tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
SharePoint – שרת לשיתוף קבצים בין עובדים
פרונט פייג' – כלי פיתוח מבית אופיס לאתרים סטטיים ודינמיים – הוחלף בשנת 2007 ב-SharePoint Designer
גם מצד המשתמש יש מוצרים לא מעטים, שהמפורסמים שבהם:
אינטרנט אקספלורר – דפדפן אינטרנט
אאוטלוק אקספרס – תוכנת דואר אלקטרוני, שביחד עם זו הקודמת הדירו מהשוק את מוצרי חברת נטסקייפ
Outlook.com – שרת ותיבת דואר אלקטרוני על גבי האינטרנט (לשעבר Hotmail.com)
מסנג'ר – תוכנת מסרים מיידיים, שנבנתה על פי המודל של תוכנת ICQ.
ב-8 באפריל 2013 הוחלפה בתוכנת סקייפ
msn – מבין פורטלי האינטרנט המובילים, הכולל גרסאות מקומיות לרוב מדינות העולם
לפי מיקרוסופט, נכון לאוגוסט 2017 מחזיק בינג ב-9% מנתח החיפוש העולמי וב-33% משוק החיפוש האמריקאי.
Microsoft Teams – פלטפורמת עבודה משולבת צ'אט, פגישות וידאו, אחסון קבצים ואינטגרציה בין יישומים
סקייפ – תוכנת שיחות וידאו שנרכשה על ידי מיקרוסופט ב-2012
תחום רווחי עיקרי נוסף של החברה, הוא התחום של תוכנות משרדיות:
אופיס – חבילת תוכנות משרדיות הכוללת בין השאר את התוכנות הבאות:
אקסל – גיליון נתונים אלקטרוני
פאואר פוינט – תוכנת מצגות
אאוטלוק – מנהל פגישות ודוא"ל
גרסאות מורחבות כוללות גם את חלק או כל התוכנות הבאות:
אקסס – מחולל יישומים ומסד נתונים קטן המיועד גם למשתמשי קצה
OneNote – תוכנה לניהול פתקיות ותזכורות
Publisher – תוכנת הוצאה לאור שולחנית
Project – תוכנה לניהול פרויקטים
Visio – תוכנת ליצירת תרשימים
Works – גרסה מצומצמת ומנוונת של אופיס, שהייתה מופצת על מחשבים ניידים חדשים.
ייצורה הופסק ב-28 בספטמבר 2007, והוחלפה ב-Office Starter
Digital Image – תוכנת עריכת תמונות.
פיתוחה הופסק ב-19 בספטמבר 2006
בתחום הביתי והבידורי מיקרוסופט ניתן למנות את:
נגן המדיה (או "מדיה פלייר") – נגן מדיה של אודיו ווידאו בפורמטים שונים
Windows Media Encoder – ממיר ומשדר של קובצי מדיה
Windows Movie Maker – תוכנה לעריכת סרטוני וידאו
Picture It – עורך תמונות
תוכנת Money לניהול כספים ביתית
לחברה חטיבה המפתחת משחקי מחשב וסימולטורים, בהם סימולטורים לטיסה, מרוצי מכוניות ואופנועים.
בשנת 2014 רכשה מיקרוסופט את החברה Mojang, מפתחת המשחק Minecraft, תמורת כ-2.5 מיליארד דולר.
חומרה (קונסולות XBOX וטלפונים חכמים Lumia)
בתחילת דרכה מיקרוסופט מיצבה את עצמה בעיקר כחברת תוכנה ועסקה באופן משלים רק בייצור עכברי מחשב, כדורי עקיבה ומקלדות, שנחשבו איכותיות למדי והתחרו ביצרן מפורסם אחר – לוג'יטק.
רק בעשור הראשון של המאה ה-21 התחילה מיקרוסופט להתרחב לתחומי חומרה נוספים, ובהם קונסולת המשחקים Xbox שמתחרה מול קונסולות המשחקים מבית סוני ונינטנדו, ומהווה מקור הכנסות נוסף למשחקי החברה.
מצביעי לייזר, ג'ויסטיקים, אוזניות, מצלמות אינטרנט איכותיות, ואף נגן מדיה נייד בשם Zune שהיה אמור להתחרות בנגן אייפוד של חברת אפל, אך נחל מפלה וייצורו הופסק באוקטובר 2011. ב-2010 החברה יצרה את Kinect – בקר המשחקים הראשון שמשתמש בעיבוד תמונה בזמן אמת שזכה להצלחה רבה.
בשנת 2012 הודיעה החברה כי בכוונתה לייצר התקני חומרה נוספים.
החברה מייצרת טאבלטים במותג Surface וסמארטפונים במיתוג נוקיה (בהמשך במיתוג Lumia בלבד, לאחר שהמכירות לא התקדמו נקרא המכשיר בשם מיקרוסופט בלבד).
ב-2014 הושלמה מכירת חטיבת המכשירים של נוקיה למיקרוסופט.
מיקרוסופט הפכה באופן רשמי ליצרנית סמארטפונים במותג Lumia (לומיה).
באוקטובר 2014 הכריזה על Microsoft Lumia 535 – הסמארטפון הראשון עם המיתוג של מיקרוסופט.
בתערוכת MWC 2015, הודיעה החברה שתציג סמארטפונים נוספים, וכי בספטמבר 2015 תכריז על Lumia (לומיה) 1030 – מכשיר דגל חדש מבוסס Windows Phone 10.
Microsoft HoloLens הוא משקף מציאות רבודה (AR)/מציאות מעורבת (MR) שפותח ומיוצר על ידי מיקרוסופט.
HoloLens מפעיל את פלטפורמת Windows Mixed Reality תחת מערכת ההפעלה Windows 10. חלק מטכנולוגיות מעקב המיקום המשמשות ב-HoloLens הובאו ישירות ממכשיר ה-Microsoft Kinect, אביזר לקונסולות המשחק Xbox 360 ו-Xbox One של מיקרוסופט שהוצג ב-2010.
גרסת הקדם-ייצור של HoloLens, מהדורת הפיתוח, שוחררה ב-30 במרץ 2016, ויועדה למפתחים בארצות הברית וקנדה במחיר מחירון של 3,000$.
סמסונג ואסוס העבירו הצעה למיקרוסופט לסייע בייצור מוצרי מציאות מעורבת משלהן, בשיתוף עם מיקרוסופט, המבוססות על הרעיון והחומרה של ההולונס.
ב-12 באוקטובר 2016, מיקרוסופט הודיעה על הרחבה גלובלית של HoloLens ופרסמה כי HoloLens תהיה זמינה להזמנה מראש באוסטרליה, אירלנד, צרפת, גרמניה, ניו זילנד ובריטניה.
HoloLens 2 הוכרז ב-Mobile World Congress (MWC) בברצלונה, ספרד, ב-24 בפברואר 2019, והיה זמין בהזמנה מוקדמת ב-$3,500.
הקשר בין מיקרוסופט ל-OpenAI החל בשנת 2019, כאשר מיקרוסופט השקיעה מיליארד דולר ב-OpenAI, במטרה לפתח יחד פלטפורמת חומרה ותוכנה בתוך Microsoft Azure לתמיכה בפיתוח אינטליגנציה מלאכותית כללית (AGI).
מאז מערכות OpenAI רצות על פלטפורמת Microsoft Azure.
בינואר 2023, השותפות הורחבה בהסכם רב-שנתי, שבו מיקרוסופט התחייבה להגדיל את השקעותיה בפיתוח ופריסת מערכות מחשוב-על מתקדמות לתמיכה במחקר העצמאי של OpenAI.
כמו כן, מיקרוסופט החלה לשלב את המודלים של OpenAI במוצריה לצרכנים ולעסקים, והציגה חוויות דיגיטליות חדשות המבוססות על טכנולוגיית OpenAI.
ההשקעה חיזקה את מעמדה של מיקרוסופט כשחקנית מרכזית בתחום הבינה המלאכותית, והעניקה לה גישה לטכנולוגיות המתקדמות ביותר בתחום.
עם זאת, המהלך עורר חששות בנוגע לתחרותיות בשוק.
בינואר 2024, הרגולטורים בארצות הברית הביעו עניין בבחינת הקשר בין מיקרוסופט ל-OpenAI, בשל החשש מהשפעה "משמעותית מדי" של מיקרוסופט על שוק הבינה המלאכותית.
נכון לינואר 2025, מיקרוסופט ממשיכה לשלב את טכנולוגיות OpenAI במוצריה השונים, כגון Microsoft 365, Windows, Microsot copilot ומנוע החיפוש Bing.
החברה ממשיכה להשקיע בפיתוח טכנולוגיות בינה מלאכותית מתקדמות, תוך התמודדות עם אתגרים רגולטוריים וחששות בנוגע לתחרותיות בשוק.
הסמכת מיקרוסופט (MCP – Microsoft Certified Professional) היא תוכנית הסמכות מקצועיות בין-לאומית של החברה.
התוכנית מכשירה לפיתוח תוכנה ושימוש בטכנולוגיית מידע (IT) במוצרי מיקרוסופט.
קורסי ההכשרה מבוצעים על ידי גופים חיצוניים שמהווים שותפים, בדרגים שונים, של חברת מיקרוסופט.
תעודת ההסמכה ניתנת על סמך מעבר מבחן אחד או יותר.
Microsoft Outlook היא תוכנת ניהול מידע אישי (Personal Information Manager) מבית מיקרוסופט המשתלבת בחבילת יישומי Microsoft 365. הגרסה הראשונית שלה שוחררה ב-16 בינואר 1997 והיא הייתה גרסה מוגבלת יחסית, היא כללה רק את כלי הדואר האלקטרוני והיומן.
עם השנים, אאוטלוק הורחבה והוספו לה תכונות חדשות, כגון כלי לניהול משימות, פתקים לתזכורת, ועוד.
תוכנה זו (בדומה לתוכנות מקבילות כמו ה-GroupWise) כוללת מגוון רחב של תכונות, המאפשרות למשתמש לנהל את הזמן והמשימות שלו בצורה יעילה על ידי ניהול לוח הזמנים והמטלות היומיומיות שלו וכן משפרת את השימוש שלו בדואר האלקטרוני.
ה-Outlook משלבת בתוכה כלי דואר אלקטרוני, ובנוסף כלי ניהול כמו רשימת כתובות, יומן חכם, לוח שנה, ניהול משימות ומעקב אחריהן, ופתקים לתזכורת.
