשמשת לכתיבת מילים שאולות.
שפה מילה IPA משמעות אנגלית vision [vɪʒən] 'ראייה' עברית ז'אנר [ʒäne̞ʁ] 'ז'אנר' צ'כית Žid-žid [ʒɪd] 'יהודי' צ'רקסית жакӀэ [ʒaːʧa] 'זָקָן'
עיצור בתר-מכתשי חוכך שורק אטום (עִצּוּר בָּתַר-מַכְתְּשֵׁי חוֹכֵךְ אָטוּם) הוא צליל עיצורי הנפוץ בשפות מדוברות רבות.
סימן ה-IPA לעיצור הוא ʃ - מעין S ארוכה עם סדיליה (אין לבלבל בינה לבין סימן האינטגרל המתמטי), ובמערכת X-SAMPA הוא נכתב כ-S.
זהו הצליל לאות שי"ן ימנית.
שפה מילה IPA משמעות אנגלית Sheep [ʃiːp] 'כבשה' עברית שלום [ʃälo̞m] 'שלום' ערבית شمس [ʃams] 'שמש' צ'רקסית шыд [ ʃəd] 'חמור'איטלקיתscivolare[ʃivolɑre]'להחליק'
עיצוב תוכנה הוא התהליך של פתרון בעיות ותכנון של פיתוח תוכנה.
פיתוח התכנון ודרך העבודה של התוכנה, נעשה לאחר שנקבעים מטרות ומפרט.
התהליך של עיצוב תוכנה משלב בתוכו מרכיבים של תכנות low-level, יישום אלגוריתמים, יחד עם ארכיטקטורת תוכנה, ותכנון מופשט של מרכיבי התוכנה.
הפשטה – תהליך של הכללה על ידי הקטנת כמות המידע הנראה לעין של מושג או תופעה, בדרך כלל כדי להתייחס למידע שרלוונטי למטרה מסוימת.
מודולריות – האפשרות לפרק את התוכנה למספר חלקים הניתנים לשינוי.
מערכת מודולרית תהיה מחולקת ליחידות משנה.
ארכיטקטורת תוכנה – מבנה התוכנה הכללי, והשלמות הרעיונית.
מבנה נתונים – מייצג את הקשרים הלוגיים בין יחידות מידע.
כימוס – מידע לא יהיה נגיש למודל שלא עושה בו שימוש.
תמיכה בתחזוקה ועדכון – הצורך בתחזוקה קיים בשל גילוי פגמים ושיפור יכולות.
לכן יש להקפיד על תכנות מודולרי, לעשות שימוש חוזר בקוד, ותיעוד.
שיקולים נוספים שבאים לידי ביטוי בעיצוב התוכנה הם השמישות, אבטחת מידע, מעטפת התוכנה וממשק משתמש.
מתכנתים ומעצבי תוכנה נתקלים לעיתים בפני בעיות עיצוב שכבר נבחנו בעבר ואף נפתרו על ידי אחרים.
תבנית עיצוב היא למעשה תבנית או מודל המתארת פתרון לבעיה שכיחה בעולם התכנות.
השימוש החוזר בתבניות אלו יכול להאיץ משמעותית את תהליך פיתוח התוכנה.
עיצור בתר־מכתשי אפי הוא צליל עיצורי המצוי בשפות מדוברות רבות.
סימן ה-IPA לעיצור הוא /n̠/.
העיצור מבוטא בעברית ובאנגלית, אם כי במעמד אלופון בלבד.
שפה מילה IPA משמעות אנגלית bungee [bʌn̠ʤiːˈ] 'קפיצת באנג'י' עברית דֵּה־וִינְצִ'י [de̞ vin̠ʧi] 'דה וינצ'י' צ'כית manželka [man̠ʒelkaˈ] 'אשה'
עיצוב של ערים הוא ספר אמריקאי העוסק בתכנון עירוני, ונחשב לאחד הספרים החשובים בתחום זה.
הוא פורסם לראשונה בשנת 1967 על ידי האדריכל ומתכנן הערים האמריקאי אדמונד בייקון, שהיה גם מנהל ועדת התכנון עירונית של עיריית פילדלפיה.
הספר עוסק באופן מאויר אחרי היבטי הפיתוח של הצורה האורבאנית והקשר שבין בני האדם הגרים בעיר לבין הסביבה הבנויה והטבע, כולל צבע, צורה ופרספקטיבה בסביבה העירונית.
הספר גם בוחן את צמיחתן של הערים מהתקופה היוונית והרומית הקדומה עד לעיצובה של העיר פילדלפיה בשנת 1960.
עיצומים נגד איראן החלו לאחר המהפכה האיראנית, שכללו אמברגו ועיצומים בינלאומיים.
לאחר המהפכה האיראנית בשנת 1979, ובעיצומו של משבר בני הערובה באיראן, פרסם נשיא ארצות הברית, ג'ימי קרטר, צווים נשיאותיים המטילים סנקציות נגד איראן, אלו הורחבו עד שנת 1997 גם כנגד חברות הסוחרות עם הממשל האיראני.
במסגרתן הוקפאו הנכסים של ממשלת איראן והבנק המרכזי שלה בארצות הברית, נאסר סחר וייבוא סחורות עם איראן, נאסר ביצוע פעולות פיננסיות התומכות בהגעה לאיראן או העברת כספים המסייעים לפתח את מקורות האנרגיה (הנפט והגז) של איראן.
בשנת 2006, לאחר שאיראן סירבה להשעות את תוכנית העשרת האורניום, מועצת הביטחון של האו"ם העבירה את החלטה 1696 במסגרתה הוטלו הסנקציות נגד השקעות נפט, גז, תעשייה פטרוכימית וקשרים עם משמרות המהפכה.
בין היתר הוטלו סנקציות על קווי ספנות איראניים וגופי בנקאות וביטוח.
במהלך השנים הסנקציות גבו מחיר קשה מכלכלת איראן ומאזרחיה.
מאז 1979 ארצות הברית הובילה מאמצים בינלאומיים על מנת להשפיע על מדיניותה של איראן ולעצור את תוכנית גרעין הצבאית שלה.
איראן מאז ומעולם הכחישה טענות אלו וגרסה כי תוכנית הגרעין שלה מיועדת למטרות אזרחיות בלבד כגון ייצור חשמל ופיתוחים רפואיים.
בשנת 1980 ושוב בשנים 1997-1992 הפעילה ארצות הברית הגבלות ועיצומים שונים כלפי איראן, בעיקר עקב טענות לטרור בחסות איראן.
הגברת הלחצים סביב הסכם הגרעין
לקראת סוף העשור הראשון של המאה ה-21 ותחילת העשור הבא, תחת ממשלותיהם של בוש ואובמה בארצות הברית ובהמשך בעידוד ממשל נתניהו בישראל, החלו בהדרגה השיחות הדיפלומטיות סביב פיתוח יכולת הגרעין של איראן לתפוס מקום מרכזי יותר בשיח העולמי.
בשנת 2008 הטיל ממשל ארצות הברית מספר סבבים של עיצומים על איראן, אולם אלו לא השפיעו באופן משמעותי על מהלכיה של איראן.
בתקופה זו גיבשה איראן תפיסה אסטרטגית לפיה איומי המערב חסרי שיניים של ממש, ושלא סביר שהמערב ינקוט בפעולות בעלות שיאיימו על ממשל איראן באופן רציני.
בשנים 2011-2010 הוסיף ממשל אובמה מגבלות על קיום עסקים של חברות אמריקאיות עם גורמים איראנים, אולם אלו לא הועילו כדי לשנות את גישתם של איראן.
כאשר שיחות הגרעין בין איראן למדינות המערב לא נחלו הצלחה, ראו בכך האחרונות חיזוק להמשך הפעלת הסנקציות, זאת על רקע עידודה של ישראל, שאיימה לנקוט בפעולה צבאית אם השיחות הדיפלומטיות לא יבשילו לכדי בלימתה של איראן.
במהלך 2012 ארצות הברית הגבירה בהדרגה את הלחץ עם איראן, ובמרץ 2012 הפעילה צעד שנחשב לחריף במיוחד, והוא ניתוק קשריה של מסלקת הכספים הבינלאומית, הסוויפט, עם בנקים איראנים, שהשתמשו בסוויפט כדי לעקוף עיצומים קודמים.
הצעד שינה את גישתה של איראן ואילץ אותה לבחון מחדש את האסטרטגיה הדיפלומטית שלה.
כל חברה באיחוד האירופי שתבקש לבצע עסקה עם חברה איראנית או להעביר כספים לאיראן, תיאסר מכירת מתכות מסוימות לאיראן וייאסר כליל ייבוא גז טבעי מאיראן למדינות האיחוד האירופי.
הסנקציות הקשורות להסכם הוסרו בינואר 2016. עם זאת, הוטלו במקביל עיצומים חדשים על תוכנית הטילים הבליסטיים של איראן.
בפברואר 2017, בהוראת נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, הטילה ארצו – לראשונה מאז ההסכם ומכניסתו של טראמפ לתפקיד – סנקציות על 13 גורמים ועוד 12 חברות איראניות.
הסנקציות נבעו עקב תרומת איראן "להפצה של כלי נשק להשמדה המונית והקשר שלה לטרור", וכן, בהשפעת ניסוי שיגור של טיל קרקע קרקע בליסטי, ככה"נ מסוג חורמשהר, שהממשל האמריקאי תפס כתוקפני ומתגרה.
ב-13 באוקטובר 2017 הודיע הנשיא דונלד טראמפ על הטלת סנקציות כנגד גורמי משמרות המהפכה בתחום תוכנית הגרעין, תוכנית הטילים והטרור.
