tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הצעה נוספת מערבת חלקיקים מרובי אנרגיה שמגיבים בחולשה זה עם זה (למשל ניטרינים) שעשויים להיווצר במרחקים גדולים ולאחר מכן להגיב אזורית וליצור את החלקיקים שנצפו.
מספר תאוריות אקזוטיות קודמו כדי להסביר את התצפיות הללו, שהבולטת מביניהן היא יחסות מיוחדת כפולה.
קרינה קוסמית אנומלית היא קרינה קוסמית בעלת אנרגיות נמוכות להפליא.
משערים שהיא נוצרת בקצה מערכת השמש שלנו, היכן שרוח השמש וההליוספירה נפגשות בחומר הבין-כוכבי.
קרינה קוסמית גלקטית שפוגעת בחזית ההדף של רוח השמש יכולה להאט, ובכך להפוך לקרינה קוסמית אנומלית בעלת אנרגיה נמוכה.
הצפייה בקרינה קוסמית נערכת במתקני תצפית קרקעיים, או באמצעות גלאים הממוקמים על לווין, בלון תצפית או גשושית.
בישראל ישנו גלאי קרינה קוסמית השוכן בקרוואן על הר החרמון ומתופעל על ידי ד"ר לב פוסטילניק ממכללת עמק הירדן.
לחללית אפולו 17 הוצמד גלאי קרינה קוסמית.
קרן שלמה (נולדה ב-14 בינואר 1988, בתל אביב) היא טניסאית עבר ישראלית ומאמנת, בשיאה דורגה במקום 359 בעולם בדירוג ה-WTA, ובמקום הרביעי מבין הישראליות.
שלמה החלה את דרכה בטניס בגיל 10. מאזן המשחקים שלה בסבב הבוגרות עומד נכון ל-16 במאי 2011 על 125 ניצחונות ו-125 הפסדים ביחידות ו-85 ניצחונות ו-105 הפסדים בזוגות.
ההופעה הראשונה של שלמה בגביע הפדרציה הייתה בפברואר 2010, אז היא הפסידה לדיה אבטימובה הבולגריה במסגרת משחקי הבית האירופאי-אפריקני מספר 1. המאזן של שלמה בגביע הפדרציה עומד על ארבעה הפסדים (שניים במשחקי יחידות ושניים במשחקי זוגות).
שלמה מאמנת את הספורטאי הפאראלימפיי גיא ששון לקראת המשחקים הפאראלימפיים פריז (2024).
הישגי השיא של שלמה עד כה היו שלוש זכיות בטורנירים מסבב ה-ITF על סך 10,000 דולרים והגעה לחצי גמר בטורניר ITF על סך 25,000 דולרים.
הזכיות התרחשו בתל אביב בנובמבר 2009 ובהיידראבאד ובניו דלהי במאי 2011. חצי הגמר היה בלאגוס באוקטובר 2009. כמו כן זכתה שלמה בארבעה תוארי זוגות בסבב ה-ITF.
שניים מהטורנירים התקיימו ברעננה, השלישי התקיים בתל אביב והרביעי במיטילנה.
ארבעת הטורנירים היו על סך 10,000 דולרים.
מקרא גראנד סלאם (0) אליפות סבב ה-WTA (0) הקטגוריה העליונה - טורנירים מנדטוריים (0) הקטגוריה העליונה - פרמייר 5 (0) הקטגוריה העליונה (0) הקטגוריה הבינלאומית (0) סבב ה-ITF (3)
קרן רגאל (נולדה ב-23 בינואר 1977) היא שחיינית עבר, אלופת ישראל ושיאנית ישראל בשחייה.
ייצגה את ישראל באולימפיאדת ברצלונה כשחיינית הצעירה ביותר שייצגה את ישראל במשחקים האולימפיים.
הייתה לשחיינית הישראלית הראשונה ששחתה 100 מטר חופשי מתחת לדקה (19 באפריל 1993) ו-400 מטר מעורב אישי מתחת ל-5 דקות.
היא החלה להתאמן בגיל 8 בקבוצת השחייה של הפועל גלבוע, בהדרכתו של ארנון אבני.
לאחר מכן, היא התאמנה בהדרכתו של המאמן הלאומי לאוניד קאופמן בפנימיית המחוננים בווינגייט והתחרתה בקבוצת הפועל ירושלים.
אחותה הבכורה של רגאל היא לילך אריאל אלופה ושיאנית ישראל בשחייה.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בחודש יולי 1991 קבעה רגאל במשחה ל-50 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 27.53 שניות, שיפור לשיא בן ה-3 שנים של ענת לויט (27.75 שניות).
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה באנטוורפן, בלגיה ב-4 באוגוסט אותה שנה קבעה רגאל במשחה ל-200 מטר מעורב אישי שיא ישראלי חדש של 2:25.47 דקות שיפור לשיא הוותיק בן 10 שנים של ליאור בירקאן (2:27.87 דקות).
בתחרות גביע חיפה הבינלאומי בשחייה שנערכה בפברואר 1992 שיפרה רגאל במשחה ל-400 מטר מעורב אישי את השיא הישראלי בתוצאה של 5:05.89 דקות, שיפור לשיא הוותיק של הדר קליינמן ממכבי קריית אונו (5:08.33 דקות).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בסוף חודש מאי אותה שנה, שהיוותה תחרות אחרונה לקביעת הסגל האולימפי הצליחה רגאל לקבוע את הקריטריון למשחקים האולימפיים ולהצטרף לנבחרת.
בתחרות הכנה לאולימפיאדת ברצלונה (1992) שנערכה בדרמשטאדט, גרמניה ביולי קבעה רגאל במשחה ל-200 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 2:09.23 דקות, שיפור לשיא של טוט (2:09.61 דקות) במשחקים עצמם היא מעדה ונקעה את רגלה לפני התחרויות ולכן לא הייתה במיטבה.
היא סיימה במקום ה-41 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 27.93 שניות, במקום ה-37 במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 2:27.85 דקות ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 5:07.97 דקות.
השחיינית הישראלית הראשונה ששחתה 100 מטר חופשי מתחת לדקה
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באפריל 1993 זכתה רגאל ב-8 מדליות זהב מהן 5 מדליות אישיות.
ביומה הראשון של האליפות במסגרת משחה שליחות 4x100 מטר חופשי קבעה במשחה ל-100 מטר חופשי תוצאה של 59.57 שניות, שיפור לשיאה שעמד על 1:00.44 דקות ובכך הייתה לשחיינית הישראלית הראשונה ששחתה 100 מטר חופשי מתחת לדקה.
בתחרות השחייה "מרה נוסטרום" שנערכה במונקו ביוני אותה שנה היא שיפרה במשחה ל-200 מטר חופשי את שיאה הישראלי והעמידה אותו על 2:06.43 דקות.
השחיינית הישראלית הראשונה ששחתה 400 מטר מעורב אישי מתחת ל-5 דקות
נוסף לכך, היא קבעה במשחה ל-100 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 59.04 שניות, ובכך הייתה לשחיינית הישראלית הראשונה ששחתה משחה זה מתחת לדקה.
כמה חודשים לאחר מכן בהיותה רק בת 17, פרשה רגאל משחייה תחרותית.
כיום רגאל עוסקת כרופאה וטרינרית, ובעלת מרפאה וטרינרית "אדם לחיות" במושב רמת צבי.
במהלך תקופת לימודיה עסקה באימון ולימוד שחייה.
50 מטר חופשי: 27.40 שניות, (ניקבע באליפות ישראל, 30.5.92) השיא החזיק מעמד 7 שנים וחודשיים
200 מטר מעורב אישי: 2:20.38 דקות, (ניקבע באליפות ישראל, 30.5.92) השיא החזיק מעמד 8 שנים וחודשיים
קרן קשרי מדע בינלאומיים היא קרן העומדת לרשותם של חברי סגל אקדמי במוסדות להשכלה גבוהה בישראל, ומיועדת לכסות עלות השתתפות בפעילויות אקדמיות בישראל ומחוץ לה, במיוחד כנסים, ועידות מדעיות וחברות באגודות מקצועיות.
לעיתים ניתן לעשות שימוש בכסף גם לשם רכישת ציוד מחשוב או להעבירו לתקציב מחקר לצורך מימון פעילות מחקרית.
ההקצאה לקרן שנתית ומתבצעת בדולרים.
הסכום נקבע בהתאם לדרגתו של איש הסגל ומתעדכן על ידי ועד ראשי האוניברסיטאות מדי שנה.
הסכומים המוקצים לקרן בני צבירה, משמע סכום שלא נוצל בשנה מסוימת נותר בקרן לשימוש עתידי.
עם פרישתו מהאוניברסיטה מקבל חבר הסגל את יתרת הסכום שנצבר בקרן בניכוי מס.
קיימת בקרה קפדנית על השימוש בכספי הקרן.
איש סגל המעוניין להשתמש בכסף נדרש להגיש בקשה מפורטת ומנומקת, ואם השתמש בכספים לצורך נסיעה עליו להגיש דוח מפורט על הוצאותיו עם חזרתו לישראל.
החל משנת 1997 נהנים גם אנשי סגל זוטר (מדרגת אסיסטנט) מקרן קשרי מדע.
קרן שלם לפיתוח שירותים לאנשים עם מוגבלויות ברשויות המקומיות, המוכרת בשם המקוצר "קרן שלם", היא עמותה ציבורית, מלכ"ר, שהוקמה בשנת 1983 על ידי מרכז השלטון המקומי בשיתוף עם משרד הרווחה.
בשנת 2022, עם חקיקת חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות, הורחבה הקרן גם לאנשים עם מוגבלות חושית, פיזית והנמכה קוגניטיבית.
פעילות הקרן מתמקדת בסיוע לרשויות האזוריות והמקומיות לפתח שירותים בקהילה לאנשים עם מוגבלות שכלית, חושית, פיזית או הנמכה קוגניטיבית, על מנת לאפשר להם חיים מלאים כאזרחים שווי זכויות.
יו"ר העמותה משנת 2019 הוא ראש עיריית קריית ביאליק, אלי דוקורסקי.
הקרן מזמינה רשויות מקומיות, אשכול רשויות, מועצות אזוריות ומקומיות בישראל, להגיש בקשות לקבלת מענק לפרויקטים בתחום הפיתוח הפיזי, עבור מסגרות יום ודיור בקהילה לאנשים אשר אובחנו ומוכרים על ידי משרד הרווחה והביטחון החברתי עם מוגבלות שכלית התפתחותית, חושית, פיזית והנמכה קוגניטיבית.
