tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
כ' באב - הרב לוי יצחק שניאורסון - אביו של הרב מנחם מנדל שניאורסון.
כ"ג בחשוון – הקרב באל-עלמיין מסתיים בניצחון של הבריטים על הגרמנים
ב' בכסלו – גרמניה הנאצית משלימה את כיבוש צרפת
י"ז בכסלו – משלוח ראשון של יהודים מנורווגיה מגיע לאושוויץ
ח' בטבת – ראש ה-SS היינריך הימלר מורה על שליחת הצוענים להשמדה באושוויץ
ה' בשבט – מברק הפלה נשלח
י"ב בשבט – התנגדות חמושה ראשונה לאקציה בגטו ורשה
י"ז בשבט – מלחמת העולם השנייה: כוחות בריטיים משחררים את טריפולי
כ"ב בשבט – נוסד הקיבוץ בארות יצחק
ח' באדר א' – הגרמנים מטילים קנס של עשרה מיליון פרנק על יהודי ג'רבה
י"ז באדר א' – אנשי הוורד הלבן מוצאים להורג בגרמניה
י"ט באדר א' – מוקם גטו סלוניקי
כ"ז באדר א' – תחילת גירוש יהודי תראקיה ומקדוניה לטרבלינקה
ו' באדר ב' – הנאצים מחסלים את גטו קרקוב.
י"ד בניסן – החל מרד גטו ורשה, וכוחות הגרמנים נכנסו לגטו ורשה במטרה לחסלו סופית.
כ"ג בניסן – עליית כפר עציון להרי חברון
י"א באייר – השואה: מסתיים מרד גטו ורשה
ט"ז באייר – חוסל גיטו ברודי.
כ"ז באייר – תחילת חיסול גטו לבוב
א' באב – מרד במחנה ההשמדה טרבלינקה
ט"ו באב – פריצת מרד גטו ביאליסטוק, עם התחלת חיסולו על ידי הנאצים
א' באלול – תחילת חיסול גטו וילנה על ידי הנאצים
כ"א בתשרי – פרופ' ברטולד (טולו) פרידלנדר, נשיא המכללה האקדמית הדסה ירושלים
ו' בכסלו – דניאל בארנבוים, פסנתרן ומנצח
כ"ה בטבת – דניאל פאר, עיתונאי ושדרן טלוויזיה ישראלי
כ"ח בטבת – אליהו גבאי, חבר הכנסת מטעם המפד"ל
כ"ד באדר א' – זאב בנימין בגין, שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד
ח' באדר ב' – דייוויד קרוננברג, במאי קולנוע יהודי-קנדי
כ"ה בניסן – זאב בוים, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל.
ראש עיריית קריית גת לשעבר
כ"ה בניסן – נחמיה כהן, קצין צבא ישראלי, "החייל המעוטר ביותר בצה"ל"
ב' באייר – הרצל בודינגר, מפקד חיל האוויר הישראלי
ד' בחשוון – נרצח בשואה רבי שמחה זליג ריגר, פוסק דינו של רבי חיים מבריסק.
ד' בחשוון – נפטר הרב אברהם אלישיב, מייסד ורב "תפארת בחורים" בירושלים, אביו של הרב יוסף שלום אלישיב.
י"ד בחשוון (משוער) – רבי אברהם אלימלך מקרלין, אדמו"ר מחסידות סטולין-קרלין (נרצח על ידי הנאצים)
ח' בכסלו – רבי רבי דוד בורנשטיין האדמו"ר מסוכטשוב נקרא על שם ספרו ה"חסדי דוד" (נולד ב-ה'תרל"ו)
כ"ג בכסלו – רבי אלימלך לאווי (הראשון) מחסידות טאש (נולד ה'תרכ"ה).
א' באדר א' – הדרשן הירושלמי הרב בן ציון נסים פרדס (נולד ה'תרכ"ב)
כ"ב באדר א' – רבי אברהם דוב כהנא שפירא, רבהּ האחרון של קהילת קובנה, מגדולי הפוסקים במאה העשרים.
כ"ט באדר א' – אלכסנדר שור, היסטוריון יהודי (נולד ב-ה'תרמ"א)
ד' בניסן – רבי אברהם יהושע העשיל, האדמו"ר השישי מאפטא-זינקוב.
כ"ט בניסן – נרצח בשואה רבי נתן נחום הכהן רבינוביץ, האדמו"ר מקרימילוב.
י"ג בתמוז – הלגה דֵן (נרצחה בשואה), נערה יהודיה הולנדית, שסיפור ימיה האחרונים תחת השלטון הנאצי נכתב ביומנה (נולדה ב-ה'תרפ"ה)
ג' באלול – הרב יצחק ישעיה הלברשטאם האדמו"ר מטשכויב ובנו הצעיר של רבי חיים הלברשטאם מצאנז.
ב' בתשרי – הנאצים מבצעים ניסויים ראשוניים בגז במחנה ההשמדה אושוויץ
ח' בתשרי – מלחמת העולם השנייה: מתחיל טבח יהודי קייב בבאבי יאר על ידי הנאצים ועוזריהם, במהלכו נרצחו כ-100 אלף מיהודי קייב במשך כשנה
י"א בתשרי – מלחמת העולם השנייה – תחילת הקרב על מוסקבה
י"ח בכסלו – הנאצים הפעילו את מחנה ההשמדה הראשון בחלמנו שבפולין
כ"ד בכסלו – הנאצים מתחילים ברציחתם של 15,000 יהודי חרקוב
י"א בטבת – הקראת הכרוז של אבא קובנר "אל נלך כצאן לטבח!" הקורא לנוער היהודי להתארגן למאבק חמוש בנאצים
י"ב בטבת – מלחמת העולם השנייה – הביטוי האומות המאוחדות מתייחס לראשונה באופן רשמי למה שבעתיד יהיה האו"ם
י"ט בטבת – מחנה ההשמדה הראשון הופעל בפולין
כ"ה בטבת – הנאצים מתחילים לרכז את יהודי הולנד באמסטרדם
ב' בשבט – הנאצים מכנסים את ועידת ואנזה, בה הוחלט על השמדת היהודים
כ"א בשבט – משלוח ראשון של יהודים יוצא מסלוניקי לאושוויץ
כ"ה בשבט – אברהם שטרן (יאיר), מייסד לח"י, נרצח בידי הבריטים
ז' באדר – אניית המעפילים סטרומה טובעת בים השחור לאחר פגיעת טיל טורפדו רוסי
י"ב באדר – תחילת הקמתו של מחנה ההשמדה סוביבור
כ"ג באדר – תענית ציבור ביהדות סלובקיה בשל התחלת הגיורשים למחנות ההשמדה כחלק משואת יהודי סלובקיה
כ"ח באדר – השואה – תחילת הרציחות ההמוניות בבלז'ץ – מחנה ההשמדה הראשון של נאצים
ח' בניסן – השואה – אסירות נשלחות לראשונה למחנה ההשמדה אושוויץ בפולין
כ"ג באייר – השואה: רוב יהודי וולוז'ין נרצחים על ידי הנאצים
כ"ו בסיוון – השואה: אדולף אייכמן מורה על גירוש יהודי צרפת, הולנד ובלגיה
כ"ט בסיוון – אנה פרנק מתחילה לכתוב את יומנה
ז' בתמוז – בטירת צבי שבארץ ישראל נרשמת הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנמדדה אי פעם ביבשת אסיה (54.3 מעלות צלזיוס)
ז' בתמוז – הקמת הבריגדה היהודית בצבא הבריטי
ב' באב – השואה: בפקודת משטר וישי בראשות פייר לאוואל, המשטרה הצרפתית מרכזת 13,000–20,000 יהודים וכולאת אותם באצטדיון מרוצי החורף
ח' באב – מתחיל גירוש יהודי גטו ורשה למחנה ההשמדה טרבלינקה
י"ד באב – הוחלט בגטו ורשה על הקמת הארגון היהודי הלוחם (אי"ל) ובראשו מרדכי אנילביץ'
כ"ב באב – יאנוש קורצ'אק ותלמידיו נשלחים למחנה ההשמדה טרבלינקה
כ"ג באב – החל חיסולה של קהילת ראדום; 8,000 מבני הקהילה נשלחו למחנה ההשמדה בטרבלינקה
כ"ח בתשרי – נורית זרחי, משוררת ישראלית
ב' בטבת – שלמה ניצן, שחקן וזמר ישראלי
כ"ח בטבת – מוחמד עלי, מתאגרף אמריקאי
ג' בשבט – יגאל ביבי, ראש עיריית טבריה לשעבר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל
י"ג בשבט – נסים זווילי, חבר הכנסת מטעם המערך לשעבר ומזכ"ל המפלגה
כ"ה בשבט – אהוד ברק, הרמטכ"ל ה-14 של צה"ל וראש הממשלה העשירי של מדינת ישראל
ז' באדר – ג'ו ליברמן, פוליטיקאי אמריקאי והיהודי הראשון שהיה מועמד לתפקיד סגן הנשיא
י"א באדר – דורית ביניש, נשיאת בית המשפט העליון
י"ב בסיוון – אליעזר ריבלין, המשנה לנשיא בית המשפט העליון
ב' בתשרי – הרב דוד רפפורט, ראש ישיבת "אהל תורה" בברנוביץ' ומחבר ספר "מקדש דוד", נספה בסיביר
י"א בתשרי – מנחם אוסישקין, ממנהיגי הציונות וראש הקק"ל (נולד ב–ה'תרכ"ג)
י"ח בכסלו – שמעון דובנוב, סופר והיסטוריון יהודי (נולד ב–ה'תרכ"א, נרצח בידי הנאצים)
כ"ב בכסלו – דוד ילין – מבני היישוב הישן ומבוני היישוב החדש (נולד ב–ה'תרכ"ד)
י"ד בטבת – פנחס רוטנברג, מייסד חברת החשמל (נולד ב–ה'תרל"ט)
ח' בשבט – פליקס האוסדורף, מתמטיקאי גרמני ממוצא יהודי (התאבד) (נולד ב–ה'תרכ"ט)
כ"ה בשבט – אברהם שטרן (יאיר), מייסד הלח"י, (נולד ב–ה'תרס"ח, נרצח בידי הבריטים)
ו' באדר – שטפן צווייג, סופר יהודי-אוסטרי (נולד ב–ה'תרמ"ב)
י"ז באדר – רבי מאיר שלמה יהודה ממעזריטש נפטר בגטו ורשה (נולד ב–ה'תרכ"ח)
כ"ט באייר – רבי שמואל שלמה ליינר, האדמו"ר מראדזין.
נרצח בשואה, קרא למרד היהודים בגרמנים בשנות השואה, ואף ארגן בעצמו התקוממות יהודים בגטו.
