tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
העמותה שמה דגש על גיבוש חברי הקהילה, שמירה על שיח פתוח עם חבריה, שיתוף הקהילה בפיתוח תוכניות וחיזוק הקשר עם יחידת שייטת 13.
להלן פעילויות העמותה עבור קהילת חברי העטלף:
סדנאות שחרור- סדנאות ייעודיות לקראת שחרורם של לוחמי השייטת משירותם הסדיר במטרה להעשירם ולהכינם לקראת החיים באזרחות.
כל סדנא אורכת כשבוע ובמסגרתה מועברים תכנים מגוונים החל מתכנון הטיול לאחר הצבא, דרך התנהלות פיננסית נכונה ועד לחשיפה לעולם האקדמי ושוק העבודה.
מלגות העטלף- העמותה מעניקה מלגות שונות לחברי קהילת העטלף, הכוללים את בוגרי שייטת 13, חיילים וקצינים תומכי לחימה מצטיינים, אחים/ות שכולים/ות שנרשמו ללימודי תואר ראשון, שני או לימודי תעודה.
פרויקט המנטורינג- פרויקט המנטורינג כולל כ-15 זוגות של בוגרים ומנטורים אשר יוצאים למסע משותף של התעצמות והתקדמות בכל תחומי החיים.
במהלך התכנית כל מנטור מלווה ומייעץ לבוגר בענייני קריירה, לימודים, זוגיות, משפחה וכו'.
"תוכנית המנטורינג אפשרה לי בפעם הראשונה בחיי להתרכז 100% בעצמי ובהתפתחות האישית שלי.
במהלך התכנית למדתי להגדיר את צרכיי בצורה טובה יותר ולצד הפרקטיות, גם למדתי כיצד להתחבר ולהיפתח לצד הרגשי שבי.
קיבלתי כלים חדשים שלא הייתי מודע להם קודם לכן אשר אפשרו לי להתמודד עם אתגרים שונים."
פרויקט סונאר- פרויקט סונאר כולל כ-15 זוגות של בוגרים מהיחידה ומנטורים מארגון ה-YPO.
פרויקט זה מיועד לחברי קהילה בני 35+, אשר רכשו ניסיון חיים מגוון, אישי ומקצועי, ורוצים לפרוץ קדימה למקום טוב יותר בחייהם.
אירועי קהילה ונטוורקינג- העמותה מקיימת פעילות ענפה לחברי הקהילה לאורך כל השנה, במטרה לחזק את הקשרים בין חברי הקהילה, לקדם את העשייה החברתית והקהילתית ולעודד את ההתפתחות האישית והמקצועית של חברי הקהילה.
האירועים השונים שמקיימת העמותה כוללים: מפגשי מחזורים לחיזוק הקשרים הצוותיים, מפגשי ותיקים ביחידה, מרוץ העטלף, תחרות גלישה, הרצאות וערבי מורשת.
בנוסף לאירועים המאורגנים על ידי העמותה, חברי הקהילה מקיימים קשרים אישיים ומקצועיים באמצעות קבוצות נטוורקינג במדיות השונות.
פודקאסט "ים ומלואו"- פודקאסט "ים ומלואו" בהנחייתו של יואב יושע חבר הקהילה.
מדי שבוע, מגיעים חברי קהילת העטלף שונים לדבר עם יואב על החיים מחוץ לים - ערכים, משמעות, הישגים, פריצות דרך ועוד.
פעילויות עבור נפגעי השירות בשייטת 13, המשפחות השכולות ותמיכה בחוסן האישי של חברי הקהילה (תוכנית עוגן)
מענה לצרכים הדחופים ביותר של נפגעי השירות בשייטת 13 והמשפחות השכולות.
מעל למאתיים ושבעים נפגעי השירות ביחידה (נפגעי גוף ונפש, כולל נפגעי הצלילות בנחל הקישון) ומאה עשרים וחמש משפחות שכולות חברים בעמותה.
עבורם, פיתחה העמותה את תוכנית "עוגן" במסגרתה היא מלווה ומסייעת לנפגעי השירות הצבאי ותומכת במשפחות השכולות.
העמותה מציעה תוכניות תמיכה וחוסן אישי וקבוצתי לעיבוד חוויות לחימה לבוגרי היחידה.
בנוסף, הוקמה קרן סיוע שנועדה ליתן מענה במקרים פרטניים של חברי הקהילה הזקוקים לכלים להתמודדות והעצמה אישית או סיוע כלכלי.
עבור נפגעי היחידה, פועלות תוכניות טיפוליות לחיילים הסובלים מפציעות פיזיות ונפשיות אשר נגרמו כתוצאה משירותם הצבאי ביחידת שייטת 13. תוכניות הכוללות בין היתר פעילות חתירה אקסטרים המתאימה למגוון רחב של פציעות גוף, פעילות טיפוס בקיר בולדרינג וחפירות ארכאולוגיות ייחודיות.
בפעילויות קבוצתיות אלו משולבים פצועי היחידה ובוגרים נוספים שאינם פצועים ובליווי איש טיפול מקצועי.
במהלך השנה מתקיימים אירועים שונים עבור הפצועים ובני משפחותיהם.
בלב הקהילה נמצאות המשפחות השכולות של היחידה, אותן העמותה מלווה לאורך כל השנה דרך פעילות חברתית, סיוע אישי וחיזוק הקשר בין המשפחות, העמותה ויחידת שייטת 13. העמותה מקיימת אירועים מגוונים למשפחות השכולות ולוקחת חלק בפרויקט הנצחה ייחודי להקמת עמודי הנצחה דיגיטליים לכל נופלי היחידה.
בשנת 2021, נחנך מצפור השייטת, יער הנצחה לחללי שייטת 13. מאז, חיילי ולוחמי שייטת 13, בסדיר ובמילואים, פוקדים את המצפור באירועים משותפים שונים של עמותת העטלף ויחידת שייטת 13 לאורך השנה.
בפברואר 2022 בעקבות החלטת שר הביטחון על הכרה בנפגעי הצלילות בנחל הקישון נוספו מעל 20 חללים חדשים למשפחת השכול של העמותה.
לוחמי שייטת 13 אשר מסיימים בהצלחה את מסלול ההכשרה האינטנסיבי, אינם אלו שבהכרח מובילים בשחייה, בריצה או במסעות; אותם הלוחמים שמסיימים בהצלחה את המסלול הם אלו שדוחפים ומושכים את חברי הצוות המתקשים לסיים.
מדובר בהעצמת השלם - מהחזק לחלש ביותר.
אותה רמת התחייבות, אחריות ועבודת הצוות נשארת עם הלוחמים לאורך כל חייהם.
על ידי שימוש בחוזקות שיש לחברי קהילת העטלף והקשר הטבעי שלהם לים, יש בידיהם כלים כדי להביא לשינוי ולהשפעה על החברה הישראלית כולה.
עמותת העטלף שואפת לתמוך ולהעצים אוכלוסיות שונות בחברה הישראלית, בדגש על נפגעי שירות הביטחון
ונוער בסיכון על ידי שימוש בחוזקות שיש לחברי הקהילה.
כל התוכניות פועלות בזכות מאות מתנדבי העמותה ואנשי המקצוע שלה במטרה להעניק סיוע ייחודי, ארוך טווח, קבוצתי ופרטני לכלל משתתפי התוכניות אותן מפעילה העמותה.
העמותה מפעילה שלוש תוכניות עיקריות בתוך החברה הישראלית: חבל זוג, מים שקטים והגל שלי.
בנוסף מאות מבוגרי העמותה מעניקים סיוע לרשויות מקומיות ברחבי הארץ בדגש על אוכלוסיות מוחלשות וניצולי שואה.
הפרויקטים להעצמת החברה הישראלית כוללים:
תוכנית חבל זוג- תוכנית זו מלווה לוחמים משוחררים המתמודדים עם פוסט טראומה מכלל יחידות צה"ל.
לכל משתתף פוסט טראומטי מוצמד מתנדב בוגר היחידה לליווי צמוד למשך שנה ויותר בפעילות מים הכוללת שלוש מגמות ימיות: שייט, צלילה וגלישה.
המטרה היא לעזור למשתתפים להתגבר על מכשולים עימם הם מתמודדים בחיי היומיום על ידי קשר אישי "בגובה עיניים" על מנת לחזק את הביטחון והחוסן העצמי שלהם.
תוכנית מים שקטים- תוכנית משותפת של עמותת העטלף ובית הלוחם.
תוכנית זו מעניקה הזדמנות לבוגרי יחידת שייטת 13 להתנדב ולעזור לנכי צה"ל חברי בית הלוחם.
במסגרת התוכנית נפגשים המשתתפים עם מתנדבי עמותת עטלף ולומדים שחייה וגלישה בסאפ בליווי מאמן מוסמך.
תוכנית הגל שלי- תוכנית משותפת של עמותת העטלף ועמותת הגל שלי, בה חברי קהילת העטלף מתנדבים לסייע לנוער בסיכון בישראל באמצעות גלישת גלים.
התוכנית משתמשת בגלישה ככלי לבני נוער בסיכון לרכישת מיומנויות והעצמה אישית, ומלמדת אותם להתגבר על אתגרי החיים.
עטלף בקהילה- חברי קהילת העטלף מסייעים באופן שוטף לרשויות מקומיות ברחבי הארץ, הסיוע כולל בין היתר שיפוצים, ניקוי גינות, סיוע לניצולי שואה ופנימיות נוער וחלוקת מזון.
בתחילת שנות ה-90 יזם יו"ר העמותה אברום שביט איסוף מידע מיוצאי השייטת ועריכת ספר המתאר את כל הפעולות מאז הקמתה.
הרעיון בא מפרויקט דומה שנעשה על ידי עמותת מורשת הפלמ"ח.
הכסף לפרויקט נאסף בעזרת אל"ם עוזי לבנת במפגש תורמים בארצות הברית והועבר לעמותה על ידי ועד למען החייל.
לצורך איסוף החומר רואיינו יוצאי השייטת על ידי ד"ר אורי מילשטיין ואברהם זוהר, חוקרי היסטוריה צבאית.
השיחות הוקלטו, אך פרסומן נעצר בהוראת ביטחון שדה.
העמותה חיפשה דרך להפוך את התחקירים לספר ולכך נבחר מייק אלדר אחרי שפרסם את ספרו הראשון "האויב והים".
אלדר קיבל על עצמו את המשך העבודה תחת פיקוח העמותה וההסכם היה שעבודתו תיעשה ללא תשלום והתמורה תתקבל ממכירת הספר.
