tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
יוטיוב, חברה בת של גוגל, היא פלטפורמת וידאו מקוונת שרוכבת על גל השיווק באמצעות תוכן.
נכון ל-2016 היו ביוטיוב יותר ממיליארד משתמשים שהם שליש ממשתמשי האינטרנט בעולם.
אחוז משתמשי יוטיוב בגיל 18–34 גבוה ממספר המשתמשים בכבלים בארצות הברית בגילאים אלו.
יילפ הוא מדריך עסקים אינטרנטי שדיווח ב-2016 על 108 מיליון ביקורות לכ-3 מיליון עסקים, עלייה של 30% בשנה.
עסקים משתמשים בשיווק באמצעות תוכן באופן פעיל בפלטפורמות מקוונות במטרה אחת – להרחיב את טווח ההגעה שלהם לקהלים חדשים.
המדדים שקובעים את ההצלחה של השיווק באמצעות התוכן קשורים ליעדים המקוריים של מסע הפרסום.
לדוגמה, עבור כל אחת מהמטרות השיווקיות, המשווק יכול למדוד ערכי מעורבות והמרות שונים:
עסקים המעוניינים בהרחבת החשיפה שלהם ללקוחות נוספים ירצו לשים לב לשני דברים: עלייה בהיקף הגולשים ואיכות האינטראקציה איתם.
אמצעי מדידה מסורתיים שמעידים על מעורבות כוללים את הפרמטרים הבאים:
הזמן הממוצע שהם שהו בעמוד
הקלקות על קישורים או תמונות
מספר כתובות דוא"ל שנאספו (לידים)
עסקים שרוצים למדוד את מידת השפעת המסרים על הצרכנים ימדדו את המשוב החיובי/שלילי שקיבלו.
משוב זה מודד גם עד כמה המותג חשוב לצרכנים.
יש לבדוק גם עד כמה מוניטין המותג משפיע על הצרכנים לבצע רכישה באמצעים שונים.
SOV – מספר פעמים שהמותג נדון מול המתחרים שלו מחוץ לעולם הדיגיטלי, כלומר בתקשורת המסורתית.
רגש – משוב חיובי, שלילי או נייטרלי למותג.
השפעה – מתייחס למספר הפעמים בו שותפו פוסטים, תגובות או ציוצים בפלטפורמות השונות.
עסקים שרוצים למדוד את מידת הגעתם ללקוחות חדשים באינטרנט, כלומר לנטר את הדמוגרפיה של מבקרים חדשים, יכולים להשתמש בקוקיות אותן ניתן להתקין על דפדפן הגולש ולנתח באמצעותן את המקורות השונים של התנועה, את ההתנהגויות השונות באינטרנט ואת הרגלי הקנייה של מבקרים מקוונים.
מקורות התנועה שלהם (תנועה אורגנית, ממומנת, ממדיה חברתית או מאתרים מפנים)
ההבדלים בדפוסי הרכישה והתנהגויות של המבקרים השונים באתר
עסקים שרוצים למדוד את מידת ההשפעה על המכירות צריכים להסתכל על מדדי מסחר אלקטרוני, למשל אחוז המכירות יחסים לקליקים כחלק ממשפך ההמרה.
בנוסף, כדי להבין טוב יותר את הרגלי הקנייה של הלקוחות עליהם למדוד מעורבות, למשל משך הזמן שמשקיעים הגולשים באתר, מספר הביקורים של כל גולש בדף מוצר ואחוזי החזרה של הגולשים.
אחוז ההמרה במהלך תהליך הרכישה כולל אחוז המכירות לקליקים בכל שלב של משפך ההמרה.
מעורבות חוזרת (למשל אחוזי המבקרים החוזרים).
הקלקות על קישורים לדפי מוצרים שונים.
עסקים יכולים למדוד את מידת המעורבות של הגולשים במדיה החברתית במטרה אחת – לשפר את המוצר ואת השירות.
במקרה של הצלחה זהו מדד שמצביע על רמה גבוהה של מעורבות במותג ועל נאמנות למותג.
כאשר חברה כותבת פוסט חדשני באמצעות פלטפורמה חברתית, הצרכנים יכולים להביע את דעתם בעניין.
מעקב אחרי טרנדים מתייחס לאינטראקציות האחרונות של הלקוחות עם המותג, המוצר או השירות.
מדדים אלו ניתן לקבל באמצעות כלים שונים כמו Google Trends ,Trendsmap ואחרים.
שיווק באמצעות תוכן דיגיטלי הוא תהליך ניהולי שמשתמש במוצרים דיגיטליים באמצעות ערוצים אלקטרוניים שונים כדי: לזהות, לחזות ולספק את הצורך של הלקוחות.
תוכן זה חייב להיות מתוחזק בקביעות כדי לשמר או לשנות את ההתנהגות של הלקוחות.
ב-6 במרץ 2012 מועדון Dollar Shave Club השיק את מסע הפרסום המקוון שלו בווידאו.
ב-48 השעות הראשונות לאחר הופעת הסרטון ביוטיוב יותר מ-12,000 איש נרשמו למועדון.
עלות הפקת הווידאו הייתה $4,500 בלבד ובנובמבר 2015 צפו בו יותר מ-21 מיליון איש.
הסרטון נחשב לאחד ממסעות הפרסום הויראליים הטובים ביותר והוא זכה בפרס בשני פרסים: Best Out-of-Nowhere Video Campaign לשנת 2012 ופרס סרטוני הווידאו הויראליים של AdAge.
פרויקט Big Word שהושק ב-2008 ביקש להגדיר מחדש ערכים במלון אוקספורד על ידי קהל הגולשים.
הפרויקט שנועד לממן לימודים לשני סטודנטים הגיע לבלוגרים ברחבי העולם ולמגזינים חשובים כמו Daring Fireball ו-Wired.
בשנת 2016 חברת התה ההודית TE-A-ME סיפקה 6,000 תיונים לדונלד טראמפ ושיווקה את הנושא באמצעות תוכן, הן בפייסבוק והן ביוטיוב.
קמפיין הווידאו הפך למקרה מבחן בתחום וקיבל פרסים רבים ב-72 השעות הראשונות להשקת הקמפיין הוא זכה ל-52,000 צפיות ושיתופים בדרום-מזרח אסיה, ליותר מ-3 מיליון צפיות ברחבי העולם ולאזכורים במגזינים החשובים בתחום כולל מאשאבל, Quartz, Indian Express Buzzfeed ועוד.
דרכים לשיווק באמצעות תוכן דיגיטלי
השילוב בין שרשרת האספקה וניסיון המשתמשים
שרשרת האספקה של השיווק באמצעות התוכן הדיגיטלי מורכבת מבעלי עניין מסחרי וממשתמשי קצה שביניהם ספקים, מפיצים ולקוחות.
בתהליך הזה מפיצי התוכן מנהלים את הממשק בין המפרסמים לבין הצרכן במטרה אחת – לזהות את התוכן שהצרכנים צריכים דרך ערוצים חיצוניים וליישם עליהם אסטרטגיות שיווקיות שונות.
לדוגמה: ספריות יכולות לספק את התוכן הדיגיטלי (ספרים וכתבי עת אלקטרוניים) למשתמשים ע"פ תוצאות החיפוש שלהם בערוצים אלקטרוניים.
דוגמה נוספת היא תשלום עבור הורדות MP3, כאשר מנועי החיפוש משמשים כסוכנים חכמים לזיהוי ספקי מוזיקה שונים.
לסיכום: תהליך של שיווק באמצעות תוכן דיגיטלי מתבצע ברמה העסקית וברמת ניסיון המשתמשים מסיבה אחת – הניסיון של הצרכנים תלוי ברשת של מערכות יחסים בערוצים שבהם נעשה שיווק באמצעות תוכן, למשל אתרי אינטרנט או קטעי וידאו.
הצרכנים מתקשרים ישירות עם מפיצי התוכן בשרשרת האספקה באמצעות מוצרים דיגיטליים שונים שמטרתם אחת – עמידה בדרישות של הצרכנים.
העיצוב וחוויית המשתמשים בערוצים האלו קובעים ישירות את ההצלחה של השיווק באמצעות תוכן דיגיטלי.
הקשר עם הצרכן באמצעות השירות אלקטרוני
שירותים אלקטרוניים הם שירותי רשת אינטראקטיביים.
שבהם האינטראקציה בין הלקוח לעסק נעשית באמצעים טכנולוגיים, למשל דואר אלקטרוני, צ'אט ועוד.
השירותים האלקטרוניים שונים משירותים מסורתיים כי הם אינם מושפעים ממגבלות מרחק ושעות פתיחה.
שיווק באמצעות תוכן דיגיטלי באמצעות שירותים אלקטרוניים נעשה עם ערוצים אחרים להשגת מטרות שיווקיות.
חברות כתיבת תוכן מספקות כל הזמן תכנים (מסרים ומסמכים) ללקוחות המשתמשים במנועי החיפוש השונים.
שיוויזם (בסנסקריט: शैव पंथ) היא אחת המסורות העתיקות של ההינדואיזם אשר מאמיניה מתמקדים בפולחן האל שיווה.
תפיסת השיוויזם היא שהאל שיווה מבצע חמש פעולות - יצירה, שימור, פירוק, חסד מסתיר וחסד חושף.
לשיוויזם מיליוני מאמינים ואלפי מקדשים ומנזרים בהודו.
שיוויזם פופולרי במיוחד כיום בדרום הודו, בקשמיר, בנפאל ובסרי לנקה.
ואראנסי מהווה את העיר הקדושה ביותר בשיוויזם.
שיווי משקל תרמודינמי הוא מצב של מערכות תרמודינמיות מאקרוסקופיות אותו מאפיינים ההיבטים הבאים:
בין המערכת לסביבה החיצונית ובתוך המערכת לא פועלים כוחות או מוֹמֶנְטֵי כוח שאינם מאוזנים.
כלומר, סכום הכוחות על המערכת הוא 0.
במערכת אין שינוי ספונטני של המבנה הפנימי כמו תגובה כימית או מעבר חומר בתוך המערכת.
אין מעבר חום בין המערכת לסביבתה או בין חלקי המערכת.
מכאן נובע כי טמפרטורת המערכת קבועה, אחידה ושווה לטמפרטורת הסביבה.
מערכות מיקרוסקופיות החוות שינויים מהסביבה החיצונית לעיתים מושפעות משינויים אלו באופן מתמשך.
