tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הנס פאלאדה - לבד בברלין
תומאס מאן - דוקטור פאוסטוס
מרגרט וייז בראון - לילה טוב ירח
ארתור מילר - כולם היו בניי
טנסי ויליאמס - חשמלית ושמה תשוקה
אנה פרנק - יומנה של אנה פרנק (פורסם לאחר מותה)
פרימו לוי - הזהו אדם?
משה שמיר - הוא הלך בשדות
3 בפברואר - פול אוסטר, סופר יהודי-אמריקאי (נפטר ב-2024)
22 במרץ - ג'יימס פטרסון, סופר אמריקאי
12 באפריל - טום קלנסי, סופר אמריקאי (נפטר ב-2013)
18 באפריל - קתי אקר, סופרת ומשוררת אמריקאית (נפטרה ב-1997)
5 ביוני - סר דייוויד הר, מחזאי, תסריטאי ובמאי תיאטרון וטלוויזיה אנגלי
19 ביוני - סר סלמאן רושדי, סופר בריטי-אמריקאי יליד הודו
22 ביוני - אוקטביה א.
באטלר, סופרת מדע בדיוני אפרו-אמריקאית (נפטרה ב-2006)
14 באוגוסט - דניאל סטיל, סופרת ותסריטאית יהודית-אמריקאית הכותבת בעיקר רומנים
21 בספטמבר - סטיבן קינג, סופר אמריקאי
24 באפריל - וילה קאתר, סופרת אמריקאית (נולדה ב-1873)
21 במאי - פלורה תומפסון, סופרת, משוררת וחוקרת טבע אנגלייה (נולדה ב-1876)
17 ביוני - מקסוול פרקינס, עורך ספרותי אמריקאי (נולד ב-1884)
5 באוגוסט - הרברט אסקווית', משורר וסופר אנגלי (נולד ב-1881)
26 בספטמבר – יו לופטינג, סופר בריטי ויוצר סדרת הספרים דוקטור דוליטל (נולד ב-1886)
20 בנובמבר – וולפגנג בורכרט, סופר ומחזאי גרמני (נולד ב-1921)
7 בדצמבר - טריסטאן ברנאר, מחזאי וסופר יהודי-צרפתי (נולד ב-1866)
15 בדצמבר - ארתור מאכן, סופר ומיסטיקן ולשי (נולד ב-1863)
פרס נובל לספרות: אנדרה ז'יד
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1946 ונוגעים לתחום הספרות.
כריסטופר אישרווד – סיפורי ברלין
ניקוס קאזאנצאקיס – זורבה היווני
טובה ינסון – כוכב השביט מגיע לעמק המומינים
אסטריד לינדגרן – אלוף הבלשים בלומקוויסט
ויקטור פראנקל – האדם מחפש משמעות
ז'אן-פול סארטר – האקזיסטנציאליזם הוא הומניזם
פרמהנסה יוגאננדה – אוטוביוגרפיה של יוגי
19 בינואר – ג'וליאן בארנס, סופר אנגלי
25 בפברואר – פרנץ קסוור קרץ, מחזאי, במאי ושחקן גרמני
26 ביולי – יואל מוקיר, היסטוריון כלכלי, יהודי אמריקאי-ישראלי
26 בספטמבר – אנדריאה דבורקין, סופרת ופעילה פמיניסטית רדיקלית יהודיה-אמריקאית (נפטרה ב-2005)
19 באוקטובר – פיליפ פולמן, סופר ילדים בריטי
20 באוקטובר – אלפרידה ילינק, סופרת אוסטרית זוכת פרס נובל
25 בנובמבר – מארק בראון, סופר ומאייר אמריקאי
6 ביוני – גרהרט האופטמן, סופר ומחזאי גרמני, זוכה פרס נובל לספרות לשנת 1912 (נולד ב-1862)
27 ביולי – גרטרוד שטיין, סופרת יהודייה-אמריקאית, שחיה רוב חייה בצרפת (נולדה ב-1874)
13 באוגוסט – הרברט ג'ורג' ולס, סופר אנגלי (נולד ב-1866)
10 בדצמבר – דיימון ראניון, סופר ועיתונאי אמריקאי (נולד ב-1880)
פרס נובל לספרות: הרמן הסה
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1951 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: "הכל אודות חוה"
הבמאי הטוב ביותר: ג'וזף ל.
השחקן הטוב ביותר: חוזה פרר ("סיראנו דה ברג'ראק")
השחקנית הטובה ביותר: ג'ודי הולידיי ("נולד אתמול")
8 בינואר – ג'ון מקטירנאן, במאי אמריקני
12 בינואר – קירסטי אלי, שחקנית אמריקנית
13 במרץ – צ'ארו, שחקנית וזמרת ספרדייה-אמריקנית
14 במרץ – סיסן האבלי, שחקנית אמריקנית
17 במרץ – קורט ראסל, שחקן אמריקני
13 ביוני – סטלאן סקושגורד, שחקן שוודי
8 ביולי – אנג'ליקה יוסטון, שחקנית אמריקנית
9 ביולי – כריס קופר, שחקן אמריקני
13 ביולי – דידי דון, שחקנית אמריקנית
21 ביולי – רובין ויליאמס, שחקן אמריקני
24 ביולי – לינדה קרטר, שחקנית אמריקנית
6 באוגוסט – קתרין היקס, שחקנית אמריקנית
5 בספטמבר – מייקל קיטון, שחקן אמריקני
25 בספטמבר – פדרו אלמודובר, במאי ספרדי
25 בספטמבר – מארק המיל, שחקן אמריקני
6 במרץ – אייבור נובלו, שחקן, זמר ומלחין בריטי
25 במרץ – אוסקר מישו, במאי ותסריטאי אפרו-אמריקני
4 באפריל – אל כריסטי, במאי ומפיק קנדי
6 ביוני – אוליב טל, שחקנית אמריקנית
9 ביוני – מאיו מתוט, שחקנית אמריקנית
פלהרטי, יוצר סרטים דוקומנטריים אמריקני
28 באוגוסט – רוברט ווקר, שחקן אמריקני
30 באוגוסט – קונסטנטין מרשקה, צלם אסטוני
7 בספטמבר – מריה מונטז, שחקנית דומניקנית
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1950 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: הכל אודות חוה בהפקת דריל זאנוק (פוקס המאה ה-20)
מנקייביץ' על הסרט "הכל אודות חוה"
השחקן הטוב ביותר: חוזה פרר בתפקיד סיראנו דה ברז'ראק (מתוך "")
השחקנית הטובה ביותר: ג'ודי הולידיי בתפקיד אמה 'בילי' דאן (מתוך "רק אתמול נולדה")
שחקן המשנה הטוב ביותר: ג'ורג' סנדרס בתפקיד אדיסון דה וויט (מתוך "הכל אודות חוה")
שחקנית המשנה הטובה ביותר: ג'וזפין האל בתפקיד וייט לואיז סימונס (מתוך "הארווי")
הסרט הטוב ביותר: שדרות סאנסט
הבמאי הטוב ביותר: בילי ויילדר - שדרות סאנסט
השחקן הטוב ביותר: חוזה פרר - סיראנו דה ברז'ראק
השחקנית הטובה ביותר: גלוריה סוונסון - שדרות סאנסט
הסרט השלישי בטרילוגיית המערבונים של ג'ון פורד ובו מככבים ג'ון ויין ומורין אוהרה.
מותחן של אלפרד היצ'קוק, בו מככבת מרלן דיטריך, המתרחש בבית ספר למשחק.
22 בפברואר – ג'ולי וולטרס, שחקנית
18 במרץ – בראד דוריף, שחקן
26 במרץ – מרטין שורט, שחקן
20 במרץ – ויליאם הרט, שחקן
30 במרץ – רובי קולטריין, שחקן
18 באפריל – קני אורטגה, במאי קולנוע (היורשים, היי סקול מיוזקל)
21 בספטמבר – ביל מארי, שחקן
31 באוקטובר – ג'ון קנדי, שחקן
28 בנובמבר – אד האריס, שחקן
8 בדצמבר – ריק בייקר, מאפר ("מלחמת הכוכבים", "כוכב הקופים")
2 בינואר – אמיל יאנינגס, שחקן
7 באפריל – וולטר יוסטון, שחקן (ואביו של הבמאי ג'ון יוסטון)
23 באוקטובר – אל ג'ולסון, שחקן
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1949.
מדידה של קרני רנטגן שמקורם בשמש על ידי הרברט פרידמן (Herbert Friedman) בעזרת מיכשור מדידה ששוגר מחוץ לאטמוספירה על גבי טיל V-2 כדי להתגבר על הבליעה של קרינה זו על ידי האטמוספירה, צעד משמעותי בהתפתחות מדעי החלל בעזרת אסטרונומיית רנטגן
26 בינואר – הפעלה ראשונה של טלסקופ בקוטר של כ-5 מ' במצפה הכוכבים פאלומר, טלסקופ הייל.
היה הטלסקופ הגדול בעולם עד לשנת 1974
14 ביוני – מקוק רזוס "אלברט השני" היה ליונק הראשון ששרד מסע לחלל באמצעות טיל V-2 ששוגר על ידי ארצות הברית.
ג'ון הלדיין מציע יחידת מידה המודדת שינויים אבולוציוניים במאגר גנים בשם דרווין
קונראד לורנץ מפרסם את הספר "טבעת המלך שלמה" על מחקר בהתנהגות בעלי חיים
שעון אטומי ראשון נבנה במכון התקנים הלאומי האמריקאי, בשלב זה פחות מדויק משעון קוורץ
קלוד שאנון מפרסם מאמר בו הובאו יסודות מתורת הדגימה העוסקת באותות מתמשכים
המצאת מוניטור הולטר על ידי הביופיזיקאי האמריקאי נורמן הולטר (Norman Holter)
פיתוח שיטה לתיארוך פחמן-14 על ידי הכימאי האמריקאי וילארד פרנק ליבי
גילוי מבנה תלת־ממדי של פניצילין על ידי דורותי קרופוט הודג'קין
6 במאי – הפעלת EDSAC, מחשב בריטי ראשון.
ג'ון רנץ' (John Wrench) מבצע חישוב של פאי עד לספרה 2037 באמצעות מחשב ENIAC.
דאטארייה רמאצ'אנדרה קפרקר מראה תכונה מיוחדת של קבוע קפרקר
הפיזיקאי הבריטי פרימן דייסון מראה כי הגישות השונות לאלקטרודינמיקה הקוונטית שקולות ומציג את סדרת דייסון
בדיקת אולטרה סאונד רפואית ראשונה בוצעה על ידי ג'ון ויילד (John J.