ב-8 במאי 2018 הודיע טראמפ על פרישת ארצות הברית מהסכם הגרעין עם איראן והטלת סנקציות על איראן.
איראן טענה כי סנקציות אלה מנעו סיוע של הצלב האדום הבינלאומי לנפגעי השיטפונות באיראן (2019).
החלטות מועצת הביטחון של האו"ם
מספר החלטה שנה פירוט החלטה 1696 2006 דרישה מאיראן להשעות את כל פעילויות הגרעין הרגישות בשטחה, לרבות העשרת אורניום, וקריאה לאיראן לשתף פעולה עם הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית.
החלטה 1737 2006 איסור ייצוא פריטים וציוד שעשויים לשמש את תוכניות הגרעין ותוכנית הטילים של איראן.
הטלת סנקציות על גופים וגורמים פרטיים.
החלטה 1747 2006 הרחבת רשימות הפריטים האסורים לייצוא לאיראן, איסור מכירת נשק על ידי איראן, הטלת סנקציות על גופים וגורמים פרטיים נוספים.
החלטה 1803 2008 הרחבת רשימות הפריטים האסורים לייצוא לאיראן, קריאה לחברות האו"ם לנטר את פעילותם של בנקים איראנים, ולערוך בידוקים לספינות ומטוסים איראניים, אם מתעורר חשש לנשיאת מטענים אסורים כמו גם הגבלת נסיעתם של אישים וחברות וגישתם למערכת הפיננסית הבינלאומית.
הטלת סנקציות על גופים וגורמים פרטיים נוספים.
החלטה 1835 2008 קריאה נוספת לאיראן לציית להחלטות מועצת הביטחון ולשתף פעולה עם הסוכנות הבינלאומית לאנרגיה אטומית.
החלטה 1929 2010 איסור על איראן לעסוק בטכנולוגיות של טילים בליסטיים המסוגלים לשאת נשק גרעיני, לרבות שיגורי טילים בליסטיים.
הרחבת האיסורים על שיתוף הפעולה הגרעיני עם איראן (לרבות השתתפות במיזמים גרעיניים בחו"ל).
הטלת חרם ייצוא אמל"ח קונבנציונלי לאיראן, וקריאה להגבלת הקשרים הבנקאיים עמה.
הטלת סנקציות על גופים וגורמים פרטיים נוספים, בדגש על חברות הפועלות מטעם משמרות המהפכה האיסלאמית.
הצבעה על תרומתו מגזר האנרגיה האיראני לפיתוח תוכניות הגרעין והטילים.
הקמת ועדת ממומחים שתבקר ותאכוף את הסנקציות.
גורם זר המסייע לאיראן בקידום תוכנית הגרעין שלה או בהשגת נשק להשמדה המונית או אמצעי נשיאה לנשק.
ובכלל זה מכירה או העברה של טובין, של טכנולוגיה או של מידע, או מתן שירותים.
תאגיד זר הפועל בתחומים מרכזיים בכלכלת איראן מעל סכומים הקבועים בחוק יוכרז כ"תאגיד המקיים קשר עסקי עם איראן".
עיצום כספי הוא עונש כספי המוטל על ידי רשות מנהלית ללא שימוש בהליך הפלילי.
העיצום הכספי משמש כלי רך יותר לכפיית ציות לרגולטור, מאשר הקנס המהווה חלק מההליך הפלילי.
השימוש בעיצום כספי מיועד כלפי גופים מפוקחים אשר בהתאם לרישיון שקיבלו אמורים להיות מודעים לחובות החלות עליהם ועל כן אין צורך בהליך פלילי לבירור מודעות לחובות אלו.
במדינת ישראל הוחל בשימוש בעיצום כספי בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20. מאז, הוכנסו עיצומים כספיים למעל 40 חוקים, למשל לחוק להסדרת הטיפול באריזות.
גובה העיצום הכספי נקבע בחוק המסמיך את הטלתו, ומגיע לפעמים למיליוני ש"ח.
במקביל לסמכות להטיל עיצום כספי מתקיימת הסמכות לפתוח בהליך פלילי, וההחלטה על מסלול הענישה נתונה לגוף המפקח.
בתחילה נהגה הכנסת לקבוע בחוק שערעור על עיצום כספי יוגש לבית משפט השלום וכי ערעור על פסק הדין דורש בקשת רשות מבית המשפט המחוזי.
בשנת 2007 תוקן חוק בית המשפט לעניינים מנהליים ונקבע בו שערעורים על עיצום כספי לפי חוק התקשורת יוגשו לבית המשפט המחוזי בשבתו כבית משפט לעניינים מנהליים, וערעור על החלטת בית המשפט המחוזי יוגש בזכות לבית המשפט העליון.
הנימוק לקביעה שהערעור יוגש לבית המשפט המחוזי היה שסכומי העיצום הכספי על פי חוק התקשורת גבוהים מאוד והסוגיות מסובכות.
בהמשך, הוספו עיצומים כספיים אחרים לרשימת העיצומים הכספיים שערעור עליהם יוגש לבית המשפט לעניינים מנהליים, מבלי שהנימוק של סיבוך או סכום גבוה חל עליהם.
במקביל, בחוקים נוספים נקבעו עיצומים כספיים שערעור עליהם יוגש לבית משפט השלום, מבלי שנקבע בחוק הליך הערעור על החלטת בית המשפט השלום.
בית המשפט העליון קבע שעל פסקי דין לגבי עיצומים כספיים אלו יש זכות ערעור לבית המשפט המחוזי.
עיצומים בין-לאומיים בסכסוך האוקראיני-רוסי הוטלו על רוסיה ובלארוס במהלך הסכסוך ביניהן, שהחל בסוף פברואר 2014. העיצומים הוטלו על ידי ארצות הברית, האיחוד האירופי, ומדינות וארגונים אחרים.
העיצומים תרמו לקריסת הרובל הרוסי ולמשבר הפיננסי הרוסי.
בתגובה לסיפוח חצי האי קרים, כמה ממשלות וארגונים בין-לאומיים, בראשות ארצות הברית והאיחוד האירופי, הטילו עיצומים על אנשים ועסקים רוסיים.
ככל שהתסיסה התרחבה לאזורים אחרים במזרח אוקראינה, ולאחר מכן הסלימה למלחמה המתמשכת באזור דונבאס, היקף העיצומים גדל.
בסך הכל, הוטלו שלושה סוגים עיקריים של עיצומים: איסור על אספקת טכנולוגיה לחיפושי נפט וגז, איסור על מתן אשראי לחברות נפט רוסיות ולבנקים ממלכתיים, הגבלות נסיעה על האזרחים הרוסיים המשפיעים המקורבים לנשיא פוטין והמעורבים בסיפוח של קרים.
ממשלת רוסיה רוסיה הגיבה בעין תחת עין, עם עיצומים נגד כמה אישים קנדים ואמריקאים, ובאוגוסט 2014, באיסור מוחלט על יבוא מזון מהאיחוד האירופי, ארצות הברית, נורווגיה, קנדה ואוסטרליה.
סיפוח חצי האי קרים והמלחמה בדונבאס
ב-17 במרץ 2014, ארצות הברית, האיחוד האירופי וקנדה הורו על עיצומים ממוקדים במיוחד, למחרת משאל העם בחצי האי קרים וכמה שעות לפני חתימת נשיא רוסיה ולדימיר פוטין על צו המכיר בקרים כמדינה עצמאית, שמניחה את התשתית לסיפוחה של קרים על ידי רוסיה.
העיצומים הללו היו העיצומים הרחבים ביותר שהופעלו נגד רוסיה מאז התפרקות ברית המועצות ב-1991. יפן גם הכריזה על עיצומים נגד רוסיה, שכללו השעיית השיחות בנושאי צבא, חלל, השקעות ועוד.
מספר ימים לאחר מכן הרחיבה ממשלת ארצות הברית את העיצומים.
ב-19 במרץ, אוסטרליה הטילה עיצומים נגד רוסיה לאחר סיפוח קרים.
העיצומים הללו כוונו לעסקים פיננסיים ואיסורי נסיעה על מי שסייעו באיום הרוסי על ריבונות אוקראינה.
העיצומים האוסטרליים הורחבו ב-21 במאי.
בתחילת אפריל, אלבניה, איסלנד ומונטנגרו, כמו גם אוקראינה, הטילו את אותן הגבלות ואיסורי נסיעה כמו אלה של האיחוד האירופי.
ב-10 באפריל, השעתה מועצת אירופה את זכויות ההצבעה של המשלחת הרוסית.
לאחר מרץ 2014 כוחות הנתמכים על ידי רוסיה החלו להיות מעורבים בצורה נרחבת ביצירת ההתקוממות במזרח אוקראינה.
התהליך התגבר משמעותית לאחר השתלטות ארגוני הבדלנים על הערים לוגנסק ודונייצק.
ככל שהתברר שהמדינה הרוסית עומדת באופן ישיר מאחורי פעילות הבדלנים התרחב משטר העיצומים נגד רוסיה החל להתגבר ונכנסו לתוקף העיצומים הסקטוריאליים - עיצומים שכוונו נגד שלושה מגזרים מרכזיים בכלכלה הרוסית: פיננסים, אנרגיה ותעשיות ביטחוניות (בהן נכללת גם וטכנולוגיה דו-שימושית).
החבילה הראשונה של עיצומים סקטוריאליים נכנסה לתוקף ב-28 באפריל 2014 כאשר משרד המסחר האמריקאי הודיע כי הוא ירחיב את רשימת המוצרים שיהיו תחת מגבלות ייצוא.
הדבר העניק ללשכת התעשייה והביטחון (BIS) לסרב לבקשות לרישיונות ייצוא לרוסיה או קרים למגוון רחב של מוצרים שיכולים לשמש את כוחות הביטחון.