המענקים משמשים למימון בניה, הרחבה, הנגשה, שיפוץ מבנים וכן לרכישת ציוד למסגרות המפעילות שירותי תמיכה וטיפול באנשים עם מוגבלות בקהילה המקומית.
המסגרות מופעלות על ידי ובחסות הרשויות המקומיות, במימון ופיקוח משרד הרווחה והביטחון החברתי.
קרן שלם מעודדת ותומכת בהגברת החשיפה והמודעות לאנשים עם מוגבלות בקרב הציבור הרחב, תוך חשיפת היכולות, ההישגים והאתגרים.
רשות המעוניינת להוביל תהליך של הגברת מודעות ושינוי חברתי ביחס לאנשים עם מוגבלות בקרב קהלים מגוונים כגון - נוער, מעסיקים, מתנדבים, אנשי מקצוע וכלל הקהילה - מוזמנת לפנות לקרן.
מיזמים חברתיים חברתיים במרחב הכפרי ובפריפריה
הריחוק והפיזור הגאוגרפי של הרשויות בפריפריה ובמרחב הכפרי, מהווים חסמים אובייקטיביים לשילובם של אנשים עם מוגבלות כמו גם חסמים סוציו-אקונומיים ועוד.
קרן שלם מסייעת בהתמודדות עם אתגרים אלה באמצעות אפיק סיוע ייעודי המאפשר פתרונות יצירתיים לאוכלוסייה המתגוררת באזורים אלו.
הסיוע מיועד בעיקר לפעילויות חברתיות, לקידום אורח חיים פעיל והגברת נוכחותם, נראותם והשתלבותם של אנשים עם מוגבלות בחיי הקהילה.
פיתוח ידע מקצועי חיוני לשיפור איכות חייו של האדם עם מוגבלות ומאפשר העצמה והענקת שרות מיטבי ומקצועי על ידי נותני השירות.
הקרן, בשיתוף מנהל מוגבלויות במשרד העבודה הרווחה והביטחון החברתי ושותפים נוספים, מפתחת ומסייעת במימון הכשרות ייעודיות לעוסקים בתחום המוגבלות במחלקות הרווחה ברשויות המקומיות, במסגרות יום בקהילה ובמגוון מוסדות אקדמיים.
מיועדים לקידום ולשיפור השירותים הניתנים לאדם עם מוגבלות שכלית התפתחותית, פיזית, חושית וקוגניטיבית.
מענקי המחקר מיועדים לעידוד והרחבת החקר בתחום, פיתוח הידע והפצתו בקרב אנשי מקצוע העוסקים בכך.
הקרן מסייעת באמצעות מלגות לחוקרים וסטודנטים לתואר שני או שלישי העוסקים במחקר במחקר לקידום הידע, הטיפול ואיכות החיים של האדם עם מוגבלות והסובבים אותו.
הקרן שותפה בתכנון ובתמיכה כספית בכנסים מקצועיים ובימי עיון העוסקים בתחום המוגבלות השכלית, חושית, פיזית וקוגניטיבית השירותים לאוכלוסייה והכשרת כוח אדם העוסק בתחום, במטרה להרחיב את חשיפת תחום המוגבלות השכלית בפני קהלי יעד מגוונים.
קרן שלם מסייעת במימון תקני מתנדבים ומתנדבות בשירות לאומי, המשרתים במרכז למשפחה ובמועדון חברתי הפועל בקהילה ביישובי פריפריה.
לומדה חינמית להנגשת תכנים בתחום בריאות האישה.
נוצרה עבור נשים הנמנות עם אוכלוסיות מיוחדות, אך מתאימה לכל נערה או אישה המעוניינת לקבל מידע בשפה פשוטה ובהירה על הנושאים - היכרות עם רופא נשים, בדיקת שד, בדיקת משטח צוואר הרחם, בדיקה וגינלית, בדיקת ממוגרפיה, בדיקת אולטרה סאונד.
הלומדה זמינה בשפות עברית, ערבית, רוסית ואמהרית.
גרסה ייחודית נוספת פותחה גם עבור נשים בחברה החרדית.
פותחה בשיתוף בין קרן שלם, מועצת הבריאות ומשרד הרווחה והביטחון החברתי.
הגדרה, ההסבר והפישוט של מונחים שונים עבור אנשים עם מגבלה קוגניטיבית, היא אחד האתגרים בתחום ההנגשה.
כיום לא קיימת סטנדרטיזציה של הגדרות או ריכוז של כלל המונחים המפושטים הקיימים.
המילון הנגיש ה מילון מקוון בו רוכזו מילים שכיחות וחשובות לתפקוד היומיומי של אנשים עם מוגבלות, בצירוף הגדרות והסברים בפישוט לשוני, דוגמאות וסמלים רלוונטיים, בממשק פשוט וקל לתפעול באמואצעות מחשב או טלפון נייד.
המילים, המונחים והסמלים שבמאגר נתרמו על ידי אנשי מקצוע וגופים שעסקו בפישוט לשוני והנגשת תכנים לאנשים עם מגבלה קוגניטיבית לאורך השנים.
זוזו - ביחד לחיים בריאים הוא מיזם משותף לקרן שלם, עמותת הספיישל אולימפיקס ומשרד הרווחה והביטחון החברתי.
מטרתו להנגיש פעילות גופנית בשפה פשוטה.
הוא כולל סרטונים של פעילות פשוטה וקלה עם אביזרים מיוחדים.
הסרטונים מוגשים בשפה פשוטה שכל אחד יכול לבצע בעצמו.
הסרטונים פותחו על ידי צוות מומחים לפעילות ותנועה לאנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית ועברו תהליכי פישוט לשוני על ידי מומחים בתחום.
אלימות מילולית - מארז הדרכה
אלימות מילולית המופנית כלפי אנשים עם מוגבלות שכלית היא תופעה שאינה מדוברת רבות אולם אנשים עם מוגבלות שכלית נתקלים בה בסיטואציות רבות בחיי היום יום.
בשל כך חשוב ללמד אותם ואת המלווים אותם (בני משפחה, אנשי מקצוע) לזהות אירועי אלימות מילולית וכיצד להתמודד.
מארז ההדרכה מבוסס מחקר ומטרתו לשמש כלי יישומי לאנשי מקצוע.
הוא כולל סרטון הסברה, סרטוני סימולציה וחלופות להתמודדות וכולל תדריך מקצועי בעברית ובערבית.
כלי טיפולי המאפשר למידת התנהגויות רצויות והתנסויות במיומנויות חדשות באמצעות תרחישי וידאו שונים.
בזמן המפגש, האדם צופה בסרטון וידאו המציג מיומנות אותה הצופה מעוניין ללמוד.
יש סרטונים בהם לומדים לבצע מטלה הכוללת רצף של פעולות ויש סרטונים המלמדים התנהגות חברתית רצויה.
מתאים ללמידה קבוצתית או פרטנית.
אתר המיועד לאנשים עם מגבלה קוגניטיבית ושכלית.
מאגד תכנים לבני המשפחה ותכנים בשפה פשוטה ובהירה.
התכנים נאספו מרחבי האינטרנט והרשתות החברתיות ורוכזו באתר "שלם בשבילכם", נגיש ומזמין לאוכלוסיית האנשים עם מוגבלות שכלית.
האתר נגיש ממחשב נייח, טאבלט, אייפד וכל סוגי מכשירי הפלאפון הניידים.
קרן רש"י היא קרן פילנתרופית הנמנית עם הקרנות הפרטיות המרכזיות בישראל.
פעילותה מתמקדת בקידום מוביליות חברתית ושוויון הזדמנויות בפריפריה הגאוגרפית והחברתית, בעיקר בתחומי החינוך והרווחה, כבסיס לחוסן חברתי ולאומי.
קרן רש"י הוקמה ב-1984 על ידי גוסטב לוון (2008-1914), איש עסקים יהודי צרפתי ממשפחה בעלת מסורת ארוכה של מעורבות חברתית, שסבו נרסיס לוון לקח חלק פעיל בייסוד הארגון כל ישראל חברים (כי"ח-אליאנס) ועמד בראשו שנים רבות.
לאחר שתרם מאז קום המדינה לפרויקטים שונים בישראל באופן פרטי, לרוב בעילום שם, הקים לוואן את קרן רש"י למימוש מטרותיו הפילנתרופיות לצד קרן נוספת – קרן סאקט"א.
שתי הקרנות פעלו במקביל עד לאיחודן בשנת 1999 לקרן סאקט"א-רש"י, ששמה שונה מאוחר יותר לקרן רש"י.
משנת 1990 פועלת הקרן כעמותה רשומה, אליה קשורות שמונה עמותות בת המתמחות בתחומים שונים.
הוברט לוואן, אחיינו של גוסטב לוון, היה נשיא הקרן מראשיתה ועד אוקטובר 2018, אז נכנס לתפקיד בנו פרנסואה לוואן.
הרמטכ"ל לשעבר רא"ל (מיל.) גבי אשכנזי שימש כיו"ר הוועד המנהל מפברואר 2012 ועד פברואר 2019 ומנכ"לית הקרן מספטמבר 2017 היא מיכל כהן.
קדמו לה בתפקיד גבי ברבש, אלי אלאלוף ורות דנון.
החל מינואר 2021 ממלא את תפקיד היו"ר שאול שני.
קרן רש"י עוסקת בייזום, תכנון וביצוע של מיזמים בתחומי החינוך, הרווחה והתעסוקה לצד פעילות בזירה הציבורית המכוונת להשפיע על סדרי העדיפות ועיצוב המדיניות בנושאים חברתיים.
במיזמים של הקרן מושם דגש על פיתוח יכולות ותשתיות חברתיות שיבטיחו קיימות לאורך זמן, ועל יצירת רצף של מענים מלידה לתעסוקה:
הגיל הרך - יצירת סביבה התומכת בהתפתחות מיטבית בשנות החיים הראשונות באמצעות מערך מקיף של שירותים ביישוב לילדים מגיל לידה עד 6 ולהוריהם.
ילדים ובני נוער - חיזוק החינוך הפורמלי והבלתי פורמלי והשילוב ביניהם לצד טיפוח מצוינות, במיוחד בתחום המדעים והטכנולוגיה.
