tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
כ-81.8% מהתלמידים בישיבה משתתפים בחינוך טכנולוגי, ו-28% זכאים לתעודה טכנולוגית.
ישיבת אפיקי ארץ היא ישיבה תיכונית-דתי־לאומית בעיר אופקים.
הישיבה משלבת לימודי קודש (גמרא, תנ"ך והלכה) עם לימודי חול על פי תוכנית משרד החינוך, ומיועדת בעיקר לתלמידים ממסגרת הממלכתית-דתית.
היא פועלת במבני חינוך במסגרת העירונית ומשתתפת בפעילויות קהילתיות וטיולים חינוכיים.
הישיבה משתייכת לשבילי אית"ם אופקים שהוא צמד בתי ספר (אולפנה וישיבה) תחת הנהלה אחת.
בשנים הראשונות לפעולתה, ישיבת אפיקי ארץ הייתה חלק מרשת החינוך של תנועת בני עקיבא, אשר ניהלה מוסדות חינוך דתיים ברחבי הארץ.
עם השנים, הישיבה עברה לניהול עצמאי, אך שמרה על קשרים עם תנועת בני עקיבא ועם רשתות חינוך נוספות.
בשנה האחרונה, הישיבה הועברה תחת ניהול רשת בתי הספר "דרכא", רשת בתי ספר בפריפריה.
המעבר לניהול דרכא נועד לשפר את השירותים החינוכיים ולספק תמיכה נוספת לתלמידים.
הישיבה פועלת ברוח הציונות הדתית: לצד לימודי תורה, חיזוק ערכי הלאומיות, אהבת הארץ ושירות הצבאי.
גורמים בחינוך הדתי ציינו שתלמידי מוסדות שבילי אית"ם – ובעיקר ישיבת "אפיקי ארץ" – נוטים להתמקצע בנתינה וחסד ותוך כך מפתחים זיקה למדינה ולצבא.
לדוגמה, נשמר דגש על שירות משמעותי בצה"ל: בעבר דורגה הישיבה בין המובילות בארץ באחוז המצטרפים ליחידות קרביות, ותוכניות כמו "להעז" ו"מעגלים" מותאמות לעידוד תלמידים לתפקידי מפתח בצבא.
בישיבה משולבים לימודי קודש ולימודי חול.
לימודי הקודש כוללים גמרא, תנ"ך, הלכה ועוד, שמועברים על ידי הרבנים ורבני ההוראה של הישיבה.
לימודי החול כוללים מקצועות בסיסיים (לשון, מתמטיקה, מדעים, אנגלית וכו') ומקצועות לימודי-על בהתאם לתוכנית הלימודים הממלכתית, כולל הכנה לבגרויות.
כמו ברוב הישיבות התיכוניות, היום הלימודי כולל שיעורי גמרא וסדרי תלמוד יומי בשילוב שיעורי ליבה רגילים.
ישיבת אמית יגל אשדוד (נקראת גם ישיבת אמית אשדוד או ישיבת אמי"ת יגל) היא ישיבה תיכונית ציונית-דתית הממוקמת ברובע המע"ר בעיר אשדוד.
הישיבה משתייכת לרשת אמית וקרויה על שמו של הרב יהושע יגל, מייסד מדרשית נעם.
נכון לשנת 2026, עומד בראש הישיבה הרב שלום מלול.
הישיבה הוקמה בספטמבר 2013, ובשנת 2022 שונה שם הישיבה על שם הרב יהושע יגל.
נכון לתחילת שנת 2026 לומדים בה כ-681 תלמידים.
הישיבה נוסדה בשנת 2013 (ה'תשע"ד) כמענה לצורך במוסד חינוכי תורני-ציוני בעיר אשדוד.
הישיבה ממוקמת ברחוב הכינור 31, רובע המע"ר, אשדוד.
מבנה הקבע שנחנך ב-2022 תוכנן על ידי משרד היידי ארד אדריכלות ועיצוב פנים בשיתוף עיריית אשדוד.
המבנה משתרע על שטח של כ-4,500 מ"ר וזכה להיות המבנה הראשון באשדוד עם תעודת "בניין ירוק כוכב אחד", עם 61.5 נקודות בדירוג הבנייה הירוקה.
המבנה כולל קירות שקופים בין הכיתות, ריהוט נייד, כיתות מודולריות, מסדרונות המשמשים כמרחבי למידה, מרפסות בכל קומה ומתחמי ספורט.
בכניסה למבנה ממוקם בית מדרש המתוכנן לכ-600 איש, המשמש גם כבית כנסת שכונתי בסופי שבוע.
נכון לשנת 2025, לומדים בישיבה כ-681 תלמידים בשכבות.
הצוות החינוכי כולל 30 מורים ו-18 מורות.
ראש הישיבה הוא הרב שלום מלול.
ישיבת אמית יגל אשדוד זכתה בפרסים שונים במהלך שנות פעילותה.
בשנת 2020–2021 זכתה בפרס החינוך של ארגון המורים, ובשנת 2023 קיבל ראש הישיבה, הרב שלום מלול, את פרס "מנהלים פורצי דרך".
בשנת 2024 זכתה הישיבה במקום ראשון בקטגוריית הסרט התיעודי הטוב ביותר בתחרות מיטב היצירה הצעירה הארצית.
בשנת 2021 הוכללה ברשימת התיכונים המצטיינים של משרד החינוך, והציון הזה חזר על עצמו בשנת 2022. בשנת 2025 קיבלה הישיבה את פרס החינוך המחוזי (מחוז דרום).
חטיבה עליונה – מסלולים ותוכניות
הלמידה בישיבה מבוססת על משנתם של הראי"ה קוק והאדמו"ר מפיאסצנה ("בקשת האני העצמי"), תוך שימוש בשיטות למידה עצמאית ודיפרנציאלית (מודל 720).
מדעי המחשב וסייבר (Tech-School): תוכנית לפיתוח ידע טכנולוגי שנבחרה על ידי משרד החינוך.
הכוללת לימודי סייבר ומדעי המחשב.
מעבדת מייקרים: תכנון וייצור עזרים שיקומיים וציוד סיוע לחיילי צה"ל באמצעות הדפסת תלת-ממד (מיזם "לוחמים למען לוחמים").
אקו-רפואה: מגמה המשלבת לימודי רפואה, מערכות בריאות ואיכות הסביבה בשיתוף עם מד"א.
מסלול סנהדרין: מסלול ייעודי ללימוד תורנית וגמרא.
מענים חינוכיים ושילוב: בישיבה פועלות כיתות תקשורת, כיתות אתגר (לביא) ותוכנית "כיתת ותיקים" לאזרחים ותיקים.
ישיבת בני עקיבא נתיב מאיר היא ישיבה תיכונית בירושלים.
נקראת גם תיכון עירוני ד' ע"ש לואיס ואטה שיף של עיריית ירושלים.
משתייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא.
הישיבה הוקמה בז' באדר תשי"ג (22 בפברואר 1953) על ידי הרב אריה בינה, שלימד קודם לכן בישיבת כפר הרוא"ה, יחד עם הרב משה גולדברג (יליד טורונטו, שחזר לאחר מכן לצפון אמריקה).
את הקמתה יזם הרב משה צבי נריה, והיא נקראה על שם הרב מאיר בר-אילן.
בעת הקמתה הייתה הישיבה השנייה של תנועת בני עקיבא.
הישיבה שכנה תחילה בשכונת אבו טור, במבנה שהוקם במאה ה-19 ובו שכן בית החולים לעיניים "סנט ג'ון" (כיום משמש המבנה את מלון הר ציון).
בגרעין הראשון של התלמידים שמנה כמה עשרות נכללו חמישה עשר תלמידים מישיבת בני עקיבא כפר הרואה.
מיקום הישיבה, בסמוך לקו הגבול עם ירדן ("הקו העירוני"), ויריות תכופות של חיילי הלגיון הירדני הביאו ללחץ של הורי התלמידים שבעקבותיו עברה הישיבה לאחר כשנה לרחוב הפסגה בשכונת בית וגן, שם היא שוכנת עד היום.
במאה ה-21 פורסם מספר פעמים כי הישיבה עומדת לעבור לשכונת הר חומה.
הרב בינה עמד בראשות הישיבה עד שנת 1986. הנהגתו החינוכית התאפיינה בהקפדה על התנהגות מכובדת של התלמידים ברוח תנועת המוסר ועל דרישות גבוהות בתחום התורני ובתחום הלימודים הכלליים.
סגל הר"מים היה ברובו המכריע בוגר ישיבות חרדיות, וחרדי בהשקפותיו.
הישיבה נחשבה לספינת הדגל של הישיבות התיכוניות, ועל רקע זה העמידה רף קבלה גבוה ומתח לימודי נוקשה במקצועות הקודש והחול.
לאחר פרישת הרב בינה החליף אותו הרב זאב קופלוביץ' בתפקיד ראש הישיבה.
בשנת 1993 התלוננו תלמידים שהרב קופלוביץ' ביצע בהם מעשים מגונים.
הפרשה דווחה לראש ישיבת מרכז הרב הרב אברהם שפירא ולרבנים נוספים וקופלוביץ' נדרש לעזוב את תפקידו.
הוא הודיע על פרישה בנימוק של מחלת לב, אולם נותר לגור סמוך לישיבה.
משלא נמצא לו מחליף נותר גם בתפקידו כראש ישיבה.
הוא חזר למעשיו ובשנת 1997 דווח על כך למי שנתמנה באותה תקופה ליושב ראש מרכז ישיבות בני עקיבא, הרב חיים דרוקמן, שהדיח אותו שוב מתפקידו.
בסופו של דבר פורסמה הפרשה תוך ביקורת על אי הדיווח למשטרה.
קופלוביץ' הורשע בעסקת טיעון בהטרדות מיניות של תלמידים ונגזרו עליו 3 וחצי שנות מאסר.
בשנים שלאחר חשיפת הפרשה פחת באופן משמעותי שיעור ההרשמה לישיבה ויוקרתה נפגעה.
לאחר פרישתו של קופלוביץ' מונו במקומו באופן זמני הרב אליהו גרוסברג, ותיק הר"מים, ואחר כך הרב יצחק דור, ראש ישיבת חורב.
לאחר מכן שימש הרב מאיר טויבר, בוגר הישיבה שהיה גם ר"מ וסגן ראש הישיבה, כראש הישיבה במשך כעשרים שנה.
בין השנים תש"ף-תשפ"ב כיהן בראשות הישיבה הרב דעואל בסוק, ולקראת שנת הלימודים תשפ"ג, מונה לראש הישיבה הרב משה וייס.
לאורך השנים הגיעו תלמידי הישיבה ממקומות מגוונים בישראל.
גם ב-2018, כאשר יש בישיבה חטיבת ביניים שתלמידיה תושבי ירושלים בלבד, עדיין מהווים הירושלמים פחות ממחצית תלמידי הישיבה.