לאורך זמן, כאשר אין שינוי בסביבה החיצונית, השפעתם של השינויים הללו מתפוגגת והמערכת נוטה להגיע למצב פשוט ובלתי תלוי בהיסטוריה שחוותה.
מצב זה מוגדר כמצב שיווי המשקל התרמודינמי של המערכת.
כלומר, על פי הגדרה, מצב שיווי המשקל התרמודינמי של המערכת בלתי תלוי בזמן.
במצב זה, המערכת נמצאת בשיווי משקל תרמי, מכני וכימי.
תחת תנאים קבועים, המערכת התרמודינמית שואפת להגיע למצב שיווי המשקל שלה.
כאשר המערכת מגיעה למצב זה, היא נוטה להישאר במצב זה מבחינה מאקרוסקופית.
במקרה של שינוי בתנאים החיצוניים המשפיעים על המערכת, מצב שיווי המשקל של המערכת יכול להשתנות גם מבחינה מאקרוסקופית.
שיווי משקל תרמודינמי מתאר את המצב המאקרוסקופי של המערכת, ומצבים מיקרוסקופיים רבים יכולים להוביל למצב זה.
מבחינה מאקרוסקופית מצב המערכת קבוע, והדבר מתבטא בכך שהגדלים התרמודינמיים המאפיינים את המערכת קבועים.
התפיסה לפיה החומר עשוי מאטומים היא חלק אינטגרלי בפיתוח והבנת הרעיון של שיווי משקל תרמודינמי של מערכת.
הרעיון הבסיסי, שלפיו החומר עשוי מחלקיקים קטנים ובלתי נראים לעין, מופיע בתרבויות עתיקות כמו יוון והודו והוצג על ידי האסכולה האטומיסטית.
הרעיון הועלה בעקבות הגיון פיזיקלי ולא בעקבות ביסוס מחקרי או ביצוע ניסויים.
עם התפתחות הדת המונותאיסית במערב, מכיוון שהמושג הוכר באותה תקופה כאנטי דתי ואתאיסטי, הוא הפך לרעיון לא מקובל מבחינה חברתית ופוליטית.
כתוצאה מכך, לא המשיך להתפתח אלא מאות שנים מאוחר יותר.
בעת המודרנית עלה בשנית מושג החלקיקים והתפתח מבחינה רעיונית, עם ניסויים שתמכו בו.
בתחילת המאה ה-19, המדען ג'ון דלטון הציע שאטומים מתאחדים בתהליך כימי לכדי מולקולות.
בערך באותה תקופה החל להתפתח הרעיון של שיווי משקל.
מושג זה נרקם עם פרסומם של מאמרים כמו "עקרונות בסיסיים על שיווי משקל ותנועה" של המדען לזאר קרנו, ומאמרים נוספים של ג'וסיה וילארד גיבס והרמן פון הלמהולץ.
בנו של לזאר, סאדי קרנו, ניסח בהמשך לעבודתו של אביו את עקרון קרנו, המהווה בסיס לחוק השני של התרמודינמיקה.
ניסוחים נוספים של החוק נטבעו באמצע המאה ה-19 על ידי רודולף קלאוזיוס ולורד קלווין.
חוק זה הוא שהוביל בסופו של דבר להגדרה של מצב שיווי המשקל התרמודינמי המקובלת עד היום.
כמו במכניקה, גם בתרמודינמיקה ישנם מספר סוגי יציבות עבור שיווי משקל תרמודינמי, המוגדרים על פי תכונות הפוטנציאל.
הנגזרת השנייה של הפוטנציאל מתארת את שינוי המערכת בהתאם לשינוי המאפיינים התרמודינמיים שלה ולכן יציבות המערכת נקבעת על פיה:
שיווי משקל יציב: המערכת חוזרת למצבה המקורי לאחר שינוי קטן בתנאים התרמודינמיים.
שיווי משקל יציב למחצה (מטסטבילי): המערכת יציבה עבור שינויים קטנים מאוד, אך עבור שינויים מעט גדולים יותר אינה חוזרת לשיווי משקל, יכולים להיות כמה מינימומים.
שיווי משקל נייטרלי (אדיש): המערכת תקבל את השינוי בתנאים התרמודינמיים ותתייצב במצב החדש.
שיווי משקל לא יציב: שינויים אינפיניטסימליים מוציאים את המערכת מאיזון.
שיווי משקל תרמודינמי גלובלי מאופיין בכך שתנודות של המשתנים האינטנסיביים לא מוציאים את המערכת ממצב שיווי המשקל.
לעומת זאת, שיווי משקל מקומי הוא אזור קטן במערכת הנמצא בשיווי משקל, כך שבאזור זה ניתן להתייחס למשתנים התרמודינמיים כהומוגניים.
עבור אזור זה, נדרש כי יהיו מספיק מולקולות כך שחוקי התרמודינמיקה יחולו עליו.
כלומר, מערכת תרמודינמית יכולה להיות מחוץ לשיווי משקל, ואזורים מסוימים בה יהיו בשיווי משקל מקומי.
כנגזרת מהגדרה זו, שינוי קטן של מערכת בשיווי משקל מקומי יוביל ליציאה משיווי המשקל ובסופו של דבר הגעה למצב שיווי משקל אחר, שגם הוא מקומי.
שיווי משקל תרמודינמי בטבע הוא כמעט תמיד שיווי משקל מקומי.
תהליך אינפיניטסימלי הוא תהליך שכולל שינויים אינפיניטסימליים במאפיינים המאקרוסקופיים של המערכת.
לפי מקס פלאנק, ישנם שלושה סוגים של תהליכים אינפיניטסימליים:
תהליך טבעי יוגדר כתהליך המניע את המערכת לכיוון מצב שיווי המשקל התרמודינמי שלה, מפני שהמערכת שואפת להגיע למצב זה.
בהתאמה, תהליך לא טבעי יוגדר כתהליך שבו המערכת מתרחקת ממצב שיווי המשקל שלה.
תהליך הפיך הוא תהליך שקורה סביב מצב שיווי המשקל של המערכת.
מערכת תרמודינמית שעוברת תהליך הפיך נמצאת לאורך כל התהליך בשיווי משקל תרמודינמי.
כאשר המערכת בשיווי משקל, לא יכול לקרות כל סוג של תהליך שאינו הפיך.
שיווי משקל תרמודינמי מבחינה מיקרוסקופית
מצב שיווי המשקל התרמודינמי מתייחס למצב המאקרוסקופי של המערכת, והוא מוגדר בתור המצב המאקרוסקופי שמספר המצבים המיקרוסקופיים שמתאימים לו הוא הגבוה ביותר.
מבחינה מיקרוסקופית, מצב שיווי משקל תרמודינמי מאופיין במעבר מהיר ואחיד על כל המצבים המיקרוסקופיים המתאימים לתנאי השפה במערכת.
אם המעבר בין מצבים אלו מהיר מספיק, בעת מדידה מקרוסקופית, המערכת עוברת בין כל המצבים המיקרוסקופיים שלה בזמן אינפיניטסימלי.
מערכת המקיימת זאת נמצאת בשיווי משקל.
אולם, אם המעבר בין המצבים אינו מהיר מספיק, מדידה של המערכת לא תייצג את המערכת כראוי מבחינה מיקרוסקופית.
זוהי הנחה בסיסית בתרמודינמיקה, שלפיה כל המצבים המיקרוסקופיים הזמינים של מערכת סגורה הם שווי הסתברות.
זאת משום שבמדידה אנחנו יכולים לקבל כל מצב מיקרוסקופי.
מהנחה זו ניתן להסיק כי המצב שלו מתאימים מספר המצבים המיקרוסקופיים הרבים ביותר, כלומר מצב שיווי המשקל התרמודינמי, הוא המצב המסתבר ביותר במערכת.
הגדרת שיווי המשקל התרמודינמי באופן מתמטי
אנו מניחים שישנו מצב מאקרוסקופי שלו מתאימים מספר גדול בהרבה של מצבים מיקרוסקופיים ביחס למצבים המאקרוסקופיים האחרים.
על כן, על פי ההנחה הארגודית, הוא מסתבר מאוד ביחס אליהם.
על מנת לראות זאת מבחינה מתמטית נשתמש בפונקציית הריבוי g המתארת את מספר המצבים המיקרוסקופיים כתלות במצב מאקרוסקופי מסוים.
המצב המאקרוסקופי המתואר בפונקציית הריבוי נקבע באופן כללי על ידי שני משתנים: N ו-S, כאשר N הוא מספר החלקיקים במערכת, ו-S משתנה כתלות במערכת.
(למשל, במערכת ספינים הוא מייצג את ההפרש בין הספינים הפונים מעלה לאלו הפונים מטה.)
במערכת כללית, פונקציית הריבוי מחושבת באופן קומבינטורי באמצעות הנוסחה לתמורות.
במערכת שבה כל חלקיק יכול להיות בשני מצבים, פונקציית הריבוי נתונה על ידי:
כאשר הוא מספר החלקיקים במצב 1, ו- הוא מספר החלקיקים במצב 2.
תחת קירוב סטירלינג, פונקציית הריבוי מקבלת צורה של גאוסיאן:
כאשר הפרמטר S מוגדר כך: .
כאשר N גדול לפונקציית הריבוי g יש מקסימום חד מאוד במצב שיווי המשקל.
על פי הגדרה, בגבול פונקציית הריבוי שואפת לפונקציית דלתא (פונקציה שלה מקסימום אינסופי בנקודה 0).
נקודת המקסימום היא מצב שיווי המשקל של המערכת.
החוק השני של התרמודינמיקה ושיווי משקל
בתהליך ההיסטורי של ניסוח החוק השני של התרמודינמיקה הוגדר גודל אקסטנסיבי שנקרא אנטרופיה.
לפי נוסחת האנטרופיה של בולצמן, האנטרופיה של מערכת תרמודינמית מוגדרת על ידי פונקציית הריבוי שלה:
לחוק השני של התרמודינמיקה קיימים מספר ניסוחים שקולים.
הניסוח המקובל כיום נוגע לערך האנטרופיה במערכת סגורה: במערכת מבודדת, לא קיים תהליך תרמודינמי שכתוצאה ממנו האנטרופיה קְטֵנָה.
במערכת כזו, האנטרופיה שואפת להגיע לערך מקסימלי.
נסמן ב- את האנרגיה הפנימית של המערכת, ב- את האנטרופיה של המערכת וב- את נפח המערכת.