פרויקטים מרכזיים: פארק קרסו למדע בבאר שבע, מגשימים - תוכנית הסייבר הלאומית, מיזם "רבדים+" לתמיכה פדגוגית בבתי ספר יסודיים.
צעירים, השכלה ותעסוקה – שילוב צעירים בתהליכים בוני עתיד באמצעות התנדבות, פיתוח מנהיגות ורכישת השכלה מכוונת תעסוקה.
בין הפרויקטים: מלגות קציר, תוכנית "יסוד" להכוונת צעירים בפריפריה לשירות הציבורי.
משפחה וקהילה – העצמת הכוחות הפנימיים של משפחות בסיכון והדרה ויצירת מערכות תמיכה בקהילה עבורן, בין השאר תוכנית "נושמים לרווחה" להוצאת משפחות ממעגל העוני ומיזם "מפגש" לטיפול בילדים בהזנחה במסגרת המשפחה.
יישוב מקדם מוביליות – חיזוק תשתיות חברתיות ויכולת הניהול העצמי של רשויות מקומיות בפריפריה.
תשתיות – בינוי מוסדות עירוניים בשותפות עם רשויות מקומיות.
כדי למנף את המשאבים להשגת השפעה גדולה יותר, הקרן עובדת בשותפות עם ארגונים רבים, ובמיוחד בשיתוף פעולה בין-מגזרי הכולל משרדי ממשלה, רשויות מקומיות וגופים פילנתרופיים בישראל ובחו"ל.
מאז הקמתה זכו הקרן ונציגיה באותות הוקרה רבים, ביניהם:
2010 - עיטור טדי קולק של הקרן לירושלים
2011 - פרס ישראל תשע"א ניתן למנכ"ל הקרן אלי אלאלוף
2012 - אות יקיר השלטון המקומי
2021 - קרן רש"י קיבלה מעמד מייעץ לאו"ם
בשנת 2004 החלה קרן רש"י במהלך של הקמת עמותות בת כחלק מהתפתחותה לקרן ההמתמקדת ביזמות חברתית.
כיום הקרן מהווה רשת ארגונית הכוללת מטה מרכזי ועמותות-חברות המתמחות בתחומי תוכן שונים.
העמותות מפעילות רבים מן המיזמים של הקרן, וכן תוכניות נוספות בשיתוף עם הממשלה, רשויות מקומיות ושותפים אחרים.
העמותות הקשורות לקרן רש"י הן:
עמותת תפנית בחינוך מתמקדת בהתערבויות בבתי ספר וגני ילדים בפריסה ארצית במסגרת מערכת החינוך הפורמלית.
בית יציב הוא קמפוס בבעלות משותפת של קרן רש"י ועיריית באר שבע המשמש כמרכז שירותים חינוכיים לתושבי העיר וסביבתה ומפעיל תוכניות לטיפוח מצוינות במדעים, טכנולוגיה ואנגלית לילדים ובני נוער במחוז הדרום.
עמותת יחדיו עוסקת בפיתוח והפעלה של שירותים חברתיים ורווחתיים באזור הדרום, ביניהם מסגרות לילדים ונוער בסיכון ולאנשים בעלי צרכים מיוחדים, טיפול בנפגעי התמכרות ואלימות במשפחה, ועוד.
עמותת יעדים לצפון פועלת לקדם ולשפר את השירותים החברתיים לתושבי אזור הצפון, בדגש על אוכלוסיות חלשות ועל ילדים ובני נוער בסיכון.
פעילות אגודת "מגדל אור", המסייעת לעיוורים ולקויי ראייה משנת 1957, הועברה לניהולה של עמותת יעדים לצפון בשנת 2011.
המרכז לחינוך סייבר יוזם ומפעיל תוכניות להקניית ידע ומיומנויות בתחומי הסייבר והטכנולוגיה לנערים ונערות בפריפריה.
מרכז מעשה מתמקד בקידום ההתנדבות בקרב צעירים בפריפריה ככלי למוביליות חברתית ולבניית חברה אזרחית.
עמותת אופק היא גוף מוכר לגיוס, הכשרה, השמה וליווי של צעירים במסגרת שירות לאומי, אזרחי וקהילתי.
עמותת גבהים מפעילה תוכניות המסייעות לעולים בעלי השכלה גבוהה להשתלב בתעסוקה ובחברה בישראל.
קרן רון אדלר היא קרן על שם רון אדלר שהוקמה במסגרת אוניברסיטת חיפה ומעניקה פרס ספרותי לשירה.
הקרן נוסדה ב-1976 על ידי הוריו של רון אדלר, משורר צעיר שהתאבד במהלך שירותו הצבאי.
הפרס שמעניקה הקרן מדי שנה כולל מענק להוצאה לאור עבור ספר ביכורים למשוררים צעירים ומלגות הוקרה לסטודנטים מאוניברסיטת חיפה יוצאי חטיבת הצנחנים, בגובה שכר לימוד מלא.
בתמורה, מתחייבים הסטודנטים לארבע שנות התנדבות כלשהי לטובת הקהילה.
הקרן תומכת גם בפעילות המדור לייעוץ פסיכולוגי באוניברסיטת חיפה.
בראש הקרן ניצבת אמו של רון, ארלט אדלר.
"קרן רונן" - לקידום אמנים צעירים שוחרי קלאסית היא עמותה ישראלית שמטרתה קידום, תמיכה ועידוד אמנים צעירים בתחומי המוזיקה הקלאסית והמחול.
הקרן הוקמה בשנת 1993 על ידי יפה ישראלי כקרן משפחתית להנצחת זכרו של בנה - רונן ישראלי (1968-1992).
הקרן תומכת באמנים צעירים מתקופת בית הספר התיכון ועד לשלבים המוקדמים של הקריירה שלהם כבוגרים.
להשגת מטרותיה עורכת הקרן קונצרטי התרמה מספר פעמים בשנה, בהשתתפות האמנים מקבלי המלגות.
הקרן מעניקה במה לאמנים צעירים הנמצאים בראשית דרכם המקצועית וחושפת אותם לקהל הרחב.
בין פעילויותיה של הקרן ניתן לציין את השאלת כלי נגינה, תמיכה באודישנים, ביציאה לתחרויות בינלאומיות, הן במימון הנסיעה וכן בסיוע במגורים ויצירת קשרים במוסדות מוזיקה בחו"ל.
הקרן פועלת בשיתוף פעולה עם מגמות המוזיקה והמחול בבית הספר התיכון לאמנויות ע"ש תלמה ילין ובית הספר התיכון לאמנויות בחיפה.
לקרן רונן עמותה אחות בארצות הברית בשם "Ronen Foundation of America" אשר תומכת בסטודנטים הישראלים הלומדים בבתי הספר הגבוהים למוזיקה בארצות הברית וברחבי העולם וכן בסטודנטים מקומיים.
קרן רונן מסיעת גם בשיתופי פעולה בין האמנים מקבלי המלגות.
כדוגמת הקמתה - בזמנה של שלישיית תל אביב אשר כללה את הפסנתרן יונתן ענר, הכנר מתן גבעול והצ'ילן עירא גבעול.
בין מקבלי המלגות של קרן רונן זמרי האופרה: חן רייס, גיא מנהיים, הילה בג'יו, יסמין לוי-אלנטק, דנה מרבך, אינס מסאלחה, והנגנים: נגן המנדולינה תום כהן, הצ'לנית עדי טל, הפסנתרנים להב שני, טל סמנון, רומן רבינוביץ זוכה פרס רובינשטיין לשנת 2008, יונתן ענר, נטלי טננבאום.
דן מושייב- כיום נגן הטימפני הראשי של התזמורת הפילהרמונית הישראלית.
הכנרים סמיון גבריקוב, הדר כהן והדר רימון.
בין הרקדנים זוכי מלגות הקרן: עידן שרעבי, אור כחלון, שני פרץ, ארז אילן, מעיין שיינפלד ואחרים.
קרן קמ"ח (ראשי תיבות: קידום מקצועי חרדי) היא קרן פילנתרופית העוסקת בקידום ושילוב הציבור החרדי בתעסוקה מפרנסת באמצעות מגוון תוכניות ופרויקטים ייעודיים.
קרן קמח נחשבת לגוף הגדול מסוגו בציבור החרדי.
התקציב השנתי של הקרן (2021) נאמד בכ-50 מיליון ש"ח.
נכון לשנה זו הקרן נתנה שירותי תעסוקה שונים לכ-35,000 גברים ונשים מהציבור החרדי.
ב-17 ביולי 2023 הקרן זכתה במכרז של מינהל תעסוקת אוכלוסיות וועדת המכרזים במשרד העבודה, בשותפות BDO להפעלת תוכנית לקידום ושילוב החברה החרדית בשוק התעסוקה (מרכזי מפתח) באזור הצפון וסובב ירושלים.
בהתאם לזכייה, שותפות ק.מ.ח.- BDO תפעיל בע"ה את מרכזי ההכוון התעסוקתי לחרדים בערים צפת, חיפה, נתניה, בית שמש, ביתר עילית ומודיעין עילית, תוך שימוש בניסיון הרב ובידע שצברו קרן קמ"ח ופירמת BDO לאורך השנים בשילוב חרדים בתעסוקה.
יוזמת הקמת הקרן זכתה לתמיכתו של איל הנדל"ן הבריטי-ישראלי ליאו נואי, כמו גם פילנתרופים נוספים, רובם בעלי זיקה אישית לחברה החרדית בישראל או בתפוצות.
משרדי הקרן שוכנים בבניין 'שערי העיר' שבכניסה לירושלים, בסמוך לריכוזי אוכלוסייה חרדים מחד ולאזורי העסקים של מרכז ומערב העיר מאידך.
צוות ההנהלה כולל אנשי ציבור חרדים ואנשי מקצוע, הפועלים בהידברות ותיאום עם ראשי הזרמים בציבור החרדי.
מנכ"ל הקרן הוא מרדכי פלדשטיין ששימש קודם לכן כמנכ"ל זק"א.בשנים הראשונות לפעילותה, התמקדה הקרן בסיוע לגברים חרדים המבקשים לצאת אל שוק התעסוקה.
החל משנת 2009 החלה הקרן להעניק מלגות לימודים גם לנשים חרדיות הפונות ללימודים אקדמיים, אך עדיין קיימת העדפה לסיוע לגברים שרמת התעסוקה שלהם בשוק העבודה הישראלי – נמוכה.
