tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
שניים מסרטי השואה פורצי הדרך היו הסרט התיעודי משנת 1985 של ניצול השואה קלוד לנצמן "שואה", והסרט "רשימת שינדלר" שזכה להצלחה מסחרית רבה ואף זכה בשבעה פרסי אוסקר.
שני הסרטים עוררו לאחר יציאתם הדים רבים.
במשך העשורים שלאחר המלחמה התפתחה גם אמנות בגרמניה עצמה המתמודדת עם השואה.
אחת הדוגמאות להתמודדות זו היא הספר נער קריאה שיצא בגרמניה בשנת 1995, המתאר רומן בן צעיר גרמני לפושעת מלחמה נאצית שנים לאחר המלחמה.
כיום נהוגים שני ימים בשנה המוקדשים לזכר השואה.
הראשון הוא יום הזיכרון לשואה ולגבורה הנהוג בישראל בכ"ז בניסן ונקבע האופן רשמי בחוק בשנת 1959. היום השני הוא יום הזיכרון הבינלאומי לשואה, אשר נקבע ב-1 בנובמבר 2005 על ידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות.
יום זה מצוין בכל שנה ב-27 בינואר, יום שחרור מחנה ההשמדה אושוויץ על ידי הצבא האדום.
המונח "הכחשת השואה" מתייחס לטענות כי רצח העם של היהודים במלחמת העולם השנייה לא התקיים באמת בממדים המיוחסים לו על ידי הקונצנזוס המחקרי, אם בכלל.
באופן מפורט ישנה דחייה במידה מסוימת של מספר הקרבנות העומד על 5–7 מיליון יהודים, שיטתיות רצח העם וביצועו ההמוני על ידי אמצעים כגון תאי גזים.
מכחישי שואה לרוב אינם משתמשים במונח "הכחשה".
רוב הטענות הנוגעות להכחשת השואה טוענות שהשואה היא שקר או קונספירציה יהודיים שנועדו לקדם את האינטרס היהודי והציוני בעולם.
הכחשת השואה היא עבירה פלילית, שעונשה קנס ומאסר, בישראל, בצרפת, בגרמניה, באוסטריה, בספרד ובבלגיה.
אתנול הוא סוג של אלכוהול המצוי במשקאות אלכוהוליים.
האתנול הוא נוזל נפיץ, דליק, חסר צבע הפועל כמדכא של מערכת העצבים המרכזית.
אתנול עלול לפגום בסוגים שונים של זיכרון.
אלכוהול פועל כמדכא כללי של מערכת העצבים המרכזית, אולם הוא משפיע במידה רבה יותר על אזורים מסוימים במוח מאשר באחרים.
הפגיעה בזיכרון עקב השפעת אלכוהול קשורה להפרעה תפקודית בהיפוקמפוס - בפרט משפיע על חומצה גמא אמינו בוטירית (GABA) ועל הולכה עצבית באמצעות (N-methyl-D-aspartate (NMDA אשר משפיע לרעה על הגברה סינפטית ארוכת טווח (LTP).
הבסיס המולקולרי של LTP מזוהה עם למידה וזיכרון.
נזק מיוחד נגרם ל- תאי CA1 בהיפוקמפוס המשפיע לרעה על היווצרות זיכרון, והפרעה זו קשורה לתלות במינון ברמת צריכת האלכוהול.
במינונים גבוהים, אלכוהול מעכב באופן משמעותי פעילות עצבית באזור שכבות התאים הפירמידליים CA1 ו-CA3 של ההיפוקמפוס.
מאחר שההיפוקמפוס ממלא תפקיד חשוב ביצירת זיכרונות חדשים.
השפעות מולקולרית על GABA ועל קולטני NMDA
אלכוהול משמש כמוסת אלוסטרי חיובי של קולטני GABA, במיוחד מסוג GABAA.
תוך שפעול, קולטני GABA אלה הם מוליכים -Cl, וכתוצאה מכך קיטוב יתר עצבי.
קיטוב יתר עצבי זה יקטין את הסיכוי לפוטנציאל הפעולה המתרחש, ולכן, יש לו השפעה מעכבת על ההולכה העצבית במערכת העצבים המרכזית.
תתי סוגים שונים של קולטני GABAA שונים ברגישותם למינוני האלכוהול הנצרכים.
יתר על כן, צריכת אלכוהול חריפה מקדמת הולכה עצבית גבארגית (GABAergic) תוך שחרור קדם סינפטי של GABA דפוספורילציה של קולטני GABAA (הגברת רגישות ל-GABA), והגדלת פעילות סטרואידים בהולכה עצבית גבארגית (GABAergic).
פרוטאין קינאז C PKC שהיה מעורב באופן דיפרנציאלי בוויסות התגובה של קולטן GABAA לאלכוהול, עם אפקטים בהתאם לאיזואנזימים של PKC.
אפקטים של אלכוהול מעורב גם פרוטאין קינאז A בהשפעה על פעילות קולטן GABAA, כגון קידום רגישות., שיפור של הולכה גבארגית עקב צריכת אלכוהול יכולה להיגרם גם על ידי סטרואידים בעלי פעילות עצבית, כגון אלופרגננולון (allopregnanolone), אשר פועלים כאגוניסטים של קולטני GABAA.
צריכת אלכוהול כרונית ותלות באלכוהול מצויים במתאם עם שינויי התבטאות, תכונות, ופעילות של קולטן GABAA העשויים לתרום לסבילות לאלכוהול.
יש עדיין הרבה מה לגלות על השפעות אלכוהול ספציפיות משתנות על קולטן GABAA ותת-הסוגים שלו.
במינונים גבוהים יותר, אתנול גם משפיע על קולטני NMDA, על ידי עיכוב של זרימת היונים המושרת על ידי NMDA, שהוא אגוניסט לקולטן לגלוטמט.
עיכוב זה של עירור תאי עצב על ידי אלכוהול הוא תלוי מינון (עד נקודה מסוימת, שלאחריה אין שוני רב).
נראה שאלכוהול גורם לעיכוב זה על ידי שימוש באתר של NMDAR הנגיש מ מהסביבה החוץ תאית.
לפיכך, עיכוב זה של זרימת יונים שנוצר בדרך כלל על ידי שפעול NMDAR מוביל לירידה ב-LTP באזורי ההיפוקמפוס.
אלכוהול משפיע באופן שלילי על LTP יותר בחיות לא בוגרות מאשר בחיות בוגרות.
אצל מתבגרים, אלכוהול מפחית את הביטוי של תת-היחידה של NMDAR NR2A בהיפוקמפוס, ואת תת-היחידה של ה-NR1 בתוך קליפת המוח הקדם חזיתי.
מחקרים גם הראו ירידה במידת הזרחון של תת-היחידה 2B של קליפת המוח, ההיפוקמפוס, NMDARS של גרעין האקומבנס וסטריאטום עשויים להיות מושפעי ויסות של PKA עקב פעילות של אלכוהול.
השפעות האלכוהול על הולכה עצבית של GABAA ועשויה בעקיפין לעכב את הפעילות של NMDAR ולתרום לחסימת השראה של LTP; עם זאת, השפעה ישירה של אלכוהול לבדו על NMDAR לבד מספיקה לעיכוב של LTP.
התלות במינון בדרגות שונות בתגובה לאלכוהול מסתמכת על שילוב אינטראקציות ותגובות של העברה עצבית קולטני GABAA י, NMDARs וקולטנים מתאטרופיים של גלוטמט מתת סוג 5 (mGluR5).
שינויים מונעים היארעות של העברה סינפטית, משפיע על גמישות סינפטית, ובתורו, גם על הזיכרון ועל הלמידה.
עם זאת, יש עדיין הרבה מה לחקור על מנת להבין מה הם המנגנונים המולקולריים הספציפיים של כיצד אלכוהול משפיע על יצירת זיכרון.
השפעות על אזורי מוח אחרים
אלכוהול פוגע ומשנה תפקוד גם במוח הקטן, אשר משפיע על התפקוד המוטורי והקואורדינציה.
יש לו ההשפעה ניכרת בעיכוב על תאי העצב של קליפת המוח, תוך השפעה ושינוי תהליכי חשיבה, והעלאת סף הכאב.
הוא גם מקטין את הביצועים המיניים על ידי דיכוי מרכזי עצביים באזור ההיפותלמוס.
לאלכוהול יש גם השפעה על הפרשת שתן באמצעות עיכוב של הפרשת הורמון אנטי דיורטי (ADH) על ידי בלוטת יותרת המוח.
לבסוף, זה הוא מדכא נשימה וקצב לב על ידי עיכוב תפקוד עצבי המוח המוארך.
לזיכרון לטווח ארוך (זט"א) יש משך זמן ארוך וקיבולת גבוהה.
זיכרונות מאוחסנים בזט"א עשויים לשרוד בין כמה ימים לכדי לתוחלת חיים שלמה.
זט"א מורכב מזיכרון מפורש (הדורש מודעות הכרתית) וזיכרון מרומז (מודעות תת-הכרתית).
מידע שנבחר לזט"א עובר דרך שלושה תהליכים.
ראשית, שלב הקידוד, מידע מן החושים משולב בפעילות שכלית בצורת זיכרון.
שנית, האחסון כולל לקיחת מידע זה, והחזקתו לתמיד בזיכרון.
ולבסוף, האחזור הוא היכולת לשלוף מידע מאחסון הזיכרון לטווח ארוך.
כל אחד מהתהליכים הללו עלול להיות מושפע על ידי אלכוהול.
זיכרון מפורש דורש מאמץ מודע וכוונה לזכור.
הדבר כולל גם זיכרון אירועי (אירועים ספציפיים, כגון מסיבה), זיכרון סמנטי (לקבלת מידע כללי, כגון שמו של אדם).
אלכוהול משבש קידוד אקראי, במיוחד עבור זכירה מסומנת, הכרה להשלמה של שברי מילים, וזכירה חופשית.
חישכון (Blackout), הוא דוגמה לקושי בקידוד זיכרונות אירועי עקב אלכוהול.
חישכון נגרם על ידי עלייה מהירה בריכוז אלכוהול בדם (BAC) אשר מצדו גורם לעיוות של תאי העצב בהיפוקמפוס.
עיוות זה משבש את יכולתו של האדם כדי ליצור זיכרונות אירועיים חדשים.
מינוני אלכוהול גבוהים משבשים באופן חמור את תהליך האחסון של זיכרונות סמנטיים.
אלכוהול נמצא כפוגע באחסון של הגירויים החדש אך לא של המידע שנלמד בעבר.
