tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הרשת הוקמה בשנת 1996 על ידי "קבוצת טמרס" בשותפות עם קבוצת המלונאות האמריקאית HEI (הוספיטליטי אקוויטי אינבסטרס) , קבוצת מלונאות בבעלות האחים סטיבן וגרי מנדל שבבעלותה עשרות מלונות בארצות הברית.
עם הקמתה חתמה החברה על חוזי ניהול בשלושה מלונות - "מלון אוויה" ביהוד, מלון "מריוט" בנצרת ומלון במגדלי חוף הכרמל בחיפה שהיה בבעלות יצחק תשובה ומשקיעים נוספים ונפתח בקיץ 1997. בדצמבר 1999 נפתח מלון נוסף בנצרת בניהול הרשת תחת המותג "רנסאנס" של רשת "מריוט".
אולם בעקבות פריצת האינתיפדה השנייה נאלצה הרשת לסגור את שני המלונות בנצרת, ולשלם פיצויים לבעליהם.
מלון "מריוט נצרת" חזר לפעילות באוגוסט 2001, אך ביולי 2002 יצאה הרשת מניהולו.
מלון "רנסאנס נצרת" גם חזר לפעול אך ב-2003 הוסב לבית כלא לעובדים זרים.
בתחילת 2002, רשת HEI החלה לנהל גם את מלון "דניאל" בהרצליה ונכנסה לבעלות חלקית בו.
במאי 2003 נפתח מלון "ספא שיזן", מלון בוטיק בן 40 חדרים בצמוד למלון "דניאל".
באוגוסט 2005, רכשה הרשת את מלון "גולדן טוליפ" בים המלח תמורת 32 מיליון דולר.
ב-2008 חתמה על הסכם ניהול עם מלון בהקמה באשדוד תחת המותג "ווסט".
ב-2010 נחתם הסכם לניהול מלון בחוף הצוק בתל אביב, גם תחת המותג "ווסט"; וב-2013 גם בנתניה.
מלון "ווסט לגון ריזורט" בנתניה עבר לניהולה של "מלונות אפריקה ישראל".
מלון דניאל הרצליה - 212 חדרים.
ספא שיזן - דניאל הרצליה.
במשך השנים הפעילה הרשת תשעה מלונות נוספים בישראל, רובם תחת הסכמי ניהול, שבחלקם לרשת הייתה גם בעלות:
מלון "אוויה" - מלון שנחנך ב-1961, הרשת ניהלה אותו משנת 1997 ועד שנסגר בסוף שנת 2000.
מלון "מגדלי חוף הכרמל" - נפתח בקיץ 1997, אך חוזה הניהול בוטל במאי 2001 ועבר לרשת מלונות פתאל.
מלון "מריוט נצרת" - נפתח בסוף 1997 בניהול הרשת (לא בבעלות), ביולי 2002 יצאה הרשת מניהולו.
פעל אחר כך בשם "מלון פלאזה נוף הגליל".
מלון "רנסאנס נצרת" - נפתח בסוף 1999, נסגר והוסב לבית כלא; חזר לפעול מאז סוף 2006 בשם מלון "גולדן קראון נצרת".
מלון "פנינת ירושלים" - המלון נפתח ב-1996 ועבר לניהול הרשת בשנת 2003. הוא נסגר כעבור מספר שנים, לאחר שבעלי המלון ביקשו להרוס אותו ולבנות מבנה חדש במקומו.
מלון "דניאל ים המלח" - מלון בן 300 חדרים בעין בוקק שנפתח ב-1999 בשם "גולדן טוליפ ים המלח", נרכש ושופץ על ידי הרשת ונפתח מחדש בפברואר 2007 בשם מלון "דניאל ים המלח".
מלון "ווסט תל אביב" - מלון שנפתח ב-2011 ונוהל על ידי הרשת עד שנת 2020
מלון "ווסט אשדוד" - מלון שנפתח ב-2013 ונוהל על ידי הרשת עד שנת 2020.
מלון "ווסט לגון ריזורט נתניה" - מלון שנפתח ב-2017 ונוהל על ידי הרשת עד שנת 2021.
רשת עולם אמיתי (Real World Network) היא רשת המתקיימת בטבע, זאת בניגוד למודלים תאורטיים של רשתות בתורת הגרפים.
לרשתות "עולם אמיתי" יש תכונות כמו התפלגות זנב ארוך של תכונות הרשת, מבנה קהילתי ועוד מאפיינים של רשת מורכבת.
מדע הרשתות עוסק ברשתות עולם אמיתי ובבניית מודלים המתארים אותן.
ניתוח רשתות חברתיות עוסק ברשתות עולם אמיתי שהצמתים בהן מייצגים גורמים אנושיים.
רשת קונבולוציה (לפי האקדמיה ללשון העברית: רשת עֲצַבִּית מתקפלת; באנגלית: CNN – Convolutional Neural Network, נקראת גם Space Invariant Artificial Neural Networks או SIANN) היא סוג של רשת נוירונים המשתמשת בפעולת הקונבלוציה במקום בכפל מטריצות כללי לפחות באחת מהשכבות שלה.
סוג זה של רשת נוירונים משמש בעיקר לעיבוד תמונה וראיה ממוחשבת, אך יש לו שימושים גם במערכות המלצה, עיבוד שפה טבעית וממשק מוח-מחשב.
הליבה של הרשת מבוססת על שכבות כינוס הממומשות על ידי העברת מסננת (filter) או ליבה (kernel) על גבי הקלט וביצוע כפל מטריצות.
ההשראה לרשתות קונבולציה מגיעה מתהליכים ביולוגים, במובן זה שדפוס החיבור בין נוירונים ברשת דומה לארגון בקליפת הראייה אצל חיות: נוירונים בודדים של קליפת המוח מגיבים לגירוי רק באזור מוגבל של שדה הראיה, הידוע כשדה הקלט.
שדות הקלט של נוירונים שונים עולים אלה על אלה בצורה חלקית כך שביחד הם מכסים את שדה הראיה במלואו.
רשת קונבולוציה עושה שימוש בדרך כלל ב, שכבות כינוס (convolution) שכבות אגרגציה (pooling) ופונקציית שפעול (activation function).
בדרך כלל תחילה תכיל מספר שכבות כינוס, אגרגציה (pooling) ו-ReLU נוספות אחריה, ולאחר מכן מספר שכבות בקישור מלא.
הקלט לשכבה זאת הוא טנזור המייצג את התמונה, בגודל (מספר קלטים) x (מספר ערוצי קלט) x ( גובה הקלט) x (רוחב הקלט).
לאחר שהקלט מסיים לעבור בשכבה מתקבל טנזור המייצג תמונה מופשטת יותר הנקראת feature map, בגודל (מספר קלטים) x (מספר ערוצי ה-feature map) x ( גובה ה-feature map) x (רוחב ה-feature map).
שכבת כינוס מקבלת טנזור ומוציאה טנזור חדש שישמש כקלט עבור שכבת הכינוס הבאה, ממש כמו שכבות fully connected ברשת עצבית מלאכותית.
אחד מיתרונות שכבות הכינוס הוא הוזלת עלות החישוב של תמונות וכתוצאה מכך אפשור העמקת הרשת.
לדוגמה, שכבה fully connected לתמונה בגודל 100x100 תיצור לנו כ-10,000 משקולות חדשות עבור כל נוירון בשכבה הבאה, דבר שיכול מהר מאוד להפוך ל"יקר" מאוד.
לעומת זאת, שכבת כינוס עם ליבה (kernel) בגודל 5x5 תיצור לנו רק כ-25 משתנים למידים חדשים.
שימוש במשקולות שעברו נרמול על פחות משתנים עוזר להימנע מבעיית הגרדיאנט הנעלם.
שכבה זאת נועדה על מנת לצמצם את גודל הטנזור.
היא מקבלת טנזור בגודל מסוים בתור קלט ומחזירה טנזור קטן יותר בתור פלט.
יש כמה סוגי שכבות אגרגציה, כגון max pooling, average pooling ו-min pooling, כאשר max ו-average הם הפופולריים ביותר.
סיבת השימוש באגרגציה היא בעיקר על מנת להוריד את "עלות" החישוב ולחסוך בזמן עיבוד.
מכילה מערך נוירונים; מקבלת כקלט מערך נוירונים ומחברת בין כל נוירון במערך זה לכל נוירון הנמצא בתוכה (לפירוט נוסף ראה ערך רשת עצבית מלאכותית).
רשת קונבולוציה הומצאה בשנת 1980 על ידי המדען קוניהיקו פוקושימה, שהמציא מודל בשם ניוקוגניטרון - רשת עצבית מלאכותית דיי בסיסית.
בשנת 1988 יאן לקון, חוקר ממעבדות נוקיה בל, שידרג את המודל למצב שבו ידע לזהות ספרות בכתב יד ונעשה בו שימוש בבנקים ומערכות דואר אך לא יותר מכך, מכיוון שבזמן זה היה מחסור במאגרי מידע גדולים ומפותחים - דבר הכרחי על מנת לאמן בינה מלאכותית מסוג זה.
בעיה נוספת הייתה החומרה שבזמנו לא הייתה מספיק חזקה על מנת לאמן בינה מלאכותית מסוג זה.
בשנת 2012 חלה תפנית כאשר ארכיטקטורת AlexNet הראתה שיש מקום לחזור לרשתות קונבולוציה עם הטכנולוגיה של ימינו, שהתפתחו הרבה מאוד.
רשת קונבולוציה מורכבת ממספר שכבות כגוון שכבת כינוס, שכבת אגרגציה ושכבה קישור מלא.
יכול להיות שימוש בעוד סוגי שכבות רבים אבל אלה הנפוצות והבסיסיות ביותר.
עוברים על הטנזור ומכפילים עם הליבה שהיא טנזור בגודל עם קפיצות בגודל כאשר מייצג את גודל הקפיצה בציר ה- ו- מייצג את גודל הקפיצה בציר ה- (בדרך כלל ו-יהיו באותו גודל ולכן פשוט יקראו כנ"ל לגבי ), כאשר כל ליבה יכולה לשמש לצורך מטרה שונה.
כאשר מייצג את התמונה החדשה, מייצג את התמונה המקורית ו- מייצג את הליבה.
גודל הפלט של שכבת כינוס עם חלון בגודל וקפיצות (strides) בגודל טנזור קלט בגודל
עוברים עם חלון בגודל ועושים פעולה מתמטית המוציאה מספר אחד.
למשל, במקרה של max pooling ניקח את המספר הגדול ביותר שיצא בגבולות החלון שלנו בכל החלקה.