המסמכים בארכיון חיל הים וארכיון צה"ל ומערכת הביטחון שימשו כבסיס נערכו ראיונות עם כל מפקדי השייטת, מפקדי הפעולות ולוחמים רבים.
בייעוץ של הנהלת העמותה צומצם הספר למתכונתו הנוכחית.
יצא לאור בשנת 1993. עד היום הופקו מספר מהדורות.
כהמשך לספר מנסה העמותה להוציא לאור מהדורה מקוונת של החומר ולהפיק סרט שיתאר את מורשת שייטת 13.
עמותת העטלף עוסקת רבות בתמיכה וסיוע למשפחות השכולות, בשוטף ובמקרים מיוחדים, וכן בסיוע לפרויקטים שונים של הנצחה.
הנופלים מונצחים גם באתר האינטרנט של העמותה.
העמותה מקיימת בכל שנה ערב התייחדות עם זכר הנופלים אליו מוזמנות המשפחות השכולות וכל יוצאי השייטת לדורותיהם.
ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מניחים חברי עמותת העטלף, יחד עם חיילי שייטת 13 עציץ פרח על קברי חללי השייטת ברחבי הארץ.
העמותה מסייעת ליחידת שייטת 13 במיסוד מורשתה והנצחת נופלי היחידה.
בימים אלה, שייטת 13 בהובלת מפקד השייטת ובשיתוף עמותת העטלף החלו בפרויקט יוקרתי של שדרוג האודיטוריום הקיים בשייטת והפיכתו למרכז למידה, מורשת והנצחה ליחידה.
המרכז החדש יאפשר לדורות של מפקדים ולוחמים לשרטט בעצמם את דפי ההיסטוריה המבצעית של השייטת, כמו גם לראות ולחוש את מורשתם של האבות והאחים הגדולים וכמובן לזכור את נופלי היחידה וסיפורם האישי.
עמותת יוצאים לשינוי היא עמותה הפועלת בישראל מאז 2012 למען אוכלוסיית היוצאים מהחברה החרדית.
פעילות העמותה מתמקדת בשינוי היחס של מדינת ישראל כלפי אוכלוסייה זו ובתמיכה בחרדים לשעבר, בנושאים מרכזיים כמו שירות צבאי, השכלה תיכונית ואקדמית, תעסוקה מיטבית והתערות בחברה.
מנכ"ל העמותה הוא נחי פסיקוב, יו"ר העמותה הוא שמוליק הס.
על פי אתר גיידסטאר ישראל, נכון ל-2024 לעמותה 60 עובדים ו-123 מתנדבים.
העמותה מנהלת שלושה מרכזים, בתל אביב, ירושלים, וחיפה.
העמותה הוקמה בשנת 2012, תחילה בשם "יוצאים לשינוי מדיניות" ובהמשך שונה שמה ל"יוצאים לשינוי".
היא הוקמה על ידי מספר יוצאים מהחברה החרדית, שעברו את תהליך השלמת הפערים שנוצרו בהשכלתם בעקבות אי למידת לימודי ליבה, וההשתלבות בשוק העבודה.
אלו החלו לפעול מתוך הבנה שהמדינה עוזרת ומתקצבת חרדים המעוניינים להשתלב בחברה אך אינה מתקצבת את מי שהחליטו לצאת מהחברה החרדית וזקוקים לעזרה על מנת להשתלב בתרבות החילונית או הדתית ולצמצם פערים בעקבות לימוד במוסדות חרדיים.
מטרת העמותה היא לסייע ליוצאות וליוצאים מהחברה החרדית בהבטחת זכויותיהם, במיצוי זכויותיהם, בגישור על פערי ההשכלה שנוצרו עקב אי לימודי ליבה ובהשתלבות בחברה החילונית בצבא, באוניברסיטאות ובשוק העבודה.
העמותה פועלת בשני מישורים מרכזיים: הראשון, בפעילות לשינוי מדיניות מול גופי ממשל ומוסדות רשמיים (באקדמיה, בתעסוקה ובצבא), על ידי קידום מדיניות תומכת והשוואת זכויות עבור יוצאי המגזר החרדי, ביצוע ועידוד מחקר, והעלאת מודעות לתופעה דרך אמצעי התקשורת.
והשני בסיוע פרטני ליוצאות והיוצאים מהחברה החרדית באמצעות מרכזי הכוון וקהילה בהם מתקיימות פעילויות קהילתיות שונות כגון קורסים לימודיים, סדנאות ואירועי תרבות וקהילה, הפעלת שירותי הכוון בתחום ההשכלה, התעסוקה ומיצוי זכויות.
השוואת תנאי השירות בצה"ל בין חרדים לשעבר לחרדים
שילוב יוצאי החינוך החרדי בתוכנית הסיוע לסטודנטים חרדים של המל"ג
פתיחת מענים תעסוקתיים לאוכלוסייה במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים
תוכנית יוצאים ללמוד: תוכנית המחברת בין מורים במגוון מקצועות ליוצאות ויוצאי החברה החרדית אשר לא למדו לימודי ליבה, ובכך מגשרת על הפערים הלימודיים.
תוכנית מנטורינג: תוכנית המחברת בין יוצאים ויוצאות בשלבים שונים של תהליך היציאה, לבין מנטורים מתנדבים בעלי ניסיון חיים אישי ומקצועי.
באמצעות קשר אישי תומכים הוותיקים ביוצאים החדשים במגוון תחומי חיים.
תוכנית הכוון: תוכנית ליווי פרטני ליוצאות ויוצאים מהחברה החרדית העומדים בפני צמתים ודילמות בשלבים שונים של החיים, כדוגמת שירות צבאי/לאומי, בחירת מסלול לימודים אקדמיים/מקצועיים, השלמת השכלה ואיתור עבודה, ומעוניינים לקבל הכוון או ייעוץ קצר טווח.
ב-2015 הובילה העמותה תביעת נזיקין בסך 4 מיליון שקלים של 52 יוצאים, בוגרי מוסדות הלימוד החרדיים, נגד המדינה, משרד הביטחון, משרד החינוך ומשרד הכלכלה על העובדה שלא לימדו אותם לימודי ליבה בצעירותם, וכעת מפלים אותם ולא מסייעים להם להשלים את הפער.
בעקבת התביעה איימה המדינה כי אם תתקבל התביעה היא תתבע את הורי התובעים וכ-90 ישיבות ובתי ספר חרדיים שבהם למדו היוצאים.
ב-2017 בית המשפט המחוזי פסל את מרבית התובעים, בטענה שמפאת גילם, תביעתם כבר התיישנה ובנוסף, השית הוצאות משפט גבוהות על התובעים.
בית המשפט הותיר מקום להגשת תביעה חדשה, בידי יוצאים צעירים יותר, אבל הדבר לא נעשה.
ב-2017 הוקם בירושלים הסניף הראשון של עמותת יוצאים לשינוי, בשם "הסלון הירושלמי", במטרה להוות בית ליוצאות ויוצאים שעמלים כדי להגשים את חלומותיהם.
בשעות היום הסלון משמש כאופן ספייס לסטודנטיות, לעצמאים וגם לחיילים עם זמן פנוי, נוצרים בו חיבורים, נרקמים בו שיתופי פעולה מקצועיים וקשרי חברות.
בנוסף מתקיימים במקום פגישות ייעוץ והכוון במגוון תחומים.
ב-2018 לאחר מאמצים של שנים ובעבודה מול גורמים בכירים באכ"א, החליט צה"ל לאפשר סיוע בהשלמת בגרויות ולימודי מקצוע לכלל בוגרי מוסדות החינוך החרדיים, ביניהם גם יוצאים המשרתים בצבא, ולא רק לחרדים המשרתים בגדודים החרדים נצח יהודה ושח"ר.
בנוסף, ב-2018 הובילה עמותת יוצאים לשינוי שדולה בכנסת למען יוצאי החברה החרדית בראשות חברות הכנסת קארין אלהרר ומיכל רוזין.
מטרת השדולה הייתה לעסוק בפערים הקיימים בקרב מי שגדלו בחברה החרדית ובחרו לצאת ממנה ולהשתלב בחברה הכללית.
ב-2019 החל משרד העבודה והרווחה בשיתוף עם עמותת "יוצאים לשינוי" לתקצב שני מרכזים קהילתיים ליוצאים, אחד המרכזים הוקם בתל אביב והשני שכבר היה קיים בירושלים.
מטרת המרכזים היא לספק ליוצאים בית להתפתחות וצמיחה, לנטוורקינג ולבניית קהילה.
ב-2022 לאחר עבודה ממושכת מול צה"ל, צה"ל מפרסם מדיניות מקיפה אשר משווה את תנאי השירות של כלל בוגרי מוסדות החינוך החרדיים, ביניהם גם יוצאים המשרתים בצבא, לתנאי השירות של חרדים המשרתים בגדודים החרדים.
ב-2022 פתחה הקימה העמותה קהילות אזוריות נוספות בחיפה, הגליל והדרום.
ב-2023 בעקבות טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל שפרצה בעקבותיה, פתחה העמותה במאבק לאפשר לכל יוצא ויוצאת לבחור בעודם בחיים את אופי ההלוויה והקבורה במקרי אסון.
לפי עמותת יוצאים לשינוי נרצחו בטבח ונהרגו במסגרת שירותם הצבאי 15 יוצאים ויוצאות מהחברה החרדית.
חלק מחיילי צה"ל שהיו זכאים לקבורה צבאית נקברו בקבורה חרדית בגלל החלטת משפחתם.
ב-2023 ערכה העמותה את כנס "נפגשים לשם שינוי" בבית מזי"א בירושלים.
הכנס כלל משפחות חרדיות וילדיהן שיצאו מהחברה החרדית.
במהלך הכנס הם השתתפו בפאנל עם הורים חרדים וילדיהם שיצאו מהחברה החרדית, בהשתתפות רבנים חרדים, לצד פעילויות נוספות והצגת יחיד של אם חרדית שביתה איננה חרדית עוד.
העמותה יזמה את "יום הבחירה של יוצאות ויוצאי החברה החרדית" המתרחש בתאריך 20.05 ונועד להעלאת מודעות למסעם האמיץ של היוצאות והיוצאים, הפוטנציאל וההישגים שלהם בחיים האישיים והחברתיים.