ביוני 2023, לרגל שנת ה-75 למדינה, החליט הנשיא הרצוג להעניק את עיטור הנשיא לקרן קמ"ח על תרומה ייחודית למדינת ישראל.
בנימוקי הוועדה המייעצת לנשיא המדינה נכתב כי העמותה פועלת כ-16 שנים ומובילה מהפכה חיונית בכל הכרוך לשילוב הציבור החרדי בעולם התעסוקה.
"הרעיון החדשני של יצירת מקום המשלב אבחון, ייעוץ לימודים והכוונה לתעסוקה תחת קורת גג אחת, פרץ דרך בחברה החרדית ויצר שינוי מחשבתי ושינוי גישה משמעותי בשילוב הציבור החרדי ובעולם העבודה.
הארגון הוקם על ידי איש העסקים החרדי-בריטי לאו נואי והיזם החברתי החרדי מוטי פלדשטיין.
עד כה ניתנו על ידי העמותה שירותי הכוונה לתעסוקה ומלגות משמעותיות הן להכשרת מקצועות והן ללימודים לעשרות אלפי נשים וגברים מהציבור החרדי".
בשם הקרן קיבלו את העיטור הפילנתרופ היהודי-בריטי מייסד קמ"ח ליאו נואי והמנכ"ל מוטי פלדשטיין.
ייעוץ והכוון ללימודים ולתעסוקה – קרן קמ"ח מפעילה מערך ייעוץ והכוונה לקראת לימודים מקצועיים או אקדמיים באמצעות מכון יעד שמסייע לפונים לקבל את מסלול ההתפתחות המקצועי הנכון עבורם.
הפונים עוברים מבחני התאמה פסיכוטכניים (של חברת תי"ל או אדם מילוא) המסייעים להחלטה על אפיק הלימודים המומלץ ומקבלים ייעוץ פרטני מאנשי מקצוע ופסיכולוגים תעסוקתיים.
מלגות ללימודים אקדמיים ומקצועיים – הקרן מעניקה מלגות לימודים לסטודנטים שנמצאו עונים לקריטריונים שלה.
המימון עשוי להגיע עד לכ-85% משכר הלימוד ולעיתים גם תתווסף עליו מלגת קיום (דמי מחיה).
בשנת 2021 נתמכו על ידי הקרן כ-4,500 סטודנטים, מהם 50% גברים ו-50% נשים, בהתפלגות שווה בין הציבור הליטאי, החסידי והספרדי.
סטודנטים אלו נוספו ל-15,000 אחרים שכבר קיבלו מלגות מאז הקמתה של הקרן.
מקצועות הלימוד המובילים בקרב מקבלי מלגות הלימודים של קרן קמ"ח הם מדעי המחשב, חינוך ומקצועות פרא-רפואיים.
מסקר שנערך בשנת 2021 בקרב כ-20 אלף מקבלי מלגות הלימודים מהקרן, עולה כי 85.8% ממקבלי המלגות של הקרן השתלבו בהצלחה בשוק העבודה.
הנשירה מהלימודים האקדמיים נמוכה משמעותית בקרב בוגרי קמ"ח ביחס לשאר הסטודנטים החרדים.
בקרב גברים שיעור הנשירה הוא 9.5%, לעומת 46% בכלל החברה החרדית.
אצל בוגרות קמח (הלומדות לימודי ליבה) שיעור הנשירה הוא 5.7%, לעומת 28% בקרב כלל הנשים החרדיות שהתחילו לימודים אקדמיים.
שיעור המועסקים בקרב בוגרי תוכניות ההכשרה המקצועית שנתמכו על ידי הקרן עומד על למעלה מ-80%.
הקרן תומכת בתלמידים גם במהלך לימודיהם באמצעות ליווי, סיוע בהשמה ובמציאת עבודה בתחום הכשרתם.
בפעילות זו הקרן משתפת פעולה עם ארגונים שונים לרבות "אחים גלובל".
מרכז כיוון הוקם על ידי קרן קמ"ח בשנת 2014, ביוזמת עיריית ירושלים ובשיתוף משרד הכלכלה והוא מנוהל על ידי מר יחיאל אמויאל.
מטרת הקמת המרכז היא מתן הכוון תעסוקתי למגזר החרדי, הכולל הכוונה, ליווי אישי וייעוץ מקצועי בדרך למציאת מקום עבודה מתאים ומפרנס בכבוד, באופן התואם את צרכיו ואורח חייו של הציבור החרדי.
המרכז פועל בשיתוף פעולה מלא עם כלל גורמי המקצוע, מכללות, מוסדות הכשרה וגופים מובילים מעולם התעסוקה.
פעילות מרכז כיוון כוללת מגוון רחב של תחומים הנוגעים לעולם התעסוקה, ונחלקת למספר אגפים מקצועיים: מחלקת הכוון, מחלקת הכשרות, מחלקת השמה ומחלקת קשרי מעסיקים.
מאז הקמתו (נכון לשנת 2021) עברו במרכז למעלה מ-20,000 גברים ונשים מהציבור החרדי.
במהלך תקופה זו הושמו בעבודה מפרנסת כ-13,000 איש ואישה על ידי עובדי המרכז.
בכך נותן 'מרכז כיוון' מענה איכותי ומושלם לצורכי התעסוקה של הציבור החרדי בירושלים, ומקדם משמעותית את אחוזי ההשמה החרדית באפיקים התעסוקתיים השונים.
ביזמקס הוא מתחם עסקים וחדשנות ראשון מסוגו לגברים חרדים תושבי ירושלים שהוקם על ידי קרן קמ"ח בשיתוף 'אחים גלובל' והרשות לפיתוח ירושלים.
את המתחם מנהל מאז הקמתו, איציק קרומבי.
המתחם פועל כחלל עבודה משותף, ליזמים, עצמאים או בעלי עסק מהציבור החרדי המעוניינים להשתלב בעולם העסקי, תוך חיסכון וייעול בתחזוקה וניהול העסק.
המתחם כולל מרחב עבודה משותף, משרדים פרטיים, חדרי ישיבות וחללים משותפים.
במקום מגוון שירותי ייעוץ ופיתוח עסקי, סדנאות, קורסים ופעילויות נוספות על מנת לסייע לעסקים ולחברות להתקדם ולצמוח מבחינה מקצועית.
במתחם פועלת גם תוכנית Bizlabs – החממה לסטרטאפים חרדים בשלבים מתקדמים.
תוכנית מיגו היא תוכנית חדשנית וייחודית ששמה למטרה להוביל לפריצת דרך בנושא שילוב גברים חרדים בהייטק על ידי הכשרת אלפי גברים חרדים לתעשיית ההייטק.
התוכנית הוקמה על ידי קרן קמח בשנת 2023 ביוזמת בכירים בעולם ההייטק, קרנות פילנתרופיות ומשרד העבודה והיא פועלת בשותפות עם בעלי עניין רבים כולל מרכזי ההכוון התעסוקתיים של משרד העבודה, המכללות הטכנולוגיות של מה"ט, רשות החדשנות, חברות הייטק מובילות וקרנות פילנתרופיות.
התוכנית שמנוהלת על ידי איציק קרומבי, יחיאל אמויאל ואהרן כריש, יוצרת תשתית מערכתית בפריסה ארצית פועלת בתוך המכללות הטכנולוגיות של מה"ט ומספקת למשתתפים מעטפת תמיכה משמעותית של עזרה לימודית ומקצועית, מלגות לימודים ומלגות קיום, וכן צוות הדרכה המקדם התפתחות אישית של התלמידים.
לתוכנית שלב איתור ומיון בו נבחרים כ-10% מהמועמדים.
תלמידי התוכנית משתתפים במסלול ההכשרה מובנה משלב השלמת השכלה של אנגלית, מתמטיקה ומיומנויות רכות.
לאחריו שלב של הכשרה טכנולוגית ארוכת טווח בדגש על למידה אקטיבית ופיתוח אישי ומקצועי.
עם סיומה, התלמידים עוברים התמחות בת 3 חודשים בה הם מתמחים בפרויקט משמעותי בשיתוף חברות מהתעשייה וצוברים ניסיון והתמקצעות מעשית.
תוכנית משפיעים הייתה מיזם משותף של קרן קמ"ח, נציבות שירות המדינה, משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים ומשרד הפנים.
התוכנית היא תוצר של החלטת ממשלה 869, העוסקת בשילוב הציבור החרדי בשירות המדינה.
במרכז התוכנית נבנתה עתודה חרדית מצטיינת, שהשתלבה בתפקידים משמעותיים בדרגי כניסה לשירות המדינה ולשלטון המקומי, דבר שאיפשר בניית מדיניות ציבורית טובה וממלכתית יותר, לרווחת הציבור הישראלי כולו.
התוכנית יועדה לחרדים (על פי חוק שירות המדינה), אקדמאים בעלי תואר ראשון שסיימו את לימודיהם במהלך השנים האחרונות, בעלי מוטיבציה גבוהה ללמידה ולעשייה, להט פנימי ומצוינות, בעלי יכולות הובלה והשפעה שראו עצמם מחויבים למסלול ארוך טווח של עשייה למען הכלל.
התוכנית כללה שני מחזורי הכשרה: מחזור גברים ומחזור נשים, עם כ-25 משתתפים בכל מחזור.
המשתתפים והמשתתפות עברו הכשרה ייעודית במשך שישה חודשים, ובסופה השתלבו בתפקידים משמעותיים במשרדי הממשלה שונים וברשויות השלטון המקומי.
תוכנית ההכשרה עסקה במגוון סוגיות כגון מדינת ישראל והחברה הישראלית, שירות המדינה והשלטון המקומי, מערכות הממשל המרכזיות, וממשקים עם המגזר העסקי והאזרחי.
לצד ההכשרה העיונית כללה התוכנית תהליכים אישיים לפיתוח זהות מקצועית, תהליכים קבוצתיים לבניית רשת עמיתים, הקניית כלים מקצועיים וכלים ניהוליים, הרצאות, מפגשים, סיורים ברחבי הארץ, עבודות חקר, ליווי בעלי תפקידים ועוד.
עם סיום פרק ההכשרה, שולבו הבוגרים בתפקידים משמעותיים בדרגי כניסה הייעודיים לבוגרי התוכנית, למשך שנתיים, כל אחד על פי יכולותיו והתאמתו ובהתאם לצורכי המדינה והרשויות.