כאמור לעיל, שיווי משקל תרמודינמי של מערכת מוגדר על ידי נקודת המקסימום של פונקציית הריבוי.
מהגדרת האנטרופיה ניתן להסיק כי נקודה זו היא גם נקודת המקסימום של האנטרופיה.
מהחוק השני של התרמודינמיקה נובע באופן ישיר כי מערכת שואפת להגיע למצב שיווי המשקל התרמודינמי שלה.
מכאן נוסח עקרון המקסימום של האנטרופיה:
במערכת אדיאבטית, שבה לא מתקיים מעבר חום בין המערכת לסביבה, האנטרופיה גדלה עד שהמערכת מגיעה לנקודת שיווי המשקל התרמודינמי שלה.
ערכו בשיווי משקל של כל משתנה חופשי במערכת סגורה, כלומר מערכת עם , ו- נתונים וקבועים בזמן, הוא זה שיביא למקסימום של האנטרופיה.
ישנם עקרונות נוספים עבור גדלים תרמודינמיים שונים, השקולים לעקרון המקסימום של האנטרופיה.
למשל, עקרון המינימום של האנרגיה הפנימית גורס כי בשיווי משקל ערכו של כל משנה חופשי במערכת סגורה בעלת אנטרופיה קבועה (כלומר מערכת עם , ו- נתונים וקבועים ובזמן) הוא זה שיביא למינימום של האנרגיה הפנימית.
עקרון המקסימום של האנטרופיה שקול לעקרון המינימום של האנרגיה הפנימית.
על מנת לראות זאת, נסתכל על מערכת סגורה (אך לא מבודדת, כך שבין המערכת לסביבה ישנו חילוף אנרגיה) הנמצאת במצב שיווי משקל, ושעבור אנרגיה פנימית נתונה , האנטרופיה מקסימלית.
נניח בשלילה שעבור ערך האנטרופיה, האנרגיה אינה מינימלית.
כלומר, המערכת יכולה לבצע עבודה על הסביבה וכך תקטן האנרגיה הפנימית.
כעת, נחזיר את האנרגיה הפנימית בצורת חום.
על פי אי השוויון של קלאוזיוס, מתקיים כאשר מתאר את השינוי בחום של המערכת, והוא חיובי בתהליך זה.
על כן, האנטרופיה גדלה בסתירה לכך שהמערכת בשיווי משקל ולכן האנטרופיה מקסימלית.
מכאן נובע שבמערכת סגורה שבה ערך האנטרופיה מקסימלי, האנרגיה הפנימית במינימום.
עקרונות אקסטרמום נוספים של שיווי משקל תרמודינמי
כמו עקרון המקסימום של האנטרופיה, קיימים עקרונות אקטסרמום נוספים.
עקרונות אלו שקולים, אך מתייחסים לתהליכים שונים המתרחשים במערכת.
עקרון האקסטרמום שבו נכון להתחשב עבור מערכת תרמודינמית מסוימת תלוי במשתנים התרמודינמיים הקבועים בתהליך אותו עוברת המערכת.
מערכת מבודדת תרמית ואיזוברית: המערכת מבודדת מהסביבה ולכן , ואיזוברית כך שמתקיים .
המשתנה שיהיה במקסימום במצב שיווי משקל הוא האנתלפיה:
מערכת איזוכורית שאינה מבודדת מהסביבה: כעת, כדי שהמערכת תהיה במצב שיווי משקל, נדרוש , וכן המערכת איזוכורית ולכן .
כלומר הפוטנציאל התרמודינמי שיקיים עקרון אקסטרמום הוא האנרגיה החופשית של הלמהולץ:
מערכת איזוברית שאינה מבודדת מהסביבה: באופן דומה מתקיים וכן .
האנרגיה החופשית של גיבס היא המשתנה התרמודינמי שיהיה במינימום במצב שיווי המשקל:
דו קיום - שיווי משקל תרמודינמי בין שתי פאזות
מעקרונות האקסטרמום אנו מבינים כי בשיווי משקל תרמודינמי, עבור הפוטנציאל המתאים הנגזרת הראשונה מתאפסת.
כלומר, בשיווי משקל תרמודינמי, המשתנים האינטנסיביים אחידים בכל המערכת.
נסתכל על מערכת בעת מעבר פאזה.
למערכת כזו ישנו קו דו קיום, שבו חלקיקים עוברים בין פאזה אחת לשנייה.
נסמן את מספר החלקיקים בפאזה הראשונה ב- ואת מספר החלקיקים בפאזה השנייה ב-.
מספר החלקיקים הכולל הוא קבוע, ולכן לאורך קו הדו קיום:
כמו כן, על פי עקרון המינימום של האנרגיה החופשית של גיבס, בשיווי משקל תרמודינמי אנרגיית גיבס צריכה להיות מינימלית, בין היתר על קו הדו קיום:
כלומר, במצב דו קיום בשיווי משקל .
מתנאי זה מפותחת משוואת קלאוזיוס קלפרון, המתארת את קו הדו קיום במערכת סגורה.
כאשר מערכת עוברת ממצב כללי למצב שיווי משקל תרמודינמי, מעבר של אנרגיה בין המערכת לסביבה אפשרית בצורת חום וכן בצורת עבודה.
אם נמקם שתי מערכות בצימוד תרמי, אנחנו למעשה מאפשרים מעבר אנרגיה בצורת חום בין שתי המערכות, ולא בצורת עבודה.
באופן טבעי ובהתאם לחוק השני של התרמודינמיקה, חום יעבור בין שתי המערכות עד שיגיעו למצב שיווי המשקל המשותף.
במצב זה שתי המערכות נמצאות בשיווי משקל תרמי.
כלומר, מעבר של המערכת המשותפת ממצב כללי למצב של שיווי משקל תרמי קורה באמצעות מעבר של אנרגיה בצורת חום בלבד כתוצאה מהצימוד התרמי.
מכאן נוכל להסיק כי אחד ההבדלים העיקריים בין שיווי משקל תרמודינמי לשיווי משקל תרמי הוא שהאחרון מתקבל כתוצאה ממעבר חום בלבד, בעוד שהראשון מתיר גם מעבר של עבודה.
מכיוון שיש מעבר חופשי של חום בין המערכות, שיווי משקל תרמי מאופיין גם הוא במקסימום של האנטרופיה.
האנרגיה והנפח של המערכת המורכבת משני הגופים קבועים בתהליך, לכן: ובנוסף .
ו- הם בלתי תלויים ולכן כל חלק במשוואה מתאפס בנפרד.
בנוסף, אם נאפשר מעבר נפח בין המערכות (למשל בצורת בוכנה), ומתקיים:
סך הכל קבלנו שבין שתי המערכות מתקיים .
כלומר, שתי מערכות בצימוד תרמי, שביניהן מעבר חופשי של חום ונפח, יגיעו לשיווי משקל תרמי כאשר הטמפרטורה והלחץ שלהן שווים.
הבדל נוסף נובע מהמאפיינים של שיווי המשקל התרמי.
שתי מערכות מוגדרות בשיווי משקל תרמי כאשר אין מעבר חום ביניהן, או כאשר אין זרימת חום בין חלקיה השונים של מערכת (שיווי משקל תרמי פנימי).
לעומת זאת, שיווי משקל תרמודינמי דורש בנוסף גם שיווי משקל מכני וכימי.
כאשר התנאים לשיווי משקל תרמודינמי לא מתקיימים, המערכת מוגדרת באי-שיווי משקל תרמודינמי.
במצב אי-שיווי משקל, כאשר פועלים על המערכת כוחות שאינם מאוזנים, יכולות להתרחש תופעות כמו האצה, מערבולות, גלים ועוד.
במצב זה, המאפיינים המאקרוסקופיים שלה, כמו טמפרטורה או לחץ, אינם הומוגניים בין חלקי המערכת.
בנוסף, אנרגיה וחומר יכולים לעבור בין מערכת באי-שיווי משקל לסביבה.
כתוצאה מכך, כאשר מערכת נמצאת מחוץ לשיווי משקל לא ניתן לתאר אותה לפי המשתנים התרמודינמיים בהגדרתם הקלאסית, המתייחסים למערכת כשלמה.
תנודות של משתנים אלו ישפיעו על המערכת וישנו את מצבה כאשר היא אינה בשיווי משקל.
תנודות קטנות יכולות אף להתעצם ולגרום לחשל.
שיווי משקל תרמודינמי של כוכבים
שיווי משקל תרמודינמי הוא מושג מרכזי באסטרופיזיקה, העוזר לפשט מודלים קוסמולוגיים.
ביקום מתקיימות באופן רציף אינטראקציות בין פוטונים לחלקיקי חומר בגז.
כאשר הפוטונים והחומר בשיווי משקל סטטיסטי זה עם זה נצפה כי הם יקיימו את חוק פלאנק ויתוארו על פי סטטיסטיקת מקסוול-בולצמן.
במצב כזה, נניח כי הגז מקיים שיווי משקל תרמודינמי.
כאשר תנאי זה לא מתקיים, נניח כי ישנו שיווי משקל תרמודינמי מקומי בגז.
לעומת זאת, כאשר מדובר על כוכב כמערכת תרמודינמית, לא נוכל להניח שיווי משקל תרמודינמי גלובלי.
סיבה אחת לכך היא שאנרגיה נפלטת מהכוכב, משמע הכוכב בהכרח לא נמצא בשיווי משקל תרמודינמי גלובלי.
לכן, בביצוע מחקרים נהוג להניח שיווי משקל תרמודינמי מקומי.
שיווק במנועי החיפוש היא דרך לשיווק אינטרנטי, על ידי הגדלת החשיפה של אתרי האינטרנט בדפי התוצאות של מנועי החיפוש SERP .
בעל האתר יכול לשלם סכום משתנה לקליק (תשלום לפי לחיצה או באנגלית: Pay Per Click) כדי להציג את המודעה שלו בתוצאות הראשונות של מנוע החיפוש כאשר גולש מקיש שאילתא מסוימת.
שיווק במנועי חיפוש משלב בתוכו גם טכניקות של קידום אתרים במנועי חיפוש (SEO), לפיהם יש לכתוב או לשכתב תוכן קיים לפי האלגוריתם של מנוע החיפוש, כדי לקבל דירוג גבוה יותר בתוצאות החיפוש האורגניות ובכך לשפר את החשיפה שלו ואת יחס ההקלקה.