ניתן לשלב בה טיפול במספר חשבונות דואר, ולהגדיר במקביל חשבונות דואר רגילים (של ספק שירות) וחשבונות דואר רשת.
מלבד התוכנה בתשלום במחשבי Windows ו-Mac שעליהם מדבר מאמר זה, השם של Outlook מכסה גם כמה תוכנות נוכחיות אחרות:
Outlook.com, לשעבר Hotmail, שירות דוא"ל אישי בחינם המוצע על ידי מיקרוסופט לצד דואר מבוסס רשת.
Outlook החליף את יישומי לוחות הזמנים והמיילית הקודמים של מיקרוסופט, Schedule+ ו-Exchange client
מצב מייל אינטרנטי בלבד (IMO) אפליקציה קלה עם דגש על חשבונות POP3 ו-IMAP, כולל אפליקציות פקס קלות.
קבוצת עבודה ארגונית (CW): יישום MAPI מלאעם דגש על חשבונות Microsoft Exchange.
שם מספר גרסה תאריך יציאה הערות Outlook 97 8.0 16 בינואר 1997 כלול ב-Office 97 וב Exchange Server 5.0 ו-5.5. זו גרסה משופרת עם שם שונה ל-Microsoft Exchange client.
Outlook 98 8.5 21 ביוני 1998 מופץ באופן חופשי עם ספרים ומגזינים בכדי להתמודד עם תקן האינטרנט החדש ביותר כגון דוא"ל HTML.
Outlook for Mac 15.3 31 באוקטובר 2014 כלול ב-Office 365, חוץ מחלק מהגרסאות המסחריות.
מיקרוסופט מחקר היא חטיבה של תאגיד מיקרוסופט שנוסדה בשנת 1991 לשם מחקר במדעי המחשב.
מיקרוסופט מחקר נחשבת כאחד ממרכזי המחקר המובילים בעולם, המעסיקה כמה מן החוקרים הבולטים ביותר בתחומם, בהם זוכי פרס טיורינג סר טוני הואר (Charles Antony Richard Hoare) ובאטלר למפסון (Butler Lampson), זוכה מדליית פילדס מייקל פרידמן (Michael Hartley Freedman), וחוקרים נודעים נוספים בתחומי מדעי המחשב, פיזיקה ומתמטיקה.
המחקר בחטיבה מתחלק באופן כללי לתחומים הבאים:
אחת המטרות המוצהרות של מיקרוסופט מחקר היא "תמיכה במחקר ארוך-טווח בתחום מדעי המחשב, שאינו כבול למחזורי הייצור".
מיקרוסופט מחקר מעניקה מדי שנה מלגות מחקר לסטודנטים לתארים מתקדמים וכן לחברי סגל אקדמי, ומממנת את שהותם באחד ממרכזי המחקר של החטיבה.
חטיבת מיקרוסופט מחקר מחזיקה במעבדות בערים שונות בעולם:
"מיקרוסופט מחקר רדמונד" נוסדה במטה חברת מיקרוסופט, ברדמונד במדינת וושינגטון בשנת 1991.
"מיקרוסופט מחקר קיימברידג'" נוסדה בשנת 1997 בקיימברידג' שבאנגליה, ומקיימת קשר הדוק עם אוניברסיטת קיימברידג'.
"מיקרוסופט מחקר אסיה" נוסדה בבייג'ינג בשנת 1998.
"מיקרוסופט מחקר בעמק הסיליקון" נוסדה בשנת 2001 ופועלת במאונטן ויו, קליפורניה.
בשנת 2006 היא התמזגה עם מרכז המחקר של מיקרוסופט בסן פרנסיסקו.
"מיקרוסופט מחקר הודו" נוסדה בשנת 2005 בבנגלורו.
"מרכז מיקרוסופט לפיתוח בקהיר" החל לפעול במצרים בשנת 2006.
"מיקרוסופט מחקר יוון" נוסדה באתונה בשנת 2008.
"מיקרוסופט מחקר פקיסטן" נוסדה בקראצ'י בשנת 2008.
"מיקרוסופט מחקר ניו אינגלנד" נוסדה בקיימברידג', מסצ'וסטס בשנת 2008.
"מיקרוסופט ישראל מחקר ופיתוח" נוסדה בהרצליה בשנת 2008.
חברת מיקרוסופט פועלת בישראל בשתי שלוחות:
סניף שיווק ומכירות בשם "מיקרוסופט ישראל בע"מ" שנוסד בשנת 1989, והיה מראשוני הסניפים של מיקרוסופט מחוץ לארצות הברית.
מיקרוסופט ישראל מחקר ופיתוח (2002) בע"מ, שנוסדה בשנת 2002 ומרכזת את פעילות המחקר והפיתוח בישראל, שהחלה בשנת 1991.
סניף "מיקרוסופט ישראל" נוסד בשנת 1989. מיום היווסדו ועד סוף שנת 2004 עמד בראש הסניף אריה סקופ, שעבר בסוף 2004 מתפקיד מנכ"ל לתפקיד יו"ר החברה, ולאחר שנה סיים עבודתו בחברה.
באוקטובר 2019 מונתה רונית אטד למנכ"לית הסניף הישראלי, וביולי 2022 החליף אותה אלון חיימוביץ.
פעילות השיווק והתמיכה הטכנית מתקיימת במשרדי החברה בהרצליה וכוללת כ-200 עובדים.
אחת התרומות הבולטות של "מיקרוסופט ישראל" בתחום המחשוב הייתה הגיור (עברות) המקיף שביצעה לתוכנות החברה, כולל התיעוד הנלווה.
גיור זה, וכן התמיכה המשופרת בעברית, היו מן הסיבות העיקריות להפיכתם של מוצרי החברה לסטנדרט ברובן הגדול של החברות בישראל ולהיעלמות רוב מתחריה המקומיים של מיקרוסופט במהלך השנים.
יחס זה לעברית הוא חלק מההסבר להישג של הסניף הישראלי: הצלחתם בישראל של אחדים ממוצרי מיקרוסופט (כגון SQL Server ו-Exchange) עולה במידה ניכרת על הצלחתם בשוק העולמי.
תרומה חשובה נוספת שהעלתה "מיקרוסופט ישראל" הייתה בפיתוח ופופולריזציה של תקן "עברית לוגית" לתצוגת עברית באינטרנט.
קודם לכן, משלו בכיפה אלתורים שאפשרו הצגת עברית באמצעות היפוך סדר התווים והמלים.
התקן הלוגי שמיקרוסופט ישראל קידמה ודחפה באמצעות "אינטרנט אקספלורר" שיפר במידה ניכרת את המצב, איזרח את העברית כשפה לגיטימית באינטרנט, וביטל את הצורך בהטמעת התאמות מיוחדות בדפדפנים.
כחלק מפעילות השיווק וההטמעה של מוצרי מיקרוסופט בישראל קיימה החברה שבעה כנסי TechEd באילת, משנת 2000 ועד 2010. בכל אחד מהכנסים השתתפו יותר מאלף אנשי תוכנה, ובמרצים, מישראל ומחוצה לה, נכלל גם מנכ"ל מיקרוסופט, סטיב באלמר.
ב-2001 הכריז הממונה על ההגבלים העסקיים על מיקרוסופט ישראל כמונופול.
עד יולי 2008 הפעילה במשותף עם חברת "אינטרנט זהב" את אתרי האינטרנט msn ישראל, hotmail ישראל, ואף את אתר האינטרנט של גלי צה"ל.
חברה זו היא אחד משלושה מרכזי פיתוח אסטרטגיים של מיקרוסופט מחוץ לארצות הברית.
מרכז הפיתוח הראשון בישראל הוקם בחיפה בשנת 1991 על ידי ירון שמיר, והיה מרכז הפיתוח הראשון של מיקרוסופט מחוץ לארצות הברית.
מרכז פיתוח נוסף היה בראש העין ובו פותחה טכנולוגיית IAG המבוססת על טכנולוגיה שפיתחה חברת ההזנק הישראלית Whale Communications שנרכשה על ידי מיקרוסופט בשנת 2006. שני מרכזי פיתוח אלה עוסקים בפיתוח מוצרים וטכנולוגיות בתחום אבטחת מידע, ומוצר הדגל של החברה בתחום הוא שרת I.S.A.
הנמצא בגרסתו החמישית ששמה ISA 2006.
בשנת 2011 מונה יורם יעקבי למנכ"ל הפיתוח של מיקרוסופט בישראל, ושימש בתפקיד זה עד סוף 2017.
מנכ"ל "אדאלום", אסף רפפורט, השתלב במיקרוסופט, ובשנת 2018 מונה למנכ"ל הפיתוח של מיקרוסופט בישראל.
במרץ 2020 מונתה מיכל ברוורמן-בלומנשטיק למחליפתו.
התרומה החברתית של חברת מיקרוסופט ניכרת בעולם וגם בישראל.
במסגרת הסכם עם משרד החינוך מספקת מיקרוסופט למורים ולבתי ספר רישיונות לשימוש במוצריה במחיר מוזל.
מיקרוסופט מעבירה כספים למען צמצום הפער הטכנולוגי, במסגרת פרויקט "מחשב לכל ילד", ובמסגרת הוספת מחשבים למתנ"סים ולמרכזים קהילתיים, וחלוקת רישיונות חינם לשם צמצום הפער הטכנולוגי בישראל.
מיקרוסופט זכתה באות הנשיא למתנדב על פעולתה למען הקהילה.
החברה גם מעודדת פעילות התנדבותית בקרב עובדיה, הזכאים לבצע פעילות כזו במסגרת שעות העבודה ובתמיכה כלכלית של החברה.
עובדי החברה המבצעים תרומה כספית משתתפים בתוכנית "תרומה תואמת" (Donation Matching) בה תורמת החברה סכום זהה לזה שתרם העובד.
תרומה חברתית חשובה שמבצעת החברה מזה מספר שנים הוא קיום "יום האינטרנט הבטוח", במסגרתו מבצעים עובדי החברה הדרכות לכלל הציבור בנושאי שימוש בטוח באינטרנט.
ההדרכות מתבצעות במסגרת יום שנתי המתקיים בסביבות חודש מרץ-אפריל מדי שנה, ובו מרצים העובדים בשיתוף עם משטרת ישראל ומשרד החינוך במתנ"סים, בתי ספר ומרכזים קהילתיים אחרים ברחבי הארץ.
יום האינטרנט הבטוח מלווה גם בפעילות יחצ"נית ענפה הכוללת משדרי פרסומת, כתבות בעיתונות ובטלוויזיה והפעלת אתר אינטרנט מיוחד.