כ-80% מבוגרי התוכנית נקלטו בתקנים בשירות המדינה והשתלבו בתפקידי המשך במשרות איכותיות במשרדי ממשלה והשלטון המקומי.
תוכנית 'מובילות', היא תוכנית מנהיגות תעסוקתית לנשים חרדיות בניהולה של מיכל לב, הפועלת בשותפות עם הג'וינט וגופים פילנתרופים נוספים מהארץ ומהעולם.
מובילות הוקמה בשנת 2013 מתוך מטרה להביא למימוש הפוטנציאל של נשים חרדיות ככוח מקדם בכלכלה הישראלית, תוך שימור זהותן הקהילתית.
ברשת הבוגרות של תוכנית 'מובילות' משתתפות מאות נשים חרדיות שהתקדמו לתעסוקה איכותית, לצד מנטוריות בכירות מחברות עסקיות וגופים ציבוריים במשק.
מובילות מתמחה בקידום תעסוקה איכותית וצמצום פערי שכר, פיתוח מנהיגות תעסוקתית, הגדלת מעגלי השפעה לשיפור מצב התעסוקה של נשים חרדיות, ויצירת מענה לדילמות ערכיות במפגש הבין-תרבותי בעולם העבודה.
תוכנית 'אבני דרך' היא תוכנית ייחודית שפותחה על ידי הקרן והיא מיועדת לסטודנטים חרדים מצטיינים הלומדים לתואר ראשון משנה ב' ומעלה או סטודנטים לתואר שני.
מטרת התוכנית היא גיבוש וחיזוק הזהות התורנית של סטודנטים חרדים באקדמיה.
התוכנית מורכבת ממפגשים חד-שבועיים, בהם דנים המשתתפים בסוגיות עקרוניות הנוגעות לזהות התורנית ולערכים המשתנים והמתגבשים מחדש כתוצאה מהעיסוק באקדמיה ובחיי המעשה.
הדיונים מנוהלים על ידי מנחים מקצועיים, רבנים ומנחים, במקביל לליבון ולימוד בצוותא של סוגיות רלוונטיות בהלכה.
המשתתפים בתוכנית זכאים למלגת לימודים חודשית מיוחדת.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, פחות מ-1% מתוך 5,194 סטודנטים לרפואה באים מהציבור החרדי.
במטרה להעלות את מספר הרופאים החרדים, מציעה קרן קמ"ח תוכנית תמיכה כלכלית לסטודנטים ללימודי רפואה בנוסף למלגת הלימודים.
מלגה זו מאפשרת לסטודנטים חרדים להתמודד עם מסלול הלימודים התובעני, עד להשתלבותם במשרות רפואיות לתועלת הקהילה כולה.
מאז הקמת הקרן, הוכשרו בתוכנית זו למעלה מ-65 רופאים ורופאות ועוד כ-35 רופאי שיניים ואנשי מחקר.
בשנת הלימודים תש"פ למדו 57 סטודנטים וסטודנטיות מהציבור החרדי בפקולטות לרפואה במסגרת תוכנית הרופאים של קרן קמ"ח.
בין השנים 2014–2020 העניקה הקרן בתוכנית זו מלגות בסך של כ־6 מיליון שקלים.
כאשר בהתפלגות מגדרית, מהוות הנשים רוב (70%–75%) מסך מקבלי המלגות.
במהלך הגל השני של מגפת הקורונה, פרסמו משתתפי ובוגרי תוכנית הרופאים של קרן קמ"ח מכתב בו קראו לציבור החרדי לשמור על הנחיות הבריאות והזהירות מפני הנגיף.
מכתב הרופאים החרדים זכה לתהודה תקשורתית.
קרן קונרד אדנאואר היא קרן גרמנית ללא כוונת רווח, המשלבת את עבודתן של מכוני מחקר מקומיים ובין-לאומיים עם חינוך פוליטי בגרמניה וקידום דיאלוג והחלפת רעיונות במדינות העולם.
הקרן פועלת בשיתוף פעולה בין-לאומי למעלה מחצי מאה, ומשרדיה פרושים במדינות רבות ברחבי העולם.
היא ארגון פוליטי הקרוב למפלגת האיחוד הנוצרי־דמוקרטי (CDU) בגרמניה.
יושב הראש הנוכחי של הקרן הוא פרופ' נורברט למרט, נשיא הבונדסטאג לשעבר.
הקרן חברה ב־Wilfried Martens Centre for European Studies , מכון המחקר הרשמי של מפלגת ה־EPP (מפלגת העם האירופית).
מטרותיה העיקריות הן קידום הדמוקרטיה, חיזוק שלטון החוק ופיתוח כלכלת שוק חברתית.
בנוסף, הקרן תומכת בדיאלוג בין גרמניה למדינות אחרות, במיוחד בתחומי מדיניות החוץ והביטחון ובנושאי דיאלוג בין־תרבותי ובין־דתי.
הקרן עובדת בחו"ל עם מוסדות מדינה, מפלגות, גופים אקדמיים וארגוני חברה אזרחית, במטרה להעמיק שיתופי פעולה אזוריים ובין-לאומיים.
לצד המטה המרכזי שלה בגרמניה (ברלין), מפעילה הקרן שני מרכזי חינוך, שמונה־עשר פורומי חינוך, אקדמיה ומרכז כנסים בין-לאומי.
מרכז השירותים: מארגן דיונים, כנסים, מפגשים ותערוכות במטרה לנתח סוגיות פוליטיות וחברתיות.
האגף גם אחראי לניהול הקרן.
שירותים מחקריים / הארכיון למדיניות דמוקרטית־נוצרית: הארכיון חוקר ומתעד את ההתפתחות ההיסטורית של המדיניות הדמוקרטית־נוצרית.
שיתוף פעולה אירופי ובין-לאומי: האגף עוסק במדיניות בין-לאומית – באמצעות יותר מ־200 פרויקטים בכ־120 מדינות בעולם.
ניתוח וייעוץ: האגף מפתח המלצות מדיניות ורעיונות לפתרון בעיות בתחומים שונים – מחקלאות ובריאות ועד למדיניות ביטחון.
חינוך פוליטי: האגף שם במרכז את המעורבות האזרחית ומקדם חינוך פוליטי באמצעות תוכניות, פרויקטים וסמינרים.
קידום מצוינות ותרבות: האגף מלווה כ־2,000 סטודנטים ברחבי העולם, המקבלים תמיכה כספית ורעיונית.
במועצת המנהלים של הקרן מכהנים, לצד היושב ראש, 22 חברים נוספים.
בנוסף קיימים 55 חברי חבר נאמנים המפקחים על עבודת הקרן.
קונראד אדנאואר (1876–1967), ממקימי המפלגה והקנצלר הראשון של הרפובליקה הגרמנית הפדרלית לאחר מלחמת העולם השנייה, שילב את המסורות החברתיות המושפעות מהנצרות עם המסורות הפוליטיות השמרנית והליברלית.
שמו של אדנאואר נקשר בשיקומה של גרמניה כמדינה דמוקרטית, בהנהגת מדיניות חוץ יציבה הנשענת על אירופה ועל הקהילייה הטרנסאטלנטית ובשאיפה לכלכלת שוק חברתית, שיטה כלכלית שאדנאואר נחשב למייסדה.
בשנת 1960 נפגש אדנאואר עם דוד בן-גוריון ויחדיו הם הניחו את היסודות לכינון היחסים הדיפלומטיים בין גרמניה לישראל ולשיתוף הפעולה העתידי ביניהן.
כמו הקרנות של המפלגות הגרמניות האחרות, קרן אדנאואר ממומנת בעיקר על ידי ממשלת גרמניה וממשלות המדינות הפדרליות.
99% מהתקציב – כספי ציבור
0.8% – דמי השתתפות והכנסות נוספות
0.2% – תרומות והכנסות מקרנות
הקרן מעניקה פרסים בתחומים שונים:
פרס למערכות עיתונים מקומיים בגרמניה – מאחד החשובים במדינה
פרס ספרות לקידום חירות האדם וכבודו
פרס "כלכלת השוק החברתית" – לאישים הפועלים לשימור המודל
פרס במסגרת תחרות נוער ארצית נגד אנטישמיות, ימין קיצוני ושנאת זרים
הקרן נכללת בדירוגים של Think Tanks and Civil Societies Program (TTCSP) של אוניברסיטת פנסילבניה.
ב־2019 דורגה הקרן בין היתר:
בין 10 הטובות במערב אירופה
מכון המחקר המוביל המזוהה עם מפלגה פוליטית
הקרן פעילה בישראל מאז 1982 ומשרדיה בירושלים.
מנהל המשרד מאז אוגוסט 2024 הוא ד"ר מיכאל רימל.
הקרן יוזמת ומקדמת דיאלוג בשלל תחומים, פועלת להציג תמונה אמינה של ישראל בפני הציבור הגרמני והאירופי, ומשתפת פעולה עם מוסדות רבים – בהם המכון הישראלי לדמוקרטיה, משרדי ממשלה, ארגונים ואוניברסיטאות.
העמקת היחסים ישראל–גרמניה וקידום קשרי ישראל–אירופה
קידום דיאלוג אזורי להתמודדות עם סכסוכים
חיזוק ערכים דמוקרטיים, חברה אזרחית ושלטון החוק
דוגמה: הקרן מקיימת תוכניות דיאלוג בין ישראלים, פלסטינים וירדנים – פוליטיקאים, אנשי ציבור, יזמים ועיתונאים – למציאת פתרונות מעשיים לבעיות יומיומיות הנובעות מהסכסוך.
היא גם מקדמת שיח בין־דתי, חילופי סטודנטים ופרויקטים משותפים עם אוניברסיטאות.
אחד הפרויקטים הבולטים: תוכנית משותפת עם אוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע, המאפשרת לצעירים בדואים גישה להשכלה גבוהה.
בנוסף מפעילה הקרן תוכניות רבות לקידום שוויון לנשים, זכויות אדם ופתרון סכסוכים בדרכי שלום.
קרן רמון היא עמותה רשומה שנוסדה בשנת 2010 על ידי רונה רמון ואישים מובילים בחברה הישראלית.
העמותה מנציחה את מורשתו של בעלה של רונה, אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון, שנספה באסון מעבורת החלל קולומביה ב-2003, ושל בנם , טייס בחיל האוויר שנספה בתאונת אימונים בספטמבר 2009, זאת באמצעות תוכניות חינוכיות מתקדמות בנושאי מנהיגות, תעופה וחלל.