ב, גוגל נחשב למנוע החיפוש הנצפה ביותר בעולם.
מבקרים בו 78.10 מיליארד מבקרים מדי חודש.
91.75% מגולשי האינטרנט בעולם, המחפשים באינטרנט משתמשים בגוגל בהשוואה למנועי חיפוש אחרים כמו בינג, עם 2.75% אחוזי שימוש, או Yahoo!
בישראל, השימוש בגוגל הוא הנפוץ ביותר ו-97.82% מהגולשים, משתמשים בו כדי לחפש באינטרנט.
תקציב הפרסום שמפרסמים הוציאו על שיווק במנועי החיפוש, עולה בכל שנה ובשנת 2019 הסכום הכולל עמד על 135.9 מיליארד דולר.
שיווק במנועי החיפוש מתחשב במגוון גורמים כדי להעריך פופולריות ויעילות של מודעות ואתרי אינטרנט בתוצאות החיפוש, כגון:
מחקר מילות מפתח - מילות מפתח בהקשר לשיווק במנועי חיפוש, אלו מילים ומשפטים שמשתמשים מקלידים בשורת החיפוש בגוגל.
מציאת הביטויים הפופולריים ביותר למודעת החיפוש היא צעד מפתח בשיווק במנועי החיפוש.
מילות מפתח ניתן למצוא על ידי שימוש בכלים טכניים לאיתור מילות מפתח, כגון מתכנן מילות המפתח של גוגל (Google Keyword Planner) המציג הצעות למילות מפתח וטווח חיפושים לכל ביטוי.
התאמת האתר למובייל (Mobile First) - מאחר שרוב החיפושים המתבצעים במנועי החיפוש, נעשים דרך הסמארטפון, אתרי אינטרנט ומודעות צריכים להיות מותאמים ברמה גבוהה לגלישה דרך הסמארטפון.
מהירות טעינת אתר - משתמשים מעדיפים אתרים מהירים, ואתרים כאלה גם משפרים את איכות האינטרנט.
אתר האינטרנט צריך להיטען בצורה מהירה, כדי למנוע נטישת משתמשים לאחר הקלקה על המודעה.
Google ממליצה לבדוק את ביצועי הדף באמצעות כלים כמו PageSpeed Insights (באנגלית).
מתן ערך למשתמש - מנועי חיפוש נותנים דירוג גבוה יותר למודעות ואתרים המכילים ערך ממשי למשתמשים ושלא נכתבו רק לטובת קידום במנועי החיפוש.
תוצאות החיפוש של מנועי החיפוש מורכבות משני חלקים עיקריים:
תוצאות חיפוש ממומנות (SEM) - מודעות שמופיעות ראשונות כאשר גולש מקיש ביטוי שקשור למודעה.
בעל העסק יוצר מודעה שתופיע באופן מיידי בתוצאות החיפוש ומשלם למנוע החיפוש תשלום על כל גולש שלחץ על המודעה.
ברגע שבעל האתר עוצר את התשלום, המודעה נעלמת מתוצאות החיפוש.
תוצאות חיפוש אורגניות (SEO) - אתרים המופיעים בתוצאות החיפוש הטבעיות המופיעות מיד אחרי המודעות הממומנות.
בעל האתר אינו משלם לגוגל על כך שהוא מופיע שם.
בעוד SEO מתמקד בביצוע אופטימיזציה לאתר כדי לקדם אותו בתוצאות הטבעיות של מנוע החיפוש, SEM הוא שם רחב יותר לחשיפה וקידום של אתרים בתוצאות החיפוש הממומנות והטבעיות, אך מתייחס בעיקר לפרסום הממומן.
יעילות הפרסום של שיווק במנועי החיפוש
בשונה מאמצעי מדיה אחרים, השיווק במנועי החיפוש נחשב ליעיל במיוחד.
בעוד פלטפורמות אחרות, כגון רשתות חברתיות או שלטי חוצות מציגות מודעות שאינן בהכרח רלוונטיות למשתמש שצופה בהן, הפרסום בגוגל מוצג לקהל משתמשים רלוונטי המחפש את סוג השירות או המוצר בזמן אמת.
דבר ההופך את הפרסום במנוע החיפוש ליעיל ומבוקש במיוחד.
בשנת 2019 תקציב השיווק על פרסום ברשתות חברתיות עמד על סכום של 92,857 מיליארד דולר לעומת תקציב של 135.9 מיליארד דולר שהוצא על שיווק במנועי חיפוש.
שיווק להט"בי הוא שיווק ללקוחות להט"בים עם מודעות ייעודיות או מודעות כלליות, או באמצעות חסויות מסחריות של ארגונים ואירועים להט"בים, או באמצעות שימוש ממוקד בכל גורם אחר בתמהיל השיווקי.
השוק הלהט"בי, שמתמקד ברובו בשיווק חברתי , מורכב מקבוצת לקוחות הרוכשים מוצרים ושירותים ממגוון רחב של חברות במגזר השירותים ובמדינות רבות.
פורסמו מעט הערכות שוק אמינות של הקהילה הגאה.
השימוש ב"סקרי נוחות" לא-אקראיים על משתתפים באתרי נופש גאים ומנויים לעיתונים גאים, הביא להערכות סטטיסטיות לא מהימנות של כוח הקנייה הלהט"בי.
עם זאת, מספר ממשלות לאומיות החלו לפרסם נתונים הכוללים דמוגרפיה של נטייה מינית מתוצאות מפקד האוכלוסין שלהן.
במפקד האוכלוסין של ארצות הברית מ-2000 נשאלו שתי שאלות שאפשרו לספור שותפויות חד-מיניות, ולשכת המפקד דיווחה כי ישנם לפחות 658,000 משקי בית בארצות הברית שבראשם עומדים זוגות חד-מיניים.
ב-2013, דיווח איגוד השיווק האמריקאי כי כ-3.5% מהמבוגרים בארצות הברית מזדהים כהומואים, לסביות או ביסקסואלים וכ-3% מהמבוגרים בארצות הברית מזדהים כטרנסג'נדרים.
באותה תקופה, כוח השוק של הקהילה הגאה נאמד בכוח שוק כולל של יותר מ-835 מיליארד דולר.
הקטגוריות העיקריות של מודעות שמופנות לקהילה הגאה, כוללות נסיעות, שירותים פיננסיים, משקאות חריפים, רכב, בידור, שיער וטיפוח, מוצרי יוקרה, תרופות ואופנה.
לדוגמה, חברת התעופה אמריקן איירליינס השיקה אתר ספציפי המיועד לקהילה הגאה.
בעוד שהגיל המינימלי של הלקוחות הוא 15 בארצות הברית, שיווק להט"בי היא תופעה שיווקית יחסית גדולה באוסטרליה ובאירופה.
מותגים רבים שהתעלמו בעבר מקיומו של פלח זה בחברה, מכוונים באופן מכוונים ללקוחות להט"בים.
באוגוסט 2006, העלה המגזין האמריקאי, טיים, מאמר עסקי בנושא העניין הגובר בקרב מפרסמי המותגים באירופה למקד ללקוחות להט"בים.
ב-2013, הוציא הקמפיין לזכויות אדם את מדד השוויון התאגידי 2013, שקובע את רמת הגיי פרנדלי בחברה, וכן את הנהלים הארגוניים הקשורים לעובדים להט"בים בארצות הברית.
המדיה החברתית ממלאת תפקיד חשוב בחיי הנוער הלהט"בי.
איימי אדל חסינוף אמרה כי: "מגוון מחקרים על בני נוער הומוסקסואלים, לסביות, טרנססקסואלים וקווירים מצביעים על כך שהאינטרנט מספק דרך חשובה ליצור קשר עם הקהילה ועם שותפים רומנטיים, למצוא מידע ולקבל ביטחון עצמי".
יתרונות חברתיים בקמפיינים שיווקיים להט"בים
ההשפעות של קמפיין שיווקי להט"בי יכולות להשפיע לטובה על הקהילה הגאה, בדרכים שהופכות את הקהילה לבטוחה ומסבירת פנים יותר.
דוגמאות לתופעות אלו כוללות בין היתר את:
קרן האיידס הניו זילנדית השיקה את הקמפיין Love Your Condom ב-2014. הקמפיין קידם את הרעיון של מין בטוח יותר, באמצעות שימוש פעיל בקונדומים ובחומר סיכה, בכל פעם שגברים המקיימים יחסי מין עם גברים מקיימים יחסי מין הומוסקסואליים.
מטרת הקמפיין הייתה להפחית את העברת נגיף ה-HIV בניו זילנד בקרב גברים הומואים וביסקסואלים, מאחר שאלו היו הקבוצות שזוהו כסיכון הגבוה ביותר לקבל את הנגיף.
הקמפיין שילב מדיה מסורתית, כגון שלטי חוצות, עיתונים ומגזינים, יחד עם נוכחות פעילה ברשתות החברתיות המקוונות, עסק בעיקר בקהל היעד של הקמפיין, גברים המקיימים יחסי מין עם גברים בניו זילנד.
הקמפיין הושק לאחר שמנכ"ל הקרן, שון רובינסון, הבחין כי קיימת מגמה שלילית בשימוש בקונדומים בקרב גברים המקיימים יחסי מין עם גברים, הן בניו זילנד והן בכל העולם.
על פי נתונים שפורסמו בדף האינטרנט של הקרן, "[מאז השקתו של הקמפיין] שיעור ההדבקות [בנגיף ה-]HIV בקרב MSM בניו זילנד צנח ב-12%".
ב-2014, ארגון הצדקה LifeBeat השיק את הקמפיין Know Your Status Stage, באמצעות הרשתות החברתיות, שלטי חוצות, עיתונים ומגזינים, במטרה לנסות ולהעלות את המודעות לחשיבות של בדיקת HIV.
הקמפיין היה אירוע מוזיקלי בקנה מידה גדול עם אמנים שמושכים את קהל היעד (בעיקר להט"בים בגילאי 13–25).
בשביל לקבל כרטיס לאירוע, היה צריך לעבור בדיקת HIV.
שתי המטרות הראשיות היו לגרום לפחות 167 בני נוער לבקר במקומות הבדיקה, ולמשוך בני נוער בניו יורק, שמועולם לא נבדקו, ללכת להיבדק.
הקמפיין הצליח ב-2 מטרותיו: כ-500 בני נוער (פי 3 מהיעד המקורי) עברו בדיקות HIV, וכ-60% מהם לא נבדקו לפני כן.