במקרה של average pooling ניקח את כל המספרים שיצאו בגבולות החלון שלנו ונעשה להם ממוצע.
ביצוע max pooling עם חלון בגודל וקפיצות (strides) בגודל טנזור קלט בגודל
כאשר הם ממדיי הפלט ו- .
גודל הפלט של שכבת אגרגציה עם חלון בגודל וקפיצות (strides) בגודל טנזור קלט בגודל
זוהי פונקציית שפעול מאוד פופולרית בקרב רשתות קונבולוציה.
הפונקציה עוברת על כל נוירון ומבצעת בו פונקציית יחידה ליניארית מתוקנת.
הפונקציה עבור כל נוירון היא:
הטווח של פונקציה זאת הוא .
נועדה למנוע התאמת יתר (overfitting), תופעה שבה המודל מתאים את עצמו לסוג הנתונים הספציפי שבעזרתו הוא אומן, ולא יודע להכליל אוסף נתונים רחב יותר (למשל, להבדיל בין תמונות של חתולים לתמונות של כלבים).
אם יתרחש overfitting המודל יוכל לסווג את כל תמונות החתולים שאימנו אותו עליהם בצורה טובה אך ברגע שניתן לו תמונות של חתולים שהוא לא מכיר הוא יתחיל לטעות בסיווג.
השכבה פועלת בצורה כזו: היא מקבלת את וקלט של שכבת נוירונים, והיא תתעלם מנוירונים אקראיים, כלומר, לכל נוירון יש סיכוי להישמר או סיכויים להישמט.
הליבה היא טנזור, וצריך לבחור את ממדי הטנזור.
בדרך כלל הגדלים יהיו או או אבל אפשר לבחור כל גודל רצוי כל עוד הוא גדול מאפס.
ריפוד נועד על מנת לפתור שתי בעיות:
במהלך ביצוע כינוס נוצרת בעיה.
הבעיה נובעת מכך שלמעשה עוברים פחות פעמים על קצוות התמונה וכתוצאה מכך מאבדים מידע יקר ערך.
אמנם זה יכול להראות שולי אבל לאחר שימוש בהרבה שכבות כינוס במודל, זה מצטבר להרבה.
לאחר כל שימוש בכינוס התמונה תקטן ולמעשה אם נשתמש בכמה שכבות כינוס נוכל באיזשהו שלב להגיע למצב שבו צמצמנו את התמונה עד כדי מחיקתה.
תהליך הריפוד בעצם "מרפד" את התמונה באפסים מצדדיה ובכך פותר את שתי הבעיות: כעת אנו עוברים גם על הקצוות כמו שצריך וגם לאחר כינוס התמונה תישאר באותו הגודל (בהנחה שהוספנו את הריפוד בגודל המתאים).
למשל, לתמונה בגודל של עם ליבה בגודל וקפיצות בגודל של אחד, אם נוסיף שכבת ריפוד אחת מכל כיוון לאחר כינוס נשאר עם תמונה בגודל כלומר לא הקטנו אותה.
מפני שריפדנו באפסים אין לחשוש להטיית/עיוות התוצאות כתוצאה מהריפוד.
משתנה זה מייצג את גודל הפסיעה/קפיצה שנעשית בכל פעם עם הליבה.
בדרך כלל יהיה בגודל או אבל יכול להיות בכל גודל רצוי כל עוד הוא גדול מאפס.
שכבת כינוס יכולה להכיל מספר ליבות כדי להגדיל את יכולת הזיהוי שלה.
בדרך כלל בשכבות הראשונות כשטנזור הקלט עדיין גדול נשתמש במעט ליבות וככל שנתקדם ונגיע לשכבות מאוחרות יותר שבהן הטנזור קטן יותר, נשתמש ביותר ליבות.
כל זה כדי להוריד זמני ריצה.
אגרגציה היא הרי טנזור העובר על תמונת הקלט וצריך לבחור את ממדיי הטנזור.
בדרך כלל הגדלים יהיו או אבל אפשרי לבחור כל גודל רצוי כל עוד הוא גדול מאפס.
רשת עושים היסטוריה, או פודקאסט ישראל מדיה בע"מ, היא אחת מרשתות הפודקאסטים הגדולות והוותיקות בישראל.
הפודקאסט "עושים היסטוריה" החל את פעילותו בשנת 2007 בעריכתו ובהגשתו של רן לוי.
בראשית 2014 יצא לוי לקמפיין מימון ההמונים לפודקאסט, ובעקבותיו עבר לעבוד על הפקת הפודקאסט במשרה מלאה.
בשנת 2015 הקימו לוי ושותפו העסקי דני טימור חברה בשם "פודקאסט ישראל מדיה בע"מ".
החל משלב זה החלה החברה להפיק פודקאסטים בנושאים נוספים, ביניהם: עושים עסקים, עושים תנ"ך, עושים טיול, עושים שיווק, עושים רפואה, ועושים פוליטיקה.
בפברואר 2025 נמכרה חברת "פודקאסט ישראל מדיה" לאייל דגן, כאשר תחת הבעלות החדשה ישמש שילה דה בר כמנכ"ל.
נכון לשנת 2023, לרשת מגוון פודקאסטים אשר מוציאים פרקים באופן קבוע:
עושים היסטוריה - הפודקאסט הראשון של הרשת בהנחיית רן לוי.
בסיום כל תוכנית בפרקים 79 עד 116 התקיימה פינת חידה מדעית, שהופנתה למאזינים על ידי ניר דהן.
הפודקאסט פעיל משנת 2007, ומוציא פרקים בתדירות של אחת לשבועיים.
התשובה - הפודקאסט בהנחיית דורון פישלר, עוסק בשאלות הקהל בנושאים מגוונים, ולעיתים מופק פרק מיוחד, כגון פרק שבו מסופר סיפור.
הפודקאסט פעיל מנובמבר 2018. מסקרי המאזינים בשנים 2019, 2020 ו-2021 עלה שזהו הפודקאסט השני המואזן ביותר ברשת, אחרי "עושים היסטוריה".
המאזינים יכולים להפנות שאלות ישירות אל דורון פישלר דרך טופס אינטרנטי.
עושים תנ"ך - הפודקאסט בהנחיית יותם שטיינמן, הסוקר את סיפורי התנ"ך בתקופת המקרא מהזויות המחקריות, ארכאולוגיות וביקורת המקרא.
פעיל מינואר 2017, ומוציא פרקים בתדירות של 2–3 פרקים בחודש.
זהו אחד הפודקאסטים המובילים ברשת מבחינת מספר ההאזנות, והוא עבר את רף ארבעה מיליון ההאזנות.
עושים רפואה - פודקאסט בהנחיית ד"ר יובל בלוך ועמליה נוימן, שהחליפה את עידן כהן שהנחה את הפודקאסט בשנים הראשונות.
הפודקאסט עוסק ברפואה וגוף האדם, ועוסק בכל פרק בנושא אחר מתחום הרפואה כגון מחלות, היסטוריה של תרופות וסיפורים הקשורים לרפואה.
פעיל מיולי 2017, ומוציא פרקים חדשים אחת לשבועיים.
עושים פוליטיקה - הפודקאסט בהנחיית טל שניידר (החל מיולי 2024 בהנחיית שלמה רז) הוא תוכנית ראיונות בנושא פוליטיקה המראיינת פוליטיקאים ועיתונאים פוליטיים.
פעיל ממרץ 2017, ומוציא פרקים אחת לשבועיים.
עד 8 בנובמבר 2022 הפודקאסט הוגש על ידי דפנה ליאל.
הפודקאסט הוא אחד המובילים ברשת מבחינת כמות האזנות ועבר את רף מיליון ההאזנות.
פרקי "עושים פוליטיקה" תומללו לטובת כבדי שמיעה ותחת כל פרק השמעה יש תמלול פרק שנעשה בידי צוות מתנדבים שמלווה את "עושים פוליטיקה".
עושים טכנולוגיה - הפודקאסט בהנחיית ד"ר יובל דרור עוסק בטכנולוגיה, אנשים ומה שביניהם.
פעיל מאוקטובר 2017, ומוציא פרקים אחת לשבועיים.
הוגש על ידי ארנון זמיר עד לאפריל 2019 ועסק אז בנושאים שונים מעולמות הטכנולוגיה.
עושים תוכנה - הפודקאסט בהנחיית בועז לביא.
הפודקאסט עוסק בתוכנה ותכנות, ובשלבי הפיתוח השונים של התוכנה והתמודדות המתכנתים.
פעיל ממאי 2018, ומוציא פרקים אחת לשבועיים.
בעבר הונחה הפודקאסט על ידי חן פלדמן ועמית בן דור.
יחסינו לאן - הפודקאסט בהנחיית פאולה וליאון רוזנברג עם זוויות שונות לשימור זוגיות ארוכת טווח.
עושים חשבון - הפודקאסט בהנחיית הפרופסור עומר מואב ואשת התקשורת שירה הדס נקר.
בפודקאסט מנתחים המגישים אירועים בכלכלה בישראל ומחוצה לה.
פעיל מיולי 2020 (והחליף את "עושים עסקים").
מגישים לשעבר: אטילה שומפלבי, ליאור תבורי, גיל מרקוביץ.
כשבגרוש היה חור - פודקאסט בהנחיית רועי גרון, בוחן את סיפורי ההיסטוריה בהם כלכלה וכסף הם השחקנים הראשיים.
הפודקאסט התחיל כפודקאסט עצמאי והצטרף אל הרשת באוגוסט 2020. ב־30 ביולי 2023 הודיע מגיש הפודקאסט, רועי גרון, על כך שבכוונתו להפסיק להקליט פרקים ושאת הפודקאסט יגיש יניב מנוס, אשר החל להקליט מספר פרקים ביחד עם רועי גרון ממרץ 2023.
שעת מלחמה - הפודקסאט בהנחיית שלמה רז שמקיים שיחות עם לוחמים שחוזרים אל שדה הקרב, אל אותם רגעים קשים שמלווים אותם מאז, וששינו את חייהם.
הפוליטיקאים - רותם דנון, עורך המגזין הפוליטי ליברל, מנתח בכל פרק סיפורים מהעבר הפוליטי.
דברי על זה יותר - אפרת וכטל, אשת תקשורת ומרצה, מציפה נושאים בעזרת שיחה אישית וחושפת.
הקיפוד - פודקאסט על כדורגל בהגשת דניאל מקדאואל.
עושים פסיכולוגיה - דוקטור מעיין בוימן סוקרת נושאים הנוגעים לנפש האדם והמוח האנושי: תיאוריות פסיכולוגיות, מחלות ותסמונות, סמים פסיכדליים ועוד.