נרצח על ידי הגרמנים עקב היותו "הרבי המורד" (נולד ב–ה'תרס"ט)
כ"ט באייר – רבי ישעיהו אנגלרד רבה של סוסנוביץ נרצח בשואה (נולד ב–ה'תרמ"ה)
כ"ב באב – המחנך והרופא יאנוש קורצ'אק נרצח עם חניכיו בטרבלינקה (נולד ב–ה'תרל"ח)
כ"ז באב – המקובל הרב יהודה פתייה, מחבר מנחת יהודה, רוחות מספרות (נולד ב–ה'תרי"ט)
כ"ט באב – הרב מנחם מנדל אלתר, רבה של העיר פאבניץ (נולד ב–ה'תרל"ח)
כ"ט באלול – הלל צייטלין, סופר, משורר ועיתונאי עברי בוורשה, נספה בשואה (נולד ב–ה'תרל"א)
א' בתשרי – צרפת של וישי מקבלת את חוק מעמד היהודים האנטישמי
ה' בתשרי – גרמניה פולשת לרומניה
י' בתשרי – ניתנה הפקודה להקמת גטו ורשה בפולין
י"ד בחשוון – גטו ורשה נסגר מאחורי חומות ושערים – אין יוצא ואין בא
כ"ד בחשוון – אוניית המעפילים "פאטריה" מוטבעת על ידי ההגנה
כ"ב בטבת – פרוץ מרד הלגיונרים ופרעות בוקרשט
כ"ו בשבט – ייצור ראשון של פלוטוניום
כ"ח בשבט – "שביתת פברואר" – שביתה כללית בהולנד במחאה על צעדי הנאצים נגד היהודים
ד' באדר – מוצא הצו המורה על הקמת גטו קרקוב
י"ח באייר – המפקדה הארצית של ההגנה מחליטה להקים את הפלמ"ח
כ"א באייר – הסירה ארי הים נעלמת מול חופי טריפולי בלבנון ובה כ"ג יורדי הסירה, יום זה הוכרז כיום מותם
ו' בסיוון – הפרהוד – פרעות ביהודי בגדאד, 179 יהודים נרצחו
י"ג בסיוון – מלחמת העולם השנייה: בריטניה פולשת לסוריה וללבנון.
י"ט בסיוון – עשרות אלפי יהודים מהמדינות הבלטיות מגורשים לסיביר
כ"ח בסיוון – רבי מנחם מנדל שניאורסון הגיע מרוסיה לארצות הברית.
יום זה נחגג על ידי חסידי חב"ד כיום שמחה בהתוועדות ובשירה
ג' בתמוז – תחילת פרעות יאשי שנמשכו כשלושה ימים
י"ט בתמוז – חתימת הסכם כניעה של כוחות וישי בסוריה ולבנון לבריטים בעכו
י"ד באלול – החובה לשאת את הטלאי הצהוב מוטלת על כל היהודים שבשטחי הכיבוש הגרמני
הרב שלמה מחפוד – חבר מועצת חכמי התורה, מקים וראש מערכת הכשרות של בד"ץ יורה דעה ורב השכונות נוה אחיעזר ושיכון ו' בבני ברק.
א' בתשרי – תמר גוז'נסקי, פוליטיקאית ישראלית.
כ"ב בתשרי – יוסי שריד, פוליטיקאי ישראלי.
ג' בחשוון – דניאל שפרבר, רב, חוקר יהדות ותלמוד פרופסור באוניברסיטת בר-אילן.
כ"ד בכסלו – הרב מאיר האיתן, רב השומרון, וממקימי היישוב קרני שומרון.
כ"ח בטבת – תרצה אתר, משוררת, סופרת ומתרגמת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשל"ז)
י"ד בשבט – אברהם הירשזון, שר האוצר לשעבר וחבר הכנסת מטעם קדימה
כ"ח בשבט – יונה טפר, סופרת ישראלית
א' באדר – רענן כהן, שר וחבר הכנסת מטעם העבודה.
י"ג באדר – מרדכי שטיין, האדמו"ר מפאלטישאן.
כ"ז באייר – בוב דילן, זמר אמריקאי ממוצא יהודי
י"ח בסיוון – אסתר עופרים, זמרת ישראלית
ט' בתמוז – פרופ' אוריאל רייכמן, משפטן ישראלי, מייסד המרכז הבינתחומי הרצליה
י"ח בתמוז – אהוד מנור, פזמונאי ומתרגם זוכה פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ה)
ה' באלול – הרב גדליהו אקסלרוד, אב"ד חיפה ומחבר שו"ת "מגדל צופים"
כ"ט בכסלו – דב הוז, ממפקדי "ההגנה" ומחלוצי התעופה העברית, נהרג בתאונת דרכים בצומת השרון.
כ"ט בכסלו – יצחק בן-יעקב, מראשי העלייה השנייה (נולד ב-ה'תרמ"א)
ט' בטבת – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים העולמית (נולד ב-ה'תרי"ז)
י"א בטבת – ישי שור, מתמטיקאי יהודי (נולד ב-ה'תרל"ה)
כ"ג באייר – דוד רזיאל, מפקד האצ"ל וממייסדיו, נהרג בעת פעולת קומנדו בעיראק בשירות הבריטים (נולד ב-ה'תרע"א)
י"א בתמוז – הרב אלחנן וסרמן, מגדולי הרבנים החרדים באירופה בין מלחמות העולם וממנהיגי אגודת ישראל, מחבר "קובץ שיעורים" על התלמוד – נרצח בשואה
ד' באב – רבי בן ציון הלברשטאם האדמו"ר מבאבוב (נרצח בשואה)
ד' בתשרי – נחתם הסכם מינכן: מנהיגי אנגליה, צרפת, גרמניה הנאצית ואיטליה חותמים על הסכם המאפשר לגרמניה לספח את חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה.
ה' בתשרי – נוויל צ'מברלין, ראש ממשלת בריטניה, חוזר לארצו לאחר שחתם על הסכם מינכן ומכריז כי השיג "שלום בתקופתנו" (Peace for our time).
ו' בתשרי – גרמניה מספחת את חבל הסודטים.
כ"ג בתשרי – נוסד בית הספר הימי בחיפה, חלוץ בתי הספר הימיים בארץ ישראל.
ט"ז בחשוון – פוגרום "ליל הבדולח" ברחבי גרמניה.
י' בטבת – גרמניה הנאצית אוסרת על יהודים לעבוד עם גרמנים
י' בשבט – היטלר מכריז בנאום לרגל יום השנה לעלייתו לשלטון כי אם תפרוץ מלחמה ייכחד הגזע היהודי באירופה
ט"ז בשבט – הגיעה אוניית המעפילים הראשונה "ארטימזה" לחופי הארץ
י"ח בשבט – בבריטניה נפתחת ועידת השולחן העגול, בניסיון לפתור את הסכסוך היהודי-ערבי
כ"ח בשבט – ועידת השולחן העגול לפתרון הסכסוך היהודי-ערבי ננעלת ללא תוצאות
י"א באדר – תחילת שידורי קול ציון הלוחמת, תחנת הרדיו של האצ"ל
ט"ז באדר – איטליה כובשת את אלבניה
כ"ח באייר – פרסום הספר הלבן ה-3 ובו הגבלות חמורות על היישוב היהודי בארץ ישראל
י' בתמוז – בן-ציון מאיר חי עוזיאל נבחר להיות הראשון לציון
א' באלול – הבריטים קבעו כי עולים "בלתי חוקיים" שיגיעו ארצה ייעצרו לזמן בלתי מוגבל, לצורך זה הוקם ליד עתלית מחנה מעצר למעפילים
ז' באלול – האונייה "פאריטה" של בית"ר אצ"ל עם 856 נוסעים הגיעה לחוף תל אביב, זו הייתה אחת מאוניות המעפילים האחרונות שהגיעו ערב מלחמת העולם השנייה
ח' באלול – נחתם הסכם ריבנטרופ–מולוטוב בין גרמניה הנאצית לבין ברית המועצות
י"ז באלול – מלחמת העולם השנייה – יום פרוץ המלחמה, כאשר גרמניה הנאצית פולשת לפולין
כ"ו בתשרי – אליעזר חיים בלום, אדמו"ר מקאשוי בעל שיח חיים
י"א בכסלו – נאוה ארד, חברת הכנסת מטעם המערך ומפלגת העבודה
ז' בטבת – ברט ברמן, פסנתרן הולנדי-ישראלי
י"ב בטבת – אריק איינשטיין, זמר ישראלי (נפטר ב-ה'תשע"ד)
כ"ד בטבת – ג'יימס גולוויי, חלילן אירי המכונה "האיש עם חליל הזהב".
ט"ז בשבט – שמואל הלפרט, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל ויהדות התורה
כ"ג בשבט – יעל דיין, חברת הכנסת מטעם העבודה וסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו
א' באדר – אריה סתיו, עורך כתב העת נתיב
י"ב באדר – אדיר זיק, שדרן רדיו ועיתונאי ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ה)
ט"ו באייר – עמוס עוז, סופר ישראלי, זוכה פרס ישראל ופרס גתה (נפטר ב-ה'תשע"ט)
כ"ט באייר – הרב יעקב אריה אלתר, האדמו"ר מגור
ו' באב – גילה אלמגור, שחקנית ישראלית
כ"ה באלול – ראובן ריבלין, נשיא, שר וחבר הכנסת, יושב ראש הכנסת ה-16
א' בטבת – הרב אהרון הפנר, רבם של הקהילות קוזמין וירוצ'ין ד"ר לתאולוגיה והיסטוריון יהודי גרמני.
ה' בסיוון – משה יוסף גליקסון, מנהיג ציוני ועורך עיתון הארץ
ט' בסיוון – הראשון לציון הרב יעקב מאיר (נולד ה'תרט"ז)
ט' בסיוון – הרב יעקב חיים סופר, מחבר כף החיים (נולד ה'תר"ל)
מטעמי שימוש בלשון נקייה, יש נוהגים לכנות שנה זו תרח"ץ - כינוי ששומר על הערך הגימטרי של השנה, אך משנה את משמעותה המילולית.
ה' בכסלו - חמישה חברי גרעין "במעלה" נרצחים על ידי ערבים סמוך לקריית ענבים.
י"ג בטבת - עיתון "הצופה" - עיתון תנועת המזרחי העולמית, החל להופיע כעיתון יומי
כ"א בטבת - הרב משה אביגדור עמיאל התמנה כרבה הראשי של תל אביב
י"ד בשבט - חנוכת בית הכנסת כדורי בפורטו - מבנה בית הכנסת הגדול ביותר בחצי האי האיברי
כ"ב באדר א' - נמל תל אביב נפתח לתנועת נוסעים
כ"ה באייר - רמת הדר מוקמת, אחד מ-53 יישובי חומה ומגדל
כ"א בסיוון - עלייה על הקרקע של קיבוץ אלונים
כ' באב - היישוב בית יהושע עולה על הקרקע במבצע "חומה ומגדל"
י"ז בטבת - דוד לוי, חבר הכנסת מטעם הליכוד
כ"ג בטבת - אליעזר ברלנד, מנהיג קהילת שובו בנים, עבריין ישראלי מוכר אשר הורשע בשורת עבירות חמורות.
