tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
המגנטר סובב על צירו כל 7.5 שניות, מהירות של 30,000 קמ"ש על פני השטח.
נכון ל-2007, זהו העצם בעל השדה המגנטי החזק ביותר שנתגלה, ועוצמתו טסלה.
לאחר תקופה ארוכה של פעילות נמוכה (התפרצויות משמעותיות רק ב-1979 ו-1993), העצם הפך לפעיל באמצע 1998 וההתפרצות שהתרחשה ב-27 באוגוסט באותה שנה אילצה להפסיק את פעילותם של מספר לוויינים, כדי למנוע פגיעה בהם.
ככל הנראה, הכוכב המקורי ממנו נוצר המגנטר היה בעל מסה של 30-40 מסות שמש.
קיימות הערכות כי אחת מתוך עשר סופרנובות תהפוך למגנטר, במקום כוכב נייטרונים או פולסר רגילים.
כמו כן, בהתבסס על ההערכה של אורך החיים הפעיל של מגנטר ובהינתן מספר המגנטרים הנצפים כיום, קיימות הערכות שבשביל החלב לבדו קיימים לפחות 30 מיליון מגנטרים שחדלו לפעול.
מגנטותרפיה (מוכרת גם כטיפול במגנטים או לעיתים ריפוי מגנטי) היא שיטת רפואה אלטרנטיבית (או "רפואה משלימה") אשר משתמשת בשדות מגנטיים סטטיים.
העוסקים בשיטה טוענים כי חשיפת חלקים מסוימים בגוף לשדות מגנטוסטטיים באמצעות מגנטים גורמת להשפעות בריאותיות חיוביות.
מגנטותרפיה נחשבת לשיטה פסאודו-מדעית - כלומר, מתיימרת להיות מדעית אך למעשה אינה מקובלת על הקהילה המדעית - בשל אי-סבירות פיזיקלית וביולוגית, ובשל היעדר ראיות מבוססות להשפעה על הבריאות.
אף על פי שהמוגלובין, החלבון אשר נושא את החמצן בדם, הוא דיאמגנטי במקצת ולכן נדחה על ידי שדות דיפרנציאל מגנטיים, המגנטים המשמשים במגנטותרפיה חלשים, בסדרי גודל רבים, מכדי להיות בעלי השפעה ניתנת למדידה על זרימת הדם.
במהלך טיפול במגנטותרפיה מופעלים על הגוף שדות מגנטיים המופקים ממכשירים אלקטרומגנטיים או ממגנטים תמידיים.
העוסקים בשיטה מתיימרים לשפר את הבריאות או לטפל בבעיות בריאותיות באמצעות שדות מגנטיים אלה.
התועלת הבריאותית עשויה להיות מפורשת, כגון ריפוי פצעים, או כללית יותר, למשל "הגברת האנרגיה" או ה"חיוניות".
במקרה האחרון, לעיתים מתארים העוסקים בתחום חולשה כ"ליקוי בשדה המגנטי".
חלק מהמטפלים טוענים כי ההשפעה משתנה בהתאם לכיוון המגנט.
תעשיית המגנטותרפיה המודרנית מגלגלת 300 מיליון דולר לשנה בארצות הברית ממכירה, לרוב עם הצהרה מפורשת בדבר תועלת בריאותית, של מוצרים כגון צמידים ותכשיטים מגנטיים; רצועות מגנטיות לפרק כף היד, לקרסול או לגב; מדרסים לנעליים; מזרנים ושמיכות מגנטיות; ואפילו מים אשר נטען כי הם "מוגנטו".
במדינות רבות ישנה הגבלה חוקית על שיווקם של טיפולים שונים בצירוף טענות שוא לגבי התועלת הבריאותית שלהם, אלא אם כן אומתו כל הטענות באופן מדעי.
בארצות הברית, לדוגמה, מנהל המזון והתרופות האמריקאי אוסר על שיווק מוצרי מגנטותרפיה הנושאים טענות ליעילות רפואיות, משום שטענות אלה הן בלתי-מבוססות.
בשנים האחרונות נערכו מספר מחקרים אשר ביקשו למצוא האם יש לשדות מגנטיים סטטיים תועלת בריאותית.
מחקרים בלתי-מוטים במגנטותרפיה הם בעייתיים, משום שגם החוקרים וגם המטופלים יכולים לגלות מגנטים בקלות - לדוגמה, באמצעות הכוח שהם מפעילים על עצמים המכילים ברזל.