כשאמא ואבא סטנדאפיסטים - הסטנדאפיסטים וההורים הטריים, יונתן ברק ונועה מנור, מארחים הורים נוספים לשיחות על טעויות של הורים.
עושים משפט - אטילה שומפלבי וד"ר מתן גוטמן מגישים תוכנית שמאירה באור חדש מושגים ופרשיות בעולם המשפט.
בריאה ומאושרת - פאולה רוזנברג מגישה פודקאסט יומי, שמפורסם בימי ראשון עד חמישי, ומסכם בכ-5 דקות מחקרים על חיים בריאים ומאושרים יותר.
סיפור משפחתי - הפודקאסט בהנחיה משתנה בין מנחי הרשת ומספר את סיפורם של אנשים שונים.
הפרקים מופקים בתשלום של מזמין הפרק ומפורסמים באינטרנט רק בחלק מהמקרים.
פעיל מדצמבר 2015 ומוציא פרקים בתדירות לא קבועה.
עושים מינהר - ערן מינהר בתוכנית שחושפת את הסיפורים מאחורי התצלומים האייקוניים ביותר בהיסטוריה.
נכון לשנת 2023, לרשת פודקאסטים רבים שחדלו מלהוציא פרקים חדשים:
עושים טיול - הפודקאסט בהנחיית עינב לנדאו סיפר על טיולים ייחודים במדינת ישראל ובשאר העולם.
היה פעיל מנובמבר 2016 והוציא פרקים בתדירות של אחת לשלושה שבועות.
הפודקאסט ירד בדצמבר 2018 עקב עזיבתה של עינב את הרשת.
בינואר 2021 לנדאו התחילה לשדר פודקאסט בסגנון דומה בשם מתי מגיעים.
עושים עסקים - הפודקאסט בהנחיית חגי גולן, הוא תוכנית ראיונות עם אנשי עסקים שונים.
פעל מאוגוסט 2016 עד יולי 2020. הפרקים עדיין קיימים ברשת.
עושים ספורט CAST - הפודקאסט בהנחיית בן מיטלמן שילב סיפור וראיון במגוון תחומים בספורט.
עושים שיווק - הפודקאסט בהנחיית קובי גור ורן לוי סקר שיטות שיווק שונות, בין היתר סקירת מתחרים, סחר באינטרנט וסוגי פרסום.
פעל מפברואר 2017 עד ינואר 2020. לאחר הפסקתו, נותרו הפרקים זמינים באתר.
עושים רכב - הפודקאסט בהנחיית אסף בר-שי ובהמשך בועז קורפל, סקר את ההיסטוריה וההתפתחות של עולם הרכב.
פעל מנובמבר 2018 עד יוני 2020, והוציא פרק פעם בשבועיים.
עושים שיחה - הפודקאסט בהנחיית שמעון פרנס אירח אנשים לשיחה אישית.
היה פעיל מינואר 2019 עד מאי.
עושים נדל"ן - הפודקאסט בהנחיית חגי גולן היה מוקדש לתחום הנדל"ן.
אוכל ישראל - פודקאסט בהנחיית גיל חובב עם המלצות על מסעדות בישראל, מתכונים עונתיים ועוד.
ההסכת היה פעיל מיוני עד דצמבר 2019.
עושות הורות - פודקאסט בהנחיית שירי בכר ונני פינקלשטיין על הורות, הורים וילדים.
היה פעיל מינואר עד ספטמבר 2020.
כנגד כל הסיכויים - אחרי שעברה בעצמה סיפור חיים מורכב מאוד, אסתי סגל מחפשת עוד אנשים שעברו חוויות ואירועים עוצמתיים ומשני חיים.
פרק 17 ואחרון עלה באוגוסט 2021. לאחר הפסקתו, נותרו הפרקים זמינים באתר.
עושים חלל - הפודקאסט בהנחיית הראל קליינר, עוסק בנושאי חלל, קידמה וטכנולוגיה.
מה הדיבור - אסף וינקלר ודור ברק משוחחים על מושגים וביטויים חדשים בסלנג.
בעבר התוכנית נקראה "עושים ברדק", ועסקה במגוון רחב של נושאים, כולל תרבות, מערכות יחסים ואקטואליה.
אבא של יונתן והבן שלו - שיחות בין הסטנדאפיסט, יונתן ברק, ואביו, רופא הילדים שמעון ברק, על מגוון נושאים.
תחת מותג זה התפתחו מספר פודקאסטים נוספים, כאשר חלקם נמצאים תחת רשת עושים היסטוריה, וחלקם משווקים כהפקה נפרדת עבור גופים שונים; חלק מן הפודקאסטים במתכונת קבועה וחלקם בתור מספר תוכניות קצובות מראש.
רשימה של הפודקאסטים שפודקאסט ישראל מדיה בע"מ מפיקה:
שוות להכיר - בהנחיית רוני קורן, הופק עבור חינוכית 23, מכיל כ-15 פרקים, ומספר על נשים בולטות בהיסטוריה.
waterline - בהנחיית עידן כהן, הופק באנגלית עבור משרד הכלכלה ועוסק בתחום טכנולוגיית המים בישראל.
פעיל מינואר 2018, ומוציא פרקים אחת לשבועיים.
מיטען חשמלי - בתחילה בהנחיית יוסף מץ ובעונות השנייה והשלישית על ידי יותם שטיינמן, עבור חברת החשמל ועוסק בהיסטוריה של חברת החשמל, ובתהליכים שעוברת החברה.
בעונה השנייה עסק בחדשנות ואנרגיה ירוקה, בעונה השלישית עסק בהיבטים של כוח אדם.
הופק באנגלית לשידור בארצות הברית עבור Cybereason.
הפודקאסט סוקר את נושא אבטחת המידע.
האוניברסיטה הקטנה של המדעים - בהנחיית רן לוי עבור חינוכית 23. מבוסס על ספרו של לוי בעל אותו השם ועוסק בסיפורים קצרים מתחומי המדע.
בגרות דרך האוזניים - בהנחיית רן לוי ופלורה ויניצקי עבור רכס פרויקטים חינוכים כהכנה לבגרות בתנ"ך.
פעל בין ינואר לאוגוסט 2017.
מבעד לזכוכית - בהנחיית אור לוי עבור חינוכית 23, עוסק בממצאים ארכאולוגיים אשר מוצגים במוזיאון ישראל בירושלים.
- בהנחיית ארנון זמיר עבור חינוכית 23 עוסק בשאלות של ילדים על איך דברים עובדים.
- בהנחיית אורן פרבר עבור חינוכית 23. בכל פרק בתו של אורן שואלת אותו שאלות בנושאי מדע, ואורן משיב עליהן תוך דיאלוג.
ערך מוסף בשבילי - בהנחיית ליאור תבורי וטל וולפסון עבור חינוכית 23. עוסק בתחום הכלכלה, בין היתר בביטוחים, פנסיה ומיסים.
עוסק בביטקוין (באנגלית), והופק עבור Orbs.
בעין הבקורת - בהנחיית שלמה רז דובר משרד מבקר המדינה עבור משרד מבקר המדינה.
עוסק בנושאים שעלו מדוחות המבקר.
מכישלון להצלחה - נוצר עבור בנק דיסקונט.
מביא את סיפורם של אנשים שחוו כישלון וזכו בסוף להצלחה.
THE INDUSTRIAL SECURITY PODCAST - מוגש באנגלית על ידי נט נלסון ואנדרו גינטר, מדבר על איומים שיכולים לפגוע במערכות המחשוב הקריטיות שרצות 24/7
The Adventurous Teacher - נוצר עבור תלמ"א (תוכנית לאומית למצוינות באנגלית).
סיפורים מהניידת - הפודקאסט של בית מורשת משטרת ישראל - זוהי סדרת פודקאסטים על מורשתה של משטרת ישראל, בהגשת יותם שטיינמן.
לעומק הרפואה - הפודקאסט צולל לעומק הרפואה שבו מדובר על מגוון תופעות רפואיות.
בחסות סאנופי ישראל, בהגשת רן לוי.
עושים ת'מוות - הפודקאסט שעוסק בנושאים כמו תחום דרכו האחרונה של אדם.
מוגש בחסות בית לוויות עלי שלכת.
מזון למחשבה - הפודקאסט של אמבר על חקלאות ישראלית.
CPRadio - הפודקאסט נוצר עבור צ'ק פוינט, המתמחה בתחום ההגנה והסייבר.
Wix Engineering Podcast - פודקאסט למפתחים, פיתוח סלולרי ופיתוח אתרים, ניהול ועוד.
הסיפורים והתובנות של מהנדסי WIX, עם כמה מהקולות הבולטים בקהילת הפיתוח.
עושים זיכרון - סדרת הפודקאסטים של יד ושם בהגשת איתמר סויסה.
נקמה וגבורה, שגרת חיים וחפצים נדירים מהשואה.
On the Holocaust - סדרת הפודקאסטים של יד ושם באנגלית.
הדבר הבא - הפודקאסט של IBM בהנחיית דוקטור יובל דרור, עוסק בטכנולוגיה חלוצית.
יוצאים בשאלה - הפודקאסט של עמותת הלל, בהגשת אטילה שומפלבי.
תבנו עלינו - הפודקאסט של התאחדות הקבלנים בוני הארץ ושל הקרן לעידוד ופיתוח ענף הבניה בישראל, בהגשתו של אטילה שומפלבי.
חיים נדל"ן - גיל גורביץ', סמנכ"ל השיווק של חברת אזורים, ורוני כהן, מנכ"ל אלדר שיווק נדל"ן, מביאים אליכם את הטיפים הכי חשובים שצריך להכיר בעולם הנדל"ן ובשפה שכולם מבינים.
סודות המרחב הימי - הפודקאסט של המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, בהגשתו של רן לוי.
מסע בין כוכבים - הפודקאסט של ארגון מסע, בהגשת אטילה שומפלבי.
הפודקאסט עוסק בסיפורים והחוויות האישיות של משתתפי מסע לדורותיהם.
מתחת לכל ביקורת - הפודקאסט בהנחיית אור בוטבול ועמרי הכהן, בו השניים מקריאים באופן משעשע ביקורות של עסקים, רשתות ומבני ציבור בגוגל מפות.
הפודקאסט החל לפעול מיוני 2023 והסתיים ביולי 2024.
עושים חדשנות בבריאות - בשיתוף עם קופת חולים כללית, בהגשת פרופסור רן בליצר ועידן כהן.