מאחר שאלכוהול משפיע על מערכת העצבים המרכזית, הוא מעכב תפקוד האחסון הסמנטי על ידי הגבלת יצוב קידוד המידע.
שליפה של זיכרון מפורש משתבש באופן משמעותי על ידי אלכוהול.
בהשוואה למשתתפים בפיכחון, ביצועי המשתתפים בשכרות היו גרועים במשימות זכירה של פעילויות רגילות (זיכרון אירועי).
המשתתפים בשכרות היו גם איטיים יותר בזמני תגובה.
אלכוהול פוגע גם במשימות אחזור זיהוי מילים.
כאשר גם קידוד וגם שליפה מהזיכרון במהלך שכרות, יש באופן מפתיע יותר שיבושים בזכירה מסומנת מאשר בזכירה חופשית.
במונחים של הבדלים מגדריים בתהליכי שליפה, נקבות נוטות לציון נמוך יותר מאשר זכרים במשימות זיכרון, כאשר הם בשכרות.
זיכרון מרומז אינו דורש מאמץ מודע או כוונה להיזכר.
דבר זה מתרחש כאשר ניסיון העבר משפיע על ביצוע משימה מסוימת.
הדבר בא לידי ביטוי בניסויי הטרמה.
זיכרון מרומז, כולל זיכרון נוהלי, אשר משפיע על היומיום שלנו התנהגויות, כגון רכיבה על אופניים או קשירת שרוכי הנעליים.
אנשים יכולים לבצע את היכולות הללו, מבלי לחשוב עליהם, מה שאומר זיכרון נוהלי פועל באופן אוטומטי.
בעוד ששליפה מזיכרון מפורש נפגע קשות על ידי אלכוהול, אחזור מזיכרון מרומז לא.
שיכורים מצליחים בציון גבוה יותר במשימות זיהוי (מעורב הזיכרון המרומז) מאשר במשימות זכירה (מעורב הזיכרון המפורש).
זיכרון לטווח קצר הוא אחסון זמני של פרטי מידע קטנים שנקלטו בחושים.
Digit span הוא מספר פיסות המידע (5–9) שיכולות להיות מוחזקות בזיכרון לטווח קצר..
הרעלת אלכוהול עלולה להשפיע על הזיכרון לטווח קצר ועל תפקוד קוגניטיבי.
אזורים במוח המושפעים על ידי אלכוהול
אלכוהול משפיע על תפקוד המוח.
שינויים נוירוכימיים המתרחשים בפיתול החגורה הקדמי נמצאים במתאם עם שינויים לטווח קצר בתפקודי זיכרון במוח של גברים אלכוהוליסטים צעירים.
דימות תהודה מגנטית תפקודית (fMRIs) של נשים אלכוהוליסטיות הציגה באופן משמעותי הימצאות פחות חמצן בדם באזורי האונות הקדמית והקודקודית, במיוחד בהמיספרה הימנית של המוח.
דבר זה נתמך על ידי ממצאים של ליקויי זיכרון לטווח קצר כתוצאה מנגעים של האונה הקודקודית וקליפת המוח הקדם חזיתית.
נמצא קשר באלכוהוליסטים בין נפח החדר השלישי לבין ביצועים קוגניטיביים במבחני זיכרון.
באופן מיוחד, קיים מתאם בין הגברה בנפח החדר השלישי לבין ירידה בביצועי זיכרון.
זיכרון לטווח קצר נבחן בדרך כלל יחד עם משימות חזותיות.
זיכרון לטווח קצר, במיוחד עבור החומר הלא-מילולי המרחבי, מופרע במצב שכרות.
אלכוהול מקטין זיכרון אייקוני (סוג של זיכרון חזותי לטווח קצר).
בקבוצת ניסוי שתייה במינונים שבין 80–84 מ"ג/ד"ל, מתרחשות יותר שגיאות בזיכרון משימתי מעוכב בהשוואה לקבוצת ביקורת.
טעויות התפרצות, אשר מייצגות תפקוד רעיוני קוגניטיבי, מתרחשות כאשר נוצר מידע לא רלוונטי.
לאלכוהוליסטים יש פחות שליטה על עיכוב התפרצות.
שכרות חריפה בשתיינים חברתיים, מגבירה את הרגישות להפרעות במשימות זיכרון מעוכב, מאשר במשימות זיכרון חופשי.
שכרות חריפה מגבירה רגישות להפרעות המאפשרת טעויות התפרצות כאשר קיים עיכוב קצר זיכרון חופשי (מתן רשימת מילים ואז לבקש להיזכר ברשימה), הוא נמוך באופן משמעותי ולכן מופרע על ידי הרעלת אלכוהול.
חסרי קידוד נמצאו בזיכרון מילולי חופשי והכרה משימות תחת השפעת אלכוהול.
במשימת הבחנה נמצאה תלות משמעותית של ליקויי תפיסת העומק וזיכרון חזותי לטווח קצר באלכוהול.
למידה תלוית מצב ומחקרי זכירה בשתיינים כבדים הדגימו כי מצב של שכרות בזמן למידה, ולאחר מכן כאשר נבדקו בפיכחון, גרמו לביצועי משימות ירודים בזיכרון החופשי.
ממצאים אלה תומכים בהשפעת אלכוהול על כשל באחסון זיכרון (לא על כשל באחזור זיכרון).
נחקרו ההשפעות של צריכת אלכוהול חריפה על זיכרון חזותי, לטווח קצר, תפיסת עומק סטריאוסקופית, ושימת הלב.
ב-33% תנאי אלכוהול הראו ליקויי תפיסת העומק וזיכרון חזותי לטווח קצר (מוערך על ידי משימות הבחנה של vernier).
זיכרון עבודה מאפשר לשמור דברים בזיכרון, ובו בזמן לבצע משימות מורכבות.
היא כוללת מערכת אחסון זמנית, ועיבוד של מידע, תוך יצירת קשר חיוני בין תפיסה חושית ובקרת פעולה.
הראיות מצביעות על כך שזיכרון העבודה כולל שלושה רכיבים: מרכז ביצוע אשר שולט בתשומת לב, תפיסה חזותית מרחבית האחסנת ומעבדת מידע מרחבי, לולאה פונולוגית אשר מבצעת תפקיד דומה עבור מידע של שמיעה ודיבור.
לצריכת אלכוהול יש השפעה משמעותית ומדידה על זיכרון העבודה, על אף שקיימת שונות ניכרת בין תגובות אינדיביואליות.
מעט מאוד ידוע על המנגנונים העצביים העומדים בבסיס הבדלים אלה.
נמצא גם כי אלכוהול פוגע זיכרון העבודה המשפיעים על אסטרטגיות זכירה תהליכי ביצוע ולא על ידי כיווץ יכולות הקיבולת הבסיסית של זיכרון העבודה.
אירועי רמות שכרות חריפה-בינונית מבודדים לא משפיעים לשנות פיזית את המבנים הקריטיים עבור תפקודי זיכרון עבודה, כגון, קליפת המוח הקדמית, קליפת המוח הקודקודית, פיתול החגורה הקדמי וחלקים בגרעיני הבסיס.
אחד הממצאים בדבר ההשפעות של אלכוהול על זיכרון העבודה מצביע על כך שאלכוהול מפחית זיכרון עבודה רק אצל אנשים עם קיבולת בסיסית גבוהה של זיכרון עבודה, מה שמצביע על כך כי אלכוהול יכול להשפיע באופן שונה על זיכרון העבודה אצל אנשים שונים.
נראה שאלכוהול משבש את קיבולת זיכרון העבודה בוויסות עיכוב התגובתיות.
אלכוהול מונע עכבות התנהגותית, אבל רק אצל אנשים עם קיבולת בסיסית נמוכה של זיכרון העבודה.
ממצא מעניין זה שהתמריץ לבצע היטב במשימות מדידת זיכרון עבודה תחת השפעת אלכוהול יש למעשה השפעה מסוימת על זיכרון העבודה, בכך שהוא מגביר את התוצאות בזמן סריקה מנטלית וזמן תגובה לגירוי, אך לא מצמצם את מספר הטעויות בהשוואה לנבדקים ללא שום תמריץ לתפקד היטב.
אפילו שכרות חריפה (ריכוז אלכוהול בדם של 0.08-0.09%) מייצרת ליקוי משמעותי בתהליכי זיכרון העבודה הדורשים אסטרטגיות שינון.
זה פחות סביר שאלכוהול יפגום במשימות זיכרון עבודה שאינו מסתמך על זיכרון החזרה או הקשורים לאסטרטגיות שינון.
משום כך, זיכרון העבודה רגיש ביותר לגמגום כאשר אדם משתתף במשימות הכוללות זכירה בנוגע לרצפים של משימות ראייה ושמיעה.
גיטריסטים, לדוגמה, לא יוכלו לבצע קונצרטים מבלי לאותת על כך שהביצועים שלהם מוגבלים בשל שכרות, ואילו בכדורסל המקצועי, בו מעורב פחות רצף כבד של פעילות זיכרון עבודה, הבעיה עשויה להיות מוסתרת מהסביבה במשך תקופה ארוכה.
רון ארטסט (שחקן כדורסל בלוס אנג'לס לייקרס בליגת NBA) שהודה בראיון ל-Sporting News ששתה לשוכרה במהלך המחצית בימים הראשונים של הקריירה שלו ושהייתה לכך השפעה מועטה בלבד, אם בכלל על זיכרון העבודה.
המאמן שלו לשעבר, פראן פרסצ'ילה, הופתע ואמר שארטסט תמיד היה מגיע מוכן לאימונים, במצב רוח המתאים והיה כולו מחויב למשחק.
הוא הוסיף שבקבוצה לא ידעו שיש לו בעיה של אלכוהול.
הראו שלאלכוהול יש השפעה מסוימת לטווח ארוך על זיכרון העבודה.
הממצאים הראו כי על מנת שזיכרון העבודה יושפע באופן משמעותי, לטווח ארוך, על השתייה הכבדה להיות מתמשכת על פני תקופת זמן ארוכה, כמות של עד משקה אחד ביום אינה פוגעת בתפקוד הקוגניטיבי, ויכולה למעשה לצמצם את הסיכון של ירידה בקוגניטיביות.
יתר על כן, אלכוהוליזם כרוני מזוהה עם ליקוי בתשומת לב חזותית בזיכרון עבודה.
לפיכך, לאלכוהוליסטים יש יכולת מופחתת, אך לא בהכרח חוסר יכולת, לבצע את המשימות, הנחשבות כנשלטות על ידי אזורים של קליפת המוח הקדם-מצחית.