Wild) כדי להעריך את עובי דופן המעי בניסיון לאבחן גידול
שימוש במלחי ליתיום כתכשיר מייצב מצב רוח
פרס נובל לפיזיקה - הידקי יוקאווה, יפן, על ניבוי קיום מזונים על בסיס עבודתו התאורטית על כוחות גרעיניים
פרס נובל לכימיה - ויליאם פרנסיס גיאקו, על תרומותיו לתחום התרמודינמיקה הכימית
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - וולטר רודולף הס (Walter Rudolf Hess), שווייץ, על מיפוי תפקודי מרכז המוח; אנטוניו אגש מוניש על גילוי הטיפול בלובוטומיה
25 בינואר – פול נרס, ביולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 2001 על חלקו בגילוי משפחת חלבונים שיש להם תפקיד מרכזי בוויסות מחזור התא
30 בינואר – פיטר אגרה, רופא וביולוג מולקולרי אמריקאי, חתן בפרס נובל לכימיה ב-2003 על חלקו בגילוי אקוופורינים (Aquaporin), תעלות שמעבירות מולקולות מים דרך קרום התא
19 בפברואר – פרץ לביא, פסיכולוג ישראלי, חוקר הפיזיולוגיה והפתולוגיה של השינה
28 במרץ – מייקל יאנג, כרונוביולוג אמריקאי.
חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2017, על חלקו במחקר בתחום השעון הביולוגי
4 באפריל – שינג טונג יאו (Shing-Tung Yau), מתמטיקאי סיני זכה במדליית פילדס לשנת 1982
6 באפריל – הורסט שטורמר (Horst Ludwig Störmer), פיזיקאי אמריקאי יליד גרמניה, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1998 על חלקו בגילוי צורה חדשה של נוזל קוונטי עם אקסיטציות של מטען שבור
18 באפריל – צ'ארלס פפרמן (Charles Fefferman), מתמטיקאי אמריקאי זכה במדליית פילדס לשנת 1978
26 במאי – וורד קנינגהם, מהנדס תוכנה אמריקאי שהגה את רעיון הויקי
21 באוגוסט – דייוויד פוליצר, פיזיקאי יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2004 על חלקו במחקר בתחום מחקריו בתחום הכרומודינמיקה הקוונטית
1 בנובמבר – מייקל גריפין, פיזיקאי ומהנדס אמריקאי, מנהלה ה-11 של נאס"א עד 2009 ותת-מזכיר ההגנה לענייני מחקר והנדסה מ-2018
22 בפברואר – פליקס ד'ארל (Felix d'Herelle), מיקרוביולוג צרפתי קנדי, שותף לגילוי הבקטריופאג'ים, עסק במחקר על השימוש רפואי בהם, (נולד ב-1873)
30 במרץ – פרידריך ברגיוס, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1931 על חלקו בפתוח שיטות כימיות בלחץ גבוה, (נולד ב-1884)
27 במאי – אגידיוס אלינג (Ægidius Elling), מהנדס נורווגי, חוקר וממציא חלוץ בתחום טורבינת גז (נולד ב-1861)
8 באוקטובר – לאונור מיכאליס, ביוכימאי ופיזיקאי יהודי-גרמני-אמריקאי, שמו ידוע בעיקר בזכות חלקו בפיתוח מודל קינטיקת מיכאליס-מנטן לתיאור הקינטיקה של פעילות אנזימים (נולד ב-1875)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1950.
האיש מטולון, גופת כבול של אדם שחי במאה ה-4 לפנה"ס, נמצאה בביצת כבול בחצי האי יוטלנד שבדנמרק
יאן אורט משער קיום עננת אורט
הכימאי מלווין קלווין מסביר את תהליך הפוטוסינתזה, המסלול המטבולי בו הופכת אנרגיה אלקטרומגנטית (אור) לפחמימות מפחמן דו-חמצני, התהליך נקרא מעגל קלווין
וילי הניג פרסם עבודה חלוצית בתחום הקלדיסטיקה, שיטת מיון עולם הטבע
שימוש בווירוס מיקסומטוזיס כנשק ביולוגי להשמדת אוכלוסיית הארנבים במערב אוסטרליה שנחשבו באזור זה כמזיקים
רוזלין זוסמן יאלו וסולומון ברזון (Solomon Berson) מפתחים שיטה לזיהוי נוכחות מולקולות בתמיסה באמצעות שימוש בנוגדנים או באנטיגנים, שיטת האימונואסיי מהווה פריצת דרך במחקר הביוכימי והרפואי ובאבחון בעזרת בדיקות מעבדה רפואית
9 בפברואר – גילוי היסוד הרדיואקטיבי קליפורניום על ידי גלן סיבורג, סטנלי תומפסון (Stanley Gerald Thompson), אלברט גיורסו וקנט סטריט (Kenneth Street)
קלוד שאנון מפרסם מאמר בשם "תכנות מחשב על מנת לשחק שחמט" אשר הניח את היסודות לבניית תוכנת שחמט.
ריצ'רד המינג מפרסם מאמר בשם "קודים לגילוי שגיאות ותיקון שגיאות" שהיווה בסיס לקוד תיקון שגיאות וממנו נגזרו קוד המינג ומרחק המינג
אלן טיורינג מציע מבחן טיורינג כדרך לוודא האם למכונה יש בינה מלאכותית.
ג'ון פורבס נאש מציג את שיווי משקל נאש בעבודת הדוקטורט בתורת המשחקים
דילמת האסיר, בעיה פרדוקסלית בתורת המשחקים, פורסמה על ידי מריל פלאד (Merrill Flood) ומלווין דרשר (Melvin Dresher), משמשת כדוגמה קלאסית בתורת המשחקים
סטניסלב אולם וג'ון פון נוימן מציגים את האוטומט התאי הראשון
פרסום תאוריית מוליכות על של גינזבורג-לנדאו, ניסיון לתת הסבר תאורטי למצב בו לחומר יש התנגדות חשמלית אפסית ודיאמגנטיות מושלמת
בניית קוצב לב חיצוני ראשון על ידי מהנדס קנדי ג'ון הופס (John Hopps).
תיאור ראשון של תסמונת בארט
17 ביוני – ביצוע השתלת כליה ראשונה
11 בדצמבר – סינתזה של כלורפרומאזין, תרופה אנטי-פסיכוטית טיפוסית ראשונה
מדליית פילדס במתמטיקה - אטלה סלברג (נורווגיה), לורן שוורץ (צרפת)
פרס נובל לפיזיקה - ססיל פאוול, בריטניה, על פיתוח שיטת צילום למחקר תהליכים גרעיניים, ולתגליותיו הנוגעות למזונים שהתקבלו בשיטה זו
פרס נובל לכימיה - אוטו פאול הרמן דילס, קורט אלדר, על גילוי ופיתוח סינתזת דילס-אלדר, תגובה בין דיאן לאלקֶן ליצירת מערכת ציקלוהקסֶנית.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה -אדוארד קלווין קנדל (ארצות הברית), טדאוס רייכשטיין (שווייץ), פיליפ שוולטר הנץ' (ארצות הברית) - על מחקר הורמוני בלוטת יותרת הכליה ובפרט זיהוי הקורטיזון וחשיבותו בטיפול בדלקת מפרקים
16 במאי – יוהנס גאורג בדנורץ, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה (1987) על גילוי מוליכי על בטמפרטורה גבוהה
2 ביולי – דורון ציילברגר, מתמטיקאי ישראלי, בעל מדליית אוילר
20 ביולי – לסלו בבאי, מתמטיקאי ומדען מחשב אמריקאי הונגרי, חתן פרס גדל
11 באוגוסט – סטיב ווזניאק, מחלוצי מהפכת המחשוב האישי, ממקימי חברת אפל
24 באוגוסט – מארק אהרונסון (נפטר ב-1987), אסטרונום אמריקאי
24 באוגוסט – טים וייט, פליאואנתרופולוג אמריקני, נודע בשל תרומותיו הרבות לחקר האבולוציה של האדם
1 בנובמבר – רוברט לפלין, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1998 על גילוי צורה חדשה של נוזל קוונטי עם אקסיטציות של מטען שבור
3 בנובמבר – ג'יימס רותמן, ביוכימאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2013 עבור חלקו במחקר על תנועת בועיות
28 בנובמבר – ראסל הולס, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1993 על חלקו בגילוי סוג חדש של פולסר, גילוי שפתח אפשרויות חדשות במחקר הכבידה
30 בדצמבר – ביארנה סטרוסטרופ, מדען מחשב דני, ידוע בעיקר כמפתחה של שפת התכנות הנפוצה C++
2 בפברואר – קונסטנטין קרתיאודורי, מתמטיקאי גרמני ממוצא יווני (נולד ב־1873)
25 בפברואר – ג'ורג' ריצ'רדס מיינוט, רופא אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על חלקו בגילוי טיפול בכבד לריפוי מאנמיה (נולד ב-1895)
19 במרץ – וולטר הוורת', כימאי בריטי.
חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1937, על חלקו במחקר בתחום הפחמימות וויטמין C (נולד ב-1883)
1 באפריל – צ'ארלס דרו, רופא, חוקר ומנתח אמריקאי, ידוע בעיקר בתרומתו ובפיתוחיו בתחום עירויי הדם (נולד ב-1904)
16 במאי – אליס קובר בלשנית וארכאולוגית אמריקאית (נולדה ב-1906)
21 בספטמבר – ארתור מילן (Edward Arthur Milne), אסטרופיזיקאי ומתמטיקאי בריטי (נולד ב-1896)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1951.