רשת עושים היסטוריה מקיימת קשר קבוע עם המאזינים שלה.
מאז שנת 2018, הרשת עורכת מדי שנה סקר שנתי שמאזיני הרשת יכולים למלא, כדי לאסוף מידע דמוגרפי אודות המאזינים, דעתם של המאזינים על הפודקאסטים ודירוגם.
ישנו מפגש שנתי של המאזינים שנערך באולם צוותא.
במפגש מוקלטים בשידור חי פרקים חדשים לרשת הפודקאסטים, ובנוסף יש זמן לשאלות ותשובות מהמאזינים לראשי הפודקאסט.
מלבד המפגש השנתי ישנם פודקאסטים שערכו מפגשים רק למאזיני הפודקאסט המסוים.
למשל "עושים תנ"ך" מקיים סיורים בעקבות פרקים נבחרים.
דפנה ליאל ארחה מאזינים בהקלטת פרק על חוק הגיוס עם השר לשעבר, שי פירון.
עושים רפואה קיימו מפגש מאזינים בנושא רנטגן, ובפודקאסט "התשובה" עם דורון פישלר, הוקלטו שני פרקים עם השתתפות קהל דרך google meet.
פרקי "עושים היסטוריה" ו-"עושים פוליטיקה" תומללו לטובת כבדי שמיעה וחירשים.
בנוסף לרשת אפליקציה ייעודית שמתאימה למכשירים שנתמכים על ידי אנדרואיד, וניתנת להורדה מחנות ה-Google Play.
בשלהי 2020 החלה סלקום לשדר את הפודקאסטים של הרשת לכלל מנוייה בסלקום tv.
בתוך הרשת פועלים מספר מגישים ביניהם: רן לוי, דורון פישלר, יובל דרור, אטילה שומפלבי, עומר מואב ועוד.
ישנם שני סוגים של רשתות רדיו הנמצאות כיום בשימוש ברחבי העולם: רשת שידור מסוג "אחד לרבים" (תקשורת חד כיוונית) שבדרך כלל בשימוש עבור תקשורת המונים, ותקשורת קצה לקצה (תקשורת דו-כיוונית) שבשימוש בדרך כלל על ידי כוחות הביטחון ושירותים ציבוריים כגון משטרה, מכבי אש, מוניות ושירותי משלוחים.
בנוסף יש תקשורת סלולרית שמאפשרת לשלוח ולקבל מידע בו זמנית על ידי שימוש בשני תדרים שונים במקביל.
הטכנולוגיה הבסיסית משותפת בין שני סוגי רשתות הרדיו והתקשורת הסלולרית.
רשת הרדיו הדו-כיוונית משתמשת בטכנולוגיה ורכיבים דומים לרשת שידור חד-כיוונית, אך בדרך כלל כוללת כמה נקודות שידור קבועות (משדרים) עם מקלטים במקומות משותפים ומשלטים ניידים.
בצורה כזו גם מכשירי תקשורת קבועים וגם ניידים יכולים לתקשר אלו עם אלו על פני אזורים גאוגרפיים רחבים, החל מסדר גודל של ערים בודדות ועד למחוזות או מדינות שלמות.
ניתן לחבר מספר אתרי שידור/קליטה קבועים כדי להשיג את טווח הכיסוי הנדרש בעזרת חיבור אלחוטי (ישנן כמה דרכים לבצע זאת) או בעזרת חיבור קווי (כמו סיבים אופטיים, למשל).
בכל המקרים הללו האותות מועברים בדרך כלל למתג מרכזי מסוג כלשהו שבו הודעת הרדיו עוברת עיבוד ונשלחת מחדש (מוחזרת) לכל אתרי המשדרים אליהם היא צריכה להגיע.
במערכות רדיו דו-כיווניות מודרניות מקובל להשתמש בשיטות חדשות כדי ליעל את התהליך ואת תחום התדרים הנדרש ובכך לאפשר תקשורת של יותר משתמשים בצורה נוחה.
יש שימוש בטכנולוגיה דומה גם במערכות סלולריות.
תקשורת "אחד לרבים" (נקרא באנגלית - broadcast) היא מערכת תקשורת אשר מפיצה למספר תחנות שידור בו-זמנית, במטרה לשדר לטווח רחב יותר מאשר מה שמתאפשר על ידי שידור אות מנקודה בודדת.
זה מאפשר יצירת רשתות רדיו המגיעות לקהל רחב.
רשתות שידור משתמשות בשיטה זו במטרה להפיץ תוכן.
השימוש ברשתות השידור עלה במהירות עם האפשרות של שידור "אחד לרבים" למאזינים ביתיים בשנות ה-20. צמיחה זו התפתחה בדרכים שונות במקומות שונים בעולם.
בבריטניה ה-BBC התפתח בעזרת מימון ציבורי ואגרות רדיו, והיה בעל מונופול שידור בעשורים הראשונים שלו.
לעומת זאת, בארצות הברית קמו רשתות שידור מסחריות שונות שהתחרו זו בזו על הכנסות מפרסום.
האתגר הטכני העיקרי שיש להתמודד איתו בעת הפצת תוכן למרחקים ארוכים הוא שמירה על איכות האות וניהול מספר נקודות מיתוג / ממסר בשרשרת האותות.
בעבר נשלחו תוכניות רדיו לתחנות שידור מרוחקות בשיטות שונות, כולל קווי טלפון חכורים, תקליטים מוקלטים מראש וקלטות שמע.
עם הזמן החל שימוש בחיבורים אלחוטיים על ידי ממסרי רדיו יבשתיים, ומאוחר יותר החיבורים הוחלפו ברובם בכבלים קואקסיאליים, סיבים אופטיים ותקשורת לוויינית, המציעים בדרך כלל יחסי עלות-תועלת מעולים.
ככל שעבר הזמן, רשתות רדיו מוקדמות רבות התפתחו לרשתות טלוויזיה, כאשר השימוש ברדיו הצטמצם ואנשים החלו לצרוך תוכן בטלוויזיה.
רשת עצירה היא רשת הנפרסת על גבי עמודים לרוחב מסלול טיסה על נושאת מטוסים ומהווה אמצעי עצירה אחרון בקצה המסלול.
הרשת מאפשרת את עצירת המטוס במקרי חירום כשמדובר במטוסי קרב, או במקרים מסוימים כשיטה ראשית לעצירת מזל"טים מסוימים.
את רשת העצירה ניתן למקם בקצוות המסלולים, לאחר קו המפתן.
רשת זו יכולה לעלות ולרדת בפיקוד ממגדל הפיקוח בעת חירום.
במצב שכיבה הרשת אינה פעילה ואינה מפריעה לפעילות הסדירה של המסלולים, אך נדרשות מספר שניות בעת הצורך להעברת הרשת למצב פרוש.
במצב פרושׂ, הרשת מתוחה בין שני עמודים לכל רוחב המסלול ומסוגלת לתפוס את המטוס ללא כל תלות בוו עצירה או במצבי תקלה שעלולים להיות במטוס, בניגוד לכבל עצירה הנדרש לירידת וו תקין והיתפסותו.
רשת העצירה אינה ניתנת לשימוש במטוסים בעלי מדחף, מכיוון שהמדחף יקרע את הרשת, בעיקר בכלי טיס בעלי מדחף קדמי.
יתרונות וחסרונות של רשת העצירה
קיומה של רשת עצירה משפר את בטיחות ההמראה והנחיתה של כלי הטיס, כאשר בהפסקת המראה במצב תקלה ובנחיתות בהן הגיעו למהירות גבוהה בסוף המסלול ניתן להשתלב ברשת ולא לבצע נטישה.
החסרון בהשתלבות ברשת הוא חוסר האפשרות לבצע נטישה לאחר ההשתלבות, ולכן יש להשתלב רק בתנאים בהם הרשת מספקת עצירה בטוחה.
כך למשל, לא מומלץ להשתלב ברשת עצירה כאשר המטוס בוער (בעקבות תקלה במטוס).
ברשתות רבות ניתן לכייל את אורך הימתחות הרשת.
כיול להימתחות רשת ארוך יותר, יאפשר בלימה עדינה יותר של המטוס ויאפשר השתלבות מהירה יותר, אך עם זאת ידרוש תשתית מסלול המאפשרת עצירת המטוס במרחק ארוך לאחר קצה המסלול.
רשת עצבית רקורסיבית היא סוג של רשת עצבית עמוקה שנוצרה על ידי החלת אותה קבוצת משקלים רקורסיבית על קלט מובנה, כדי לייצר חיזוי מובנה על פני מבני קלט בגודל משתנה, או חיזוי סקלרי עליו, על ידי חציית מבנה נתון בסדר טופולוגי.
רשתות עצביות רקורסיביות, שלעיתים קרויות בקיצור RvNNs, הצליחו, למשל, בלימוד רצף ומבני עצים בעיבוד שפה טבעית, בעיקר ייצוגים רציפים של ביטויים ומשפטים המבוססים על הטבעת מילים.
RvNNs הוצגו לראשונה כדי ללמוד ייצוגים מבוזרים של מבנה, כגון מונחים לוגיים.
בארכיטקטורה הפשוטה ביותר, צמתים שהם בנים של צמתי הורים מחוברים אליהם באמצעות מטריצת משקל המשותפת על פני כל הרשת, ופונקציית אקטיבציה אי-ליניאריות כגון טנגנס היפרבולי (tanh).
אם c1 ו-c2 הם ייצוג וקטור n-ממדי של צמתים, האב שלהם יהיה גם וקטור n-ממדי, המחושב כ כאשר W זה מטריצת משקל של .
ארכיטקטורה זו, עם כמה שיפורים, שימשה לניתוח מוצלח של סצנות טבעיות, ניתוח תחבירי של משפטי שפה טבעית, וקידוד אוטומטי רקורסיבי ומידול גנרטיבי של מבני צורות תלת-ממדיות כגון מודל מפושט של קוביות תלת-ממדיות.
בספורט קבוצתי, רשת נקייה או שער נקי (בארצות הברית: Shutout, בבריטניה: Clean sheet) הוא מצב במשחק בו קבוצה לא מצליחה להשיג נקודות.
מצבים אלו אפשריים ברוב ענפי הספורט הגדולים, אך הם מאוד לא סבירים בענפי ספורט מסוימים, כמו כדורסל.
רשתות נקיות נתפסות בדרך כלל כתוצאה ממשחק הגנה יעיל, אף על פי שהתקפה יריבה חלשה עשויה להיות אשמה באותה מידה.
בענפי ספורט מסוימים נספרות רשתות נקיות כסטטיסטיקות אישיות של שחקנים בודדים, במיוחד שוערים ומגישים.