כ"ז בטבת - אברהם הרשקו, ביוכימאי ישראלי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת ה'תשנ"ד
כ"ח בטבת - הרב צבי טאו, רב, ומנהיג בזרם החרדי-לאומי
י' בתמוז - הרב יהושע צוקרמן, רב ומנהיג בציבור הציוני דתי
כ"ח בשבט - מיכאל בר-זוהר, סופר, היסטוריון וחבר הכנסת מטעם המערך
י"ג בניסן - רבקה מיכאלי, שחקנית, מנחת טלוויזיה, בדרנית, זמרת וקומיקאית ישראלית
כ' בניסן - יהואש הירשברג, מלחין ישראלי
ט"ו בתמוז - משה ספדיה, אדריכל ישראלי-קנדי
ב' באלול - אליוט גולד, שחקן קולנוע אמריקאי
ה' באלול - אלן דרשוביץ, משפטן אמריקאי נודע
י"ז בשבט - יוחנן יוסף מזרחי ממייסדי שכונת בית ישראל החדשה והמוכתר הספרדי של השכונה.
כ"ב בטבת - יצחק פוירינג מנהיג ציוני מגרמניה (נולד ב-ה'תר"ן)
ט' באייר - אלתר אשר אברהם אבא דרוּיאָנוֹב, סופר, עורך, מתרגם ועיתונאי עברי, ופעיל ציוני
י"ב בתמוז - "השומר על הסוס", אלכסנדר זייד, על גבעות שיך אבריק בעמק יזרעאל
כ"ו בכסלו – בעמק בית שאן הוקם תל עמל (היום קיבוץ ניר דוד), ראשון היישובים של "חומה ומגדל"
י"ב בטבת – ארטורו טוסקניני מנצח על קונצרט הבכורה של התזמורת הסימפונית הארצישראלית, לימים התזמורת הפילהרמונית הישראלית
ד' באדר – נוסדה חברת מקורות
כ"א בתמוז – ייסוד הקיבוץ טירת צבי
י"ז בתשרי – סטיב רייך, מלחין יהודי-אמריקאי
ג' בחשוון – דליה רביקוביץ, משוררת ישראלית
י"א בטבת – מאשה לובלסקי, מזכ"ל נעמת וחברת הכנסת מטעם העבודה
כ"ב בטבת – דן תיכון, יו"ר הכנסת לשעבר
כ"ג בשבט – יעקב צור, שר וחבר הכנסת מטעם המערך
ל' בשבט – אליעזר ולדמן, ראש ישיבת ההסדר "ניר קריית ארבע", ממייסדי ההתנחלות בחברון וחבר הכנסת מטעם התחיה
א' באדר – יהודה אטלס, סופר ישראלי
א' בניסן – הרב צפניה דרורי, רב העיר קריית שמונה וראש ישיבת קריית שמונה
ד' בסיוון – חיים בנאי, שחקן, שדר רדיו, בדרן ומספר ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ח)
ה' בסיוון – משה אורון, קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר שירת בחיל הים (נפטר ב-ה'תש"ף)
כ"ב בסיוון – הרב ישראל מאיר לאו, שהיה הרב הראשי לישראל
כ"א בתמוז – גדעון עזרא חבר הכנסת ושר מטעם הליכוד וקדימה
י"ב באב – הרב זלמן ברוך מלמד רב היישוב בית אל, ראש הישיבה ישיבת בית אל וממקימי ערוץ 7
כ"ח באב – דן שומרון, הרמטכ"ל ה-13 של צה"ל
א' באלול – דסטין הופמן, שחקן קולנוע אמריקאי
ז' בתשרי – מאיר דיזנגוף, ראש העיר הראשון של תל אביב.
כ"א בניסן – נתן בירנבוים, הוגה דעות יהודי אוסטרי, נחשב לטובע המונח "ציונות"
ב' בסיוון – רבי חיים אלעזר שפירא האדמו"ר ממונקאטש
ג' באב – ג'ורג' גרשווין, מלחין (נולד ב-ה'תרנ"ט)
בשנה זו מתחוללים מאורעות תרצ"ו, המרד הערבי נגד הבריטים במהלכו נטבחו ונרצחו עשרות יהודים.
י"א בשבט – דוד פרנקפורטר מתנקש בחייו של הדיפלומט הנאצי הבכיר וילהלם גוסטלוף בדאבוס שבשווייץ
כ"ה בשבט – הכנר אייזק שטרן ז"ל, ניגן בהופעת הבכורה שלו את הקונצ'רטו לכינור מס' 3 של סן-סנס, עם התזמורת הסימפונית של סן פרנסיסקו, בניצוחו של פייר מונטה
ז' בניסן – תחילת שידורי הרדיו בארץ ישראל - שידורי "קול ירושלים"
כ"ז בניסן – תחילת מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט (המרד הערבי הגדול)
א' באייר – הבריטים מפנים את המשפחות היהודיות בחברון בחשכת הליל
י"ד בסיוון – לאון בלום ז"ל, הופך לראש ממשלת צרפת
א' בטבת – ויקטור בריילובסקי, חבר הכנסת מטעם מפלגת שינוי
כ"ז בטבת – אורי ברנשטיין, משורר וסופר ישראלי
י"ט בשבט – בנימין בן אליעזר, איש צבא, חבר הכנסת ושר, מראשי מפלגת העבודה
כ"ג בשבט – מישאל חשין, שופט בית המשפט העליון
כ"ה באדר – דן צלקה, סופר ישראלי (נפטר ה'תשס"ה)
ז' באייר – זובין מהטה, מנצח ומוזיקאי ישראלי, זוכה פרס ישראל
י' בסיוון – זבולון המר, שר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
כ"ד בסיוון – אברהם (בייגה) שוחט, פוליטיקאי ישראלי
כ"ה בתמוז – שמעון יוליס, מבקר משרד הדתות
כ"ט באלול – אהרן ברק, נשיא בית המשפט העליון של ישראל (ה'תשנ"ה–ה'תשס"ו)
א' בתשרי – רבי יצחק מאיר השיל, אבי חסידות קופיטשניץ
ב' בסיוון – רבי ישראל הגר מויז'ניץ (ה"אהבת ישראל")
כ"ז באדר – רבי מרדכי זוסיא טברסקי, האדמו"ר מטריסק
ט"ז באייר - בית משפט בברן פוסק כי הפרוטוקולים של זקני ציון הם זיוף ואוסר את הדפסתם בשווייץ
כ"א באב - ו' באלול - הקונגרס הציוני העולמי ה-19 בלוצרן.
ו' באלול - בחירת דוד בן-גוריון ליו"ר ההנהלה הציונית והסוכנות היהודית
י"ד בחשוון - הרב אריה משה אליהו קפלן רב אורתודוקסי אמריקני עסק בקשר בין מדיטציה ליהדות.
א' בטבת - אברהם כ"ץ-עוז, חבר הכנסת מטעם המערך
ח' בשבט - רבקה גור, שחקנית
י"ד בשבט - גד יעקבי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך, שגריר ישראל באו"ם (נפטר ב-ה'תשס"ז)
י"ח בשבט - לאה נאור, סופרת ישראלית
ח' באדר א' - עמנואל זיסמן, חבר הכנסת מטעם המערך והדרך השלישית
י"ד באדר א' - אורי אילן, חייל צה"ל שהתאבד בשבי הסורי (התאבד ה'תשט"ו)
ח' באדר ב' - מייקל וולצר, פילוסוף יהודי-אמריקאי
י"ט באדר ב' - יעקב טירקל, שופט בית המשפט העליון (נפטר ב-ה'תשפ"ג)
כ"ג בניסן - הרב ישראל הס, מחבר הספר "אמונות" (נפטר כ"ה באלול ה'תשנ"ז)
י"ד בסיוון - שמעון אבן, מחלוצי מדעי המחשב בישראל (נפטר ב-ה'תשס"ד)
י"ב בתמוז - דן אלמגור, מהיוצרים הבולטים בתחום הזמר העברי והמחזאות הישראלית
כ"ב בתמוז - משה שטרן, חזן יהודי ידוע
י"א באלול - חיים טופול, שחקן ישראלי (נפטר ב-ה'תשפ"ג)
כ"ד בחשוון – הברון אדמונד ג'יימס דה רוטשילד, נדבן ציוני בן למשפחת רוטשילד, התומך העיקרי ביישוב היהודי בארץ ישראל בתקופת העלייה הראשונה.
כ"ו באדר א' – שרה שנירר, מייסדת רשת "בית יעקב" לחינוך חרדי לבנות, מחנכת ומורה יהודיה פולנית, וסופרת ומחזאית יידיש.
י"א באייר – מגנוס הירשפלד, רופא והומוסקסולוג גרמני יהודי
ח' בסיוון – שמריהו לוין, מנהיג ציוני
י' בתמוז – הרב שלמה אהרן ורטהיימר, חוקר תורני, דיין וראש ישיבה מהיישוב הישן בירושלים, ראשון מפרסמי גניזת קהיר.
י"א בתמוז – אלפרד דרייפוס, קצין יהודי בצבא הצרפתי שהואשם בבגידה על לא עוול בכפו
ג' באלול – הרב אברהם יצחק הכהן קוק, רבן של יפו והמושבות, רבה האשכנזי של ירושלים, מייסד הרבנות הראשית והרב הראשי האשכנזי הראשון, וראש ישיבת "מרכז הרב".
מהוגי הדעות המרכזיים של הציונות הדתית.
ט"ו באלול – יצחק ליב גולדברג, נדבן ופעיל ציוני ליטאי, ממייסדי חברת הכשרת הישוב וגואל אדמות הר הצופים.
י"ז באלול – הרב חיים הירשנזון, רב והוגה דעות חדשן, איש הציונות הדתית, מחבר "מלכי בקדש".
ה' בכסלו -נוסד מושב העובדים כפר הרא"ה בעמק חפר
ד' באדר - ראשוני עליית הנוער עלו ארצה ונקלטו בעין חרוד
י"ג בחשוון - יוסי גרבר, שחקן ישראלי
כ"ו בכסלו - הרב אברהם סילברט, ראש ישיבת בני עקיבא אהל שלמה
כ"ז בטבת - יעקב גדיש, כלכלן, ניצול השואה, בוגר בני עקיבא ואיש הקיבוץ הדתי
כ"ה בשבט - אילנה רובינא, זמרת ישראלית
ו' באדר - דוד אבידן, משורר, צייר, איש-קולנוע, פובליציסט ומחזאי ישראלי (נפטר ה'תשנ"ה)
ט"ז באדר - דליה דורנר, שופטת בית המשפט העליון
ו' בסיון - משה שחל, שר וחבר הכנסת מטעם המערך
י"ח בתמוז - סידני פולאק, במאי סרטים (נפטר ב-ה'תשס"ח)
כ"א בתמוז - הרב זאב דב סלונים רב מרכז ירושלים וזקן חבר בית דין רבני חב"ד בישראל (נפטר ב-ה'תשע"ח)
א' באב - דוד משאש, רבה הראשי של פריז (נפטר ב-ה'תשע"ב)
כ"ב באב - דרורה חבקין, זמרת, מלחינה, פזמונאית ומעבדת מוזיקלית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשנ"ה)
כ"ה באלול - הרב מאיר ברנדסדורפר, רב, דיין, פוסק ומוהל; חבר הבד"ץ של העדה החרדית (נפטר ב-ה'תשס"ט)
ז' בחשוון - הרב מאיר שפירא, מייסד וראש ישיבת חכמי לובלין ומחולל הדף היומי
י' בכסלו - הרב משה מרדכי אפשטיין, ראש ישיבת חברון
י"ג בשבט - פריץ הבר, כימאי יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ה'תרכ"ט)
כ"א בתמוז - חיים נחמן ביאליק, משורר שנתכנה בתואר "המשורר הלאומי" (נולד ב-ה'תרל"ג)
ב' בכסלו - נוסד העיתון "הפלסטיין פוסט"
ג' בטבת - החל אכלוסה של קריית חיים, הראשונה בין הקריות שהוקמו בעמק זבולון, סמוך לחיפה.