בוועד המנהל של העמותה מכהנים בכירים מחיל האוויר בדימוס, אנשי עסקים ופילנתרופים, דוגמת הטייסים איתן סטיבה ומרדכי קרן, עו"ד שמוליק זיסמן, ברק בן אליעזר (לשעבר מפקד יחידת תלפיות), ארנה סבן, יפתח רמון טל רמון, אורן שדיב, עורך דין ליאור לוי ואהוד אדלמן.
בזכות הקמת הקרן ופעילויות נוספות זכתה מייסדת הקרן - רונה רמון, להדליק משואה ביום העצמאות ה-68 של ישראל, ובפרס ישראל ביום העצמאות ה-71. בשנת 2022, זכתה העמותה ב'אות הנשיא למתנדב' על פעילותה בפריפריה הישראלית.
מאוקטובר 2022 מכהן גיל דורון כמנכ"ל העמותה, לאחר שהחליף את רן לבנה.
נכון ל-2022, העמותה מעסיקה כ-100 עובדים ומדריכים ופועלת בכ-80 רשויות מקומיות ברחבי ישראל.
לעמותה 3 ענפי פעילות – שניים חינוכיים: פיתוח מנהיגת וחינוך לחלל, ותחום פעילות נוסף הנועד לפתח את תעשיית החלל הישראלית.
בנוסף לעובדים, מתנדבים בפעילות העמותה השוטפת כ-500 מתנדבים, ביניהם אנשי צוות אוויר מכ-21 טייסות מבצעיות של חיל האוויר, מהנדסי חלל ואסטרונאוטים.
העמותה פועלת במודל המבוסס על 'קניין רוחני', בו המוטבים (רשויות מקומיות, בתי ספר) משתתפים בכיסוי עלויות ההפעלה של התוכניות, כשהפילנתרופיה שמגייסת הקרן, משלימה את כיסוי עלויות התוכניות.
בתוכניות החינוכיות של הקרן לוקחים חלק אלפי ילדים מדי שנה, ובאירועי העמותה משתתפים עשרות אלפים מדי שנה.
בנוסף לתוכניות אותן הקרן מפעילה בעצמה, העמותה שותפה לעשרות מיזמים ברחבי הארץ ומסייעת לעמותות וארגונים העוסקים בחינוך לחלל.
בנובמבר 2020 הכריזה העמותה על שליחת הישראלי השני לחלל, איתן סטיבה, ובכך הפכה לעמותה הראשונה בעולם השולחת אסטרונאוט למשימה מדעית וטכנולוגית.
אילן, אסף רמון ורונה רמון
אל"ם אילן רמון היה טייס מעוטר בחיל האוויר הישראלי, שלקח חלק בתקיפת הכור הגרעיני בעיראק בשנת 1981. בשנת 1997 נבחר להיות האסטרונאוט הישראלי הראשון.
לאורך שהותו בארצות הברית כחלק מההכנה למשימת STS-107 במעבורת החלל קולומביה פעל רמון להפוך את משימת האסטרונאוט הישראלי הראשון לאירוע לאומי.
הדבר בא לידי ביטוי בעיצוב סמל האסטרונאוט שנשא על מדיו, בחפצים שלקח עמו לסיפון המעבורת, כגון דגל ישראל, דגל חיל האוויר, מזוזה, מזון כשר, כוס לקידוש וציור של ילד יהודי מגטו טרזיינשטט.
סרן אסף רמון נספה בתאונת אימונים בספטמבר 2009, מספר חודשים לאחר שסיים את קורס הטיס במגמת קרב בהצטיינות.
אסף ואילן הם האב ובן היחידים בחיל האוויר שסיימו את קורס הטיס בחיל האוויר הישראלי בהצטיינות.
לאחר אסון הקולומביה הוקמו שורה של מפעלי הנצחה לזכרו של אילן רמון, ביניהם מרכזי חלל ברחבי הארץ, שבוע החלל הישראלי המתקיים סביב תאריך התרסקות הקולומביה בשבוע הראשון של פברואר, והיישוב 'מצפה אילן'.
מספר חודשים לאחר מותו של אסף רמון, פתחה רונה את יומניו האישיים של בנה וקראה משפט שהפך לימים להיות המוטו של העמותה: "חונכנו, אחיי ואני, לשאוף להגשמת חלומותינו על בסיס האמונה שכל אחד צריך למצוא את ייעודו בעצמו'".
לאחר קריאת היומנים, החליטה ביחד עם חברי המשפחה להקים את עמותת קרן רמון.
העמותה קמה כדי לפעול לקידום של פורצי דרך ומנהיגים בחברה הישראלית ברוחם של אילן ואסף רמון.
רונה רמון כיהנה כיושבת ראש העמותה מיום הקמתה, וליוותה את הפכיתה לעמותה מרכזית בציבוריות הישראלית עד לפטירתה בדצמבר 2018.
לקרן רמון מפעילה שורה של תוכניות ופרויקטים בשלושה תחומי ליבה:
מועדון הטייסת – תוכנית מנהיגות ערכית לתלמידי בתי ספר יסודיים וחטיבות ביניים.
במסגרת התוכנית, עוברים המשתתפים תהליך חונכות אישית וקבוצתית ממדריך מוסמך, תוך שהם מקבלים ליווי מטייסות מבצעיות של חיל האוויר הישראלי.
התוכנית מבוססת על הדוקטורט של מייסד התוכנית, ראובן צמח.
בשנת 2011 חבר צמח לקרן רמון, ומאז התוכנית התרחבה מ-4 בתי ספר ל-27. התוכנית זכתה בעבר בפרס משרד החינוך לתוכנית חינוכית מצטיינת.
כמו כן, התוכנית זיכתה את חיל האוויר בפרס הרמטכ"ל ליחידה מתנדבת בשל מעורבותן של טייסות מבצעיות בפעילות השוטפת.
ממריאים – תוכנית מנהיגות לתלמידי בתי ספר יסודיים, תלמידים בכיתות 'מנהיגות' עוברים שורה של פעילויות והתנסויות כמו כתיבת יומן אישי, סדנאות, והפעלות.
הפעילויות משמשות כזירה ראשונית לאימון ורכישה של שפה וערכים כמו: בחירה, אחריות, נתינה, התמדה, אי ויתור עצמי, מוטיבציה, הגשמת חלומות, שיתוף פעולה, סוגי מנהיגות ועוד.
בסוף השנה נערכת תחרות יזמות שכבתית של משימת פרויקט החותם של הכיתות למען החברה.
אות רמון – תוכנית מנהיגות לתלמידי כיתות י"ב.
השותפים לתוכנית - משרד החינוך, משרד המדע, בנק הפועלים וקרן רמון, בוחרים 20 תלמידי כיתות י"ב, מצטיינים לימודית, שהוכיחו יכולת מנהיגותית ותרמו תרומה יוצאת דופן לחברה ולקהילה.
תלמידים אלה, הנבחרים מתוך למעלה מ-300 מועמדים בוועדות סינון ומכרזי הערכה, משתתפים בתוכנית מנהיגות שנתית במסגרתה הם נפגשים עם מובילי דעה מהממשלה, הכנסת, המגזר העסקי והשלישי, האקדמיה והמחקר.
'אות רמון' נקרא בעבר 'אות תמרי' על שם האלוף נחמיה תמרי, ומנוהל בקרן רמון משנת 2008.
רמון ספייסלאב – תוכנית מנהיגות מדעית דו שנתית המיועדת לתלמידי חטיבות ביניים ותיכון.
במסגרת התוכנית מתחרים בני נוער על האפשרות לשלוח ניסוי לתחנת החלל בינלאומית.
התוכנית עצמה מועברת על ידי מורה למדעים מבית הספר ומנטור מקצועי מקרן רמון.
הגאנט השנתי מורכב ממעט מערכי שיעור מובנים, ומושתת על שמונה משימות (כל אחת על שם אחד מחללי אסון הקולומביה, ומשימה מסכמת).
התוכנית היא יוזמה של מהנדסי החלל ד"ר רז תמיר-יצחקי ודניאל רוכברגר וקרן רמון, וכיום מופעלת על ידי קרן רמון.
במסגרת התוכנית זוכים המשתתפים לסיורים בתעשיית החלל הישראלית ולמפגשים שנתיים עם אסטרונאוטים.
התוכנית פועלת גם בארצות הברית.
נכון לשנת 2022 שלחה הקרן במסגרת פעילות זו 33 ניסויים שונים שבוצעו על ידי אסטרונואטים בתחנת החלל הבינלאומית.
קולומביה ספייסלאב – תוכנית חינוכית המבוססת על 'רמון ספייסלאב', נמשכת כשנה ופועלת ברחבי העולם.
נכון לשנת 2022 - התכנית פעלה במערכות החינוך של צ'ילה, סינגפור, סלובניה וגאנה.
התכנית מנציחה את כל שבעת אנשי צוות STS-107 שנספו על מעבורת החלל קולומביה.
ספייס סטארטאפס – תוכנית חינוכית לתלמידי יסודי העושה שימוש בעולם החלל לצד פרקטיקות מעולם היזמות.
הפדגוגיה של התוכנית נועדה לעודד תלמידים צעירים להתמחות ולהצטיין בתחומי STEM ולסייע להם לרכוש את הכישורים הנדרשים במאה ה-21. התכנית משלבת עקרונות מתוך תוכנית ההכשרה לאסטרונאוטים של נאס"א - עבודה בצוות, הובלה, חקר, התמודדות עם קשיים, וסימולציות מורכבות שונות.
מתודולוגית המשימות מבוססת על גישת ניהול פרויקטים במסגרתה התלמידים מדברים את השפה הארגונית של נאס"א וכוללת שיטות למידה, מחקר וניהול משימות.
כלל הקבוצות המשתתפות בתוכנית זוכות להציג יוזמות חלל שחיברו באירוע הגמר, בו נוכחים אסטרונאוטים, בכירים מנאס"א, נציגים מסוכנות החלל הישראלית, ואנשי תעשיית החלל הישראלית.
המירוץ לחלל – תוכנית ארצית לגני ילדים.
התכנית מאפשרת לגני ילדים וגננות להכניס חלל ומדע ולפתח ולבסס תשתית מדעית טכנולוגית בגן בדרך חווייתית.