מיקרוסופט רכשה בישראל מספר חברות הזנק:
בשנת 1996 רכשה את טכנולוגיית ה-OLAP, שפיתחה חברת פנורמה שהוקמה על ידי היזמת רוני רוס, תמורת כ-20 מיליון דולר.
פיץ' נטוורקס (Peach Networks), שעסקה בטלוויזיה אינטראקטיבית, נרכשה בשנת 2000 תמורת 72 מיליון דולר.
מקסימל (Maximal Innovative Intelligence), שפיתחה תוכנה לניתוח נתונים ארגוניים על בסיס שרת מסדי הנתונים של מיקרוסופט, בשנת 2001 תמורת 20 מיליון דולר.
וייל קומיוניקיישנס (Whale Communications), שעסקה באבטחת מידע, נרכשה ב-2006 תמורת 75 מיליון דולר.
ג'יטקו (Gteko), שפיתחה מוצרים לתמיכה ברשתות תקשורת ביתיות, נרכשה ב-2006 תמורת כ-116 מיליון דולר.
3DV - הקניין הרוחני של החברה, שעסקה בזיהוי תנועה בתלת-ממד, נרכש ב-2009 תמורת 34 מיליון דולר.
אקוויויו (Equivio), שעסקה בניתוח טקסט, נרכשה ב-2014 תמורת 75 מיליון דולר.
אאורטו (Aorato), שעסקה באבטחת מידע, נרכשה ב-2014 תמורת 200 מיליון דולר.
אן-טריג (N-trig): חלק מהנכסים והטכנולוגיות של החברה, שעסקה בטכנולוגיית מסכי מגע, נרכשו ב-2015 תמורת 30 מיליון דולר.
אדאלום (Adallom), שעסקה באבטחת מידע בענן, נרכשה ב-2015 תמורת 320 מיליון דולר.
סקיור איילנדס (Secure Islands), שעסקה באבטחת מידע בענן, נרכשה ב-2015 תמורת כ-150 מיליון דולר.
הקסהדייט (Hexadite), שעסקה באבטחת מידע, נרכשה ב-2017 תמורת כ-90 מיליון דולר.
קלאודין (Cloudyn), שעסקה בניטור פעילות בענן, נרכשה ב-2017 תמורת 50 מיליון דולר.
מיקרוטכנולוגיה הוא שם כולל טכנולוגיות, מערכות, התקנים ורכיבים בגדלים הנעים בסביבות אחד מיקרומטר (מיליונית המטר, 10-6 מטר, 1μm).
בשנות ה-60 של המאה ה-20 מדענים הצליחו לשלב מספר רב של טרנזיסטורים מיקרוסקופיים לתוך שבב בודד, רכיבים אלו הדגימו ביצועים טובים יותר, אמינות גבוהה ובמקביל גרמו להקטנת עלויות ונפח.
טכנולוגיה זו האיצה בצורה משמעותית את מהפכת המידע.
מאוחר יותר, החלו למזער גם התקנים מכניים בטכנולוגית MEMS, תוך שמירת היתרונות הבולטים שטכנולוגיה זו הביאה לעולם.
כאשר הרכיבים האלקטרוניים מהווים את ה"מוח" והחישובים שצריכים להיות במערכת, הרכיבים המכניים מהווים את "העיניים", "הידיים" ושאר האיברים היכולים לתקשר (פיזית) עם העולם החיצון.
כיום רכיבי מיקרו-טכנולוגיה מכניים מהווים בסיס למגוון רחב של מוצרים כמו כריות אוויר לרכבים, מדפסות הזרקת דיו, מכשירי מד לחץ דם ומקרנים.
החל משנות ה-80 התפתחה הננוטכנולוגיה, וטכנולוגיות רבות הצליחו למזער את הרכיבים שלהם לסקאלות קטנות עוד יותר.
בעקבות כך פחתו שימושיה של המיקרו-טכנולוגיה בחזית המחקר.
מיקרוטיה היא מום מולד, שבו נולד תינוק עם אוזן חיצונית קטנה ולא מפותחת, ולפעמים חסרה לחלוטין (אנוטיה).
המום מתבטא ברוב המקרים בצד אחד של הפנים (בדרך כלל צד ימין), ולא בשני צידי הפנים.
קיימות 4 רמות של מיקרוטיה:
רמה 1 - אוזן חיצונה ותעלת שמע קטנה מהרגיל.
רמה 2 - אוזן חיצונה קטנה בהרבה וחסימה של תעלת השמע החיצונית.
רמה 3 - במקום אוזן חיצונה קיימת רק רקמת סחוס.
תעלת השמע החיצונית ועור התוף אינם קיימים.
רמה 4 - כלל לא קיימת אוזן.
מיקרוטיה מתרחשת אחת ל-8,000 לידות, ו-66% מן המקרים הם אצל זכרים.
60% מהמומים מופיעים באוזן ימין, 30% באוזן שמאל וב־10% מהמקרים המום מופיע בשתי האוזניים.
לא ידוע על גורם ספציפי להתפתחות המום, אם כי יש לעיתים רחוקות קשר תורשתי, כך שבאותה משפחה יש הופעה חוזרת של המום.
מיקרוטיה היא בעיה אסתטית בעיקרה אם כי בעלת השפעה על השמיעה באוזן הבעייתית.
לרוב נלוות למיקרוטיה תופעת האטרזיה, חסימת האוזן התיכונה ועיוות של עצמות השמע ולעיתים אף עיוות של האוזן הפנימית, כך שנגרמת לחולה ירידת שמיעה משמעותית באוזן הלוקה.
המיקרוטיה אינה משפיעה על עצב השמע, כך שעזרי שמיעה כמו שתל baha יכולים לפתור את בעיית השמיעה.
לרוב עקב הירידה בשמיעה, הילדים הסובלים ממיקרוטיה/אטרזיה נחשבים כילדים עם שמיעה חד צידית, וצריכים לקבל תמיכה על מנת למנוע בעיות התפתחות הקשורות לשמיעה.
הטיפול במיקרוטיה יעשה על ידי מנתח פלסטי, יכלול השתלה של תחליף לאוזן בסדרת ניתוחים.
המקור לתחליף האוזן יכול להיות אורגני, סחוס של התורם עצמו למשל מהצלעות (הגישה השכיחה יותר לטיפול), או התקנת שתל מחומר חיצוני.
מיקרוסופט טיסה הוא משחק סימולציית טיסה שפותח על ידי חברת מיקרוסופט.
פיתוח הסימולטור הוכרז באוגוסט 2010. הסימולטור יועד להמשיך את סדרת סימולטורי הטיסה הקיים מאז שנות ה-80 של המאה ה-20 עד ליציאת האחרון בסדרה, Flight Simulator X.
תאריך ההפצה נקבע ל-29 בפברואר 2012. מיקרוסופט הקימה לסימולטור אתר רשמי שכלל קדימון, מספר סרטונים קצרים, ודף של שאלות נפוצות.
ב-25 ביולי 2012 הכריזה מיקרוסופט על הפסקת הפיתוח של המשחק, בשל מכירות חלשות עקב תחרות כבדה מצד המתחרות כמו x-plane ו-prepare 3-D.
ב-25 בספטמבר 2012 הפסיקה החברה להוסיף פיצ'רים חדשים אך המשיכה לפתור באגים.
ב-22 באוגוסט 2013 הפסיקה לשווק את המשחק והורידה את האפשרות לשחק בו בסטים.
ב-30 ביולי 2014 הורידה מיקרוסופט את השרתים של הפונקציות המקוונות כך שלא ניתן יותר לשחק במשחק רב משתתפים וכל התמיכה הופסקה וכך גם העדכונים.
עדיין ניתן היה להוריד את המשחק מן האתר של מיקרוסופט.
מיקרוסופט 365 (עד אפריל 2020, "אופיס 365") היא חבילה של שירותי ענן שמסופקת על ידי חברת מיקרוסופט באמצעות תשתיות Data centers של החברה ברחבי העולם.
ב"מיקרוסופט 365" ישנן חבילות המיועדות לעסקים קטנים (לחברות של עד 25 עובדים) וחבילות לארגונים בינוניים וגדולים.
אופיס 365 נותן גישה מכל מקום לדואר אלקטרוני, מסמכים, אנשי קשר ולוחות שנה.
Exchange Online - תיבת דואר אלקטרוני בגודל של 50 ג'יגה בייט, לוח שנה ואנשי קשר.
הדואר האלקטרוני מופעל על גבי השרתים של מיקרוסופט, כשהוא מוגן על ידי מסנני אנטי-וירוס ודואר זבל ותמיכה טלפונית.
SharePoint Online שומר על סנכרון בין הצוותים ומספק מקום מרכזי לשיתוף מסמכים ומידע עם עמיתים ולקוחות.
מיועד לעבודה עם יישומי Office המוכרים, מאפשר לשמור מסמכים ישירות ב-SharePoint ולעבוד על הצעות ועל פרויקטים בזמן אמת, תוך אספקת גישה מקוונת למסמכים ולמידע.
Lync Online הוא שירות תקשורת מאוחדת בענן, אשר מחבר בין אנשים בשלל דרכים חדשות ומכל מקום, באמצעות שימוש בנוכחות, העברת מסרים מיידיים, שיחות שמע/וידאו ופגישות מקוונות הכוללות ועידות שמע, וידאו ואינטרנט, שירות זה הוחלף בשנת 2017 על ידי תוכנת Microsoft Teams.
Office Professional Plus היא גרסה של Microsoft Office המסופקת כשירות ונתמכת על ידי שירותי אופיס 365 המחוברים לענן.
החבילה נרכשת כמינוי חודשי לפי מספר המשתמשים.
Office Web Apps הם מוצרים מקוונים, אשר נלווים ל-Microsoft Word, Microsoft Excel, Microsoft PowerPoint ו-Microsoft OneNote ומספקים דרך להצגה ועריכה של מסמכים ישירות מתוך דפדפן האינטרנט.
שירות "אופיס 365" זמין במספר תוכניות בעלות תמחור שונה.
אופיס 365 לעסקים קטנים – התוכנית מיועדת לצוות עובדים של עד 25 ומספקת שירותים בסיסיים של דואר אלקטרוני, לוח שנה ואתרי אינטרנט, ללא צוות IT ייעודי ועם תמיכת קהילות מקוונות ללא תשלום.
בתוכנית זו החוזה הוא חודשי.