בכך ארצות הברית החלה הלכה למעשה בהטלת אמברגו נשק על רוסיה, על אף שלדבר הייתה השפעה מוגבלת הודות לייבוא המועט של רכיבים לתעשייה הצבאית של רוסיה מארצות הברית.
החבילה הבאה של עיצומים סקטוריאליים הוטלו בין יולי לספטמבר 2014. ב-17 ביולי, נשיא ארצות הברית פרסם צו נשיאותי 13662 (נחתם באפריל), אשר הטיל עיצומים על מגזר הפיננסים והאנרגיה.
העיצומים הללו אסרו על הנפקת חוב ארוך יותר מ-90 יום עבור חברות ממגזרים אלה.
ב-31 ביולי האיחוד האירופי הטיל עיצומים דומים, שכללו בנוסף הגבלה על מסחר בתעשיות ביטחוניות וטכנולוגיה דו-שימושית במסגרת החלטה 2014/512/CFSP.
בנוסף האיחוד האירופי הגביל מכירת ציוד למגזר תעשיית האנרגיה וטכנולוגיות ושירותים הקשורים לתעשיות קידוח נפט (החלטה 2014/512/CFSP).
ב-8 בספטמבר 2014 האיחוד אף הגביל את הנפקת החוב ל-30 יום במקום 90.
ב-16 בפברואר 2015, האיחוד האירופי הגדיל את רשימת העיצומים שלו ללמעלה מ-150 אישים רוסים.
בספטמבר 2015, אוקראינה הטילה עיצומים על יותר מ-388 אנשים, ולמעלה מ-105 חברות וגופים אחרים.
לאחר שרוסיה פלשה לאוקראינה ב-24 בפברואר 2022, שתי מדינות שלא השתתפו בעבר בעיצומים, דוגמת קוריאה הדרומית, וטאיוואן שאיננה חברה באו"ם, עסקו בעיצומים נגד רוסיה.
ב-28 בפברואר 2022, סינגפור הודיעה כי תטיל עיצומים בנקאיים נגד רוסיה בגין פלישתה לאוקראינה, ובכך הפכה למדינה הראשונה בדרום מזרח אסיה שמטילה עיצומים על רוסיה.
ב-28 בפברואר 2022, הבנק המרכזי של הפדרציה הרוסית נחסם מלגשת ליותר מ-400 מיליארד דולר יתרות מטבע חוץ שהוחזקו בחוץ לארץ והאיחוד האירופי הטיל עיצומים על כמה אוליגרכים ופוליטיקאים רוסים.
מדינות מערביות רבות החלו בזו אחר זו להטיל עיצומים על רוסיה לאחר שזו הכירה בעצמאותה של דונבאס, במטרה לשתק את הכלכלה הרוסית.
העיצומים היו רחבי היקף, והם כוונו ליחידים, לבנקים, לעסקים, לחליפין כספיים, להעברות בנקאיות, ליצוא וליבוא.
בעקבות הפלישה הרוסית, הודיעה נאט"ו על שליחת כוחות נוספים למדינות הסמוכות לאוקראינה וחברות בברית הצבאית.
בנוסף, הועלתה האפשרות לצירוף פינלנד ושוודיה לברית נאט"ו, והדבר גרר איומים ב"השלכות פוליטיות וצבאיות" מצד הקרמלין.
מדינות מסוימות, ביניהן ישראל, העבירו את השגרירות ללבוב, ישנן מדינות שהעבירו שגרירות אף לפולין.
ברחבי העולם התאספו מפגינים בערים מרכזיות כדי למחות נגד השגרירויות הרוסיות במדינתם .
הרוגלטור הרוסי רצה שהתקשורת הרוסית "תשתמש במידע ובנתונים שהושגו על ידם רק ממקורות רוסיים רשמיים".
ב-26 בפברואר הודיעה נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, כי הושגה הסכמה לניתוק מספר בנקים רוסיים ממערכת התשלומים Swift.
טורקיה הודיעה כי היא נערכת לסגור את מצרי הבוספורוס והדרדנלים בפני ספינות מלחמה רוסיות ואוקראיניות, מכוחה של אמנת מונטרו משנת 1936.
התובע בבית הדין הפלילי הבינלאומי בהאג הודיע כי בכוונתו לפתוח בחקירה בחשד לביצוע פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות מצד רוסיה במהלך הפלישה.
לאחר שנשיא רוסיה ולדימיר פוטין הכריז על סיפוח מחוזות באוקראינה, ארצות הברית הודיעה כי היא מטילה עיצומים על יותר מ־1,000 אזרחים וחברות רוסיים.
האנשים עליהם הוטלו עיצומים: ראש הבנק המרכזי של רוסיה, אשת שר הביטחון ובנותיו, ועוד שורה של גורמים, בהם קרובי משפחה של בכירים רוסים, 278 חברי פרלמנט, 14 אזרחים בתעשייה הצבאית של רוסיה ושלושה גורמים מובילים בכלכלה הרוסית.
הוחלט כי יוטלו גם הגבלות ויזה על 910 אזרחים.
הפרלמנט האירופי הכריז על רוסיה כ־"נותנת חסות ממלכתית לטרור".
הצהרת הפרלמנט של האיחוד האירופי הייתה סמלית אך הוא קרא לעיצומים חדשים ולבידוד נוסף של רוסיה.
קבוצת הכדורסל באיירן מינכן הודיעה על ביטול המשחק מול צסק"א מוסקבה במסגרת היורוליג.
ברצלונה הודיעה שלא תשחק בסנקט פטרבורג מול הקבוצה המקומית.
ז'לגיריס קובנה מליטא הודיעה שתחרים את כל משחקי היורוליג על אדמת רוסיה עד סוף העונה, לאחר מכן, הנהלת היורוליג הודיעה כי המשחקים של כל הרוסיות ביורוליג יידחו וכי אם המצב יימשך, יבוטלו כל המשחקים הללו והקבוצות הרוסיות יודחו.
בכדורגל, נבחרת פולין הודיעה שלא תשחק על אדמת רוסיה, במשחק הפלייאוף המתוכנן מול הנבחרת המקומית כחלק ממוקדמות גביע העולם בכדורגל לשנת 2022, משחק שתוכנן במקור לסוף מרץ.
בכפוף להחלטת פיפ"א הודחה רוסיה מהמוקדמות ופולין העפילה באופן אוטומטי.
הודיעה כי לא תשחק נגד רוסיה במסגרת ליגת האומות 2022/2023.
גמר ליגת האלופות 2022 הועבר מגזפרום ארנה של זניט סנקט פטרבורג לסטאד דה פראנס של נבחרת צרפת.
קבוצת הכדורגל שאלקה 04 הודיעה כי גזפרום הרוסית המשמשת ספונסרית החולצה של הקבוצה תרד מחולצת המועדון.
דווח כי מנצ'סטר יונייטד ביטלה את הסכם החסות שלה עם חברת התעופה הרוסית אירופלוט והוחלט שמרוץ פורמולה 1 לא יתקיים בעיר הרוסית סוצ'י בספטמבר 2022 כפי שתוכנן.
פיפ"א ואופ"א השעו את נבחרות רוסיה ואת הקבוצות הרוסיות מהמפעלים השונים.
הוועד האולימפי הבינלאומי קרא לפדרציות הספורט להעביר או לבטל אירועי ספורט שמתוכננים להיערך ברוסיה ובלארוס.
בהמשך המליצו כי אף ספורטאים או שופטים רוסיים ובלארוסיים לא יורשו להשתתף באירועי ספורט בינלאומיים.
הגוף המפקח של איגוד השידור האירופי החליט להשעות את רוסיה מאירוויזיון 2022 (בו זכתה אוקראינה).
ב-3 במרץ הוחלט לבטל את השתתפותם של הספורטאים המייצגים את רוסיה ובלארוס במשחקים הפראלימפיים בבייג'ין, והם לא הורשו להשתתף גם תחת דגל נייטרלי.
נגידת הבנק המרכזי של רוסיה אמרה באפריל, כי העיצומים המערביים, שעד אז פגעו בעיקר בשוקי הכספים, "יתחילו להשפיע עכשיו במידה גוברת על הכלכלה".
הם "יגבילו את היבוא ואת הלוגיסטיקה של סחר החוץ, ובעתיד גם את היצוא", אמרה.
ב-21 באפריל הכריז הנשיא האמריקני ג'ו ביידן כי אף ספינה תחת דגל רוסיה לא תורשה לעגון בארצות הברית.
לאחר הטלת משטר העיצומים התגברה במערכת הפוליטית הרוסית תופעת בִּטְחוּן במסגרתה טווח רחב של מדיניות כלכלית נהייה לחלק מהשיח הביטחוני במדינה, דבר שעד אותה תקופה היה נתפס כדיון טכני כלכלי גרידא, שלא נוגע בהכרח בענייני ביטחון לאומי.
הדבר כלל שאלות כגון מה הוא גובה יתרות מטבע החוץ של רוסיה, היקף הייבוא של מוצרי מזון ספציפיים, הנטייה הגאוגרפית של סחר החוץ של רוסיה ומידת התלות של רוסיה בייבוא של מכונות חקלאיות מחו"ל.
ככל שהקונפליקט הגאופוליטי בין רוסיה והמערב התרחב על רקע העימות באוקראינה, קראו יותר ויותר מקבלי החלטות בממשלה הרוסית להתמקד בתלות עצמית ובניתוב מחדש של רוסיה עם הכלכלה העולמית.
על מנת להיאבק בפעולות של ארצות הברית והאיחוד האירופי, בכירי השלטון החלו לקרוא לקיום מדיניות כלכלית שתעזור לשמר את הריבונות והעצמאות של רוסיה.