חלק מתלמידי הישיבה לומדים דף יומי, עמוד יומי, רמב"ם יומי ומשנה יומית.
ניתנת אפשרות להיבחן על דפים אלו ולזכות בסט גמרא או שולחן ערוך.
בנוסף למגמות הלימוד המקובלות, קיימת בישיבה מגמה ייחודית של רפואה, בהיקף 10 יחידות לימוד בשיתוף עם בית החולים שערי צדק.
בשנת תשע"ג נפתחה בישיבה תוכנית "אקדמיה בתיכון", המאפשרת לתלמידים להמיר חלק מבחינות הבגרות בקורסים אקדמיים באוניברסיטה הפתוחה.
בעבר הייתה קיימת בישיבה מגמת תכנות מחשבים בשיתוף עם נס טכנולוגיות, במסגרתה קיבלו בוגרי המגמה תעודה של מיקרוסופט.
בשנת תשע"ה נפתחה בישיבה מגמת סייבר.
בשנת הלימודים ה'תשס"ט נפתחה בבנייני הישיבה חטיבת ביניים המשותפת לנתיב מאיר ולמוסדות מקור חיים.
בשנת הלימודים ה'תשע"א הוקם במקום מסלול תיכוני דומה, שבשנת תשע"ה התפצל והפך לישיבת שפע מקור חיים.
ואילו נתיב מאיר נהפכה לתיכון שש שנתי עם כיתות ז'-יב'.
בישיבה ישנו גם מסלול נפרד (כיתות י-יב) לעולים מארצות הברית (YTA) ייסד אותו הרב דוד סמסון, והיום עומד בראשו הרב בצלאל בורשטיין.
אחת לשלושה מחזורים נוספת בישיבה כיתת חינוך מיוחד.
בעבר הייתה בישיבת כיתה של עולים מאתיופיה.
במשך השנים הישיבה הוציאה מקרבה הרבה בוגרים שתפסו עמדות השפעה בחברה הישראלית, עובדה שהקנתה לישיבה מוניטין רב.
בין הבוגרים ארבעה חתני פרס ישראל, אלופים בצה"ל, אדמו"רים, דיינים ושופטים.
ישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה היא ישיבה תיכונית, שנוסדה בי' בחשוון ה'ת"ש (1939) על ידי הרב משה צבי נריה במושב העובדים הדתי כפר הרא"ה והייתה חלוצת ישיבות בני עקיבא.
בעקבות סמינריון ההדרכה השני של תנועת הנוער בני עקיבא, שהתקיים בכפר הרא"ה, ובו נדון הצורך בהקמת מסגרות תורניות עבור הנוער הארץ ישראלי הדתי הוקמו "חוגים תורניים" בסניפי בני עקיבא בירושלים, חיפה ופתח תקווה.
הלומדים שמרו על קשר בין החוגים בסניפים השונים ובמשך הזמן הגיעו להבנה שיש צורך בהקמת ישיבה ברוח בני עקיבא ואין להסתפק במסגרות הקיימות, ובהן גם ישיבת היישוב החדש בתל אביב.
תלמידי החוגים התורניים פנו להנהלה הארצית של בני עקיבא, לרב משה צבי נריה ולבנימין שחור בדרישה להקים ישיבה שתהיה "חלוצית" ושילמדו בה בעברית, ישיבה ברוח תנועת בני עקיבא.
בקיץ ה'תרצ"ט (1939) יצאו חברי החוגים התורניים ל"מחנה הכנה לישיבה" שהתקיים בכפר הרא"ה בו כיהן כרב הרב שאול ישראלי אליו היו קשורים חברי החוגים.
המחנה התנהל בליווי צבי קפלן כאח בוגר ואליו הצטרף גם הרב אברהם צוקרמן, קומונר סניפי חיפה והצפון.
הרב נריה היה באותו הזמן ציר מטעם המזרחי בקונגרס הציוני ה-21 בז'נבה ועל כן לא השתתף במחנה.
תפקידו של המחנה היה לגבש את הגרעין לישיבה, מבחינה נפשית, לימודית וחברתית ולבחון האם אמנם מוכנים החברים למהלך נועז זה של הקמת ישיבה ראשונה מסוגה.
הרב נריה פנה למוסדות שונים בבקשת סיוע להקמת הישיבה אך פרוץ מלחמת העולם השנייה בספטמבר 1939 הציב קשיים רבים על גיוס הכספים.
נשיא המזרחי העולמי הרב מאיר בר-אילן סירב לסייע בשל קשיים אלה, משה חיים שפירא הסכים לסייע בתקצוב לתקופת ניסיון, ואילו הרב יהודה לייב מימון הסכים לסייע להקמת הישיבה מכיסו שלו.
ביום שני, י' בחשוון ה'ת"ש (חורף שנת 1939) הגיעו 13 חברי "החוגים התורניים" למושב בכפר הרא"ה ובראשם הרב נריה.
הקבוצה התמקמה בצריף בית הכנסת במושב והחלה בלימוד מסכת ביצה.
תוכנית הלימודים הייחודית כללה לימוד גמרא, משניות סדר זרעים, תנ"ך וכתבי הראי"ה.
אורח החיים בישיבה נקבע על ידי הרב נריה תחת הכותרת "רפובליקה של בני תורה".
נקבע ועד חברים אשר שמר על אורח חיים זה והחליט באשר לקבלת תלמידים חדשים.
על אף הקשיים הכלכליים התבססה הישיבה ובסוף חודש אדר, עם תום זמן חורף, נערך בישיבה סיום מסכת בהשתתפות אורחים.
בי' באייר באה קבוצה נוספת של חברים ובראשה הרב אברהם צוקרמן אשר שימש כר"מ.
תוכנית הלימודים התנהלה באופן דומה בשנים הבאות עד שבשנת העשור לישיבה פעל הרב צוקרמן להכנסת לימודי חול לישיבה, חרף התנגדותו של הרב נריה לעניין.
לשיטתו של הרב צוקרמן חובתו ההלכתית של האב ללמד את בנו אומנות, חלה על לימוד לימודי חול המאפשרים הוצאת תעודת בגרות.
הישיבה הוקמה חרף התנגדויות בתוך תנועת בני עקיבא ובתחילה שולבו בה עבודת אדמה ולימודי קודש.
ד"ר שמשון נוביק היה המורה הראשון לכימיה בישיבה.
הרצון של מייסדיה היה ליצור מוסד חינוכי שישלב בין הלימוד הליטאי, הרצינות של ישיבות המוסר, החמימות של תנועת החסידות והערנות החלוצית.
בלשונו של הרב נריה, ליצור "צבר ללא קוצים".
הישיבה התאפיינה בפתיחות ובנתינת אמון בתלמידיה, וכיוונה אותם להגשמה ציונית, המשך לימודים בישיבות גבוהות ושירות ביחידה קרבית.
כ-100 מבוגרי הישיבה נפלו במערכות ישראל.
מייסדי הישיבה כיוונו להגשמת חזונו של הרב קוק כפי שהתבטא בתנועתו שלא צלחה "דגל ירושלים".
כחלק משיטת חינוך זו, אפשר הרב נריה את קיומו של שיעור חסידות שבועי בספר התניא לתלמידי הישיבה על ידי המשפיע החב"די הרב מאיר בליז'נסקי, והמשיך לתמוך בשיעור גם כשתלמידים שהשתתפו בשיעור נמשכו לחסידות חב"ד ועברו לישיבת תומכי תמימים כפר חב"ד.
בראשית הישיבה ניתנו סמכויות רחבות לוועד התלמידים, שמנה חמישה חברים.
בישיבה ניתנה חשיבות והעדפה לאינטגרציה בחינוך, והתקבלו מלכתחילה תלמידים רבים בכל מחזור מעיירות פיתוח ושכונות מצוקה לצד ילדים מאזורים מבוססים.
וניתן היה למצוא בישיבה לצד מגמות קלאסיות כפיזיקה, מדעי המחשב וביולוגיה, גם מגמות כמו תקשורת, ומדעי החיים.
לאחר פטירת הרב נריה היה הרב אברהם צוקרמן לראש הישיבה היחיד.
לאחר פרישתו לגמלאות הועברה הישיבה לניהול מרכז ישיבות בני עקיבא.
בשנת ה'תשס"ג שודרה הסדרה "הישיבה", בבימויו של נעם דמסקי.
סדרה תיעודית בת עשרה פרקים שהוקרנה בפריים טיים בערוץ עשר שסיפרה על תלמידי כיתה י"ב של ישיבת כפר הרא"ה, ותיארה את לבטיהם והחלטותיהם באשר לעתידם.
בשנת ה'תש"ע, לאחר שניהול הישיבה הועבר למרכז ישיבות בני עקיבא, ועם צמצום ניכר של מספר התלמידים, עברה לקמפוס בכפר הרא"ה ישיבה תיכונית תורנית בשם ישיבת בית אברהם (על-שם הרב אברהם שפירא).
ישיבת בית אברהם הוקמה בשנת תשס"ח בניר גלים והיא מזוהה עם הציבור החרד"לי.
ראש ישיבת בית אברהם הוא הרב אברהם יעקב שרייבר, שהיה רבו של כפר דרום.
ישיבה זו נסגרה כעבור מספר שנים.
בשנת ה'תשע"ב סיים המחזור האחרון של הישיבה המקורית, מחזור ע"ב, את לימודיו בישיבה.
באלול ה'תשע"ג פתחה הישיבה מחדש את שעריה עם שישים תלמידים בכיתה ט', בראשות הרב משה פליקס.
באלול ה'תשע"ז החליפו הרב יעקב חביב.
בח' בתשרי ה'תשפ"ו נפטר איש האחזקה של הישיבה במשך שנים רבות, ברוך כהנא, בגיל 105. הוא היה ניצול שואה ועבר את זוועות הניסויים של מנגלה, ונותר ערירי עד פטירתו.
הישיבה תוכננה על ידי מאיר בן אורי אשר גם צייר את ציורי הכיפה.
המבנה הוקם ביוזמת מוסדות המזרחי עבור ישיבה חקלאית, שהקמתה התאחרה עד לשנות ה-50. המוסדות החליטו למסור אותו לרב נריה עבור הישיבה התיכונית.
דגם של הישיבה הוקם בפארק מיני ישראל בסוף שנת 2005.
סדרת התעודה "הישיבה" שביים נעם דמסקי והוקרנה בערוץ 10, צולמה בישיבת כפר הרא"ה, על תלמידיה ורבניה.
מכון שם עולם נמצא בתוך מתחם הישיבה.
"בית הציונות הדתית" נמצא בתוך בית המדרש ההיסטורי (בניין הכיפה).