מסיבה זו, קשה לערוך מחקרים בעלי סמיות כפולה, בהם החוקרים והנחקרים אינם יודעים מי מקבל את הטיפול עם מגנט אמיתי ומי לא.
מחקרים בהם הסמיות אינה מושלמת או אינה מספיקה נוטים להגזים בתוצאות הטיפול, בשל אפקט הפלצבו, במיוחד כאשר ההשפעות הן קטנות.
מחקר על בני אדם ובו שדות מגנטיים בעוצמה של עד 1 טסלה לא מצא שום השפעה על זרימת דם מקומית.
מחקר אשר בחן השפעות של מגנטותרפיה על כאבים בשל תסמונת מנהרת שורש כף היד וכאב כרוני בגב התחתון לא מצא שום תועלת בריאותית בהשוואה לפלצבו.
סקירה שבוצעה ב-2003 בספריית קוקרן, אשר בחנה טיפולים לתסמונת מנהרת שורש כף היד, לא מצאה שום שיפור בסימפטומים לאחר טיפול במגנטותרפיה בהשוואה לפלצבו או לקבוצת הביקורת.
מחקר אקראי בעל סמיות כפולה ובשילוב פלצבו של 101 מבוגרים אשר אובחנו עם כאבים בעקב כף הרגל, אשר בוצע ב-2003, לא מצא שום הבדל משמעותי בין שימוש במגנטים אמיתיים לבין מגנטים מזויפים.
מחקר אקראי בשילוב קבוצת ביקורת מצא השפעה, משמעותית מבחינה סטטיסטית, בשימוש בצמידים לא מגנטיים ובעלי מיגנוט חלש - בקבוצת הביקורת - מול מגנטים חזקים בקבוצה השנייה, בטיפול בכאבים מדלקת מפרקים ניוונית של הירך והברך.
החוקרים לא הצליחו להסיק באופן חד-משמעי אם התגובה הייתה כתוצאה מאפקט הפלצבו או לא.
מחקר שנערך ב-2007 העלה השערה כי השימוש בשדות מגנטיים סטטיים בעוצמה 10 או 70, אך לא 400, מיקרו-טסלה (מיליונית הטסלה) הפחיתה היווצרות בצקת שנגרמה כתוצאה מהיסטמין בחולדות.
דו"ח מ-2002 של הקרן הלאומית למדע (NSF) של ארצות הברית, אשר עסק בעמדה הציבורית כלפי המדע ובמידת הבנתו, ציין כי מגנטותרפיה היא "בכלל לא מדעית".
מספר משווקים טוענים טענות בלתי-מבוססות לגבי מגנטותרפיה המשתמשים בשפה פסאודו-מדעית ו"ניו-אייג'ית".
טענות כאלה אינן נתמכות בתוצאות של מחקרים מדעיים וקליניים.
המגנטים המשמשים במגנטותרפיה מפיקים שדה מגנטי שהוא חלש מכדי להשפיע השפעה כלשהי על רקמות שרירים, עצמות, כלי דם או איברי גוף כלשהם.
חלק מהיצרנים טוענים כי מגנטים עוזרים לזרימת הדם באמצעות פעולה על הברזל בהמוגלובין, מרכיב עיקרי בתאי דם אדומים.
אפילו אם השדה המגנטי ישפיע השפעה חזקה מאוד על מרכיבי הדם, אין שום סיבה שהשפעה זו תגרום דווקא לתועלת בזרימת הדם.
אחרים טוענים כי המגנטים עשויים לשקם את "איזון האנרגיה האלקטרומגנטית" המשוער של הגוף.
מושג זה הומצא על ידי היצרנים ואין שום אימות מדעיות או רפואיות לקיומו.
אפילו בעת שימוש במכשיר דימות תהודה מגנטית (MRI), אשר מייצר שדות מגנטיים חזקים בהרבה מאלו המשמשים במגנטותרפיה, לא נצפתה מעולם אף אחת מההשפעות הבריאותיות המיוחסות למגנטותרפיה.
חלק מהעוסקים במגנטותרפיה טוענים כי הקוטב הדרומי של המגנט פועל בצורה שונה על הגוף מהקוטב הצפוני שלו.
טענה זו אינה עומדת בקנה אחד עם חוקי הפיזיקה, לפיהם קיימת סימטריה בין שני קטבי המגנט.
מגנטואנצפלוגרפיה היא שיטה לדימות בה מודדים שדות מגנטיים הנוצרים על ידי פעילות חשמלית במוח.