העמותה מארחת את "כנס Exit" - כנס שנתי מקצועי העוסק בשילוב היוצאות והיוצאים בחברה הישראלית, בו בין היתר מוענק "אות יוצאים לשינוי" המיועד ליוצאות ויוצאים שהטביעו את חותמם ופעלו למען חברה מתוקנת וטובה יותר.
החל משנת 2021, מחלקת המחקר של העמותה מוציאה שנתון "יוצאים עם נתונים" ובו נתונים השוואתיים מקיפים של יוצאי החברה החרדית על בסיס נתונים של הלמ"ס.
בדצמבר 2025 העלתה העמותה לאוויר את הפודקאסט 'יוצאות מן הכלל' בהגשתן של שפרה קורנפלד ומרים סלע ובעריכתה של טל שפייכלר, העוסק ביציאה מהחברה החרדית ומארח יוצאים בעלי השפעה בציבוריות הישראלית.
ב-2022 קיבלה העמותה את אות הנשיא להתנדבות.
מי שקיבל את האות מידי נשיא המדינה יצחק הרצוג, היה ישי סאייג.
סאייג למד במוסדות לימוד חרדיים ובישיבת מיר, ובגיל 17 יצא מהחברה החרדית ושירת שירות צבאי מלא.
לאחר שחרורו נאלץ ללמוד לבגרויות, בהן נבחן מספר פעמים עד שהתקבל ללימודים באוניברסיטת רייכמן.
במהלך לימודיו לבגרויות ולבחינה הפסיכומטרית הוא השתתף בתוכנית "יוצאים ללמוד" של עמותת יוצאים לשינוי, שם הוצמדו לו מורים פרטיים מתנדבים.
בהמשך החל ללמד יוצאים בעצמו במסגרת התוכנית ולעזור להם להשתלב בחברה.
עמותת הקנאביס הרפואי (לשעבר עמותת הקנאבוס הרפואי) היא עמותה שנוסדה בשנת 2005 ופועלת לשם הגברת המודעות לטיפול הרפואי בקנאביס רפואי וסיוע למטופלים בו ולנזקקים לטיפול זה.
העמותה נוסדה על ידי גיל לוקסנבורג (חולה במחלת קרוהן שלאחר כישלון הטיפולים הקונבנציונליים מצא מזור בצמח הקנאביס).
העמותה פועלת מזה עשור, בכל תחומי העשייה הציבורית, לשם דחיפת המודעות לטיפול הרפואי בקנאביס וסיוע למטופלים בו ולנזקקים לטיפול זה.
כיום משמשת דנה בר און כמנכ"לית העמותה.
העמותה חרתה על דגלה את הסיוע לחולים בהתמודדות עם הקשיים הרבים הכרוכים בקבלת טיפול בקנאביס רפואי במדינת ישראל, סיוע המתמקד הן בהשגת האישור לקבלת הטיפול והן במתן ידע, תמיכה ומתן ליווי מתמשך למטופל ולבני משפחתו.
לטענת העמותה, המערכת בישראל מקשה על השגת רישיונות לשימוש בקנאביס רפואי.
מערכת זו היא יחידת הקנאביס הרפואי (יק"ר), שהיא רשות מנהלית ולא רפואית, אשר מקבלת ומחליטה האם לאשר או לא את ההמלצות לטיפול בקנאביס הנשלחות מטעם הרופאים המטפלים על ידי טופס מקוון, שלאחר מילויו נדרש להישלח בפקס בלבד.
עוד שמה לה העמותה למטרה העמותה את קידום והעלאת המודעות בישראל לסגולותיו הרפואיות של צמח הקנאביס, וקידום הכרתו כטיפול נורמטיבי מקובל וזמין במערכת הרפואית הישראלית, וזאת באמצעות מגוון פעילויות ציבוריות ופרלמנטריות.
החל משנת 2005 ערכה והשתתפה העמותה במגוון רחב של כנסים ופעילויות שטח, ריכזה את ייצוג המטופלים בקנאביס רפואי למול ועדות הכנסת, עודדה והשתתפה בפעילות פרלמנטרית, ועסקה רבות בסיוע לנזקקים לטיפול בהשגתו.
כן השתתפה העמותה בכנסים מקצועיים בתחומי הרפואה השונים, סיפקה הרצאות לקהילות רפואיות שונות בנושא הטיפול הרפואי בקנאביס על היבטיו השונים, וכן סיפקה הדרכה וייעץ לגורמים בעולם הרפואה באשר ליישום הטיפול במצבים שונים.
לאורך העשור האחרון עיקר התמקדותה של פעילות העמותה הייתה בסיוע למטופלים בקנאביס רפואי ולמבקשים טיפול זה להתמודד עם הגורמים והרשויות הבירוקרטיות השונות המעורבים באישורו.
לאחרונה שבה העמותה לזירה הציבורית, ומשתתפת בייצוג מלא בדיוני ועדות הכנסת השונות הנוגעים לתחום הטיפול בקנאביס הרפואי, וכן מלווה ומסייעת לחשיפתם של קשיי המערכת והשלכותיהם על אוכלוסיית החולים במדינת ישראל.
כיום, במדינת ישראל, ניתן לקבל אישורים לקנאביס רפואי רק אם הבקשה עומדת בהגדרות שהציב משרד הבריאות בנוהל 106 בנוסף להנחיות הנוקשות בנוהל מעטים הם הרופאים המוכנים 'להסתכן' ולהמליץ על דרך טיפול זו, בשל הדרישות החמורות הניצבות לפתח המבקש.
בנוסף מביא נוהל 106 למצב בו רבים מהמלצותיהם של הרופאים המטפלים אינם מאושרות, והחולה אינו זוכה לטיפול חרף המלצות רופאו.
דבר זה מביא מחד לחשש בקרב רופאים מעיסוק בתחום - שמא יובע ספק מתמיד בשיקול דעתם המקצועי, ומנגד מותיר חולים בלא הטיפול לו הם נזקקים - אדרבה שבלי רופאים המוכנים להעניק להם טיפול זה.
גם לאחר שהושגו כל המסמכים הנדרשים לגוף הרלוונטי לנושא יק"ר (יחידת הקנאביס הרפואי) מציג כללים נוקשים במיוחד כגון הדרישה להמתנה בת 8 ימי עבודה טרם קבלת אישור לעצם קבלת המלצתו של הרופא במשרדי היק"ר – על אף שההמלצה נשלחת בפקס, גם כן לדרישת היחידה.
עוד נדרשת המתנה בת 45 ימי עסקים שבמסגרתם היק"ר אמור להודיע האם יאושר למטופל הטיפול בקנאביס המומלץ לו על ידי רופאו.
יצוין, כי מלכתחילה, ומתוקף ההתוויות המאושרות לקבלת טיפול רפואי בקנאביס, הפונים בבקשה לאישור זה הם חולים כרוניים במגוון מחלות שונות וקשות, חלקן סופניות.
בנוסף לכך, מפרסומים שונים עולה כי המינונים המאושרים על ידי היק"ר למטופלים להם אושר הטיפול בקנאביס, לעיתים אינם עומדים בקנה אחד עם המלצות הרופאים, ואף נמוכים ביחס למקובל בעולם.
הצלחה - לקידום חברה הוגנת היא עמותה העוסקת בקידום הרגולציה הכלכלית.
העמותה הוקמה על ידי קבוצת משפטנים בשנת 2008.
מטרות נוספות שהגדירה העמותה הן קידום שקיפות וחופש מידע, הנגשת מידע ציבורי ומידע שיש בו עניין לציבור, עידוד המודעות לעקרונות חופש מידע ולגילוי ולחשיפה יזומה של מידע, מסמכים ונתונים בעלי ערך.
זאת ביחד עם קידום חופש הביטוי והעיתונות, קיום, קידום, עידוד וסיוע לתקשורת ולעבודה עיתונאית ראויה ומקצועית, שמירה על אתיקה מקצועית בעבודת עיתונות, תקשורת ומדיה, לרבות לשם הגברת אכיפת החוק בתחומי הצרכנות, הכלכלה והחברה.
העמותה אף פועלת לעידוד, שמירה והגנה על טוהר מידות וזכויות אדם, אזרח ותושב, חשיפת צמצום ומניעת ניגודי עניינים אסורים או פסולים או מזיקים, שמירה והגנה על תקינות המנהל הציבורי, עידוד וקידום אמות מידה ראויות לפעולה במגזר העסקי והציבורי.
חברי הוועד המנהל של העמותה הם עורך הדין בן-ציון ציטרין, המשמש כיו"ר העמותה ועורך הדין סתיו סער.
כיועצה המשפטי של העמותה משמש עורך הדין אלעד מן.
בין חברי המועצה המייעצת נמנים פרופסור מאיר חת, עורך הדין יובל אלבשן, ורואה החשבון בועז יפעת.
בשנת 2013 פנתה עמותת הצלחה לבית המשפט המחוזי בתל אביב בבקשה לאישור תובענה ייצוגית נגד חברת התרופות פריגו בשם רוכשי מניות החברה הנסחרת בבורסה בישראל.
בבקשת אישור התביעה הייצוגית טענה הצלחה כי החברה הסתירה במשך זמן רב מידע על החזקת ניירות ערך, שהיה בו כדי להשפיע לרעה על שווי מניותיה, וכי לאחר חשיפת המידע הזה צנח שער המניה של החברה בכ-17 אחוזים.
את הבקשה לאישור התביעה הייצוגית הגישה עמותת הצלחה בשם משקיעים שרכשו את מניות החברה בישראל, כאשר בתובענה ייצוגית שהוגשה בארצות הברית נגד החברה נקבע על ידי בית המשפט בארצות הברית שהמשקיעים הישראלים לא יוכלו להיכלל בתביעה.
בטרם הובא עניין אישור התביעה לבית המשפט הגיעו הצדדים לחתימה על הסכם פשרה, המבוסס על הפיצוי שהוסכם בהליכים בארצות הברית, ובמסגרתו קיבלה קבוצת המשקיעים פיצוי כספי מן החברה בסך של כ-275 אלף דולרים.
העמותה הגישה בקשה לתובענה ייצוגית נגד החברות כהן פיתוח וקבוצת דלק ובעלי השליטה בהן.
התביעה התבססה על הטענה שמכירת השליטה בכהן פיתוח לקבוצת דלק נעשתה שלא כדין ובאופן שמקפח את בעלי המנויות מקרב הציבור.
בתגובה טענו הנתבעים כי לעמותה אין עילה אישית לתביעה כפי שנדרש בחוק, וכי לא קיים קושי למצוא תובע עם עילה לתביעה אישית, ועל כן יש לסלק את התביעה.