ישיבת בני צבי היא ישיבה תיכונית תורנית פנימייתית בבית אל, חלק ממוסדות הישיבה הגבוהה בבית אל בראשות הרב זלמן מלמד (המשמש גם כנשיא הישיבה).
סדר היום ותוכנית הלימודים בישיבה כוללים לימודי קודש אינטנסיביים, לימוד גמרא בעיון ובקיאות, לימודי תנ"ך ומחשבת ישראל, בצד לימודים כלליים לתעודת בגרות מלאה.
הישיבה מכנה את עצמה "ישיבה קטנה תיכונית", כינוי המורה על כך שמטרתה לשלב בין מודל הישיבה התיכונית הרווח לבין מודל הישיבה הקטנה הלאומית, שבה לימודים לתעודת בגרות אינם חלק ממערכת הלימודים הרגילה.
הישיבה נוסדה בשנת ה'תשנ"ז (1997) על ידי הרב חנוך הכהן פיוטרקובסקי, על פי הדרכתו של הרב זלמן ברוך מלמד ובעידודו של הרב יהושע רוזן.
החל משנת ה'תשנ"ט עמד בראשות הישיבה הרב אהרון טרופ.
בשנת ה'תשע"ט התמנה הרב יורם סבג לראש הישיבה, והוא כיהן בתפקיד עד לסוף שנת הלימודים תשפ"ב.
בשנת הלימודים ה'תשפ"ג הרב שמואל הולשטיין - רב בית הכנסת מגדיאל בהוד השרון החליף את הרב יורם סבג בתפקיד ראש הישיבה.
מנהל התיכון הוא הרב בני במברגר.
הישיבה נקראת על שם הרב צבי יהודה הכהן קוק והולכת על פי דרכו.
בישיבה לומדים כ-223 תלמידים בכיתות ט'-י"ב (את המחזור הראשון של הישיבה סיימו בשנת ה'תש"ס 14 בוגרים, כיום כל מחזור הוא בממוצע כ־55 תלמידים).
הישיבה שמה דגש מיוחד על לימודי גמרא בעיון ובקיאות נרחבת שמתבטא בכך שלימודי הגמרא כל יום מתחילים ב08:45 ומסתיימים ב16:50, קצב הלימוד הוא דף גמרא אחד ביום בבקיאות ובין עמוד לדף בשבוע בעיון, בליווי חזרות מרובות וקבועות על הדפים הנלמדים.
למרות כמות לימוד הגמרא המרובה בישיבה עושים בגרות מלאה וכמעט כל התלמידים עושים זאת.
שנת הלימודים בישיבה מורחבת מעבר ללוח הסטנדרטי של משרד החינוך.
היא מתחילה בשבוע הראשון של אלול ומסתיימת בי"ז בתמוז.
חלק מהתלמידים מוסיפים מרצונם שבוע של לימודים בחופש המכונים "ישיבת בין הזמנים" ובו הם מזמינים רבנים שונים להעביר שיעורים, ועורכים לימודים נוספים.
הישיבה ממשיכה את הקו האידאולוגי של ישיבת בית אל וכמעט כל הרבנים בישיבה הם בוגרי ישיבת בית אל.
ראש הישיבה הוא הרב שמואל הולשטיין, בוגר ישיבת בית אל,גר בהוד השרון.
בעבר שימש כר"מ בבני צבי ועזב בשביל להקים את הגרעין התורני בהוד השרון.
כיום הוא משמש כראש ישיבת בני צבי ורב הגרעין בהוד השרון.
בשנותיה הראשונות הוציאו תלמידי מחזור א' חוברות של מאמרים תורניים בשם "עטרת צבי" וכן סדרת קונטרסים בשם "פירות ארץ הצבי".
עלון הישיבה נקרא 'פשיטא', והוא מחולק לתלמידי הישיבה בכל שבת ישיבה (פעם בשבועיים).
הפשיטא נערכת על ידי תלמידי השביעית.
השנה בהובלת מחזור כ"ח בישיבה, העלון יצא בקונספט חדש.
ישיבת קריית הרצוג (שם רשמי: ישיבה תיכונית בני עקיבא, קריית הרצוג בני ברק תורה מדע אמנויות) היא ישיבה תיכונית השייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא, הממוקמת בשכונת קריית הרצוג בבני ברק, ונקראת על שמו של הרב הראשי האשכנזי לשעבר הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג.
הישיבה הוקמה בתשל"ג, ובראשה עמד הרב יצחק גרוסמן.
החל משנת הלימודים ה'תשנ"א (1991) עמד בראשות הישיבה הרב משה צבי וקסלר במשך 33 שנים עד שיצא לגמלאות בסוף שנת הלימודים ה'תשפ"ד, וכיום עומד בראשה הרב יעקב גיטלמן.
מנהל התיכון בישיבה הוא הרב משה ליקסנברג ומנהל החטיבה הוא הרב יואב קרוטהמר.
בישיבה לומדים כ-450 תלמידים, בעיקר ממרכז הארץ.
בישיבה פועלות מגמות לימוד ריאליות לצד מגמות הומניות, ותוכניות מיוחדות ללימודי תואר ראשון במהלך התיכון מטעם המרכז האקדמי לב והקריה האקדמית אונו.
הישיבה מאמינה בשילוב של לימודי קודש ולימודי חול במהלך המסגרת הלימודית הפורמלית.
לכן הישיבה מקצה כמחצית מהשעות ללימודי קודש ומחצית ללימודי חול.
בשנת ה'תש"ע, אחוז זכאי תעודת הבגרות בישיבה היה הגבוה בארץ, 100%.
הישיבה זכתה בעבר במספר פרסים על הישגיה החינוכיים, וכן על הישגיהם של תלמידיה בחידון התנ"ך, בקולנוע, בכדורסל ובכדורגל.
בסוף שנת ה'תשע"ו זכתה בפרס הישיבה הערכית.
בישיבה קיימות מספר רב של מגמות לימוד, בהן: מוזיקה, פיזיקה, ביולוגיה, גאוגרפיה, מדעי המחשב, ועוד.
תלמידי הישיבה זכו בתחרויות רובוטיקה ופיזיקה ארציות.
לאחר תפילת שחרית נוהג ראש הישיבה להעביר שיעור קצר בנושאים אקטואליים חינוכיים ודברי מוסר.
במחצית הראשונה של היום הרבנים מלמדים את המסכת בגמרא שבה נבחנים בבגרות בתלמוד, לאחר מכן יש שיעורים בתורה, בנביא, ובאמונה.
בישיבה ישנם מסלולים מיוחדים של לימודי גמרא ברמה גבוהה הנקראים "כיתת אשכולות" ו"ישיבה קטנה".
מסלול ה"ישיבה קטנה" מיועד לתלמידי החטיבה בלבד, בעוד מסלול ה"אשכולות" מיועד גם לתלמידי כיתות י'.
הישיבה מחייבת לימודי גמרא ברמת 5 יחידות לימוד, אך מתירה לתלמידים שלא עברו את הבגרות בכיתה יא' לגשת בכיתה יב' לבחינת הבגרות בתושב"ע.
ובנוסף, הישיבה מעודדת את תלמידיה ללמוד 5 יח' לימוד בתנ"ך.
הישיבה התמודדה מספר פעמים בחידון הגמרא הארצי וזכתה בו במקומות מכובדים.
במחצית השנייה של יום הלימודים נלמדים לימודי חול.
הישיבה ידועה בהצטיינותה בתחומי החול ומקיימת מספר רב של מסלולים ללימודים מואצים ומורחבים:
לימודי האצה באנגלית לדוברי אנגלית, ולתלמידים הבקיאים בשפה (וסיום הבגרות בכיתה יא' (במקום יב'))
לימודי תואר ראשון בקריה האקדמית אונו במוזיקה.
לימודי תואר ראשון במרכז האקדמי לב במדעי המחשב ובהנדסת מחשבים (תוך סיום התואר בכיתה יג או יד בהתאמה)
לימודי האצה במתמטיקה לתלמידים המצטיינים בתחום זה (וסיום בכיתה יא').
הישיבה גם משתתפת מדי שנה בתחרויות:
תחרות הסייבר הארצית (בשנת 2015 הישיבה הגיעה לגמר)
אולימפיזיקה, אולימפיאדת פיזיקה במרכז האקדמי לב
הישיבה דוגלת בפעילות חברתית רבות, ומעודדת את תלמידיה להתנדב ובכיתות הגבוהות הדבר נכלל כחלק מהמעורבות החברתית המחויבת לקבלת בגרות.
בכיתות ז' - ח' הישיבה מקצה שעות מיוחדות לפעילות חברתית ופעילות לפיתוח הסביבה.
בכיתות ט' - י' התלמידים מבצעים התנדבות בבתי אבות, בתי חולים, עם ילדים בעלי צרכים מיוחדים, וכן התנדבות בלימוד תלמידים בכיתות נמוכות בבית ספר (מעורב מגדרים) בעיר.
בכיתות י"א - י"ב התלמידים נדרשים ליזום פעילויות חברתיות.
מדי פעם הישיבה יוצאת במבצע מיוחד של עזרה לתלמידי כיתות נמוכות בלימודים, ופעילויות נוספות.
בנוסף לכל אלו הישיבה מבצעת פעיליות כלל ישיבתית כדוגמת הרקדה מידי ראש חודש, כוכב החודש לתלמידי חטיבת הביניים (כל מחזור/שכבת גיל, בוחרת תלמיד שלדעתה הוא התלמיד המצטיין של החודש), טקס תפילין לילדי כיתות ז', וכו'.
בכל שנתיים תלמידי כיתות יא' ויב' נוסעים למסע לפולין בעידוד ובהדרכת הישיבה.
איש החינוך והתקשורת אבי רט ובנו הרב ד"ר משה רט
הרב איתן שנדורפי - ר"מ בישיבת ירושלים לצעירים ומלמד במוסדות רבים נוספים.
הרב אלימלך שפירא - ראש המכינה הקדם צבאית 'חוסן' בפדואל, נרצח בפיגוע ירי בשנת ה'תשס"ב (2002)
הרב זאב (זאביק) הראל - ראש מדרשת טהר
עודד מנסטר - שחקן, מורה למשחק ומפיק
עמיחי חסון - משורר, עיתונאי ויוצר קולנוע
נדב נוה - מההרכב הקומי אנדרדוס
ישיבת בית מתתיהו (בעגה ישיבתית: בייס מאתע'ס) היא ישיבה גדולה בבני ברק המשתייכת לזרם החרדי-ליטאי.
ראש הישיבה הראשון ומייסדה היה הרב ברוך ויסבקר.
כיום עומדים בראשות הישיבה בנו הרב צבי ויסבקר יחד עם אחיו הרב יהודה ויסבקר האחראי על ענייני החינוך בישיבה.
הישיבה הוקמה בשנת תשמ"א (1981) על ידי הרב ברוך ויסבקר, אשר כיהן קודם לכן כר"מ בישיבות קול תורה ובית התלמוד.