לאחר קיום האירוע, הצהיר ארגון הצדקה כי "בשל הביצועים המרשימים של הקמפיין בניו יורק, הקמפיין הופץ לערים אחרות במדינות אחרות עם מדדי HIV של צעירים גבוהים, כמו פלורידה, קליפורניה, טקסס וג'ורג'יה".
אחד המקרים הראשונים להשפעתה של הקהילה הגאה בעולם השיווק היה ב-1973, כאשר Coors Brewing Company עמדה בפני חרם צרכנים על ידי איגודי העובדים, אפרו-אמריקאים, מקסיקנים ולהט"בים, עקב שיטות ההעסקה של החברה, בשימוש בדיקת פוליגרף.
רק ב-1995, החברה החלה להשמיט שאלות הקשורות לנטייה מינית.
החברה גם שכרה את מארי צ'ייני , בתו של סגן נשיא ארצות הברית לשעבר, דיק צ'ייני, כנציגת שיווק והחלה לפרסם במגזין אדבוקט ובאירועים כמו PrideFest.
תעשיות הטבק והאלכוהול שיווקו מוצרים ישירות לקהילה הגאה.
בעקבות חרם של אלטריה על ידי ארגון האיידס ACT-UP ב-1990, החלו חברות טבק אחרות לממן ארגוני איידס.
במחקר שנערך ב-2013, משתתפים להט"בים דיווחו על רמות גבוהות משמעותיות יותר של חשיפה לתוכן הקשור לטבק בהשוואה למשתתפים שאינם להט"בים.
ב-2010, מתוך דגימה של מספר מצעדי גאווה בעלי חסות מסחרית, 61% מהם היו בחסות תעשיית האלכוהול.
במחקר שמדד את תגובת הקהילה הגאה לשיווק ממוקד, החוקרים ציינו כי המשתתפים, במיוחד אלו שאינם אנשים בעלי צבע, פירשו זאת כייצוג רב ערך.
הקהילה הגאה סבלה היסטורית מרמות גבוהות יותר של שימוש בסמים בהשוואה לאנשים שאינם להט"בים.
נכון ל-2013, בני נוער להט"בים נאבקים ברמות גבוהות יותר של צריכת אלכוהול בהשוואה לעמיתיהם שאינם להט"בים, דפוס שנראה בעבר בנתונים של 1998, 2003 ו-2008. במחקר שנערך ב-2016, 49.5% מהנשאלים הלהט"בים דיווחו שהם מעשנים סיגריות, בעוד ש-70.2% הכירו בסכנות הבריאותיות של העישון.
בסקר הלאומי הטבק למבוגרים 2009–2010, המעשנים ההומוסקסואליים והביסקסואלים היו פחות מודעים לקווי הסיוע שמסייעים להפסיק עישון, מאשר המעשנים הסטרייטים.
מספר קמפיינים שיווקיים, שהתמקדו בהורדת רמות של שימוש בסמים בקהילה הגאה, פורסמו ונוסו.
Break Up, קמפיין אנטי-עישון שמתמקד בקהילה הגאה, התקבל בתוצאות מעורבות; בעוד שמחקר בעקבות הטמעתו עולה כי השימוש בקו העזרה גדל, ניסיונות הפסקת השימוש בסמים לא גדל.
ב-2016, ה-FDA מימן את הקמפיין This Free Life, כדי לסייע במניעת והפחתת עישון בקרב צעירים להט"בים.
"פינקוושינג" הוא הלחם של שתי המילים "ורוד" (pink) ו-"טיוח" (whitewashing), אשר בהקשר של זכויות להט"ב, משמש לתיאור מגוון של אסטרטגיות שיווקיות ופוליטיות שמטרתן לקדם מוצרים, מדינות, אנשים או ישויות באמצעות הצגתם כגיי פרנדלי, על מנת להיתפש כמתקדמים, מודרניים וסובלנים.
את הביטוי טבעו במקור תומכי המאבק בסרטן השד כאמצעי לזהות חברות שטענו כי הן תומכות בחולי סרטן השד, בעוד שלמעשה הן מרוויחות ממחלתן.
שיווק גרילה (שנקרא גם "פרסום גרילה" או "קמפיין גרילה") היא טקטיקה שיווקית בה חברה (לרוב מסחרית) משתמשת בפעולות ייחודיות, מפתיעות ושאינן שגרתיות על מנת לקדם מוצר או שירות.
היא נחשבת לאחת הטכניקות העקיפות בעולם השיווק הוויראלי.
השוני בה משאר שיטות השיווק המסורתיות נובע מכך שבטכניקה שיווקית זו מסתמכת החברה לרוב על אינטראקציה אישית, אופי הפרסום הוא בעל תקציב קטן יותר משיווק מסורתי, מתמקד בקבוצות קטנות וממוקדות של אנשי שיווק אשר אחראים להפיץ את המוצר או השירות במיקום מסוים ולא באמצעות מסעות פרסום תקשורתיים נרחבים.
חברות המשתמשות בשיווק גרילה מסתמכות על קידום המכירות הפנימיות שלהן כדי להפיץ באמצעות שיווק ויראלי, או מפה לאוזן וכך להחיל את השמועה, ליצור הד ברשת שהמטרה לבסוף היא להגיע לקהל רחב יותר בחינם.
חיבור לרגשות הצרכן הוא המפתח לשיווק גרילה מוצלח.
השימוש בטקטיקה זו אינו מיועד לכל סוגי הסחורות והשירותים, משתמשים בו בייחוד למוצרים "נועזים" יותר.
וממקדים צרכנים צעירים בעלי סיכוי גבוה יותר להגיב בחיוב.
שיווק גרילה מתרחש במקומות ציבוריים המציעים קהל גדול ככל האפשר, כגון רחובות, קונצרטים, פארקים ציבוריים, אירועי ספורט, פסטיבלים, חופים, מרכזי קניות ורלוונטי במיוחד כיום לרשת האינטרנט.
מרכיב מרכזי בשיווק גרילה הוא בחירת הזמן והמקום המתאימים לניהול מסע פרסום כדי להימנע מבעיות משפטיות אפשריות.
שיווק גרילה יכול להיות מקורה, בחוץ, בסמוך לאירועים או חוויתי, אשר נועד לגרום לציבור לתקשר עם מותג.
בשיווק גרילה יוצרים ומשתמשים בשיטות חדשניות, שאינן שגרתיות ולעיתים נחשבות לאגרסיביות במטרה להגביר את המכירות או למשוך עניין במותג או בעסק.
שיטות אלה הן לרוב בעלות נמוכה ולעיתים אפסית וכוללות שימוש נרחב באינטראקציות אישיות יותר באמצעות הודעות ופרסומים ויראליים ברשתות חברתיות.דוגמה:
משווק אנונימי יוצר 3 משתמשים ברשת חברתית, הראשון: משתמש א' - מעלה פרסום ובו הוא מבקש המלצה על מוצר מסוים המבצע פעולה מסוימת.
אותו המשווק יוצר משתמש ב' באותה רשת חברתית.
הוא עונה למשתמש א' ונותן לו המלצה על מוצר המבצע את אותה פעולה, משתמש ג' - חווה דעתו החיובית גם כן וכך מתחיל דיון בעל אופי ויראלי אשר מטרתו היא פרסום המוצר אותו מקדם המשווק.
שיווק גרילה הוא תוצר של המעבר למדיה אלקטרונית משיווק דפוס, רדיו וטלוויזיה מסורתי.
הביטוי נטבע על ידי ג'יי קונרד לוינסון בספרו מ-1984 "שיווק גרילה".
מטרתו היא ליצור "באז" (הד) על מוצר או מותג באופן שיגביר את הסבירות שצרכן ירכוש את המוצר או השירות, או שישוחח על כך עם קונים פוטנציאליים אחרים.
שיווק גרילה עשוי להיות יעיל עבור עסקים קטנים, אם הם מעלים בידם ליצור הד שיווקי משמעותי.
שיווק מזון הוא חלק מתהליך שרשרת האספקה של תעשיית המזון, המיועד לכוון את מוצרי הצריכה אל הצרכנים באמצעות שרשרת פעילויות שיווק.
הגדרה מרחיבה של שיווק מזון רואה זאת כשרשרת של פעילויות המתבצעות בתוך תעשיית המזון בין ארגון מזון לצרכן.
יש לזה פוטנציאל להיות תהליך מסובך, שכן ישנן פעילויות רבות הנדרשות לפני מכירת מוצר המזון, הכוללות עיבוד מזון, סיטונאות, קמעונאות, שירות מזון ותחבורה.
בשל תהליכים רבים אלה, ארגונים רבים צריכים להיות מעורבים במכירת מוצר מזון אחד.
לדוגמה, כחמישים ושישה ארגונים מעורבים בהכנת פחית אחת של מרק אטריות ועוף.
הארגונים כוללים לא רק את המעבדים שמייצרים את המרכיבים למוצר, אלא גם מערבים את החברות שמייצרות את הפחיות, מדפיסות את התוויות ומובילות את המוצר.
לכן, בקנה מידה עולמי, תעשיית המזון היא אחד העסקים הישירים והעקיפים הגדולים ביותר.
הגדרה אחרת מצמצמת את שיווק המזון לפעולת התקשורת לצרכן באמצעות מגוון טכניקות שיווק על מנת להוסיף ערך למוצר מזון ולשכנע את הצרכן לרכוש אותו.
תקשורת זו כוללת את כל הפעילויות המתרחשות בין השלמת המוצר ועד לתהליך הרכישה על ידי הצרכנים.
קיימים הבדלים בין מערכות השיווק בעולם, לאור רמת פיתוחן של המדינות השונות, מבחינה כלכלית וטכנולוגית.
ההבנה של מדינות מסוימות היא שטכניקות שיווק מזון מחייבות גם להביא בחשבון את הסביבה החברתית-כלכלית, התרבותית, המשפטית-פוליטית והטכנולוגית של אותה מדינה.
בארצות הברית ישנם שלושה שלבים היסטוריים של שיווק מזון: שלב הפיצול (לפני 1870–1880), שלב האיחוד (1880–1950) ושלב הפילוח (1950 ואילך).
בשלב הפיצול, ארצות הברית חולקה לאזורים גאוגרפיים נפרדים, כיוון שהובלת מזון הייתה יקרה, והותירה את רוב הייצור, ההפצה והמכירה מקומית.