אופיס 365 לארגונים בינוניים וגדולים – התוכנית מיועדת לארגונים מכל הגדלים ומספקת יכולות של הגדרה ובקרת IT, Office Professional Plus, Active Directory או יכולות של אחסון בארכיון, תמיכה של 24/7 עבור מנהלי ה-IT.
בתוכנית זו ישנה אפשרות בחירה בין חוזים חודשיים או שנתיים.
אופיס 365 למגזר החינוך – מותאם לבתי ספר ומיועד להחליף את שירות Live@edu.
מיקרונזיה משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת סידני (2000).
לאולימפיאדות בהן השתתפה עד כה, שלחה מיקרונזיה ספורטאים בענפים אתלטיקה, שחייה הרמת משקולות והיאבקות.
בעוד בענפי האתלטיקה, השחייה וההיאבקות היו הישגי הספורטאים המיקרונזים זניחים, סיים מרים המשקולות מנואל מינגינפל במקום העשירי באולימפיאדת אתונה (2004) ובאולימפיאדת לונדון (2012), ובמקום ה-11 באולימפיאדת בייג'ינג (2008).
במשחקי החורף לא השתתפה מיקרונזיה מעולם.
מיקרומגס הוא ספר מאת הפילוסוף הצרפתי וולטר, אשר יצא לאור בשנת 1752. הספר נחשב לאבן פינה בהיסטוריה של הספרות המערבית כיוון שהוא נחשב לאחד הביטויים הראשונים של מדע בדיוני.
הספר עוסק בחייזר "מיקרומגס", הוגה דעות ענק ממדים בן הכוכב סיריוס.
מיקרומגס מוגלה מהכוכב שלו לאחר שפרסם ספר שהכעיס את הרשויות והוא נודד ביקום יחד עם חברו, מזכיר האקדמיה של כוכב הלכת שבתאי.
הזוג מגיע לכדור הארץ ותוך חיפוש חיים הם מגלים ספינה ובה משלחת אנשי אקדמיה, פילוסופים בני אסכולות שונות.
למרות ההבדלים העצומים בגדלים, החייזרים מזהים יצורים תבוניים באוניה ומנהלים איתם דיון פילוסופי.
מיקרומגס משמש בספר כהתגלמות העקרונות של תקופת הנאורות ודרך עיניו בוחן וולטר ומעביר ביקורת על תושבי כדור הארץ.
כמו בקנדיד, הביקורת של וולטר מכוונת אל הפילוסופים של תקופתו.
הספר ראה אור בתרגום לעברית של ניר רצ'קובסקי בהוצאת נהר בשנת 2009.
Microsoft Office 2007 היא גרסה של חבילת היישומים המשרדיים מתוצרת מיקרוסופט, Microsoft Office.
גרסה זו נקראת גם office 12. לתוכנה 7 חבילות שונות אשר נועדו לצרכים שונים של משתמשים.
היא הושקה בינואר 2007 יחד עם מערכת ההפעלה Windows Vista.
במהדורה זו שולב לראשונה ממשק ה־Ribboon, ששינה את סידור התפריטים והכפתורים שהיה מקובל בתוכנה עוד מגרסאותיה הראשונות.
שינוי זה גרר גם ביקורת ובעקבותיה הימנעות משדרוג Office 2003. במהדורה זו נוסף לראשונה מבנה XML לקבצים, ועל מנת להבדיל בין הקבצים בפורמט החדש לישן קובצי אופיס 2007 הם בעלי תוספת x בסופה (לדוגמה doc הפך להיות docx).
בפברואר 2006 הכריזה מיקרוסופט על שם הגרסה החדשה "אופיס 2007".
במרץ 2006 הודיעה כי היא דוחה את השקת תוכנת האופיס ללקוחות פרטיים לתחילת 2007, אחר כך הוסבר שדחייה כדי שההשקה תהיה מתואמת עם זו מערכת ההפעלה וינדוס ויסטה.
ביולי 2006 הודיעה כי היא דוחה לסוף 2006 את השקת חבילת אופיס 2007 ללקוחות עסקיים והיא שווקה ללקוחות עסקיים החל מ-30 בנובמבר 2006.
זמן קצר לאחר ההשקה התפרסמו דיווחים על פרצות אבטחה בתוכנה.
בישראל מכירת "אופיס 2007" לא עמדו בציפיות ומיקרוסופט ישראל השיקה, בספטמבר 2007, תוכנית לרוכשי מחשבים חדשים לקבל אותה מותקנת מראש על המחשב ולהתנסות בה קודם לרכישתה למשך 60 ימים.
Word 2007 - מעבד תמלילים
2007 Excel - גיליון אלקטרוני
PowerPoint 2007 - תוכנה ליצירת מצגת
Access 2007 - מסד נתונים
Outlook 2007 - דוא"ל ויומן
Publisher 2007 - תוכנה ליצירת פרסומות ותוכן שיווקי
מיקרוסופט אדג' הוא דפדפן אינטרנט המפותח על ידי חברת מיקרוסופט, ומחליף את הדפדפן אינטרנט אקספלורר בגרסאות חדשות של מערכת ההפעלה Windows ובתור דפדפן ל-Xbox One.
הדפדפן זמין גם בסביבות אחרות כגון
(זמין דרך חנות Google Play), וניתן להורידו גם כחבילת deb עבור מערכת ניהול החבילות dpkg, או כחבילת rpm עבור מנהל החבילות RPM, מה שמאפשר להתקין אותו על רוב ההפצות של לינוקס.
נכון לאוגוסט 2024, נתח השוק של הדפדפן מוערך ב-13.8%.
בסוף 2014 נפוצו דיווחים לפיהם מיקרוסופט מפתחת דפדפן חדש שהיה ידוע בשם הקוד "Project Spartan".
הדפדפן נחשף לראשונה בכנס המפתחים השנתי של מיקרוסופט, Build 2015. מיקרוסופט חשפה לראשונה את הדפדפן תחת שם הקוד "Project Spartan", ומקור שמו הנוכחי הוא במנוע הדפדפן החדש EdgeHTML בו מיקרוסופט עושה שימוש.
החברה הציגה את התכונות החדשות העיקריות בדפדפן, כמו: כתיבת הערות ישירות על גבי דפי האינטרנט עצמם ושיתוף עם חברים / שותפים לעבודה, סנכרון מובנה עם שירות אחסון הענן של החברה OneDrive, צפייה בדפים במצב קריאה, שמירת עמודים לקריאה מאוחרת, שמירת עמודים כקובצי PDF והעוזרת הקולית האישית מיקרוסופט קורטנה.
בדצמבר 2018 הודיעה מיקרוסופט כי היא נוטשת את מנוע העיבוד EdgeHTML שלה, ותשכתב את הדפדפן שלה על בסיס כרומיום, הגרסה החדשה תתבסס על המנועים Blink ו-V8 בגזרת ה-JavaScript.
ההודעה הגיעה לאחר כישלון חרוץ שנחל דפדפן האדג' עם נתח שוק נמוך של 4.5% בלבד.
בנוסף הודיעה החברה כי הגרסה החדשה תהיה זמינה לכלל הפלטפורמות כולל Windows 7, Windows 8 ומק ולא רק למשתמשי Windows 10 כפי שהיה עד עתה.
הגרסה החדשה של הדפדפן מבוסס הכרומיום יצאה ב-15 בינואר 2020.
הגרסה החדשה שולבה בעדכון האביב 2020 המכונה עדכון 2004, והחליפה סופית את דפדפן האקספלורר הוותיק.
מדידות שנערכו מאוחר יותר בגרסה חדשה הראו שיפור משמעותי בביצועים בהשוואה לגרסה הקודמת.
על פי תוצאות מיקרוסופט, בבדיקות אלו נמצא כי אדג' הראה רמת ביצועים טובה יותר הן מכרום והן מפיירפוקס בבדיקות Octane 2.0 של גוגל ו-Jetstream של אפל.
ביולי 2015 קיבל מיקרוסופט אדג' 377 נקודות מתוך 555 ב-HTML5test, בהשוואה לכרום 44 שקיבל 479 נקודות, פיירפוקס שקיבל 434 נקודות ואינטרנט אקספלורר שקיבל 312 נקודות.
באוגוסט 2015, פרסמה מיקרוסופט את Windows 10 Build 10532 בפני גורמים פנימיים.
בגרסה זו זכה הדפדפן ל-445 נקודות מתוך 555 ב-HTML5test.
עם שחרור Windows 10 Build 14390 למפתחים ביולי 2016, ציון HTML5test היה 460 מתוך 555. כרום 51 זכה ב-497 נקודות, פיירפוקס ב-456 ודפדפן ספארי ב-370, כך דפדפן אדג' התמקם במקום השני אחרי כרום.
ביוני 2016 פרסמה מיקרוסופט את תוצאות בדיקות הביצועים כדי להוכיח את חסכוניות צריכת החשמל של אדג' (לפני המעבר לכרומיום) בהשוואה ליתר הדפדפנים הגדולים.
בתגובה, דפדפן אופרה ערך בדיקה משלו, ממנה עלה כי אופרה הוא החסכוני ביותר בצריכת חשמל.
בדיקה נוספת של PC World איששה את טענות מיקרוסופט.
עם זאת, בדיקות נוספות שבוצעו סתרו את הטענות של מיקרוסופט, והראו כי כרום הוא החסכוני ביותר במשאבי סוללה.
מיקרוסופט לומיה הייתה סדרת טלפונים חכמים מבית מיקרוסופט (לשעבר - נוקיה), אשר נתמכי מערכת ההפעלה Windows Phone.
בספטמבר שנת 2013 נרכש המותג מנוקיה על ידי חברת מיקרוסופט, ושם המותג שונה מ-Nokia Lumia ל-Microsoft Lumia.
בתחילת 2011 נחתם הסכם, בו שילמה מיקרוסופט מיליארד דולר לנוקיה, עבור פיתוח מכשירים המבוססים על מערכת ההפעלה Windows Phone ועבור הסכמתה להפוך אותה לפלטפורמה העיקרית של מכשירי הטלפון החכמים שלה, במקום מערכת ההפעלה סימביאן שהייתה בבעלותה אך התיישנה.
בינואר 2012 נחשף כי מיקרוסופט משלמת לנוקיה כמיליארד דולר כל שנה במסגרת ההסכם ביניהן.