כחלק מהרצון להקטין את התלות של רוסיה בייבוא ותלות ממדינות אלה, התפתח השימוש במושג תחליפי יבוא וככל שהזמן עבר הדבר נעשה במקביל למאמצים של הממשלה הרוסית להגביר את הפעילות הכלכלית בתוך המדינה.
ב-15 במרץ הודיעה רוסיה בתגובה לעיצומים של המערב נגדה, שהיא מטילה עיצומים על נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ובכירים נוספים בוושינגטון, שלא יורשו להיכנס לרוסיה.
בהמשך הודיע משרד החוץ הרוסי כי עיצומים יוטלו גם על ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו ובכירים בממשלתו, וכי יחול איסור על ראש ממשלת בריטניה בוריס ג'ונסון להיכנס לשטח רוסיה.
רוסיה החליטה לדרוש לשלם על גז המחצבים של חברת גזפרום הרוסית ברובל במקום לשלם ביורו או בדולר, כפי שהוסכם בחוזה עצמו.
פולין ובולגריה, כמו גם שאר המדינות, סירבו.
בין 2006 ל-2007 הוטלו על הרשות הפלסטינית סנקציות כלכליות מצד ישראל, ארצות הברית ומדינות נוספות.
הסנקציות הוטלו בעקבות הניצחון המכריע של חמאס בבחירות למועצה המחוקקת הפלסטינית ב-25 בינואר 2006. הסנקציות כללו השעיית סיוע בין-לאומי, הגבלות על עסקאות עם הרשות הפלסטינית והשעיית העברת דמי המכס שישראל גובה מטעם הרשות.
הסנקציות גרמו להתדרדרות משמעותית במצב הכלכלי של הפלסטינים: מדדי העוני החריפו, הכלכלה הייתה בשפל, המצב ההומינאטרי התדרדר והמוסדות הרשמיים היו על סף קריסה.
ביוני 2007 פיזר נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס את ממשלת חמאס עקב השתלטות חמאס על רצועת עזה.
עבאס מינה את סלאם פיאד לראש ממשלה חדשה שזכתה לתמיכה בין-לאומית, והסקנציות על הרשות הפלסטינית ושטחיה הוסרו.
תוצאת הבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית ב-25 בינואר 2006 הייתה ניצחון מכריע של חמאס.
ב-30 בינואר 2006, הקוורטט לענייני המזרח התיכון, הכולל את ארצות הברית, רוסיה, האו"ם והאיחוד האירופי, פרסם הצהרה שבה נאמר כי "כל חברי הממשלה הפלסטינית העתידית צריכים להיות מחויבים לאי-אלימות, הכרה במדינת ישראל ובהסכמים והתחייבויות מהעבר", וכל סיוע עתידי ייבחן אל מול מחויבות הממשלה החדשה לעקרונות אלו.
חמאס דחה את העקרונות האלו.
ב-18 בפברואר, לאחר השבעת המועצה המחוקקת הפלסטינית החדשה, הטילה ישראל סנקציות על הרשות הפלסטינית, לרבות השעיה של העברות דמי מכס שישראל גבתה מטעם הרשות והגבלות תנועה על חברי חמאס.
ממלא מקום ראש הממשלה אהוד אולמרט אמר כי "ברור שלאור הרוב של חמאס במועצה המחוקקת הפלסטינית, הרשות הופכת - בפועל - לרשות טרור".
בכירים בממשל האמריקני וחברי הקונגרס הזהירו את מנהיגי חמאס שארצות הברית לא תמשיך להעניק סיוע לממשלת הרשות הפלסטינית בראשות חמאס, אלא אם חמאס ישנה את האמנה שלו כדי להתנער מהשימוש באלימות ולהכיר בזכות הקיום של ישראל.
ארצות הברית וישראל דנו בדרכים לערער את יציבות הממשלה הפלסטינית כך שאנשי הממשל מטעם חמאס ייכשלו וייערכו בחירות חוזרות.
הכוונה הייתה "להרעיב" את הרשות הפלסטינית מכסף וקשרים בין לאומיים.
במערכת הביטחון הישראלית דנו בניתוק מוחלט של עזה מהגדה המערבית והפיכת הגבול בין ישראל לעזה לגבול בינלאומי, כך שחברי הפרלמנט של חמאס לא יוכלו לנסוע בחופשיות בין עזה לגדה המערבית.
ב-29 במרץ 2006 הושבעה ממשלת הנייה הראשונה בראשות איש החמאס אסמאעיל הנייה.
מיד לאחר מכן, ארצות הברית, קנדה והאיחוד האירופי קיצצו או השעו את הסיוע לרשות הפלסטינית.
המשרד לבקרה על נכסים זרים של מחלקת האוצר של ארצות הברית אסר על עסקאות בלתי מורשות עם הרשות הפלסטינית, בגלל מעורבות חמאס בה.
ארצות הברית נמנעה מלהעביר סיוע בשווי 411 מיליון דולר שהוקצו לשנים הבאות, וביקשה לקבל בחזרה 30 מיליון דולר שתרמה בעבר.
האיסור עורר קשיים גם בעסקאות עם גורמים שלא היה להם קשר ישיר לרשות, מאחר שגופים פיננסיים נקטו באמצעי זהירות.
במהלך 2006 המצב הכלכלי בשטחים הפלסטיניים התדרדר משמעותית.
מדדי העוני החריפו, הכלכלה הייתה בשפל, המצב ההומינאטרי התדרדר והמוסדות הרשמיים היו על סף קריסה.
בתחילת 2006 שליח הקוורטט ג'יימס וולפנזון אמר שהרשות הפלסטינית "במרחק שבועיים מקריסה", והבנק העולמי הזהיר שהמשבר עמוק ו"עלול להשאיר את הגדה ועזה לא ניתנות לניהול".
כחלק מהסנקציות, ישראל הפסיקה את העברת המכס שישראל גובה עבור הרשות, ונמנעה מלהעביר 475 מיליון דולר שנגבו.
ב-2005 כספי המכס היוו 50% מההכנסה החודשית של הרשות.
כמו כן, התדרדרות המצב הכלכלי החריפה את העימות האלים בין הפת"ח לחמאס.
הממשלה, בהובלת חמאס, סירבה לשלם משכורות ל-165,000 עובדי הרשות, שרובם היו מזוהים עם פת"ח.
בעקבות המשבר, הסיוע הבין-לאומי לשטחים הפלסטיניים התגבר.
מאפריל עד יוני 2006, האיחוד האירופי העביר 143 מיליון דולר לסיוע חירום.
ארצות הברית העבירה 300 מיליון דולר, בצורה שהייתה אמורה לעקוף את הממשלה.
מתוך הכספים האמריקאיים, 42 מיליון דולר הוקצו ל"קידום אלטרנטיבה דמוקרטית לחמאס".
למרות זאת, לפי דו"ח של אוקספם, הסיוע התקשה לשפר את המצב בגלל שהגיע מאוחר מדי, לא ייצר הכנסה ועדיין כספי המכס נשארו בידי ישראל.
שינויים לאחר השתלטות חמאס על עזה
לאחר השתלטות חמאס על עזה ביוני 2007, הקים עבאס ממשלת חירום ללא אנשי חמאס.
הממשלה זכתה לתגובה חיובית בקהילה בין-לאומית, ובסוף החודש ארצות הברית והאיחוד האירופי הסירו את הסנקציות על הרשות הפלסטינית.
ישראל הסכימה להעביר מאות מיליוני דולרים מכספי המיסים שהיא גבתה עבור הרשות.
לעומת זאת, העיצומים הכלכליים כנגד רצועת עזה, שבשליטת חמאס, החריפו.
ישראל החלה הסגר על רצועת עזה.
עיצוב פרמטרי הוא מתודולוגיה שיטתית בתכנון בה הרכיבים במערכת מוגדרים ומותאמים על ידי שינוי פרמטרים מספריים ואינה מופעלת פעולה ישירה.
שיטה זו, בין אם למטרות עיצוב, הנדסה וכל מטרה אחרת, כרוכה ביצירת קשר בין משתני קלט לאלמנטים המתקבלים, תוך שימוש באלגוריתמים.
המעצב מנהל דיאלוג עם התוכנה, התוכנה מכילה מערכת של משתנים קבועים ודינאמיים אותה המעצב קובע ומשנה בהתאם לשאיפה העיצובית.
בעקבות שליטה באמצעות נתונים מספריים אין למעצב את היכולת לחזות באופן ברור את התוצר העיצובי.
דיאלוג זה נעשה על ידי שני צירים עיקריים:
משתנים שמטרתם להגדיר צורה, חזרתיות, התפשטות דו־ממדית ותלת־ממדית, גודל, עובי וכו'.
משתנים שמטרתם להגדיר אילוצים כקווים מנחים בעיצוב, או אילוצים הנובעים מצורך הנדסי.
באמצעות הבנה ושימוש ב"חוקים" אלו ניתן לנווט ולהגיע אל הצורניות הסופית של האובייקט, המבנה או כל מטרה שלשמה נעשה שימוש בעיצוב הפרמטרי.
מכיוון ששיטה זו מבוססת פעולות מחשב ניתן להגיע לתוצרים שלא ניתן לחשב במוח האנושי שילוב יכולות המחשב ויצירתיות הובילה וממשיכה להוביל לתוצרים מיוחדים וחדשניים.
עולם הטבע משמש כמקור השראה וחיקוי לעקרונות עיצוב פרמטרי.
הצורות והחוקיות שניתן למצוא בתהליכים טבעיים מהווים בסיס לגישה הפרמטרית, בה ניתן ליישם חיקוי ולזקק רכיבים אסתטיים, סימטריים, וצורניים מהמערכות הביולוגיות.