בשלב האיחוד התאפשרה ההפצה על ידי מסילות ברזל, תיאום כוחות המכירות התאפשר באמצעות בטלגרפיה, הטלפון ועקביות המוצר התאפשרה על ידי התקדמות הייצור.
מערכת ההפצה החדשה הזו הובלה על ידי מעבדי בשר כמו Armour ו-Swift בערים במערב התיכון ועל ידי חברות כמו היינץ וקוקה-קולה, שמכרו את המותגים שלהן בארץ.
פרסום במדיה המודפסת ושיווק ישיר באמצעות הדגמות בחנויות ובמקומות ציבוריים היו בין כלי השיווק העיקריים.
שלב הפילוח (1950 עד היום)
בשלב הפילוח (1950 ואילך) הפרסום ברדיו, בטלוויזיה ובאינטרנט אפשרו למגוון רחב יותר של מוצרים מתחרים להתמקד ביתרונות ובדימויים שונים ובכך לפנות לשווקים דמוגרפיים ופסיכוגרפיים שונים.
ההפצה במשלוחים באמצעות מערכת הכבישים הארצית החדשה חיזקה את המותגים הלאומיים.
ארבעת המרכיבים של שיווק מזון נקראים לעיתים קרובות "ארבעת ה-Ps" של תמהיל השיווק מכיוון שהם מתייחסים למוצר, מחיר, פרסום ומקום.
אחת הסיבות שיצרני המזון מקבלים את האחוז הגדול ביותר מסכום המזון הקמעונאי היא שהם מספקים את השירות המבדיל ביותר, בעל הערך המוסף.
הכסף שהיצרנים משקיעים בפיתוח, תמחור, פרסום והצבת מוצריהם עוזרים לבדל מוצר מזון על בסיס איכות והכרה כאחד.
בסך הכל, תמהיל השיווק יכול להוסיף ערך למוצר של ארגון מזון.
בהחלטה איזה סוג של מוצרי מזון חדשים הצרכן הכי יעדיף, היצרן יכול לנסות לפתח מוצר מזון חדש או לנסות לשנות ולהרחיב מוצר מזון קיים.
למשל, משקה יוגורט מתוק בטעמים יהיה מוצר חדש, אבל חלב בטעם חדש (כגון תות ושוקולד) יהיה הרחבה של מוצר קיים.
ישנם שלושה שלבים לפיתוח ולהרחבה: הפקת רעיונות, בדיקת היתכנות ובדיקת רעיונות לערעור.
רק לאחר השלבים האלו מוצר המזון יגיע לשוק הלאומי.
מתוך מאה רעיונות למוצרי מזון חדשים שנחשבים, רק שישה מגיעים למדף בסופרמרקט.
תעשיית המזון עומדת בפני החלטות שיווקיות רבות.
ניתן להשקיע כסף בבניית מותג (באמצעות פרסום וצורות קידום אחרות) כדי להגדיל את הכמות הנדרשת או את המחיר שהצרכנים מוכנים לשלם עבור מוצר.
קוקה-קולה, למשל, מוציאה הרבה מאוד כסף הן על שכלול הנוסחה שלה והן על קידום המותג שלהם.
זה מאפשר לקולה לגבות יותר עבור המוצר שלה מאשר יצרניות של מותגים קטנים יותר.
ייתכן שיצרנים יוכלו למנף את שמות המותג הקיימים שלהם על ידי פיתוח מוצרים חדשים.
לדוגמה, היינץ התחילה את דרכה כמותג לחמוצים אך הסתעפה לקטשופ.
חלק מהרחבות המותג עשויות להיות כרוכות בסיכון של נזק למותג המקורי אם המוצר לא מספיק טוב.
קוקה-קולה סירבה להחיל את השם קולה על משקה דיאטטי, כאשר לממתיקים מלאכותיים היה טעם פחות אטרקטיבי משמעותית.
היא יצרה את טאב קולה, אבל רק כשהאספרטיים אושר לשימוש במשקאות קלים, קוקה קולה יצאה עם דיאט קולה.
יצרנים שהשקיעו הרבה מאוד כסף במותגים אולי פיתחו רמה מסוימת של נאמנות למותג הצרכן – כלומר נטייה של צרכנים להמשיך לקנות מותג מועדף גם כאשר מבצעים הצעה אטרקטיבית מצד המתחרים.
כדי שנאמנות תהיה נוכחת, לא מספיק רק לראות שהצרכן קונה את אותו מותג באופן עקבי.
הצרכן, כדי להיות נאמן למותג, חייב להיות מסוגל להתנגד באופן פעיל למאמצי קידום המכירות של מתחרים.
צרכן נאמן למותג מסוים ימשיך לקנות את המותג המועדף גם אם מוצר מתחרה ישתפר או יציע קידום מחיר או פרימיום או יקבל שטח תצוגה מועדף.
לחלק מהצרכנים יש נאמנות לכמה מותגים.
כאן, צרכן עובר בין כמה מותגים מועדפים.
הצרכן יכול להחליף לגוון או לקנות את אחד מהמותגים המועדפים במבצע.
צרכן זה, לעומת זאת, לא היה עובר למותגים אחרים במבצע.
נאמנות למותג היא עניין של מידה.
חלק מהצרכנים לא יחליפו להנחה קטנה, אלא יחכו להנחה גדולה או יקנו מדי פעם מותג אחר מטעמי נוחות או מגוון.
התוצר של תמהיל השיווק מתייחס לסחורות או לשירותים שהחברה תציע לצרכן.
חברה יכולה להשיג זאת על ידי יצירת מוצר מזון חדש, או על ידי שינוי או שיפור מוצר מזון קיים.
לדוגמה, משקה יוגורט שקדים אורגני ייחשב למוצר חדש, ואילו משקה חלב בטעם שוקולד יהיה הרחבה של מוצר קיים.
שלושת השלבים לפיתוח והרחבה של מוצר מזון כוללים הפקת רעיונות, ניתוח הרעיונות להיתכנות ובדיקת רעיונות לביקוש.
לאחר ששלבים אלה הושלמו בהצלחה, ניתן לייצר את מוצר המזון לשוק המזון.
בתמחור רווחי של המזון, על היצרן לזכור שהקמעונאי מוסיף כ-50 אחוז למחיר של מוצר סיטונאי.
לדוגמה, מזון קפוא שנמכר בחנות קמעונאית תמורת 4.50₪ מייצר הכנסה של 3.00₪ ליצרן.
הכסף הזה צריך לשלם עבור עלות הייצור, האריזה, המשלוח, האחסון והמכירה של המוצר.
המחיר כולל את סכום הכסף ששולם על ידי הצרכן על מנת לרכוש את מוצר המזון.
בעת תמחור מוצרי המזון, על היצרן לזכור כי הקמעונאי יוסיף אחוז מסוים למחיר המוצר הסיטונאי.
סכום זה באחוזים שונה בכל העולם.
האחוז משמש לתשלום עבור עלות הייצור, האריזה, המשלוח, האחסון והמכירה של מוצר המזון.
לדוגמה, רכישת מוצר מזון במרכול הנמכר ב-3.50₪ מייצרת ליצרן הכנסה של 2.20₪.
פרסום מזון לצרכנים נעשה מחוץ לחנות, בחנות ובאריזה.
פרסומות בטלוויזיה ובמגזינים הן ניסיונות לשכנע צרכנים לחשוב בחיוב על מוצר, כדי שילכו לחנות כדי לרכוש את המוצר.
בשנות ה-50, היזמית פרידה רפופורט קפלן חוללה מהפכה בתעשיית התוצרת הטרייה על ידי הצגת אריזה וסימון של פירות וירקות טריים.
מקום מתייחס למאמצי ההפצה והאחסנה הדרושים להעברת מזון מהיצרן למקום שבו הצרכן יכול לקנות אותו.
זה יכול גם להתייחס למקום שבו המוצר ממוקם בחנות קמעונאית (פרסום סמוי; למשל, קצה מעבר; המדף העליון, התחתון או האמצעי; בוויטרינה מיוחדת וכו'.)
מערכת שיווק המזון בארצות הברית היא מערכת גמישה להפליא.
מיקוד צרכנים עוזר למשווקים לצפות את הדרישות של הצרכנים, ומיקוד הייצור עוזר להם להגיב לשינויים בשוק.
התוצאה היא מערכת העונה ומשפיעה על הדרישות המשתנות ללא הרף של הצרכנים.
מקום מתייחס לפעילויות שארגונים מבצעים על מנת להנגיש את מוצר המזון שלו לצרכניו.
זה כולל את ההפצה הדרושה להעברת מוצר מזון מהיצרן למקום בו הצרכן יכול לרכוש אותו.
מיקום המוצר בחנות הוא גם הגדרה של מקום בתמהיל השיווק.
בשנים האחרונות, שיווק מזון ספג ביקורת מצד אנשי מקצוע כגורם מרכזי בתרומה להשמנה בקרב בילדים.
נסטלה אמרה כי שיווק מזון מכוון בכוונה לילדים אשר מושפעים בקלות בגיל כה צעיר לאכול משקאות עתירי סוכר ומזון עם תועלת תזונתית מועטה.
העובדה שתחומי שיווק מזון קשורים להשמנה מדאיגה, כמו גם כמה קל לשווק לילדים ולהשפיע על בחירת המזון שלהם.
הטלוויזיה והמדיה המודפסת עדיין עומדים כערוצי התקשורת המסורתיים לשיווק מזון, אך גם גישות פופולריות אחרות נפוצות יותר בימינו.
אלה כוללים את האינטרנט, צעצועים, אריזות, משחקי וידאו, סרטי שוברי קופות, רישוי דמויות של צעצועי ילדים ופרסום של ידוענים.
השימוש באסטרטגיות שיווק מזון אלה גדל, ונאמר שהם אחראים חלקית לשיעורי הנפיחות של השמנת ילדים.
מיקום מוצר בסרטי ילדים ובתוכניות טלוויזיה נותן למשווקי מזון כוח רב יותר לגרום לילדים להכיר את המותג שלהם וליצור אינטראקציה ישירה עם פלח שוק זה.
הכוח שיש למותגים באמצעות שיווק מזון בטלוויזיה הוא משמעותי מכיוון שקהל הטלוויזיה באופן אוטומטי מתפתה יותר בפרסומת כשהיא מתנגנת מולם, ויוצרים קשר חזק יותר למותגים.