מצב בו אין לאחת הקבוצות ניקוד בפוטבול הוא נדיר באופן יחסי, אם כי לא בלתי אפשרי.
אי-ספיגת נקודות קשה בעיקר בשל ריבוי הדרכים להבקיע: קבוצות עשויות להשיג נקודות בטאצ'דאון או בשער שדה, לו יש אחוזי הצלחה גבוהים, ועל כן ההגנה לסגור בעקביות הן מסירות והן ריצות התקפיות במהלך המשחק.
בליגות הנמוכות והחצי-מקצועניות, תועדו חמישה מקרים בהם קבוצה לא השיגה נקודה במשך עונה שלמה וארבעה מקרים בהם קבוצה לא ספגה ולו נקודה אחת (הארוך שבהם הוא עשרת המשחקים של פרובידנס האסקיס ב-1933).
הישג זה קשה הרבה יותר בפוטבול קנדי, בו הבקעות ותנועות התקפיות הן בדרך כלל תכופות יותר וניתן להבקיע נקודה בודדת פשוט על ידי העברת הכדור מכל נקודה במגרש אל האנד זון.
בכדורגל וענפי ספורט אחרים עם שוער, ניתן לומר שהשוער "שומר על רשת נקייה" אם הוא מונע מיריביו להבקיע במהלך משחק שלם.
מכיוון שכדורגל הוא משחק עם תוצאות נמוכות יחסית, נפוץ שקבוצה אחת, או אפילו שתי הקבוצות, אינן מבקיעות שערים.
תיאוריה לגבי מקור המונח היא שכתבי ספורט השתמשו בפיסות נייר נפרדות כדי לתעד את הפרטים הסטטיסטיים השונים של המשחק.
אם קבוצה אחת לא תספוג שום שער, אז דף "פרטי השערים שספגו" של אותה קבוצה יופיע ריק, ויוותר "דף נקי" (Clean sheet).
אם משחק מסתיים בתוצאה סופית של 0–0, שני הצדדים נחשבים כמי ששמרו על רשת נקייה.
בהוקי קרח, רשת נקייה (SO) נזקפת לזכותו של שוער שעוצר בהצלחה את הקבוצה השנייה מלהבקיע במהלך כל המשחק.
במשחקי העונה הסדירה, אם התוצאה היא 0–0 כשהמשחק ממשיך לדו-קרב חבטות עונשין, לשני השוערים נזקפת הזכות לרשת נקייה.
רשת נקייה עשויה להיות משותפת בין שני שוערים, אך לא תופיע באף אחד מהסטטיסטיקות האישיות שלהם.
עם זאת, אף שוער לא יזכה ברשת נקייה.
הדבר קרה כמה פעמים בהיסטוריה של ה-NHL:
ב-3 באפריל 1983, וושינגטון קפיטלס ניצחו עם 0–3 את ניו יורק ריינג'רס עם אל ג'נסן בשערים בשני שלישים הראשונים ופאט ריגין בשליש האחרון.
ב-23 בנובמבר 2006, נאשוויל פרדטורס ניצחו עם 0–6 את ונקובר קנאקס עם השוער טומאש ווקואון שהוחלף בתחילת השליש האחרון על ידי כריס מייסון בשל פציעה.
ב-1 בדצמבר 2009, טורונטו מייפל ליפס ניצחו עם 0–3 נגד מונטריאול קנדיאנס.
יונאס גוסטבסון התחיל עם שער, אך הוחלף לאחר השליש הראשון על ידי ג'ואי מקדונלד בשל בעיה בלב.
ב-26 במרץ 2013, פיטסבורג פינגווינס ניצחו את מונטריאול קנדיאנס 0–1 עם מרק-אנדרה פלרי שהתחיל במשחק והוחלף בשל פציעה על ידי טומאש ווקואון בשליש האחרון.
ב-3 בדצמבר 2021, ניו יורק ריינג'רס ניצחו את סן חוזה שארקס 1-0 לאחר שאיגור שסטיורקין נפצע והוחלף על ידי אלכסנדר גאורגייב בשליש השלישי.
ב-10 במרץ 2024, אדמונטון אוילרס ניצחו את פיטסבורג פינגווינס 4-0 לאחר שקלווין פיקארד הוחלף על ידי סטיוארט סקינר ב-1:16 בשליש השני ולא התמודד עם חבטה אחת.
לאחר מכן פיקארד חזר בשליש האחרון.
משחקים ללא ניקוד לקבוצה אינם נפוצים לא באיגוד רוגבי ולא בליגה, מכיוון שקל יחסית להבקיע בעיטת עונשין.
גמר ליגת הרוגבי של ג'ילט 2005 הייתה הפעם הראשונה שבה אוסטרליה "אופסה" מאז 1981. אין מונח חלופי להתרחשות של קבוצה שלא מצליחה להבקיע, מלבד לומר שהקבוצה הבקיעה "אפס" (או "אפס" או "כלום" בצפון אמריקה).
לדוגמה, במשחק בליגה הקלטית בדצמבר 2006 בין מנסטר לקונכט הסתיים עם 0–13 למנסטר; לפיכך נאמר שמנסטר ניצחה "שלוש עשרה-אפס".
דוגמאות לאחרונה של מצבים כאלו באיגוד הרוגבי הבינלאומי כוללות את אנגליה נגד סקוטלנד ב-2014, צרפת נגד איטליה ב-2015, צרפת נגד ארגנטינה ב-2016, סקוטלנד נגד איטליה ב-2017, ניו זילנד נגד דרום אפריקה ב-2017, ניו זילנד נגד אוסטרליה ב-2019, וכן ויילס נגד איטליה ב-2020.
ככלל, קבוצה שממושמעת היטב מבחינה הגנתית, כמו גם מבחינה התנהגותית (לא נותנת בעיטות עונשין), סביר להניח שלא תספוג נקודות.
זה עשוי להתרחש גם אם יש הבדל משמעותי במעמד בין שתי הנבחרות, למשל, כאשר סקוטלנד ניצחה את ספרד (ששיחקה בגביע העולם היחיד שלה ברוגבי) 0–48 בגביע העולם ברוגבי 1999, או כאשר אוסטרליה ניצחה את נמיביה 0–142 בגביע העולם ברוגבי 2003.
רשת מרגלים היא סדרת טלוויזיה ישראלית, שהופקה בשיתוף עם תאגיד הטלוויזיה הבינלאומי פרמאונט גלובל.
הסדרה משודרת ביס, היא נוצרה על ידי אמיר מן.
הפרק הראשון שודר ב-21 בספטמבר 2025. לסדרה 8 פרקים.
הסדרה נפתחת בטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.
היא חוקרת את טבעו של מבצע זעם האל, מבצע שבמסגרתו חוסלו חברי ארגון "ספטמבר השחור", הארגון שאחראי על הטבח של הספורטאים במינכן.
כל פרק עוסק במבצע אחר הקשור בחיסול המחבלים.
צבי זמיר (דרור קרן) – ראש המוסד.
אבו איאד (הישאם סלימאן) – אחד ממפקדי ארגון "ספטמבר השחור".
איתן "פייר" (מאור שוויצר) – מגויס חדש למוסד.
יאיר (עוז זהבי) – סוכן מוסד.
עלי חסן סלאמה (אמיר בוטרוס) – חבר בארגון "ספטמבר השחור".
הלן (דניאל גל) – סוכנת מוסד.
לודוויג (אוהד קנולר) – סוכן מוסד.
אסתר (דיאנה גולבי) – סוכנת מוסד.
יעקב זדה-דניאל – סוכן מוסד.
משה דיין (נתי רביץ) – שר הביטחון.
מייק הררי (רוי מילר) – סוכן מוסד, ראש יחידת המחסלים.
גולדה מאיר (דיליה מאייר) – ראש ממשלת ישראל.
דוד "דדו" אלעזר (שי אגוזי) – הרמטכ"ל
אהוד ברק (אסף פרי) – מפקד סיירת מטכ"ל.
אבו דאוד (ג'ורג' אסקנדר) – ממנהיגי "ספטמבר השחור"
הסדרה החלה להצטלם ביולי 2023.
המבקרת סמדר שילוני ציינה כי אף שהפרק הראשון סובל מנוסחתיות ומעיבוד צפוי של האירועים המוכרים, יתר הפרקים מצליחים להכניס מתח ועומק לסיפור.
היא הדגישה את איכויות ההפקה, הליהוק הישראלי המבריק והחכמה התסריטאית, שלדבריה הפכו את הסדרה לא רק לסדרת אקשן מהנה אלא גם לאסקפיזם אל "ימים פשוטים יותר מבחינה מוסרית", שבהם הצדק הביטחוני היה ברור.
לצד הביקורת על חוסר המקוריות של הפתיחה, הביקורת סברה כי "רשת מרגלים" מצליחה להחיות את האתוס הביטחוני הישראלי ולהציע לצופים חוויה קולנועית-טלוויזיונית סוחפת, שעשויה להדהד גם מחוץ לישראל.
רשת פרח היא עמותה ישראלית הפועלת מאז שנת 1999, ומהווה את רשת החינוך המיוחד הגדולה בישראל.
הרשת מעניקה שירות לכ-15,000 מקבלי שירות מכלל חתכי האוכלוסייה פעוטות, ילדים, נוער ומבוגרים - מגיל שלושה חודשים ועד גיל הזהב.
ברשת עשרות מסגרות חינוך מיוחד ורווחה המעניקים שירותים חינוכיים, טיפוליים ושיקומיים.
רשת פרח הוקמה ב-1999 על ידי משה שטיין שבעברו הוביל יוזמות חינוכיות עבור ילדים עם צרכים מיוחדים בערי הפריפריה.
הרשת, שהחלה כמיזם ממוקד, התפתחה והתרחבה עם השנים לכדי רשת חינוכית ענפה הפועלת כיום בפריסה ארצית רחבה.
הרשת מפעילה מסגרות חינוך מיוחד לגיל הרך ולגילים נוספים, בערים ויישובים ברחבי הארץ, מצפון ועד דרום.
כחלק מצמיחתה, קיבלה הרשת את ניהול הכפר הקהילתי-שיקומי בראש העין.
כיום מהווה הרשת גורם מרכזי בתחום, המנהל נתח משמעותי ממשאביה של מדינת ישראל המוקצים לצרכים מיוחדים מטעם משרדי הבריאות, החינוך והרווחה.