הישיבה שוכנת בבניין ישיבת בית יוסף - נובהרדוק בגבעת רוקח אשר הייתה הישיבה הראשונה בבני ברק, והיא קרויה על שם הרב מתתיהו שצ'יגל, מייסדה ומנהלה של ישיבת "בית יוסף".
הישיבה הוקמה בעידודם של הרב יעקב ישראל קניבסקי והרב אלעזר מנחם מן שך שאף היה נשיא הישיבה וחתום על מגילת היסוד שלה.
בין חברי העמותה הראשונים היו הרב אהרן לייב שטיינמן והרב גרשון אדלשטיין.
בעבר כיהנו כמשגיחים הרב אורי וייסבלום, הרב שלמה כהן והרב נפתלי קפלן.
בעבר כיהנו כר"מים הרב גבריאל יוסף לוי (שפרש והקים את ישיבת באר התורה), הרב יהודה אריה הרשלר (עד פטירתו בתשע"ז) והרב יהודה אריה רפפורט (עזב את הישיבה בשנת תשפ"ג).
נכון לשנת הלימודים תשפ"א למדו בישיבה למעלה מ-650 תלמידים.
בשנת תשפ"ד לאחר פטירת מייסד וראש הישיבה הרב ברוך ויסבקר, מונו בניו הרב צבי ויסבקר והרב יהודה ויסבקר לראשי הישיבה.
הישיבה מדגישה את לימוד העיון במידה מרובה יותר מרוב הישיבות ולומדים בה שני סדרי עיון, בבוקר ובלילה.
השיעור הכללי של ראש הישיבה מתמקד בהיגיון שמאחורי היסודות בסוגיה.
מלבד ישיבת האם בבני ברק הקים הרב ויסבקר ישיבות נוספות:
ישיבת מאור יצחק - הוקמה בשנת תשנ"ח, במושב חמ"ד, ובראשה עומד הרב מנחם יעקובזון, חתנו של הרב ויסבקר.
ישיבת תפארת חיים - הוקמה בשנת תשס"ז, ויועדה לבני עדות המזרח.
הישיבה שכנה במוסדות ישיבת הרמב"ם ובית יוסף בשכונת הדר יוסף בתל אביב.
אחד מראשי הישיבה היה הרב יהודה ויסבקר, בנו של הרב ברוך ויסבקר.
ישיבת בני חיל (שומרון) היא תיכון ישיבתי טכנולוגי לנערים דתיים בעלי הפרעת קשב וריכוז ונערים שאינם משתלבים במסגרת הפורמלית.
הישיבה ממוקמת ביישוב קדומים, ולומדים בה כ-125 תלמידים.
ראש הישיבה הנוכחי הוא תומר רבי.
שמה של הישיבה – "בני חיל" – נבחר בהשראת עצת יתרו למשה רבנו למנות "אנשי חיל" אשר יסייעו לו בהנהגת בני ישראל ().
בד' בניסן תשס"א, מרץ 2001, נרצחו בפיגוע טרור שניים מתלמידי הישיבה בהמתינם להסעה בתחנה בכביש 444. ארבעה תלמידים אחרים נפצעו, שניים מהם קשה.
בה' באדר תשס"ב פברואר 2002 נרצח בפיגוע טרור בקניון קרני שומרון תלמיד נוסף מהישיבה.
תלמידים בעלי הפרעת קשב ריכוז והיפראקטיביות מתקשים לממש את הפוטנציאל שלהם בכיתות הרגילות.
רבים מהם סובלים גם ממגוון ליקויי למידה נוספים.
הישגיהם הנמוכים בבית הספר עלולים לפגוע בהערכה העצמית שלהם.
מתבגרים עלולים לנשור ממסגרות חינוכיות, ובחברה הדתית - גם להתנתק ממחויבויות דתיות.
מטרת ישיבת בני חיל לאפשר לתלמיד לממש את מלוא יכולותיו באווירה תורנית.
חלק מהתלמידים עברו כבר בתי ספר אחדים, והגיעו לישיבת בני חיל לאחר שלא השתלבו במסגרות קיימות.
המסגרת הלימודית בישיבה כוללת תוכנית לימודים מלאה לתלמידי כיתות ט' עד י"ב.
מספר התלמידים בכיתה אינו עולה על 15, כדי לאפשר התייחסות מלאה לצרכים המיוחדים של התלמידים.
מחנך הכיתה נוכח במקום בכל שעות הלימודים ומסייע למקד את תשומת לב הנערים בחומר הנלמד.
צוות החינוך המיוחד עובד עם התלמידים באופן פרטני, מסייע להם בהבנת החומר הלימודי ומדריך אותם כיצד להתגבר על ליקויי הלמידה השונים.
ישיבת בני עקיבא "פרחי אהרון" (נקראת גם "עירוני ב' חיפה", או "פאק"ש" - ראשי התיבות של "פרחי אהרון קריית שמואל") היא ישיבה תיכונית דתית לאומית עירונית המשתייכת למרכז ישיבות בני עקיבא.
הישיבה שוכנת בקריית שמואל שבחיפה: מתחם חטיבת הביניים שוכן במרכז הקריה ומתחם החטיבה העליונה שוכן בצפון הקריה.
הישיבה משמשת בעיקר את תושבי הקריות וכן יישובים באזור הצפון.
הישיבה הוקמה בשנת תש"ך (1960), כדי לענות על הצורך של תושבי חיפה במוסד תיכוני דתי.
לראש הישיבה מונה הרב ברוך אידלשטיין, שנקרא לתפקיד זה על ידי הרב משה צבי נריה.
ראש עיריית חיפה דאז אבא חושי סייע בהקמת הישיבה, והישיבה הייתה הישיבה התיכונית הראשונה שהיא גם תיכון עירוני, דבר שהפך אחר כך למודל לשיתוף פעולה בין רשויות עירוניות למרכז ישיבות בני עקיבא.
בתחילה למדו התלמידים במבנים ארעיים שונים, עד שלאחר שלוש שנים הושלמה בניית המבנה הראשון של הישיבה.
הישיבה קרויה על שם הרב , שהיה ראש ישיבה בישיבה יוניברסיטי, וספריו נקראים "פרחי אהרן".
בעבר הייתה בישיבה פנימייה לתלמידים שמקום מגוריהם היה מרוחק, אולם בשנת תשס"ד (2004) נסגרה הפנימיה ובבניין שבו הייתה מתגוררים כיום רבני הישיבה.
רוב תלמידי הישיבה מגיעים מהקריות, ומיעוטם ממקומות מרוחקים יותר, כגון עכו וכרמיאל.
הישיבה מחנכת בדרך הציונות הדתית ולאורו של הרב קוק.
בבית המדרש המרכזי שבמבנה הישן יותר, פעל בערבים בית מדרש קהילתי, המיועד לאנשים עובדים מאזור הקריות, מהיווסדו ועד שעבר למכללת שאנן ופועל בבית הכנסת ובחדרים הסמוכים לו אם נדרש.
הרב בנימין נכטיילר (כיהן כמזכ"ל תנועת בני עקיבא)
הרב יעקב קליין שימש כסגנו של הרב אידלשטיין (בעשור השני של המאה ה-21, רבה של קריית חיים).
ובתפקיד זה שימש גם הרב ישראל גפני.
החל משנת הלימודים תשס"א עומד בראשות הישיבה הרב משה אלמלם.
ישיבת בני עקיבא "נחל יצחק" נחלים היא ישיבה תיכונית שנוסדה בשנת 1955 במושב נחלים הסמוך לפתח תקווה.
הישיבה נוסדה על ידי הרב יוסף בא-גד, והיא קרויה על שם הרב יצחק קוסובסקי.
בשיאה, היו בישיבה למעלה מ-1,200 תלמידים.
הישיבה הוקמה בשנת 1955 ושכנה בבית פרלמוטר שהוקדש לצורך כך על ידי חיה פרלמוטר.
הקמת הישיבה הייתה חלק מהרחבת רשת ישיבות בני עקיבא שנעשתה על ידי הרב נריה.
המחזור הראשון של הישיבה הורכב מתלמידים מישיבת כפר-הרא"ה, שנשלחו לשם על ידי הרב נריה.
האחראי לניהול הארגוני-לוגיסטי היה יוסף בא-גד והאחראי על החינוך היה הרב אריה ליפשיץ.
עם השנים הפך הרב יוסף בא-גד לראש הישיבה, ושימש בתפקיד זה עד לשנת 2004. על אף היותה של הישיבה ישיבת בני עקיבא, ובעלת גוון דתי לאומי, שילב בא-גד בישיבה ר"מים יוצאי הישיבות החרדיות, אולם בהמשך עזבו רוב המורים מהזרם החרדי והוחלפו על ידי מורים מהזרם הדתי לאומי.
בשנות ה-70 עמד הרב יהודה פליקס במשך כארבע שנים בראשות הישיבה.
בראשית המאה ה-21 עברה הישיבה משבר כלכלי בעקבות חשד לשחיתות ומעילה בכספי העמותה על ידי הרב בא-גד.
משבר זה הביא בסופו של דבר לפיטורי הרב בא-גד וסגירת העמותה.
מרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא החליף את העמותה, ובמשך תקופה של כשנה שימש הרב יעקב צ'רבוניץ כראש ישיבה.
לאחר מכן מונה הרב שמואל לורנץ, אז ר"מ בישיבת עותניאל, לראשות הישיבה.
עם בואו החל הרב לורנץ ברענון סגל ההוראה הוותיק.
נכון לשנת 2011 מלמדים בישיבה כ-15 ר"מים צעירים, בעיקר בכיתות הנמוכות, ביניהם "חצר"מים" אברכים המלווים את התלמידים, ואינם ר"מים המלמדים במשרה מלאה.
בעבר נמסר בה שיעור קבוע מאת הרב יגאל לרר - אב"ד פתח תקווה ור"מ בישיבת מרכז הרב.
בישיבה מגוון פעילויות חינוכיות, לעידוד לימוד תורה, הרחבת אופקים וחינוך גופני.
סמוך ליום ירושלים, מתקיים בישיבה מסע רגלי מן הישיבה לירושלים שאורך כשלושה ימים.
פעילות נוספת המתקיימת בישיבה מדי שנה היא מרוץ לזכרו של יליד המושב רב-סרן דניאל גומז, טייס מסוק בחיל האוויר שנהרג במלחמת לבנון השנייה.
בשנת תשע"ו הפיקה הישיבה כנס שהוקדש למחשבת ישראל.
החל משנה זו, הכנס מתקיים מדי שנה.
הישיבה הוציאה ספרים רבים, ביניהם: ש"ס בבלי וירושלמי, רמב"ם, חת"ס (חומש, תהילים וסידור) ועוד.