גררד קויפר (Gerard Kuiper) משער את קיומה של חגורת קויפר
הביולוג האמריקאי ג'ורג' אוטו גי (George Otto Gey) מגדל שורת תאים נצחיים שנלקחו מגידול של סרטן צוואר הרחם ונקראו תאי הילה ומשמשים מאז במגוון מחקרים רפואיים
פריצת דרך בחקר האינסולין על ידי פרדריק סנגר, פענוח רצף חומצות האמינו בשרשרת (פוליפפטיד) B באינסולין של בקר
ניקולאס טינברגן פרסם את ספרו The Study of Instinct, ספר רב השפעה בחקר התנהגות בעלי חיים
30 במרץ – חברת רמינגטון ראנד מייצרת את המחשב המרכזי UNIVAC הראשון, עבור משרד רישום האוכלוסין האמריקאי
21 באפריל – בניית מחשב Whirlwind - ראשון שעובד בזמן אמת עבור מערכת הביטחון של ארצות הברית
17 בנובמבר – חברת לייונס הבריטית הפעילה מחשב לשימוש תעשייתי
מחשב EDVAC שנבנה בארצות הברית לראשונה מנצל סרט מגנטי לקריאת הנתונים
המצאת A-0 על ידי גרייס הופר - מהדר ראשון בעולם
20 בדצמבר – הפעלת תחנת הכוח הגרעינית הראשונה בעולם, באיידהו שבארצות הברית
5 ביולי – המצאת טרנזיסטור ביפולרי על ידי ויליאם שוקלי
לינוס פאולינג יחד עם רוברט קורי והרמן ברנסון (Herman Branson) מציעים כי מבנה סליל אלפא ומשטח בטא הם המבנים הבסיסיים במבנה השניוני של חלבון
הצלחה בסינתזה של הפרוגסטין נוראטיסטרון, מרכיב משמעותי בחלק מהגלולות למניעת היריון הראשונית
פולימריזציה של פרופילן על ידי פול הוגאן (J.
מתכנס כנס סולווה ה-9 תחת הכותרת "מצב מוצק"
פיתוח פצצה טרמו-גרעינית על ידי אדוארד טלר וסטניסלב אולם
תיאור תסמונת מינכהאוזן, "סינדרום התמכרות לבתי חולים", על ידי ריכרד אשר (Richard Asher)
ביצוע ניסוי הקונפורמיות של אש שהדגים כיצד קונצנזוס של קבוצה גורם ליחיד לאמץ דעה שגויה בבירור.
הניסוי הפך פרדיגמה מקובלת במחקר בתחום הפסיכולוגיה החברתית
פרס נובל לפיזיקה - ארנסט וולטון וג'ון קוקרופט, על עבודתם החלוצית על טרנסמוטציה של גרעיני אטום על ידי פרוטונים מואצים מלאכותית
פרס נובל לכימיה - אדווין מקמילן וגלן תיאודור סיבורג, על תגליותיהם בתחום הכימיה של היסודות הטרנס-אורניים שהביאו לפיתוח הכימיה הגרעינית והאנרגיה האטומית
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - מקס תיילר, על פיתוח החיסון לקדחת צהובה
23 בפברואר – שיגפומי מורי (Shigefumi Mori), מתמטיקאי יפני זכה במדליית פילדס
26 במרץ – קארל וימן, פיזיקאי אמריקני, חתן פרס נובל לפיזיקה (2001) על חלקו הדגמה ומחקר של עיבוי בוז-איינשטיין
14 באפריל – גרג וינטר (Gregory Winter), ביוכימאי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה (2018) על חלקו בפיתוח הטכניקה בשם Phage display המאפשרת שימוש בבקטריופאג'ים לזיהוי הרצף בגן המקודד לחלבון מסוים
21 באפריל – מייקל פרידמן, מתמטיקאי אמריקאי חתן מדליית פילדס בשנת 1986 על עבודתו בתחום השערת פואנקרה
15 במאי – פרנק וילצ'ק, הוא פיזיקאי תאורטיקן ומתמטיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2004 על חלקו בהסבר אופיו של הכוח הגרעיני החזק
18 במאי – בן פרינחה, כימאי אורגני עוסק בננוטכנולוגיה מולקולרית ובזירוז הומוגני, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 2016, על חלקו בעיצוב וסינתזת מכונות מולקולריות
26 במאי – סאלי רייד, אסטרונאוטית האמריקאית, האישה האמריקאית ראשונה שטסה לחלל (נפטרה ב-2012)
25 ביוני – אווה באייר-פלוקיגר, מתמטיקאית שווייצרית,
26 באוגוסט – אדוארד ויטן, פיזיקאי אמריקאי, זכה במדליית פילדס
14 בספטמבר – דאנקן הולדיין, פיזיקאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיקה ב-2016 על חלקו בגילויים תאורטיים של מעברי פאזה טופולוגיים ופאזות טופולוגיות של חומר
30 בספטמבר – ברי מרשל, רופא אוסטרלי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2005 על חלקו בתגלית כי החיידק Helicobacter pylori הוא הגורם למרבית מקרי כיב הקיבה ודלקת הקיבה
11 בדצמבר – מזלן עותמן, אסטרופיזיקאית מלזית, עומדת בראש משרד האו"ם לענייני החלל החיצון משנת 1999
רדיה פרלמן, מהנדסת תוכנה ורשתות, יהודית-אמריקאית, התפרסמה בזכות המצאות חלוציות שפיתחה בתחום טכנולוגיית האינטרנט
22 בינואר – הארלד בוהר, מתמטיקאי דני (אחיו של הפיזיקאי נילס בוהר), (נולד ב-1887)
26 באפריל – ארנולד זומרפלד, פיזיקאי תאורטי, העמיד מספר גדול מאוד של תלמידים חתני פרס נובל (נולד ב-1868)
6 במאי – אלי קרטן, מתמטיקאי צרפתי, (נולד ב-1869)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1952.
חשיפת העיר הפונית קרקואן בתוניסיה, העיר השתמרה במצבה בעת חורבנה מבלי שתרבויות מאוחרות יותר הקימו בה יישוב חדש
תחילת חפירות בתל יריחו על ידי קתלין קניון
ביצוע שיבוט ראשון על ידי רוברט בריגס (Robert Briggs) ותומאס קינג (Thomas King) שכלל העברת גרעין מתא עוברי לתא ביצית לא מופרית
חקר מבנה ה-DNA על ידי רוזלינד פרנקלין
חקר גורם הגדילה העצבי על ידי סטנלי כהן וריטה לוי-מונטלצ'יני
14 באוגוסט – אלן טיורינג מפרסם מאמר בשם "הבסיס הכימי של מורפוגנזה" ומציג מנגנונים להיווצרות תבניות ביצורים חיים, ציון דרך בחקר המורפוגנזה
28 באוגוסט – אלן הודג'קין ואנדרו הקסלי מפרסמים את מודל הודג'קין-הקסלי שמסביר את אופן היווצרותם של דחפים עצביים
20 בספטמבר – פרסום תוצאות ניסוי הרשי-צ'ייס על ידי אלפרד הרשי ומרתה צ'ייס (Martha Chase) שהוכיח כי הדנ"א ולא החלבון הוא החומר הגנטי של החיים
גילוי תריודוטירונין, אחד ההורמונים המופרשים על ידי בלוטת התריס
המצאת שיטות חדשות בתחום ספקטרוסקופיית בליעה אטומית על ידי אלן וולש (Alan Walsh)
גילוי מבנה של פרוצן (Ferrocene) על ידי ארנסט אוטו פישר (Ernst Otto Fischer), ג'פרי ווילקינסון (Geoffrey Wilkinson) ורוברט וודוורד, עבודה פורצת דרך בתחום הכימיה האורגנומתכתית והקטליזה
פרסום תמונות של ננו-צינורית פחמן שבוצעו על ידי כימאים סובייטים (L.
פיתוח קוד האפמן על ידי דייוויד האפמן, קוד המספק דחיסת נתונים מרבית
פיתוח Autocode - המהדר הראשון בעולם על ידי מדען בריטי אליק גלני (Alick Glennie)
29 באפריל – תחילת ייצור ומכירה של מחשבי IBM 701. חלק מהמחשבים מדגם זה היו בשימוש עד לשנות ה-80
7 באוקטובר – קבלת פטנט על ברקוד על ידי ברנרד סילבר (Bernard Silver) ונורמן וודלנד (Norman Woodland)
1 בנובמבר – מבצע קיסוס מייק, הניסוי הראשון במתקן תרמו-גרעיני (פצצת מימן), נערך על ידי ארצות הברית באטול אנווטאק באיי מרשל שבמרכז האוקיינוס השקט
המצאת תא בועות על ידי דונלד גלייזר
7 במאי – הצגת רעיון של מעגל משולב על ידי ג'פרי דאמר (Geoffrey Dummer), הרעיון יושם רק 6 שנים מאוחר יותר.
אוקטובר – קבלת החלטה על הקמת CERN
6 בפברואר – השתלת הלב המלאכותי הראשון בוצע בארצות הברית
פיתוח חיסון נגד שיתוק ילדים של יונה אדוארד סאלק
גילוי מעכב מונואמין אוקסידאז, משמש לטיפול בתסמינים של מחלת פרקינסון ובדיכאון
וירג'יניה אַפְּגָאר, מומחית להרדמה, מפתחת את מבחן אפגאר, בדיקה הנעשית בתינוק מיד בתום הלידה, במטרה להעריך את מצבו הגופני
פרס נובל לפיזיקה - פליקס בלוך ואדוארד מילס פרסל, על פיתוח שיטות חדשות למדידות מגנטיות גרעיניות מדויקות, ולתגליות הקשורות בהן כמו תהודה מגנטית גרעינית
פרס נובל לכימיה - ארצ'ר ג'ון פורטר מרטין (Archer John Porter Martin) וריצ'רד לורנס מילינגטון סינג (Richard Laurence Millington Synge), על המצאת שיטת הכרומטוגרפיה למקוטעין
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - זלמן אברהם וקסמן, על גילוי הסטרפטומיצין לטיפול בשחפת ותרופות אנטיביוטיות אחרות
1 בפברואר – רוג'ר טסיין, ביוכימאי סיני-אמריקאי.