אמנם זה לא צריך להפתיע שאלכוהוליזם כרוני, מתקשר לירידה בתפקוד הקוגניטיבי לרבות זיכרון העבודה.
ממצא מפתיע אחד הוא שלא רק רמות מתונות של צריכת אלכוהול במהלך ההריון הראו השפעה שלילית על זיכרון העבודה של הילד, כאשר נבדקו בגיל 7.5 שנים, אלא שזיכרון העבודה הוא אולי ההיבט החשוב הדורש תשומת הלב, בהיותו מושפע לרעה על ידי חשיפה טרום הלידה לאלכוהול.
זיכרון פרוספקטיבי כרוך בזכירה לבצע פעולה ייעודית בעתיד ללא תזכורת מפורשת.
אלכוהול נמצא כפוגם ביכולת הזאת.
משתמשים כרוניים כבדים באלכוהול מדווחים באופן משמעותי יותר על שכחה פרוספקטיבית בהשוואה לקבוצות ביקורת שהם צרכני אלכוהול במינון נמוך או כאלה שאינם צורכים אלכוהול בכלל.
שאלון המעריך זיכרון פרוספקטיבי לטווח קצר, זיכרון אפיזודי פרוספקטיבי לטווח ארוך וזיכרון, פנימי מכוון זיכרון פרוספקטיבי.
צרכני אלכוהול כרוניים כבדים דיווחו באופן משמעותי יותר כשלים עבור כל שלושת ההיבטים של זיכרון פרוספקטיבי.
אנשים שדיווחו, שימוש כבד באלכוהול מדווחים ב-24% יותר קשיים עם זיכרון פרוספקטיבי, מאשר כאלו שדיווחו כי הם שותי אלכוהול קלים בלבד, כמו כן דיווחו ב-30% יותר קשיים מאשר כאלו אשר שדווחו כיאינם שותים כלל.
את ההשפעות של אלכוהול על זיכרון פרוספקטיבי ניתן גם להעריך במעבדה על ידי הדמיית זיכרון פרוספקטיבי במשימות פרטניות בחיי היום יום.
ביצועיהם של אנשים שקיבלו 0.6 גרם אלכוהול לקילוגרם לפני ביצוע משימות זיכרון פרוספקטיבי גרועים באופן משמעותי יותר מאשר קבוצת ביקורת שקיבלה פלצבו.
אלכוהול עלול לגרום נזק לאזורים הפרונטליים והפרפרונטליים של המוח, דבר זה עשוי להיות אחראי על ליקויי ביצוע עם זיכרון פרוספקטיבי מאחר שקיים מתאם גבוה עם פעילות ביצועית פרונטלית.
השפעות מעכבות של אלכוהול על הזיכרון מהוים לעיתים קרובות נושא בולט בתרבות הפופולרית.
כך זה משתקף בסרטים, ספרים, שירים ותוכניות טלוויזיה.
במספר סרטים הוצגו דמויות ששתו אלכוהול עד למצב של אובדן זיכרון והתעוררות בבוקר הבא עם שורה של בעיות עקב פעולות שביצעו כשהיו שיכורים.
שירים כמו "Waking Up in Vegas" ("להתעורר בבוקר בווגאס") של קייטי פרי ו-"Last Name" ("שם משפחה") של קארי אנדרווד מתארים גם הם דמויות המתעוררות בבוקר ולא זוכרות את ליל אמש עקב צריכת אלכוהול.
בסרט "בדרך לחתונה עוצרים בווגאס" (במקור: "The Hangover"; מילולית: "החמרמורת"), שלושת השושבינים מאבדים את החתן בזמן מסיבת רווקים בלאס וגאס, הם אז מנסים לשחזר את פעולותיהם הבאות על מנת למצוא אותו.
לדמויות אלה היה זיכרון מתפקד משתמע/פרוצדורלי, אשר אפשר להם לבצע הרבה פעולות שביצעו במהלך הלילה, אולם הזיכרון האפיזודי שלהם נפגם ולכן הם לא זכרו את האירועים שהתרחשו.
בנוסף לאלכוהול היו דמויות אלה גם תחת השפעת פלוניטראזפאם (סוג של בנזודיאזפין המשפיע על רגיעה והפרעות שינה).
מקרה המשפט בשנת 1994 של R נגד Daviault התייחס לתוקפה של הגנה משפטית המבוססת על שכרות.
להתפרצות נגיף הקורונה, אשר החלה בשלהי 2019 והגיעה לרוב העולם ב-שנת 2020, הייתה השפעה רבה על תחום הספורט.
בתחילה נערכו משחקים רבים ללא קהל, ומאוחר יותר בוטלו או נדחו תחרויות ספורט רבות.
בהמשך התחרויות התקיימו לרוב בכפוף לכללים שנועדו להקטין את הסיכוי להדבק.
שחקנים נעדרו ומשחקים נדחו בשל הידבקויות או בידודים.
בנוסף להשלכות הספורטיביות, היו השלכות כלכליות וכך השלכות בריאותיות בדמות נדבקי קורונה.
לפי החלטת הוועד האולימפי הבין-לאומי, שהתקבלה בכינוס ה-125 של הוועד, בבואנוס איירס בשנת 2013, תוכננו משחקי האולימפיאדה להיערך בטוקיו, בירת יפן, בפעם השנייה בתולדותיה, בין התאריכים 24 ביולי ל-9 באוגוסט 2020. 206 מדינות היו צפויות להשתתף במשחקים, וטוקיו אמורה לארח גם את המשחקים הפראלימפיים של 2020.
ביולי 2021 הוחלט כי המשחקים באולימפיאדת טוקיו יערכו ללא קהל.
עוד לפני כן, יפן אסרה על כניסת צופים מחוץ למדינה.
אי הוודאות גרמה לנזק כלכלי בעקבות עזיבת חסויות מסחריות.
בשל מגפת הקורונה ביפן, דווח שרחובות העיר טוקיו נראו שוממים למדי לקראת טקס הפתיחה.
האינטראקציה בין האוכלוסייה היפנית לבאים מבחוץ הייתה דלה יחסית.
מספר הנדבקים היה נמוך יחסית באולימפיאדה, 404, בשל שיעור המתחסנים בקרב המשתתפים – 70%, יחד עם בדיקות בכל יום, שמירה על הנחיות ריחוק חברתי ואיסור על כניסת צופים לרוב התחרויות.
כל שלושת מרוצי הגרנד טורס נדחו.
הטור דה פראנס, שתוכנן במקור להתחיל ב-27 ביוני, התקיים ב-29 באוגוסט עד ל-20 בספטמבר.
הג'ירו ד'איטליה, שהיה אמור להתחיל ב-9 במאי, התקיים במקום זאת בין ה-3 ל-25 באוקטובר.
הוואלטה אספניה, שהיה אמור להתחיל ב-14 באוגוסט, יתקיים בין ה-20 באוקטובר ל-8 בנובמבר.
הוא קוצר ל-18 קטעים, כששלושת קטעי הפתיחה בהולנד בוטלו.
אליפות העולם עברה מאגל ומרטיני שבשווייץ ב-24 בספטמבר לאימולה שבאיטליה ב-27 בספטמבר.
באליפות התקיימו רק מקצי עלית, כשמקצים עד גיל 19 ("ג'וניורס") ועד גיל 23 בוטלו.
בעקבות כך אמור היה להיווצר תקדים ומצב בו יתקיימו חפיפה של שני גרנד טורס ומונומנט באותו התאריך (25 באוקטובר), הקטע ה-21 של הג'ירו, הקטע ה-5 של הוואלטה ופריז–רובה, אך אותו המוניומנט בוטל לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה.
התאריכים החדשים של המונומנטים הבאים:
מילאנו – סן רמו: 8 באוגוסט
ג'ירו די לומברדיה: 15 באוגוסט
רונדה ון פלנדרן: 18 באוקטובר
ב-26 באוגוסט הייתה אמורה לצאת לדרך אליפות אירופה באתלטיקה בפריז, ולהתפרש על פני 4 ימים, חשבו כי העובדה שזו נקבעה לסוף חודש אוגוסט, ימנע מהם את הצורך בדחייה וכי עד אז הנגיף יהיה בשליטה ולא ימנע את קיום האליפות וכניסת אוהדים.
עם התפשטות הנגיף וההבנה כי רק חיסון יוכל להביא לכניסת קהל, ניסו מארגני האליפות למצוא חלופות מאוחרות יותר לקיומה אך ב-27 באפריל הודיעו בצרפת לאיגוד האירופי כי הוחלט על ביטול התחרות לשנת 2020.
עונת הטניס הוקפאה וכל הטורנירים בוטלו או נדחו.
טורניר הרולאן גארוס, שאמור היה להתרחש בחודש מאי נדחה לראשונה מאז שנת 1945, אז הוא נדחה עקב מלחמת העולם השנייה.
בתאריך 24 במרץ פורסם כי הטורניר זכה לתאריך יעד: האליפות תיערך ב-20 בספטמבר, ותימשך עד 4 באוקטובר.
טורניר ווימבלדון לשנת 2020 בוטל, גם הוא לראשונה מאז מלחמת העולם השנייה.
בניגוד לרולאן גארוס הוא לא נדחה, משום שעונת הדשא קצרה, ואמורה להתקיים בשיאו של הקיץ באנגליה, כאשר שעות האור הן רבות - ולכן הטורניר לא יכול להיערך מוקדם יותר.
איגוד הטניס הודיע כי האליפות הבאה תתקיים ב-2021.
יורו 2020 אמור היה להתקיים ביוני 2020. זהות מרבית הנבחרות המשתתפות (עשרים מתוך עשרים וארבע) כבר נקבעה בשלבי המוקדמות, וארבע נוספות היו אמורות להעפיל אליו באמצעות פלייאוף (ביניהן ישראל).
ב-17 במרץ קבעה אופ"א בישיבת חירום אינטרנטית על דחיית היורו מיוני 2020 ליולי 2021.
בפועל, היורו החל ביוני 2021. התאפשרו משחקים עם קהל בכפוף לתנאים.
השילוב של המגפה וקיום יורו 2020 במדינות רבות הקשו על יכולת האוהדים לצפות במשחקים במדינות השונות.
גם ההכנות למונדיאל 2022 היו עשויות להיפגע בעקבות דחיית יורו 2020 והשעיית הליגות השונות.
קופה אמריקה 2020 נדחה בשל המגפה.