ז' בטבת - נוסד כפר הס, מושב בשרון.
ג' בשבט - נוסד מפעל "עליית הנוער" להעלאת ילדים יהודים ארצה, תחילתו באגודת "עזרת הנוער היהודי" שהוקמה בגרמניה ביוזמת רחה פרייאר עם עליית הנאצים לשלטון.
ב-1934 הקימה הסוכנות היהודית את "עליית הנוער" בהנהלת הנרייטה סאלד.
ו' בשבט - אדולף היטלר מפזר את הפרלמנט הגרמני
ז' באדר - בבחירות שנערכו בגרמניה חודשיים לאחר עליית היטלר לשלטון וימים ספורים לאחר שריפת הרייכסטאג, זוכה המפלגה הנאצית ל-44% מהקולות
כ"ב באדר - בגרמניה מוקם מחנה הריכוז הראשון: דכאו
ה' בניסן - בגרמניה הנאצית מוכרז יום החרם נגד בתי עסק בבעלות יהודים, במהלכו מנעו אנשי האס אה מאנשים להיכנס לבתי עסק אלו, בזזו אותם והשמידו סחורה
י"א בניסן - פרסום החוק האנטי יהודי הראשון בגרמניה הנאצית - הגבלת שיעור הסטודנטים היהודים במוסדות השכלה גבוהה (נומרוס קלאוזוס) וסילוק היהודים משירות המדינה
ל' בניסן - נוסד הגסטאפו, המשטרה החשאית של גרמניה הנאצית
ט"ו באייר - מתרחשת שריפת הספרים הפומבית בגרמניה הנאצית, שהונצחה במיצג ספרייה
כ"ג בסיוון - רצח חיים ארלוזורוב בתל אביב
ט"ו בתשרי - יום טוב ראשון של חג הסוכות - הרב שמואל אלעזר היילפרין, ראש ישיבת תורת אמת חב"ד ורב שכונת בית ישראל בירושלים.
(נפטר ביום י"ג אדר תענית אסתר ה'תשס"ט).
ט"ז בחשוון - הרב חיים דרוקמן, ח"כ וסגן שר מהמפד"ל וראש ישיבות בני עקיבא לשעבר (נפטר בה'תשפ"ג)
ג' בטבת - הרב דוד פרץ רבה הספרדי של טבריה (נפטר ג' באלול ה'תשע"ז)
ט' בשבט - מיכאל ששר (שרשבסקי), עיתונאי ואיש הגות ישראלי (נפטר בכ"ז באייר ה'תשס"ו)
י"ח בשבט - גדליה גל, חבר הכנסת מטעם העבודה
כ"א באדר - פיליפ רות, סופר יהודי-אמריקאי
ט"ו בניסן - בנימין פוקס (שועל), חבר תנועת ביל"ו, היה בקבוצה הראשונה של הביל"ויים שעלו ארצה מניקולייב בשנת 1882, ממייסדי המושבה גדרה
א' באייר - רבי אברהם וינברג (השני) מסלונים.
(קבור בעיר סלונים - בלארוס)
כ"ג בסיוון - חיים ארלוזורוב, מדינאי ופעיל ציוני (נרצח)
כ"ה בסיוון - יוסף רוזנבלט, חזן ומלחין, נחשב לגדול החזנים בכל הזמנים.
כ"א בתמוז - רבי אברהם מתתיהו פרידמן, הצדיק משטפנשט, האדמו"ר השני והאחרון של חסידות שטפנשט.
י"א באלול - ד"ר אברהם צפרוני, פילולוג, חוקר יהדות וספרות עתיקה, מתרגם, איש חינוך והעורך הראשון של כתב העת לשוננו לחקר הלשון העברית.
כ"ד באלול - רבי ישראל מאיר הכהן, מחבר חפץ חיים ומשנה ברורה
כ"ו בטבת – נפתח קולנוע אדיסון שהיה בית הקולנוע (ראינוע) השלישי בירושלים
כ' באדר ב' – נפתחה המכביה הראשונה
י' בתשרי – הרב שמואל אוירבך.
כ"ד בכסלו – גבריאל שטרסמן, עיתונאי ושופט ישראלי.
י"ז בטבת – יוסף לפיד, עיתונאי, ראש מפלגת שינוי, שר המשפטים וסגן ראש הממשלה בממשלתו השנייה של אריאל שרון (נפטר ב-ה'תשס"ח)
כ"ה בטבת - ד"ר יצחק זקס, יקיר ירושלים, ממשחררי ירושלים וחברון, ממייסדי ענף התיירות בישראל.
ז' בשבט –הרב שמעון משה דיסקין, ר"מ בישיבת קול תורה (נפטר ב-ה'תשנ"ט)
ג' באדר א' – הרב יוסף בא-גד, מייסד ישיבת נחלים וחבר הכנסת מטעם מולדת
כ"ח באדר א' – הרב נתן גשטטנר, רב, דיין ופוסק הלכה, ראש ישיבת פנים מאירות בבני ברק ומחבר פורה של ספרים בהלכה, בתלמוד ובאגדה.
ז' בניסן – יוסי בנאי, זמר, שחקן, פזמונאי, הומוריסטן, בדרן, קריין, במאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי, חתן פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ו)
ח' בניסן – הרב משה הלברשטאם מורה צדק ודיין בבד"ץ של העדה החרדית בירושלים ומחשובי פוסקי ההלכה בזמנו.
ח' באייר – הרב גרשון מנדל גרליק, אב"ד קהילת 'אוהל יעקב' ומרבני מילאנו, ייסד את ועד כשרות רבנות מילאנו EK ועמד בראשו, שליח חב"ד הראשי לאיטליה ומייסד של מרכז רבני אירופה (נפטר ב-תשפ"א)
כ"א בתמוז – אסתר שטרייט-וורצל, סופרת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשע"א)
כ"ח בתמוז – מאיר כהנא, רב, חבר הכנסת ומנהיג פוליטי ימני רדיקלי (נרצח ב-ה'תשנ"א)
כ"ט בתמוז – אליהו בן-אלישר, חבר הכנסת מטעם הליכוד ודיפלומט ישראלי (נפטר ב-ה'תש"ס)
ט' באב – פיטר אייזנמן, אדריכל אמריקאי
כ"ד בחשוון – הברון רוטשילד "הנדיב הידוע"
י"א בכסלו – הרב יחיא קאפח, מרבני תימן ומקים תנועת הדרדעים
י"ט באדר ב' – הרב יוסף חיים זוננפלד, מנהיג העדה החרדית בראשית המאה העשרים
י"א בניסן – פטריק גדס, ביולוג ואדריכל סקוטי, תכנן את רחובות העיר תל אביב בראשית דרכה (נולד ב-ה'תרט"ו)
כ"ח בתשרי – בריטניה מפרסמת את הספר הלבן השני
י"ז בטבת – תומאס אלווה אדיסון מגיש את הפטנט האחרון שלו
י"ד באדר – הקונגרס מאשר את "הדגל זרוע הכוכבים" כהמנון ארצות הברית
כ"ג בניסן – האצ"ל נוסד בירושלים על ידי פורשים מ"ההגנה", בראשות אברהם תהומי
א' באייר – אורי קיסרי מפרסם ב"דואר היום" את המאמר "אנחנו עלי–הצבר!" ובו הושווה לראשונה הישראלי יליד הארץ עם צמח הצבר המצוי
ו' בתמוז – נוסדה ברית עברית עולמית בברלין
כ"ד בתשרי – דן פגיס, משורר ומתרגם עברי וחוקר של שירה יהודית (נפטר ב-ה'תשמ"ו)
ג' בכסלו – נפתלי הריברטו הבר, פרופסור לספרות, סופר ומורה ישראלי–ארגנטינאי
י"ז בכסלו – דני קרוון, פסל וצייר ישראלי, חתן פרס ישראל
כ"ג בכסלו – נתן זך, משורר ישראלי
י' בשבט – יעקב כ"ץ, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בכפר חב"ד, ורב בית כנסת חב"ד בבני ברק.
י"ב בשבט – ידידיה בארי, פעיל אצ"ל וחבר הכנסת מטעם הליכוד (נפטר ב-ה'תשס"ד)
כ"ו באדר – יוסף האפרתי, חוקר ספרות ישראלי (נפטר ב-ה'תשל"ד)
י' בניסן – יעקב בודו, שחקן וקומיקאי ישראלי
ט' באייר – אמנון עברון, עורך דין ישראלי וראש משרד המבורגר עברון ושות'.
ד' בסיוון – ישראל קיסר, מזכ"ל ההסתדרות, שר וחבר הכנסת מטעם המערך
ח' בסיוון – אליעזר גולדברג, שופט בית המשפט העליון ומבקר המדינה
כ"ד בסיוון – ג'קי מייסון, קומיקאי יהודי–אמריקאי
ד' באלול – הרב ברוך דב פוברסקי, מראשי ישיבת פוניבז'
ז' בטבת – הלורד מלצ'ט (אלפרד מונד) נדבן ומדינאי יהודי-בריטי: פעל למען ארץ ישראל והשתתף בהקמת הסוכנות היהודית
כ"ט בניסן – רחל המשוררת, מן המשוררות הבולטות בשירה העברית המודרנית (נולדה ב-ה'תרנ"א)
ב' באלול – ציון כהן יהונתן, רב ואב בית דין בג'רבא (נולד ב-ה'תרל"ב)
כ"ד בטבת - היטלר ממנה את היינריך הימלר למפקד האס אס
י"א בשבט - נפתח הסניף הראשון של רוטרי ישראל
ח' באדר א' - המתיישבים הראשונים מגיעים לנתניה
י"ח באייר (ל"ג בעומר) - נוסדה תנועת הנוער בני עקיבא
ח' באב - נוסדה הסוכנות היהודית
י"ז באב - תחילת מאורעות תרפ"ט - המון רב של מוסלמים חמושים בסכינים יצא משער שכם והסתער על השכונות היהודיות בירושלים, 19 יהודים נרצחו.
י"ח באב - שיאם של מאורעות תרפ"ט: המאורעות מגיעים לחברון, בה נרצחו 67 יהודים וכל רכושם נבזז.