התכנית פותחה בהנחייתה של רונה רמון, לאחר שהבינה שברוב גני הילדים בישראל אין תוכניות מדעים מוטמעות בתוכנית השנתית.
במסגרת התכנית הגננות מקבלות חבילות פעילות והדרכה על מנת לאפשר להן גישה נוחה לפיתוח וביסוס תשתית ידע מדעי בקרב ילדי הגן.
כלל שלבי התוכנית עושים שימוש בסקרנות הטבעית של הילד- על מנת להניע אותו לביצוע תהליכי ניסוי וטעיה בתחומי המדעים, כדי לפתח אוריינות מדעית שתסייע לו בשלבים מתקדמים יותר של מערכת החינוך.
קהילת הוריזון – קהילת מחנכי החלל של ישראל "הוריזון" הוקמה בינואר 2018 במסגרת מיזם משותף של סוכנות החלל הישראלית במשרד המדע והטכנולוגיה.
נכון ל-2020, הקרן מפעילה את הקהילה כזכיין של סוכנות החלל הישראלית.
קהילה מורכבת ממורים, מחנכים ומאנשי המקצוע העוסקים בתחום החלל.
הקהילה קמה על מנת להרחיב את מעגל העוסקים בתחום החלל, להגביר את החשיפה לתחום במערכות הפורמליות והא-פורמליות וליצר תשתית מתאימה של תוכניות ותכנים המותאמים למורים ומחנכים המסוגלים להשתמש בעולם החלל ככלי לקידום מדע
הכשרות מורים – הקרן מקיימת שורה של הכשרות מורים בשיתוף משרד החינוך, משרד המדע והטכנולוגיה וסוכנות החלל הישראלית.
פעילות לפיתוח תעשיית החלל הישראלית
בדצמבר 2018 החליט הוועד המנהל של קרן רמון לפתוח ענף פעילות חדש הנקרא Ramon Spacetech.
במסגרת ענף זה הקרן תקצה משאבים לפיתוח סקטור החלל הישראלי, הטמעת חדשנות בתעשיית החלל ומיצוב ישראל כמרכז חדשנות לטכנולוגיות חלל.
במסגרת פעילות זו הקרן מסייעת ליזמי חלל בתחילת דרכם, מארחת משלחות של משקיעים מרחבי העולם.
מקיימת סדרה של מפגשים בין מהנדסים ישראלים ואנשי חלל בינלאומיים כחלק מרשת Space Cafe, עורכת האקתונים וכנסי חלל.
הקרן מסייעת לסוכנות החלל הישראלית בהפקת כנס אילן רמון הבינלאומי, ובשנת 2021 ערכה הקרן כנס SpaceTech בהשתתפות מנכ"לית SpaceX, גווין שאטוול.
בשנים 2019, 2020 ו-2022 קרן רמון הפיקה עבור סוכנות החלל הישראלית את סדנת היזמות השנתית שלה ממנה צמחו למעלה משש חברות חלל שונות.
משנת 2021 הקרן מקיימת קורס מנהלים בשיתוף אוניברסיטת החלל הבינלאומית (ISU) בתל אביב.
בנובמבר 2020, הודיע מנכ"ל קרן רמון, רן לבנה, על שליחת הישראלי השני לחלל, איתן סטיבה, למשימה בתחנת החלל הבינלאומית.
בכך הפכה העמותה לראשונה בהיסטוריה שמנהלת משימת חלל מאוישת אסטרונאוט לחלל.
סטיבה טס במסגרת משימת AX1 של חברת אקסיום ספייס - משימת החלל הפרטית הראשונה לתחנת החלל הבינלאומית.
בינואר 2021 הודיע הקרן שהשם שנבחר למשימת החלל הישראלית במסגרת AX1 הוא משימת 'רקיע'.
מודל הפעולה של משימת 'רקיע' הוא שותפות ציבורית-פרטית, במסגרתה העמותה מובילה את כלל הפעילות של המשימה ואילו סוכנות החלל הישראלית יושבת בוועדות ההיגוי השונות ותומכת בפעילות החינוכית ובמדענים שמבצעים ניסויים במסגרת המשימה.
במסגרת המשימה הקרן הקימה צוות חינוכי, צוות מדעי-טכנולוגי וצוות אומנותי שריכזו את הפעילות אותה יבצע איתן סטיבה לחלל.
במסגרת הוועדה המדעית הוצע קול קורא יחד עם סוכנות החלל הישראלית שאיפשר לחברות חלל ישראליות לקיים הדגמות טכנולוגיות בתחנת החלל הבינלאומית.
הדגמות אלה יאפשרו לחברות ישראליות להוכיח היתכנות למוצרים טכנולוגים (POC) ולשווק את אותם מוצרים לאחר מכן שוק החלל העולמי.
העמותה נפגשה עם כ-1000 יזמים וחוקרים ובחרה 44 ניסויים מתוכם כ-35 יבוצעו במסגרת המשימה.
בכך תשבור 'רקיע' שיא של ניסויים בתחנת החלל הבינלאומית לשבוע משימה.
הצוות החינוכי גיבש ביחד עם שורה של עמותות ומומחי חינוך מישראל העולם עשרות מערכי פעילות ושיעורי חלל, שילוו שידורים חיים בעברית מתחנת החלל הבינלאומית לכל הגילאים.
במסגרת המשימה האומנותית נבחרו 7 אמנים ישראלים שיבצעו פעילות אומנותית עם סטיבה בחלל.
פעילויות נוספות להן שותפה הקרן
כנסי חינוך לחלל – קרן רמון מפיקה בשיתוף סוכנות החלל הישראלית כנסים מקצועיים למורים בנושאי חלל.
בין היתר מפיקה הקרן את 'כנס רמון לחינוך וחלל' ביום האחרון של שבוע החלל הישראלי.
בכנס משתתפים מדי שנה מאות מורים העוברים סדנאות על הוראת חלל במגוון מקצועות, והאקטון חלל, בו יוצרים מורים, מהנדסי חלל וחוקרים מהאקדמיה מערכי שיעורים ועזרי הוראה.
הרצאות העשרה – הקרן מספקת בידי מורים ואנשי חינוך מערכי שיעורים וסרטים על מעבורת הקולומביה, על אילן ואסף רמון ועל חלל.
בשבוע החלל 2015 הועבר מערך השיעור על אילן רמון בכ-200 בתי ספר ברחבי ישראל.
תחרויות ארציות בנושאי חלל להנצחת אילן ואסף רמון – במקביל ל'תחום חלל' ותחום 'מנהיגות' הפועלים בקרן, קיים גם תחום 'הנצחה והשראה', בו שותפה הקרן לשורה של תוכניות ומיזמים חינוכיים להנצחת אילן ואסף רמון.
נציג הקרן יושב בוועדות ההיגוי של אולימפיאדת רמון למדעים שמופקת על ידי מכון דוידסון, משרד החינוך וסוכנות החלל, 'תחרות רמון לאסטרונומיה', ומלגות אילן רמון של סוכנות החלל.
תוכניות עבר – הקרן הפעילה בעבר שלוש תוכניות: 'תחרות רמון לפורצי דרך', שהיוותה הליך מיונים לאוניברסיטת סינגולריטי, 'spirit of innovation', תחרות יזמות טכנולוגית מדעית לבני נוער עבור קרן קונראד, ו'רמון סקיילאב' - תוכנית לחקר האטמוספירה שהקרן הפעילה בשיתוף אוניברסיטת אריאל בשומרון, אוניברסיטת תל אביב והמרכז הבינתחומי הרצליה.
קרן קרוקולנדיה היא גן חיות ומרכז שימור שנוסד בשנת 2001, וממוקם בעיר טליסאי סיטי, סבו, הפיליפינים.
הפארק הוא הראשון מסוגו במרכז ויסאיאס, ובין בעלי החיים בפארק נמצאים עופות, לטאות, נחשים ותנינים.
גן החיות מגדל גם בעלי חיים בסכנת הכחדה כמו תנין פיליפיני וחרדון מים.
בעל החיים המפורסם ביותר בפארק הוא "לאפו-לאפו" תנין הים.
מיני בעלי חיים אחרים בפארק כוללים: גחניים, קלאו אדום, יען, כוחיים, מיינה, איגואנה, סנאיים, צבים, טווסים, אייליים, חזיר יבלות ויסאיאני ועוד.
בנוסף בפארק יש גם מוזיאון, ספרייה, גנים ובריכות דגים.
קרן שואה של אוניברסיטת דרום קליפורניה - המכון להיסטוריה חזותית וחינוך; היא קרן ללא כוונות רווח המוקדשת ליצירת ראיונות קול ווידאו של ניצולי השואה ועדים וכן מאירועי השמדת עם נוספים, כקריאה המחייבת לחינוך ולפעולה.
הקרן נוסדה בידי סטיבן ספילברג בשנת 1994, כשנה לאחר זכיית סרטו "רשימת שינדלר" בפרס אוסקר.
מטרתה המקורית של הקרן הייתה לתעד עדויות של ניצולים ושל עדים אחרים מהשואה באמצעות אוסף של ראיונות וידאו.
בינואר 2006 הקרן יצרה שיתוף פעולה עם אוניברסיטת דרום קליפורניה, ועברה לשכון במוסד זה תחת השם קרן שואה של אוניברסיטת דרום קליפורניה - המכון להיסטוריה חזותית וחינוך .
חלק הארי של העדויות מתייחס לשואה שהתרחשה במהלך מלחמת העולם השנייה, וכולל לא רק עדויות של ניצולים יהודים, אלא גם של מצילים ומספקי סיוע, אסירים פוליטיים, משחררי המחנות, עובדי כפייה לא יהודיים, ניצולי ניסויים אאגוניים וכן ניצולים של קבוצות נוספות שנרצחו על ידי הנאצים: צוענים, עדי יהוה והומוסקסואלים.
רוב העדויות מכילות תיאור אישי של החיים לפני, במהלך ולאחר רצח העם.
העדויות נשמרות בארכיון ההיסטוריה החזותית, אחד האוספים הדיגיטליים הגדולים מסוגו בעולם.
בעקבות הדיגיטציה ניתן לחפש בארכיון באמצעות מילות מפתח, ולקבל קישור למיקום המדויק בראיון שבו נזכר הביטוי.
כיוון שיש בארכיון למעלה מ-112,000 שעות של ראיונות, טכנולוגיית המפתוח חיונית כדי להנגיש את המידע ולאפשר למתעניינים לאתר נושאים רלוונטיים בתוך המאגר.