בישיבה פועלת פנימייה, ובה חמישה מבנים.
המדריכים מתגוררים בשטח הישיבה, כמו רוב צוות ההוראה.
בשנת הלימודים ה'תשע"ט נפתחה בישיבה כיתה רב-גילאית, בה לומדים כ-30 תלמידים מכיתות י'-יב'.
ייחודה של הכיתה - כל תלמיד אינו חייב להיכנס לשיעור בכיתת האם, ויש לו אפשרות ללמוד את אותו החומר בכיתת ה-M-21, לבדו.
כך יכולים התלמידים אשר בעלי יכולת לימוד עצמאי להספיק יותר מהר, ויותר טוב את החומר הלימוד ובכך להקדיש זמן לנושאים מעבר למערכת השעות הרגילה.
נכון לתשפ"ב פועלים בישיבה שתי כיתות: כיתת חטיבה לכיתות ז-ט (לפעמים) וכיתת תיכון לכיתות י-יב.
ישיבת בני עקיבא גבעת שמואל היא חטיבת ביניים וישיבה תיכונית בדרום גבעת שמואל.
בישיבה לומדים כ-1,075 תלמידים והיא כללה בעבר פנימייה.
הישיבה נוסדה כחטיבת ביניים בשנת 1973 ונקראה המכינה המרכזית לישיבות בני עקיבא שלוחת כפר הרוא"ה בגוש דן חטיבת ביניים ארצית גבעת שמואל (כיתות ז'-ט'), ובשנת 1999 הורחבה מסגרת הלימודים של המוסד לתוכנית שש-שנתית והחלה לתפקד כישיבה תיכונית.
טרם השינוי נחשבה ישיבת בני עקיבא כפר הרואה למשלימתה של חטיבת הביניים.
מייסדיה של המכינה הם משה ברנשטיין והרב יעקב לוינגר.
ראש הישיבה הוא הרב שרגא פרוכטר ומנהל החטיבה העליונה הוא הרב אריק פוגלמן.
מנהל חטיבת הביניים הוא הרב אלעזר אוליאל.
הישיבה כוללת שלושה בנייני כיתות, בניין בתי מדרש (הכולל שלושה בתי מדרש שהגדול בהם שופץ בה'תשע"ה), בניין לימודי מדע (ששופץ והורחב בה'תשע"ב) ומשמש גם כבנין כיתות נוסף, חדר אוכל, פנימייה, אודיטוריום וספרייה.
ברחבי הישיבה ישנם מגרשי ספורט (בהם מגרש כדורגל סינתטי ומגרש כדורגל אספלט, שני מגרשי כדורסל ומגרש כדורעף), מתקני כושר וטניס שולחן.
הפנימייה שנסגרה יועדה במקור לתלמידי התיכון, והיו בה כ-20 תלמידים בכל שכבה.
הפנימייה כללה מדריכי מחזורים, חונכים לימודיים, אם בית ואבי בית.
בשנת 2014 הוחלט על ידי הצוות הניהולי של הישיבה, על סגירת הפנימייה ופעילותה נפסקה לגמרי בשנת 2016.
בשנת הלימודים ה'תשע"ב הוסיפה הישיבה כיתה ניסיונית המיועדת לבעלי לקויות למידה בשכבת כיתות ז'.
לאחר שנתיים הוחלט להעביר את תלמידי הכיתה לכיתות הרגילות.
בשנת ה'תשע"ה חזרו כיתות המיועדות ללקויי למידה בכיתות ז', והם שולבו בכיתה ט' בכיתות הרגילות.
בשנת התשפ"ב (2021) נוספה כיתה לילדים בעלי אוטיזם בשכבת כיתות ז'.
ב-5 בפברואר 2018 נרצח מחנך כיתה ח' בישיבה, הרב איתמר בן גל, בפיגוע בצומת אריאל.
מסדרון בית-הכנסת של הישיבה שימש לצילום סרט על ישיבת פוניביז' ששמו "הבלתי רשמיים".
לישיבה נבחרת כדורסל שהגיעה להישגים רבים במסגרת ליגת הישיבות התיכוניות.
בשנת התשע"ז זכתה נבחרת הישיבה בכדורסל באליפות ליגת הישיבות התיכוניות לאחר ניצחון 61-45 במשחק הגמר על ישיבת אמי"ת רחובות.
בשנת התשע"ח הגיעה הנבחרת עד לחצי הגמר שם הודחה.
שנה לאחר מכן, בשנת התשע"ט העפילה שוב הנבחרת לגמר ליגת הישיבות שם הפסידה לתיכון הימלפרב.
הנבחרת העפילה גם בשנה העוקבת, התש"ף לגמר הליגה אך הגמר בוטל עקב מגפת הקורונה.
גבעת שמואל זכתה פעם נוספת בתואר אלופת ליגת הישיבות בעונת התשפ"ב לאחר ניצחון דרמטי 60-55 על תיכון הימלפרב, בהובלתם של הקפטן אוריה כהן, ושחקן מכבי ת"א לנוער, בניה שרייבר, אשר זכה בתואר השחקן המצטיין.
ישיבת בני עקיבא אהל שלמה היא ישיבה תיכונית בשכונה ד' בבאר שבע.
הישיבה, המשתייכת למשרד החינוך, הוקמה בשנת ה'תשכ"ג (1962) על ידי הרב דב יששכר גולדשטיין וזמן קצר לאחר מכן נשלח לעמוד בראשה הרב אברהם סילברט.
כיום עומד בראשה הרב רחמים פיניש.
במתחם הישיבה נמצאים חטיבת ביניים (כיתות ז'-ח'), ישיבה תיכונית (כיתות ט'-י"ב), ישיבה תיכונית תוכנית (א"ש קודש) וכולל דיינות.
כיום מספר התלמידים בכל מוסדות הישיבה עומד על כ-1,500.
סר יצחק וולפסון תרם רבות לישיבה והישיבה נקראת על שם אביו שלמה ובנוסף היא מכונה "ישיבת וולפסון".
א"ש תמי"ד – מסלול ישיבה תיכונית קלאסי.
א"ש מרו"ם – מסלול לתלמידים מחוננים ומצטיינים אליו מגיעים תלמידים מכל רחבי הנגב.
א"ש קודש – מסלול הדומה למסגרת של "ישיבה קטנה" בשילוב עם השגת תעודת בגרות מלאה.
מסלול הישיבה הקטנה "א"ש קודש" הוקם ביוזמתו של הרב אברהם ואזאנא רב קהילת נווה יוסף חיים בשכונת נאות לון בעיר.
המסלול מכיתות ז - יב הוקם כהמשך לתלמוד התורה ארץ הצבי אותו ייסד הרב ואזאנא.
כיום במסלול זה לומדים כ-80 תלמידים הממשיכים לישיבות מובילות בציונות הדתית.
אנשי צוות בולטים בתולדות הישיבה
הרב דב יששכר גולדשטיין- ייסד את הישיבה ועמד בראשה בשנתה הראשונה.
הרב אברהם סילברט - ה'תשכ"ג - ה'תשמ"ב.
הרב ישראל ליפשיץ - תשמ"ב - תשע"ב.
הרב רחמים פיניש - ראש הישיבה הנוכחי.
הרב יצחק ברקוביץ' - מראשוני הרמ"ים בישיבה כיהן כר"מ שכבה י"ב למעלה משלושים שנה.
הרב אורי מוסאי - ר"מ, דיין ורב קהילה בבאר שבע, שוחט ומוהל.
הרב מרדכי חליוה - ר"מ, וממלא מקום ראש הישיבה (נפטר ב-2023).
הרב ד"ר ליפא פרידמן - מנהל תיכון במשך 30 שנה וכיום בגמלאות.
מאיר גוטמן - מנכ"ל הישיבה הראשון.
יעקב מימון - הרכז המיתולוגי של הישיבה.
החל ללמוד במחזור ג, לאחר מכן עבד כמדריך פנימיה והמשיך כרכז הדרכה וטיולים וכמנהל אדמיניסטרטיבי.
עבד מיד לאחר שירותו הצבאי בישיבה עד לפרישתו לגמלאות.
נשוי לרותי מימון שגם עבדה מגיל 20 עד צאתה לגמלאות כמזכירת התיכון.
ילדיהם למדו אף הם בישיבה, גרו במקום כ-40 שנה.
חיים פרינס - שימש כמנכ"ל הישיבה.
הרב אלישע סיטרואן - שימש כמנהל חטיבת הביניים במשך כ-30 שנה, כיום בגמלאות.
הרב עובדיה יעקב - שימש כראש כולל הדיינות בישיבה, כיום דיין בבית הדין הרבני בעיר.
כיהן כר"מ במשך כ-13 שנה.
הרב אברהם ואזאנא - ראש המסלול התורני "א"ש קודש" ורב קהילת נווה יוסף חיים בבאר שבע.
הרב אברהם יונה סנדיק-רב בית מדרש והיה ר"מ כ-30 שנה
ישיבת ברכת התורה היא ישיבה גבוהה הממוקמת בעיר העתיקה של ירושלים, המיועדת לתושבי חו"ל דוברי אנגלית.
הישיבה נוסדה בשנת 1989 בבניין המקורי של ישיבת עץ חיים, הממוקם מול בית הכנסת החורבה בעיר העתיקה.
הישיבה משכה אליה בתחילה בעיקר בעלי מקצועות בלי רקע תלמודי חזק.
בשנת 2000 עברה הישיבה למבנה חדש ברחוב אור החיים, סמוך לקארדו.
החל משנת 2005 לומדים בישיבה גם תלמידים אמריקאים צעירים יותר שכבר למדו שנה בישראל.
בשנת 2009 פתחה הישיבה גם תוכנית לתלמידי שנה א'.
התלמידים מגיעים מארצות הברית, קנדה, אירופה ודרום אפריקה.
בלימוד הגמרא נוקטת הישיבה בשיטה ייחודית המבוססת על הספר "דרכי הגמרא" מאת הרב יצחק קנפנטון ועל הספרים "דרך תבונות" ו"ספר ההיגיון" מאת רבי משה חיים לוצאטו.
הרב גרין פיתח שיטה זו לבקשתו של הרב מרדכי גולדשטיין.
כל תוכניות הלימוד כוללות בחינות חובה.
חלק מצוות הישיבה הם בוגריה.
הישיבה מקיימת מדי כחודשיים ימי עיון לנשים שאורכם כשבוע.
ישיבת בית מאיר היא ישיבה גדולה בבני ברק, המשתייכת לזרם החרדי-ליטאי.
הישיבה נוסדה בשנת 1957 (תשי"ח) על ידי הרב זלמן רוטברג.
לצידו כיהן כראש ישיבה הרב ראובן פיין במשך כעשרים שנה.
לאחר פטירת הרב רוטברג משמש בנו, הרב צבי רוטברג, כראש הישיבה.