באפריל 2012 הושק מכשיר הדגל לומיה 900, הראשון לאחר מספר שנים שנוקיה הציע לקהל האמריקאי במחיר מסובסד באמצעות מפעילת הסלולר AT&T, מלווה בקמפיין פרסום שעמד על עשרות מיליוני דולר.
AT&T קיבלה בלעדיות על שיווק המכשיר בארצות הברית.
באוקטובר 2012 הושק דגם מוזל Lumia 510 שכלל מסך מגע 4 אינץ' מסוג WVGA ומעבד Snapdragon S1 בליבה בודדת.
בנוסף הושקו באותו חודש ה-Lumia 920 וה-Lumia 820 עם מערכת ההפעלה Windows Phone 8 שגם הושקה באותה עת.
עם זאת נוקיה המשיכה לאבד נתח שוק ולראשונה לא הייתה בין חמשת היצרנים הגדולים בעולם (לאחר שבעבר הייתה יצרנית הסלולר הגדולה בעולם במשך כעשור).
ביולי 2013 הושק דגם הגדל של המותג Lumia 1020, שהריץ את מערכת ההפעלה Windows Phone 8, וכלל מסך AMOLED בגודל 4.5 אינץ'וברזולוציה של 768 על 1280 פיקסלים, 2 גיגה זיכרון עבודה, 32 גיגה זיכרון אחסון פנימי, מעבד כפול ליבה של קוואלקום במהירות 1.5 גיגהרץ, ומעבד גרפי Adreno 225.
בספטמבר 2013 נקנתה חטיבת הסלולר של נוקיה והמותג לומיה על ידי מיקרוסופט, תמורת 7.2 מיליארד דולר.
מיקרוסופט המשיכה להשיק עוד מכשירי לומיה, כולל מחשב לוח בעל מסך 10 אינץ', Lumia 2520. הוא היה מחשב הלוח היחיד שהושק תחת המותג לומיה.
בפברואר 2014 הושק המכשיר האחרון שיוצא תחת שם המותג נוקיה לומיה, Lumia 930, שכלל מצלמה מתקדמת, איכות בנייה וסאונד איכותי.
באפריל 2014 שונה שם המותג ל"מיקרוסופט לומיה".
בנובמבר 2014 חשפה את הטלפון הראשון ללא השם נוקיה, לומיה 535 בעל מסך 5 אינץ' המבוסס על מערכת ההפעלה וינדוס פון 8.1, שנמכר במחיר זול של 136 דולר לעומת מכשירים של מתחרותיה, אשר נועד למשוך צרכנים בשווקים מתעוררים.
הדגם האחרון שהושק תחת המותג, בפברואר 2016, היה Lumia 650. הוא כלל מסך 5 אינץ' ברזולוציית 720 פיקסלים, מעבד Cortex-A7 מרובע ליבות ב-1.3GHz, זיכרון פנימי בנפח 1 ג'יגה-בייט.
מערכת ההפעלה של המכשיר הייתה חלונות 10 מובייל.
מיקרוסופט הולולנס הוא פרויקט מחקר ופיתוח של מיקרוסופט המתמקד ביצירת אבטיפוס של משקפי מציאות מוגברת המאפשרת שילוב של אובייקטים תלת-ממדים לתוך שדה הראיה של המשתמש.
המוצר אמור להתממשק עם כלים רבים של מיקרוסופט, כגון חלונות וקינקט.
מיקרוסופט שחררה גרסה ראשונה של המוצר למפתחים בטרום השקה במרץ 2016 והמוצר יושק בסוף 2017.
מיקרונזיה משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010).
עד כה, אף ספורטאי נוער מיקרונזי לא זכה במדליה אולימפית לנוער והשתתפותה במשחקים היא בעיקר סמלית.
המשלחת הראשונה של מיקרונזיה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה שלושה ספורטאים שהתחרו בשני ענפי ספורט.
המשלחת לא הגיעה להישגים וסיימה במקומות האחרונים בענפי האתלטיקה והשחייה.
המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג הייתה המשלחת הגדולה ביותר ששלחה מיקרונזיה עד כה.
המשלחת מנתה ארבעה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפים.
גם משלחת זו לא הגיעה להישגים וסיימה במקומות האחרונים בענפי האתלטיקה, ההרמת משקולות והשחייה.
מיקרוסופט טקנט הוא פורטל אינטרנט עבור עובדי IT.
הפורטל מספק חומרי עזר לימודיים, כלים והרחבות למוצרי מיקרוסופט, מרכז הדרכה מקוון, בדיקת תוכנות שיתופיות, פורומים וקהילות, בלוגים של עובדי מיקרוסופט ועוד.
עד ל-31 באוגוסט 2013 סיפקה מיקרוסופט שירות מנויים פרטי (בדומה לשירות אופיס 365 ושירות Adobe Creative) המציע רכישה זמנית של תוכנות מיקרוסופט ברישיון פרטי.
שירות המנויים הופסק כדי להשקיע מאמצים רבים יותר בפיתוח והוספת כלים ללא תשלום.
הרעיון המרכזי העומד מאחורי TechNet, הוא מגוון של אתרים המספקים כלים ומידע עבור אנשי IT, המידע נכתב על ידי עובדי מיקרוסופט וגם על ידי חברי הקהילה.
בעזרת השירותים שונים (פורומים, בלוגים) מתאפשר דיאלוג פתוח בין חברי הקהילה לבין עובדי החברה.
השירות הניתן באתר זמין ב-12 שפות, כולל בתוכו כ-11 מיליון מסמכים ומארח כ-11.5 מיליון משתמשים בחודש.
ספרייה (TechNet Library) - מכילה מידע רב עבור מומחי IT ומשתמשים מתקדמים.
מאגר המידע נגיש לכל ללא תשלום ומתעדכן מדי חודש.
פורומים (TechNet Forums) - משמשים לדיון במגוון רחב של נושאים, וכן לשתף ולפתור בעיות בעזרת החברים בקהילה.
בלוגים (TechNet Blogs) - לפרסום תכנים מעובדי מיקרוסופט.
כל מומחה מפרסם את התכנים בהם הוא שולט וזאת לפי השקפתו האישית.
ויקי (TechNet Wiki) - משאב טכני בהשראת ויקיפדיה, אתר קהילתי שהתוכן שבו אינו נכתב על ידי מיקרוסופט וכל מי שמצטרף יכול להוסיף נושאים חדשים, לערוך ולשפר נושאים קיימים.
מרכז הערכה (Evaluation Center) - מאפשר להוריד תוכנות מיקרוסופט ברישיון זמני ותוכנות חדשות בגרסאות בטא.
סקריפטים (Script Center) - מספק מידע למתחילים המבקשים ללמוד על סקריפטים לניהול המערכת.
מיקרוס MR-300 (בפולנית: Mikrus MR-300) היא מכונית מיקרו, 2 דלתות, מתוכננת ל-4 נוסעים, אשר יוצרה על ידי חברת התעופה וייצור המטוסים הפולנית Państwowe Zakłady Lotnicze (PZL) - בין השנים 1957–1960.
סך הכול יוצרו 1,728 יחידות.
מחיר היחידה בהשקה עמד על 120,000 זלוטי.
שמשת צד קדמית (נהג) על מסילה - נפתחת אחורה על שטח של 50% משטח החלון
גלגל רזרבי ממוקם לצד המנוע (מאחור, בצד ימין)
מיקרוסופט ישראל מחקר ופיתוח (2002) בע"מ היא מרכז פיתוח תוכנה של חברת מיקרוסופט בישראל.
המרכז הוקם בשנת 1991, והוא מרכז הפיתוח הראשון של מיקרוסופט מחוץ לארצות הברית.
בשנת 2021 הוא אחד משלושת המרכזים האסטרטגיים של מיקרוסופט מחוץ לארצות הברית.
בראש המרכז עומדת מיכל ברוורמן-בלומנשטיק, במקביל לתפקידה כסמנכ"לית הטכנולוגיה של חטיבת האבטחה העולמית של מיקרוסופט.
מלבד פעילות הפיתוח, פועלים במרכז גם Microsoft For Startups, ארגון המעניק תמיכה גלובלית לסטרט-אפים לשם צמיחה והגדלת בסיס הלקוחות שלהם וה-Reactor המוביל את קשרי המפתחים ומהווה מקום ללימוד והשראה לאקוסיסטם הטכנולוגי בישראל.
בשנת 2001 מונה אבי נתן למנכ"ל המרכז.
מרכז פיתוח נוסף היה בראש העין ובו פותחה טכנולוגיית IAG המבוססת על טכנולוגיה שפיתחה חברת ההזנק הישראלית Whale Communications שנרכשה על ידי מיקרוסופט בשנת 2006. שני מרכזי פיתוח אלה עסקו בפיתוח מוצרים וטכנולוגיות בתחום אבטחת מידע.
בתחום הפיתוח הפעילה החברה מרכז נוסף ברעננה.
המרכז ברעננה היה מבוסס על חברת Gteko שנקנתה על ידי מיקרוסופט בספטמבר 2006.
בשנת 2007 הוקם בהרצליה מרכז פיתוח נוסף על ידי משה ליכטמן, שחזר לישראל לאחר שהות של 15 שנה בארצות הברית ומונה למנכ"ל מרכז הפיתוח.
במהלך 2008 הועברה פעילות הפיתוח של אזור המרכז מרעננה וראש העין למשרדים חדשים במרכז הפיתוח בהרצליה.
בשנת 2011 מונה יורם יעקובי למנכ"ל המרכז אשר מילה את התפקיד 7 שנים עד לשנת 2018. בשנת 2018 החליפו בתפקיד אסף רפפורט, מנכ"ל אדאלום הישראלית אשר נרכשה בשנת 2017 על ידי מיקרוסופט..
את התפקיד מילא למשך שנתיים, עד שבפברואר 2020 מונתה מיכל ברוורמן-בלומנשטיק למנכ"לית המרכז.
במהלך השנה הראשונה לתפקידה צמח מספר העובדים במרכז בכ-25% ליותר מ-2,000 איש.
בעשור השני של המאה ה-21 גדל המרכז משמעותית, כתוצאה מגידול אורגני ורכישות סטארט-אפים ישראלים.
המרכז הפך למשמעותי בתחומי הסקיוריטי והבינה המלאכותית; מחצית מעובדיו עוסקים בסייבר, ולהם חלק מרכזי בהפיכתה של מיקרוסופט לאחת מחברות הסייבר המובילות בעולם.