ג' בתשרי - גיל אלדמע, מלחין ומעבד ישראלי
ט"ז בתשרי - אלי ויזל, סופר אמריקאי יהודי, ניצול שואה
ט"ז בכסלו - שולמית אלוני, פוליטיקאית ישראלית
כ"ד בכסלו - נועם חומסקי, בלשן אמריקאי
כ"ט בטבת - רפאל איתן, הרמטכ"ל ה-11 של צה"ל, חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ה)
י"ח באדר א' - פרנק גרי, אדריכל אמריקאי יהודי
כ"א אדר א' - הרב מרדכי אליהו, הראשון לציון והרב הראשי לישראל
כ"ה באדר ב' - אנדרה פרווין, פסנתרן, מלחין ומנצח יהודי
כ' בניסן - הרב יצחק שלמה זילברמן, רב מחנך ומייסד "שיטת זילברמן" בלימוד תורה
א' באייר - תמר בורנשטיין-לזר, סופרת ילדים ישראלית
כ"א באייר - מנחם גולן, במאי ומפיק סרטים ישראלי
ד' בסיוון - אנה פרנק, נערה יהודייה שנספתה בשואה, כתבה יומן שבו תיארה את שנות חייה האחרונות (נפטרה ב-ה'תש"ה)
ג' תשרי - רבי נפתלי טרופ (הגרנ"ט), ראש ישיבת ראדין, מגדולי ראשי הישיבות לפני השואה.
י' בחשוון – רבי רפאל אהרן בן שמעון, מרא דאתרא ואב בית דין בקהיר, מחבר "נהר מצרים" על מנהגי יהדות מצרים.
כ"ו בשבט – רבי מרדכי יוסף אלעזר ליינר, האדמו"ר הרביעי של חסידות ראדזין.
ממייסדי תנועת אגודת ישראל, וסגן נשיאה מיום הווסדה ועד לפטירתו
י' באדר א' – חביבה מסיכה, זמרת ושחקנית תיאטרון יהודייה-תוניסאית (נולדה ה'תרנ"ט)
כ' באדר ב' – רבי שבתי ליפשיץ, רב באירשבה ומחבר ספר "סגולות ישראל" (נולד ה'תר"ה)
הרב מרדכי זאב וולפסון (נפטר ה'תשע"ב)
י"ח בכסלו - מוטקה בן-פורת, לוחם פלמ"ח וצה"ל, מפקד חטיבה 9 במלחמת יום הכיפורים
ח' בטבת - הרב שמעון בעדני, ראש כולל תורה וחיים בבני ברק וזקן מועצת חכמי התורה (נפטר ה'תשפ"ג)
ט"ו בטבת - הרב חיים קניבסקי, מנהיג רוחני בולט בציבור החרדי-ליטאי, פוסק הלכה ומחבר ספרים רבים במגוון מקצועות תורניים (נפטר ה'תשפ"ב)
י"ט בטבת - הרב ישראל דן טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ (נפטר ה'תשס"ו)
ה' באדר - אריאל שרון, ראש הממשלה ה-11 של מדינת ישראל (נפטר ה'תשע"ד)
כ' באדר - הראשון לציון הרב מרדכי אליהו (נפטר ה'תש"ע)
י"ח בניסן - לאה רבין, רעייתו של יצחק רבין (נפטרה ה'תשס"א)
כ"א באייר - יעקב אגם, אמן ישראלי
ט"ז בסיוון - ד"ר רות וסטהיימר, סקסולוגית
כ' בכסלו – הרב צבי פרץ חיות
כ"ט בטבת – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי".
כ"ח בניסן – רבי יששכר לייב וינברג האדמו"ר מסלונים
ט"ו בסיוון – הרב שמואל חיים לנדוי (שח"ל) ממייסדי הפועל המזרחי
ז' טבת - נוסד היישוב מגדל עדר
י"ג בשבט - נוסד כפר הנוער בן שמן
כ"ח באדר ב' - נוסדה תנועת הקיבוץ הארצי
ט"ו בסיוון - מנהיג חב"ד יוסף יצחק שניאורסון נעצר על ידי הנקו"ד ונידון למוות
י"א בתמוז - רעידת אדמה שמרכזה באזור יריחו בעוצמה של 6.2 בסולם ריכטר; 300 הרוגים
י"ב בתמוז - האדמו"ר הריי"צ מליובאוויטש השתחרר מבית הכלא בברית המועצות, יום זה נקרא אצל חסידי חב"ד "חג הגאולה"
ב' באלול- י"ב באלול, הקונגרס הציוני העולמי החמישה עשר בבזל.
י' בתשרי - אליעזר רפאלי, ממקימי אוניברסיטת חיפה
י' כסלו - ד"ר משה חיים זקס, ד"ר לבוטניקה ואגרונום ישראלי
י"ז בכסלו - רפי איתן, סוכן מוסד ופוליטיקאי ישראלי
ט"ו בטבת - משה מרזוק, רופא יליד מצרים ממוצא קראי, אחד מ"נידוני קהיר", שעמדו לדין במצרים בעקבות "העסק הביש" (נפטר ב-ה'תשט"ו)
כ"ז בטבת - ורנון סמית', כלכלן ומשפטן אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה
כ"ב בשבט - יצחק חופי, איש הפלמ"ח, אלוף פיקוד הצפון בזמן מלחמת יום הכיפורים וראש המוסד
ה' באדר ב' - אריק לביא, זמר ישראלי (נפטר ה'תשס"ד)
כ"ט בניסן - גארי ברתיני, מנצח ומלחין ישראלי, זוכה פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ה)
ל' בניסן - עמוס קינן, סופר ועיתונאי ישראלי (נפטר בה'תשס"ט)
ט"ז בסיוון - יעקב חודורוב, כדורגלן ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ז)
מאיר הלברשטאם - אדמו"ר חסידות טשאקאווא אשר כיהן בני ברק.
כ"ב בחשוון - רבי יששכר דוב רוקח, האדמו"ר השלישי בשושלת בעלזא (נולד ה'תרי"א 1851 או ה'תרי"ב 1852 לפי גרסה אחרת)
ט"ז בכסלו - ר' שמחה בונם סופר
כ"ח בטבת - אשר צבי גינצברג, סופר והוגה דעות ציוני שנודע בכינוי אחד העם
כ"ט בשבט - רבי נתן צבי פינקל, ראש ישיבת סלובודקה ומראשי תנועת המוסר
ז' בטבת – הסתיים המחזור ה-13 של לימוד הדף היומי.
ב' באדר – פרוץ מגפת הקורונה בישראל עם אבחון המקרה הראשון של חולה בישראל.
ו' באדר – יום הבחירות לכנסת העשרים ושלוש
ט"ו באדר – ארגון הבריאות העולמי מכריז על הקורונה כפנדמיה.
כ"ג באייר – הוקמה ממשלת ישראל השלושים וחמש.
י"ט בתשרי – מאיר שמגר, נשיא בית המשפט העליון לשעבר.
כ"ג בתשרי – הרב נסים קרליץ, מבכירי פוסקי ההלכה החרדים ליטאים.
ט"ז בחשוון – הרב ישראל ניסן רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף קריית גת.
כ"א בכסלו – גאולה כהן, חברת כנסת.
ט' ניסן – הרב אשר יעקב וסטהיים, ראש מערכת הכשרות איגוד רבנים – מנטשסטר.
י"ג בניסן – רבי יעקב פרלוב, האדמו"ר מנובומינסק, היה יושב ראש אגודת ישראל בארצות הברית וחבר מועצת גדולי התורה.
י"ד בניסן – הרב יהודה לייב גרונר, מזכיר הרבי מליובאוויטש ודמות ידועה בחסידות חב"ד.
י"ט בניסן – הרב אליהו בקשי דורון, הראשון לציון לשעבר.
כ"ב בניסן – הרב דן יואל ליווי, היה יו"ר מערכת הכשרות הבין-לאומית OK וחבר אגודת רבני חבר העמים.
ל' בניסן – הרב ישעיהו הבר, מייסד וראש עמותת "מתנת חיים" לתרומת כליה.
י"ב באייר – הרב פרופ' נחום אליעזר רבינוביץ', ראש ישיבת ההסדר ברכת משה במעלה אדומים.
י"ט בתמוז – הרב סיני אדלר, רבה הראשי של אשדוד ומרבני כולל מר"ץ במבשרת ציון.
ח' באב – משה אורון, קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר שירת בחיל הים (נולד ב-ה'תרצ"ז)
י"ז באב – הרב עדין אבן ישראל שטיינזלץ, חתן פרס ישראל, מפרשני המקרא והתלמוד ומחבר ספרים תורניים רבים.
כ"א באב – רבי ישראל משה פרידמן, האדמו"ר מסדיגורה.
ל' באב – הרב זלמן נחמיה גולדברג (הגרז"ן), ראש ישיבה ודיין.
הרב יעקב אריאל – ספרות תורנית
אברהם בן צבי – חקר מדע המדינה, מדעי הניהול ויחסים בין-לאומיים
אבישי ברוורמן – מפעל חיים
שרה ברייטברג-סמל – אומנות פלסטית
דני זמיר – חקר החקלאות ומדעי הסביבה
נעמי סטוצ'ינר – מפעל חיים
בנימין זאב קדר – חקר ההיסטוריה
יוסף קלפטר – חקר הפיזיקה והכימיה
כ"ג בתשרי – פיגוע תופת בסיני: מכונית תופת התפוצצה במלון הילטון טאבה, שקרס חלקית ושתי מכוניות התפוצצו לאחר מכן בראס א–שטן
י"א בחשוון – הכנסת הצביעה בעד תוכנית ההתנתקות
י"ד בחשוון – טרמינל 3 בנמל התעופה בן–גוריון, המוכר גם כנתב"ג 2000, נפתח לראשונה
כ"ו בחשוון – הכנסת קובעת בחוק הדגל, הסמל וההמנון באופן רשמי את "התקווה" כהמנון הלאומי
כ"ז בכסלו – פרס נובל לכימיה מוענק לאהרן צ'חנובר ואברהם הרשקו, מדענים מהטכניון בחיפה, יחד עם האמריקני אירווין רוז על גילוי ותיאור את מערכת האוביקוויטין, האחראית לפירוק חלבונים בתוך התא
י"ד בטבת – רעידת האדמה בדרום–מזרח אסיה בדרגה 9.3 בסולם ריכטר גרמה לגלי צונאמי אימתניים ולבסוף למוות של כ–280,000 אנשים.