הוא נקראה קופה אמריקה 2021 ובין ביוני 2021. על פי התכנון הטורניר היה אמור להתקיים במקביל בארגנטינה ובקולומביה אבל שתי המדינות ביטלו את האירוח בגלל התפשטות נגיף הקורונה לכן החליטה ההתאחדות הדרום אמריקאית שהטורניר יערך בברזיל מוכת הקורונה.
המעבר עורר ביקורת רבה במדינה.
עונת 2019/2020 בליגת האלופות הגיעה לשלב הגומלין של שמינית הגמר, כאשר זהותן של ארבע מהעולות לרבע הגמר כבר נקבעו, וארבע היו צפויות להיקבע בשבוע השלישי של מרץ.
הגמר תוכנן להתקיים באיסטנבול ב-30 במאי.
שניים ממשחקי הגומלין כבר נערכו ללא קהל, אך לאחר מכן נקבע כי ליגת האלופות מושעית.
ב-17 ביוני הוכרז כי ליגת האלופות תחזור ב-7 באוגוסט ותסתיים ב-23 באוגוסט, במתכונת של טורניר "שמונה האחרונות" ללא משחקי גומלין שייערך בפורטוגל ללא קהל.
המשחקים שנותרו בשלב שמינית הגמר שוחקו גם כן ללא קהל, אך באצטדיונים המקוריים בהם היו אמורים להיות משוחקים.
שלב הגמר נערך באצטדיון האור, שבליסבון בירת פורטוגל, ב-23 באוגוסט 2020, בין באיירן מינכן לבין פריז סן ז'רמן והסתיים בניצחון של באיירן מינכן בתוצאה 0–1.
עונת 2019/2020 הגיעה לשלב הפלייאוף, כאשר בפלייאוף העליון נותרו עשרה משחקים לסיום העונה, ומכבי תל אביב מובילה בשש נקודות על מכבי חיפה שבמקום השני, ובפלייאוף התחתון נותרו שישה משחקים והקבוצות סקציה נס ציונה והפועל רעננה ממוקמות מתחת הקו האדום.
בגביע המדינה נקבעו זהות ארבע העולות לחצי הגמר (כאשר במשחק אחד בשלב רבע הגמר כבר נערך ללא קהל).
ב-13 במרץ הודיע משרד הבריאות על עצירת הליגה.
ב-13 באפריל הוחלט לסיים את העונה בליגה א', ליגה ב' וליגה ג' בכדורגל, כאשר הקבוצות שנמצאות במקום הראשון עולות והירידות הוקפאו; כמו כן הסתיימו ליגות הנוער, ביניהן ליגת העל בכדורגל לנוער, וליגות הנשים.
ב-6 במאי, הוחלט במסגרת מתווה משרד הבריאות על חזרת ליגת העל בתאריך 30 במאי, ועל חזרת הליגה הלאומית ב-1 ביוני.
הליגה חודשה ב-30 במאי ללא קהל, כאשר בפלייאוף העליון התקיימו שני משחקים בכל שבוע על מנת לסיים את העונה מוקדם ככל האפשר.
בסיום העונה זכתה מכבי תל אביב באליפות המדינה.
בכדי לעקוף את הנחיות משרד הבריאות ולאפשר את קיום הליגה הישראלית באופן אלטרנטיבי, הקימו הפועל תל אביב, בית"ר ירושלים ומועדון ספורט אשדוד ליגה פיקטיבית "הליגה האירופית disconnect".
רק חמש ליגות ברחבי העולם המשיכו לקיים משחקים ללא הפסקה: ליגת העל הבלארוסית, ליגת העל של בורונדי, ליגת העל הטורקמנית, ליגת העל הטאיוואנית וליגת העל של ניקרגואה.
ליגות רבות המשיכו את העונה באיחור, חלקן קיצרו אותה.
ב-24 באפריל הוחלט לבטל את העונה בליגת העל ההולנדית, כאשר אין אלופה ואין יורדות.
זו הליגה הראשונה באירופה שקיבלה החלטה כזו.
עונת 2020 של הליגה הסינית הייתה אמורה להיפתח ב-22 בפברואר, אך פתיחתה נדחתה מספר פעמים, עד שלבסוף הליגה התחילה את פעילותה ב-25 ביולי.
ב-28 באפריל הוחלט להפסיק את כל פעילות הספורט בצרפת, וכתוצאה מכך גם הוחלט יומיים לאחר מכן על הפסקת ליגת העל הצרפתית בכדורגל כאשר פריז סן-ז'רמן הוכתרה כאלופה, ואמיין וטולוז ירדו לליגת המשנה.
עונת 2019/2020 ביורוליג הגיעה לשלב מתקדם, כאשר 28 מחזורים בליגה הסדירה כבר נערכו (מתוך 34) וזהותן של חמש מהעולות לשלב ההצלבה כבר נקבעה (ביניהן מכבי תל אביב – לראשונה מאז 2015).
ב-12 במרץ הייתה מכבי תל אביב אמורה לארח את בסקוניה הספרדית, שקיבלה אישור מיוחד להגיע לארץ בתנאי שאנשי הצוות שלה ישהו בבידוד מוחלט.
בתחילה במכבי קיוו ל-5,000 צופים בהתאם להנחיית משרד הבריאות, הנחיה ששונתה בהמשך ל-2,000 איש, ומאוחר יותר נאסר על קיום אירועים הכוללים מעל מאה אנשים.
באותו היום יצאה הוראה על הקפאת הליגה והמשחק בוטל.
ב-25 במאי הוחלט באופן סופי על ביטול העונה ביורוליג.
בליגת ה-NBA נערכו תחילה לעריכת משחקים ללא קהל.
אך ב-12 במרץ התברר כי רודי גובר, שחקנה של קבוצת יוטה ג'אז חולה בנגיף.
בעקבות כך נכנסו לבידוד אנשי הצוות והשחקנים של חמש קבוצות (קליבלנד קאבלירס, ניו יורק ניקס, בוסטון סלטיקס, דטרויט פיסטונס וטורונטו ראפטורס), אותם פגשה יוטה ב-14 הימים האחרונים, ופעילותה של הליגה הושבתה.
בתחילת חודש יוני הוצג מתווה חזרה לפעילות הליגה.
כל המשחקים נערכו במתחם מיוחד שהוכשר בשטח דיסניוורלד שבאורלנדו, פלורידה.
22 מתוך 30 קבוצות הליגה הגיעו למתחם שזכה לכינוי "הבועה".
האימונים החלו ב-30 ביוני ומשחקי הליגה ב-31 ביולי.
הפלייאוף התקיים כסדרו (ללא קהל).
בסיום העונה זכתה באליפות לוס אנג'לס לייקרס, לאחר שגברה בסדרת הגמר על מיאמי היט בתוצאה 4–2. בפרס ה-MVP של סדרת הגמר זכה לברון ג'יימס, אשר רשם בסדרה ממוצעים של 29.8 נקודות, 11.8 ריבאונדים ו-8.5 אסיסטים למשחק.
ב-16 במרץ, לאחר סבבי התייעצות עם משרד הספורט ומשרד הבריאות, הודיעה מנהלת ליגת העל בכדורסל על הפסקת פעילות הליגה.
האימונים החלו ב-1 ביוני והליגה שבה לפעילות שלושה שבועות לאחר מכן.
במהלך חודש יולי הוחלט על ביטול משחקי הפלייאוף התחתון לאחר שעובד בצוות המקצועי של קבוצת הפועל אילת נמצא חיובי בבדיקה.
ההחלטה התקבלה לאחר שזהות היורדת לליגה הלאומית כבר נקבעה, ולמשחקים לא נותר ערך תחרותי.
בהמשך נדחו כל המרוצים המתוכננים עד לאמצע חודש יוני.
הדבר הוביל לביטולו של גרנד פרי מונקו, הנחשב למרוץ היוקרתי בעונה.
בעקבות דחיית מרוצי הפורמולה 1 נדחתה גם פתיחת עונת הפורמולה 2 והפורמולה 3. בתחילת חודש יוני הוצג לוח המרוצים החדש, שכלל בשלב הראשון שמונה מרוצים שצפויים להתקיים במהלך החודשים יולי-ספטמבר ברחבי אירופה.
מרוצים נוספים צפויים להקבע בהמשך.
ב-3 ביולי יצאה לדרך העונה באוסטריה.
ראלי מקסיקו, המרוץ השלישי של אליפות העולם בראלי, קוצר במהלך המרוץ ויום המרוצים האחרון בוטל.
בהמשך בוטל גם ראלי ארגנטינה, המרוץ הבא בלוח המרוצים.
גם עונת הפורמולה אי עונת 2019/2020 נעצרה לאחר ארבעה מרוצים.
המרוץ שתוכנן להתקיים בסין בחודש מרץ היה הראשון שנדחה.
בהמשך הוכרז על הקפאת פעילות האליפות עד לסיום חודש מאי, דבר שהיא לביטולם של המרוצים ברומא, פריז וסיאול.
מארגני המרוץ בג'קרטה, שאמור היה להתקיים ביוני, הודיעו כי המרוץ נדחה בשל חוסר היכולת להמשיך בהכנות בעקבות התפרצות הווירוס.
אליפות אירופה בשחייה שהייתה אמורה להיערך בבודפשט, הונגריה במאי 2020 נדחתה למאי 2021.
אליפות העולם בשחייה (בריכת 25 מטר) שהייתה אמורה להיערך באבו דאבי, איחוד האמירויות הערביות בדצמבר 2020, נדחתה לדצמבר 2021.
מגפת הקורונה השפיעה על מערכות חינוך ברחבי העולם והובילה לסגירות כמעט מוחלטות של בתי ספר, אוניברסיטאות ומכללות.
מרבית הממשלות ברחבי העולם סגרו באופן זמני את מוסדות החינוך בניסיון למנוע את התפשטות המגפה.
בסוף אפריל 2020, 1.725 מיליארד תלמידים (כ-90% מכלל התלמידים בעולם) מ-190 מדינות שהו בביתם.
עם הזמן הסתמנה מגמה של מעבר ללימודים חלקיים.
סגירת בתי הספר השפיעה על תלמידים, מורים ומשפחות, והיו לה השלכות כלכליות וחברתיות.
ברחבי העולם, סגירת בתי הספר האירה סוגיות חברתיות וכלכליות שונות, למשל שחיקת מורים, הלוואות סטודנטים, תשתיות ללמידה מרחוק, העדר ביטחון תזונתי ואובדן קורת גג.
בנוסף נשירה, זמינות שירותים לילדים עם מוגבלות ומשפחותיהם ופגיעה בהכנסה של משפחות בעקבות סגירת מוסדות החינוך והצורך לטפל בילדים בבית.