ביומימטיקה הוא תחום אשר נחקר על ידי מעצבים על מנת לאתר דפוסים והתנהגויות של אורגניזמים ולהכיל אותם בעולם העיצוב.
עיצוב פרמטרי הוא אמנם מושג המתייחס לטכנולוגיה חדשנית ניתן למצוא את העיקרון של שימוש בפרמטרים ככלי עיצוב במקרים מוקדמים יותר.
קפלת קולוניה גואל מאת האדריכל אנטוני גאודי נחשב לפרדיגמה בתחום העיצוב הדיגיטלי כאשר יצר את הדגם ההפוך של הקפלה.
דגם הכנסייה בנוי מחבלים ומשקולות על מנת ליצר מבנה אדריכלי מקשתות מורכבות ותקרות קמורות.
המערכת שגאודי יצר במודל האדריכלי מייצגת שיטה אנלוגית וכולל את העקרונות עליהם מושתת עיצוב פרמטרי חישובי.
הפרמטרים בהם השתמש הם כובד המשקולות, נקודות העיגון שלהן ואורך החבלים שעוברים בין משקולת למשקולת.
באמצעות הגדרת פרמטרים מראש ושימוש בכוח הכבידה ניתן היה לייצר מגוון גרסאות של הקפלה על אותו המודל בעזרת הזזת נקודות העגינה, שינוי אורך החבלים, ומשקל המשקולות.
עיצוב פרמטרי השפיע עמוקות על תחום האדריכלות והעיצוב על ידי הגישה ליצירת צורות מורכבות ופתרונות עיצוביים.
באדריכלות, עיצוב פרמטרי מאפשר שימוש בצורות חדשניות ולייעל את הביצועים המבניים.
בעקבות זאת אנו זוכים לחוות מבנים אייקונים המאופיינים בצורות גאומטריות מיוחדות כמו מוזיאון הגוגנהיים בבילבאו של פרנק גרי או מתחם התערוכות Rho במילאנו של פוקסס.
בנוסף, העיצוב הפרמטרי תופס מקום בשלל דיסצפלינות העיצוב, אופנה, טקסטיל, מוצר, תכנון עירוני ועוד.
הגישה של מעצבים לכלי זה מביאה איתה תוצרים בלעדיים ומיוחדים ומכניסה רובד חדש לעיצוב.
כיום ישנם מגוון תוכנות המציעות פלטפורמת מחשוב לתכנון פרמטרי:
עיצוב ממוחשב (ׂבאנגלית: Computational Designׁׂׂ) הוא תחום במתודולוגיות עיצוב, שבו משולבים כלים וטכניקות חישוביות על מנת לשפר את היצירתיות, היעילות והחדשנות של המעצבים.
התחום מתפרש על פני תחומים שונים, בהם ארכיטקטורה, הנדסה, עיצוב מוצר ואומנות דיגיטלית.
גישה זו ממנפת חשיבה אלגוריתמית, ניתוח נתונים וטכנולוגיות ייצור דיגיטליות, כדי לחקור פתרונות עיצוב מורכבים ולייעל קריטריונים לביצוע וייצור, תוך שינוי מהותי בתהליך העיצוב המסורתי.
מקורו של העיצוב הממוחשב הוא בסוף המאה ה-20 עם הופעת תוכנת העיצוב הממוחשבת (CAD), העיצוב הממוחשב התפתח מעבר לשרטוט הדיגיטלי לשילוב מושגים חישוביים מתקדמים כגון בינה מלאכותית (AI), אלגוריתמים יצירתיים ולמידת מכונה, ובכך מאפשר למעצבים לנווט בתוך חללי עיצוב רב ממדיים.
בגלל המפגש בין טכנולוגיה ויצירתיות, עיצוב ממוחשב מטפח קשר הדדי בין אינטואיציה אנושית והיגיון חישובי, דוחף את גבולות הדמיון ומביא למימוש בתחום הפיזי והדיגיטלי.
הרקע לתחום העיצוב הממוחשב מושרש עמוק בהתפתחות של טכנולוגיות ודיסציפלינות עיצוב, שהופיעו כתחום חדש בסוף המאה ה-20 עם פיתוח תוכנת עיצוב הממוחשבת (CAD).
תהליך זה סימן את תחילתו של עידן טרנספורמטיבי שבו הכלים הדיגיטליים החלו להשפיע באופן משמעותי על תהליך העיצוב, ואפשרו יצירות מדויקות ומורכבות יותר.
ככל שהאפשרויות הממוחשבות גדלו והפכו לנגישות יותר, היקף השימוש בתכנון הממוחשב התרחב, תוך שילוב אלגוריתמים מתקדמים וגישות המבוססות על נתונים בשביל טיפול ופתרון בעיות עיצוב מורכבות.
המפתח לאבולוציה זו היה הצגת מתודולוגיות עיצוב פרמטריות וגנרטיביות בשנות ה-90, שהעבירו את המיקוד מעצם ייצוג לחקירה של צורות ומבנים שנוצרו באופן אלגוריתמי.
בתקופה זו גם השילוב של הבינה המלאכותית (AI) וטכניקות למידת מכונה, הרחיבו עוד יותר את היכולות של מעצבים לייצר פתרונות עיצוב אדפטיביים שיכולים ללמוד ולהסתגל לסביבתם.
האופי הבינתחומי של עיצוב ממוחשב הקל על היישום שלו במגוון רחב של תחומים, מאדריכלות ותכנון עירוני ועד אופנה ועיצוב מוצר, מה שמדגיש את תפקידו בהנעת חדשנות וקיימות בתהליך העיצוב.
שילוב ראשוני של הטכנולוגיה הדיגיטלית בתהליך העיצוב.
תקופה זו התאפיינה בפיתוח של תוכניות ציור ושרטוט פשוטות, שהניחו את הבסיס לגישות חישוביות מתוחכמות יותר.
הצגת מתודולוגיות עיצוב פרמטריות ואלגוריתמיות ייצגה קפיצת מדרגה משמעותית, שאפשרה למעצבים לתמרן ולחקור גאומטריות ומערכות מורכבות באמצעות לוגיקה חישובית.
שנים אלו היו עדות לשגשוג של טכניקות עיצוב גנרטיביות, שהשתמשו באלגוריתמים כדי ליצור וריאציות עיצוב המבוססות על כללים ואילוצים מוגדרים מראש.
אלו הרחיבו עוד יותר את האפשרויות היצירתיות בתהליך העיצוב.
הופעת הבינה המלאכותית (AI) ולמידת המכונה בסוף שנות ה-2000 הביאה לעידן חדש בעיצוב חישובי, והציגה את היכולת לייצר מערכות עיצוב אדפטיביות וחכמות שיוכלו ללמוד מהסביבה שלהן ולהגיב אליה.
עיצוב ממוחשב ממשיך להתפתח, ומשלב התקדמות בייצור דיגיטלי, מציאות וירטואלית ורבודה וניתוח נתונים, דוחף את הגבולות של מה שאפשר בעיצוב וארכיטקטורה ומטפח עתיד שבו העיצוב מכיל בתוכו מידע רב ומשלב טכנולוגיות חישוביות חדשניות.
עקרונות העיצוב הממוחשב הם מושגי יסוד המנחים את השילוב של גישות חישוביות בתהליך התכנון.
עקרונות אלו משתרעים על פני נושאים שונים, המשקפים את האופי הבינתחומי של התחום.
חשיבה אלגוריתמית: בלב העיצוב הממוחשב נמצאת חשיבה אלגוריתמית, הכוללת שימוש בשיטות פרוצדורליות שלב אחר שלב לפתרון בעיות העיצוב.
עיקרון זה מדגיש את הניסוח של משימות עיצוב כהליכים חישוביים, המאפשרים לחקור מרחבי עיצוב עצומים בדיוק ויעילות.
מידול פרמטרי: מידול פרמטרי הוא עיקרון מפתח הכולל הגדרת אלמנטים עיצוביים באמצעות פרמטרים וכללים המכתיבים את היחסים ביניהם.
גישה זו מאפשרת ליצור פתרונות עיצוב מורכבים וניתנים להתאמה, כאשר השינויים בפרמטרים משנים באופן דינמי את תוצאת התכנון.
מערכות גנרטיביות: מערכות גנרטיביות משתמשות באלגוריתמים כדי לייצר וריאציות עיצוב המבוססות על קריטריונים או יעדים מוגדרים.
עיקרון זה ממנף את כוח המחשוב כדי לחקור שפע של אפשרויות עיצוב, מטפח יצירתיות וחדשנות בתהליכי העיצוב.
סימולציה ואופטימיזציה: עיצוב ממוחשב משתמש בכלי סימולציה כדי לחזות את הביצועים של הצעות העיצוב בתנאים אמתיים.
לאחר מכן מיושמות טכניקות אופטימיזציה כדי לחדד עיצובים המבוססים על מדדי הביצועים, מה שמבטיח שהפתרונות הסופיים יהיו יעילים וברי ביצוע.
ייצור דיגיטלי: עיקרון זה כולל שימוש בטכנולוגיות ייצור מבוססות מחשב כדי לתרגם ישירות עיצובים דיגיטליים לחפצים פיזיים.
ייצור דיגיטלי מגשר על הפער בין מודלים וירטואליים לבנייה פיזית, ומאפשר מימוש גאומטריות ומבנים מורכבים שהיה קשה בעבר להשיג באמצעות שיטות ייצור מסורתיות.
שיתוף פעולה בין-תחומי: עיצוב ממוחשב מעודד שיתוף פעולה בין דיסציפלינות, תוך שילוב ידע ממדעי המחשב, הנדסה, חומרים, ביולוגיה, וכו'.