בקביעה עקרונית של השופט ח'אלד כבוב מבית המשפט המחוזי בתל אביב נאמר כי ארגון יכול לתבוע על אף שאין לו עילה אישית לתביעה.
ב-2014 הגישה העמותה בקשה לבית המשפט לאפשר שידור חי ממשפטו של נוחי דנקנר בטענה שהפרשה עוסקת בעניין ציבורי, אך בית המשפט לא קיבל את התביעה.
ב-2015 הגישה התנועה יחד עם חבר הכנסת אראל מרגלית עתירה לבג"ץ, בדרישה שיורה לראש הממשלה ושר התקשורת בנימין נתניהו לקדם את מינוי חברי מועצת תאגיד השידור הציבורי.
בשנת 2017 עתרה העמותה לבג"ץ יחד עם חברי האופוזיציה בכנסת כנגד מס ריבוי דירות אשר הליך החקיקה שלו היה פגום לטענתם.
שופטי בג"ץ קבעו כי יש לבטל החוק ולהחזירו לוועדה בכנסת.
בשנת 2018 עתרה העמותה ביחד עם ערוץ 10 בדרישה להורות על פרסום אירוע ממבצע דרייפוס במלחמת לבנון הראשונה שמטרתו הייתה הטבעת ספינות אויב באמצעות צוללות של חיל הים.
באירוע זה צוללת של חיל הים הטביעה במהלך הפסקת האש ביוני 1982 ספינה אזרחית שעליה פליטים, בשל חשד שגוי שמדובר במחבלים.
התקרית הייתה אסורה בפרסום עד שלאחרונה התיר בג"ץ לפרסם את הפרטים.
העמותה עוסקת בחשיפת מידע הנוגע לציבור הרחב, מרשויות השלטון השונות.
היא רשומה ביחידה הממשלתית לחופש המידע כעמותה הפועלת למטרה ציבורית ובכך נהנית מפטור מאגרת בקשה למידע, זאת לצד עמותות וחברות לתועלת הציבור אחרות.
עמותת הצלחה הגישה בקשה לקבלת מידע מלשכת עורכי הדין על מנת שתמסור את מספר עורכי הדין הלא פעילים מתוך כלל עורכי הדין בישראל.
בשנת 2016 פרסם משרד החינוך את נתוני תוספות הנקודות לציונים (פקטורים) שקיבלו תלמידים שנבחנו בבחינות הבגרות בעקבות בקשת חופש המידע, לאחר שבעבר סירב למסור אותם.
בשנת 2017 לאחר עתירה של עיתון "הארץ" ועמותת הצלחה, פרסם משרד החינוך את מדדי הטיפוח של בתי הספר בישראל, המשקפים את ממוצע המצב הסוציו-אקונומי של התלמידים בכל בית ספר.
לבקשת העיתון "ידיעות אחרונות" לחשוף את הפרוטוקולים וההקלטות של דיוני ועדת שטרום להגברת התחרותיות בשירותים הבנקאיים, חשפה הצלחה כי לא נערכו פרוטוקולים והקלטות לדיוניה.
בעקבות פניית העמותה, חשף רוני חזקיהו, החשב הכללי במשרד האוצר, את החלקים בטופס ניגוד העניינים שהושחרו בעת שנחשף הטופס לציבור, עם מינויו לתפקיד.
בחלק שנחשף פורסם כי שני ילדיו של חזקיהו משמשים בתפקידים ניהוליים, האחד בבנק לאומי והשני בבנק דיסקונט.
במרץ 2020 לאחר בקשת חופש המידע של העמותה, פורסם שתאגיד השידור הציבורי קיבל כ-800 אלף שקלים מגוף הקשור במפלגה הקומוניסטית בסין לשם הפקת והפצת סרטוני רשת, המציגים את סין באור חיובי.
העמותה עוסקת בחשיפת יומני פגישות של אישי ציבור מתוקף חוק חופש המידע.
בין היתר ביקשה מ-57 רשויות מקומיות לחשוף את יומני פגישותיהם של ראשי הרשות.
משנתקלה בסירוב של עיריית חיפה, היא הגישה עתירה שהתקבלה על ידי בית המשפט, לחשוף את יומן פגישותיו של ראש עיריית חיפה יונה יהב, והוגשה בקשה ממשרד התרבות והספורט לחשוף את יומן פגישותיה של השרה מירי רגב.
בנוסף הועברו לבקשתה יומני פגישות של בכירים במערכת הציבורית, כגון יומן הפגישות של אורנה הוזמן-בכור בתקופה שהייתה מנכ"לית משרד האנרגיה, ויומן הפגישות של המפקחת על הבנקים חדוה בר.
העמותה משתתפת בוועדות ציבוריות רבות ומגישה ניירות עמדה לגופים ציבוריים: ב-2011 הביעה התועה את עמדתה בפני ועדת הריכוזיות, ב-2015 הביעה עמדותיה בשימוע בנושא המתווה להסדרת משק הגז הטבעי שקיים משרד האנרגיה.
ב-2017 הביעה עמדתה בנייר עמדה שהוגש לבנק ישראל בנושא שיעור העמלות הצולבות של חברות כרטיסי האשראי.
כמו כן הביעה התנועה את עמדותיה בוועדה להסדרת הרגולציה של שוק השידור בטלוויזיה (ועדת פילבר), ובוועדה לבחינת הרפורמה ברשות השידור (ועדת לנדס).
לאחר פניית העמותה למשרד המשפטים, החל המשרד להפעיל ב-2010 את הקרן למימון תביעות ייצוגיות, שהפעלתה החלה ארבע שנים לאחר חקיקת חוק תובענות ייצוגיות, התשס"ו-2006
בפנייה למשרד התקשורת יצאה העמותה נגד כוונת המשרד להקל על חברת הכבלים HOT בדרישות של פרישת תשתיותיה ביישובי הפריפריה.
באוגוסט 2017 פנתה העמותה לרשות ההגבלים העסקיים וליו"ר ועדת הכלכלה של הכנסת איתן כבל בטענה שחברת צ'רלטון, בעלת הזיכיון לשידורי ליגת העל של ישראל בכדורגל, מאפשרת לקלוט את השידורים באמצעות אפליקציה סלולרית מכל מקום בעולם למעט בישראל, וכך היא אינה מאפשרת צפייה בישראל בשידורי ליגת העל ללא רכישת ערוציה.
העמותה נוהגת לפנות רבות לגופים הרגולטורים העוסקים בתחומי התקשורת: כך, העמותה פנתה לדירקטוריון חברת החדשות ולרשות השנייה בטענה כי תחקיר שהיה אמור להיות משודר בערוץ 10 בנוגע לשאול אלוביץ', בעל השליטה בבזק, נגנז בהוראת בכירים בחברת החדשות של הערוץ.
לקראת הבחירות לכנסת ה-20 פנתה העמותה לממונה על הגנת הצרכן ולרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו בדרישה כי כלי תקשורת המפרסמים תוצאות של סקרי בחירות, שקיבלו בחינם ממפלגות שיזמו את ביצוע הסקר, יפרסמו גילוי נאות אודות כך, ויפרסמו מיהו הגוף שיזם את הסקר
בשנת 2012 פרסמה התנועה דו"ח ציבורי בעקבות פרשת ההתנצלות של ערוץ 10 בפני שלדון אדלסון.
לאחר כתבת פרופיל שבוצעה על ידי חברת החדשות של ערוץ 10, ובו נמתחה ביקורת על אדלסון, אולצה מערכת החדשות להתנצל בשידור בפני אדלסון.
בעקבות כפיית ההתנצלות התפטרו בכירים בחדשות 10, בהם מנכ"ל הערוץ, עורכת מהדורת החדשות "השבוע" רותי יובל ומגיש התוכנית גיא זוהר.
בדו"ח נטען כי בעלי המניות בערוץ לחצו על אנשי מערכת החדשות של ערוץ 10 לשדר את ההתנצלות, זאת בניגוד לטענה שהושמעה כי לא הופעל כל לחץ כזה מצד בעלי המניות.
בדו"ח נמתחה ביקורת על התפקוד של דירקטוריון
חברת החדשות בערוץ ועל הרשות השנייה.
עמותת חום (ע.ר) היא עמותה התנדבותית העוסקת בסיוע לילדים ממשפחות מעוטות יכולת בחינוך, מזון, ביגוד ורפואה.
בשנת 2003 נחשף מנשה כהן, איש חינוך ומנהל בית ספר, למצוקת רעב בקרב ילדים בבית הספר בו לימד בפתח תקווה.
בביקורים בבתי אותם התלמידים, מצאו מנשה וצוות המחנכים שהתלווה אליו מציאות קשה של עוני, הזנחה ורעב.
הם גייסו תרומות של מזון מחברים ואזרחים ובנוסף החליטו למסד פעילות של סיוע לאותן המשפחות בתיקון מוצרי חשמל בבתיהם ועזרה במזון, ביגוד והנעלה.
גיוס התרומות חייב הקמת גוף רשמי ומסודר, וב-10 בפברואר 2004 הוקמה עמותת חום.
עיתונאית אמריקאית בשם איימי קורמן ששהתה בישראל הצטרפה ליוזמה, רקחה שיתופי פעולה עם מספר גופי תקשורת ואף גייסה לטובתה מספר אנשי תקשורת בכירים, דוגמת ג'ודי שלום ניר מוזס וניסים משעל.
אלה סייעו בגיוס כספים להרחבת פעילות העמותה, ואף נטלו בעצמם חלק בפעילות שהתפשטה לבתי ספר בערים נוספות, בהן: תל אביב, עכו, נהריה, קריית שמונה, שדרות, אופקים, רחובות, קריית מלאכי וערים נוספות בפריפריה.
כל פעילות העמותה, למעט שני בעלי תפקידים זוטרים, נעשית בהתנדבות מלאה ובשיתוף פעולה עם משרד הרווחה ולשכות הרווחה המוניציפליות ברחבי הארץ.
בעמותת חום מתנדבים לסירוגין כ-3,000 איש המגיעים מכל קשת המקצועות במשק: עורכי דין, רואי חשבון, רופאים, פסיכולוגים, אנשי חינוך, אנשי תקשורת, יחידות צה"ל וקציני צבא בכירים בקבע ובמילואים.
כמו כן, תלמידי בתי ספר תיכוניים ברחבי הארץ, מבצעים בעמותה פעילות התנדבותית במסגרת חובתם לתעודת הבגרות.