השלכות אחרות היו התמודדות של תלמידים ומורים מקבוצות הסיכון לנגיף והתמודדות של חלק ממחלימי מחלת הקורונה עם לונג קוביד.
השפעת הקורונה על מערכת החינוך היא חלק של השפעת מגפת הקורונה על ילדים.
סין הייתה המדינה הראשונה שבה התפרץ הנגיף.
בסוף ינואר, הוחלט לסגור את מוסדות החינוך במדינה.
כך גם קרה במונגוליה השכנה.
במהלך פברואר, אנשים הנושאים את הנגיף הגיעו למספר מדינות מחוץ לסין.
כחלק ממדיניות הריחוק החברתי, החלו להסגר בתי ספר במדינות שבה התפשט הנגיף.
בקוריאה הדרומית, נסגרו בתי הספר.
בסוף פברואר, נסגרו רוב בתי הספר והאוניברסיטאות באיראן.
אחרי 3 ימים, הודיעה יפן על סגירת כל בתי הספר בשטחה.
מספר המדינות שסגרו את מוסדות החינוך הלך וגדל.
בתחילת החודש, נסגרו מוסדות לימוד ב-13 מדינות ו-290.5 מיליונים לא שהו בבית הספר.
עשרה ימים אחר כך, 39 סגרו באופן גורף את בתי הספר וב-22 מדינות נסגרו בתי ספר על ידי השלטון המקומי, המדינות או המחוזות.
בסוף החודש מספר המדינות שסגרו את בתי הספר בצורה גורפת עלה ל-124. 90 אחוז מתלמידים שהו בביתם.
היו בתי ספר פתוחים במדינות כמו שוודיה, טייואן, סינגפור וגם במספר מדינות בארצות הברית.
מחוזות במערב סין שנפגעו פחות מהנגיף החלו להחזיר תלמידים לבית הספר בתחילת החודש.
ב-9 במרץ החליטה ספרד לסגור בתי ספר ואוניברסיטאות באזור ויטוריה.
באמצע מרץ, הוכרזה סגירת בתי ספר ברבות ממדינות אירופה לשבועיים לפחות.
למשל, פולין, אירלנד, איטליה וסלובקיה הן בין המדינות שסגרו את בתי הספר והאוניברסיטאות.
בסוף מרץ החליט ראש ממשלת בריטניה בוריס ג'ונסון לסגור את בתי הספר בממלכה.
בגלל גל שני של נדבקים, ב-3 באפריל הודיעה סינגפור על סגירת כל בתי הספר ברחבי עיר-המדינה.
באמצע החודש, פעוטונים, גני ילדים ובתי ספר יסודיים נפתחו מחדש בדנמרק, המדינה הראשונה שעשתה זאת באירופה.
תלמידי חטיבות הביניים והתיכונים המשיכו בלמידה מרחוק לפחות עד 10 במאי.
באותו יום, התחדשו הלימודים רק בכמחצית מהאזורים ובכ-35% מבתי הספר בקופנהגן.
עד 20 באפריל היו צפויים להתחדש הלימודים בכל מוסדות החינוך במדינה.
היו הגבלות כמו שמירת מרחק.
היו הורים שחששו מהחזרה לבתי הספר.
בסוף החודש, מדינות באירופה החלו להחזיר את ילדיהן למוסדות החינוך כחלק מאסטרטגית היציאה שלהן ותוך קיום כללי התנהגות.
לפי ניתוח של משרד החוץ, מדינות צפון אירופה העדיפו להחזיר את הילדים הצעירים לבתי הספר במטרה לאפשר יציאת הורים לעבודה או בשל חוסר האפקטיביות של למידה מרחוק בגילאים אלה.
מדינות מרכז אירופה (גרמניה, אוסטריה) העדיפו להחזיר את תלמידי בתי הספר התיכונים שמסיימים את לימודיהם בשביל להשלים בחינות בגרות ולתלמידים שלפני בחינות מעבר מחטיבה לחטיבה.
מדינות אחרות נקטו גישה משולבת.
בטייוואן מערכת החינוך הושבתה לתקופה קצרה וחזרה במלואה לפעילות, תחת כללים קפדניים.
בחלק מהמדינות יכלו ההורים להחליט אם לשלוח את ילדיהם לבתי הספר.
בשל הצורך להקטין את מספר התלמידים בכיתה והחשש מהתפרצויות נקודתיות, מערך הלמידה מרחוק המשיך להיות חלק ממערכת הלימוד.
המדינות רכשו לשם כך אמצעים (תוכנות, מחשבים), מכינות תוכניות לימוד וביצעו הדרכות למורים.
בצ'כיה הוחלט להחזיר ללימודים את בתי הספר היסודיים, חטיבות הביניים ואף המכללות אך בשיטה מיוחדת בה התלמידים והצוות החינוכי נפגשים רק לצורך הכוונה ועזרה בחומר הנלמד ושיעורים פרטיים.
באורוגוואי נפתחו ראשונים בתי ספר כפריים בגלל גודלם הקטן.
בסין, פורסם מסמך ארוך ומפורט העוסק בחזרה ללימודים באוניברסיטאות.
לפי המסמך, מלבד במקרים חריגים הסטודנטים באוניברסיטאות יידרשו להישאר סגורים בשטח הקמפוס והמעונות, כדי לא לייבא פנימה את הקורונה.
בתי ספר באזורים שונים נפתחו חלקית, כששאר התלמידים המשיכו ללמוד מרחוק.
תאריך הפתיחה של בתי הספר בכל מקום השתנה בהתאם לנסיבות.
מדינות הצהירו על מועדי חזרה שונים.
בצרפת פרסמה הממשלה כי תלמידים יחזרו ללמוד ב-11 במאי.
עם זאת על פי מדגם שבדק את הורי התלמידים הלומדים במערכת החינוך במדינה אמרו כי הדבר רעיון לא טוב ואף הצהירו כי לא ישלחו את ילדיהם מחשש שידבקו בנגיף.
באוסטרליה בוצע מחקר הבודק את רמת ההידבקות אצל תלמידים בבית ספר במדינת ניו סאות' ויילס על מנת להחזיר את שגרת הלימודים.
בניו זילנד החליטה הממשלה המקומית לפתוח מחדש את מערכת החינוך ובעיקר את מוסדות החינוך לגיל הרך החל מ-29 באפריל - להורים שצריכים לחזור לשגרת עבודה, לעומת זאת באיטליה הוחלט להפעיל את מערכת החינוך במדינה רק ב-1 בספטמבר מחשש לקושי בתהליך הלמידה במהלך חודשי הקיץ.
בתחילת מאי בתי ספר ברוב מדינות העולם נותרו סגורים.
חוקרי הבנק העולמי טענו שבמדינות מתפתחות ועניות, לתלמידים הפגיעים ביותר "יש פחות הזדמנויות ללמידה בבית...".
נוסף על כך, הם טענו ש-"...הזמן שלהם מחוץ לבית הספר עשוי להכביד כלכלית על הוריהם שנאלצים להתמודד עם מציאת מסגרת שתטפל בהם כדי שהם יוכלו להמשיך לעבוד".
כמו כן, נטען שחלק ניכר מאותם ילדים איבדו את הארוחה המזינה היחידה שלהם עקב הפסקת פרויקטי הזנה שונים בבתי הספר.
זאת גם לפי ארגון ה-WFP המהווה חלק מהאו"ם.
בחלק מהמדינות הנחשלות, אבל לא רק בהן, אבדן העבודה של ההורים בצירוף סגירת בבתי הספר עלולים להסליל חלק מהילדים והנוער לעזוב את המסגרות החינוכיות ולסייע בפרנסת המשפחה.
מצבם של אותם ילדים ונערים היה תלוי בתוכניות הסיוע שבוצעו במדינות השונות וגורמים נוספים.
ב-6 במאי, תלמידי י"ב בעיר ווהאן, שבה התפרץ הנגיף לראשונה, חזרו לכיתות אחרי 3 חודשים.
בתי הספר הקטינו את מספר התלמידים בכיתות, הגדילו את המרחק בין השולחנות והתקינו מחיצות מפלסטיק כדי לשמור על התלמידים.
הילדים עברו בדיקות חום בכניסה ועטו מסכות.
לפני החזרה, הם חויבו ליטול בדיקת קורונה (שקבעה אם הם חלו ברגע הבדיקה ולא יכלה לזהות זאת בשלב מסוים).
בסרטון שפורסם ברשת הטיקטוק, ניתן לראות כיצד נראיתה הכניסה לאחד מבתי הספר בסין.
המסלול התחיל בחיטוי הסוליות, עבר לחיטוי הבגדים, ומשם לבדיקת חום.
בחלק מאירופה, המשיכה מגמת הפתיחה של בתי הספר.
בצרפת, נפתחו בתי הספר ובהדרגה תוך חשש מצד איגודי העובדים והאופוזיציה והתנגדות ראשי ערים.
בגרמניה, נפתחו חלק מבתי הספר.
ביוון, חזרו תלמידי התיכון לבית הספר.
בהולנד, נפתחו בתי הספר היסודיים ובדנמרק נפתחו בתי ספר לילדים בני 15-11. בארצות הברית, המצב היה שונה.
48 מדינות (וכל 5 הטריטוריות המיושבות) בארצות הברית המליצו או הורו לסגור את בתי הפר במשך כל שאר שנת הלימודים.
כך גם באיטליה, בולגריה וספרד.
בארצות הברית, אוניברסיטאות ומכללות דנו על אופי הביצוע של הלמידה מרחוק והקפה.
אוניברסיטת קליפורניה הייתה הראשונה לקבוע שכל הלימודים יהיו וירטואליים בכל 23 הקמפוסים שלה.
היו מוסדות שסבלו מקשיים או היו במשבר.
למשל, בארצות הברית היו: ירידה חדה בתרומות, שיעור נרשמים שפחת, סטודנטים רשומים שיאלצו לנשור כדי להתפרנס, וצפי שהסטודנטים הבינלאומיים, אלה ששילמו שכר לימוד גבוה בהרבה מהסטודנטים האמריקאים, לא יגיעו באוקטובר.
ב-18 מאי, נפתחו בתי ספר בניו זילנד אחרי 8 שבועות של למידה מהבית.
המשיכו להיפתח בתי ספר במדינות אירופיות כמו בלגיה ופורטוגל.
בבריטניה, כמו באיטליה ובספרד, יפתחו בתי הספר כנראה בספטמבר.