האשמות באות לידי ביטוי כאשר הרוויה הזו מתרחשת מכיוון שילדים אינם מצוידים בידע הולם לבצע בחירות תזונתיות חכמות, ולכן שיווק מזון מואשם לפעמים באורח החיים הלא בריא של ילדים.
משווקי מזון מנצלים את העובדה שרוב הילדים מטרידים את הוריהם עבור מוצר שהם ראו בטלוויזיה עד שהם מקבלים אותו, מה שמעניק לילדים כוח מיקוח גבוה.
נטען כי משווקים גם מציגים מאכלים מסוימים לילדים כבלעדיים רק להם, מה שמרמז שילדים יודעים טוב יותר על התזונה שלהם מאשר הוריהם.
זה בתורו ראה מגמות של ילדים שמתעלמים מעצת ההורים ולוקחים על עצמם לבחור מה הם אוכלים.
שיווק ערכי הוא שיווק המשלב פעילות משותפת של עסק מסחרי ומוסד ללא כוונות רווח (מלכ"ר), לשם השגת מטרה משותפת.
לרוב מדובר בשיתוף פעולה בין חברה עסקית למלכ"ר במטרה לקדם שירות או מוצר אותו משווקת החברה יחד עם גיוס תרומות למלכ"ר.
המונח משמש גם כדי לתאר מאמצי שיווק מסוגים שונים עבור מטרות חברתיות או נדבניות.
הפעילות השיווקית המשותפת נעשית למטרות המסורתיות של השיווק כמו למשל הגדלת הרווחים, וגם למטרות כמו השפעה על התנהגויות חברתיות בהתאם לאחריות תאגידית למשל, על ידי הכללת מסרים אקטיביסטיים בפרסום.
ביטוי דומה, שיווק הקשור למטרות ערכיות מתייחס בדרך כלל לשיווק מטרה הכולל שיתופי פעולה בין עסקים מסחריים לארגונים ללא כוונות רווח למטרת תועלות הדדיות.
דוגמה נפוצה לשיתופי פעולה כאלו היא במעמד התשלום בקופה של עסקים מסוימים, כאשר הלקוחות נשאלים האם ירצו לתרום על מנת לתמוך במטרות שונות באמצעות תרומה כספית.
שיווק ערכי הוא שונה מתרומה תאגידית שכן הנדבנות (פילנתרופיה) לרוב כרוכה בתרומה ספציפית הניתנת לניכוי מס, בעוד ששיווק ערכי לא בהכרח מבוסס על תרומה.
ייתכן ומקור הביטוי "שיווק ערכי" הוא במהלך השיווקי שביצעה חברת אמריקן אקספרס בשנת 1981. החברה החלה בפיילוט לקמפיין ששנתיים לאחר מכן הפך לקמפיין תרומות כספים לארגונים שונים ללא מטרות רווח במסגרת פסטיבל האמנויות בסן פרנסיסקו.
בכל פעם שמישהו השתמש בכרטיס אמריקן אקספרס באזור הפסטיבל בוצעה תרומה של שני סנט מהעסקה, ובכל פעם שהוגשה בקשה לכרטיס אשראי חדש של החברה בוצעה תרומה גדולה יותר.
למרות משכו הקצר יחסית של המהלך השיווקי הזה, גויסו 108,000 דולר שהועברו לאותם ארגונים שתרמו להם והיוו תרומה משמעותית.
אך עוד לפני כן היו בארצות הברית קמפיינים משולבים למטרות שיווק ערכי שלא נקראו כך.
לדוגמה ב-14 בדצמבר 1973 עבר בקונגרס של ארצות הברית חוק המינים בסכנת הכחדה.
בתגובה לכך רשת החנויות סבן אילבן החלה למכור את משקאות ה-Slurpee שלה (משקה מעין ברד) בכוסות ממותגות ועליהן מינים בסכנת הכחדה.
הרשת תרמה סנט אחד ממכירת כל כוס משקה לפדרציה הלאומית לחיות הבר.
סך כל התרומות ממכירת המשקאות בכוסות שמותגו הסתכמו ב-250,000 דולר, בהם השתמשה לאחר מכן הפדרציה הלאומית לחיות הבר לרכישת קרקע לטובת הקמת בתי גידול לעיט קירח.
ב-19 בדצמבר 1974 הועברה הקרקע שנרכשה לבעלות ממשלתית, וניתן לה השם "המקלט הלאומי לחיות הבר הלאומי של קארל א.
ב-1976 בוצע בארצות הברית קמפיין שיווק ערכי באמצעות שותפות בין תאגיד מריוט (Marriott) והארגון ללא מטרות רווח "מצעד הפרוטות" (March of Dimes).
המטרה של מריוט הייתה לייצר סיקור תקשורתי ויחסי ציבור בעלות נמוכה לקראת פתיחת פארק שעשועים לכל המשפחה בסנטה קלרה והמטרה של מצעד הפרוטות הייתה להגדיל את גיוס התרומות תוך כדי הנעה לגיוס כספים עד לתאריך שנקבע מראש.
הקמפיין עלה במקביל ב-67 ערים ברחבי מערב ארצות הברית.
קמפיין שיווק ערכי זה הצליח בצורה חסרת תקדים בכך שהביא לגיוס של 2.4 מיליון דולר תוך מתן פרסום חינמי של מאות אלפי דולרים והבאת 2.2 מיליון מבקרים לפארק השעשועים של מריוט בשנה הראשונה לפעולתו, מספר חסר תקדים אף הוא.בשנת 1982, הדיפלומטית ננסי ברינקר, מייסדת קרן Susan G.
Komen for the Cure הייתה חלוצה בתחום השיווק הערכי, בכך שאפשרה למיליוני אנשים להשתתף במאבק בסרטן השד באמצעות עסקים השותפים למחויבות של הארגון למלחמה במחלה.
בישראל, חברת סופר-פארם שיתפה פעולה עם המרכז לבריאות הנפש גהה, בקמפיין שעסק בהסתרה ובסטיגמה שיש לסביבה על הפרעות נפשיות.
במסגרת הקמפיין לקוחות יכלו לרכוש "סטיגמטין", מגנטים עם מסרים מודפסים שונים, וחלק מההכנסות הועברו על ידי חברת סופר-פארם כתרומה לעמותת הידידים של המרכז לבריאות הנפש.
קייט-פרייד הוא מותג ישראלי הממוקם בתל אביב-יפו, שהוקם במטרה לייצר תיקים על ידי מחזור מצנחים ומפרשים מהספורט הימי ומעניק פרנסה שיקומית לנשים וגברים היוצאים ממעגל הסחר והזנות.
על כל מצנח שנתרם מקהילת הימאים החברה נותנת תיק במתנה.
עמותת משאלת לב שיתפה פעולה עם חנויות שונות ברשת פוקס בהן ניתן היה לרכוש תכשיטים שונים עם לוגו העמותה.
ההכנסות הועברו לפעילות העמותה, ובנוסף שיתפו פעולה עם ענידת התכשיטים נועה קירל, יובל שמלא, דביר בנדק, ליאור כלפון ועוד.
עמותת עיגול לטובה מאפשרת ללקוחות לעגל כלפי מעלה כל עסקה בכרטיס אשראי או לעגל כלפי מטה את השכר נטו בתלוש המשכורת החודשי ואת ההפרש לתרום לעמותה או למטרה לפי בחירה, כאשר הכסף הנתרם מועבר לעמותות הנבחרות.
בשנים האחרונות המונח שיווק ערכי מתאר מגוון רחב של יוזמות שיווק המבוססות על מאמצי שיתוף פעולה של מטרות עסקיות ופילנתרופיות.
על פי דו"ח משנת 2007 שפורסם על ידי ארגון onPhilanthropy כמות השימושים בחסויות המסחריות בתחום השיווק הערכי נמצאת בעלייה דרמטית בעסקים בארצות הברית.
על פי מחקר שנערך בשנת 2006 כ-89% מהאמריקאים בגילאי 13–25 יעדיפו מוצר של מותג שמקושר עם עשייה ערכית על פני מותג אחר (בהנחה שהמוצר עצמו דומה במאפיינים ובמחיר).
מתוצאות אותו המחקר עולה גם שאחוז ניכר מהנשאלים יעדיפו לעבוד בחברה שנחשבת חברה עם אחריות חברתית.
מחקרים קודמים גם הם מצביעים על מגמת עלייה במספר האמריקאים שמשייכים את הרגלי הקנייה האישיים שלהם עם שיווק ערכי, כמו גם הציפייה שחברות מסחריות יפגינו "אחריות אזרחית טובה".
מחקרים אלו גם מראים עלייה ניכרת במדדים אלו ביחס לתקופה שלפני פיגועי 11 בספטמבר.
מחקרים אחרים מראים ששיווק הקשור למטרות ערכיות וחברתיות יכול לסייע בהגדלת הרווחים של החברה.
למשל בקמפיין השיווק הערכי של אמריקן אקספרס (אליו מיוחס השימוש הראשוני במונח), החברה נהנתה מעלייה של 17% במשתמשים חדשים ועלייה של 28% בשימוש בכרטיסי האשראי.
אחריות תאגידית שמקורה ביוזמות התנדבותיות של חברות מביאה ליותר הזדמנויות רווח מאשר אחריות תאגידית שנקבעת על ידי הממשלה.
היתרונות האפשריים של שיווק ערכי לארגונים ללא מטרות רווח כוללים יכולת לקדם את מטרות הארגון באמצעות משאבים כלכליים גדולים יותר של העסק, וכן יכולת להגיע לתורמים אפשריים דרך בסיס הלקוחות של החברה.
היתרונות האפשריים של שיווק ערכי לעסקים מסחריים כוללים יחסי ציבור חיוביים, שיפור בניהול קשרי לקוחות, הזדמנויות שיווקיות נוספות והגדלת הרווחים.
יתרונות אלו מתרחשים מכיוון שמודל שיווקי זה נותן לצרכן תחושת ערך של תרומה לחברה תוך כדי עשיית מעשים פשוטים כמו למשל רכישת נעליים.
יש כמה חסרונות הקשורים לשיווק ערכי.
נושא האמון התגלה כמשמעותי בפוטנציאל ההשפעה של שיווק ערכי.
כ-78% מהצרכנים דיווחו כי שיתוף פעולה של ארגון ללא מטרות רווח וחברה מסחרית שהם סומכים עליה, גורמים להבלטת המטרה העומדת במרכז הקמפיין.