עיקרון זה מכיר בכך שאתגרי עיצוב מורכבים דורשים לעיתים קרובות מומחיות מגוונת בכדי להשיג פתרונות חדשניים.
הטכנולוגיות והכלים בעיצוב ממוחשב הם חלק בלתי נפרד מהתחום, הם מאפשרים למעצבים ליישם אסטרטגיות חישוביות מורכבות ולממש מושגים חדשניים.
טכנולוגיות וכלים אלו משתרעים על פני קטגוריות שונות, ומשקפים את היישומים והמתודולוגיות המגוונות בתוך תחום עיצוב זה.
תוכנת עיצוב בעזרת מחשב (CAD): תוכנת CAD מהווה את הבסיס לתכנון חישובי, תוכנה זו מספקת את הסביבה הדיגיטלית הבסיסית לשרטוט ולמודלים.
כלי CAD מתקדמים משלבים כעת יכולות עיצוב פרמטריות וגנרטיביות, המאפשרות מניפולציה דינמית של משתני עיצוב וחקירת חלופות עיצוב.
כלי עיצוב פרמטריים וגנרטיביים: כלים כמו Grasshopper for Rhino ו־Dynamo for Revit מאפשרים למעצבים ליצור מודלים גמישים ומורכבים באמצעות תכנות ויזואלי.
סביבות אלו מאפשרות הגדרה של קשרים פרמטריים ויצירת צורות המבוססות על אלגוריתמים, ומאפשרות מידה גבוהה של התאמה אישית וניסוי.
תוכנות סימולציה וניתוח: חבילות תוכנה כמו ANSYS לניתוח מבני או Ladybug לסימולציה סביבתית מעניקות למעצבים את האפשרות לחזות את הביצועים של העיצובים שלהם בתרחישים בעולם האמיתי.
כלים אלו חיוניים למיטוב תכנונים לקיימות, יעילות אנרגטית ושלמות מבנית.
טכנולוגיות ייצור דיגיטלי: טכנולוגיות כגון הדפסת תלת־ממד, CNC וחיתוך לייזר מתרגמות עיצובים דיגיטליים לאובייקטים פיזיים.
כלים אלו חוללו מהפכה בתהליך הייצור, ואפשרו ייצור של גאומטריות מורכבות ואלמנטים מותאמים שקודם לכן היה קשה לייצר.
מציאות מדומה ורבודה (VR/AR): טכנולוגיות VR ו-AR מספקות סביבות המאפשרות הדמיה ואינטראקציה עם עיצובים בחלל תלת־ממדי.
כלים אלה משפרים את תהליך העיצוב על ידי מתן אפשרות לחקירה אינטואיטיבית יותר של היחסים בין מרחבים ואופציות עיצוב.
בינה מלאכותית (AI) ולמידת מכונה (ML): בינה מלאכותית ולמידת מכונה משולבים יותר ויותר בכלי העיצוב החישוביים, ומציעים יכולות כמו זיהוי תבניות, חיזוי, ויצירת עיצוב אוטומטי.
טכנולוגיות אלו פורצות את הגבולות של תהליכי עיצוב אוטומטיים ופתרונות עיצוב מותאמים אישית.
לעיצוב ממוחשב יש מגוון רחב של יישומים ושימושים מגוונים, התחום משתרע על דיסציפלינות ותעשיות רבות, ומדגים את השוני והפוטנציאל הטרנספורמטיבי של שיטות חישוביות בעיצוב.
יישומים אלה משקפים את ההיקף הרחב של אסטרטגיות חישוביות לפתרון בעיות מורכבות, שיפור היצירתיות ושיפור תוצאות בתחומים שונים.
אדריכלות ותכנון ערים: באדריכלות, עיצוב ממוחשב משמש ליצירת גאומטריות מורכבות ומבנים חדשניים, תוך אופטימיזציה של השימוש בחומרים וביצועים סביבתיים.
בתכנון עירוני, העיצוב הממוחשב משמש להדמיות חישוביות המנתחות זרימת הולכי רגל, חשיפה לאור השמש וצריכת אנרגיה, מה שמאפשר תכנון ערים ברות קיימא ויעילות יותר.
עיצוב תעשייתי ומוצר: עיצוב ממוחשב מאפשר יצירת מוצרים עם גאומטריות אופטימליות לחוזק, משקל ויעילות החומר.
מאפשר חקירה של צורות חדשות והתאמה פונקציונלית באמצעות אלגוריתמי עיצוב גנרטיביים, המובילים לפתרונות חדשניים בעיצוב רהיטים, מוצרי אלקטרוניקה ותעשיית הרכב.
עיצוב אופנה וטקסטיל: תעשיית האופנה משתמשת בעיצוב ממוחשב לחיתוך פאטרנים, הדמיות ויצירת דפוסי בד מורכבים.
שיטות אלו מאפשרות למעצבים להתנסות בחומרים וגזרות ביגוד חדשות, תוך מתיחת הגבולות של עיצוב האופנה המסורתי.
אמנות דיגיטלית ואנימציה: אמנים ואנימטורים משתמשים בעיצוב ממוחשב כדי לייצר דפוסים מורכבים, אפקטים חזותיים דינמיים והדמיות דיגיטליות אינטראקטיביות.
יישום זה מרחיב את האפשרויות היצירתיות, ומאפשר יצירת אמנות המגיבה לסביבה או לאינטראקציה עם הצופה.
ביולוגיה והנדסת חומרים: עיצוב ממוחשב ממלא תפקיד חשוב בפיתוח של חומרים ומבנים ביומימטיים, תוך שימוש באלגוריתמים הלוקחים השראה ומבוססים על תהליכים מהטבע.
בהנדסת חומרים, שיטה זו מסייעת בגילוי חומרים חדשים בעלי תכונות רצויות, באמצעות הדמיה של מבנים והתנהגויות מולקולריות.
הנדסה ובנייה: בהנדסה, עיצוב ממוחשב מסייע בהתאמה של מבנים לחוזק, יעילות ועלות.
תחום הבנייה מפיק תועלת מטכניקות ייצור דיגיטליות, המאפשרות מימוש של עיצובים מורכבים ושימוש בחומרים חדשים, ובכך מפחיתה את הפסולת ומשפרת את יעילות הבנייה.
אתגרים וביקורת על עיצוב ממחושב מדגישים את המורכבות והחששות הקשורים בשילוב של שיטות חישוביות בתהליכי התכנון.
למרות פוטנציאל החדשנות והיעילות שלו, עיצוב ממוחשב עומד בפני ביקורת ואתגרים מהיבטים שונים, כולל שיקולים אתיים, טכניים ומעשיים.
השלכות אתיות וחברתיות: ביקורת מרכזית אחת סובבת סביב השימוש האתי בנתונים והפוטנציאל לפלישה לפרטיות, במיוחד בפרויקטים הכוללים איסוף וניתוח נתונים בקנה מידה גדול.
ישנה גם דאגה לגבי ההומוגניזציה של ערכים תרבותיים ואסתטיקה בשל הטווח הגלובלי של כלי עיצוב דיגיטליים, העלולים להאפיל על מסורות ופרקטיקות עיצוב מקומיות.
מגבלות טכניות ותלות: הסתמכות על תוכנה וחומרה מתוחכמים יכולה להיות גם חסרון, מכיוון שהיא עלולה להגביל את היצירתיות של המעצב ליכולות ולהטיות של האלגוריתמים שבהם הוא עושה שימוש.
תלות זו בטכנולוגיה מעלה גם שאלות לגבי הקיימות של שיטות עיצוב חישוביות, לאור ההתיישנות המהירה של כלים דיגיטליים וההשפעה הסביבתית של משאבי מחשוב בעלי ביצועים גבוהים.
פער מיומנויות ונגישות: הידע המיוחד הנדרש לשימוש יעיל בכלי עיצוב חישוביים יוצר פער מיומנויות, ומגביל את הגישה לאלה בעלי המומחיות הטכנית הדרושה.
מצב זה יכול להגדיל את אי השוויון במקצועות העיצוב ובין אזורים מפותחים ומתפתחים, שבהם הגישה לכלי חישוב מתקדמים והדרכה עשויה להיות מוגבלת.
השפעה על תפקידי עיצוב מסורתיים: העיצוב הממוחשב קיבל ביקורת על כך שהוא עשוי להפחית את תפקידו של המעצב ושל בעל המלאכה, כאשר תהליכים אוטומטיים מחליפים את האינטואיציה והיצירתיות האנושית.
המבקרים טוענים שהסתמכות יתר על כלים ממוחשבים עלולה להוביל לפיחות במיומנויות העיצוב המסורתיות ולהבנה של החומר וההקשר הנובע מניסיון מעשי
אתגרים כלכליים: יישומי העיצוב הממוחשב בתהליכי ייצור מציב אתגרים כלכליים, במיוחד עבור תעשיות הרגילות לשיטות ייצור קונבנציונליות.
העלות של אימוץ טכנולוגיות חדשות, יחד עם הצורך בכוח אדם ותשתיות מיוחדות, יכולה להיות גם גזירה עבור ארגונים קטנים ובינוניים.
השפעת העיצוב הממוחשב על מודלים עסקיים בתעשיית העיצוב
עיצוב ממוחשב שינה משמעותית את המודל העסקי של תחום העיצוב על ידי הצגת דרכים חדשות ליצירה, ייצור ואינטראקציה עם מוצרי העיצוב.
מהפך זה ניכר על פני היבטים שונים בתעשיית העיצוב, החל משלב התכנון הראשוני ועד לייצור הסופי.
להלן תחומים מרכזיים שבהם העיצוב הממוחשב השפיע על מודלים עסקיים.