למחרת, נפתחו בתי הספר התיכוניים בדרום קוריאה.
בהמשך, נסגרו חלק מבתי הספר.
בסוף מאי, הודיעו באורוגוואי שבתי ספר יפתחו ביוני.
תהליך פתיחת המוסדות בהרבה מדינות היה הדרגתי, מצומצם ומדוד.
כך למשל, בדנמרק הוגבל מספר התלמידים בכיתה לשישה בלבד בהתחלה, והוא היה אמור לגדול בהדרגה עד מקסימום של 28 תלמידים בכיתה.
הילדים רחצו ידיים חמש פעמים ביום, ובית הספר עבר חיטוי כמה פעמים ביום.
ביולי, רשויות ההגירה בארצות הברית הנחו שסטודנטים זרים שלא ילמדו בשיעורים בכיתות באוניברסיטאות אלא באופן מקוון בלבד ייאלצו לעזוב את המדינה.
מטרת ההנחיות הייתה להפעיל לחץ על האוניברסיטאות להיפתח מחדש בסתיו.
בתגובה, אוניברסיטת האוורד ו-MIT תבעו את הממשל בבית המשפטי פדרלי.
כמו כן, הנשיא דונלד טראמפ איים בשלילת תקציבי חינוך אם בתי הספר לא יפתחו בספטמבר.
לא היה ברור לאיזה תקציב התכוון הנשיא.
המדינות בארצות הברית היו אחראיות בעצמן לתקציבי בתי הספר היסודיים וחטיבות הביניים במסגרת חוקת ארצות הברית, אבל הממשל הפדרלי העניק לעיתים תקציב משלים.
הנחיות רשות ההגירה בוטלו אחרי תביעות שהגישו האוניברסיטאות והתובעים הכלליים של 20 מדינות.
ב-20 ביולי, היו 49 מדינות עם מערכות החינוך שחזרו לפעילות או יחזרו לפעילות בתום חופשת הקיץ.
ב-52 מדינות מערכות החינוך היו סגורות חלקית לפי אזורים או שכבות גיל, וב-109 מדינות מערכות החינוך סגורות לגמרי.
בחלק מהמדינות מתקיימת למידה בקפסולות תוך הקפדה על היגיינה וניטור, מיקוד ההקפדה במורים ובשכבות הבוגרות, ודגש על המרחב הציבורי.
חלק מהמדינות באירופה ששבו לסגר השאירו חלק ממוסדות החינוך פתוחים בניגוד לסגר הראשון.
מדינות שונות התמודדו עם מחסור בתשתיות אינטרנטיות, מה שהקשה על למידה מרחוק.ארגון ה-OECD פרסם בספטמבר מחקר שבו הזהיר מנזקים כלכליים עתידיים כמו ירידה עתידית בתמ"ג, וסיכון גדול של גידול באי השוויון העתידי בחברה.
הומלץ לשפר למידה מרחוק ולבנות דרכים לפתיחת בתי הספר בשל השפעותיה הרציניות.
הגישות ללמידה בזמן המגפה התחלקו לשלוש קבוצות עיקריות: למידה פיזית, למידה מרחוק או היברידית - כלומר כזאת שמשלבת את שתי הגישות הראשונות.
בתי ספר, ערים, מחוזות ומדינות קיבלו החלטות שונות, לא רק לפי מצב ההתפשטות של הנגיף באזורם אלא גם לפי הניסיון, הלך הרוח הציבורי וההעדפות של נבחרי ציבור.
ארגוני בריאות פרסמו מדדים לפתיחת מוסדות לימוד.
בשטח בית הספר, גם היה שימוש בבדיקות קורונה ושאפו לאוורר את הכיתות, למשל באמצעות מכשירים.
מוסדות חינוך פתוחים לעיתים היו צריכים להתמודד עם היעדרויות רבות בשל עליה בתחלואה והיו מקרים שהם נאלצו ללמידה מרחוק.
מקרים של הנגיף התגלו בישראל החל מפברואר 2020 וב-13 במרץ, הופסקו הלימודים בבתי הספר בעקבות התפשטות המחלה.
עם זאת לא הושבתו גני הילדים והחינוך המיוחד.
למחרת, הוחלט שמערכת החינוך תושבת עד הודעה חדשה, למעט מעונות, גני ילדים, חינוך מיוחד ונוער בסיכון.
בפועל, גני ילדים רבים הושבתו עקב היעדרות גננות וסייעות רבות.
בהמשך, הורחבה ההחלטה, והמערכת הושבתה עד הודעה חדשה ללא החרגות.
בחינות הבגרות שהיו אמורות להתקיים באנגלית בעל פה ובאומנות מעשית בוטלו.
כל פעילות תנועות הנוער בוטלה.
בנוגע לסגירת מוסדות החינוך, נוצרה תחילה התנגשות בין הוראות משרד הבריאות להנחיות מנהיגי הציבור החרדי, כגון של הרב חיים קניבסקי.
בניגוד לכך, היו רבנים שהורו לציית באופן מיידי להוראות משרד הבריאות כגון האדמו"ר מקרלין, והרב אשר וייס.
אחרי שמוסדות החינוך החרדיים לא צייתו להחלטה לסגור את מערכת החינוך, ב-18 במרץ הודיע משרד הבריאות שמנהלי מוסדות חרדים שלא ייסגרו, מאוימים במאסר או קנס, הצו חל על כל המוסדות ללא תלות בגודל המוסד או במספר התלמידים.
ב-29 במרץ פורסמה הנחייתו של הרב חיים קניבסקי שיש להקשיב להנחיות משרד הבריאות, הנחיה אותה שינה כבר בסגר השני.
ב-18 במרץ משרד האוצר והות"ת הסכימו על המשך פעילות המוסדות להשכלה גבוהה בלמידה מרחוק והארכה של סמסטר ב'.
המוסדות עברו ללמד באמצעות שימוש בישומים כדוגמת זום.
חלקן נעזרו בהרצאות שצולמו מראש.
בתקופה זו הופעל "מערכת שידורים לאומית", אשר שידרה תכנים לימודיים והפעלות לתלמידי בתי הספר.
השידורים הועברו באינטרנט ובחלק מהחברות המספקות טלוויזיה רב ערוצית בישראל.
ב-1 באפריל, הודיע משרד החינוך כי בעקבות המשבר והחסר בשגרת לימודים ראויה לתלמידי התיכון, מערך בחינות הבגרות יצומצם למתכונת חירום.
האוניברסיטאות החליטו להגמיש את תנאי הקבלה ללימודים ולהרחיב את אפשרויות הקבלה על סמך ציוני הבגרות בלבד, וללא ציון פסיכומטרי.
זאת, בשל דחיית מועדי הבחינה הפסיכומטרית וחוסר הוודאות לגבי ההמשך בצל המגפה.
ב-18 באפריל פרסם משרד החינוך מתווה לחזרת מערכת החינוך לפעילות.
למחרת, אושרה הפעלה מחדש (תחת מגבלות) של מערכת החינוך המיוחד ומעונות יום שיקומיים.
עם פרסום ההנחיות הראשונות למתן הקלות בבידוד החברתי התגלעה מחלוקת בין הרב חיים קניבסקי שהורה על פתיחת הלימודים במוסדות החרדיים ללא אישור של משרד הבריאות לבין הרב גרשון אדלשטיין שדגל בציות להוראות.
בסופו של דבר התקבלה עמדת הרב אדלשטיין.
בסוף אפריל, משרד החינוך פירט את מתווה החזרה לכיתות של תלמידי כיתות א'-ג' וילדי הגנים.
הכיתות חולקו לקבוצות שלמדו בנפרד.
שר החינוך רפי פרץ הודיע כי גם הישיבות, מכינות, מדרשות לבנות ופנימיות יוכלו לחזור ללמוד.
המועד שנקבע היה 3 במאי.
פתיחת המוסדות הייתה תלויה בעמידה בתנאים השונים ובהערכת מצב.
הערכת המצב התחשבה במצב התחלואה בישראל והמחקר התפתח על אופן ההדבקה בקורונה.
לפי המתווה, תוכנית הלימודים בבתי הספר תדגיש היבטים רגשיים וחברתיים.
על בסיס ההנחיות, התלמידים בישיבות יחולקו לקבוצות המכונות "קפסולות" או "כמוסות".
כל "קפסולה" תכלול לכל היותר 26 תלמידים לכל הפעילות - לימודים, לינה והסעדה, ותהיה מבודדת מהשאר.
לאחר 14 יום - עם תום תקופת הבידוד, תתמזג הקפסולה עם הקבוצה המרכזית (והגדולה יותר) של המוסד.
ההחלטה לא הייתה גורפת לכלל הישיבות אלא נבחנה לפי כל ישיבה על פי התנאים שהוצגו.
כמו כן, כל תלמיד הנכנס לכמוסה יגיע על מנת לשהות במתחם 45 יום לפחות, כל יציאה תחייב הכנסה לכמוסה חדשה.
חלק מההורים סירבו לשלוח את ילדיהם למוסדות החינוך, מחשש להתפרצות שנייה של נגיף קורונה.
זאת, על אף ההנחיות המפורטות.
ב-30 באפריל, התעוררה מחלוקת בין משרד הבריאות למשרד החינוך בנושא החזרה ללימודים.
בתחילת מאי, המל"ל הציע מתוה אחר כשהחלוקת בין המשרדים הייתה בעיצומה.
בדיון סוכם על פתיחת כיתות א'-ג' וי"א-י"ב ב-3 במאי.
הלימודים לא הוגדרו כחובה, מלבד מבחני בגרות.
בחינוך החרדי ייפתחו כיתות ז'-ח' ו"ישיבות קטנות".
בהמשך היום, הודיע המשרד החינוך כי החזרה לשגרת לימודים בצל הקורונה תיעשה באופן הדרגתי עד 5 במאי.
זאת במטרה לאפשר לצוותים להיערך.
חלק מהיישובים הודיעו פתיחת המוסדות ואחרים הודיעו על דחייה.
רבני הזרם הליטאי, הרב קנייבסקי והרב אדלשטיין, הורו שתלמידים לא ישובו למוסדות הלימוד.
עוד לפני פרסום החלטת הממשלה הסופית, ראשי הרשויות המקומיות הערביות החליטו שלא לחדש את התהליך החינוכי בבתי הספר מנימוקים שונים כמו מצב התחלואה.
חסידויות מסוימות החליטו להחמיר ולא לפתוח את הישיבות.
אחרות בחנו אם מבנה הישיבה אפשר את פתיחתה בהתאם להנחיות.