במרכז הפיתוח פועלות בשנת 2021 כ-30 קבוצות מוצר שונות, העוסקות במגוון תחומים כגון אבטחת מידע, מחשוב ענן, ביג דאטה, נטוורקינג, בריאות דיגיטלית, טכנולוגיות חינוך, בינה עסקית, IoT, CRM, תוכנת Excel, Video Indexer, מכשירי Surface ועוד.
מיקרוסופט השיקה בשנת 2020 קמפוס חדש בהרצליה בהשקעה של מאות מיליוני שקלים.
הקמפוס מאכלס את עובדי מיקרוסופט ישראל מחקר ופיתוח וכן את עובדי מיקרוסופט ישראל, הזרוע העסקית של החברה בישראל שישבה ברעננה עד פתיחת הקמפוס החדש.
הקמפוס כולל בין היתר חדר כושר, חדר יוגה, מגרשי ספורט, חדר מוזיקה, חדרי הנקה, גינת כלבים ועוד.
בקמפוס החדש פועל גם הגראג' - מעבדת חדשנות עם ציוד טכנולוגי מתקדם, המקדמת יצירתיות טכנולוגית ומספקת לעובדים מתחם פתוח ליצירת אבות טיפוס למיזמים חדשים.
מיקרוסופט ישראל מחקר פיתוח מפעילה משרדים נוספים בבניין מידטאון בתל אביב, בפארק מת"ם בחיפה, בנצרת ובבאר שבע.
באוקטובר 2021 הודיעה החברה על כוונתה להקים בישראל בארבע השנים הבאות חמישה קמפוסים חדשים, שאליהם ייקלטו 2,500 עובדים.
Microsoft For Startups הוא ארגון המעניק תמיכה גלובלית ומקיפה לסטרטאפים לשם צמיחה והגדלת בסיס הלקוחות שלהם.
Reactor המוביל את קשרי המפתחים ומהווה מקום ללימוד והשראה לאקוסיסטם הטכנולוגי בישראל.
הריאקטור בתל אביב מצטרף לעוד 11 אתרים דומים של מיקרוסופט בסן פרנסיסקו, סידני, סיאטל, רדמונד, ניו-יורק ולונדון.
במשך כ-7 שנים עד 2023, פעלה במרכז M12, קרן הון סיכון שמטרתה היה לשמר ולתמרץ את המשך החדשנות בתחומי הבינה המלאכותית.
M12 הייתה זרוע ההשקעות של מיקרוסופט העולמית.
ניהול פעילות הקרן באזור אירופה, המזרח התיכון ואפריקה (EMEA) נעשה מישראל.
מוני חסיד שימש כמנכ"ל M12 באזור EMEA.
מיקרוסופט רכשה בישראל מספר חברות הזנק הפועלות בסינרגיה עם חברת מיקרוסופט ישראל מחקר ופיתוח, החברות הן:
סייבר-איקס (CyberX), הוקמה ב-2013 על ידי עומר שניידר וניר גילר, בוגרי יחידת מצו"ב של צה"ל.
המוצר שלה מתמקד בפתרונות לתשתיות רשת תעשייתיות ומנגנון לימוד עצמי ייעודי לרשתות הללו.
נרכשה ביוני 2020 תמורת 170 מיליון דולר.
מיקרוסופט ישראל מחקר ופיתוח משתפת פעולה עם קהילות שונות לקידום מקצועות הטכנולוגיה כבר מגיל צעיר, ויוזמת פרויקטים יחד עם קרן רש"י והמרכז לחינוך סייבר, הכולל את תוכניות מגשימים וסייבר גירלז.
בנוסף, פועלת לקידום נערות ונשים בעולם הטכנולוגיה ומשתפת פעולה עם מגוון עמותות וארגונים הפועלים בתחום, דוגמת SheCodes, QueenB, Women2Women, ProWoman ותוכנית Upward.
בנוסף, החברה תומכת בארגון צופן, ארגון קו משווה ובארגון חאסוב הפועלים לשילוב הקהילה הערבית בהייטק הישראלי, ובעמותת "מעברים לקשת הטרנסית".
כמו כן, מיקרוסופט משתפת פעולה עם תוכנית "רואים רחוק", לשילוב צעירים על הספקטרום האוטיסטי בתפקידים טכנולוגיים בחברה.
מיקרוסופט מעודדת עובדים להוביל יוזמות חברתיות בתחומים שונים הקרובים לליבם, ומעניקה לכלל העובדים מספר ימי התנדבות בשנה על חשבון החברה.
בנוסף, החברה מעודדת את עובדיה לתרום למטרות חברתיות שונות ומכפילה בעצמה כל סכום תרומה.
בשנת 2020 מיקרוסופט תרמה מיליוני שקלים למגוון גופים ועמותות ולמספר רחב של מטרות חברתיות, כגון תרומת ציוד רפואי וטכנולוגי לצוותים רפואיים, סלי מזון וציוד לניצולי שואה, ילדי פנימיות ואוכלוסיות מוחלשות אחרות, ועוד.
עם פרוץ משבר הקורונה תרמה החברה לבתי חולים בפריפריה ציוד טכנולוגי ומכשירי עירוי בשווי של למעלה ממיליון שקל.
מיקרוטרון הוא סוג של מאיץ חלקיקים מעגלי שהומצא על ידי ולדימיר וקסלר בשנת 1944. המיקרוטרון מאיץ חלקיקים בעלי מסות קטנות כמו אלקטרונים.
המאיץ מגיע לרמת אנרגיה נמוכה עד בינונית (עד כמה עשרות MeV במיקרוטרון קלאסי, ועד כמה מאות MeV במיקרוטרון "מסלול מרוצים" [Racetrack]).
המיקרוטרון מבוסס על מאיץ החלקיקים ציקלוטרון.
למיקרוטרון מוזרקת אלומת אלקטרונים, אשר עוברים האצה קווית המונעת ממתח חשמלי.
לאחר ההאצה הקווית, האלקטרונים נתונים תחת השפעת שדה מגנטי, ובעקבות כך הם נעים במסלולים מעגליים (השדה המגנטי גורם לתאוצה צנטריפטלית) ובכל השלמת מעגל הם עוברים דרך המאיץ הקווי וממנו הם ממשיכים במסלולם המעגלי וחוזר חלילה.
ככל שתנע החלקיקים הולך וגובר, הם נעים בנתיבים ארוכים יותר – בעלי רדיוס ארוך יותר.
כאשר הזמן לעבור בנתיב מסוים פרופורציונלי לאורכו.
ניתן לראות זאת במשוואת פיתוח כוח לורנץ: R=mv/qB
לבסוף, כאשר האלקטרונים מגיעים לרמת האנרגיה הנדרשת הם יוצאים מהמאיץ באמצעות צינור יציאה להתקן חיצוני (ההתקן החיצוני יכול להיות מאיץ אחר, גדול יותר, או ניסוי שבו החלקיקים יתנגשו במטרה לטבות חקר פיזיקלי).
פעולות המאיץ – הסבר פיזיקלי
המאיץ מורכב משדה מגנטי אחיד בגודלו המושרה בכל זמן פעילות המאיץ וממאיץ קווי הפועל בתנודות.
המאיץ הקווי מורכב מתא מתכת בו נוצר שדה חשמלי כל פרק זמן קבוע, בתדירות מסוימת.
כדי שתהיה התאמה בין חלקי המאיץ (בהם אלומת החלקיקים עוברת כמה וכמה פעמים באופן מחזורי) צריך לגרום לאלומת האלקטרונים לעבור דרך המאיץ הקווי ברגע בו מושרה בתא המתכת שדה חשמלי.
ניתן לעשות זאת באמצעות קיום שני תנאים:
בכל מעבר בתא המתכת בו מתרחשת האצה הקווית תתווסף אנרגיה לחלקיק בגודל מסת המנוחה (כלומר, )
זמן המחזור להשלמת המסלול בפעם הראשונה על ידי האלקטרונים יהיה שווה למספר שלם במכפלת זמן המחזור של המעבר בתא המתכת (בו האלקטרונים מואצים קווית).
בנוסף לכך, הגידול בזמן המחזור של המסלול (כמות הזמן הנדרשת לאלקטרון לסיים סיבוב שלם) לאחר כל פעם שהאלקטרון מואץ קווית יהיה שווה למספר שלם במכפלת זמן המחזור של המעבר בתא המתכת (בו האלקטרונים מואצים קווית).
התנאים הללו לקוחים מתוך מאמר שוולדימיר וקסלר פרסם בשנת 1944, בו מתוארים עקרונות פיזיקאלים הידועים בתור "יציבות פאזה" (phase stability).
המצאת המיקרוטרון מתבססת על הציקלוטרון, חלק מהחישובים שנעשו לתכנון המיקרוטרון נדרשו לשם התאמת החישובים בציקלוטרון להאצה של חלקיקים בעלי מסות קטנות מאוד כמו אלקטרונים.
מאיץ אלקטרונים לאנרגיה שמעל 25MeV (שהייתה באותה תקופה האנרגיה המקסימלית האפשרית למתקנים כאלו) נקרא מיקרוטרון.
בשל הדמיון של המיקרוטרון לציקלוטרון, כונה המיקרוטרון לעיתים בשם "ציקלוטרון לאלקטרונים".
אף על פי כן, ישנם מספר מאפיינים המבדלים את המיקרוטרון מהציקלוטרון: בשונה מציקלוטרון, שדה ההאצה הקווית במיקרוטרון לא מיושם כאלקטרודה בצורת האות D, אלא כמבנה של מאיץ קווי בתא מתכת.
כמו כן, במיקרוטרון כמות האנרגיה הקינטית המתווספת לחלקיק בכל האצה קווית מוגבלת, וצריכה להיות שווה למסת המנוחה של החלקיק.
בנוסף, מיקרוטרון מאיץ חלקיקים קלים, כמו אלקטרונים ופוזיטרונים.
למיקרוטרון שימושים רבים במגוון תחומים לרבות בפיזיקה, בביולוגיה, בכימיה ובגאולוגיה.
בניגוד למאיצי חלקיקים מודרניים אחרים (ERL, FFAG) המיקרוטרון מסוגל להפיק אלומת אלקטרונים בעלת רמות אנרגיה גבוהות שלה פליטת קרינה נמוכה דבר המשמש במחקרים פיזיקליים.
בנוסף, מאיץ זה מאפשר שיעור חזרות גבוה של אותה אלומה דבר החוסך באנרגיה.
מאיץ זה משמש גם להאצת וחקר של פרוטונים, נייטרונים, אלקטרונים וחלקיקים נוספים.