הרעש הורגש היטב באינדונזיה, מלזיה, תאילנד, הודו, סינגפור וסרי לנקה
כ"ג בטבת – רעידת אדמה בעוצמה של 4.9 בסולם ריכטר במפרץ סרוני
כ"ח בטבת – תושבי הרשות הפלסטינית מצביעים בבחירות לנשיאות הרשות, לראשונה לאחר מותו של יאסר ערפאת
ג' בשבט – 6 הרוגים בפיגוע במעבר קרני
כ"ט בשבט – פסגת שארם א-שייח' המביאה לסיום האינתיפאדה השנייה
ז' באדר א' – הכנסת מאשרת בקריאה שלישית את חוק יישום תוכנית ההתנתקות
כ' באדר א' – שביתת התלמידים הראשונה מתקיימת בישראל
י"ז באדר א' – 5 הרוגים בפיגוע התאבדות במועדון ה–Stage בתל אביב
א' בסיוון – ניסן דולינגר (42) אב ל–6 מהיישוב פאת שדה, נרצח בירי על ידי פועל ערבי שהסיע ברכבו
י"ד בסיוון – תאונה קשה בהתנגשות בין רכבת ומשאית בישראל מובילה לכמאתיים פצועים ושמונה הרוגים
ה' בתמוז – מחבל מתאבד התפוצץ בסמוך לקניון השרון בנתניה
ט"ז בתמוז – 88 אנשים נהרגו בסדרת פיצוצים בשארם א–שייח', סיני
כ"ח בתמוז – עדן נתן–זאדה מראשון לציון פתח ביריות על אוטובוס מלא בנוסעים ערבים בעיר שפרעם ורצח 4 נוסעים, בהמשך הומת נתן זאדה עצמו על ידי חלק מהנוסעים
י' באב – תחילת ביצוע תוכנית ההתנתקות ברצועת עזה וצפון השומרון
י"ב באב – התחיל שלב הפינוי בכח של תוכנית ההתנתקות, ברחבי רצועת עזה עימותים מתונים בין כוחות צבא ומשטרה למיועדים לפינוי
י"ב באב – אשר וייסגן רצח 4 ערבים באזור תעשייה של ההתנחלות שילה
ח' באלול – סיום מבצע "אשמורת אחרונה": כוחות צה"ל השלימו את נסיגתם מרצועת עזה במסגרת ביצוע תוכנית ההתנתקות, והעבירו את השליטה ברצועת עזה לרשות הפלסטינית
י"ח בתשרי – שאול עמור, ראש עיריית מגדל העמק, חבר הכנסת, שר ושגריר ישראל בבלגיה (נולד ה'תש"א)
י"ח בתשרי – זאב לב, פיזיקאי ישראלי ומייסד בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים (נולד ה'תרפ"ב)
ב' בחשוון – עוזי חיטמן, זמר ומלחין ישראלי (נולד ה'תשי"ב)
י' בכסלו – רפאל איתן, הרמטכ"ל ה–11 של צה"ל, ח"כ ושר בממשלות ישראל (נולד ה'תרפ"ט)
ב' בטבת – הרב אבבה ברהן ברוך, ממנהיגי קהילת ביתא ישראל באשדוד
ה' בטבת – יהודית נאות, שרה בממשלת ישראל, חברת הכנסת, פרופסור למיקרוביולוגיה בטכניון (נולדה ה'תש"ד)
ט"ז בטבת – צבי צור, הרמטכ"ל השישי של צה"ל (נולד ה'תרפ"ג)
י"ז בטבת – ברוך ג'מילי, לוחם פלמ"ח (נולד ה'תרפ"ג)
י"ט בטבת – אלישבע גרינבאום, משוררת ומחזאית (נולדה ה'תשכ"ה)
כ' בטבת – אשר פרס, פיזיקאי ישראלי (נולד ב–ה'תרצ"ד)
כ"ז בטבת – יעקב גדיש, כלכלן ישראלי (נולד ה'תרצ"ד)
י"ט בשבט – אפרים קישון, חתן פרס ישראל, סופר, אחד מגדולי הסטיריקנים, מחזאי וקולנוען ישראלי (נולד ה'תרפ"ד)
כ"ז בשבט – אדיר זיק, שדרן רדיו ישראלי (נולד ה'תרצ"ט)
א' באדר א' – ארתור מילר, מחזאי אמריקאי (נולד ב–1915)
ד' באדר א' – סילביה רפאל, סוכנת מוסד
ו' באדר א' – דודו גבע, אמן, מאייר, מחבר ספרי קומיקס וקריקטוריסט (נולד ה'תש"י)
כ"א באדר א' – צבי מלחין, איש המוסד שלכד את אדולף אייכמן (נולד ה'תרפ"ח)
א' באדר ב' – אמיר דרורי, סגן הרמטכ"ל ומנכ"ל רשות העתיקות (נולד ה'תרצ"ז)
ו' באדר ב' – גארי ברתיני, מנצח ומלחין ישראלי ממוצא בסרבי, זוכה פרס ישראל (נולד ה'תרפ"ז)
י"ז באדר ב' – רבי אברהם מנחם דנציגר בעל "אמרי מנחם" האדמו"ר של חסידות אלכסנדר
כ"ה באדר ב' – סול בלו, סופר אמריקאי יהודי, זוכה פרס נובל לספרות (נולד ב–ה'תרע"ה)
ג' בניסן – אהוד מנור, פזמונאי ומתרגם ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב–ה'תש"א)
י' בניסן – הרבנית חנה טאו מחנכת ומהפכנית בלימוד תורה לנשים.
מתלמידותיו של הרצי"ה קוק, וממייסדות מדרשת הרובע
ט"ז בניסן – עזר ויצמן, איש צבא, מפקד חיל האוויר, מדינאי ונשיאה השביעי של מדינת ישראל (נולד ב–ה'תרפ"ד)
י' באייר – בתיה גור, סופרת ישראלית (נולדה ב–ה'תש"ז)
י"ט באייר – אבנר חי שאקי, פרופסור למשפטים, שר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ב–ה'תרפ"ו)
ח' בסיוון – דן צלקה, סופר ישראלי (נולד ב–ה'תרצ"ו)
כ"ג בסיון- חכם רפאל אלאשוילי, רבה הראשי של יהדות גאורגיה בישראל (נולד ב-ה'תרצ"ד)
כ"ו בסיוון – שמואל אבידור הכהן, רב (נולד ה'תרפ"ו)
כ"ו בתמוז – הרב שלמה זאב צווייגענהאפט, ראש השוחטים דמדינת פולין, ואב"ד הנובר ומדינת נידערזאקסען (סקסוניה התחתונה) במדינת גרמניה
י"א באב – אלכסנדר גומלסקי, מאמן כדורסל רוסי ממוצא יהודי (נולד ב–ה'תרפ"ח)
ט"ז באב – דליה רביקוביץ, משוררת ישראלית (נולדה ב–ה'תרצ"ז)
ט"ז באלול – שמעון ויזנטל, צייד נאצים מפורסם (נולד ה'תרס"ט)
כ"ט באלול – שרה לוי-תנאי, כוריאוגרפית ישראלית (נולדה ב–ה'תרע"א)
מקבלי פרס ישראל לשנת תשס"ה הם:
י"ג בתשרי – פיגוע התאבדות באוטובוס בתל אביב, בו נהרגו 6 אנשים
כ' בתשרי – מסוק צה"ל יורה שני טילי הלפייר לעבר מכוניתו של מוחמד דף שנפצע קשה, אך מצליח לחמוק מן הסיכול הממוקד
ה' בכסלו – מחבל מארגון התנזים חדר לקיבוץ מצר ורוצח חמישה אנשים, ביניהם אם ושני ילדיה הקטנים
י' בכסלו – בפיגוע בציר המתפללים בחברון נהרגו 12 ישראלים – 3 לוחמי חטיבת הנח"ל, 5 שוטרי משמר הגבול, שלושה אנשי כיתת הכוננות של קריית ארבע, ומפקד החטיבה המרחבית, אלוף–משנה דרור וינברג.
ט"ז בכסלו – פיגוע התאבדות של ארגון החמאס באוטובוס בקו 20 בירושלים.
כ"ג בכסלו – 10 קנייתים ו–3 ישראלים נהרגים בפיגוע במלון במומבסה.
במקביל, מנסים מחבלים של ארגון אל–קאעידה ליירט מטוס של ארקיע שהמריא מנמל התעופה של העיר בדרכו לתל אביב
ח' בטבת – האיחוד האירופי מודיע כי אסטוניה, הונגריה, לטביה, ליטא, מלטה, סלובניה, סלובקיה, פולין, צ'כיה וקפריסין יצטרפו לשורותיו בי' באייר ה'תשס"ד
כ"ג בטבת – 4 הרוגים בהתקפת מחבלים על ישיבת עתניאל
ג' בשבט – הפיגוע בתחנה המרכזית הישנה של תל אביב: 23 הרוגים בפיגוע התאבדות כפול בתחנה המרכזית הישנה של תל אביב
י"ג בשבט – מעבורת החלל קולומביה משוגרת לטיסה STS–107 – טיסתה האחרונה.
בטיסה זו נספה האסרונאוט הישראלי אילן רמון
כ"ה בשבט – הבחירות לכנסת השש עשרה
כ"ו בשבט – הליכוד בראשות אריאל שרון מנצח בבחירות לכנסת השש עשרה
כ"ט בשבט – מעבורת החלל קולומביה, ובתוכה אילן רמון, מתפרקת עם כניסתה לאטמוספירת כדור הארץ ושבעת האסטרונאוטים נספים
ט"ו באדר א' – השבעת הכנסת השש עשרה
כ"ו באדר א' – אריאל שרון מציג את ממשלתו השנייה בפני הכנסת
א' באדר ב' – הפיגוע בקו 37 – פיגוע התאבדות באוטובוס אגד בחיפה, 17 הרוגים
ט"ז באדר ב' – פתיחת מלחמת המפרץ השנייה
י"ט באדר ב' – במסגרת דיוני ועדת אור אחד העדים מותקף על ידי אביו של אחד מקורבנות אירועי אוקטובר 2000. הדיונים מופסקים לשבועיים ומתחדשים לאחר התקנת מחיצה משוריינת בין הקהל והעדים
כ"ז באדר ב' – אבישי רביב, סוכן שב"כ שפעל בקרב הימין הקיצוני בישראל מזוכה מכל אשמה, לאחר שהואשם בבית המשפט שלא מנע את רצח יצחק רבין
י"ב בניסן – הרב שלמה משה עמאר נבחר לכהן כהראשון לציון
ט"ז באייר – 7 הרוגים בפיגוע התאבדות באוטובוס בירושלים
י"א בסיוון – 17 הרוגים בפיגוע התאבדות בקו 14 בירושלים
י"ד בתמוז – הרב יצחק טוביה וייס מתחיל לכהן כגאב"ד ירושלים
ח' בתמוז – ויקיפדיה העברית החלה לפעול
י"ד באב – פיגוע התאבדות בתחנת אוטובוס ליד אריאל, שני נרצחים
כ"א באב – הפיגוע בקו 2 בירושלים: 23 הרוגים, רבים מהם ילדים
ד' באלול – ועדת אור לחקר אירועי אוקטובר 2000 מציגה את מסקנותיה, הכוללות מסקנות אישיות נגד שלמה בן עמי, יהודה וילק ואליק רון, וביקורת על ראש הממשלה דאז, אהוד ברק
י"ב באלול – שני פיגועי התאבדות של החמאס: הפיגוע בתחנת האוטובוס בצריפין (9 נרצחים) ובקפה הלל בירושלים (7 נרצחים)
כ"א בתשרי – קים אור אזולאי, שחקנית, מנחת טלוויזיה, בלוגרית אופנה, דוגמנית ומעצבת אופנה ישראלית
א' בתשרי – עוזי גל, מְפַתח התת מקלע "עוזי" (נולד ה'תרפ"ד)
כ' בתשרי – זרח ורהפטיג שר הדתות הראשון (נולד ה'תרס"ו)
ה' בחשוון – מקסים לוי, פוליטיקאי ישראלי (נולד ה'תש"י)
ט' בחשוון – יעקב (זאב) פרקש, קריקטוריסט ישראלי
ו' בכסלו – אסתר רזיאל–נאור, חברת הכנסת ופעילה באצ"ל (נולדה ה'תרע"ב)
י"ב בכסלו – אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נולד ה'תרע"ה)
כ"ט בשבט – אילן רמון נספה עם כל צוות מעבורת החלל "קולומביה", שהתפרקה עם כניסתה לאטמוספירת כדור הארץ
ט"ז באדר א' – איסר הראל, איש מודיעין ישראלי, מאבות קהילת המודיעין הישראלית, ראש השב"כ הראשון, ראש המוסד וחבר כנסת
כ' באדר א' – שלמה ארגוב, דיפלומט ישראלי (נולד ה'תר"ץ)
י' בניסן – הרב שלום משאש, הרב הראשי לירושלים (נולד ה'תרס"ט)
ו' בסיוון – מאיר וילנר, ממנהיגי התנועה הקומוניסטית בישראל ומחותמי מגילת העצמאות (נולד ב–ה'תרע"ח)
י"ג בסיוון שארל שלום מופסיק, חוקר בקבלה וסופר צרפתי (נולד ב-ה'תשט"ז)
כ"ט בסיוון – מרדכי הוד, המפקד השביעי של חיל האוויר
י"ט בתמוז – הרב דוד חנזין, רב קהילת חב"ד בפתח תקווה, חבר בית הדין הרבני בפתח תקווה, וראש בית דין רבני חב"ד (נולד ב-ה'תרע"א)
מכתבים על סזאן, מאת ריינר מריה רילקה, בעריכת קלרה רילקה, תרגם מגרמנית והוסיף פתח–דבר והערות: שמעון זנדבנק, עם עובד, תל אביב.