ב-3 במאי, שבו תלמידי כיתות א'-ג', י"א-י"ב והחינוך המיוחד ללימודים בחלק מביתי הספר.
אחרי תחילת יום הלימודים, פורסם המתווה המלא לחזרה ללימודים בכיתות י"א-י"ב ובחינוך המיוחד.
תלמידים ומורים שבסיכון היו צריכים להישאר בבית.
באותו היום, המל"ג הודיעה שסטודנטים יורשו לחזור לקמפוסים באוניברסיטאות ובמכללות בהמשך השבוע, לאחר חודש וחצי של למידה מרחוק.
זאת לצורך שיעורי תגבור בקבוצות קטנות ובחינות.
למחרת, שר החינוך פרץ ורה"מ נתניהו הציגו תוכנית הכוללת מועדים של חזרה למוסדות החינוך.
משרד החינוך נערך לפתיחת גני הילדים מגילאי 3–6 והילדים חולקו לקבוצות קטנות עם שהיה בגן בחלק מהשבוע.
ב-10 במאי, החלה חזרה חלקית למעונות היום ולגני הילדים..
ביום הראשון נרשמה נוכחות גבוהה בגנים הממלכתיים, ואילו בגנים בחברה הערבית והחברה החרדית נרשם שיעור נמוך יותר.
בסך הכול נרשמה נוכחות של כ-60%.
למחרת, פרסם משרד החינוך את תוכנית החזרה לבתי הספר לכיתות ד'-ו', אשר הייתה צפויה לצאת לפועל החל מ-17 במאי.
החזרה הותרה ליום או יומיים, כתלות בשכבה ובשאר הזמן למידה מרחוק.
התוכניות בוקרו על ידי הורים וראשי רשויות בהתאמה.
למחרת, הודיעו ראשי השלטון המקומי לרה"מ נתניהו שהלימודים בכיתות ד'-י' לא יתחדשו ב-17 במאי.
מנגד נטען ששינוי מתווה החזרה ללימודים יפגע בתלמידי כיתות א'-ג', שהתרגלו לסוג של שגרה.
חזרה מלאה ללימודים בכפוף להנחיות
ב-14 במאי, הוחלט שכל התלמידים יוכלו לחזור למערכת החינוך באופן הדרגתי החל מ-17 במאי.
זאת בהתאם להחלטת ראש הממשלה בנימין נתניהו והסכמת משרדי החינוך הבריאות, האוצר והשלטון המקומי.
נקבע שמערכת החינוך תיפתח באופן מלא מלבד במוקדי תחלואה.
התאפשר ביטול החלוקה לקבוצות (או "קפסולות") בגנים ובכיתות א'-ג'.
לא הייתה חובת חזרה ללימודים.
כך לפי מנכ"ל משרד החינוך שמואל אבוהב.
אחרי כך, פרסם משרד החינוך את מתווה החזרה ללימודים.
במסגרת המתווה, על התלמידים למלא הצהרת בריאות בטרם הכניסה ללימודים, הכיתות יופרדו גם בהפסקות, התלמידים יחויבו לעטות מסכות בכיתות ד' ומעלה, בשיעור עצמו ולהורים אסור יהיה להיכנס לשטח בית הספר ללא אישור, יבוצע חיטוי רב ועוד.
בתי הספר יפעלו להעביר את מירב הפעילות למקומות שמאפשרים מרחק של 2 מ' בין תלמיד לתלמיד.
לא היה ברור אם הדבר אפשרי.
אם תתגלה תחלואה במוסד חינוכי המוסד ייסגר לפעילות בהתאם להנחיות המשרד ומשרד הבריאות.
עיריות שונות הודיעו על חזרה ללימודים.
בחינוך החרדי, החזרה ללימודים הייתה בכפוף להחלטת הממשלה ולהחלטת הרבנים.
לפי הנתונים מהשבוע שקדם לאמצע מאי, הורים רבים בחינוך החרדי חששו לשלוח את ילדיהם, ושיעור הנוכחות בגני הילדים החרדיים עמד על 20% - לעומת כ-60% בכלל הארץ.
לצד זאת, עד אז אפשרו הרבנים את החזרה ללימודים רק לבנים שכבר יודעים קרוא וכתוב.
ב-17 במאי, נפתחו מוסדות לימוד שונים בהתאם למתווה.
בסוף מאי, הוחלט כי שנת הלימודים של תלמידי גנים עד ד' תסתיים ב-13 ביולי.
למחרת יפעל "בית הספר של החופש הגדול" עד ל-6 באוגוסט.
נחתם צו שיאפשר למערכת להשכלה גבוהה לחזור לפעילות בהיקף נרחב יותר, הכולל לימודים פרונטליים וקיום מבחנים במוסדות האקדמיים החל מ-31 במאי.
בין התנאים לפתיחה: הגבלת מספר המשתתפים ל-50 ועטיית מסיכות.
כך גם לגבי החינוך העל-תיכוני, תנועות הנוער, מערכת החינוך הבלתי פורמלי ובתי הספר במוקדי הסיכון לתחלואה.
באוניברסיטת בן-גוריון ובמוסדות מסוימים החליטו שלא יעשו זאת, וימשיכו בלמידה מקוונת.
לבסוף, הצו לא מומש ונדחתה הפתיחה.
עקב גילוי חולי קורונה בכמה מוסדות חינוך, חלק מאותם מוסדות נסגרו לפרק זמן וחלק מהתלמידים ומהמורים הלכו לבידוד ביתי.
בסוף מאי, החליטו השרים: הלימודים במערכת החינוך יימשכו, למעט במוסדות שבהם התגלתה תחלואה.
מערכת החינוך מאופיינת במספר היבטים: מספר הילדים למשפחה בישראל הוא הגבוה ביותר, בפער, לעומת מדינות המערב ומזרח אסיה; הכיתות צפופות בהרבה; והיכולת לשמור על ריחוק חברתי קשה - בטח בזמן בחזרה מלאה של הכיתות לפעולה, במקום בשיטת הקפסולות.
בנוסף, ישראל ייחודית בכך ששיעור המשפחות בהן שני ההורים עובדים גבוה מאוד, מה שמגביר את הלחץ להחזרת מערכת החינוך לפעולה כתנאי להפעלת הכלכלה.
בסוף מאי ובתחילת יוני, נגלו חולים רבים בבתי ספר שונים.
תלמידים מורים נשלחו לבידוד ובתי ספר נסגרו.
ב-2 ביוני, בממשלה הוחלט כי לעת עתה בתי הספר ימשיכו בפעילות, אך ברחבי הארץ הודיעו רשתות חינוך ורשויות מקומיות על נקיטת עמדה עצמאית ומעבר למתכונת הכוללת למידה מרחוק.
אחרות הודיעו כי מערכת החינוך בעיר תעבור באופן הדרגתי למודל היברידי שישלב למידה מקוונת מהבית עם למידה פיזית בבית הספר, בחטיבות הביניים והתיכונים.
ב-5 ביוני, במשרד החינוך החלו לעודד למידה מרחוק בחטיבות הביניים והתיכונים בכל בית ספר או רשות מקומית שיחליט על כך - תוך שילוב של למידה פיזית בכיתות.
באותה תקופה החלה עליה בתחלואה.
החינוך המיוחד בישראל בצל הקורונה
במסמך שהוציאה במרץ רחלי אברמזון, מנהלת אגף חינוך מיוחד במשרד החינוך, מטיל את האחריות לטיפול בתלמידי החינוך המיוחד על הצוות הבית ספרי לשעת חירום.
המסמך מורה לצוות להעלות חומרי לימוד מתאימים לאתר בית הספר.
עוד כולל המסמך הוראות לפרסום מערכת שעות שבועית הכוללת מפגשים, פעילויות, שיעורים וירטואליים ועבודה עצמית המותאמת לתלמידי החינוך המיוחד.
עוד פרסם משרד החינוך מסמך שעוסק בתמיכה בתלמידים הנעזרים במטפלים באמצעות אמנויות.
על-פי הנהלים של המשרד מ-2019 האחריות לתלמידי החינוך המיוחד מוטלת על הרשות המקומית, ואילו לפי הנהלים החדשים, האחריות מוטלת דווקא על בית הספר.
כאמור, האחריות לטיפול בילדי החינוך המיוחד לא הייתה מוגדרת כראוי עוד לפני פרוץ המגפה, והמשבר הנוכחי רק העצים את הבעיה.
התמונה העולה מן המתרחש בשטח מלמדת כי לא היה ברור מי הם הגורמים האחראים לסיפוק הצרכים של אוכלוסייה זו: בית הספר, הרשות המקומית, מרכז התמיכה היישובי או האזורי או מערך הפיקוח?
בנוסף, לא היה ברור מיהו הגורם האמון על מיפוי הצרכים ומתן המענה לילדי החינוך המיוחד ומי אמור לדאוג לצרכיהם החינוכיים בשעה שהמוסד החינוכי סגור.
הנהלים של משרד החינוך מתעלמים מהעובדה שלא לכל התלמידים בחינוך המיוחד יש את האמצעים הטכנולוגיים והסביבה הביתית המתאימה ללמידה מקוונת.
עד כתיבת דברים אלה, תלמידי החינוך המיוחד לא קיבלו מחשבים המותאמים לצרכיהם, והיעדר הטיפול בהם לתקופה ממושכת כל-כך הביא אצל חלקם לרגרסיה.
ב-30 במרץ פרסם משרד החינוך לראשונה מתווה לטיפול בילדי החינוך המיוחד בקבוצות קטנות.
בסוף יוני, היה ויכוח בין משרדי החינוך והאוצר לבין הסתדרות המורים וארגון המורים על מועד סיום הלימודים.
ב-19 ביוני, דחה בית הדין הארצי לעבודה את בקשת המדינה להוציא צווי מניעה שימנעו את הפסקת הלימודים.
נקבע כי שנת הלימודים תסתיים כפי שדרש ארגון המורים.
תלמידי חטיבות הביניים לא יחזרו ללמוד, וגני הילדים ובתי הספר היסודיים יצאו לחופש הגדול ב-1 ביולי.
יופעלו בית הספר של החופש הגדול עבור ילדי הגנים ותלמידי כיתות א'-ד' מ-1 ביולי ועד 6 באוגוסט.
ב-23 ביוני, סוכם על סיוע בסך 100 מיליון שקל לסטודנטים נזקקים.
הממשלה והתאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל סיכמו על הסיוע, הכולל הגדלת תקציב קרן הסיוע בכ-10,000 מלגות.