יעילות והפחתת עלויות: כלים בעיצוב ממוחשב ייעלו את תהליך התכנון והפחיתו את הזמן והעלות הקשורים לשיטות עיצוב מסורתיות.
באמצעות אוטומציה של משימות שגרתיות והאפשרות ליצירת מודלים ראשוניים מהירים, חברות יכולות להוציא מוצרים לשוק מהר יותר ובאופן חסכוני יותר.
כלי עיצוב פרמטריים וגנרטיביים מאפשרים לבחון מגוון רחב יותר של אפשרויות עיצוב מבלי להגדיל משמעותית את זמן התכנון או את העלויות ובכך לייעל את השימוש במשאבים.
כמו כן, השילוב של עיצוב ממוחשב עם טכנולוגיות ייצור דיגיטליות כמו הדפסת תלת־ממד חוללה מהפכה בתהליך הייצור.
אינטגרציה זו הובילה לשיטות ייצור יעילות יותר, הפחתת עלויות באמצעות ייצור לפי דרישה, ויכולת לייצר קרוב יותר לנקודות הצריכה, ובכך לקצר את שרשראות האספקה ולהפחית את העלויות הלוגיסטיות.
התאמה אישית: היכולת לשנות בקלות פרמטרים בתוך כלי עיצוב חישוביים פתחה אפשרויות חדשות להתאמה אישית.
יכולת זו מאפשרת לעסקים להציע מוצרים שניתן להתאים באופן אישי להעדפות הלקוח ללא העלויות הכרוכות בייצור מיוחד.
התאמה אישית זו הפכה לנקודת מכירה משמעותית ויתרון תחרותי בתעשיות רבות, כולל אופנה, ריהוט, אלקטרוניקה וכו'.
בנוסף, העיצוב הממוחשב באמצעות ההתאמה האישית אפשר יצירת זרמי הכנסה חדשים.
לדוגמה, חברות יכולות להציע כעת עיצוב כשירות, שבו לקוחות יכולים להזמין עיצובים מותאמים אישית שנוצרו באמצעות שיטות חישוביות.
בנוסף, מכירת קובצי עיצוב דיגיטליים לייצור אישי והצעת פלטפורמות מקוונות הממנפות עיצובים שנוצרו על ידי משתמשים להתאמה אישית של מוצרים, אלו התגלו כמודלים עסקיים מעשיים
חדשנות ותחרות: עיצוב ממוחשב אפשר יצירת עיצובים מורכבים וחדשניים שבעבר היו בלתי אפשריים או יקרים לייצור.
יכולת חדשנות זו מספקת לחברות יתרון תחרותי בשוק, ומאפשרת להן להציע מוצרים ייחודיים ולתפוס שוקי נישה.
יתר על כן, היכולת לחזור על עיצובים המבוססים על משוב מלקוחות או לחקור חומרים ושיטות ייצור חדשות יכולה להוביל לפיתוח של קטגוריות מוצרים חדשות לחלוטין.
עיצומים בין-לאומיים בעקבות אלימות מתנחלים הם שורת צעדים שמדינות בעולם החלו לנקוט מתחילת שנת 2024 כתגובה למקרי האשמות באלימות של ישראלים, רובם מתנחלים, כנגד פלסטינים ביהודה ושומרון.
העיצומים כללו חסימת חשבונות בנק ואיסור כניסה למדינות.
בישראל הובעה מחאה על צעדים אלו ואף נבחנו דרכים לעקיפת העיצומים.
חלק מהמערכת הבנקאית יישם את הוראות העיצומים.
ממשל טראמפ ביטל את העיצומים האמריקאיים כלפי ישראלים תושבי יהודה ושומרון עם כניסתו לתפקיד.
אירועי אלימות של מתנחלים נגד פלסטינים החלו בשנת 1980 עם הקמת המחתרת היהודית, והתגברו במהלך השנים.
כחלק מהסכמי אוסלו קיבלה ישראל על עצמה אחריות ביטחונית על שטחי B ו-C: מעל ל-80% משטחי יהודה ושומרון.
משמעותה של אחריות זו היא הגנה על ביטחונם ועל חייהם של כלל תושבי האזור, יהודים ופלסטינים.
לאחר טבח שבעה באוקטובר דיווחו ארגוני שמאל וארגונים בין-לאומיים על עלייה במספר מקרי האלימות של מתנחלים כנגד פלסטינים ופעילים ישראלים.
במיוחד בלטו המהומות בחווארה בפברואר 2024 ואירועי תקיפת פלסטינים לאחר רצח בנימין אחימאיר באפריל 2024, וכן פעולות נישול במסגרתן נעקרו קהילות פלסטיניות ממקום מושבן.
לדברי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים (OCHA) עד המתקפה נרשמו 2–3 מקרי אלימות ביום בעוד שלאחר המתקפה עלה מספר זה ל־7 ביום.
לפי האגודה לזכויות האזרח בישראל, נכון לדצמבר 2023, מספר התקיפות מגיע אף ל־8 ביום.
מנגד, נתוני משטרת ישראל מנובמבר 2023, הצביעו על ירידה של 50% בדיווחים על אירועי פשיעה לאומנית, ביחס לתקופה המקבילה בשנה הקודמת (97 לעומת 184 בחודש; כ־3 לעומת כ־6 ביום).
באוגוסט 2024 כתב ראש שב"כ רונן בר מכתב בנושא, שנשלח לראש הממשלה נתניהו, שר המשפטים לוין, שר החינוך קיש, שר האוצר סמוטריץ', שר הפנים ארבל, השר לשירותי דת מלכיאלי והיועמ"שית גלי בהרב-מיארה.
במכתב מתוארת התגברות הטרור היהודי מ"נוער הגבעות".
לדבריו, התופעה "צוברת נפח ומשנה את פניה: מעשייה של בודדים לפעילות של מאות".
שינויים נוספים עליהם הצביע כוללים מעברים "מפעילות ממוקדת וחשאית, לפעילות רחבה וגלויה.
משימוש במצית, לשימוש באמצעי לחימה.
לעיתים תוך שימוש באמצעי לחימה שחולקו על ידי המדינה כדין.
מהתחמקות מכוחות הביטחון לתקיפת כוחות הביטחון.
מהתנתקות מהממסד לקבלת הכשר מגורמים מסוימים בממסד." לפי המכתב, הטרור היהודי מסכן את קיום המדינה ומסב לה נזק בל יתואר.
החל משנת 2024 החלו מספר מדינות וארגונים בין-לאומיים להטיל עיצומים, בניסיון לצמצם את הפגיעות בפלסטינים.
ב-14 במרץ 2024 הטילה ארצות הברית עיצומים על שלושה מתנחלים נוספים וכן על שתי חוות לא חוקיות.
ב-19 באפריל 2024 ארצות הברית והאיחוד האירופי הטילו עיצומים על חמישה מתנחלים נוספים וארגוני ימין, בהם בנצי גופשטיין, ארגון להב"ה, מאיר אטינגר וארגונים שגייסו כספים לטובת מתנחלים עליהם הוטלו עיצומים בסבב העיצומים הקודם של ארצות הברית.
ב-20 באפריל 2024 פורסם שארצות הברית שוקלת להרחיב את העיצומים ולכלול בהם את גדוד נצח יהודה, בטענה שהפר זכויות אדם בפעילותו ביהודה ושומרון.
לבסוף לא הוטלו עיצומים אלה.
אם היו מוטלים בפועל, הייתה זו הפעם הראשונה בה מוטלים עיצומים על יחידה צבאית ישראלית שלמה.
ב-11 ביולי 2024 מחלקת המדינה הטילה עיצומים על קבוצה נוספת של גופים ויחידים.
בקבוצה נכללו ארגון להב"ה, 2 פעילי ארגון צו 9 וכן כמה מאחזים.
ב-28 באוגוסט 2024 הטיל נשיא ארצות הברית סנקציות על ארגון השומר יו"ש בשל סיוע למאחז חוות מיתרים, לשלושה מתנחלים עליהם הוטלו עיצומים בסבבים קודמים ובשל מניעת חזרתם של 250 מתושבי ח'רבת זנוטה לבתיהם לאחר שנאלצו לנטוש בשל אלימות מתנחלים בחודש ינואר.
בנוסף מציינת ההודעה על הטלת העיצומים כי חברי הארגון מסייעים ברעייה למאחזים עליהם הוטלו עיצומים.
על רכז הביטחון ביצהר לוי יצחק פילנט הוטלו עיצומים בשל הובלת קבוצת מתנחלים חמושים לחסימת כביש ולהתקפות על פלסטינים במטרה לאלצם לעזוב את אדמתם בפברואר 2024.
ב-1 באוקטובר 2024 הטילה ארצות הברית עיצומים על איתן ירדני מחוות מעון בשל תקיפת פלסטינים וגניבת רכושם בח'לת אל-דבע שבמסאפר יטא בסוף 2023 ותקיפת רועים בדרום הר חברון בשנת 2020 ועל אביחי סוויסה, מנכ"ל ארגון השומר יו"ש עליו הוטלו עיצומים בחודש אוגוסט.
בד בבד הטיל משרד האוצר האמריקני עיצומים על נוער הגבעות שכוללים הקפאת נכסים ואיסור על בנקים להעביר כספים למי שקשור בנוער הגבעות בהודעה מוגדר נוער הגבעות כקבוצה של מתנחלים קיצוניים המעורבים בפעולות תג מחיר, מעשי הרג, תקיפה, הצתה והפחדה.
כדוגמאות מייצגת מציינת ההודעה את ההתקפה על אל-מוע'ייר באפריל 2024 בה הרגו נערי הגבעות תושב, הציתו בתים ועסקו בביזה וכן התקפה על תורמוס עיא ביוני 2023 בה השתתפו מאות נערי גבעות ובמהלכה הוצתו שדות, מכוניות ובתים ונרצח תושב אחד ושני נפצע.