הישיבה קרויה על שם חותנו של מייסד הישיבה, הרב מאיר קרליץ.
תחילת דרכה הייתה עם מספר קטן של תלמידים בבית המדרש "לדרמן" בבני ברק, ובהמשך עברה למבנה ברחוב דבורה הנביאה בעיר.
במהלך השנים התפללו בבית המדרש של הישיבה כמה מגדולי התורה, בהם הרב יעקב ישראל קניבסקי ("הסטייפלער") ובנו הרב חיים קניבסקי.
הרב חיים שאול קרליץ שימש כמשגיח בשנותיה הראשונות.
בין צוות הר"מים נמנים: הרב דניאל גינזבורג (חתנו של הרב זלמן רוטברג), הרב שמחה רוטברג והרב טוביה רוטברג.
ראש הקיבוץ הוא הרב שלמה אהרן ברמן.
בעבר שימש כר"מ הרב זאב שפירא, עד לפטירתו בשנת תשפ"ה.
בראשות הכולל עומד הרב אליעזר מרקוביץ, בנו של הרב צבי מרקוביץ וחתנו של הרב זלמן רוטברג.
בתפקידי המשגיחים שימשו בעבר ובהווה: הרב יונתן שרגא דומב (כארבעים שנה), הרב יחיאל סלר, הרב ישראל מאיר ויסנשטרן, הרב יהודה ברונר, הרב רפאל שטיינוביץ, הרב אורי ארלנגר והרב חיים ולדשיין.
בישיבה לומדים כ-350 בחורים, רובם מישראל ולצדם תלמידים ממקסיקו ומדרום אמריקה.
בין בוגרי הישיבה נמנים: הרב שמעון גלאי, הרב נפתלי נוסבוים, הרב הלל פלאי והרב אברהם יוסף לייזרזון.
ספריית הישיבה, "אוצר הספרים", הוקמה עם הקמת הישיבה ומונה כ-100,000 כותרים.
היא פתוחה גם לעיון הציבור ונחשבת לאוסף מרכזי בבני ברק.
באוצר פועל חדר אוסף "עטרת שלמה" שנבנה מעזבון הרב שלמה שמשון קרליץ, ולצדו קטלוג מודפס ומדיניות רכישה רחבה של ספרות תורנית.
חמדה יקרה – על חמישה חומשי תורה (הרב דניאל גינזבורג)
יקרת דניאל – חידושים קצרים על התורה (הרב דניאל גינזבורג)
למסבר קראי – סדרה על חמישה חומשי תורה (הרב צבי רוטברג)
מודע לבינה – על שבתות ומועדי ישראל (הרב צבי רוטברג)
ביד נביאך – שלושה כרכים על נביאים ראשונים (הרב צבי רוטברג)
בסוד עבדיך – שני כרכים על המגילות (הרב צבי רוטברג)
ישיבת בית ישראל ודמשק אליעזר (מכונה בראשי תיבות ביוד"א) היא הישיבה המרכזית של חסידות ויז'ניץ בבני ברק.
לפני השואה פעלה הישיבה בעיירה ויז'ניצא.
ראש הישיבה הנוכחי הוא הרב מנחם ארנסטר.
בין השנים תרס"ב-תרע"ד הייתה ישיבה בוויז'ניץ בשם "בית ישראל" שנוהלה על ידי האדמו"ר רבי ישראל הגר (ה"אהבת ישראל") ובנו רבי מנחם מנדל הגר (לימים האדמו"ר מווישובה).
הלימוד בישיבה כלל ש"ס ושולחן ערוך חושן משפט כדרך הישיבות בהונגריה וברומניה ששילבו לימוד הלכה עם לימוד תלמוד.
רבי ישראל היה בוחן את הבחורים מדי ערב ראש חודש, ורבי מנחם מנדל שכיהן כראש הישיבה היה בוחן מדי ערב שבת.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה עזב רבי ישראל את ויז'ניץ ועבר לגרוסוורדיין שם ניהל את חצרו עד פטירתו.
הקמת הישיבה מחדש לאחר מלחמת העולם הראשונה
מספר שנים לאחר המלחמה החל לכהן ברבנות העיירה רבי אליעזר הגר, שכונה "דמשק אליעזר" על שם ספרו.
הוא היה בנו של האדמו"ר רבי ישראל ולימים ממלא מקומו באדמו"רות בוויז'ניץ.
בשנת תרפ"ג (1923) ייסד רבי אליעזר את הישיבה מחדש בשם "בית ישראל ודמשק אליעזר" (שם המזכיר גם את שמו מלבד שם אביו) והעמיד בראשה את הרב דוד צבי שנייבאלג, דיין ומו"צ העיירה.
תחת הנהגתו התרחבה הישיבה והייתה הגדולה ביותר בחבל בוקובינה.
בישיבה היה חדר אוכל ופנימייה ("מלון" כפי שכונתה) לבחורים, שלא כמו שהיה מקובל באותה תקופה, כאשר בחורי הישיבה היו צריכים לחזר על הפתחים כדי להשיג אוכל ולינה, מה שנקרא באותה תקופה "אכילת ימים".
בישיבה למדו שיעור בגמרא בעיון ושיעור בשולחן ערוך אורח חיים.
הבחורים למדו בכוחות עצמם גמרא בקיאות ושולחן ערוך יורה דעה.
בשיעורים הנמוכים למדו גם נ"ך, חומש עם רש"י וקיצור שולחן ערוך.
רבי אליעזר היה בוחן ביום שישי על לימודי הגמרא ובמוצאי שבת על חומש רש"י, וכן היה מוסר שיחת מוסר.
בישיבה ניתן דגש גם על יראת שמים, תפילה והשקפה יהודית וחסידית.
רוב התלמידים בישיבה הגיעו מבוקובינה ובסרביה.
היו בה גם תלמידים ממרמורש וטרנסילבניה, אף על פי שרבי אליעזר החמיר את תנאי הקבלה עבורם, בשל ריבוי הישיבות באזורים אלה.
עם כניסת הרוסים לרומניה נסגרה הישיבה.
רבי אליעזר הגר עלה לישראל בחודש ניסן תש"ד (אפריל 1944) והקים את הישיבה מחדש בתל אביב.
כשהגיע רבי משה יהושע הגר בן אחיו רבי חיים מאיר הגר לישראל, בחודש אב באותה שנה, מינהו רבי אליעזר לכהן בראשות הישיבה.
באייר תשי"א (1951), כשנה לאחר אכלוס קריית ויז'ניץ, עברה הישיבה לבני ברק ושם מקומה עד היום.
בסוף שנת ה'תשכ"ג, במהלך פרשת "המרידה" בקריית ויז'ניץ, בה פרשו חלק מהחסידים והקימו את קבוצת "הנידחים", הייתה תסיסה גם בישיבה, בעקבות כך הוחלט לסגור את הישיבה.
לקראת שנת הלימודים ה'תשכ"ד (בחודש חשוון) נפתחה הרשמה מחודשת לישיבה.
בהמשך השנים עם התרחבות החצר נפתחו ישיבות נוספות לחסידות.
בשנת תשנ"ח (1998) נפתחה ישיבת ישועות משה בירושלים, ובשנת תשס"ג הועברה למודיעין עילית.
ישיבה נוספת, שהייתה באשדוד ולאחר מכן באלעד, נסגרה בתשע"ד.
באלול תשע"ו הוקם סניף לישיבה במרכז בני ברק, בראשות הרב אליעזר שלומוביץ.
בראשות הישיבה עמד רבי משה יהושע הגר עד התמנותו לאדמו"ר בשנת תשל"ב (1972).
לאחר מינויו התמנה במקומו חתנו ואחיינו הרב מנחם ארנסטר.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 החל להנהיג את הישיבה בפועל בנו של הרב מנחם, הרב ישראל ארנסטר שמכהן באופן רשמי בתפקיד משגיח.
משגיח הישיבה היה הרב יהושע כהן וכיום הוא הרב עקיבא טויב.
בעבר כיהנו בישיבה כר"מים הרב גדליה נדל, הרב ניסים קרליץ והרב שאול ברזם (חתנו של הסטייפלר), שלושתם פרשו עם עזיבת הנידחים.
ישיבת ברכת אפרים היא ישיבה גדולה חרדית-ספרדית הממוקמת כיום ברחוב בן זומא בבני ברק.
הישיבה הוקמה בשנת 1989 ברחוב צפת במערב בני ברק על ידי הרב בצלאל פנחסי, תלמידו של הרב אלעזר מנחם מן שך והוא מראשי ארגון מרביצי תורה (ספרדים הרואים את עצמם חלק מהעולם הליטאי).
הישיבה הוקמה בעידודו של הרב שך שאף עמד בנשיאותה.
לאחר פטירתו עמד הרב אהרן יהודה ליב שטינמן בנשיאות הישיבה.
סגנון הלימוד בישיבה הוא ליטאי.
המשגיחים בישיבה הם הרב אפרים וולך והרב בצלאל הינמן.
בין הר"מים: הרב מאיר ויזמן, הרב שמואל ליב סולומונס, הרב צבי יהודה גרשונוביץ ועוד.
לישיבה גם ישיבה קטנה לצעירים שהוקמה בשנת 1984 בתחילה ברחוב הרב הירש בבני ברק ולאחר מכן עברה לרחוב סורוצקין שבשכונת רמת אהרן בני ברק, בישיבה לומדים כמאה בחורים, גם היא בראשות הרב פנחסי.
המשגיח הוא הרב אשר בן נאים.
בין הר"מים: הרב דוד הלל, הרב אפרים פנחסי ועוד.
בקיץ תשפ"א עקב ריבוי תלמידים וחוסר בהתאמה סביבתית עברה הישיבה למשכנה החדש ברחוב בן זומא בעיר.
בעקבות כך נערך ערב כינוס בוגרים נרחב לצורך איסוף תרומות עבור בניית היכל הישיבה, ההתרמות נאספו דרך ארגון צ'רדי והוגדרו כהצלחה רבה.
ישיבת בית מדרש עליון היא ישיבה שהוקמה במקורה במונסי שבניו יורק, וכיום עיקר פעילותה בבני ברק.
הישיבה הוקמה על ידי הרב שרגא פייבל מנדלוביץ', ראש ישיבת תורה ודעת – ששילבה לימודי חול ותלמידיה היו מודרניים.
הרב מנדלוביץ' שאף להקים ישיבה בסגנון מחמיר יותר, ולכן פתח את ישיבת בית מדרש עליון.
הוא שאף לשלב בישיבה את הלמדנות הליטאית יחד עם החמימות החסידית ולשם כך הוא הביא את ראשי ישיבת תורה ודעת, הרב ראובן גרוזובסקי הליטאי והרב גדליה שור החסיד.
בהמשך מונה כראש ישיבה הרב דן אונגרישר, חתנו של הרב גרוזובסקי.