אחת לשנה מפיקה תחנת הרדיו 103FM משדר התרמה מיוחד לגיוס חבילות מזון ותווי קניה עבור ילדים, תינוקות וחיילים הנמצאים במצוקה.
סיוע כלכלי למשפחות מעוטות יכולת: חלוקת מזון בסופי שבוע וחגים, תרומות ביגוד והנעלה, חלוקת תווי מזון לרכישת מוצרי יסוד ותחליפי חלב עבור פעוטות, איסוף וחלוקת תרומות של ציוד לחימום בחורף.
פעילות חינוכית: מתן שיעורי עזר לתלמידים מתקשים ותלמידים במצוקה, חלוקת מכשירי כתיבה, ילקוטים וציוד לקראת החזרה לבית הספר.
סיוע רפואי: טיפולי שיניים וחלוקת משקפי ראייה לתלמידים נזקקים, עזרה ברכישת תרופות ומתן טיפול רפואי ראשוני לילדים.
נשיאת העמותה: אשת התקשורת ג'ודי שלום ניר מוזס.
יו"ר העמותה: איש התקשורת ניסים משעל.
עמותת לצדכם - העמותה למען הגברים בישראל היא עמותה ישראלית הפועלת לתמיכה, טיפול ושיקום גברים נפגעי אלימות פיזית ואבות בהליכי גירושין בקונפליקט גבוה.
העמותה מקיימת הסברה ציבורית במטרה להעלות את המודעות החברתית בנושאים של אפליית גברים במערכות הרווחה, המשטרה, בתי המשפט, והחקיקה.
העמותה נוסדה בשנת 2014 על ידי רונית דרור ודנית רז, עובדות סוציאליות, יחד עם עובדים סוציאליים נוספים, פסיכולוגים, אנשי חינוך, מאמנים, עורכי דין ומתנדבים.
מתן תמיכה, סיוע, טיפול ושיקום לגברים נפגעי התעללות ואלימות פיזית, ולאבות נפגעי גירושין בקונפליקט גבוה, ובני משפחותיהם.
עבודת הסברה ציבורית לשינוי התפיסה החברתית, ותרומה להרחבת ההכרה בתופעת הגברים נפגעי האלימות במשפחה המהווים כמחצית מהנפגעים, לשם צמצומה של האלימות, ויצירה של מערך טיפולי של גורמי הרווחה שיסייע לגברים נפגעים ואשר אינו קיים כיום.
תמיכה בהכרה של זכויות האב כשותף מלא ופעיל בחיי ילדיו ומשפחתו, ופעילות פרלמנטרית לשינוי חוקים המשמרים מצב של אפליה מגדרית הקיימת כלפי אבות, כמו חוק חזקת הגיל הרך וחוקי המזונות.
באמצעות אנשי מקצוע מהתחום הטיפולי, עובדים סוציאליים, ופסיכולוגים, העמותה מציעה מתן מענה של ייעוץ, סיוע וטיפול לגברים אשר נפגעו הן בעברם והן בהווה מכל אלימות שהיא, כולל אלימות פיזית, רגשית, או מינית ומתן סיוע לבני משפחותיהם.
בנוסף, מוצע סיוע וטיפול לאבות בהליכי גירושין בקונפליקט גבוה, עם דגש על אבות המנותקים מילדיהם.
העמותה עוסקת באופן פעיל באמצעות ראיונות למדיה הכתובה והמשודרת, השתתפות בוועדות בכנסת, ומתן הרצאות בפני גופים אקדמיים בהעלאה למודעות החברתית והציבורית את חשיבות הטיפול בגברים הנפגעים ובאבות בהליכי גירושין.
העמותה עוסקת גם בהפצת ידע מקצועי ומחקרי לאנשי מקצוע, למשתלמים וללומדים, לאנשי אקדמיה, לקובעי מדיניותולציבור הרחב.
עמותת השחמטאים העיוורים ולקויי הראייה בישראל היא עמותה רשומה, שמטרתה לקדם שחמטאים בעלי לקויות ראייה בדרגות שונות, לספק להם סביבה תומכת, ולשלב אותם במסגרות תחרותיות של שחמטאים רואים ושל לקויי ראייה.
כיום (2019) היא פועלת בחסות בית חינוך עיוורים.
קידום שחקני שחמט עיוורים ולקויי ראייה
ארגון תחרויות שחמט לשחקנים לקויי ראייה, ברמה המקומית וכן תחרויות בינלאומיות שמתקיימות בישראל.
הדרכות בבתי ספר רגילים ובחינוך המיוחד.
המדריכים הם חברי העמותה, וההדרכה מספקת להם עיסוק ופרנסה.
קיום חוגים לשחמטאים עיוורים, מתחילים ומתקדמים
הקמה וניהול של קבוצות שמשחקות בליגת השחמט הכללית בישראל
טיפוח קשרי גומלין בין שחמטאים לקויי ראייה, בישראל ובחו"ל
הסברה בציבור הרחב, במטרה לשנות תפיסות שגויות כלפי עיוורים ולקויי ראייה, באמצעות משחק השחמט
המוטו של העמותה הוא: "שווים בספורט - שווים בכל".
קיום קשרים חברתיים בין חברי העמותה, באמצעות משחק השחמט.
בגלל מגבלת הראייה, חלק מלקויי הראייה אינם מקיימים פעילות חברה ותרבות.
משחק השחמט מאפשר להם מפגשים והתנסויות חברתיות.
יצוין כי חלק מהשחקנים הם גם לקויי שמיעה, עובדה שמקשה עליהם עוד יותר להתקיים במרחב הציבורי, ובפרט להנות מחיי חברה.
פעילות שיקומית: לחלק מהשחקנים יש יותר ממגבלה אחת.
חלקם נמצאים על הספקטרום האוטיסטי, אשר מתקשים בחיים עצמאיים; ובזכות העמותה הם מצליחים להתמודד עם המגבלות שלהם.
העמותה נוסדה בשנת 1980. במהלך שני העשורים הראשונים לקיום העמותה, היא קיבלה סיוע נדיב מהאפוטרופוס הכללי ומהאיגוד הישראלי לשחמט.
התמיכה עזרה לעמותה לקיים פעילות ענפה בארגון תחרויות שחמט בישראל, ולשלוח נציגים לתחרויות בחו"ל.
בתחילת שנות האלפיים פסקה התמיכה, ופעילות העמותה צומצמה בשל כך, עד שבשנת 2003 הופסקה לגמרי.
בתחילת העשור של 2010 הקימו מספר חברים מחדש את העמותה, והיא החלה לפעול בחסות בית חינוך עיוורים, אשר העניק את האכסניה לתחרויות שארגנה העמותה.
בשנים אלו עמד בראש העמותה פנחס עמר, אשר עסק בעיקר בגיוס חברים חדשים ובארגון תחרויות בין העיוורים לבין עצמם, ובארגון משלחות לחו"ל.
בעקבות פטירתו של פנחס עמר ב-2017 החליף אותו אריק קליינר.
השתתפות במחוזיאדה, לראשונה אי פעם, בשנת 2018. נבחרת העמותה התמודדה עם קבוצות שחמטאים מכל ישראל, ונכנסה לעשירייה הראשונה.
הפנינג חנוכה בקניון הדר בירושלים.
באירוע התקיים משחק ראווה מול הציבור הרחב.
האירוע זכה לחשיפה רחבה, ובעקבותיו התקבלה תרומה משמעותית לעמותה.
אירוע "בליינד דיי", שמצוין בכל שנה ב-6 ביוני, ומוכר כ"יום העיוור".
האירוע צוין בין השאר בתיאטרון הבימה בתל אביב, וזכה לסיקור תקשורתי נרחב.
אליפות ירושלים הבינלאומית הראשונה בשחמט לעיוורים התקיימה באוגוסט 2017, במסגרת חגיגות חמישים השנה למלחמת ששת הימים.
בתחרות השתתפו כ-30 שחקנים ממדינות שונות באירופה.
במהלך חודש פברואר 2019 קיימה העמותה נופש במלון קראון פלאזה בתל אביב, אשר כלל פעילות חברתית מגבשת ופעילות הדרכתית בשחמט.
עמותת חיל הים היא עמותה שהוקמה בשנת 1988, במטרה לאסוף ולאגד את ידידי חיל הים, לשלבם בפעילות מאורגנת, השרשת מורשת חיל הים, הקמת בית חיל הים כחלק ממורשת צה"ל, קשר וסיוע למשפחות חללי חיל הים ולגמלאי חיל הים.
ב-28 באוקטובר 2002 שינתה העמותה את שמה מ"עמותת ידידי חיל הים" לשמה הנוכחי "עמותת חיל הים".
לאגד את יוצאי חיל הים משרתיו ומוקיריו.
לשמור ולהנחיל את מורשת זרוע הים.
לקיים קשרי גומלין עם זרוע הים.
לסייע לחברי העמותה בתחומים שונים.
אספה כללית של העמותה מתקיימת לפחות פעם בשנה.
פגישות צוותים של ותיקי יחידות חיל הים.
מתקיימות כ-10 פגישות צוותים ששירתו ביחידה זו או אחרת בחיל הים.
ותיקי משמר הכנרת - בשנת 2002 קוים ביוזמת העמותה מפגש וותיקי יחידה 788 שאבטחה את אגם הכנרת עד מלחמת ששת הימים כולל.
כנס יוצאי חיל הים - ב-14 בספטמבר 2004 קיימה העמותה כנס יוצאי חיל הים לדורותיו.
האירוע התקיים בפארק הירקון בתל אביב.
סיסמת הכנס הייתה האירוע זכה להצלחה רבה והופיעו בו מיטב אמנים יוצאי החיל.
עם זאת ההוצאה לקיום הכנס הייתה גבוהה ודמי ההשתתפות לא החזירו את ההשקעה.
העמותה נכנסה למצב כספי דחוק שנפתר מאוחר יותר בתרומות נדבנים.
מפגש אנשי הטרפדות - ב-26 בנובמבר 2015 קוים ביוזמת עמותת חיל הים מפגש ליוצאי שייטת הטרפדות לדורותיהם.
המפגש נערך בבית הספר לקציני ים עכו אורחי הכבוד היו: אלוף שלמה אראל שחגגנו איתו את יום הולדתו ה-95. אלוף מיכה רם.
הקירות קושטו בתמונות מחיי הצוותים.
מנהל בית הספר סא"ל מיל אלי רגב אירח את "אנשי הברזל בספינות העץ".