בנובמבר 2024 הוטלו עיצומים כנגד ארגון אמנה ועל חברת בת שלו - "בנייני בר אמנה" - בשל מעורבות החברה בהקמת עשרת מאחזים בלתי חוקיים ונישול אזרחים פלסטינים מאדמות פרטיות.
עוד הוטלו עיצומים על חברת "איל הרי יהודה" בשל אספקת משאיות ורכבי שטח שסייעו בהרחבת מאחזים עליהם הוטלו עיצומים.
בין היתר הוטלו העיצומים על איתמר יהודה לוי, בעלים ודירקטור בחברה.
הוטלו עיצומים גם נגד שני מתנחלים נוספים: שבתאי קושלבסקי, מייסד ארגון "השומר יו"ש" ועל זוהר סבח בשל מעורבות באלימות נגד פלסטינים ובפרט התקפה על בית ספר יסודי בכפר מוערג'ת בדרום בקעת הירדן בספטמבר 2024.
לאחר השבעתו בינואר 2025 ביטל נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את העיצומים שהטיל ממשל ביידן על האזרחים והארגונים הישראלים.
ביטול זה גרר שבחים מקרב רבים ממנהיגי הימין וההתנחלויות.
ב-12 בפברואר 2024 הטילה בריטניה עיצומים על ארבעה מתנחלים בטענה שהם "איימו וביצעו פעולות אגרסיביות ואלימות" נגד פלסטינים ביהודה ושומרון.
רשימת המתנחלים עליהם הטילה בריטניה עיצומים חפפה באופן חלקי לזו האמריקאית.
ב-2 במאי 2024 הטילה בריטניה עיצומים נגד ארגון להב"ה וכנגד 4 מתנחלים נוספים בהם נועם פדרמן.
ב-15 באוקטובר 2024 הוטלו עיצומים נגד 3 מאחזים בלתי חוקיים: חוות המיתרים, חוות עמק תרצה, ומאחז שובי ארץ בשל "מעורבות בהנחיה, הסתה, קידום או מתן תמיכה לפעילות העולה לכדי פגיעה חמורה בזכויות פלסטינים" עיצומים הוטלו גם על 4 ארגונים:
תורת לחימה בשל תמיכה כספית במאחזים המעורבים באלימות
אמנה בשל הקמת מאחזים בלתי חוקיים ותמיכה כלכלית במתנחלים אלימים
השומר יו"ש בשל סיוע למאחזים בלתי חוקיים ובפרט חוות המיתרים
ישיבת עוד יוסף חי בשל קידום אלימות נגד לא-יהודים
ב-20 במאי 2025 הוטלו עיצומים נגד 3 מתנחלים, 2 מאחזים ו-2 חברות בנייה.
העיצומים כללו את דניאלה וייס בשל "איום, ביצוע, קידום ותמיכה במעשי תוקפנות ואלימות נגד אזרחים פלסטינים" יחד עם תנועת נחלה שוייס עומדת בראשה.
עיצומים הוטלו גם על הראל ליבי והמאחז שלו "החווה של קוקו" (מרום שמואל), יחד עם החברה בבעלותו "ליבי בנייה ותשתיות בע"מ", בשל איומים וביצוע פעולות תוקפניות כלפי פלסטינים.
העיצומים כללו גם את זהר סבח, והמאחז "החווה של נריה".
ב-3 בפברואר 2024 הודיעה קנדה על כוונתה להצטרף גם היא לעיצומים ולהגביל כניסה של מתנחלים קיצוניים לשטחה.
ב-16 במאי 2024 הטילה קנדה עיצומים כנגד 4 מתנחלים בטענה למעשים המפרים את השלום והביטחון ומעשים העשויים לגרום משבר בין-לאומי חמור.
הוטל איסור על עשיית עסקים עם ארבעת המתנחלים, על שירותים פיננסיים, ועל כל העברת כסף או טובין אליהם או למי שפועל עבורם.
המסמך שפרסם משרד החוץ הקנדי מתיר פעולות כספיות הנוגעות לתשלום חובות, תשלומי ביטוח לאומי או כספים למימון הליכים משפטיים בקנדה.
ב-27 ביוני 2024 קנדה הרחיבה את העיצומים וכללה, בין השאר, גם את בנצי גופשטיין, מאיר אטינגר ודניאלה וייס וכן גופים כמו להב"ה, אמנה וכן מספר חוות של מתנחלים.
העיצומים כללו איסור על ביקורים בקנדה וכן הגבלת פעילות כלכלית.
ב-13 בפברואר 2024 הטיל משרד החוץ הצרפתי עיצומים כנגד 28 "מתנחלים קיצוניים" (ללא פירוט) לגביהם נמצאו ראיות שעסקו במעשי אלימות כלפי פלסטינים.
העיצומים הוטלו לאחר שכבר בנובמבר 2023 הזהיר המשרד כי נשקלת האפשרות להטיל עיצומים על מתנחלים.
העיצומים שהטילה צרפת אוסרים כניסה של אותם מתנחלים לשטחה הריבוני של צרפת, אך אינן כוללים עיצומים פיננסיים.
בנוסף לכך הודיעה צרפת כי היא "תומכת באימוץ העיצומים הללו "ברמה האירופית" וכי היא עובדת על כך עם השותפים האירופאים".
ב-18 במרץ 2024 הטילו מדינות האיחוד האירופי עיצומים על מספר מתנחלים הכוללים הקפאת נכסים ואיסור כניסה למדינות האיחוד וכן איסור לקיים קשרים עסקיים עם המתנחלים שעליהם הוטלו העיצומים.
ביולי 2024 הטיל האיחוד האירופי עיצומים על מתנחלים נוספים, ובהם ברוך מרזל ובנצי גופשטיין.
ב-29 בפברואר גם ניו זילנד הצטרפה לעיצומים ואסרה על כניסה לשטחה של מתנחלים ישראלים "קיצוניים", שלדבריה "ביצעו התקפות אלימות נגד פלסטינים בגדה המערבית".
ב-23 ביולי 2024 משרד החוץ של יפן הטיל עיצומים הכוללים הקפאת נכסים ומגבלות על תשלומים והעברות הון נגד 4 מתנחלים המעורבים באלימות נגד פלסטינים.
ב-24 ביולי 2024 משרד החוץ של אוסטרליה הטיל עיצומים נגד 7 מתנחלים ובהם מאיר אטינגר בשל התקפות אלימות על פלסטינים כולל מכות, תקיפות מיניות ועינויים שגרמו פגיעות קשות ומוות.
בהודעה נקראת ממשלת ישראל להביא מתנחלים אלימים לדין ולהפסיק את פעילות ההתנחלות.
ב-21 בנובמבר 2025 הטילה סינגפור סנקציות כלכליות בשל אלימות נגד פלסטינים על מאיר אטינגר, אלישע ירד, בן ציון גופשטיין וברוך מרזל.
ב-10 ביוני 2025 הודיעו 5 מדינות: בריטניה, קנדה, אוסטרליה, ניו זילנד ונורווגיה על הטלת עיצומים נגד השר איתמר בן גביר והשר בצלאל סמוטריץ'.
לאחר הטלת העיצומים הכלכליים הראשונים (1 בפברואר 2024) שרר חוסר בהירות בין הבנקים בישראל לגבי תיחום העיצומים בנוגע לחשבונות בבנקים בישראל.
הבנקים הגדולים בישראל (וכן בנק הדואר) החליטו להחמיר בצעדיהם וזמן קצר לאחר הודעת ארצות הברית הם נעלו את חשבונותיהם של המתנחלים שעליהם הוטלו עיצומים.
צעד זה ננקט לאור ההבנה של הבנקים שכל חשד של האמריקאים לניסיונות לעקיפת העיצומים עלול להביא לניתוק הבנקים ממערכת הסליקה הבין-לאומית (SWIFT).
המפקח על הבנקים בבנק ישראל ביקש הבהרות על היקף העיצומים.
משרד האוצר של ארצות הברית כתב כי הבנקים בישראל רשאים לאפשר לישראלים תחת העיצומים להוציא כספים מחשבונות הבנק לצורכי מחיה בסיסיים כמו: מזון, טיפול רפואי, הוצאות ילדים, מגורים ותשלום מיסים.
אולם, הוצאות גדולות מעבר לצורכי קיום בסיסי אסורות.
המכתב אוסר לחלוטין על מימון המונים לטובת מי שהוטלו עליו עיצומים.
ניצחון הימין האמריקאי בבחירות 2024 גרם לביטול עיצומים אלו.
אחד מהצעדים הראשונים של הממשל החדש היה ביטול כל הסנקציות על ישראלים תושבי יהודה ושומרון.
ראש ממשלת ישראל, שרים וחברי הכנסת מהימין הכריזו על התנגדותם לעיצומים, ושלעמדתם מהלך זה הוא חלק מתנועת ה-BDS שמטרתה היא הטלת עיצומים כלכליים והתווית מדיניות נגד מדינת ישראל.
ראש הממשלה בנימין נתניהו אמר ש"ישראל פועלת נגד כל מפירי חוק בכל מקום, ולכן אין מקום לצעדים חריגים בנידון".
שר האוצר בצלאל סמוטריץ' אמר ש"קמפיין 'אלימות המתנחלים' הוא שקר אנטישמי." נתניהו שוחח עם ביידן ומחה כנגד העיצומים.
עם פרסום כוונת הממשל להטיל עיצומים על גדוד "נצח יהודה" כינה אותה השר בני גנץ "תקדים מסוכן" ופעל למניעת מימוש החלטה זו.