משגיח הישיבה היה הרב ישראל חיים קפלן, חתנו של הרב ירוחם ליבוביץ.
הישיבה נפתחה במונסי, כדי להתרחק מהעיר הגדולה.
בהמשך השנים החלו להתגורר סביב הישיבה בוגרים שלה, והם היוו את תשתית הקהילה החרדית במונסי.
הישיבה הקימה את הכולל הראשון בארצות הברית, ובראשו עמד הרב שמחה שוסטל.
שיא פעילותה היה בין השנים 1950–1960. בשנת 1970 נסגרה, וכעבור מספר שנים נפתחה מחדש על ידי הרב דן אונגרישר.
לאחר פטירתו, מונה חתנו הרב ישראל מרדכי פאלק סוויאטיצקי לראש הישיבה.
הרב ישראל בלסקי ראש ישיבת תורה ודעת
הרב יעקב משה קולפסקי - ראש ישיבת נר ישראל
הרב משה יהודה לייב רבינוביץ האדמו"ר ממונקאטש
הרב דוד שוסטל - מראשי ישיבת לייקווד
הרב אהרן טברסקי - פרופסור למשפטים
הרב אברהם שור, ראש ישיבה, משגיח ורב קהילת תפארת יעקב בפלטבוש
הרב שמחה שור ראש ישיבת אור שמח
הרב רפאל שור ראש ישיבת ויז'ניץ מונסי
הרב ישראל חיים מנשה פרידמן, ראב"ד קהילת סאטמר (פלג הרב זלמן לייב)
בשנת תשנ"ח הקים הרב אונגרישר סניף של ישיבת בית מדרש עליון בבני ברק, בראשה העמיד את בנו, הרב ירחמיאל אונגרישר.
המשגיח בישיבה הוא הרב שמואל שולמן.
באלול תשפ"א התמנה לר"מ הרב אהרן ולדמן.
נכון לשנת תשפ"ד לומדים בישיבה כ-600 בחורים.
תחילה היה בניין בית המדרש וחדרי השיעורים ברחוב קושניר.
אך עם התרבות התלמידים נבנה בניין נוסף [שבנייתו עדיין לא הושלמה] ברחוב עוזיאל, על אף הבניה העבירה הישיבה את משכנה לבניין החדש, בבניין זה ישנו בית מדרש חדש המכיל כ-1000 מקומות ישיבה.
וכן חדר אוכל וחדרי שיעורים.
בבניין הקודם ברחוב קושניר נשארו אברכי הישיבה ומספר מצומצם של בחורים.
לאחר פטירתו של הרב יששכר מאיר, נזנחה ישיבת הנגב.
באדר ה'תשע"ב, לאחר שנעשו מספר ניסיונות להחיותה, אומצה הישיבה על ידי ישיבת בית מדרש עליון ונקראה "ישיבת שכר שכיר" על שם ספרו של הרב מאיר.
ראשי הישיבה הם הרב צבי יהודה גרשונוביץ והרב אריה לוי.
בין הר"מים: הרב דב לב, הרב ישראל חיים ינקלביץ והרב מרדכי פלאי, הרב מאיר שמחה ויספיש והרב שניידר.
בקיץ ה'תשע"ו הוקמה בבני ברק ישיבת בת לבני עדות המזרח, הישיבה קרויה "נחלת דן" על שמו של מייסד הישיבה הרב דן אונגרישר.
בראשות הישיבה עומד הרב ירחמיאל אונגרישר, משגיח הישיבה הוא תלמידו, הרב דוד משען.
ישיבת בית מדרש עליון - ירושלים
בחורף תשפ"ה נפתח סניף חדש לישיבת בית מדרש עליון בירושלים, הישיבה ממוקמת בשכונת גבעת שאול בירושלים במבנה בית היתומים דיסקין במקום בו שכנה בעבר ישיבת תפארת ישראל.
הישיבה נפתחה במתכונת 'קיבוץ' לבחורים מבוגרים מתוך כוונה לפתוח שיעור א' בזמן אלול.
הישיבה משמשת כסניף רשמי של הישיבה בבני ברק, בראשות הישיבה מכהן הרב ישראל מאיר דרוק.
ישיבת בני עקיבא לפיד "תורת נחום" מודיעין היא ישיבת בני עקיבא השוכנת בעיר מודיעין והיא הישיבה התיכונית הגדולה ביותר בישראל.
הישיבה הוקמה ב-2001, לאחר דרישה של לימודים תיכוניים-ישיבתיים בעיר מודיעין.
ראש הישיבה הוא הרב שמואל רוזנבלום, אשר הוביל את הישיבה לגדילה משמעותית מ-350 תלמידים לכ-1000 תלמידים.
סגן ראש הישיבה ומנהל התיכון היה הרב שלום מלול אשר הפך בשנת תשע"ו לראש הישיבה ולאחר שנה עבר לישיבה התיכונית של רשת אמית באשדוד.
הישיבה שייכת לזרם הציונות הדתית, ומשולבים בה לימודי חול ולימודי קודש.
הישיבה מוציאה בהוצאה פנימית בתוכנית ייחודית לישיבה, המדגישה לימוד גמרא בעיון ובבקיאות ובתנ"ך בגובה העיניים מתוך ראייה אמונית ותורנית, בלימוד שנקרא "סיירת תנ"ך".
בתחילת דרכה, שכנה הישיבה במבנה של האולפנה במודיעין.
לאחר מכן עברה הישיבה למגורים משותפים עם ישיבת ההסדר בעיר.
החל משנת 2008 שוכנת הישיבה במבנה עצמאי, אשר השטח הכולל שלה מהווה את השטח הגדול בארץ לישיבה תיכונית.
בישיבה יש כיתות מז' עד יב'.
בשנת תשע"ג נחנך בית המדרש החדש של הישיבה מתרומתו של זליג ונגרובסקי.
ישיבת בית יעקב פירירא הייתה ישיבה ותיקה בירושלים שהתקיימה בין השנים ה'תנ"א (1691) ועד תחילת המאה העשרים.
היא נוסדה על ידי הגביר יעקב פירירא מאמסטרדם ובהשפעתו של רבי חזקיה דה סילוה, ה"פרי חדש".
הישיבה הייתה אחד ממוסדות התורה החשובים ביותר בירושלים במאות השבע עשרה והשמונה עשרה, ובין לומדיה נמנו גדולי החכמים בירושלים.
בשנת ה'תמ"ח נשלח רבי חזקיה דה סילוה על ידי רבו רבי משה גאלנטי בשליחות לארצות אירופה המערבית לשם איסוף כספים ליהודי ירושלים.
בשהותו באמסטרדם הוא פגש את הגביר ר' יעקב פירירא, נדיב מפורסם שתרם רבות למטרות צדקה באמסטרדם ובארץ ישראל.
יעקב פירירא היה בנו של הגביר אברהם פירירא מאנוסי ספרד, שייסד בשנת תי"ט (1659) את ישיבת חסד לאברהם בעיר חברון בראשות הרב אברהם ישראל זאבי.
לאחר פטירת אביו בשנת תנ"ט (1699) הגדיל בנו יעקב את קרן התמיכה בישיבה והרחיב אותה.
מאז נקראה הישיבה "חסד לאברהם ואמת ליעקב".
הפרי חדש הציע לגביר להקים ישיבה דומה בירושלים שילמדו בה חכמי העיר ושתיקרא על שמו.
עד לשנת תמ"ט התקיימה בירושלים ישיבה ותיקה אף היא, "בית יעקב ויגה" שייסד הגביר אברהם ויגה מליוורנו.
עם פטירתו של ראש הישיבה האחרון רבי משה גאלנטי הישיבה נסגרה ונוצר חלל בעיר בישיבה שתשמש את חכמיה.
זה היה אפוא הרקע להצעתו של הפרי חדש.
הישיבה נוסדה בחודש אלול ה'תנ"א.
בי"ב בחודש הפקיד יעקב פירירא סכום בסך 20,000 פלורין בקרן מיוחדת שהקים לשם כך ושאת ניהולה מסר בידי ראשי הקהל באמסטרדם.
הוא מינה את הפרי חדש לראש הישיבה וקבע את תקנות היסוד של הישיבה.
מתוך הקרן נמסר מיד לידי הפרי חדש סכום של 800 פלורין לשם החזקת הישיבה בשנה הראשונה, וסכום נוסף לקניית ציוד ראשוני כמו ריהוט וספרים לישיבה.
מספר שנים לאחר מכן הוגדלה הקצבה ונקבע שמתוכה ישלח סכום מסוים לישיבת "חסד לאברהם ואמת ליעקב" בחברון, והשאר לישיבה בירושלים.
בשנת תנ"ה (1695) נפטר ראש הישיבה הראשון, הפרי חדש, ור' יעקב פירירא מינה, בהתייעצות עם חכמי ירושלים, את רבי יעקב מולכו לראש הישיבה.
בד בבד הוא פתח מחלקה חדשה בישיבה והגדיל את סכום התמיכה.
בהמשך עמדו בראשות הישיבה גדולי החכמים שבירושלים ובהם ידועים:
רבי אליעזר נחום (תכ"ב [1662] - תק"ה [1745]) - שימש כראש הישיבה במקביל לכהונתו כראשון לציון.
רבי יצחק הכהן רפפורט - שימש בסוף ימיו כראש הישיבה במקביל לכהונתו כראשון לציון.
הרב ישראל מאיר מזרחי, מחבר השו"ת פרי הארץ.
רבי יוסף יום טוב ב"ר רפאל מיוחס, חיבר ספר "מי בא"ר" (כתב יד), הכולל חידושים שחידש "בבית מדרשנו בית יעקב פירירא".
מבנה הישיבה כלל שלושה חדרים: חדר אחד שנועד עבור בית המדרש הגדול, חדר שני עבור בית המדרש הקטן וחדר שלישי בו היה אוצר הספרים.
בית המדרש הגדול המכונה גם "ההסגר", מנה תשעה אנשים: ראש הישיבה (המכונה "האדון הראש"), ארבעה "חכמים" וארבעה "בעלי תורה".
בית מדרש זה – מטרתה העיקרית של הישיבה ובו למדו חכמי ירושלים לאורך השנים.
הלומדים נבחרו בקפידה על ידי ראש הישיבה ונתמכו כלכלית בידי הקרן שהקצתה לכל אחד סכום חודשי קבוע.
סדרי הלימוד נערכו בשעות הבוקר והצהריים, בעיקר בגמרא והלכה.
חודשי החגים, תשרי וניסן היו חודשי פגרה ובתקופה זו היו מתפנים הלומדים לכתוב ולהדפיס את חידושיהם.
בית המדרש הקטן נועד עבור תלמידים "מתנדבים" ואינם נתמכים כלכלית מידי הישיבה.