הפקת אירועי מורשת מתרחשת בקצב חודשי בסיוע מוזיאון ההעפלה וחיל הים.
בשנת 2016 קוים ביוזמת העמותה מפגש צוותי הספינות אח"י תרשיש (סער 4) ואח"י יפו (סער 4) לציון 40 שנה למבצע פעמון החירות.
האירוע התקיים במוזיאון חיל הים.
העמותה הפיקה אלבום תמונות ודיסק און קי שחולקו למשתתפים.
בשנת 2017 קוים ביוזמת העמותה מפגש לציון 50 שנה לקרב רומני.
מפגש זה הפגיש לראשונה את ותיקי המשחתת אילת עם יוצאי פלגת הטרפדות לתיאור הקרב המוצלח על כל היבטיו.
במטרה לסייע לקשרים עסקיים בין הוותיקים, מקיימת העמותה מדי שנה מפגש הנקרא "ים עסקים" ובו מוצגים הצלחות של ותיקים ומועברות הרצאות של אישים חשובים במשק הישראלי.
מפגשים אלה מתקיימים באזור המרכז בחדרי הרצאות של בתי מלון.
ראש מועצת כפר שמריהו סא"ל מיל' דרור אלוני העמיד מדי פעם את "מרכז ויל לתרבות וקהילה" לצורך כנסים כאלה במחיר סמלי.
תהליך הכוונת תעסוקה וסיוע למציאת מקום עבודה לותיקי החיל, מתקיימים באופן קבוע.
פעילות משותפת עם זרוע הים
השתתפות חברי העמותה משתתפים באירועי זרוע הים.
לאחרונה נערך ביקור בבסיס אשדוד, הוצאו הזמנות לטקס סיום קורס חובלים, ותיקים ברגות בכירות הוזמנו למפגש בבסיס חיפה בקרו ברציפים החדשים וצוללת וספינת טילים.
חיילים ולוחמים בסדיר מוזמנים לערב תרבות שנתי ולמפגשי מורשת ליוצאי ספינות.
ביום הזיכרון לטיבוע המשחתת אילת נערך שיוט לזכר חללי המשחתת.
פעילות זרוע הים מתפרסמת לחברי העמותה "נשארים מעודכנים" וכן מופצות אגרות מטעם מפקד זרוע הים.
העמותה מעורבת בהנצחת יחידות ולוחמי חיל הים בעבר.
נציגיה לוקחים חלק בטקסי הזיכרון למיניהם.
העמותה יזמה את האנדרטה לזכר חללי המשחתת אילת שהקים האמן יגאל תומרקין.
באפריל 1994 קיימה העמותה, בשיתוף עם חיל הים, טקס לקביעת האנדרטה לזכר חללי אח"י אילת בשובר הגלים הראשי בנמל חיפה.
בהמשך ארגן מנהל העמותה גרשון רביד הפלגה באניית נוסעים שהצליח לקבל ממר אוריאל כספי מ"כספי ספנות".
בהפלגה השתתפו יחד משפחות שכולות וניצולים מצוות המשחתת.
הפלגה לכיוון פורט סעיד לאתר הטביעה ובשעת הטביעה נערך טקס בהנחיית דן כנר ושירת הזמרת אביבה אבידן.
אח"י אילת (סער 5) שאז נכנסה לשירות ליוותה את הפלגת המשפחות הטילה זרים למים.
בדרך חזרה התקיימה שיחה חופשית עם המשפחות- השכולות והניצולים בהנחיית הבמאי בני עורי, שהכין סרט תיעודי על אח"י אילת.
שותפים פעילים לאירוע היו: שלמה מנחם מניצולי אח"י אילת, רס"ב בדימוס דבש לימון (קליימונט), אל"ם בדימ' רמי בובליל ותא"ל דוד בן בעש"ט ראש מספן כוח האדם.
בשנת 2010 יזמה העמותה את העברת האנדרטה למקומה הנוכחי בשדרות ההגנה בחיפה.
משרד העמותה ממוקם במתחם מוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה.
העמותה מוגדרת על ידי שלטונות המס כמוסד מוכר.
על כן התרומות לעמותה מחושבות לתורמים כהוצאה מוכרת.
מנהלת האירועים בעמותה רס"ן דימ' אילנית פנר מקפידה העיקרון התקציבי שכל אירוע צריך לכסות את הוצאותיו ולא להטיל מעמסה על התקציב הכולל.
הניהול הקפדני עומד על כך.
רוב האירועים והמפגשים מכסים את עצמם וחלקם אף יותר מזה.
עודפי הכנסות עוברים לקופת העמותה ומוצאים לנושאים מאושרים על ידי הוועד תוך התחשבות ברצון המשתתפים באירוע.
קהל היעד של עמותה הם אלפי יוצאי חיל הים במשך השנים ובני משפחות חללי חיל הים.
הנהלת העמותה מתייחסת לכולם כחברים פוטנציאלים ומעודדת את הרשמתם.
חולקו מלגות לימודים לחיילים משוחררים בסכום כולל של 10,000 ₪ וכן מלגת סיוע לילדי/נכדי חברי העמותה בסך 4,000 ₪
בליל טיבוע המשחתת אילת, מוצאי שמחת תורה 1967, התכנסו מספר חברים מראשוני הצוות של המשחתת אילת, והחליטו על הקמת עמותה שתקרא "האגודה להנצחת חללי המשחתת אח"י אילת".
עיקרי הפעילות במהלך עשרים שנה, כללו בין השאר:
הקמת האנדרטה המרכזית בגן אלישבע באשדוד, חלוקת מלגות לתלמידי בתי ספר ימיים, קיום שיוט מפרשיות שנתי, קיום טורנירים ארציים לשחייה.
בהם חולקו גביעים על שם המשחתת אח"י אילת.
על מנת לחזק את הקשר ולקבוע סדר עדיפות שונה שם האגודה, לפי הצעת האלוף בנימין תלם, האגודה להנצחת חללי חיל הים.
בשנת 1987 נערך מפגש והוצהרה הכוונה להקים עמותה כאשר מפקד חיל הים לשעבר שלמה שמיר נבחר כיו"ר ראשון של העמותה.
בכנס "מייסדי חיל הים והמשרתים בו לדורותיו" לציון שנת ה-40 למדינת ישראל ולחיל הים, שנערך בהיכל התרבות בתל אביב, ב-25 באפריל 1988. נמסר למפקד חיל הים אברהם בן שושן תעודת קלף חתומה על ידי קבוצת מפקדי חיל הים.
תעודה זאת מהווה את היסוד ל"עמותת ידידי חיל הים".
בשנת 2002 קוצר שם העמותה ומאז היא נקראת בשמה הנוכחי "עמותת חיל הים".
במשך שנות קיומה היו לעמותה חמישה יושבי ראש.
+דרגה במיל' ושםתקופת כהונהפעילות מיוחדתתמונהאלוף שלמה שמיראלוף בנימין תלם 1987 עד 1996 אלוף אברהם בן שושן 1997 עד תא"ל יוסי לוי חידוש ביטאון 'בין גלים' מפגשי ים עסקים אל"ם זאב ינובסקי מפגש כלל יוצאי חיל היםאלוף דוד בן בעש"ט נוכחי
מנכ"ל העמותה שימשו במשך השנים בהתנדבות לאחרונה אל"ם מיל' אהוד דביר.
מ-21 במאי 2019, בחר הוועד המנהל בתא"ל במיל' גבי נוה, כמנכ"ל העמותה בהתנדבות לשנת 2019.
עמותת מצמיחים להפחתת אלימות וניכור בבתי ספר היא עמותה ללא מטרות רווח, שפיתחה מודל חדשני ומדיד להפחתת תוקפנות ויצירת אקלים חיובי בבתי הספר בישראל.
ב-2024 שונה שם העמותה ל"אקדמיית מצמיחים".
העמותה הוקמה בשנת 2004 על ידי גאורג רוסלר ויוני צ'ונה והיא מפתחת אסטרטגיות וכלים מקצועיים להתמודדות עם בריונות, אותם היא מיישמת באמצעות סדנאות התערבות אינטנסיביות של שלושה ימי לימודים מלאים המועברות במאות כיתות מדי שנה.
נוסף על כך, מעביר המרכז קורסי הכשרה למורות, יועצות ומנהלות במערכת החינוך.
מודל 'תלמידים מצמיחים' שפותח על ידי העמותה, נשען על מחקרים אמפיריים המוכיחים כי עיקר התוקפנות בקרב ילדים ונוער נובעת מרצון לשפר ולשמר את מעמדם החברתי בקרב קבוצת השווים להם.
כמענה למחקרים המציגים כי חלק ניכר מהדינמיקה החברתית בכיתה נובע ממאבק להשגת פופולריות, המטרה של מודל מצמיחים היא לייצר תמריצים להתנהגות פרו-חברתית באמצעות מיתוג חיובי של התנהגויות מסוימות.
חיזוק התנהגויות אלו מתבצע באמצעות העברת מסרים דרך קבוצת השווים (התלמידים), אשר דרך הנחיה של משחק, עיבוד, שאילת שאלות והמשגה, מאותתים לחברי כיתתם אילו התנהגויות זוכות להוקרה ואילו לגינוי.
על מנת לעודד שינוי התנהגות, השיטה מעודדת אמירת שמות מפורשת בהקשרים חיוביים.
תלמידים שמציינים תלמידים אחרים שנהגו באופן מצמיח כלפיהם מסייעים ביצירת מודלים חיוביים לחיקוי מתוך הקבוצה.
פיתוח המודל והקשר לאקדמיה בישראל ובשאר העולם
מודל מצמיחים מבוסס על הטמעת ידע שנאגד מתוך מספר ארגונים וביניהם "האקדמיה ללימודי אלימות" הפועלת בגרמניה (), שיטת ארגון AVP האמריקאי והשיטה של ארגון IRRP , זאת לצד שילוב ידע שפותח בעבודת שטח של קרוב ל-15 שנים.
בוועדה הפדגוגית של הוועד המנהל של מצמיחים חברים בין השאר פרופ' אבי עשור (אוניברסיטת בן-גוריון) וד"ר יעקב גוטרמן ראש המרכז להכשרה ולפיתוח מנהלים בסמינר הקיבוצים.
לאורך השנים הביא מרכז מצמיחים לישראל מומחים מהאקדמיה ומארגונים מובילים מחוץ לישראל.