חתן בפרס נובל לכימיה על חלקו בגילוי ופיתוח השימוש בחלבון הפלואורסצנטי GFP
6 ביולי – עדי שמיר, מדען מחשב ישראלי העוסק בעיקר בקריפטוגרפיה, חתן פרס טיורינג ופרס ישראל
9 בנובמבר – ג'ק שוסטק, ביולוג אמריקאי, עוסק בביוכימיה, גנטיקה וביולוגיה סינתטית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2009, על חלקו במגלית באשר לדרך שבה הטלומר מגן על הכרומוזום
31 בדצמבר – ווהן ג'ונס, מתמטיקאי ניו זילנדי זכה במדליית פילדס
8 בינואר – אנטוניה מורי, אסטרונומית אמריקאית, חקרה הספקטרום של כוכבים ופרסמה קטלוג ראשוני של אסטרונומיה המבוססת על ההספקטרום האלקטרומגנטי הנראה (נולדה ב-1866)
5 במרץ – צ'ארלס סקוט שרינגטון, בקטריולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1932) על חלקו בתגליות בתחום תפקודי הנוירונים (נולד ב-1857)
27 ביוני – מקס דֶן, מתמטיקאי יהודי יליד גרמניה, פתר את הבעיה השלישית של הילברט, תרם תרומה משמעותית לתורת הקשרים, אחד ממייסדי הטופולוגיה האלגברית (נולד ב־1878)
8 בנובמבר ג'ינו פאנו, מתמטיקאי יהודי איטלקי, עסק בגאומטריה, גאומטריה האלגברית ופרויקטיבית (נולד ב-1871)
9 בנובמבר – חיים ויצמן, כימאי, מראשי הציונות, נשיאה הראשון של מדינת ישראל (נולד ב-1874)
12 בדצמבר – בֵּדְזִ'יך הְרוֹזְנִי, מזרחן ובלשן צ'כי, נודע בעיקר בשל תרומתו לפיענוח השפה החתית ויסוד ענף החתיתולוגיה (נולד ב־1879)
1949 בישראל (ה'תש"ט – ה'תש"י) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה שנה להקמתה.
שנת 1949 הייתה מאופיינת בסיום מלחמת העצמאות ותחילת ביסוס המשטר העצמאי במדינה.
מוסדות המדינה הצעירה התמודדו, לצד המשך מלחמת העצמאות והמשא ומתן לסיומה, עם מצב כלכלי חמור ועם גל הגירה.
גם הממשל הצבאי על ערביי ישראל החל בשנה זו, והיה בעל השפעות מרחיקות לכת על מעמד הדמוקרטיה ועל היחס לערביי ישראל גם לאחר שהוכרז על סיומו, ב-1966.
נשיא המדינה (החל מה-17 בפברואר) - חיים ויצמן
ראש הממשלה - דוד בן-גוריון
ממשלה - הממשלה הזמנית עד 10 במרץ, מאז ממשלת ישראל הראשונה
רשות מחוקקת - מועצת המדינה הזמנית עד 14 בפברואר, מאז הכנסת הראשונה
נשיא מועצת המדינה הזמנית - חיים ויצמן עד 14 בפברואר
יושב ראש הכנסת (החל מה-14 בפברואר) - יוסף שפרינצק
נשיא בית המשפט העליון - משה זמורה
ראש המטה הכללי - יעקב דורי עד 9 בנובמבר, מאז יגאל ידין
מפכ"ל המשטרה - יחזקאל סהר
כבר ב-25 בינואר התקיימו הבחירות הראשונות במדינת ישראל לאספה המכוננת, שהפכה לכנסת הראשונה יומיים אחרי ישיבתה הראשונה ב-14 בפברואר.
כעבור כחודש, קיבלה ממשלת ישראל הראשונה את אמון הכנסת ומוקמת רשמית ב-10 במרץ.
מונו גם מבחר בעלי תפקידים.
בין היתר, נבחר חיים ויצמן לנשיאה הראשון של המדינה ויגאל ידין לרמטכ"ל השני (במקום יעקב דורי שפרש ב-9 בנובמבר).
על ראובן שילוח מוטלת מלאכת הקמת ארגון ביון חוץ, המוסד.
מבקר המדינה הראשון היה המשפטן זיגפריד מוזס.
שמחה אסף ממונה לשופט בית המשפט העליון.
מבחינת יחסי חוץ, החלה ישראל לבסס את מעמדה כמדינה עצמאית ולגיטימית.
ב-1 בפברואר החלה ארצות הברית להכיר בישראל "דה יורה" ולא רק "דה פקטו".
ב-11 במאי התקבלה ישראל כחברה בארגון האומות המאוחדות.
במקביל להתרחשויות אלו, היו גם קביעות סמליות של ריבונות המדינה: ב-10 בפברואר נבחרה מנורת שבעת הקנים, בעיצובם של האחים שמיר לסמל מדינת ישראל.
ב-24 במאי קיבל סמל המדינה גושפנקה רשמית, עם אישורו של חוק הדגל והסמל, התש"ט-1949, שבו עוגנו דגלה וסמלה.
גם חוזה המדינה, בנימין זאב הרצל זכה בשנה זו לקבורה בהר הרצל בירושלים.
דוד בן-גוריון והמוסדות מכריזים על ירושלים כבירת ישראל, חרף ניסיונו של האו"מ "לבנאם" את ירושלים.
הכנסת אף מעתיקה את מקום מושבה לירושלים (קודם לכן היה מושבה בתל אביב, בקולנוע קסם ליד כיכר הכנסת של ימינו).
אירוע סמלי נוסף, במישור יחסי החוץ, הייתה נחיתתו (24 במאי) של מטוס ראשון של חברת TWA בנמל התעופה לוד לאחר סיום מלחמת העצמאות.
במסגרת ביסוס הריבונות נחקק גם חוק לימוד חובה, המחייב כל ילד ללמוד במוסד חינוכי מוכר.
למן תחילת שנת 1949 מתחילה מלחמת העצמאות לבוא על קיצה.
ב-7 בינואר הסתיים מבצע חורב לכיבוש הנגב.
חמישה ימים מאוחר יותר נפתחו שיחות רודוס וב-24 בפברואר נחתם הסכם שביתת הנשק בין ישראל למצרים.
יומיים לאחר מכן נסוג צבא מצרים מכיס פלוג'ה ובתחילת מרץ מתקיים מבצע עובדה לפתיחת הדרך לאילת.
ב-23 במרץ נחתם הסכם שביתת הנשק עם לבנון וב-3 באפריל נחתם הסכם שביתת נשק עם ירדן.
כתוצאה מהסכם זה, סיפחה ישראל את יישובי ואדי עארה לשטחה.
רק ב-20 ביולי נחתמה שביתת נשק בין ישראל לסוריה.
הממשל הצבאי על ערביי ישראל החל בפועל כבר ב-1948, אך רק בשנת 1949 עוגן בחוקי חירום.
הממשל הצבאי, שנמשך עד 1966, הגביל את ערביי ישראל בחופש התנועה, התעסוקה ובבחירת מקום המגורים.
השפעותיו, מבחינת מעמדם הכלכלי ותחושת הקיפוח של ערביי ישראל, התמשכו הרבה מעבר לסיומו הרשמי.
ב-1949 הודה מפקד המודיעין הצבאי, איסר בארי, כי בדה מליבו האשמות נגד ראש עיריית חיפה אבא חושי ומקורבו ג'ול אמסטר, ונחשד אף כי זייף מסמכים על מנת לבסס את טענותיו נגד השניים.
בעקבות גילויים אלה הורה התובע הכללי של הצבא לבארי להתפטר מתפקידו.
בארי גם עמד בפני חקירה בשל הוצאתו להורג של מאיר טוביאנסקי (שהיה חף מפשע), אך נידון ליום אחד בלבד בכלא וזכה לחנינת הנשיא.
הקמת המדינה הניעה יהודים רבים לעלות לארץ ישראל.
בין היהודים היו כאלה אשר ניסו להגיע לישראל על ספינות מעפילים לפני קום המדינה אך נתפסו על ידי הבריטים ונשלחו למחנות מעצר בקפריסין.
אחרים הגיעו ממחנות עקורים באירופה.
ב-7 בנובמבר התקיים מבצע אווירי להעלאת 50,000 מבני יהדות תימן, מבצע מרבד הקסמים.
בין העולים לארץ בשנה זו, אפרים קישון (מהונגריה, שחוויותיו במעברה שימשו אותו לכתיבת סאלח שבתי); המשורר מאיר ויזלטיר (כילד, מברית המועצות); שלמה קאלו; סמי מיכאל; אהרן אבוחצירא (כנער, ממרוקו), הקולנוען אריה להולה (מסלובקיה); יצחק מרדכי (כילד מכורדיסטן); שמחה הולצברג; חבר הכנסת אברהם יוסף שפירא; והשחקן אלברט כהן
גל ההגירה, המצב הכלכלי אחרי המלחמה וצרכי המדינה הצעירה הצריכו, לדעת בן-גוריון ושר האספקה והקיצוב דב יוסף, מדיניות צנע, עליה הכריזו השניים ב-26 באפריל.
מצרכי יסוד הושמו תחת פיקוח.
במקביל, התפתח שוק שחור, בו היה ניתן לרכוש מוצרים כמו ביצים, קמח, סוכר, חמאה, שוקולד ובשר (בעיקר בשר עוף).
במקביל, המשיך פיתוח התשתיות: במהלך שנת 1949 מחודשת הנסיעה בקו הרכבת חיפה-תל אביב של רכבת ישראל.
באוגוסט חודשה גם הנסיעה בקו תל אביב - ירושלים.
חברת אל על אף היא מוקמת בשנה זו, כמו גם שדה התעופה של אילת.
מצב התשתיות הגרוע היה בין הגורמים שתרמו להתפרצות מגפת שיתוק ילדים (פוליו) בשנה זו.
התפרצות המגפה הגיעה לשיא ב-1950 ושככה רק לקראת סוף שנות ה-50.
באוקטובר 1949 אוחדה העיר יפו עם תל אביב, ליצירת תל אביב-יפו.
מעבר לכך, מספר יישובים הוקמו או הורחבו בשנה זו:
גם ערים קיימות הורחבו ונוספו להן שכונות כמו למשל "שיכון דורה" בנתניה; ברמת גן הוקמו שיכון עלית ורמת עמידר (שהוקמה כיישוב נפרד וסופחה לרמת גן בשנת 1950).
מצעד צה"ל של מאי 1949 התקבל בהתלהבות רבה ברחובות תל אביב.
כ-300 אלף צופים באו לראותו, וכבר מתחילתו פרצו לרחוב בו היה אמור לעבור על מנת "לצעוד עם המצעד".
כתוצאה מכך, לא המצעד לא היה יכול להתקדם ובוטל.
עם זאת, חלק מן המשתתפים המשיכו לצעוד.
המצעד, שלקה בארגונו, זכה לכינוי "המצעד שלא צעד".
לרגל יום העצמאות הראשון נטעים גם העצים הראשונים במה שעתיד להפוך לגן העצמאות בתל אביב.
על מוסדות התרבות בישראל לא פסח גל של פטריוטיזם לאחר הקמת המדינה: באוגוסט, נאסר על להקות תיאטרון מקומיות מלהופיע בשפת היידיש, שנחשבה ל"גלותית" ולא-ציונית.