בתקנות הישיבה אף מודגש שתלמידים אלו לא יקבלו כל קצבה מהישיבה, אף אם יסכימו הלומדים בבית המדרש הגדול לקבל פחות.
בראשות הישיבה עמד חכם קבוע שהיה לומד עם התלמידים.
החדר השלישי הכיל בראשיתו את אוצר הספרים של הישיבה.
הלומדים היו רשאים להשאיל ספרים מהחדר בהמשך תוך רישום בפנקס מיוחד עליו היה אחראים התלמידים לפי תורנות.
לאחר פטירת הפר"ח חדר זה הוסב לשם פתיחת חדר לימוד חדש בישיבה והוא נועד עבור נערים המעוניינים ללמוד מקרא עם פירוש רש"י, כאשר שפת הלימוד הייתה בבוקר בעברית ואחר הצהריים בלדינו.
בראש בית מדרש זה שבראשו עמד תלמיד חכם שמונה על ידי מנהלי הישיבה.
תקנות הישיבה נכתבו על ידי יעקב פירירא בעצמו, כנראה בהיוועצות עם הפרי חדש.
התקנות עסקו בכלל הנושאים העומדים לפתחה של הישיבה, כמו סמכות ראש הישיבה, שיטת הלימוד, זמני הלימוד, מספר החדרים וחלוקתם, סכומי הקצבה ועוד נושאים רבים.
התקנות עודכנו מפעם לפעם לפי צורך השעה.
רבי יונה נבון (תע"ג – תק"כ).
רבי חיים יוסף דוד אזולאי (תפ"ד - תקס"ו) - למד בישיבה אצל הרב יצחק הכהן רפפורט
רבי נסים חיים משה מזרחי (ת"ץ – תק"ט).
רבי ישראל מאיר מזרחי - אחיו הקטן של הרב נסים חיים משה מזרחי.
כאמור, שימש בערוב ימיו גם כראש הישיבה.
רבי מנצור מרזוק (נפטר תקמ"ג) - מרבני ארם צובא וירושלים, מחבר הספר קרבן אליצור.
רבי אברהם ב"ר שמואל מיוחס - אחיו של הראשון לציון הרב רפאל מיוחס.
רבי יונה משה נבון (נפטר תר"א).
ישיבת בית שמעיה (בשמה הרשמי: בית מדרש גבוה לתורה ישיבת בית רבי שמעיה) היא ישיבה גדולה חרדית-ספרדית בבני ברק.
הישיבה נקראת ע"ש שמעיה רייכמן, אבי משפחת רייכמן.
הישיבה הוקמה בשנת ה'תשל"ח (1978) בבית כנסת ברחוב רבי עקיבא, עם 18 בחורים.
כיום לומדים בישיבה כ-600 תלמידים.
תלמידי הישיבה שומרים עמה על קשר גם לאחר נישואיהם, וקיימות קהילות של "חניכי ישיבת בית שמעיה" במספר ערים בישראל.
קריית הישיבה ממוקמת בכניסה לשכונת אור החיים בבני ברק, במתחם הצמוד למרכז הרפואי מעייני הישועה.
המגרש נרכש מתרומת בנו משה רייכמן, באמצעות הרב משה פרדו, ראש מוסדות "אור החיים" שהקים את השכונה הסמוכה.
5 שנים לאחר ייסודה, נרשמה הישיבה ברשם העמותות, ראשיה הגדירו אז את מטרתה: "לייסד, להקים, לבנות ולנהל ישיבה וספרייה תורנית.
להוציא לאור ולהפיץ ספרי קודש, להפיץ תורה ויראת שמים בקרב הנוער, ולעסוק בחינוך הנוער ברוח התורה והמסורת היהודית".
הישיבה הוקמה בידי בוגרי ישיבות ליטאיות ולמרות היותה ישיבה ספרדית היא מזוהה עם תנועת דגל התורה מאז הקמת התנועה בשנות ה-80 של המאה ה-20, והשתייכה לפלג מרביצי תורה.
הישיבה מוגדרת בידי ראשיה "ישיבה ליטאית לבני עדות המזרח".
ראש הישיבה הוא הרב שלמה אנגלנדר.
בין הר"מים בישיבה נמצא יהודה בויאר, מתלמידי רבי אברהם ישעיהו קרליץ, ה"חזון איש"
המשגיח בישיבה היה הרב אליהו רוט שמאז פטירתו על פי התייעצות עם הרב אהרן יהודה לֵיבּ שטינמן לא מונה מחליף במקומו.
הרב שמואל פאלי בנו ממשיך דרכו של הרב צבי הירש פאלי נחשב לחלק ממערכת הישיבה, ואף מסדר חופות במקום ראש הישיבה.
את הישיבה ניהל בנימין לבל במשך שנים רבות.
בעשור האחרון יעקב פוזן מנהל את הישיבה
קובצי "הכרם" של קהילת הבוגרים
ישיבת בית שמואל שוכנת בקריית מטרסדורף בירושלים, היא ישיבה חרדית ליטאית שנקראה על שם רבה האחרון של העיר מטרסדורף באוסטריה לפני מלחמת העולם השנייה, הרב שמואל ארנפלד.
הישיבה נוסדה בקיץ תשמ"ז בקריית מטרסדורף, על ידי הרב יצחק יחיאל ארנפלד, המשמש גם כרבה של השכונה, ולמדו בה במשך השנים מאות בוגרים.
בעבר עמדה הישיבה תחת נשיאות הרב עקיבא ארנפלד, אביו של ראש הישיבה, והוא דאג להחזקתה הכלכלית של הישיבה, על ידי גיוס תרומות ברחבי העולם.
במקביל דאג הרב עקיבא עהרנפלד גם להחזקת ישיבת חתן סופר בארצות הברית, אותה ייסד אביו – הרב שמואל ארנפלד – לאחר מלחמת העולם השנייה.
חלק גדול מהתרומות הושגו מתלמידי אביו.
במשך מספר שנים גייסה הנהלת הישיבה משאבים עבור בנין חדש, הכולל פנימייה מחודשת, חדר אוכל ובית מדרש רחב ידיים.
באלול ה'תשס"ט נחנך הבניין החדש, שעמד על תלו כמה שנים, אולם בטבת ה'תשע"ד בעיצומה של סופת שלגים עזה שפקדה את ירושלים, קרסה תקרת בית המדרש, ואך בנס לא היו נפגעים.
בית המדרש שופץ ונבנה מחדש ומשמש כבית מדרש ותפילה לתלמידי הישיבה, כולל אברכים ותושבי האזור.
באב ה'תשע"ב נפטר נשיא הישיבה הרב עקיבא עהרנפלד, ומאז ההנהלה והחזקת הישיבה עברו לבנו הרב יצחק יחיאל, שנעזר בבוגרי הישיבה וידידיה על מנת להמשיך להחזיקה.
לאחר פרוץ מגפת הקורונה בקיץ ה'תש"פ הישיבה שינתה את מתכונתה לישיבת קיבוץ תחת השם ישיבת משנת עקיבא.
בחודש אלול תש"פ, כאמור, פתח הרב עהרנפלד מחדש את ישיבתו במתכונת ישיבת קיבוץ תחת השם "משנת עקיבא",.
הישיבה במתכונתה החדשה מונה כ-100 בחורים ונחשבת לישיבה מובילה בישיבות הקיבוץ הליטאיות, הבחורים מגיעים ממיטב הישיבות הליטאיות ובעיקר מחברון, פוניבז', אור ישראל, בית מתתיהו, נתיב הדעת - קפלן, בית מדרש עליון ועוד, תנאי הקבלה נחשבים לקשים על מנת לשמור על איכות הישיבה.
משגיח הישיבה הוא הרב אברהם משה קירשנבוים שמכהן גם כר"מ בישיבת נחלת הלווים בחיפה, לצידו מכהנים כראשי הקיבוץ הרב נחום בר חיים חתנו של הרב ארנפלד והרב זאב נוימן חתנו של הרב אליעזר כהנמן נשיא ישיבת פוניבז'.
ישיבת בני רחל היא ישיבה גבוהה במתחם קבר רחל המגודר בבית לחם, המחנכת את תלמידיה ברוח הראי"ה קוק לפעול למען עם ישראל וארץ ישראל מתוך תורת ישראל.
בישיבה לומדים כיום כ-40 תלמידים וכ-40 אברכים.
סביב הישיבה צמח יישוב יהודי, המחובר לישיבה, בו מתגוררים רמי"ם, אברכים וצוות הישיבה.
באמצע שנות התשעים, רכשה עמותת "בני רחל", יחד עם הרב בני אלון והרב חנן פורת, מתחם מסחרי המכונה "בית המכולות" מידי שלושה אחים ערבים נוצרים, על כביש 60 בסמוך לקבר רחל, עליו בנויה הישיבה היום.
העסקאות נעשו באמצע שנות התשעים, בזמן הסכמי אוסלו, כאשר קבר רחל היה יעד למתקפות טרור תמידיות.
יהודים לא יכלו להיכנס למתחם, למעט כניסות בודדות ללימוד תורה למספר שעות ביום.
העמותה שרכשה את המבנה, העבירה אותו לידי צה"ל, שהשתמש בו כמוצב צבאי.
עד לבניית גדר ההפרדה סביב מתחם הציון, הותרו כניסות מוגבלות אל המתחם.
קבוצות של בחורי ישיבה, הגיעו ללמוד במקום, מספר שעות כל יום.
הרב בני אלון החליט להקים ישיבה במבנה.
לאחר משא ומתן שניהל מול הצבא, אושרה הקמת כולל אברכים, שיפעל עד השעה חמש בערב, כשבהמשך תבחן האפשרות להקים במקום ישיבה קבועה.
לאחר מכן מינה הרב אלון את תלמידו, הרב אלי אלקסלסי, לעמוד בראשות הכולל ולנהל את המקום.
באסרו חג פסח התש"ע נפתח כולל האברכים קבוצה של כעשרים אברכים במקום.
לאחר חצי שנה, הרב אלקלסי ביקש ממפקד עוטף ירושלים ארכה לתלמידים שיוכלו להישאר במתחם עד השעה 22:30 בלילה, והבקשה אושרה.
שנה לאחר מכן, בסיוע של הרב יגאל לוינשטיין, הגיע אלוף פיקוד מרכז דאז, אבי מזרחי, עם יועצים משפטיים, לביקור במתחם הכולל, ואישר בביקורו את הרכישה היהודית של מתחם הישיבה כיום.
בליל תשעה באב תשע"א, מפקד מחוז ירושלים, ניצב ניסו שחם, הגיע לביקור במתחם, ואישר את הלינה במקום.
באותה התקופה ובהמשך לאישור הלינה, אישר ראש המנהל האזרחי, תת-אלוף מוטי אלמוז את חיבור המבנה לתשתיות (מים, חשמל וטלפון).