מטרת פרח היא הקמת והפעלת מוסדות חינוך מיוחד וחינוך רגיל, לרבות מעונות יום, גני ילדים ובתי ספר, לצד הקמת מסגרות תעסוקה לבוגרי חינוך מיוחד ומערך תמיכה למשפחותיהם.
הרשת מפעילה עשרות מוסדות חינוך מיוחדים, ובהם:
גני מש"ה (מוגבלות שכלית התפתחותית)
בתי ספר לחינוך מיוחד עבור לקויות למידה וקשיים רגשיים
דיור בקהילה לבוגרי חינוך מיוחד
הרשת מעניקה מענה למגוון רחב של לקויות, בהן: אוטיזם, מוגבלות שכלית התפתחותית, שיתוק מוחין (CP), עיכובים התפתחותיים, תסמונות נדירות, בעיות רפואיות כרוניות, קשיים רגשיים ונפשיים, ליקויי שפה וקשיים על רקע סוציאלי.
מטרת הרשת לתת מענה לאנשים עם מוגבלויות בכל הגילאים לממש את הפוטנציאל האישי שלהם, באמצעות ליווי מותאם אישית, צוותים מקצועיים ושירותי רפואה פרא-רפואיים.
תוך השמת דגש על שילוב בקהילה כעיקרון מקצועי מרכזי.
בין הטיפולים המועברים בגני הרשת ניתן למנות: פיזיותרפיה, ריפוי בעיסוק, טיפול בדיבור, טיפול באמנות, טיפול רב-חושי בחדר סנוזלן, שיקום ראייה בחדר חושך, מטבח טיפולי, ניתוח התנהגות בגישת ABA, תרפיה במוזיקה והידרותרפיה.
מחזור הפעילות השנתי עמד באותה שנה על כ-244 מיליון ש"ח.
וברשת מעל 15,000 ילדים ובני נוער.
מנכ"ל הרשת הוא משה שטיין והסמנכ"ל הוא מיכאל דור, פרופ' זאב רוטשטיין מכהן כמנהל המערך הרפואי של הרשת.
הרשת פועלת בפריסה ארצית, ומוסדותיה פועלים בערים רבות ובהן: תל אביב, נתניה, בת ים, יבנה, ראש העין, חריש, זכרון יעקב, שדרות, גבעת שמואל, ביתר עילית, באר יעקב, גבעת זאב, אלעד, נס ציונה, טבריה, גבעתיים, חוף אשקלון, קצרין, אריאל, פרדס חנה, גוש עציון והשומרון.
במסגרות פרח פועלים אנשי חינוך לצד אנשי מקצוע בתחומי הבריאות והטיפול: מרפאות בעיסוק, קלינאיות תקשורת, מטפלות באמנות ויצירה ועוד.
הרשת מפעילה מערך הדרכה והכשרה מקצועי לעובדיה, לרבות השתלמויות, הרצאות ולמידת עמיתים.
כמו כן קיימה הרשת מספר ערבי מחקר.
פרח מקיימת שיתופי פעולה עם רשויות מקומיות, משרדי ממשלה, קרנות פילנתרופיות ועסקים מקומיים וארציים, במטרה לחזק את מערך השירותים לילדים עם צרכים מיוחדים ולקדם את השתלבותם בקהילה.
הכפר הקהילתי פרח הוא מסגרת דיור חוץ-ביתית לאנשים עם מוגבלויות.
בכפר מתגוררים כ-240 דיירים ודיירות בגילאי 18 ומעלה, בעלי רמות תפקוד שונות.
הדיירים בכפר שוהים תחת טיפול והשגחה במשך כל שעות היממה, ומתגוררים בדירות המאורגנות לפי רמות התפקוד.
לכל דייר נבנית תוכנית אישית המותאמת ליכולותיו, לצרכיו וליעדיו האישיים.
במהלך היום משתתפים הדיירים במגוון פעילויות פנאי ותעסוקה, בהתאם למסוגלותם, במטרה לאפשר לכל אחד מהם מימוש עצמי במסגרת המתאימה לו.
בכפר פועלת מערכת תעסוקה מגוונת הכוללת סדנאות עבודה, יצירה ופעילות חקלאית, בליווי צוות מקצועי הפועל לפיתוח תחומי העשייה של הדיירים ולקידום תחושת משמעות ועצמאות תעסוקתית.
בכפר מחלקה סיעודית לטיפול ארוך טווח.
הכפר שם דגש על שילוב בקהילה ועל פתיחת שעריו לפעילות משותפת עם גורמים חיצוניים.
במסגרת זו מתקיימות יוזמות חינוכיות וקהילתיות בשיתוף מתנדבים, תלמידים ומבקרים, במטרה לקדם סובלנות, קבלה והכלה בחברה הישראלית.
בנוסף לכפר המרכזי מפעילה רשת פרח שתי שלוחות של בתים בקהילה, שבהם מתגוררים דיירים בוגרים באופן עצמאי יותר, בליווי מקצועי של צוות הכפר.
דיור חוץ-ביתי לילדים ונוער - מסגרות פתוחות בקהילה לילדים ונוער עם אוטיזם והתנהגות מאתגרת.
במטרה ליצור סביבת מגורים בטוחה ותומכת עם קבוצת שווים.
במסגרות בניית תוכנית אישית לכל ילד בהתאם ליכולות ולצרכים.
המסגרות פעילות באלעד ובראש העין.
נופשון פרח (תל אביב) - מיועד לצעירים ובוגרים בעלי צרכים מיוחדים השייכים למנהל מוגבלויות.
במקום שירות אירוח עם לינה.
מופעל בשיתוף פעולה עם עיריית תל אביב.
מרכז יום פרח (יקיר) - מסגרת יומית לבוגרים מעל גיל 18 עם מוגבלות שכלית התפתחותית ואוטיזם, המתגוררים בביתם.
ממוקם ביקיר ופועל בשיתוף הקהילה המקומית.
המרכז כולל סדר יום קבוצתי, פעילויות וחוגים לצד טיפולים מקצועיים: קלינאות תקשורת, ריפוי בעיסוק, עבודה סוציאלית וטיפולים נוספים.
במקום ניתן ליווי הכולל הזנה, היגיינה, טיפול תרופתי ותמיכה שוטפת לאורך היום.
בריכות הידרותרפיות - טיפולים הידרותרפיים לשיפור טווח התנועה והגמישות, חיזוק שרירים בצורה בטוחה, שיפור הקואורדינציה ושיווי המשקל, הקלה נפשית ורגשית.
הרשת מקימה 6 בריכות ברחבי הארץ המיועדות לחניכי המוסדות.
בשיתוף פעולה עם משרד הביטחון פצועי ונכי צה"ל יהיו זכאים לטיפולים במקום.
רֶשֶׁת תִּקְשֹׁורֶת מְקוֹמִית (LAN, ראשי תיבות של Local Area Network) היא רשת מחשבים המתפרסת על אזור גאוגרפי מוגבל, לרוב של בניין אחד או קומפלקס בניינים סמוכים.
רשת כזו מתאפיינת ברוחב פס גבוה יחסית ובזמן השהיה נמוך יחסית בהשוואה לרשת עירונית (MAN) או רשת אזורית (WAN).
הרשתות המקומיות הראשונות (ARCNet), הוקמו ב-1977 על ידי Datapoint ונועדו, במקור, לשיתוף כוננים קשיחים בין מחשבים מאותה הסדרה.
כיום מאפשרים תקנים שקובע ה-IEEE לרכיבים מדגמים שונים, של יצרנים שונים, לתקשר זה עם זה ביעילות באותה הרשת, ולספק מלבד שיתוף כוננים קשיחים גם שיתוף מדפסות, סורקים חיבור לרשתות אחרות, ניתוב וחלוקת עומסים.
בעבר התחרו מספר תקנים שונים על שימוש ברשת המקומית: תקן ה-Ethernet שפותח במשותף על ידי DEC, זירוקס ואינטל (תחת קונסורציום שנודע בשם DIX), תקן Token ring ("טבעת אסימון") של IBM, LocalTalk של חברת אפל, FDDI, ותקן ATM שתוכנן אמנם עבור רשת אזורית אבל התחרה גם על יישום כרשת מקומית.
עם הזמן כל התקנים פרט ל־Ethernet (את'רנט או אית'רנט) נזנחו, וכיום למעשה כל הרשתות המקומיות פועלות בתקן זה ובגילגוליו – גרסאות חדשות יותר של התקן עבור רוחב פס גבוה יותר, וכן גרסאות שלו לתקשורת אלחוטית (Wi-Fi).
למעשה, היום ממעטים להשתמש בשם "את'רנט", משום שהמילה נחשבת למילה נרדפת ל"רשת תקשורת מקומית" (LAN).
תקן ה־Ethernet תוכנן בתחילה לרוחב פס של 3 Mbit/Sec, אבל עוד לפני שקיבל חשיפה רחבה הועלה רוחב הפס ל־10 Mbit/Sec.
בשלב זה נפוצו שני מימושים פיזיים של התקן: תצורה שהתבססה על כבל קואקסיאלי – 10BASE-2, והשתמשה בטופולוגיית רשת מסוג אפיק, ומולה מימוש המבוסס על זוגות שזורים, שעושה שימוש ברכזת ("Hub") ובטופולוגיית כוכב.
רשתות אלו זכו לתפוצה הולכת וגוברת החל בשנות השמונים של המאה ה-20, כשבתחילת שנות התשעים נוסף תקן לרוחב פס של 100 Mbit/Sec, תוך זניחת טופולוגיית אפיק, והתבססות על זוגות שזורים או סיב אופטי.
מאז נוספו תקנים מהירים אף יותר, וכן תקני Wi-Fi אלחוטיים.
רשת מקומית מאפשרת למחשב אחד המחובר לרשת להשתמש במשאבים (כגון קבצים על דיסק, מדפסות) ממחשבים אחרים.
כמו כן, ניתן להריץ יישומים ממחשב אחד על מחשב אחר.
לדוגמה, בקמפוס קטן של מכללה ישנם שלושה בניינים.
בכל בניין מוקצת כיתה אחת עם שלושים מחשבים לשימושם של הסטודנטים בזמנם החופשי כדי שיוכלו להכין את שיעורי הבית שלהם ולחפש מידע באינטרנט.
בכל כיתה מצויים סורק אחד ומדפסת אחת שנחלקים בין המחשבים באותה כיתה.
חלוקה זו חוסכת קנייה של 87 מדפסות וסורקים.
כמו כן מכל מחשב בקמפוס יש גישה לכונן קשיח מרכזי שבו לכל סטודנט יש תיקייה פרטית משלו.
גישה זו מאפשרת לסטודנט להמשיך ולעבוד על מסמכים שהוא שמר בתיקייה שלו מכל מחשב בקמפוס.