בתיאטרון הבימה עוררה העלאתו של המחזה "בערבות הנגב" של יגאל מוסינזון סערה, משום שהלה מתאר בין היתר פינוי של קיבוץ בנגב, וטוען כי מפקדי הצבא נתנו את פקודת הפינוי.
סערה חריפה אף יותר עורר ספרו של ס.
יזהר, חרבת חיזעה, המתאר את גורלם של הפלסטינים במלחמת העצמאות.
בן-גוריון ניסה להפעיל ביקורת פוליטית על מוסדות תרבות ותקשורת.
במיוחד זעם לאור עמדותיו של משה שמיר נגד פירוק הפלמ"ח, שהתבטאו בביטאון שערך, "במחנה".
עם זאת, בעיתון הערב יום יום פורסם מה שהוגדר "טור הסאטירה הראשון בארץ", עוזי ושות', שחיברו בנימין תמוז ועמוס קינן.
עוזי ושות' שימש במידה רבה מהפכה, בשל השימוש בשפה לא-פורמלית.
סיום מלחמת העצמאות וכישלון יחסי בהעלאת תוכנית בעלת תוכנית "אזרחיים" מביאים את הצ'יזבטרון לכדי פירוק.
לאור גלי העלייה, הגיעו לישראל גם מוסדות תרבות מחו"ל, כמו מקהלת צדיקוב, אשר "עלתה" מבולגריה והתארגנה מחדש ביפו.
גם מועדון הכדורגל מכבי יפו הוקם בשנה זו על ידי עולים מבולגריה שהתמקמו בעיר.
שרה לוי-תנאי הקימה בשנה זו את תאטרון מחול ענבל, אשר שילב את מורשת יהדות תימן.
מבחינת התפתחות האקדמיה בישראל, הייתה פתיחת מכון ויצמן למדע אירוע חשוב.
בנוסף לו, ב-3 ביולי נוסד המוסד החינוכי גבעת חביבה של תנועת הקיבוץ הארצי ומדרשה לחקלאות על-שם ארתור רופין.
מוקם גם כפר הנוער ניצנים.
בתחום הספורט מוקמות מספר אגודות חדשות, ביניהן הפועל באר שבע ושמשון תל אביב.
באותה שנה סופגת נבחרת ישראל בכדורגל את אחד הקשים שבהפסדיה: 6-0 במשחק חוץ מול נבחרת יוגוסלביה בכדורגל.
פרס ביאליק לספרות מוענק לדוד שמעוני.
בקיבוץ לוחמי הגטאות מוקם מרכז הנצחה לשואה ולגבורה - בית לוחמי הגטאות.
ביוני מתרחש מסע קבורה לאפר קורבנות שואה מאוסטריה שיזם שמעון ויזנטל.
הוקמה תנועת הנוער הנוער הלאומי; תנועת השומר הצעיר חגגה את השומריה השנייה.
במקביל, מתפתחת גם תנועה אלימה נגד גילויי תרבות חילונית בישראל, ברית הקנאים.
הקבוצה הייתה מעורבת בהצתת מסעדות ובתי קפה, בתקיפת אוטובוסים שנסעו בשבת, בפיזור שברי זכוכית במגרשים בהם התנהלו אירועי ספורט בשבת, ופעיליה עמדו להטמין פצצה במשרד החינוך בירושלים.
הפרשה הסנסציונית של הרצח בגן מאיר (אוגוסט) מסעירה את המדינה ומסוקרת רבות בשבועון "העולם הזה".
הפרשה גם משפיעה על הגדרת ומעמד עבירת הרצח בדין הישראלי: בתחילה, נגזר עונש מוות על הנאשם, אך לאור שינוי חוקי המנדט הבריטי והקביעה כי מדובר בהריגה, נגזרות עליו 15 שנות מאסר.
פרשה אחרת המסעירה את המדינה היא פרשת התעללות חמורה בילדים בבית היתומים דיסקין בירושלים.
21 בינואר – שלמה גרוניך, מוזיקאי
3 באוקטובר – צביקה פיק, זמר, מלחין ומוזיקאי ישראלי (נפטר ב-2022)
21 באוקטובר – בנימין נתניהו, ראש הממשלה התשיעי של ישראל
2 בנובמבר – מיקי גבריאלוב, מלחין, פזמונאי וזמר
26 בנובמבר – שלמה ארצי, זמר, פזמונאי ומלחין
30 בנובמבר – מתי כספי, זמר ומלחין
25 בדצמבר – מירי אלוני, זמרת
28 בדצמבר – רחל אליאור, פרופסור לפילוסופיה יהודית
(מרץ) יצחק שמי - סופר, משורר ואיש תרבות
הרב מאיר בר-אילן - רב, משורר ופעיל ציוני, מראשי הציונות הדתית
יוענה ז'בוטינסקי - אגרונומית ואשתו של זאב ז'בוטינסקי
ניסן כהן - מראשי התנועה הציונית בהונגריה
מאיר-סיקו סמילנסקי - סופר עברי ופובליציסט
יהודה קרני - משורר עברי, עיתונאי, עורך ומתרגם
1950 בישראל (ה'תש"י – ה'תשי"א) הייתה השנה השנייה לעצמאותה של מדינת ישראל.
השנה עמדה בסימן המשך התייצבות השלטון העצמאי, ובכלל זאת התקבעותם של פתרונות "זמניים" למחלוקות חברתיות-פוליטיות שהתעוררו במדינה.
הבולט שבפתרונות אלה הוא החלטת הררי.
גלי ההגירה ממשיכים ומתבצע מבצע עזרא ונחמיה להעלאת יהדות בבל.
המחלוקות שהתעוררו סביב סוגיית החינוך לעולים מביאות למשבר פוליטי ולהקמת ועדת חקירה.
אחת המחלוקות העיקריות במדינה בשנותיה הראשונות נסובה סביב שאלת החוקה.
ב-13 ביוני קיבלה הכנסת את "פשרת הררי", אשר קיבעה את מצב הביניים, שבו אין לישראל חוקה.
חוק חשוב נוסף שהתקבל בכנסת בשנה זו היה חוק השבות.
מחלוקת חריפה התעוררה סביב ההחלטה שהתקבלה בפברואר 1950 להתחיל במשא ומתן עם גרמניה המערבית בנוגע להסכם השילומים.
רבים התנגדו להסכם ולכל מגעים עם גרמניה, חמש שנים בלבד לאחר נפילת גרמניה הנאצית, אך מצדדי ההסכם הצביעו הן על הפיצוי הנדרש לחלק מן הניצולים באופן אישי; והן על הצורך הכלכלי בשילומים.
המחלוקת המשיכה גם מעבר לשנת 1952, שבה נחתם ההסכם.
ב-1950 אירעו עוד מספר נקודות מפתח ביחס ישראל לשואה: העברת החוק לעשיית דין בנאצים ובעוזריהם והחוק בדבר מניעתו וענישתו של פשע השמדת העם, שדינם עונש מוות.
ב-14 בנובמבר נערכו לראשונה בחירות לרשויות המקומיות בישראל.
ב-26 במרץ נערכה הלוויה ממלכתית לצנחנית חנה סנש בהר הרצל.
בינואר קיבלה הכנסת את "הצהרת ירושלים" שקבעה כי בהמשך להחלטה מ-13 בדצמבר 1949 על העברת מוסדות השלטון לירושלים, הכנסת קוראת להחיש את בניית קריית הממשלה.
ב-13 במרץ העבירה הכנסת את ישיבותיה לבית פרומין, שישמש אותה במשך 16 השנים הבאות.
באוקטובר התפטרה ממשלת ישראל הראשונה וב-1 בנובמבר החלה ממשלת ישראל השנייה בפעילותה.
בעיית המסתננים והפדאיון הפכו לבעיה ביטחונית מרכזית עימה נאלצה ישראל להתמודד לאחר תום מלחמת העצמאות ב-1949.
בסוף 1950 התקבלה ההחלטה להכניס את העוזי לשימוש בצה"ל.
בנימין גיבלי מונה לראש המודיעין הצבאי.
שירות הביטחון הכללי הופך ליחידה במשרד ראש הממשלה; ראש השב"כ - איסר הראל.
מוחלט להכניס לשימוש דרגה חדשה: "אלוף-משנה".
יעל רום היא האישה הראשונה שעוברת קורס טיס של חיל האוויר הישראלי והופכת לטייסת.
מוקם גדוד 890 של חטיבת הצנחנים ונערך קורס צניחה.
ב-14 בדצמבר במהלך צניחת ראווה התרחשה תקלה ורק פעילות למופת של שמואל רפאל מנעה אבדות בנפש.
בתקרית הקילומטר ה-78 (סוף נובמבר ותחילת דצמבר), חסמו הירדנים קטע בן ארבעה קילומטרים בכביש הערבה, בטענה שהוא עובר בשטח ירדן.
צה"ל פרץ את הדרך בכוח.
המשבר הכלכלי בישראל ומדיניות הצנע ממשיכים.
מוקמות החברות הממשלתיות ארקיע (תעופה) ועמידר (דיור ציבורי).
גם בשנת 1950 המשיך גל ההגירה של יהודים מרחבי העולם לישראל.
באופן מאורגן, הוחלט על העלאת יהדות בבל (עיראק), ב"מבצע עזרא ונחמיה".
בין העולים במבצע זה בשנת 1950 היה בנימין בן אליעזר ("פואד", בשמו הערבי בעיראק) והמשוררים הרצל ובלפור חקק.
נמשך "מבצע על כנפי נשרים" להעלאת יהדות תימן.
קליטת העולים אינה חלקה והביקורת על נוהלי החינוך במחנות העולים לילדי העולים (בעיקר טענות על כפייה אנטי-דתית עם המעבר למעברות) מביאה להקמת ועדת חקירה, ועדת פרומקין (בראשות השופט גד פרומקין).
בעקבות דו"ח הוועדה, ננטשת שיטת החינוך האחיד.
באוקטובר 1950, לאחר פרסום מסקנות הוועדה, נאלץ זלמן שזר להתפטר מתפקידו כשר החינוך.
לקליטת העלייה מוקם בין היתר כפר הנוער הניסיוני הכפר הירוק.
בני ברק, חולון, ראשון לציון, רחובות ורמת גן קיבלו ב-1950 מעמד של עיר; ב-31 בדצמבר 1950 נערך טקס חנוכת באר שבע כעיר יהודית.
גל ייסודים של עיירות פיתוח, ביניהן בית שמש, קריית מלאכי, קריית שמונה.
קיבוץ להבות חביבה עובר למיקומו הנוכחי - על אדמתו של הכפר ג'למה, שתושביו פונו בשנה זו.