בזכות קרן האלקטרונים המיוצרת במיקרוטרון ניתן לראות שימושים נוספים שלו בעולם הרפואה לדוגמת: בדיקת תאי דם, השפעת קרינה על המבנה הגנטי וחקר הסרטן.
המיקרוטרון הומצא על ידי ולדימיר וקסלר בשנת 1944. המיקרוטרון הראשון נבנה בשנת 1948 בקנדה ושמו היה "דמונסטרטיון".
באמצע שנות ה-60 המיקרוטרון נחשב למאיץ המשוכלל ביותר בעיסוק באנרגיות של עד 30 Mev.
למיקרוטרון נוסף מאיץ שני בשנת 1984 ששמו הוא "מיקרוטרון מסלול מרוצים" וכן והוא משמש להאצת חלקיקים ולמחקר.
מכיוון שעלויות בנייתו נמוכות יחסית, תפעולו פשוט והוא פותח בפני החוקרים מגוון כלי מחקר, נהפך המיקרוטרון לאחד המאיצים המתפתחים והטכנולוגיים ביותר עד ימינו.
מיקרוטרון מסלול מרוצים הוא תת-גרסה של המיקרוטרון אשר בשונה מהמיקרוטרון מורכב משני שדות אלקטרומגנטים במקום אחד.
קנה המידה שלו גדול יותר מקנה המידה של המיקרוטרון הקלאסי.
הוא מורכב משני אלקטרומגנטים המייצרים שדה מגנטי אחיד כאשר כל אלקטרומגנט גורם לחלקיק לנוע בחצי מעגל.
דבר זה מאפשר להפריד את החיבור של שני השדות וליצור שני חצאי מעגלים.
היתרון בשימוש בשני שדות אלקטרומגנטיים הוא שניתן לחברם במסלול באמצעות קו ליניארי, כלומר, להאריך את מסלולם.
מפני שרק חלק מהמסלול הוא מעגלי אין צורך בחלק הישר בשדה מגנטי, כלומר, השדה המגנטי הכולל שהמאיץ צריך יחסית קטן לעומת גודלו.
ב"מיקטרוטרון מסלול המרוצים" בשונה מהציקלוטרון רק חלק מהמסלול מעגלי (חלקו ליניארי).
השדה המגנטי במכשיר משמש לשינוי כיוון המהירות, ובחלק הליניארי כיוון המהירות נשאר זהה, דבר הגורם להקטנת השדה המגנטי הדרוש להנעת החלקיקים (בהשוואה לשדה עקום באותו האורך).
תנועת חלקיק טעון שמושפע רק משדה מגנטי אחיד תהיה תנועה מעגלית במישור שניצב לכיוון השדה המגנטי.
המאיץ הקווי ממוקם בין שני חצאי המעגל.
מעבר החלקיקים בחיבור הקווי מנוצל למיקוד אלומת האלקטרונים.
לאחר כל מעבר של אלומת האלקטרונים בחצי מעגל, האלומה עוברת האצה קווית.
סגנון האצה זה יכול לחזור על עצמו עד שלא ניתן עוד להאיץ את החלקיקים (מפאת מהירותם הגבוהה).
בסוף המסלול קרן החלקיקים מוסטת למאיץ נוסף או לאזור ניתוח וניסוי.
המיקרוטרון הגדול בעולם מסוג "מיקרוטרון מסלול המרוצים" נמצא במיינץ ושמו Mainz Microtron .
היא הופצה עבור Windows 10 וmacOS החל מ-24 בספטמבר 2018 בארצות הברית.
כמה תכונות שבעבר הוגבלו למנויי אופיס 365 זמינות במהדורה זו.
ב-27 באפריל 2018, פרסמה מיקרוסופט תצוגה מקדימה של Microsoft Office 2019 ללקוחות מסחריים עבור Windows 10. ב-12 ביוני 2018, מיקרוסופט שחררה תצוגה מקדימה גם עבור macOS.
Office 2019 כוללת תכונות רבות מאופיס 365, יחד עם שיפור דיות, אנימציות חדשות לPowerPoint כולל זום, נוסחאות חדשות ותרשימים חדשים בExcel לצורך ניתוח נתונים.
OneNote לא נכלל בחבילה Office 2019, אך עדיין ניתן להורדה כ-OneNote 2016, דרך תוכנית ההתקנה.
עבור משתמשי מקינטוש, יתווספו מצב מיקוד ב-Word ומפות ל-Excel.
מעברים חדשים, תמיכה בפורמט SVG וייצוא לווידאו באיכות 4K יתווספו ל-PowerPoint.
הרכישה של Office 2019 לmacOS תתבצע דרך אתר מיקרוסופט, וההורדה תוכל להתבצע דרך mac App Store.
גרסאות קודמות של Office ניתן להתקין גם באמצעות התקנה מסורתית וגם דרך יישום Click-To-Run.
את Office 2019 ישנה רק אפשרות Click-To-Run, מלבד עבור משתמשי שרת.
רוכשי חבילת Office 2019 יקבלו שנתיים של תמיכה מורחבת ועוד שלוש שנים של תמיכה כללית.
מיקרומטר (על פי מערכת היחידות הבין-לאומית (SI) סימולו μm), או בשמו הישן יותר מיקרון, הוא יחידת מידה השווה ל־10 בחזקת מינוס 6 מטר (מיליונית המטר).
ניתן להגדיר את המיקרומטר כחלק ה־1 מתוך 10,000 של הסנטימטר או כחלק ה־1 מתוך 1,000 של המילימטר ובכתיב מספרי 0.001 מילימטרים או 0.000039 אינץ'.
במיקרומטר נעשה שימוש כדי למדוד עצמים קטנים מאוד, לרוב אורכי גל בקרינה התת־אדומה, תאים ביולוגיים, חיידקים וכן רוחב של חוטים דקים מאוד.
הכרומוזום האנושי הארוך ביותר אינו עולה על 10 מיקרומטרים.
רוחבה של שערה ממוצעת נע בין 10 ל־200 מיקרומטרים.
את המיקרומטר נהוג לסמן באות היוונית מו (μ) ולאחריה האות m, כלומר μm.
בארצות דוברות אנגלית היחידה נקראת מיקרון, כדי להבדיל אותה ממכשיר המדידה הקרוי מיקרומטר.
מיקרומטר אחד שווה ל־1,000 ננומטר
גדלים הנמדדים במיקרומטר הנעים בין 1 ל־10 יחידות:
1–10 מיקרומטר – קוטר של בקטריה אופיינית
10 מיקרומטר – רוחב שורשי פטרייה
5 מיקרומטר – אורכו של ראש תא זרע אנושי
3–8 מיקרומטר – עובי קור עכביש
כ־10 מיקרומטר – גודלם של חלקיקי ערפל וערפיח.
גדלים הנמדדים במיקרומטר הנעים בין 10 ל־100 יחידות:
10–12 מיקרומטר – עובי שקית פלסטיק אופיינית
10–55 מיקרומטר – עוביו של סיב צמר
20–200 מיקרומטר – קוטר שיער אנושי
70–180 מיקרומטר – עובי של נייר כתיבה
מיקרוליטיאזיס אלבאולרי ריאתי היא מחלה תורשתית נדירה, הקשורה לוויסות לקוי של משק הזרחן בריאות וקשורה להיווצרות אבנים קטנות העשויות מזרחן וסידן באופן מפשוט בריאות.
מוטציות שונות בגן SLC34A2 גורמות לפגיעה במשאבה התאית Npt2b המווסתת מעבר של זרחן ונתרן בתאים פנאומוציטים מסוג 2, כמו גם בבלוטות החלב, ובמידה פחותה במעי, בכליות, בעור, בערמונית ובאשכים.
מאז שתוארה המחלה לראשונה בשנת 1918, הופיעו עד כה בספרות למעלה מ-1000 מקרים של המחלה.
המחלה נמצאה בשכיחות גבוהה יותר בעיקר בטורקיה, יפן, הודו ואיטליה.
אין הבדל בשכיחות המחלה בין גברים ונשים, והיא נמצאה כקשורה לנישואי תערובת במשפחה.
החולים לרוב ללא תסמינים עד העשור השלישי או הרביעי לחייהם וברוב המקרים, המחלה מתגלה כממצא מקרי בצילום חזה שגרתי.
התסמינים השכיחים ביותר כוללים קוצר נשימה, שיעול יבש, כאב בחזה ושיעול דמי.
מתיחות ככל שהמחלה מתקדמת, לרוב בגיל העמידה, האבנים הקטנות הולכות ומצטברות בריאות וצילום החזה נראה צפוף יותר ויותר, רמת החמצן בדם יורדת, עולה הסיכון לדלקת ריאות ופיברוזיס ריאתי, מתפתח יתר לחץ דם ריאתי וכשל נשימתי.
המהלך הקליני של המחלה משתנה מאוד מאדם לאדם, כאשר חלק מהחולים נותרים ללא תסמינים במשך עשרות שנים, ואחרים סובלים מתסמינים שהולכים ומתגברים במהירות רבה.
אין טיפול יעיל למחלה, למעט השתלת ריאה והמנגנונים המדויקים של היווצרות אבן, דלקת ורקמה צלקתית במחלה אינם ידועים.
מחקרים שבוצעו עד כה על מספר תרופות לטיפול במחלה טרם הוכיחו את יעילותן.
מיקרונובה הוא סוג של פיצוץ תרמו-גרעיני שמתרחש על פני השטח של ננס לבן, ועוצמתו קטנה בהרבה מעוצמתה של נובה.
הוא בעל עוצמה של כ- ארג ( פו או ג'אול), כמיליונית מזו של נובה טיפוסית.
הפיצוץ תואר לראשונה באפריל 2022.
צוות במצפה האירופי הדרומי הודיע ב-20 באפריל 2022 כי זיהה שלוש מיקרונובות באמצעות נתונים מטלסקופ החלל TESS.
בדומה לסופרנובות, מיקרונובות הם פיצוצים חזקים ביותר המתרחשים על פני השטח של כוכבים בסוף חייהם, הנקראים ננסים לבנים.
במערכת בינארית, ננס לבן יכול לספוג חומר מהכוכב הנלווה שלו אם הם קרובים מספיק.
הגז נופל על פני השטח החמים מאוד של הננס הלבן, ואז הוא גורם להיתוך אטומי המימן להליום.
במהלך משימת אפולו 11, ניל ארמסטרונג הבחין בחלקים נוצצים על הירח שנראו כמו זכוכית.