רשתות מקומיות כיום משתמשות לרוב בתשתית אתרנט קווית או אלחוטית (Wi-Fi).
בעבר היו נפוצים גם סוגי חיבורים אחרים, כגון Token ring, FDDI ו־LocalTalk.
פרוטוקול התקשורת הנפוץ ביותר הוא פרוטוקול האינטרנט - TCP/IP.
פרוטוקולים אחרים שהיו בשימוש בעבר כגון IPX, NetBIOS, AppleTalk, בניאן, DecNet ואחרים למעשה נזנחו ואינם נמצאים בשימוש כמעט כלל.
חסרונותיה של העבודה ברשת הם סיכון לפרטיות המידע וריבוי מקורות לתוכנות זדוניות.
המחשבים שברשת יכולים להתחבר ביניהם בכבלים או בקשר אלחוטי ויש לוודא שרק מחשבים מורשים יוכלו להצטרף לרשת, גם אם הם התחברו אליה בכבל או באופן אלחוטי ושרק אנשים מורשים יוכלו להשתמש במחשב שכבר מחובר אל הרשת.
מעבר לזאת יש להגביל את הגישה של מי שכן מורשה כך שתוכנם של מסמכים יהיה גלוי רק לבעלי סמכות רלוונטית עבור תוכנו של כל מסמך, ששינויי הגדרות הפעולה של הרשת יהיו בסמכות מנהל הרשת בלבד ושהתקנת תוכנות תהיה בפיקוח ובמגבלות כלשהן.
הגדרת שם קבוצת עבודה, כך שקשר פיזי או אלחוטי עם הרשת לא יספיק כדי להשתתף בה עבור מחשב ששם קבוצת העבודה שהוגדר בו לא תואם.
קרבה בין ה-IP של המחשבים ברשת אך לא זהות ביניהם (כדי שלא יהיה ניתן להתחזות למחשב שכבר נמצא ברשת)
שמות מחשבים שונים כדי שלא יהיה ניתן להתחזות למחשב שכבר ברשת.
שמות משתמש שונים לאנשים וכניסה לסביבות עבודה אישיות בעזרת סיסמה.
הגדרות שונות לסוגי משתמשים כך שלאנשים שונים יהיו סמכויות שונות.
הגדרות ברורות לאיזה משתמש מותר לגשת לאיזו תיקייה ואיזו תיקייה משותפת בין מחשבים או פרטית למחשב אחד.
הרשתית התוך-פלזמית (וכן הרשתית האנדו-פלזמית או הרשת האנדופלזמתית; אנגלית: Endoplasmic reticulum, ER) היא אברון הנמצא בציטופלזמה ומהווה מדור תאי מסועף מאוד בעל פעילויות ייחודיות.
היא חלק ממערכת אנדוממברנה שכוללת גם את מעטפת הגרעין, מערכת גולג'י, ומספר אברונים נוספים ואחראית על ייצור, פירוק, שינוי והובלה של חלבונים ושומנים הן בתוך התא והן אל מחוץ לתא.
בנוסף, הרשתית התוך פלזמית לוקחת חלק בוויסות עוצמת הקשרים שבין תאי העצב, כלומר בניהול תהליכי הלמידה באדם.
הרשתית התוך-פלזמית מצויה בכל היצורים האיקריוטיים הן ביצורים חד-תאים והן ביצורים רב תאיים.
ביצורים רב תאיים היא מצויה ברוב סוגי התאים אך אינה מצויה בחלקם - לדוגמה אצל יונקים, היא אינה קיימת בתא דם אדום ובתא זרע.
ניתן להבחין בין שני אזורים של הרשתית התוך-פלזמית:
האזור המחוספס (הרשתית התוך-פלזמית המחוספסת, rER): האזור המחוספס נקרא כך משום שריבוזומים רבים נקשרים לממברנה החיצונית שלו ונותנים לה מראה מחוספס.
בדיקה השוואתית של ריבוזומים חופשיים בציטוזול עם אלו הקשורים לממברנת הרשתית הראתה שאין הם שונים, אלא זהים לחלוטין.
הריבוזומים הקשורים לממברנת הרשתית כוונו אליה בגלל שרשרת קודונים מיוחדת שמופיעה בתחילת החלבון שאותו הם מתרגמים.
כמו כן, סינתזת החלבונים נעשית על גבי הריבוזומים באותה דרך בה היא נעשית בציטוזול.
תפקידה העיקרי של הרשתית המחוספסת הוא ייצור חלבונים לשם הפרשה.
האזור החלק (הרשתית התוך-פלזמית החלקה, sER): האזור החלק הוא המשכו של האזור המחוספס והוא אינו נושא ריבוזומים.
מדור זה עוסק בפעילות אנזימטית ספציפית לרקמה מסוימת.
כך, למשל, בשחלות ובאשכים, מיוצרים באזור החלק של הרשתית התוך-פלזמית הורמונים על בסיס כולסטרול.
כמו כן הרשת החלקה פעילה בפרוק רעלים וניטרולם.
הרשתית התוך-פלזמית המחוספסת משתתפת ביצירת חלבונים בדרכים שונות מסינתזת הפפטיד:
קיפול ו"בקרת האיכות" הן על הסינתזה והן על קיפול החלבונים המופרשים אל מחוץ לתא או מעוגנים לקרום תא מצדו החיצוני.
הוספות של סוכרים שונים ועיבודם: חומצות אמינו מסוימות, או רצף ספציפי שלהן יכולים להוות סימן להוספת סוכרים בתוך הרשתית התוך-פלזמית המחוספסת.
סוכרים אלו דרושים לפעילותו התקינה של החלבון, לדוגמה: ישנם סוכרים המשמשים כ"עוגן" לחלבון ויקשרו אותו לקרום התא.
בנוסף להוספת הסוכרים מתבצעים תהליכי עיבוד שונים לאותם סוכרים.
הרשתית התוך-פלזמית החלקה פעילה בסינתזה של שומנים וגם בתהליכים נגד רעליים.
לדוגמה, כאשר חודר לגוף פנו-ברביטול (סוג של רעל), נוצרות כמויות גדולות של חומרים נגד רעליים ושטח הפנים של האזור החלק גדל מאוד, אך לאחר סילוק החומר מהגוף, השטח מצטמצם שוב.
הרשתית החלקה משתתפת בסינתזה של הורמונים מקבוצת הסטרואידים, כגון הורמוני מין, וניתן להביא כדוגמה את האשכים בהם יש הרבה רטיקולום חלק, שבממברנות שלו מצויים אנזימים המעורבים בסינתזת ההורמונים.
הרשתית התוך-פלזמית מצויה בכל התאים של יצור איקריוטי, אך ישנם תאים עשירים יותר בה, כגון תאים בכבד, בלוטות בלבלב ובלוטות ארס בנחשים.
התאים בהם נפח הרשתית גדול יותר הם בדרך כלל תאים הפעילים ביצירת חלבונים המיועדים להפרשה.
בתאים כמו תאי שריר, המייצרים חלבונים, החלק של הרשת המחוספסת גדול יותר, ואילו בתאי כבד המנטרלים רעלים הרשת החלקה היא דומיננטית יותר.
הרשתית האנדופלזמטית מוסיפה לחלבונים עץ סוכרים עשיר במנוז, על שייר חומצת אמינו אספרגין.
הליך ההוספה נקרא N-גליקוזילציה משום שהסוכר מתווסף לחנקן (Nitrogen).
תחילה העץ נבנה על גבי הליפיד דוליכול בציטוזול.
לאחר זרחון כפול של דוליכול, ובנייה של עץ המורכב מ-2 מולקולות GlcNAc ו-5 מולקולות מנוז, הוא מתהפך עם עץ הסוכרים לתוך חלל ה-ER, וממשיך את בנייתו עד למצב סופי של 2 מולקולות GlcNAc המחוברות ל-9 מנוזים ול-3 גלוקוזים.
לאחר גמר בניית העץ, האנזים אוליגוסכריל טרנספרס (Oligosacharyl transferase) מעביר את עץ הסוכרים לשייר האספרגין.
אחד משימושיו של עץ זה ב-ER הוא ביצוע בקרה על קיפול חלבונים.
לאחר הסרת שתי מולקולות גלוקוז מעץ הסוכרים, אנזים הקשור לממברנה בשם קלנקסין יודע להיקשר לעץ הקטום באמצעות קישור לקצה העץ.
קשירה זו מאפשרת לחלבון להתקפל בתוך ה-ER בתנאים נוחים לקיפול.
לאחר זמן מה בהם התאפשר לחלבון להתקפל, האנזים גלקוזידאז חותך את הגלוקוז בקצה העץ ובכך החלבון משתחרר מאחזית קלנקסין.
אם החלבון לא התקפל עדיין, אז האנזים גליקוזיל טראנספרז יזהה אותו ויוסיף להם מולקולת גלוקוז לעץ הסוכרים.
אם גליקוזיל טראנספראז הוסיף מולקולת גלוקוז, אז החלבון זמין לקשירה על ידי קלנקסין להזדמנות נוספת לקיפול.
בדומה לחלבון קלנקסין, ישנו חלבון מסיס בחלל ה-ER ואינו קשור לממברנה בשם קלרטיקולין, אשר מבצע פעילות דומה של קישור סוכר בקצה עץ הסוכרים, והשריית סביבה נוחה לקיפול.
גם החלבון ERp57 מסייע לקיפול חלבונים בשיתוף קלנקסין וקלרטיקולין.
אנזים זה מזהה קבוצות תיול חופשיות של חלבונים לא מקופלים ומסייע להתקפלותם.
במקרה בו יש עומס של חלבונים לא מקופלים היטב, לתא כמה מסלולים המערבים חלבונים טרנס ממברנלים היושבים על ממברנת ה-ER.
למשל, זרחון של החלבונים IRE1 ו-PERK גורם לשעתוק של חלבוני ליווי (צ'פרונים) המסייעים לקיפול חלבונים.
הרשתית (בלטינית ובאנגלית: retina - מהמילה הלטינית ל"רשת" rete) היא שכבת תאים דקה הצמודה לחלקו האחורי של גלגל העין של בעלי החוליות וכמה חסרי חוליות.
זהו החלק בעין שממיר אור לאותות עצביים במה שמכונה מסלול ה-phototransduction .
הרשתית מכילה תאים קולטי אור: קנים ומדוכים, תאים דו-קוטביים ותאי גנגליון שעליהם נופל האור שמרכזת עדשת העין.