ישראל תא–שמע – חקר התלמוד
אברהם גרוסמן – חקר ההיסטוריה היהודית
שולמית שחר – חקר ההיסטוריה הכללית
בלהה מנהיים – חקר הסוציולוגיה
ישעיהו ליבמן – חקר מדעי המדינה
מנחם אמיר – חקר הקרימינולוגיה
שלמה גיורא שוהם – חקר הקרימינולוגיה
אהרן צ'חנובר – חקר הביולוגיה
אבינועם ליבאי – חקר ההנדסה
צבי בן–אברהם – חקר מדעי כדור הארץ
יהודית הנדל – ספרות ליוצרים
אהרן מגד – ספרות עברית ליוצרים
גאולה כהן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
מאיר עמית – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
יד ושם – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
ט"ז בתשרי – מתחיל משפטו של סדאם חוסיין
כ"ג בתשרי – חמישה הרוגים בפיגוע התאבדות שבוצע על ידי ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בשוק מקומי בחדרה
כ"ט בתשרי – האו"ם מאשר את ההחלטה לפיה ה-27 בינואר יהיה יום הזיכרון הבין-לאומי לשואה
ז' בחשוון – עמיר פרץ נבחר ליושב ראש מפלגת העבודה, לאחר מערכת בחירות בה התמודד כנגד שמעון פרס ובנימין בן אליעזר
ט' בחשוון – ההיסטוריון הבריטי דייוויד אירווינג נעצר באוסטריה באשמת הכחשת השואה
י"ט בחשוון – ראש ממשלת ישראל אריאל שרון עוזב את הליכוד ומקים את מפלגת קדימה
כ"ג בחשוון – סיום ביצוע תוכנית ההתנתקות עם העברת מעבר רפיח לאחריות הרשות הפלסטינית
ד' בכסלו – 5 הרוגים ו-54 פצועים בפיגוע התאבדות שביצע מחבל מתאבד בקניון השרון שבנתניה
ט' בכסלו – פרופסור ישראל אומן זוכה בפרס נובל לכלכלה על תרומתו לפיתוחה של תורת המשחקים
י"ז בכסלו – אחמד קריע מתמנה לראש הממשלה הפלסטיני השני
ה' בטבת – ראש ממשלת ישראל, אריאל שרון, לוקה בשבץ מוחי חמור ושוקע בתרדמת.
כ' בטבת – החללית הבלתי מאוישת ניו הוריזונס משוגרת במטרה להגיע אל כוכב הלכת הננסי פלוטו ולאסוף מידע ותמונות עליו
כ"א בטבת – אילן חלימי, יהודי צרפתי, נחטף וכעבור שלושה שבועות נרצח על רקע אנטישמי על ידי חבורת מהגרים מוסלמים
כ"ה בטבת – מתגלה OGLE-2005-BLG-390Lb, כוכב הלכת הדומה ביותר לכדור הארץ מחוץ למערכת השמש
ג' בשבט – הריסת 9 מבני קבע במאחז עמונה הופכת לעימות אלים בין המשטרה והיס"מ למתנחלים, אשר מעורר סערה ציבורית גדולה
ט"ו בשבט – אילן חלימי, יהודי-צרפתי נרצח כשלושה שבועות לאחר שנחטף
כ"ב בשבט – דייוויד אירווינג נידון ל-3 שנות מאסר על הכחשת השואה
י"ד באדר – מבצע הבאת ביכורים – כוחות צה"ל וימ"מ מכתרים את הכלא בעיר יריחו במטרה לתפוס את רוצחי רחבעם זאבי הכלואים שם
י"ז באדר – מקרה ראשון של התפרצות שפעת העופות התגלה בישראל – בקיבוצים חולית ועין השלושה שבדרום הארץ, ובמושב שדה משה שבחבל לכיש
כ"ח באדר – הבחירות לכנסת השבע עשרה בישראל
כ"ט באדר – מפלגת קדימה זוכה בבחירות לכנסת ה-17 בישראל, ובכך לראשונה לאחר 57 שנים לא זוכה מפלגת הליכוד או מפלגת העבודה בבחירות
כ"ט באדר – ליקוי חמה: בברזיל ובטורקיה נצפה ליקוי חמה מלא ובישראל נצפה ליקוי חמה חלקי של 83%
י"ט בניסן – הושבעה הכנסת השבע עשרה
כ"ז בניסן – ארגון הטרור אל-קאעידה מבצע פיגוע באתר הנופש דהב בסיני
ו' באייר – מושבעת הממשלה ה-31 בראשות אהוד אולמרט.
דליה איציק נבחרת ליושבת ראש הכנסת, והיא האישה הראשונה הנבחרת לתפקיד
כ"ט בסיון – החייל גלעד שליט נחטף לרצועת עזה
ב' בתמוז – צה"ל פותח במבצע גשמי קיץ ברצועת עזה
ט"ז בתמוז – חטיפת שני חיילי צה"ל ונפילתם של שמונה, מה שהוביל לפתיחת מלחמת לבנון השנייה
י"ז בתמוז – בעקבות תקיפת החזבאללה, ישראל מכריזה על מבצע שכר הולם שהתפתח בסופו של דבר למלחמת לבנון השנייה.
צה"ל פותח במבצע "שינוי כיוון" כתגובה על פעולות חזבאללה יום קודם בגבול ישראל–לבנון, המבצע נהפך למלחמת לבנון השנייה.
כ' בתמוז – רקטת פג'ר, ששיגר חזבאללה מלבנון, פגעה במוסך של רכבת ישראל בחיפה וגרמה למות שמונה עובדים
ה' באב – במהלך מלחמת לבנון השנייה קורס בניין מגורים בכפר קאנא בדרום לבנון ונהרגים עשרות אזרחים
כ' באב – נכנסת לתוקפה הפסקת האש שמביאה לסיומה של מלחמת לבנון השנייה
כ"א באלול – דורית ביניש מתמנה לנשיאת בית המשפט העליון ובכך הופכת לאישה הראשונה בתפקיד
כ"ז באלול – עצמות פאולינה והאנס הרצל, ילדיו של הרצל מובאים לקבורה בהר הרצל
כ' בתמוז – מאיה דדון, זמרת ישראלית
כ' באלול – אלין גולן, שחקנית וזמרת ישראלית
י"א בתשרי – דניאל רוזוליו, ממנהיגי התנועה הקיבוצית וחבר הכנסת מטעם המערך השני (נולד ה'תרפ"ז)
כ' בתשרי – רבי אברהם ישכר אנגלרד האדמו"ר השישי בחסידות ראדזין.
הוא אשר הקים מחדש את חסידות איזביצה ראדזין לאחר השואה
י"א בחשוון – הסופרת והמחנכת מרים רות (נולדה ה'תר"ע)
כ"א בחשוון – נפטר נפתלי הריברטו הבר, פרופסור לספרות, סופר ומורה ישראלי-ארגנטינאי (נולד ה'תרצ"א)
א' בכסלו – פרופסור יהודה פליקס, חוקר הריאליה המקראית והתלמודית (נולד ה'תרפ"ב)
י"ב בכסלו – אברהם מלמד, חבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ה'תרפ"ב)
י"ד בטבת – שלי וינטרס, שחקנית קולנוע אמריקאית, זוכת פרס אוסקר (נולדה בה'תר"ף)
כ"ב בטבת – יואל דה-מלאך חוקר חקלאות ובוטנאי ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד בה'תרפ"ד)
כ"ט בטבת – הרב המקובל יצחק כדורי, זקן המקובלים
ט"ו בשבט – אילן חלימי, יהודי-צרפתי (נרצח)
ט"ז בשבט – שושנה דמארי, זמרת ישראלית (נולדה ה'תרפ"ג)
כ"ח בשבט – שלמה ניצן, סופר ומתרגם ישראלי (נולד ה'תרפ"א)
כ"ו באדר – רודולף ורבה, פרופסור לפרמקולוגיה סלובקי יהודי, ניצול אושוויץ (נולד ה'תרפ"ד)
ט"ו בניסן – מיכאל שיר, סופר ישראלי (נולד בה'תרפ"ג)
כ"ו בניסן – הרב משה טייטלבוים, האדמו"ר מסאטמר (נולד ה'תרע"ה)
כ"ח בניסן – יובל נאמן, פיזיקאי, פוליטיקאי ישראלי ואיש צבא (נולד ה'תרפ"ה)
כ"ח בניסן – הרב משה הלברשטאם, דיין בבד"ץ של העדה החרדית (נולד ה'תרצ"ב)
ל' בניסן – בן-ציון אורגד, מלחין ישראלי, זוכה פרס ישראל (נולד בה'תרפ"ו)
א' באייר – הרב משה שמואל שפירא – ראש ישיבת באר יעקב ומחשובי ראשי הישיבות בזמנו.