במקביל מודל מצמיחים מועבר כיום במסגרת קורסים אקדמיים במוסדות לימוד בארץ (אוניברסיטת בן-גוריון, מכללת כנרת, מכללת אורנים ועוד) ומחוץ לישראל (אוניברסיטת היידלברג ועוד).
סדנאות לתלמידים - המרכז מעביר סדנאות בבתי ספר ובמסגרות חינוך בלתי פורמליות, לתלמידים בכיתות ד'-יב'.
סדנת מצמיחים היא סדנה אינטנסיבית הנערכת לאורך 3 ימי לימודים רצופים מלאים, במתכונת של דינמיקה קבוצתית ובהשתתפות מחנך/ת הכיתה וכוללת מגוון של תרגילים ומשחקים אשר מציפים התנהגויות אותנטיות בקרב ילדי הכיתה ובכך מאפשרים עיבוד, וניתוח של נורמות התנהגות.
מטרת הסדנה היא הנחת יסודות לתהליך כיתתי של קידום אקלים חברתי חיובי והפחתת תוקפנות לצד הכשרת המחנכים בכלים ובמתודות של השיטה.
סדנאות קצרות בנושא בריונות רשת - המרכז מעביר סדנאות חד יומיות לתלמידים בכיתות ד-י"ב העוסקות בנושא התוקפנות ברשתות החברתיות ובהשפעת הרשת על התקשורת החברתית בכיתה.
הסדנאות נערכות במתכונת של דינמיקה קבוצתית, וכוללות מתודות משחקיות ושיח.
הכשרת אנשי חינוך - הידע המעשי שצבר המרכז מתוך שנים של התנסות בכיתות, מתועל לטובת הכשרת אנשי חינוך בשיטת מצמיחים.
המרכז מעביר מדי שנה קורסי הכשרה למורים/ות ויועצים/ות בשיטת מצמיחים.
בשנת 2018 פרסם המרכז את הספר אשר זכה להערכה של אנשי אקדמיה ושטח מובילים.
מחקר הערכת אפקטיביות תוכנית ההתערבות של מרכז מצמיחים בהפחתת תוקפנות חברתית בכיתות - נערך בשנת 2024 בהובלת פרופ' אבי עשור מבית הספר לחינוך באוניברסיטת בן-גוריון ועדי דרור מאקדמיית מצמיחים.
המחקר נועד לבחון את השפעת התוכנית על תלמידים ומחנכות שהשתתפו בתוכנית לעומת קבוצת ביקורת, המהווה קבוצת השוואה של תלמידים בני אותו גיל ובעלי מאפייני רקע דומים שלא השתתפו בתוכנית.
המחקר בחן שינויים בתוקפנות חברתית בכיתה, בתפיסה לפיה תוקפנות משפרת מעמד חברתי, בתחושת השייכות בכיתה ובתחושת המסוגלות של המחנכות להתמודד עם נושא האקלים החברתי בכיתה.
המחקר בחן את מידת המגויסות ללמידה ואת מידת היישום של מושאי ההתערבות, קרי מחנכות הכיתות, והבחין בקבוצת ההתערבות בין שתי קבוצות: קבוצת מגויסות נמוכה, וקבוצת מגויסות בינונית-גבוהה.
ההבחנה נעשתה על פי המדדים הבאים: נוכחות/היעדרות ואיחורים בסדנה ובמפגשי הליווי, שביעות רצון/חוסר שביעות רצון מההתערבות, מוטיבציה/התנגדות ללמידה ויישום, יישום/חוסר יישום בכיתה לאחר הסדנה.
במחקר השתתפו 1430 תלמידים ותלמידות בכיתות ה'/ו' בחמישה עשר בתי ספר מהחינוך הממלכתי יהודי, במרכז הארץ לאורך 4-5 חודשים במהלך שנת הלימודים.
במסגרת המחקר, התלמידים ומחנכות הכיתות שהשתתפו בתוכנית והתלמידים ומחנכות הכיתות שהשתתפו בקבוצת הביקורת מילאו שאלונים טרם יישום התוכנית, בתום יישום התוכנית ו–4 חודשים לאחר יישום התוכנית.
שלוש נקודות המדידה אפשרו לבחון את ההשפעה ארוכת הטווח של ההתערבות.
ממצאי המחקר העידו על ירידה מובהקת בתפיסה לפיה תוקפנות חברתית משפרת מעמד בקבוצת ההתערבות בעלת המגויסות הגבוהה, בשונה מקבוצת הביקורת ומקבוצת ההתערבות בעלת המגויסות הנמוכה, בהן לא נמצא שינוי משמעותי.
בנוסף נמצאה עלייה מובהקת בתחושת המסוגלות של המחנכות לטפל בנושא האקלים החברתי, בקבוצת ההתערבות בעלת המגויסות הגבוהה, בשונה משתי הקבוצות האחרות בהן נמצאה מגמת ירידה בתחושת המסוגלות.
כמו כן, בכיתות מקבוצת ההתערבות בעלת המגויסות הגבוהה קיימת מגמת ירידה ברמת התוקפנות בכיתה, בעוד שבשתי הקבוצות האחרות יש מגמה הפוכה של עליה בתוקפנות בכיתה.
כתוצאה מכך הפער הבעייתי שנמצא בין קבוצת המגויסות הגבוהה לבין הקבוצות האחרות לפני ההתערבות, מצטמצם בעקבות התוכנית.
קיימת מגמה קרובה למובהקות סטטיסטית של עלייה בתחושת שייכות בקבוצת המגויסות הגבוהה מול ירידה בתחושת השייכות בשתי הקבוצות האחרות.
לצד מדדי הערכה פנימיים הנערכים מיד בתום הסדנאות, מדי שנה חברת TNS מעריכה את פעילויות המרכז כדי למדוד את אפקטיביות הסדנאות המועברות בכיתות כחצי שנה לאחר ההתערבות
באתר משרד החינוך (מאגר התוכניות) מדורגת התוכנית באנונימיות על ידי מנהלי בתי ספר בציון ממוצע של 93.
בשנת 2018 פרסם פרופ' עמוס רולידר מהמחלקה למדעי ההתנהגות במכללה האקדמית כנרת ממצאים ממחקר שערך על השפעות התערבות בשיטת 'מצמיחים' על רמת ההצקות בכיתות ד' ז' וח'
על הישגים אלה ונוספים זכה המרכז בפרס יושב ראש הכנסת לאיכות חיים פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים בתחום הפחתת אלימות בחברה הישראלית לשנת 2015 וכן בתו "מידות" לאפקטיביות.
מרכז מצמיחים נבחר בשנת 2010 על ידי הקרן החדשה לישראל וקרן IVN כסטארט-אפ חברתי מהמובילים בישראל
מרכז מצמיחים באתר זוכה תו "מידות" לאפקטיביות בשנים 2015 ו-2018
מרכז מצמיחים זוכה ב-2015 בפרס יושב ראש הכנסת לאיכות חיים
מרכז מצמיחים מוציא לאור ספר מקצועי בנושא הפחתת ביריונות ברשתות החברתיות- "מצמיחים ברשת", הוצאת ניב - 2018
יוני צ'ונה, מנכ"ל ומייסד מרכז מצמיחים מרצה בכינוס האומות המיוחדות בז'נבה בנושא הפחתת אלימות ברשתות החברתיות, כמומחה עולמי לתחום- 2023
מאבק לחיים היא עמותה שעוסקת בגיוס תורמי מח עצם עבור חולי לוקמיה.
עמותת "מאבק לחיים" הוקמה בשנת 1999 בעקבות מחלתו של אלי אלקובי שנאבק בלוקמיה במשך שנה.
אלקובי נפטר לבסוף ב-10 בפברואר 2000. מאבקו של אלקובי חשף את המחסור בתרומות מח עצם שיכול היה להציל את חייהם של ילדים ובוגרים רבים בארץ ובעולם.
אלי הצליח להביא מודעות לסוג סרטן זה (לוקמיה) בקרב הציבור בארץ, ההד התקשורתי למאבקו הביא רבים לסייע ולגייס תורמים מקרב בני העדה המרוקאית בתקווה שיימצא קרוב לא מוכר שיהיה מתאים מבחינה גנטית.
עד אז ההתייחסות בקרב הציבור הרחב נעה בין רתיעה לאדישות מתוך אי הבנה של התהליך לאיתור התורם המתאים.
בראיון בגלי צה"ל סיפר אלקובי על מצבו, לאחר שיצא לראשונה מהחדר בו שהה שישה שבועות בבידוד: "לומר שההצלחה מלאה יהיה מוגזם.
אני מעדיף לשמור על אופטימיות זהירה", אמר.
"דברים עוד יכולים להשתנות, אבל הסימנים בהחלט טובים.
מח העצם נקלט, והסרטן למעשה מוגר"
מטרת העמותה היא להגיע למצב בו ימצא לרוב החולים בארץ תורם מתאים בשלבים הראשונים של המחלה, ובכך ייחסך סבל רב מהם ומבני משפחתם.
עמותת מאבק לחיים משתפת פעולה עם מאגר מח עצם הדסה, ומסייעת בגיוס תורמי מח עצם פוטנציאלים למאגר.
מעת לעת מתקיימים מבצעים לגיוס תורמים פוטנציאלים על ידי מתן דגימות.
בנוסף ניתנת אפשרות לתרומה כספית במידה והתורם אינו עומד בקריטריונים למתן דגימה (כמו מגבלת גיל 45 או מוצא עדתי שאינו קרוב לחולה עבורו מתקיים המבצע).
תהליך מציאת התורם המתאים ומבצעים
כיום בדיקת התאמה לתרומת מח עצם פשוטה ביותר ונעשית על ידי דגימת רוק שנלקחת מחלל הפה, דגימה זו נשלחת למעבדה שם נקבע המבנה הגנטי של התורם ומשם למאגר מח עצם.
הדגימות מצילות החיים נשלחות למעבדה לפענוח DNA בחו"ל, דבר שכרוך בעלויות כספיות גבוהות.
מאז הקמת עמותת "מאבק לחיים" על שם אלי אלקובי ז"ל, נוספו למאגרי מח העצם בישראל מעל 250,000 דגימות.
בספטמבר 2016 התפרסם סיפורו של אדם גומון, פעוט בן שנתיים וחצי שחלה בתסמונת המיאלודיספלסטית (Myelodisplastic syndrome – MDS), שאחד הטיפולים היחידים בה הוא השתלת מח עצם.