כמו כן, הוחלט על הקמת קרן שבמסגרתה יוענקו מלגות לאלפי סטודנטים בעבור שעות התנדבות לקהילה במסגרת תוכנית "בית הספר של החופש הגדול".
עם היציאה לחופש הגדול, קיבלו מנהלי בתי הספר ממשרד החינוך מסמך הנחיות ממוקד לקראת אפשרויות הלמידה בשנה הבאה בצל המגפה.
כמו כן, יהיו צמצום תוכני חובה ושילוב מקצועות.
אחרי החלטת השר זאב אלקין שיבוטלו הבחינות בקמפוס וחילוקי דעות בין השר למל"ג, הודיע ועד ראשי האוניברסיטאות שהחל מ-5 ביולי, כי יבוטלו הבחינות בקמפוסים, ידחו או יתקיימו באותן מקוון.
היה ויכוח לגבי החרגת מקרים מיוחדים.
האוניברסיטאות ניסו לאלתר פתרונות, וסטודנטים ממעמד כלכלי נמוך נפגעו.
בהמשך סוכם שעד 10 אחוז מהבחינות יהיו בקמפוס.
לקראת שנת הלימודים הבאה, משרד החינוך החל להתכונן ללמידה בצל הקורונה.
נקבעו מספר מתווים התלויים ברמת התחלואה.
בסוף נקבע שגנים וכיתות א'-ב' ילמדו בלי קפסולות.
כיתות ג'-ד' ילמדו בכל השבוע בחלוקה לקבוצות.
השאר יחולקו לקבוצות או ילמדו מהבית בחלק מהשבוע.
חלק מהם ינהיגו למידה במשמרות.
בהמשך פורסמה התכנית החינוכית העוסקת בבחינות הבגרות, הגעה לכיתה א' וכדומה.
חלק מבתי הספר ומהרשויות יזמו הקמת כיתות במרחבים פתוחים ובמבנים עירוניים.
ב-1 בספטמבר החלה שנת הלימודים ברוב היישובים.
פתיחה זו היוותה זרז משמעותי בהתפשטות מגפת הקורונה בארץ.
בחינוך החרדי החלו כשבועיים קודם.
מונה צוות חינוך מיוחד שילווה את כלל מוסדות הלימוד המצויים ביישובים שבהם התלמידים שהו בבתים.
הצוות יגבש תוכנית לימודית שתלווה את התלמידים.
בתקופת חגי תשרי התלמידים שבו ללמידה מרחוק.
"ישיבות קטנות", פעלו באישור הממשלה ללא כל מתווה מיוחד, בשעה שמוסדות חינוך רגילים, הפועלים במתכונת זהה, הושבתו.
אחרי יום הכיפורים התלמידים יצאו לבין הזמנים.
לקראת פתיחת שנת הלימודים האקדמית, הייתה עלייה של 20%-25% ברישום למכללות ולאוניברסיטאות.
לפי המל"ג, העלייה הייתה ניכרת במקצועות הסיעוד, הבריאות, ההייטק והמדעים כמו גם עלייה מפתיעה במדעי הרוח, שבמשך שנים הייתה במגמת ירידה.
עם זאת, במועצה חששו מנשירה בשל הלמידה בזום או חזרה לשגרה בהמשך השנה.
הממשלה הודיעה על תוכנית לסיוע כלכלי לסטודנטים.
במהלך שחרור הסגר השני, נפתחו מוסדות החינוך בהדרגתיות.
הראשונים שהותרו היו הגנים הפנימיות והישיבות.
הגנים היו בלי קפסולות והגננות נקראו להבדק.
בחינוך החרדי, הורה הרב חיים קניבסקי לקיים לימודים לבנים בניגוד להנחיות.
זאת תוך הקפדה על ריחוק חברתי, מספר קטן יחסית של תלמידים בכיתה ותגבור הצוותים החינוכיים.
אחרי יותר מחודש, הורה דרך ביתו לפתוח מוסדות חינוך לבנות.
לעומתו, דווח שהרב גרשון אדלשטיין, קבע כי יש להסתפק לפי שעה בלמידה מרחוק ולא לפעול בניגוד לחוק.
אחרי יותר מחודש, הורה על פתיחה החינוך העצמאי תוך הקפדה על מסכות וריחוק.
האדמו"ר מגור, נשיא מועצת חכמי התורה של ש"ס, הרב שלום כהן, רבני חב"ד ואחרים הורו למוסדות שלא לפתוח את שעריהם בהתאם להנחיות.
לפי החוק, שר החינוך יכול להנחות את מנכ"ל המשרד (שגם יכול לפעול באופן עצמאי ללא הנחיית השר) להעביר הוראות שונות בנוגע לניהול בתי הספר בארץ.
מנהל בית ספר שאינו עומד בהנחיות מסתכן בהשלכות כמו עמידה לדין משמעתי או גרוע מכך - סנקציות תקציביות על בית הספר, העלולות להגיע גם לעשרות ומאות אלפי שקלים ועד ביטול התקציב למוסד.
ניתן לשלול רישיונות של בתי ספר ולסגור אותם לצמיתות בתוך 3 חודשים מרגע ההתראה.
החוק מאפשר לשלול רישיונות אם בית הספר מסכן את בטיחותם של התלמידים והמורים, ואפשר להתאים את החוק לתקנות הקורונה.
צעדים אלה, יחד עם העלאת הקנסות לא נעשו.
ב-1 בנובמבר, אחרי דיונים רבים, חזרו לבתי הספר בכיתות א'-ד'.
אושר ללמד עד 19 תלמידים במרחב הפתוח ולצלם שיעורים שנערכים בכיתות.
ב-24 בנובמבר, שבו תלמידי ה'-ו'.
אחרי 5 ימים, שבו 3 שכבות מתוך ה-6, רובן מהתיכונים.
ב-6 בדצמבר שבו שאר התלמידים.
בשכבות ו'-י"ב, הותר רק ביישובים בעלי הדבקה נמוכה.
בתחילת הסגר השלישי, הלימודים המשיכו כסדרם.
החל מ-8 בינואר 2021, נסגרו רוב מוסדות החינוך.
הוחרגו פנימיות (וישיבות) במסלול הסגור ל-30 יום לפחות, וללא אפשרות לקליטה חזרה לפנימייה לתלמיד שיצא ממנה.
לאחר כשבוע, נתגלו הפרות בכמה זרמים מרכזיים בחינוך החרדי.
למשל, נפתחו ישיבות קטנות, שאינן בתנאי פנימייה.
לפי משרד החינוך, חצי מהנדבקים שאותרו היו בחינוך החרדי.
לאחריו, תחילה שבו ללימודים תלמידים מהשכבות הנמוכות.
כעבור שבוע נקבע שישובו תלמידים משכבות נוספות כששכבות ז'-י' נשארו בבית.
קיום הלימודים נקבע גם לפי כמות המתחסנים והנדבקים בכל ישוב.
ביקורת נמתחה על סדר ההקלות לאחר הסגר.
בפורום ה-15 החליטו לאפשר לכיתות ז'-י' לחזור לבתי הספר בניגוד להנחיות ותחת מתווה.
ב-7 מרץ שבו גם שכבות ז'-י' ללימודים בכיתה, ונוספו הקלות בלמידה על תיכונית תחת התו הירוק.
ב-11 במרץ נקבע שישובו ללימודים רוב התלמידים, פרט ללומדים בערים האדומות.
החל מ-18 באפריל, התלמידים שבו ללמידה בלי קפסולות ובכל השבוע.
במאי, פורסמה תוכנית ללימודים בחופש הגדול.
בסוף שנת הלימודים פרסמה המועצה להשכלה גבוהה נתונים לפיהם אחוז החרדים שנרשמו ללימודים אקדמיים צמח משמעותית ושיעורם באוכלוסיית הסטודנטים הכללית יותר מהוכפל.
ביולי 2021, הוגשה המלצת קבינט המומחים המייעץ לממשלה, לקראת שנת הלימודים.
ב-9 באוגוסט נפתחה שנת הלימודים במגזר החרדי.
יום קודם אושר מתווה פתיחת שנת הלימודים כשפיילוט תוכנן להתבצע בבתי ספר חרדיים.
לאחר שבועיים, היה זינוק במספר הנדבקים.
במקביל, נקבע שבערים אדומות למידה פרונטלית תתאפשר לפי כמות המחוסנים והמחלימים בכיתות ח'-י"ב.
באותה העת, רק בני 12 ומעלה יכלו להתחסן.
התפרצויות במגזר הערבי במהלך חגי תשרי גרמו להחלטה עצמאית של ראשי רשויות לסגור בתי ספר.
לאחר החגים, הייתה ירידה בתחלואה.
בערים ירוקות וצהובות, בידוד בשעות הלימודים הומר בנטילת בדיקות קורונה.
בינואר 2022, בעקבות העלייה בתחלואה, אוניברסיטאות החליטו על חזרה ללמידה מרחוק.
בבתי ספר הוחלט לקיים מתווה לפיו תלמידים מחוסנים שנחשפו לחולה מאומת יוכלו להימנע מבידוד בהצגת בדיקת אנטיגן שלילית.
המערכת התמודדה עם עליה חדה במספר הנדבקים.
בסוף החודש, הבידודים הומרו בבדיקות תקופתיות.
היה עיכוב במתן הבדיקות להורים.
מהנתונים עלה כי מחצית מהתחלואה מקורה במערכת החינוך, בגילאי 5 עד 15. לפי גורמים מקצועיים, ככל שיותר הורים יקפידו על מתווה הבדיקות, יש סיכוי טוב יותר שהתחלואה תרד מהר יותר.
הוחלט שגם בשנה זו יינתנו הקלות לנבחני הבגרויות.
במערכת החינוך הישראלית - המנוסה במצבי חירום, בעיקר על רקע ביטחוני - קיימים נהלים להפעלת המערכת בזמן חירום.
חלק מהנהלים נוגעים ללמידה באמצעות האינטרנט וכוללים הנחיות להעלאת חומרים לאתר משרד החינוך ולהפעלת מערך שידורים לימודי.
הלמידה מרחוק כללה בין היתר שימוש בלמידה מקוונת.
משרד החינוך מפעיל מאז 2015 תוכנית למידה מרחוק המכונה "צו 8 חינוכי" כחלק ממערך החרום של משרד החינוך, ופעם בשנה נערך תרגיל חרום בו מערכת החינוך מתרגלת למידה מרחוק.
כמו כן, קיים מאגר של 20 אלף יחידות לימוד אינטראקטיביות מחולק לפי נושאים וכיתות.