הפוטורצפטורים מתמירים את האור לאותות עצביים, מהם עובר האות אל התאים הדו-קוטביים ומשם אל תאי הגנגליון.
מתאי הגנגליון האותות עוברים אל המוח הגדול באקסונים היוצרים את עצב הראייה, באמצעות פוטנציאלי פעולה .
עצב הראייה (עצב גולגולגת מס' 2) הוא אוסף הסיבים העצביים של תאי הגנגליון ברשתית.
תפקיד הרשתית אינו מצומצם לגילוי אור בלבד - כבר בתוכה מתבצע עיבוד ראשוני של הקלט הראייתי.
לפיכך, היא ממלאת תפקיד ביצירת התפיסה החזותית.
בשל אופן יצירתה של הרשתית בתהליך ההתפתחות העוברית של המוח, הרשתית נחשבת חלק ממערכת העצבים המרכזית.
המבנה הייחודי של כלי הדם ברשתית משמש לזיהוי ביומטרי.
הרשתית של עין האדם בנויה מעשר שכבות שונות, שרשומות להלן בסדר הולך ומתקרב אל הקרנית:
---קרוב לשכבה דמית ולממברנת ברוק (Bruch's Membrane)---
אפיתל פיגמנט הרשתית (RPE) - (שכבה של תאי גלייה התומכת בפוטורצפטורים מכיוון הדמית)
שכבת פוטורצפטורים - קנים ומדוכים
ממברנה מגבילה חיצונית - שכבה שמפרידה את שכבות הפיגמנט הפנימיות של הפוטורצפטורים מגרעיני התא שלהן.
שכבה גרעינית חיצונית - של תאי הפוטורצפטורים
שכבת פלקסיפורם חיצונית - באזור המקולה.
ידועה כשכבת הסיבים של הֵנלֵה בה נפגשים אקסוני הפוטורצפטורים עם דנדריטים של תאים הוריזנטליים ובי פולאריים
שכבה גרעינית פנימית - תאים הוריזנטליים, אמקרינים ובי פולאריים
שכבת פלקסיפורם פנימית - בה נפגשים אקסוני התאים הבי פולאריים עם דנדריטים של תאי הגנגליון
שכבת תאי גנגליון () - מכילה גרעיני תאי גנגליון וממנה יוצאים סיבי העצב האופטי.
שכבת סיבי העצב - צבר של כמיליון האקסונים היוצא כעצב הראייה
ממברנה מגבילה פנימית - בה מתחילים תאי מילר (Müller glia ) המגיעים עד לתחילת שכבת הפוטורצפטורים
---קרוב לגוף הזגוגי (Vitreous Humour) ולקרנית---
שכבה חיצונית הכוונה שהיא פונה מאחור (anterior) העין, היינו יותר קרובה לדמית, לעומת פנימית שהיא קדמית (posterior), היינו יותר קרובה לקרנית .
מכאן נובע ששכבות הרשתית שקופות לאור עד שזה נפגש בפוטורצפטורים, הנמצאים למעשה כמעט בקצה גלגל העין.
ברשתית יש שלוש שכבות תאים.
השכבה הראשונה היא של תאים קולטי אור.
השנייה היא של תאי עצב, שמקשרת בין תאים אלו לתאי גנגליוני הרשתית, שגופם יוצר את השכבה השלישית, והאקסונים שלהם יוצרים את עצב הראייה, המוביל את מידע הראייה למוח.
בעין האדם הנורמטיבי יש חמישה סוגי תאים קולטי אור, שבכל אחד מהם סוג חלבון קולט אור, בשם אופסין, שייחודי לו.
הסוג הראשון הוא זה שמזהה את כמות האור הנכנסת לעין, כדי להרחיב או לצמצם את הקשתית, ולשלוט בכמות האור הנכנסת.
הסוג השני הוא האופסין של תאי הקנים.
שלושת הסוגים האחרים הם של שלושת סוגי תאי המדוכים.
במרכז הרשתית נמצא העצב האופטי, המכונה "הכתם העיוור" (Blind spot) היות שאין בו תאים קולטי אור.
מצד הכתם העיוור, בכיוון הרקות נמצא הכתם שבמרכזו הגומה המרכזית.
הגומה המרכזית (לטינית: fovea centralis) היא חלק הממוקם במרכז אזור המקולה ברשתית שבחלק האחורי של העין.
הגומה אחראית לראיה המרכזית בה משתמשים בני אדם לקריאה, צפייה בטלוויזיה, ולכל פעולה אחרת הדורשת הבחנה טובה בפרטים.
צפיפות המדוכים בפוביאה היא הגדולה ביותר, ולמעשה שם ראיית הצבע היא הטובה ביותר, וכן גם חדות הראייה היא הטובה ביותר.
סביב הגומה נמצאים אזורים הקרויים פאראפוביאה, ופריפוביאה.
הפאראפוביאה היא אזור בצורת טבעת שבו שכבת תאי הגנגליון מורכבת מיותר מחמש שורות של תאים.
הפריפוביאה היא האזור המקיף את הפאראפוביאה ובו אותה שכבה מורכבת רק משתיים עד ארבע שורות.
באזורים אלו חדות הראייה פחותה מאשר בתוך הגומה ממש.
מסביב לגומה מצוי אזור גדול יותר שבו חדות הראיה נמוכה.
לבני אדם ולפרימטים גומה מרכזית יחידה בעין, בניגוד למיני ציפורים מסוימים, כגון נץ שלהם גומה כפולה או לכלבים ולחתולים שאין להם גומה מרכזית אלא פס מרכזי של פוטורצפטורים.
ברדיוס של שישה מ"מ מסביב לגומה המרכזית נמצא מרכז הרשתית.
האזור שמרוחק יותר נקרא שולי הרשתית.
היות ששיעור קטן יותר של תאי גנגליון מוקדשים לעיבוד המידע משולי הרשתית, רגישות העין לאור היא מרבית בהיסט קטן יותר: 8-16 מעלות ביחס לקו הראייה.
אסטרונומים המחפשים גרמי שמיים חיוורים משתדלים להביט מעט הצידה ממקומו המשוער, כדי להיעזר ברגישות המוגברת של העין לאור בזוויות אלה.
שיטה זו נקראת ראייה מופנית (Averted vision).
המדוכים והקנים מתעצבבים לתאי עצב דו-קוטביים (ביפולריים), שסיביהם העצביים שלוחים לעבר תאי גנגליון.
תא עצב דו-קוטבי רשתיתי יוצר סינפסות עם תאי קנים או עם תאי מדוכים, אך לא עם שניהם יחד.
הוא מקבל קלט עצבי גם מתאי עצב אופקיים, התורמים להשפעה ההדדית בין תאי עצב סמוכים וכך עשויים לשפר את רגישות העין או את חדות הדמות שנוצרת ברשתית העין.
תאי אמקרין מעורבים בהתכנסות האותות הבאים מתאי קנה סמוכים שנמצאים בהיקף הרשתית, ובכך, תורמים לרגישות הראיה.
כ־1.2 מיליון סיבים עצביים של תאי הגנגליון מתאגדים לעצב הראייה, הנושא את המידע שנקלט ועובד מכ-130 מיליון תאים קולטי אור.
מכאן שהסוגים השונים של תאי העצב ברשתית נדרשים לדחוס ולסנן את הקלט האורי, לשם קידודו לדחפים עצביים הנשלחים בסיבים העצביים המרכיבים את עצב הראייה.
בחתך צד עוביה של הרשתית אינו עולה על חצי מ"מ.
יש בה שלוש שכבות של תאי עצב ושתי שכבות של סינפסות.
העצב האופטי מקשר את האקסונים של תאי הגנגליון אל המוח, שם מתבצע עיבוד התמונה.
תאי הגנגליון הם שכבה פנימית ברשתית בעוד שהתאים הרגישים לאור הם שכבה חיצונית (רחוקה יותר מעדשת העין).
בגלל מבנה זה האור עובר דרך שכבות הרשתית לפני שהוא פוגע בקנים ובמדוכים, מגיע לשכבת האפיתליום (RPE) ושם חלקו נבלע.
האור הנותר יעבור דרך הפוטורצפטורים לתחילת תהליך הראיה.
תהליך הבליעה נועד להגן על שכבת הפוטורצפטורים מפני נזק פוטו-אוקסידטיבי, היכול להיגרם כתוצאה מכך שהרשתית חשופה לרמות גבוהות של אור בכל שעות היום.
בין שכבת תאי הגנגליון לקנים ולמדוכים יש שתי שכבות נוירופיל - רשתות שבהן מתבצעים הקשרים הסינפסיים.
בשכבת הנוירופיל החיצונית מחוברים הקנים והמדוכים לתאים הביפולריים הפרושים במאונך ולתאים אופקיים שמתחברים לתאי הגנגליון.
מחלות רבות פוגעות בתפקוד הרשתית, לחלקן יש טיפול רפואי בתרופות, הזרקות תוך עיניות או טיפול בלייזר, וחלקן מחייבות טיפול ניתוחי.
בצקת מקולרית על רקע סוכרת (רטינופתיה סוכרתית)
אחד מסיבוכי הסוכרת השכיחים הוא מחלת הרשתית בצקת מקולרית על רקע סוכרת, או בשם הפופולרי רטינופתיה סוכרתית.
מחלת רשתית זו נגרמת בשל זרימת דם מוגברת בכלי הדם ברשתית, עד כדי פגיעה בדופנותיהם.
הדופנות הפגועות מפרישות נוזלים המצטברים בחלק האחורי של הרשתית ויוצרים בצקת, שפוגעת בראייה ומהווה סיכון משמעותי לעיוורון.
בניוון מקולרי גילי המחלה נגרמת כתוצאה מגדילה של כלי דם חדשים מתחת לפוביאה (שנמצאת במרכז המקולה).
חלקם, כ-25%, חודרים מהדמית לתוך הרשתית ומדממים.
מצב זה גורם בתוך זמן קצר לניוון ואובדן ראייה בחלקה הגדול של הפוביאה.
מצב בו רשתית העין נפרדת מקיר גלגל העין עקב קרע שנוצר בה.
היפרדות רשתית מתרחשת כאשר הזגוגית נפרדת מחיבורה לרשתית.
הזגוגית היא ג'ל הממלא את חלל העין.
הג'ל הזה נהייה נוזלי עם הגיל, ובסופו של דבר ניתק מהחיבור הצמוד שלו לרשתית.
כיום, קיים ניתוח להחזרת הרשתית שהופרדה.
לניתוח זה אין 100% הצלחה, וקיימים ניתוחים שכשלו וגרמו לעיוורון של המנותח.