בנוסף, לצד עיירות הפיתוח והמעבר ממחנות עולים למעברות, קמים גם מושבי עולים, בעיקר באזורי הפריפריה והגבולות.
שלג 1950 בישראל - פברואר 1950 היה אחד החודשים הקרים ביותר בהיסטוריה של אקלים ארץ ישראל: במהלך פברואר ירד שלג במישור החוף כולל תל אביב, בטבריה ובבית שאן.
באזור הרי ירושלים הגיע השלג אף לגובה של כ-70 ס"מ.
זיכרון אירוע זה מונצח, בין היתר, בשירו של יהודה פוליקר, "חלון לים התיכון".
צעירים דתיים קיצוניים מקימים את מחתרת ברית הקנאים, ארגון שביצע פעולות במטרה להקים מדינת הלכה.
החשש בציבור החרדי מפני הכיוון אליו צועדת החברה הוביל גם להקמת ארגון יד לאחים בשנה זו, ששם לו למטרה להילחם בהתבוללות, ובמקור פעל בעיקר בקרב קהילות העולים החדשים.
במקביל, מקים עוזי אורנן את "הליגה למניעת כפייה דתית" (ועומד בראשה).
שני אירועים חשובים בתחום התקשורת התרחשו ב-1950: ראשית, ב-24 בספטמבר החלה תחנת גלי צה"ל את שידוריה, עם שידור של הקריינית דאז שולמית הראבן.
בנוסף, אורי אבנרי ושלום כהן רכשו בשנה זו את העולם הזה ושינו את פני העיתונות בישראל, עם סגנונו הסנסציוני של עיתונם.
בנוסף לאלה, שינה עיתון ה"פלסטיין פוסט" את שמו ל"ג'רוזלם פוסט", העיתון "המודיע" מתחיל לצאת לאור; ו"לאשה" ערך לראשונה את תחרות מלכת היופי.
זוכה פרס ביאליק בשנת 1950 היה שמואל יוסף עגנון; יונת ואלכסנדר סנד מפרסמים את ספרם "אדמה ללא צל", שזוכה בפרס אוסישקין.
משה שמיר מפרסם את ספרו בעל הנופך האוטוביוגרפי "תחת השמש"
בתחום ספרות הילדים, האירוע החשוב היה פרסומו של הראשון בספרי סדרת חסמבה של יגאל מוסינזון, "חסמבה או חבורת סוד מוחלט בהחלט".
בנוסף, מירה לובה וימימה אבידר-טשרנוביץ מפרסמות את ספר הילדים הפופולרי שני רעים יצאו לדרך.
בנוסף, יוצא לאור הכרך הראשון של האנציקלופדיה המקראית.
בתיאטרון הקאמרי בתל אביב עולה מחזהו של נתן שחם "הם יגיעו מחר".
אירוע נוסף הזוכה לתשומת לב היא השתתפותו של יוסי ידין בסרט השווייצרי ארבעה בג'יפ.
זאת הייתה פעם ראשונה ששחקן קולנוע ותיאטרון ישראלי מוזמן להשתתף בהפקה בינלאומית, והדבר הפך לאירוע תרבותי וחברתי חשוב.
שרה לוי-תנאי מקימה את "תאטרון מחול ענבל" בשם "הלהקה המזרחית של שרה לוי".
בתחום הספורט, לאחר דחייה של שנים בשל מלחמת העולם השנייה, מתקיימת המכביה השלישית.
בתחום הכדורגל, מנצחת נבחרת ישראל את נבחרת טורקיה בכדורגל 5:1, כולל שלושער של שייע גלזר.
בשנה זו מתחילה בנייתו של אצטדיון רמת גן (אך תסתיים רק ב-1951).
אריה אבידן-וייס זוכה באליפות ישראל בטניס לגברים.
18 בינואר – נמצאו שרידיהם של שני חברי קיבוץ הזורע שנחטפו עם רכבם ונרצחו במרץ 1948 סמוך למשמר העמק
18 בינואר – אסון מפולת בעבודות בכביש הגבורה, שלושה עולים מתימן נהרגו
26 בינואר – פונו 50 משפחות ערביות שהתנחלו על אדמות הכפר ראפסיה דרומית לאל-כברי לאחר שרישיון השהייה הזמני שלהם פג
29 בינואר – אושרו 341 שמות רחובות בתל אביב-יפו
29 בינואר – עלה על הקרקע "כפר שמואל", מושב עובדים של "תנועת העובד הציוני", מצפון לעמק איילון ושישה ק"מ מדרום לעיר רמלה
בחודש ינואר 1950 עלו לישראל 12,989 עולים חדשים 4,500 מהם בשבוע האחרון של החודש
5–6 בפברואר – אירוע מזג אוויר קיצוני במזרח התיכון, שלג בכל רחבי הארץ וגם בשפלת החוף ארבעה מעולי תימן נהרגו כשגג חדר האוכל במחנה העולים עין שמר קרס תחת השלג.
הבניין הנטוש של ישיבת בית אל ב של ירושלים קרס תחתיו, נהרגו ששה פליטים פלסטינים שהתגוררו במקום
12 בפברואר – 'אסון כפר ויתקין': אסון בכביש חיפה תל אביב הישן, סמוך לכפר ויתקין משאית עפר שנהגה שתוי התנגשה באוטובוס נושאים בקו תל אביב–עפולה, האוטובוס עלה באש ושמונה מנוסעיו נהרגו
מהומות במחנות העולים, בעיקר במחנה עולים בית ליד, על רקע דתי.
על רקע המהומות משבר פוליטי, הדתיים השהו את חברותם בממשלה
23 בפברואר – פרקליט המדינה חיים הרמן כהן התמנה לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה
28 בפברואר – נערכה הלוויה צבאית בבית הקברות הצבאי בהר הרצל לכ-140 מחללי קרבות לטרון
13 בינואר – גבי שושן, זמר ומוזיקאי ישראלי (התאבד ב-2016)
25 ביוני – ניצה שאול, שחקנית
3 ביולי – ישראל אהרוני, שף ומסעדן ישראלי
7 ביולי – ריקי גל, זמרת ושחקנית
11 ביולי – שלמה בראבא, קומיקאי, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, מדבב ומנחה ישראלי
4 באוגוסט – גידי גוב, זמר, שחקן, בדרן ומנחה טלוויזיה
11 בספטמבר – יגאל בשן, זמר, מלחין ושחקן ישראלי (התאבד ב-2018)
25 באוקטובר – יונה אליאן, שחקנית
30 בנובמבר – דני סנדרסון, גיטריסט, זמר, מוזיקאי, סופר, פזמונאי, מלחין ומפיק מוזיקלי ישראלי
24 בדצמבר – זוהיר בהלול, פוליטיקאי ערבי-ישראלי, עיתונאי ושדרן ספורט
25 בדצמבר – יהודה פוליקר, זמר, מלחין וצייר
20 בינואר (ב' בשבט ה'תש"י) - הבלשן יהודה גור
18 בספטמבר (ז' בתשרי ה'תשי"א) - הסופרת פניה ברגשטיין
7 בדצמבר (כ"ח בכסלו תשי"א) - שלמה קפלנסקי, ממנהיגיה של מפלגת פועלי ציון ומנהל הטכניון העברי בחיפה עד מותו.
שמואל אהרנסון, בן למשפחת אהרונסון
1951 בישראל (ה'תשי"א – ה'תשי"ב) הייתה השנה השלישית לעצמאותה של מדינת ישראל.
הבחירות לכנסת השנייה וממשלת ישראל השלישית
בפברואר 1951 התפטר דוד בן-גוריון על רקע משבר החינוך האחיד.
ב-30 ביולי 1951 נערכו הבחירות לכנסת השנייה.
בבחירות ניצחה מפא"י ודוד בן-גוריון הרכיב את ממשלת ישראל השלישית, אותה הציג בפני הכנסת ב-8 באוקטובר.
רשימת חרות, לעומת זאת, זכתה לשמונה מושבים בלבד ומנהיגה מנחם בגין הודיע על פרישה מהחיים הפוליטיים והתבודד תקופה ארוכה.
נשיא מדינת ישראל הראשון, חיים ויצמן, לוקה במחלה ומצהיר כי אינו יכול להמשיך בתפקידו.
בין 11 בדצמבר 1951 להיבחרו של יצחק בן-צבי כנשיא השני ב-8 בדצמבר 1952, מכהן יושב ראש הכנסת, יוסף שפרינצק, בתור נשיא המדינה בפועל.
מספר סוגיות עומדות על סדר היום הציבורי: לצד שאלות כלכלה וביטחון, קיימת מחלוקת בנושא דמותה של מערכת החינוך הישראלית וההתמודדות עם השואה.
ב-1951 מחליטה הכנסת על החלת יום הזיכרון לשואה ולגבורה, אם כי תוכנו יעוצב סופית ב-1959. בסוף 1951 פורצות המחאות הגדולות נגד הסכם השילומים עם גרמניה המערבית.
בקיבוץ יד מרדכי נחשפת האנדרטה שעיצב נתן רפפורט לזכר מרדכי אנילביץ'.
סוגיית האיום על ביטחון המדינה ממשיכה לעמוד בראש סדר היום הציבורי.
ב-4 באפריל מתרחשת תקרית אל-חמה, במסגרתה שולחת ישראל חיילים במדי שוטרים לאזור המפורז שכלל את מובלעת אל-חמה - חמת גדר להפגנת נוכחות.
החיילים נתקלו בחיילים סורים שתקפו אותם.
למחרת מתבצעת פעולת התגמול הראשונה.
מגמה זו של תקריות גבול בין ישראל לסוריה באזורים המפורזים, ממשיכה: בקרב תל מוטילה (2 במאי) חודרים חיילים של צבא סוריה לאזור המפורז בכורזים וצה"ל שולח כוחות להניסם, במחיר כבד לצה"ל: 40 הרוגים ו-70 פצועים.
במוקד היחסים של ישראל עם העולם הערבי בכללו, תחילת החרם הערבי ורצח המלך עבדאללה.
ראובן שילוח הוא האדם הראשון העומד בראשות המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (עד 1952).
המלחמה הקרה משפיעה על הציבוריות והפוליטיקה הישראלית.