המפתוח מאפשר לסטודנטים, מורים, פרופסורים, חוקרים ולאחרים ברחבי העולם לדלות עדויות שלמות או קטעי עדות באמצעות קטלוג של 64,000 ביטויים ומילות מפתח, 1.8 מיליון שמות, ו-695,000 תמונות.
אורך ממוצע של עדות הוא כשעתיים, והראיונות נערכו ב-63 מדינות וב-41 שפות.
כדי להנגיש את הראיונות, העדויות עברו מפתוח על ידי אדם הדובר את שפת המרואיין, וכל דקה של סרטון מקושרת לתרגום האנגלי של הראיון באמצעות מנוע חיפוש שפותח על ידי המכון (שאף נרשם עליו פטנט).
לקרן ישנה גישה למקורות ראשוניים נוספים מעבר לראיונות שנאספו.
האוניברסיטה רכשה אוסף של ספרי שואה והשמדת עם לספריית דוהני, המכיל למעלה מ-1,000 ספרים וחוברות נאציים מקוריים, פרסומים יהודיים, מיקרופילמים עם מסמכים מקוריים כגון עיתונים נאציים ועותק כמעט שלם של תמלילים מקוריים ממשפטי נירנברג.
בספריית דוהני ניתן למצוא גם היסטיוגרפיות מוקדמות של השואה; יומנים ועדויות שפורסמו מייד לאחר מלחמת העולם השנייה במגוון שפות; ומסמכים מקוריים של פליטים גרמניים ואוסטריים מהרייך השלישי, כולל אלה של הסופר היהודי-גרמני המפורסם ליון פויכטוונגר.
עם השנים, הארכיון החזותי של המכון מתרחב כדי לכלול עדויות של ניצולים ועדים של השמדות עם נוספות כולל רצח העם נגד הטוטסי ברואנדה, טבח ננקינג, רצח העם הארמני ורצח העם בגואטמלה.
64 עדויות רואנדיאניות נוספו באביב 2013, ו-12 עדויות של ניצולי טבח נאנג'ינג נוספו באביב 2014, ו-18 נוספו באוקטובר 2014. ב-24 באפריל 2015, לרגל ציון 100 שנים להשמדת העם הראשונה המאה ה-20, רצח העם הארמני, נוספו לארכיון 332 עדויות הקשורות לשואה זו.
המכון שואף להיות הסמכות האקדמית המובילה בעולם לתחום של השמדת עם ועדויות אישיות.
הוא ממשיך לאסוף עדויות של ניצולים ועדים ובמקביל מטפח פעילויות מדעיות המתעמתות עם בעיות בהווה הנשקפות מתוך עדויות העבר.
חוקרים מתחומים רבים ניצלו את המשאבים העצומים של הארכיון להיסטוריה חזותית כדי ללמד בלמעלה מ-400 קורסים באוניברסיטאות על פני ארבע יבשות, כולל 112 קורסים באוניברסיטה של דרום קליפורניה.
חוקרים ואנשי רוח השתמשו בעדויות בלמעלה מ-120 עבודות מדעיות.
כמו כן המכון היה שותף לעשרות כנסים במגוון תחומים הנוגעים לנושא.
למכון ישנה זרוע מחקרית בשם המרכז למחקר מתקדם של השמדת עם (The Center for Advanced Genocide Research) אשר נוסד בשנת 2014. המרכז מנסה לקדם מחקר בין-תחומי הנוגע לשואה והשמדת עם, בדגש על הגורמים המובילים להשמדת עם וכיצד ניתן להתערב במעגל המוביל לאלימות המונית.
המרכז עורך כנסים בינלאומיים וסדנאות, ומארח עמיתי מחקר אשר משתמשים במאגר העצום הזמין באוניברסיטה של דרום קליפורניה.
בכל שנה המרכז מארח 10 חוקרים.
עמיתי המחקר, עובדי המכון, הצוות והסטודנטים משתתפים בלמעלה מתריסר אירועים אקדמיים הנערכים בקמפוס של האוניברסיטה.
המכון עורך מחקר הבוחן כיצד נתוני עתק ומאגרי מידע גדולים דוגמת הארכיון להיסטוריה חזותית של המכון יכולים לשמש כדי לזהות דפוסים בתחום האלימות ההמונית וההתנגדות אליה.
המכון מארגן אירועים אקדמיים שונים, שאליהם מגיעים חוקרים כדי להציג את מחקריהם בתחום.
המכון, בשיתוף עם המרכז למחקר מתקדם של השמדת עם, ערך בנובמבר 2014 כנס בינלאומי בשם "זיכרון, מדיה וטכנולוגיה: חקר המסלולים של רשימת שינדלר", תוך בחינת מסלולי הזיכרון, התקשורת והטכנולוגיה במגוון תחומים ונקודות מבט.
בשנת 2015, המרכז למחקר מתקדם של השמדת עם בשיתוף עם בית הספר למוסיקה באוניברסיטה אירח כנס בינלאומי שכותרתו "שירה בלוע הארי: מוזיקה כהתנגדות לאלימות" שכללה יומיים של תוכניות המדגישות את שימוש במוזיקה ככלי להתנגד לדיכוי ולהפצת מודעות.
המכון מקדיש אמצעים לא רק להרחבת הארכיון, אלא גם לשימור החומר הקיים, לאיכות ההקלטות ולהגן עליו מפני פגעי הזמן.
באמצעות סיוע מחברות טכנולוגיות, המכון המציא מערכת שימור שבו קטעי הווידאו המקוריים עברו דיגיטציה לפורמטים נפוצים.
תהליך הדיגטציה ארך כחמש שנים, בין השנים 2008–2012. במהלך תהליך זה הסתבר שלכחמישה אחוזים מתוך 235,005 קלטות ישנן בעיות בפס הקול או בווידאו, לעיתים ברמה שלא מאפשרת צפייה כלל.
גילוי זה דחף את הצוות הטכני של המכון לפתח תוכנות לשחזור המידע.
כדי להגן על המידע המצוי בארכיון, המכון יצר אוספים דיגיטליים המנוהלים על ידי לקוחות, כגון האקדמיה האמריקאית לקולנוע והאחים וורנר.
הנגשת החומר של הקרן כוללת גם שילוב של חומרים שנאספו על ידי ארכיונים אחרים ומתן הדרכה על שיטות לאיסוף עדויות.
באמצעות שימוש בעדויות המצויות בארכיון, המכון מפתח כלים למורים ולמחנכים במגוון רחב של תחומים, כגון מדעי החברה, השפה האנגלית ושפות נוספות, ממשל, היסטוריה אמריקאית וכללית ועיצוב אישיות.
המכון גם מציע פיתוח מקצועי להכשרת מחנכים אשר ישתמשו בעדויות ככלי המוביל ללמידה משמעותית, מתוך חוויה הלוקחת את התלמיד מעבר לספרי הלימוד.
לצורך כך הקים המחקר אתר אינטרנט בשם IWitness, שבו יכולים מורים ותלמידים לגשת ל-1,600 עדויות ולבצע מחקר מודרך.
באתר מובנה עורך וידאו, המאפשר לתלמידים לקחת קטעים מהעדויות שונות וליצור מחקר מולטימדי.
כ-17,000 תלמידי תיכון ויותר מ-5,000 אנשי חינוך ב-57 מדינות וכל 50 המדינות בארצות הברית השתמשו ב־IWitness.
המכון הדריך למעלה מ-39,000 מחנכים ברחבי העולם על מנת לשלב עדויות מהארכיון בשיעורים בכיתה.
יותר מ-200 אנשי חינוך השתתפו בהכשרה מתקדמת ו'בתוכנית להוראה בשילוב עדויות במאה ה-21' בארצות הברית, אוקראינה, צ'כיה, הונגריה ופולין.
תוכניות חינוכיות אחרות של המכון כוללות:
התוכנית להוראה בשילוב עדויות במאה ה-21 - תוכנית דו-שנתית לפיתוח מקצועי שנועד לסייע למחנכים לפתח את היכולות שלהם לשלב עדויות וכלי למידה דיגיטליים (כגון IWitness) בצורה יעילה וראויה בסביבת הלימוד שלהם.
ITeach - סמינר חד-יומי הכולל מבוא לתוכניות החינוכיות של קרן שואה של אוניברסיטת דרום קליפורניה, הארכיון להיסטוריה חזותית, שיטות העבודה, פסיכולוגיה חברתית, תאוריות פדגוגיות ומבוא להכנת מערכי שיעור המשלבים עדויות.
IWalk - תוכנית אינטראקטיבית המחברת את הארכיון להיסטוריה חזותית עם מקורות ראשוניים נוספים, מיקומים גאוגרפיים שבהם אירעו האירועים ההיסטוריים.
כיום התוכנית נמצאת בבודפשט, הונגריה; בפראג, צ'כיה ובוורשה, פולין.
הרשת להתחדשות בהוראה - מערכת שנוצרה על ידי המכון כדי לטפח שיתופי פעולה בין מורים ברחבי העולם המשתמשים בתוכניות החינוכיות של המכון.
כל אדם שמשתתף בתוכניות או ב-IWitness אוטומטית מצורף לרשת, ומקבל עדכונים חודשיים על הפעילויות במכון והזמנה להשתתף בשיח בין מחנכים.
הדים והשתקפויות - תוכנית ייעודית שפותחה על ידי המכון כדי לסייע למורי תיכון לקבל מידע אמין ומדויק על השואה.
שותפים לפיתוח גם יד ושם והליגה נגד השמצה.
הדים והשתקפויות עורכים סדנאות ברחבי ארצות הברית ללא עלות, בנוסף לספר לימוד מפורט.
העדויות מגיעות לקהל בינלאומי באמצעות הארכיון להיסטוריה חזותית ו-IWitness, ערוץ יוטיוב ואתר אינטרנט ב-12 שפות.
החומר בארכיון להיסטוריה חזותית זמין ל-51 מוסדות בעלי מנוי, הנמצאים ב-13 מדינות שונות, רובם אוניברסיטאות ומוזיאונים.
מנוי חלקי נרכש על ידי למעלה מ-200 מוסדות ב-34 מדינות.
ארכיון ההיסטוריה החזותית (vhaonline.usc.edu) כולל יותר מ-1,200 עדויות בפתוחות לציבור הרחב ברחבי העולם.