י"ג באייר – יוסי בנאי, זמר, מחזאי, שחקן ישראלי וחתן פרס ישראל (נולד ה'תרצ"ב)
כ"א באייר – יצחק בן-אהרן, מדינאי ישראלי, אחד המנהיגים החשובים של תנועת הפועלים בישראל, זוכה פרס ישראל (נולד בה'תרס"ו)
כ"ה באייר – ברכה עדן, פסנתרנית ישראלית
כ"ו באייר – יעל רום, טייסת, האישה הראשונה שסיימה קורס טיס בצה"ל
כ"ז באייר – מיכאל ששר (שרשבסקי), עיתונאי ואיש הגות ישראלי (נולד ט' בשבט ה'תרצ"ג)
ב' בסיוון – ברכה רמות, פרופסור לרפואה וכלת פרס ישראל לרפואה
י"ד בסיוון – צבי צימרמן, חבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נולד בה'תרע"ג)
י"ז בסיוון – מיכאל כספי, עורך דין ישראלי
כ' בסיוון – רבי ישראל דן טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ
כ"ט בסיוון – הרב גד נבון, הרב הצבאי הראשי השלישי של צה"ל (נולד ה'תרפ"ב)
א' באב – רב-סרן רועי קליין נהרג בקרב בינת ג'בייל בעת שנשכב על רימון ובמותו הציל את חיי חייליו (נולד ה'תשל"ה)
א' באב – עזרא פליישר, חוקר הפיוט והתפילה, זוכה פרס ישראל (נולד בה'תרפ"ח)
כ"ד באב – עמנואל מורנו, קצין בסיירת מטכ"ל, נהרג במלחמת לבנון השנייה (נולד בה'תשל"א)
כ"ו באב – ג'ו רוזנטל, צילם את התמונה המפורסמת של הנפת הדגל באיוו ג'ימה (נולד בה'תרע"ב)
יזהר, סופר ישראלי (נולד ה'תרע"ז)
ב' באלול – יוסף הדר, מלחין ישראלי (נולד בה'תרפ"ז)
כ' באלול – רבי אברהם אלטר פולק, האדמו"ר מבערגסאז – פתח תקווה, ובנו החורג של האדמו"ר רבי אהרן רוקח מבעלז (נולד ה'תרצ"ה)
עם הזרם ונגדו – מניה שוחט אגרות ותעודות 1906–1960, יהודה ריינהרץ, שולמית רינהרץ, מוטי גולני (עורכים), הוצאת יד בן צבי.
התנ"ך והזהות הישראלית, אניטה שפירא, הוצאת הספרים ע"ש י"ל מאגנס, האוניברסיטה העברית, ירושלים.
תפילתו של מקובל – מחיי הרב ברוך שלום אשלג, פייגה אשלג, בני ברק.
מקבלי פרס ישראל לשנת תשס"ו הם:
מפעל חיים ותרומה מיוחדת לחברה ולמדינה:
ראש השנה של שנה זו נדחה על ידי דחיית בט"ו תקפ"ט, דחייה נדירה ביותר.
י"א בתשרי - היום בו מנהרת החשמונאים חוברה למנהרות הכותל, מעשה שהיווה סמן לפתיחת מהומות מנהרת הכותל בימים שלאחר מכן
י"ב בתשרי - מהומות מנהרת הכותל
ב' בשבט - "פרשת בר-און חברון": בצעד מעורר תמיהה ממנה ממשלתו של בנימין נתניהו את רוני בר-און לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה.
ז' בשבט - החתימה על הסכם חברון
י"ב בשבט - בעקבות שידור בערוץ הראשון נחשפת פרשת בר-און חברון
כ"ח בשבט - אסון המסוקים: שני מסוקים התנגשו והתרסקו במושב שאר ישוב
ד' באדר ב' - שבע תלמידות מבית שמש נרצחו בנהריים בידי חייל ירדני
ט"ו באדר א' - מדענים בסקוטלנד מדווחים על שיבוטה של הכבשה דולי
י"ג בניסן - היועץ המשפטי לממשלה, אליקים רובינשטיין, ופרקליטת המדינה, עדנה ארבל מפרסמים את מסקנותיהם בעקבות פרשת בר-און חברון וקובעים כי ניתן להעמיד לדין את אריה דרעי
ט' בתמוז - אסון המכביה - התמוטטות גשר מעל נחל הירקון; נהרגו ארבעה ונפצעו 69 ספורטאים
כ"ה בתמוז - פיגוע התאבדות כפול בשוק מחנה יהודה בירושלים, 15 הרוגים
ב' באלול – 5 הרוגים בפיגוע התאבדות כפול במדרחוב בן-יהודה בירושלים
ג' באלול - אסון השייטת בו נהרגו 12 לוחמי הקומנדו הימי בלבנון
כ"ג באלול - ניסיון ההתנקשות בח'אלד משעל, סוכני המוסד ניסו להתנקש בבכיר החמאס חאלד משעל, אך כשלו במשימתם
כ"ח באדר ב' - הרב אברהם שמואל צבי (הרשל'ה) רוקח בן הרב אהרן מרדכי רוקח, נכד האדמו"ר מבעלזא ר"מ בישיבת "אוהל יהושע" בחיפה וחתן ראש הישיבה הרב בערל רכניצר
כ"ז בכסלו - רבי אברהם יצחק קאהן, האדמו"ר מתולדות אהרן
כ"ד בטבת - משה וילנסקי, מלחין ישראלי (נולד ה'תר"ע)
ח' באדר א' - שמואל סגל, שחקן ישראלי (נולד ה'תרפ"ד)
י"ג באדר ב' - הרב משה מלכה, רב ראשי לפתח תקווה (נולד ה'תרע"א)
כ"ז באדר ב' - אלן גינסברג, משורר "ביט" אמריקאי יהודי (נולד ה'תרפ"ו)
ה' בניסן - פרופ' נחמה ליבוביץ, חוקרת ומלמדת תנ"ך (נולדה ה'תרס"ה)
י' בניסן - חיים הרצוג נשיאה השישי של מדינת ישראל (נולד ה'תרע"ט)
כ' בסיוון - נתנאל לורך, היסטוריון, דיפלומט ומזכיר הכנסת (נולד ב-ה'תרפ"ה)
ל' באב - ויקטור פראנקל, פסיכיאטר אוסטרי ממוצא יהודי, ניצול שואה (נולד ה'תרס"ה)
כ"ה באלול - הרב ישראל הס, ראש ישיבת בני עקיבא רעננה ומחבר הספר "אמונות" (נולד ה'תרצ"ה)
כ"ט באלול - ענבל פרלמוטר מוזיקאית ישראלית (נולדה בה'תשל"א)
שבת שבתון - הלכות חולה ביום כיפור, יצחק זילברשטיין.
מעבר לגשרון העץ שירים, יצחק גנוז, מכון הברמן למחקרי ספרות.
ראיתי אותם דן מרגלית, זמורה ביתן.
מכתבי אבלר ואלואיז/ תרגמה מלטינית והוסיפה הערות, פתח דבר ואחרית דבר: שולמית שחר.
ט' בטבת – סדאם חוסיין, שליט עיראק לשעבר, מוצא להורג בתלייה
כ"ז בטבת – הרמטכ"ל דן חלוץ הודיע על רצונו לפרוש מתפקידו לאלתר
כ"ו בשבט – גבי אשכנזי מועלה לדרגת רב–אלוף, וממונה לרמטכ"ל ה–19 של צה"ל
ל' בשבט – המפכ"ל משה קראדי מודיע על רצונו לפרוש מתפקידו
י"ג באייר – דודי כהן מועלה לדרגת רב ניצב, וממונה למפכ"ל ה–16 של משטרת ישראל
כ"ז בסיוון – שמעון פרס נבחר לנשיא התשיעי של מדינת ישראל
י"ב בתמוז – נחתם הסדר טיעון בין הנשיא משה קצב לבין פרקליטות המדינה בגין ביצוע ו.
ט"ו בתמוז – התפטרותו של נשיא המדינה משה קצב נכנסת לתוקף, בהתאם להסדר הטיעון שלו עם פרקליטות המדינה
כ"ט בתמוז – שמעון פרס מושבע כנשיא מדינת ישראל התשיעי
כ"ה בתשרי – ראובן דיין, שחקן ישראלי (נולד ה'תש"ג)
ל' בחשוון – הרב אליעזר וולדינברג, מחבר שו"ת ציץ אליעזר וספר הלכות מדינה ומגדולי הפוסקים במאה העשרים (נולד ה'תרע"ו)
ט' בכסלו – עלי מוהר, פזמונאי ופובליציסט ישראלי (נולד ה'תש"ט)
י"ז בכסלו – משה ברנשטיין, צייר ישראלי (נולד ה'תר"פ)
כ"ה בכסלו – פנינה זלצמן, פסנתרנית ישראלית (נולדה ה'תרפ"ג)
כ"ו בכסלו – הרב יהושע יגל, מייסד וראש הישיבה של מדרשיית נועם בפרדס חנה (נולד ה'תרע"ו)
ג' בטבת – אורי דן, סופר ועיתונאי ישראלי (נולד ה'תרצ"ה)
ז' בטבת – גרשון שקד, חוקר ספרות עברית וחתן פרס ישראל (נולד ה'תרפ"ט)
ט' בטבת – הרודן העיראקי סאדם חוסיין נתלה בבגדאד (נולד ה'תרצ"ז)
י' בטבת – יעקב חודורוב, שוער נבחרת ישראל בכדורגל לשעבר, חתן פרס ישראל (נולד ה'תרפ"ז)
י"ב בטבת – טדי קולק, ראש עיריית ירושלים בין השנים ה'תשכ"ז–ה'תשנ"ג (נולד ה'תרע"א)
כ"ו בטבת – ד"ר יורי שטרן, חבר הכנסת משנת ה'תשנ"ו ועד יום פטירתו (נולד ה'תש"ט)
ד' בשבט – אהרן אוזן, שר וחבר הכנסת ישראלי, ממיסדי תמ"י.
י' בשבט – 3 הרוגים בפיגוע התאבדות במאפיה באילת
ו' באדר – הרב מרדכי ברויאר, חתן פרס ישראל, מהדיר נוסח המקרא ומחשובי המחנכים בתנ"ך (נולד ה'תרפ"א)
כ"ג באדר – הרב ישראל גרוסמן, ראש ישיבת פינסק קרלין (נולד ה'תרפ"ג)
כ"ז בניסן – הרב משה דב וולנר – רבה הראשון של אשקלון (נולד בה'תרע"ב).
ג' באייר – פרופסור יוסף בן שלמה, חוקר בתחום הקבלה והפילוסופיה, מהידועים בהוגי הדעות הישראלים, ודובר בולט של גוש אמונים (נולד ה'תר"צ)
כ' באייר – רפי לביא, צייר ומורה לאמנות ישראלי
כ"ה בסיון – הרב שג"ר, ראש ישיבת שיח יצחק ופילוסוף דתי (נולד ה'תש"י)
ד' בתמוז – זאב שיף, כתב, פרשן ועיתונאי ישראלי (נולד ה'תרצ"ג)
כ"ב באב – הברון אלי דה רוטשילד, נצר למשפחת הבנקאים היהודית הידועה
י"ג באלול – גד יעקבי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך, שגריר ישראל באו"ם (נולד ה'תרצ"ה)
פרופ' אלישע אפרת – ידע ארץ ישראל
פרופ' אמנון כהן – ידע ארץ ישראל
פרופ' שלום שוורץ – חקר הפסיכולוגיה
פרופ' ניסן לויתן – חקר הכלכלה
פרופ' צבי זלינגר – חקר הביולוגיה
פרויקט השו"ת – ספרות תורנית