במועצת נען מתקבע בתנועת הקיבוץ המאוחד פילוג בין תומכי מפ"ם ומפא"י על רקע היחס לברית המועצות: קיבוצים מתפצלים (גבעת חיים, אשדות יעקב, עין חרוד) ובאחרים עוזבים חברים לקיבוץ "אוהד" יותר; כתוצאה מן הפילוג מוקמת גם תנועת הנוער קצרת הימים הצופים החלוציים.
ארגון הטרור היהודי מלכות ישראל ("מחתרת צריפין") מוקם על ידי יוצאי לח"י, בין היתר על רקע המדיניות בגוש המזרחי כלפי יהודים.
כלכלת ישראל עוברת משבר קשה במאזן התשלומים המתחיל בשנת 1951. המשבר הכלכלי בשנותיה הראשונות של ישראל משפיע על כל תחומי הכלכלה ומאלץ את שר האוצר אליעזר קפלן להציג את מדיניות כלכלית חדשה (ב-1952), אשר מחליפה את מדיניות הצנע.
במקביל, אחד האירועים המשמעותיים בהיסטוריה של יחסי העבודה בישראל היה שביתת הימאים.
האמצעים שנקטה הממשלה וההסתדרות על מנת לשבור את השביתה היו חריפים וכללו גיוסם של מנהיגי השביתה לשירות מילואים ושליחת בריונים אשר יכפו שבירת השביתה בכוח.
"העולם הזה", אשר תמך בימאים השובתים, הוביל את הביקורת נגד אמצעים חריפים אלה ובייחוד השימוש בצה"ל לשבירת שביתה.
זהו לא המקרה היחיד שבו הדמוקרטיה הישראלית הצעירה מתמודדת עם הפרות זכויות אדם מצידה.
בנוסף, מוקמת "ועדת חקירה פרלמנטרית" לבדיקת טענות של עצירים במחנה ג'למי (ג'למה) על התעללות של המשטרה ועל הפרת זכויותיהם.
הוועדה, בראשות חברת הכנסת חנה למדן הציגה את הדו"ח שלה בפני הכנסת ב-3 באוגוסט
אחד האירועים המשמעותיים מבחינת פיתוח הכלכלה והתשתיות במדינת ישראל בשנת 1951 היה המבצע לייבוש החולה.
מטרת מבצע זה הייתה הוספת שטחי חקלאות ליישובי אצבע הגליל, אך הוא שנוי כיום במחלוקת בשל השפעתו האקולוגית.
גם אבן הפינה לפארק הלאומי ברמת גן הונחה בט"ו בשבט תשי"א, כלומר בינואר 1951.
הקואופרטיבים "אגד", "שחר", ו"דרום יהודה" מתאחדים בנובמבר ונקראים אש"ד, אך השם נזנח אחרי מספר חודשים והקואופרטיב נקרא "אגד".
בנק אנגלו-פלשתינה מפורק, ובמקומו מוקמת חברה ישראלית, בנק לאומי לישראל.
גם בשנת 1951, כמו בשנים שקדמו לה, הוקמו בישראל יישובים חדשים.
בין היתר, הוקמה היאחזות הנח"ל הראשונה, "נחלאים א'" (לימים קיבוץ נחל עוז).
המדינה מאלצת את הבדואים בנגב לעבור ולהתרכז באזור הסייג.
עקורי איקרית ובירעם עותרים לבג"ץ (בג"ץ 64/51 דאוד ואח' נ' שר הביטחון ואח'), להשבת אדמותיהם.
ב-31 ביולי 1951 הוציא בג"ץ צו שהורה לממשלת ישראל להתיר לעקורים לחזור לכפרם.
ב-3 ביולי נהרגו 8 פועלי סולל בונה מפיצוץ חומרי נפץ במחצבה באזור הקסטל.
בחודש דצמבר פקדה את המדינה סופת רוח וגשם חריגה בעצמתה, שנמשכה כ-11 ימים והסבה נזקים כבדים לרכוש.
ב-23 בפברואר נפתחה לראשונה בתל אביב תערוכה של "קבוצת העשרה" בציור הישראלי.
ב-31 בינואר יצא לראשונה השבועון לילדים "הארץ שלנו", "בן" לעיתון הארץ, אשר יזם זלמן שוקן לבקשת בנו, עמוס.
ביולי מתחיל לצאת לאור "עולם הקולנוע".
ב-3 בנובמבר הוקמו להקת הנח"ל ולהקת פיקוד דרום.
שושנה דמארי מוציאה את תקליטה "היה היו לי פעם חברים".
משה שמיר מפרסם את במו ידיו - פרקי אליק לזכר אחיו שנהרג במלחמת העצמאות.
אפרים קישון מתחיל לכתוב טור בעיתון ומפרסם את ספרו העולה היורד לחיינו.
מוקמים "אולפני ההסרטה לישראל" בעיר הרצליה, שהופכים לאולפני הקולנוע והטלוויזיה החשובים בישראל.
מלכת היופי לשנת 1951 היא מיכל מודעי.
מוקמת אגודה למדעי התעופה בישראל.
1 בינואר – יואל גבע, מורה ישראלי
13 במרץ – יזהר כהן, זמר ומלחין ישראלי.
זוכה תחרות הזמר של אירוויזיון 1978
20 במרץ – רותי הולצמן, זמרת ושחקנית
21 במרץ – נורית גלרון, זמרת
26 ביולי – לאה לופטין, זמרת
18 באוגוסט – מוני מושונוב, שחקן ובדרן
25 בספטמבר – ירדנה ארזי, זמרת ומנחת טלוויזיה
21 באוקטובר – מאיר איינשטיין, שדרן ספורט ישראלי (נפטר ב-2017)
18 בנובמבר – יוני רכטר, זמר, מוזיקאי ומלחין
18 בדצמבר – צביקה שרף, מאמן כדורסל
18 במאי (י"ג באייר תשי"א) – דוד רמז, מדינאי ישראלי, ממנהיגי היישוב, שר בממשלת ישראל, מחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-1886)
2 באוגוסט – מאיר רוטברג, מבכירי ההגנה, מייסד המשביר המרכזי (נולד ב-1887)
25 באוגוסט – חמדה בן-יהודה, סופרת ישראלית, אשתו השנייה של אליעזר בן-יהודה (נולדה ב-1873)
11 בנובמבר – בן ציון חזן, רבו הספרדי של הרובע היהודי, מייסד ומנהל ישיבת פורת יוסף (נולד ב-1877)
6 בדצמבר – יעקב משה חרל"פ, רב, פוסק ומקובל, ראש ישיבות "מרכז הרב" ובית זבול, ורב שכונות שערי חסד ורחביה בירושלים, מתלמידיו המובהקים של הראי"ה קוק, ומהרבנים המשפיעים בציונות הדתית (נולד ב-1882)
18 בדצמבר – משה דוד קאסוטו, רב ופרופסור למקרא (נולד ב-1883)
19 בדצמבר – חנה צ'יזיק, חלוצה ואגרונומית ישראלית (נולדה ב-1889)
1952 בישראל (ה'תשי"ב – ה'תשי"ג) הייתה השנה הרביעית לעצמאותה של מדינת ישראל.
במוקד השיח הציבורי עמד בין היתר הסכם השילומים עם גרמניה המערבית, אשר עליו נמתחה ביקורת עזה;
לאחר פטירתו של חיים ויצמן בנובמבר, התקיימו בדצמבר הבחירות לנשיאות ונבחר יצחק בן-צבי כנשיא השני של מדינת ישראל (קודם לכן הציע דוד בן-גוריון את התפקיד לאלברט איינשטיין, שסירב לקבלו).
באותו חודש הציג בן-גוריון בפני הכנסת את ממשלת ישראל הרביעית.
לוי אשכול מונה ביוני לתפקיד שר האוצר, תפקיד בו יחזיק 11 שנים נוספות.
פילוג במפ"ם: לאחר שמשה סנה ואנשי האגף השמאלי של המפלגה מסרבים לגנות את משפטי פראג ובעיקר את מעצרו של איש מפ"ם מרדכי אורן, פורש סנה ומקים את סיעת השמאל, אשר לימים התאחדה עם מק"י.
על רקע המשפטים מקימים מספר יוצאי לח"י את המחתרת מלכות ישראל ובפברואר 1953 התרחש פיצוץ בצירות הסובייטית בתל אביב, בו נפגעת רעיית הציר.
למרות התנצלותה של ישראל, מנתקת ברית המועצות את יחסיה עם ישראל.
בנוסף, שאול אביגור מקים את לשכת הקשר ליהודי ברית המועצות, על מנת ליצור קשר חשאי עם יהדות מסך הברזל.
מתחילה פרשת קסטנר: בסוף שנת 1952, טען מלכיאל גרינוולד בעלון שהוציא כי ישראל קסטנר הכשיר את הקרקע לרצח יהודי הונגריה על ידי הנאצים והשתתף בגזל רכושם על ידי קורט בכר והוסיף: "ידידי חברי המזרחי בהונגריה, ידידי היקרים", כתב גרינוולד, "ריח פגר מגרד את נחירי, זו תהיה הלוויה משופרא דשופרא.
את ד"ר רודולף קסטנר צריך לחסל".
בכנסת עובר חוק האזרחות, הקובע מי נחשב לאזרח ישראל, וכיצד ניתן להתאזרח או להגר באופן חוקי לישראל.
המגעים בין ישראל לבין גרמניה המערבית לגבי שילומים לנפגעי הנאצים ולמדינת ישראל התקיימו עוד טרם 1952, והמחאות נגד ההסכם מצד מבקריו התקיימו כבר בשנת 1951. עם זאת, בינואר 1952 סערה המדינה על רקע הסכם השילומים, והתקיימו הפגנות סוערות נגד ההסכם, במהלכן אף הופעלה אלימות ויודו אבנים לעבר בניין הכנסת.
מנחם בגין, שהיה מנהיג האופוזיציה, הוביל הפגנה מרכזית נגד ההסכם ב-9 בינואר בכיכר ציון.
חרף המחאות, נחתם הסכם השילומים בין גרמניה המערבית לישראל ב-10 בספטמבר.
המחאה מובילה גם להתארגנות אלימה: דב שילנסקי נעצר כשבתיקו מטען חבלה, אשר התכוון ככל הנראה להפעיל כמחאה על הסכם השילומים.
שילנסקי נידון ל-21 חודשי מאסר (אם כי פרקליטו, שמואל תמיר, הצליח לגרום לאהדה עממית בשילנסקי, כפי שקרה שנתיים לאחר מכן עם מלכיאל גרינוולד).
ב-13 ביוני הוקמה הוועדה לאנרגיה אטומית.