"המחלה כרגע מתבטאת במערכת חיסון ירודה, מלבד זאת מדובר בילד רגיל שאוהב לרוץ, להשתולל ולשחק", אמרה לדבר ראשון אוקסנה גומון, אמו של אדם.
בסוף ספטמבר יצאה עמותת "מאבק לחיים", בשיתוף בית החולים הדסה עין כרם, למבצע התרמה למאגר מח העצם, בתקווה למציאת תורם מתאים לאגם.
40 אלף דגימות של תורמים נאספו במהלך המבצע, אך התרומות הכספיות לא הספיקו למימון בדיקתן של כל הדגימות.
הדגימות שנאספות ואינן מתאימות לחולה ספציפי, נעשה בהן שימוש עבור חולים אחרים.
ב-2017 פתחו המשפחה ו"מאבק לחיים" במבצע גיוס כספים, שיאפשר להשלים את בדיקת הדגימות.
עמותת הניצחון הסופי נוסדה בשנת 2014 על ידי רואי מנדל, מפיק סרטים דוקומנטריים.
העמותה מנציחה את הרוח היהודית שצמחה מאפר השואה על ידי הקרנת סרטי 'ניצחון' דוקומנטריים באירועים הכוללים דיאלוג מותאם-קהל בבתי ספר, אוניברסיטאות, ארגונים וחברות.
ב-12 שנות פעילותה, עמותת 'הניצחון הסופי' הפכה לכלי חינוכי המשולב בתוכניות הלימוד הבית-ספריות, במשרד הביטחון, בצבא ומוסדותיו.
שם העמותה מתכתב עם 'הפתרון הסופי' של אדולף היטלר.
השם מבטא את ניצחון הרוח היהודית שצמחה מאפר השואה, על-אף מאמצי המפלגה הנאצית להשמיד את העם היהודי.
הניצחון הסופי של פליקס זנדמן
הסרט 'הניצחון הסופי של פליקס זנדמן' מתחקה אחר סיפור חייו של ד"ר פליקס זנדמן - מהנדס, ממציא, יזם ובעל חזון, שייסד את חברת וישיי אינטרטכנולוג'י העולמית, מיצרניות הרכיבים האלקטרוניים הגדולות והמוערכות בעולם.
פליקס, שורד שואה, התחבא יחד עם דודו ו-2 יהודים נוספים בבור שנחפר תחת מיטת העוזרת הפולניה שעבדה בבית משפחתו.
ב-17 החודשים בהם שהו בבור למד פליקס מדודו מתמטיקה ופיזיקה.
בצאתם מהבור הפך פליקס לאחד המדענים החשובים בעולם ולימים אף רכש את קונצרן 'AEG טלפונקן' הגרמני שהיה מקור גאוותו של היטלר ושימש את הוורמאכט כחיל הקשר הגרמני במלחמת העולם השנייה.
הסרט מביא את סיפור ניצחונותיו של פליקס; החל מהצלחתו לשרוד מול ניסיונות הנאצים לרוצחו, המשך בהקמת הקונצרן העולמי 'וישיי', עבור בתרומתו לביטחון ישראל וכלה בניצחון הסופי שלו על אדמת גרמניה.
הסרט "טיסה אחת בשבילנו" מבוסס על ספרו של פרופ' דייוויד ס.
ויימן 'הפקרת היהודים' ומביא מחקרים ועדויות שמוכיחים שבנות הברית, בראשות ארצות-הברית ובריטניה, ידעו על השמדת יהודי אירופה והחרישו בעת שהקרמטוריום ומסילות הברזל שהובילו אל אושוויץ היו בטווח טיסותיהם של מטוסי בנות הברית.
האלוף אמיר אשל, מפקד חיל האוויר היוצא, הוא גיבור הסרט ששיאו במטס חיל האוויר הישראלי שהוביל מעל מחנה ההשמדה אושוויץ.
זיגמונט רולט, ששרד את זוועות הנאצים בצ'נסטוחובה מספר על הקמתה של התזמורת הפילהרמונית הישראלית, סיפור ששזור בקורותיהם של ריינהרד היידריך ויוזף גבלס, טוסקניני ואלברט איינשטיין.
הסרט "שני אסמים" מלמד כי עוד קודם שהנאצים החליטו על 'הפתרון הסופי' רבבות יהודים נרצחו בידי שכניהם הכפרים ועיירות בפולין, ברוסיה ובאוקראינה.
בין גיבורי הסרט: פרופסור שבח וייס - שגריר ישראל בפולין, המשוררת כלת פרס נובל לספרות ויסלבה שימבורסקה וההיסטוריונים פרופסור יהודה באואר, פרופסור יאן גרבובסקי וד"ר חוי דרייפוס - מהבולטים בחוקרי השואה בעולם.
סיפורו של מחנה עבודות הכפייה בסְקַרְזִ'יסְקוֹ-קָמְיֶינָה, שבו מייצרת כיום רפאל את טילי הספייק שפולין רכשה בישראל.
"מִדַעַת – למען בריאות מושכלת" היא עמותה ללא כוונת רווח שהוקמה בשנת 2014, ושמה לעצמה למטרה לקדם את בריאות הציבור בתחומי הטיפול הרפואי והרפואה המונעת.
בשנת 2013 התגלו בישראל נשאים של נגיף הפוליו וכן שרידים של הנגיף בשפכים של יישובים שונים.
משרד הבריאות התחיל במבצע חיסונים לנגיף, שעורר תגובה מצידם של מתנגדי חיסונים.
בעקבות הדיסאינפורמציה שהופצה סביב המקרה, הוקמה בשנת 2014 עמותת מדעת.
החל מהקמתה, פועלת העמותה להנגשת מידע מדעי מהימן בנושאים רפואיים, מבצעת הסברה באמצעות רשתות חברתיות והודעות לעיתונות, מונעת הפצה של חדשות כזב בנושאים רפואיים, מקיימת פעילויות פדגוגיות והרצאות ומקדמת חקיקה ואכיפה של חוקים הנוגעים לבריאות הציבור.
ב-2018, בעקבות התפרצות מחלת החצבת בישראל, נקטה העמותה בפעולות הסברה למניעת התפשטות המחלה בישראל.
באוקטובר 2019 הגדיר ארגון הבריאות העולמי את אתר העמותה כמקור אמין למידע אודות חיסונים.
זהו האתר היחיד בשפה העברית שהוגדר ככזה.
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל נקטה העמותה בצעדי הסברה שונים.
העמותה הוגדרה כאחד ממקורות המידע האמינים בנוגע לנגיף על ידי מספר עיתונאים, ומנכ"לית העמותה, אדוה לוטן, הצטרפה לצוות הטיפול במגפות של משרד הבריאות.
בחודש דצמבר 2021 זכתה פעילותה להוקרה מאת ראש הממשלה נפתלי בנט.
בשנת 2025 העמותה התחילה לפעול למען הכרה רחבה יותר של מחלת החצבת עקב התפרצות נוספת ובכך להנגיש את המידע לקהל הרחב וכל זה בהתנדבות מלאה של חברי העמותה.
ה"וואטצאפדוק" נוצר מטעם העמותה עבור הורים אשר יכולים להירשם לקבוצה ולייצר שיח עם שאלות וחששות בעקבות חיסון החצבת וחברי עמותת מדעת יענו עליהם בזמן אמת.
בנוסף, הוקם פרויקט מיגור עישון המעודד צוותים חינוכיים לקיים הרצאות לילדי בית ספר הן בעברית והן בערבית.
מנכ"לית העמותה החל מנובמבר 2021 היא שירה כהן, שהחליפה את אדוה לוטן שכיהנה כמנכ"לית הארגון מיום הקמתה.
לעמותה פעילים רבים, בהם האפידמיולוגית קרן לנדסמן שהייתה המנהלת המקצועית הראשונה של העמותה.
היא הוחלפה על ידי ד"ר בן הורוביץ (PhD), ומאז פברואר 2019 מכהן בתפקיד ד"ר אורי לרנר (PhD).
פעילים נוספים הם חוקרים מתחומים שונים, רופאים רבים בעלי התמחויות שונות וכן הסופרת יעל פורמן.
עמותת יקיר לי - יד ולב לשכול היא עמותה ישראלית הפועלת לקידום המודעות לנושא השכול בישראל.
העמותה הוקמה בשנת 2015 על ידי פיני רבינוביץ ששכל את בתו דסי רבינוביץ' ממחלת הסרטן.
העמותה פועלת להעלאת המודעות לנושא השכול האזרחי ולקידום חקיקה לטובת משפחות שכולות שילדיהם נפטרו ממחלות סופניות.
העמותה מפעילה מערך מתנדבים המסייעים ומלווים משפחות שכולות במספר גדול של רשויות במסגרת מיזם 'היום השמיני - קהילה תומכת שכול'.
העמותה מקיימת מדי שנה - בשבוע שחל בו רח' ניסן- שבוע מודעות לשכול האזרחי בקהילה.
שבוע המודעות חשוב עבור ההורים האחים והאחיות הסבים והסבתות שנשארו לאחר פטירת יקיריהם ממחלה או מכל אסון טרגי אחר על מנת לתת את המקום הראוי והכבוד לנפטרי.
כל ילד או ילדה שנפטרו הם נקודות אור שכבו, עולמות שנגדעו באיבם.
חשוב שיהיה להם מקום שיזכרו אותם.
במהלך שבוע המודעות כל אדם או קהילה מוזמנים להדליק נר.
ניתן להקדיש את הנר לזיכרון של מישהו קרוב.
זאת הזדמנות לספר את הסיפור שלו או שלה לחברים, לבני משפחה, ולקהילה כולה.
אפשרי לנצל את ההזדמנות לחזק את בני המשפחה, לספר שזכרתם, שהדלקתם נר.
ואם מתאים לכם תרימו טלפון, תקפצו לבקר או תשאלו אם מתאים להם להגיע ולספר על בן המשפחה לקהילה או במפגש חברים מחבק ומנחם.
בשנת 2023, בעקבות מלחמת חרבות ברזל, הקימה העמותה מיזם ייחודי לתמיכה וליווי סבים וסבתות שכולים מהשכול הלאומי והאזרחי.
העמותה פועלת בין היתר גם בסיבסוד טיפולים אישים, הקמת מאגר מטפלים, הנגשת המידע וזכויות המשפחות.
חיבור מלגאים במכללות לתמיכה במשפחות בשיתוף רשויות, מרכזי צעירים ומפעל הפיס, וכן הטמעת המיזם במערכת החינוך ובמדרשות וצה"ל.