האסטרופיזיקאי תומאס גולד בחן את התמונות והציע כי חלקים אלו אולי נגרמו בגלל "התפרצות קלה מאוד דמוית-נובה של השמש".
מיקרוסופט סוליטר הוא משחק מחשב אשר נכלל במערכת ההפעלה Microsoft Windows ומבוסס על משחק הקלפים באותו השם, אשר ידוע גם בשם "קלונדייק".
הגרסה המקורית של המשחק נוצרה על ידי המפתח ווס צ'רי, והעיצוב של קלפי המשחק עוצבו במקור על ידי סוזן קאר.
מיקרוסופט כוללת את המשחק במערכת ההפעלה Windows עוד מאז שהשיקה את Windows 3.0 בשנת 1990. המשחק פותח במהלך קיץ 1988 על ידי המפתח המתמחה ווס צ'רי.
הציורים בגב הקלפים עוצבו על ידי המעצבת הגרפית סוזן קאר.
הגרסה המקורית שצ'רי יצר הייתה אמורה לכלול את האפשרות ללחוץ על צירוף מסוים במקלדת על מנת להציג על המסך גיליון אלקטרוני מזויף של מיקרוסופט אקסל, אך הוא התבקש להסיר את הפיצ'ר הזה מהגרסה הסופית של המשחק.
על פי טלמטריה בתחילת הדרך המשחק היה בין שלוש התוכנות של מערכת ההפעלה Windows אשר בהן נעשה הכי הרבה שימוש.
באוקטובר 2012 מיקרוסופט שילבה במערכת ההפעלה Windows 8 גרסה חדשה של המשחק בשם "Microsoft Solitaire Collection".
גרסה זו של המשחק אשר נוצרה על ידי Arkadium עם עיצובים שנוצרו על ידי ויליאם ברדבק כללה פרסומות והוסיפה למשחק פיצ'רים חדשים רבים.
ב-18 במאי 2015 מיקרוסופט ציינה 25 שנה להשקה של המשחק ובמסגרת האירוע ארגנה טורניר סוליטר בקמפוס של מיקרוסופט ושידרה את האירוע המרכזי ב-Twitch.
לטענת מיקרוסופט בשנת 2020 היו כ-35 מיליון אנשים ששיחקו במשחק מדי חודש והמשחק שוחק מעל ל-100 מיליון פעמים מדי יום.
כאשר מצליחים לנצח במשחק כל הקלפים נופלים ומקפצים על המסך.
מסך ה"ניצחון" הזה הפך בהמשך פופולרי בגרסאות דיגיטליות שונות של משחקי קלפים.
עוד מהגרסה הראשונה של המשחק ניתן לבחור את הציורים בגב הקלפים, וכמו גם אם השחקן ישלוף כל פעם קלף אחד מהערימה או שלושה קליפים והוספה/הסרה של ניקוד.
ב-Windows 2000 ובגרסאות מאוחרות יותר של המשחק, לחיצה ימנית על שטחים פתוחים העבירה באופן אוטומטי קלפים לארבעת המיקומים בחלק הימני העליון של המסך, בדומה לפריסל.
כאשר הסמן של העכבר עמד מעל לקלף, לחיצה על הלחצן הימני של העכבר העבירה רק את הקלף לערימת הקלפים הרלוונטית, בתנאי שמדובר בהזזה אפשרית.
לחיצה כפולה על הלחצן השמאלי גם העבירה את הקלף לערימת הקלפים הרלוונטית.
עד לגרסת Windows XP הציור שהופיע בגב הקלפים היו הציורים המקוריים שנוצרו על ידי המעצבת סוזן קאר, וחלק מהם היו אף עם הנפשה.
הגרסאות של המשחק שנוצרו עבור מערכות ההפעלה Windows Vista ו-Windows 7 הכילו את האפשרות לשמור נתונים סטטיסטיים אודות מספר ואחוז המשחקים אותם השחקן הצליח לנצח, ואפשרה למשתמשים לשמור משחקים לא שלמים ולבחור קלפים עם ציורים חדשים בגב הקלפים.
במערכות ההפעלה Windows 8, Windows 10, Windows 11, Windows Phone, אנדרואיד ו־iOS נכלל המשחק במסגרת חבילת המשחקים "Microsoft Solitaire Collection" אשר בה, בנוסף למשחק סוליטר, נכללו גם המשחקים סוליטר עכביש, פריסל, Pyramid ו־TriPeaks.
מיקרוסופט קופיילוט היא תוכנת בינה מלאכותית יוצרת המשולבת בתוכנות שונות של מיקרוסופט ואשר נועדה לשפר את הפרודוקטיביות של המשתמשים בביצוע משימות שונות באמצעות טכנולוגיית בינה מלאכותית.
התוכנה, אשר מבוססת על מודל שפה גדול, משתמשת במודל פרומתאוס של מיקרוסופט אשר בנוי על מודל השפה GPT-4 של OpenAI.
התוכנה יצאה לשווקים בפברואר 2023 כתחליף של מיקרוסופט ליישום העוזרת האישית הווירטואלית קורטנה.
המיתוג של התוכנה היה בתחילה "Bing Chat" ולפי הפרסום הראשוני הוא היה אמור בעיקר לסייע למשתמשים במנוע החיפוש של מיקרוסופט בינג ובדפדפן האינטרנט של מיקרוסופט מיקרוסופט אדג'.
במהלך שנת 2023, מיקרוסופט בחרה במקום זאת במיתוג "קופיילוט", כחיזוק של האנלוגיה לטייס משנה במטוסים.
בכנס "Build 2023" של מיקרוסופט, החברה הכריזה לראשונה על תוכניותיה לשלב את הקופיילוט במערכת ההפעלה Windows 11 באופן אשר יאפשר למשתמשים לגשת אל השירות ישירות דרך שורת המשימות במערכת ההפעלה.
בינואר 2024 הוכרז לראשונה שהמקלדות של Windows יכילו מקש קופיילוט ייעודי.
הקופיילוט זמין לציבור על בסיס מודל פרימיום.
רוב הפיצ'רים של התוכנה זמינים למרבית המשתמשים, בעוד שפיצ'רים מתקדמים יותר, כמו יצירת צ'אטבוט מותאם אישית, ניתנים רק למנויים בתשלום במסגרת שירות המנוי בתשלום.
מספר צ'אטבוטים המוגדרים כברירת מחדל זמינים בגרסה החינמית של התוכנה, כולל הצ'אטבוט הסטנדרטי של קופליילוט וכמו גם הצ'אטבוט Microsoft Designer אשר משתמשים ב-Image Creator על מנת ליצור תמונות על סמך תיאור טקסטואלי של המשתמש.
Microsoft 365 Copilot – כלי אשר משולב בגרסאות החדשות של יישומי חבילת התוכנה Microsoft 365, כגון Word, Excel, PowerPoint, Outlook ו-Teams ומאפשר בין היתר לשכתב וליצור טקסטים חדשים על סמך הנחיות אותם המשתמש מספק בשפה טבעית.
באקסל הכלי מסוגל לסייע למשתמשים בניתוח נתונים בגיליונות האלקטרוניים על ידי עיצוב נתונים, יצירת גרפים, יצירת טבלאות ציר, זיהוי מגמות וסיכום מידע, וכמו גם לייצר נוסחאות מורכבות עבור המשתמשים.
בפאורפוינט הכלי מסוגל ליצור באופן אוטומטי מצגות המסכמות מידע ממסמכי וורד או גיליונות אקסל, או על סמך הנחיות אותם המשתמש מספק בשפה טבעית.
בנוסף, הכלי מסוגל גם לבצע התאמות שונות לעיצוב הטקסטים, ההנפשה, המראה הכללי, ואורך המצגות על סמך הנחיות המשתמש.
ב-Outlook הכלי מסוגל לנסח הודעות דואר אלקטרוני, לשנות את האורך והסגנון שלהם על סמך הנחיות המשתמש.
בנוסף הכלי מסוגל לספק תמצות של הודעות דואר אלקטרוני ארוכות.
ב-Microsoft Teams הכלי מסוגל לתמלל פגישות, ובצע סיכומים לתוכן עליו דיברו המשתתפים במפגשים שהתקיימו ב-Teams, יכולת יצירת תמונות באיכות גבוהה ,יכול לכתוב סוגים שונים של קוד.
Copilot Pro – כלי למנויים בתשלום שהושק בינואר 2024 אשר עולה 20 דולרים בחודש.
הכלי מאפשר למשתמשים ליצור צ'אטבוטים מותאמים אישית עם Copilot GPT Builder, ומספק רזולוציית תמונה גבוהה יותר ב-Image Creator.
צ'אטבוטים – הכלי מכיל מספר צ'אטבוטים המוגדרים כברירת מחדל, כגון הצ'אטבוט הסטנדרטי של קופיילוט, Microsoft Designer (להפקת תמונות על סמך הנחיות של המשתמש), וצ'אטבוטים אחרים כמו "מתכנן הטיולים", "עוזר בישול" ו"מאמן כושר".
שילוב במערכת ההפעלה Windows – במערכת ההפעלה Windows ניתן לגשת למיקרוסופט קופיילוט דרך שורת המשימות.
הכלי אשר משולב במערכת ההפעלה תומך בפקודות קוליות.
כלי זה ניתן להפעיל גם באמצעות מקש הקופיילוט הייעודי במקלדת במקלדות המורשות של מיקרוסופט אשר מיוצרות משנת 2024 ואילך.
אפליקציות לנייד – אפליקציות של מיקרוסופט קופיילוט זמינות הן לטלפונים חכמים עם מערכות הפעלה של Android ו-iOS.
האצת פיתוח תוכנה - עבור מפתחים, GitHub Copilot הוא כלי משנה משחק.
הכלי מצטיין ביצירת "קוד שלד" (boilerplate code) עבור רכיבים סטנדרטיים כמו בקרי אינטרנט בטכנולוגיית ASP.NET Core, כתיבת בדיקות יחידה, והרכבת שאילתות נתונים מורכבות (LINQ), ובכך מפנה את המפתחים להתמקד בפתרון בעיות לוגיות מורכבות יותר.
מיקרופון הוא מתמר או חיישן הממיר קול לאות חשמלי.
השימוש הנפוץ במיקרופון הוא המרה של גלי קול או צלילים (שהם תנודות של לחץ אוויר) לתנודות של מתח חשמלי - זרם חילופין, שהוא אנלוגי לגלי הקול בסביבת המיקרופון.