אם צרכן לא סומך על העסק שעומד מאחורי הקמפיין ניתן לראות בכך מאמץ לא כנה להעלאת נאמנות צרכנים.
מסיבה זו, חשוב שהקמפיין השיווקי שתומך במטרה חברתית זו או אחרת יהיה אותנטי לתדמית המותג של והמוצרים שבמרכז הקמפיין השיווקי.
בעיה פוטנציאלית נוספת בשיווק ערכי היא עלייה אפשרית במחיר המוצרים הקשורים למטרה.
מתוצאות מחקרים עולה כי רק 19% מהצרכנים השיבו שהם יהיו מוכנים לספוג את העלייה במחיר ולהשקיע יותר מכספים כדי לרכוש את המותג רק כי הוא תומך במטרה חברתית מסוימת.
בנוסף, צרכנים הביעו חוסר ביטחון בסכום המדויק הנתרם כתוצאה משיתוף הפעולה.
בשנים האחרונות שיווק ערכי מתנהל יותר ויותר בערוצים מקוונים.
זה נובע בין היתר מהגידול באחוז משקי הבית עם חיבור לאינטרנט.
בדומה לסוגים אחרים של קמפיינים שיווקיים, חברות יכולות למנף ערוצי שיווק מקוונים יחד עם ערוצים לא מקוונים אחרים כגון פרינט ותקשורת המונים (המכונה גם תקשורת שיווקית).
ההתפתחות של שיווק ערכי מקוון אפשרה לצרכנים, למשל כאלו שמנויים או חברי מועדון של חברה מסחרית כלשהי, לקחת תפקיד פעיל יותר בשיווק ערכי.
זו דמוקרטיזציה עסקית שבבסיסה הצרכנים, ולא החברות, מחליטים באילו גורמים לתמוך על ידי תרומה.
דוגמה לכך תהיה חברה המאפשרת לחברי מועדון שלה להמיר תגמולים שהם לא פדו (למשל נקודות בכרטיס אשראי או מיילים צבורים בתוכנית הטבות של חברות תעופה) לתרומה כספית לארגון מסוים לפי בחירת הלקוח, במקום שהחברה עצמה תבחר למי לתרום.
במקרה זה נדרשת פלטפורמה מקוונת כדי לבצע את החיבור בין הלקוחות למבחר גדול מספיק של ארגונים ללא מטרות רווח.
בשנים האחרונות נעשה שימוש במכירות פומביות מקוונות באמצעות פלטפורמות שונות של מכירות פומביות מקוונות.
חברות יצרו תוכניות שונות כדי לעזור למוכרים ולתאגידים לתרום אחוז מסוים מהמכירות שלהם לארגונים ללא מטרות רווח באמצעות מכירות פומביות.
עסקים וארגונים ללא מטרות רווח יכולים גם להשתמש בתוכניות אלו לשיווק ערכי ולתוכניות גיוס כספים ללא מטרות רווח.
שיווק ערכי יכול לבוא לידי ביטוי באופנים שונים:
קמפיינים עסקיים: תרומה תאגידית המופעלת על ידי פעולה צרכנית (למשל שיתוף הודעה במדיה חברתית, ביצוע רכישה וכו'), וגם קמפיינים ללא עסקה ספציפית: תרומה ארגונית למטרה שאינה מותנית בפעולה מפורשת של הצרכן.
קמפיין בנקודת מכירה: תרומה שמתקבלת על ידי הצרכנים בנקודת המכירה (למשל, צרכנים מתבקשים לעגל את הרכישה שלהם או לתרום סכום כסף מסוים במעמד התשלום בקופה בחנות פיזית או חנות מקוונת.
קמפיין ממוקד מסר: משאבים עסקיים משמשים לשיתוף מסר שיווקי ערכי.
לדוגמה, קמפיינים שמעודדים שינוי התנהגות (הימנעות משליחת מסרונים בעת נהיגה), מעוררים מודעות למטרה חשובה (למשל לדבר עם הורים קשישים בטלפון), או מעודדים פעולה צרכנית (למשל חתימה על עצומה להצלת חיות מהשבי).
חלק מהרכישה: עסקים תורמים חלק מהמכירות שלהם לעמותה או למטרה חברתית מסוימת.קנה אחד תן אחד: עסקים יתרמו מוצר בעל ערך דומה למוצר ייעודי בהתבסס על כל מכירה של המוצר.
התנדבות: במקום לבקש תרומה, עסקים יבקשו מלקוחות שלהם לתרום מזמנם כדי לבצע פעולות התנדבותיות למען מטרה מסוימת.
מעורבות דיגיטלית: עסקים יוצרים "חוויה דיגיטלית" באמצעות מעצבי ומתכנתי מדיה חברתית ותוכנה כדי להפיץ מודעות ולגייס כספים למען מטרה מסוימת או ארגון חברתי מסוים.
שיוולוץ' הוא שמו של הר געש פעיל בקַמְצַ'טְקַה שברוסיה.
הוא הר הגעש הפעיל הצפוני ביותר בקמצ'טקה, ואחד הפעילים ביותר על פני כדור הארץ.
האפר הגעשי הנפלט ממנו משבש לעיתים את התנועה האווירית בין יבשות אסיה וצפון אמריקה.
שיוולוץ' שייך לקבוצת הרי געש הממוקמת במרכז קמצ'טקה.
היישוב הקרוב ביותר להר הגעש הוא קליוצ'י, הממוקם במרחק של כ-50 ק"מ מההר.
היישוב קטן ומרוחק מספיק כדי להתפנות במהירות במקרה של התפרצות גדולה.
ההר שוכן על לוח אוחוצק, הפינה הצפון-מערבית של טבעת האש, וכשאר חלקיה הוא מתבטא ובגעשיות פעילה.
חלק זה של הלוח מורכב משתי חגורות געשיות, אשר אחת מהן היא הקשת הגעשית של קמצ'טקה, קשת שנובעת מהפחתת הלוח הפסיפי לאורך שקע קוריל-קמצ'טקה.
ההר הוא אחד מהרי הגעש הגדולים והפעילים ביותר בקמצ'טקה.
זהו הר געש סטרטו המורכב משכבות מתחלפות של אפר מוצק, לבה מוקשה וסלעים געשיים.
שיוולוץ' החל להיווצר לפני כ-60,000–70,000 שנים, במהלך הפּלֶיסטוֹקֵן, והיו לו לפחות 60 התפרצויות גדולות במהלך ההולוקן.
במהלך עידן זה, התקופה האינטנסיבית ביותר של געשיות – כולל התפרצויות גדולות ומתונות תכופות – התרחשה בסביבות 6500–6400 לפנה"ס, 2250–2000 לפנה"ס ו-50–650 לספירה, במקביל לשיא הפעילות בהרי געש האחרים בקמצ'טקה.
התקופה הפעילה הנוכחית החלה בסביבות 900 לפני הספירה.
מאז, ההתפרצויות הגדולות והמתונות מגיעות זו אחר זו במרווחים של 50 עד 400 שנה.
התפרצויות קטסטרופליות התרחשו בשנים 1854 ו-1957, כאשר חלק גדול מכיפת ההר קרס ויצר מפולת לבה הרסנית.
התקופה האחרונה של פעילות געשית החלה בהתפרצות ב-15 באוגוסט 1999, והיא נמשכת גם בשנת 2023. ב-27 בפברואר 2015 ההר ירה אפר לאטמוספירה, לגובה של כ-9,100 מטר, כך שחצה את ים ברינג והגיע אף לאלסקה.
ב-11 באפריל 2023, אירעה התפרצות חזקה, שנגרמה עקב רעידת אדמה שהייתה ב-3 באפריל.
כתוצאה מכך, הר הגעש שחרר ענן של גז ואפר געשי, שהגיע לגובה של 20 ק"מ והתפשט על פני שטח של 108,000 קמ"ר.
למחרת הגיעו התפרצויות נוספות, שבאחת מהן התפרצה הפעילות הגעשית והגיעה לגובה של 10 ק"מ.
לאחר מכן, פעילותו של הר הגעש החלה לשכוך.
לטענת הרשויות המקומיות, התפרצות זו, למעט אפר כבד, לא הביאה לפגיעה כלשהי ביישובים ובתשתיות התחבורה המקומיות.
ב- 17 באוגוסט 2024 ההר התפרץ שוב ופלומת האפר הגיע עד לגובה 8,500 מטר
שיזוף הוא מנגנון ההגנה של העור מפני עודף קרינה אולטרה סגולה.
כאשר קרני השמש האולטרה סגולות פוגעות בעור, העור מייצר בתגובה כדורי מלנין, שהם הפיגמנט החום המהווה את השיזוף.
עור כהה עמיד יותר בפני נזקי השמש, לעומת עור בהיר הסופג יותר מקרינתה.
בפעם הבאה שבה ייחשף העור, שכעת שזוף, לקרינה אולטרה סגולה, ייפגע העור פחות ובכך יתמזער נזק הקרינה.
בעלי עור כהה פחות ישתזפו במהירות, בעלי עור בהיר ייצרבו מקרני השמש וישתזפו מעט, ולבקנים (אלבינו), אנשים חסרי פיגמנט לחלוטין, לא ישתזפו לעולם.
החשיפה לשמש נחוצה לאדם, ובייחוד לילדים, לצורך בנייה של ויטמין D, אך אין צורך להשתזף שיזוף יתר לשם כך.
אצל אנשים בעלי עור בהיר ובריא, די בחשיפה לא מוגנת של 5–10 דקות ביום של פנים, זרועות ורגליים בקיץ בשעות הצהריים.
לעומת זאת, בחודשי החורף בזוויות נמוכות של השמש, אין אפשרות מעשית לקבל ויטמין D באופן טבעי על ידי חשיפה לשמש.
שיזוף מבוקר הוא המרגוע היחיד לחולי מחלת העור פסוריאזיס.
קופות החולים מכירות בכך, ומממנות חופשות שיזוף לחולים במחלה זו.
יחס לצבע העור עד לעת החדשה
טרום המהפכה התעשייתית נחשבה צחות צבע העור, בייחוד זה של האישה, למעלה חשובה בקרב תרבויות רבות.
השולמית משיר השירים, למשל, חשה צורך להתנצל על שיזפונה ולהטיל את האשמה על אחיה שמינוה לשמור על כרמם ולהשתזף תוך-כדי: .