באותה שנה מוקם גם המכון למחקר ביולוגי בישראל.
במחאה על קיצוץ בתקציב צה"ל, מחליט הרמטכ"ל יגאל ידין לפרוש מתפקידו.
ראובן שילוח פורש מראשות המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים ובמקומו ממונה איסר הראל, אשר ממלא תפקיד זה עד 1963. הראל ואיזי דורות, מפקד השב"כ, מסובכים בפרשייה בה השב"כ ריגל אחר מנהיג מפ"ם מאיר יערי, בחשד כי במפלגה מתקיימת פעילות חתרנית.
ישראל מתחילה לייבא נשק מצרפת.
נער הרפתקן, לימים הקצין והלוחם מאיר הר-ציון, נעצר על ידי הצבא הסורי יחד עם אחותו, לאחר שיצאו לסיור סביב הכנרת, הכולל גם את השטחים שבשליטה סורית.
הלירה הישראלית מחליפה את הלירה הארץ ישראלית; הפרוטה את המיל.
אליעזר קפלן מתחיל בפברואר ביישום והנהגת המדיניות הכלכלית החדשה.
מוקמת חברת תה"ל (תעשיות המים לישראל), אשר בין היתר עוסקת בפיתוח המוביל הארצי.
ישעיהו ליבוביץ ואליקים העצני מקימים יחדיו ארגון התנדבותי, שורת המתנדבים, אשר הפך לאחד מארגוני המחאה נגד השחיתות הממשלתית בשנות ה-50.
מוקמת חברת יומני גבע, האחראית על הפקת יומני קולנוע חדשותיים, המוקרנים לפני הסרט המרכזי.
אריה להולה מפיק ומביים את הסרט התיעודי "עיר האוהלים".
אפרים קישון מתחיל לכתוב טור ב"מעריב".
עמוס קינן מפוטר מעיתון "הארץ" לאחר שנעצר בחשד שזרק פצצה על ביתו של השר דוד צבי פנקס, וזאת חרף העובדה כי זוכה.
בנוסף, מתחיל לצאת לאור עיתון הילדים אצבעוני.
קובץ ראשון של ספרות מדע בדיוני מתפרסם בישראל, תחת הכותרת "היה היה בעתיד".
את הקובץ ערך יונתן רטוש (תחת שמו האמיתי, אוריאל שלח).
יוצא הקובץ הראשון של "גווילי אש", מפעל הנצחה לנופלי מלחמת העצמאות.
בתל אביב נחנך גן העצמאות ונבנה ביתן הלנה רובינשטיין לאמנות בת זמננו.
אלי אביבי מקים באכזיב את "מדינת אכזיב".
אביבה אורי זוכה בפרס דיזנגוף.
חברת אסם מתחילה לייצר שקדי מרק; חברת דובק מתחילה בייצור הנובלס.
9 ביוני – עוזי חיטמן, זמר, יוצר, מלחין, פזמונאי ומנחה טלוויזיה ישראלי (נפטר ב-2004)
26 באוגוסט – גדי סוקניק, עיתונאי, מגיש חדשות ומנחה טלוויזיה
13 בדצמבר – אבי נשר, במאי, תסריטאי ומפיק קולנוע ישראלי
14 בדצמבר – אבי דיכטר, פוליטיקאי ישראלי
19 בינואר – יוסף בצרי ושלום צלאח, הואשמו בפעילות ציונית מחתרתית, והועלו לגרדום בבגדאד
13 ביולי – אליעזר קפלן, סגן ראש הממשלה הראשון ושר האוצר הראשון של ממשלת ישראל (נולד ב-1891)
14 באוגוסט – דוד צבי פנקס, פוליטיקאי ושר ישראלי (נולד ב-1895)
21 באוגוסט – יצחק שדה, מפקדו הראשון של הפלמ"ח ואלוף בצה"ל (נולד ב-1890)
9 בנובמבר – חיים ויצמן, נשיא מדינת ישראל הראשון (נולד ב-1874)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1949 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: כל אנשי המלך בהפקת רוברט רוסן (סרטי קולומביה, רוסן).
הסרט הזר הטוב ביותר: גונבי האופניים (איטליה)
השחקן הטוב ביותר: ברודריק קרופורד בתפקיד ווילי סטארק (מתוך "כל אנשי המלך")
שחקן המשנה הטוב ביותר: דין ג'אגר בתפקיד רב-סרן סטובל (מתוך "טייסי השחקים")
השחקנית הטובה ביותר: אוליביה דה הבילנד בתפקיד קת'רין סלופר (מתוך "היורשת")
שחקנית המשנה הטובה ביותר: מרסדס מקמברידג' בתפקיד סאדי בורק (מתוך "כל אנשי המלך")
מנקייביץ' על הסרט "מכתב לשלוש נשים"
הסרט הטוב ביותר: כל אנשי המלך
הבמאי הטוב ביותר: רוברט רוסן - כל אנשי המלך
השחקן הטוב ביותר: ברודריק קרופורד - כל אנשי המלך
השחקנית הטובה ביותר: אוליביה דה הבילנד - היורשת
24 בינואר – ג'ון בלושי, שחקן אמריקאי (נפטר ב-1982)
22 ביוני – מריל סטריפ, שחקנית קולנוע אמריקאית
25 באוגוסט – ג'ון סבאג', קולנוען אמריקאי
31 באוגוסט – ריצ'רד גיר, שחקן קולנוע אמריקאי
24 בספטמבר – פדרו אלמודובר, במאי קולנוע ספרדי
8 באוקטובר – סיגורני ויבר, שחקנית קולנוע אמריקאית
24 בנובמבר – שוש עטרי, שדרנית רדיו, מגישת טלוויזיה ושחקנית ישראלית (נפטרה ב-2008)
29 בנובמבר – גארי שנדלינג, קומיקאי, שחקן, כותב, במאי ומפיק אמריקאי
4 בדצמבר – ג'ף ברידג'ס, שחקן אמריקאי
25 בדצמבר – סיסי ספייסק, שחקנית קולנוע זוכת פרס אוסקר
6 בינואר – ויקטור פלמינג, במאי קולנוע אמריקאי (נולד ב-1889)
1952 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 176 שנה מיום היווסדה.
סגן הנשיא: אלבן ברקלי (המפלגה הדמוקרטית)
27 בפברואר – עצרת האו"ם מתכנסת לראשונה במשכנה הקבוע בניו יורק
28 באפריל – מסתיים שלטון הכיבוש האמריקני ביפן
3 במאי – הקצינים האמריקנים ג'וזף פלטשר וויליאם בנדיקט מצליחים להנחית לראשונה בהיסטוריה מטוס בקוטב הצפוני
25 ביולי – פוארטו ריקו הופכת לקהילה עם ממשל עצמי כחלק מארצות הברית
1 בנובמבר – מבצע קיסוס - ארצות הברית עורכת את הפיצוץ הנסיוני הראשון של פצצת מימן
6 בנובמבר – הרפובליקני דווייט אייזנהאואר מנצח בבחירות לנשיאות ארצות הברית.
20 בדצמבר – מטוס חיל האוויר האמריקני מתרסק באגם מוזס שבוושינגטון, 87 בני אדם נהרגו
10 באפריל – סטיבן סיגל, שחקן אמריקאי ממוצא יהודי
2 במאי – כריסטין ברנסקי, שחקנית אמריקאית
14 במאי – רוברט זמקיס, במאי קולנוע אמריקאי, זוכה פרס אוסקר
21 במאי – מיסטר טי, שחקן אמריקאי
20 ביוני – ג'ון גודמן, שחקן אמריקאי
1 ביולי – דן אקרויד, שחקן אמריקאי
3 ביולי – לורה ברניגן, זמרת אמריקאית (נפטרה ב-2004)
11 ביולי – סטיבן לאנג, שחקן אמריקאי
15 ביולי – טרי אוקווין, שחקן אמריקאי
17 ביולי – דייוויד הסלהוף, שחקן וזמר אמריקאי
18 באוגוסט – פטריק סווייזי, שחקן קולנוע אמריקאי (נפטר ב-2009)
16 בספטמבר – מיקי רורק, שחקן אמריקאי
25 בספטמבר – כריסטופר ריב, שחקן קולנוע אמריקאי (נפטר ב-2004)
22 באוקטובר – ג'ף גולדבלום, שחקן קולנוע אמריקאי
3 בנובמבר – רוזאן בר, קומיקאית, כוכבת טלוויזיה, מפיקה וסופרת אמריקאית
1 ביוני – ג'ון דיואי, פילוסוף, פסיכולוג ואיש חינוך אמריקאי (נולד ב-1859)
19 באוקטובר – אדוארד קרטיס - מחלוצי הצילום במערב הישן של אמריקה (נולד ב-1868)
13 בנובמבר – מרגרט וייז בראון, סופרת ילדים אמריקאית (נולדה ב-1910)
1951 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 175 שנה מיום היווסדה.
10 בינואר – חנוכת בית האו"ם בניו יורק
27 בפברואר – אשרור התיקון ה-22 לחוקת ארצות הברית, המגביל את תקופת כהונתו של הנשיא לשתי כהונות
12 במרץ – הקומיקס "דני שובבני" מתפרסם לראשונה בעיתונות ברחבי ארצות הברית
29 במרץ – יוליוס ואתל רוזנברג מורשעים באשמת ריגול על סודות האטום האמריקאים לטובת ברית המועצות
5 באפריל – בני הזוג יוליוס ואתל רוזנברג, נידונים למוות באשמת ריגול לטובת ברית המועצות
11 באפריל – מלחמת קוריאה – נשיא ארצות הברית הארי טרומן מפטר את מפקד כוחות האו"ם בקוריאה, הגנרל דאגלס מקארתור
1 בספטמבר – ארצות הברית, אוסטרליה וניו זילנד חותמות על ברית הגנה בשם ANZUS
8 בספטמבר – בסן פרנסיסקו שבקליפורניה חותמות 48 מדינות על חוזה סן פרנסיסקו, הסכם שלום עם יפן המכיר רשמית בתום המערכה באוקיינוס השקט
12 בינואר – קירסטי אלי, שחקנית אמריקאית
17 במרץ – קורט ראסל, שחקן אמריקאי
10 באפריל – סטיבן סיגל שחקן קולנוע אמריקאי
19 במאי – ג'ואי ראמון, סולן להקת הפאנק ראמונס (נפטר ב-2001)
26 במאי – סאלי רייד, אסטרונאוטית אמריקאית, האמריקאית הראשונה שטסה בחלל