ה-MEG משמש הן ליישומים רפואיים והן למחקר: הוא מאפשר למנתחים לאתר מיקום של בעיות במוח ומאפשר לחוקרים לחקור תפקודים של אזורים שונים בו.
השדה המגנטי שנמדד מהמוח חלש פי 109 מהשדה המגנטי שיוצר כדור הארץ בחדר רגיל.
על כן יש למקם את המכשיר בחדר מיוחד העטוף קירות מתכתיים לחסימת הקרינה מבחוץ.
נוסף על כך, מכשיר המגנטואנצפלוגרף עושה שימוש ברכיבים רגישים ביותר להפרעות מגנטיות הנקראים SQUIDs.
MEG נמדד לראשונה ב-1968 על ידי הפיזיקאי דוד כהן מאוניברסיטת אילינוי שבארצות הברית.
בשנות השמונים החלו לייצר MEG עם מספר רב של חיישנים, וכיום יש בשימוש מכשירים עם 300 חיישנים, המכסים את רוב שטח הגולגולת.
בישראל קיים רק מכשיר MEG אחד באוניברסיטת בר-אילן (ראה קישורים חיצוניים).
מגנזיום הידרוקסיד (Magnesium hydroxide) הוא תרכובת שנוסחתו היא Mg (OH)2. בטבע הוא מופיע בצורתו המוצקת כמינרל הנקרא ברוסיט.
בתמיסה מימית הוא נקרא לעיתים גם "חלב של מגנזיום" (באנגלית milk of magnesia) עקב דמיונו לחלב.
מגנזיום הידרוקסיד מקובל בתרופות משלשלות ובתרופות נגד צרבת.
ב-1817 יצר סר ג'יימס מארי את התמיסה שנקראה לימים milk of magnesia, כתרופה לבעיות מעיים.
כיום מקובל לייצר מגנזיום הידרוקסיד לפי התגובה הבאה:
+ מגנטון גרעיני יחידות ערך מערכת יחידות J·T−1 יחידות SI erg·G−1 יחידות cgs eV·T−1 יחידות Ev
המגנטון הגרעיני הוא קבוע פיזיקלי מתחום הפיזיקה האטומית, שבעזרתו נהוג לתאר את מומנט הדיפול המגנטי של חלקיקים כבדים יחסית כגון נוקלאונים או גרעינים, ומסומן .
המגנטון מוגדר ביחידות SI בצורה:
הוא ההמטען החשמלי של האלקטרון (C)
היא מסת המנוחה של הפרוטון
ערכו יחידות SI הוא בקירוב:
המגנטון הגרעיני משמש לרוב לתיאור המומנט המגנטי של חלקיקים כבדים יחסית בעוד שעבור חלקיקים קלים יותר ובעלי מטען גבוהה יותר ביחס למסתם, כגון עבור האלקטרון משתמשים דווקא במגנטון של בוהר.
מגנטו-הידרודינמיקה (באנגלית בראשי תיבות MHD) הוא חקר הדינמיקה של זורמים מוליכים.
למשל, פלזמה, מתכות נוזליות, או אלקטרוליטים.
המונח מורכב ממגנטו מלשון שדה מגנטי, הידרו מלשון נוזל, ודינמיקה מלשון תנועה.
התחום פותח על ידי הנס אלוון, אשר זכה על כך בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1970.
הרעיון הבסיסי ב-MHD הוא ששדות מגנטיים משרים זרמים חשמליים בזורם מוליך הנמצא בתנועה.
הזרמים המושרים מפעילים כוחות על הזורם ואף משנים את השדה המגנטי עצמו.
המשוואות המשמשות לתיאור המערכת ב-MHD הן שילוב של משוואות נאוויה-סטוקס של הידרודינמיקה ומשוואות מקסוול של אלקטרומגנטיות.
על מנת לתאר את המערכת בצורה מלאה יש לפתור סימולטנית את כל המשוואות הדיפרנציאליות האלו, בצורה אנליטית או נומרית.
לענף יישומים בתחומים שונים, למשל הנעה רקטית מסוג VASIMIR, ותכנון מדחפים לכלים ימיים.
אחד המומחים הידועים בתחום הוא פרופ' ירמיהו ברנובר שהיה אסיר ציון ועלה לארץ ב-1972. מומחה אחר הוא פרופ' אשר יהלום מאוניברסיטת אריאל.
חוקר נוסף הוא רמי ברושטיין מאוניברסיטת בן-גוריון.
מגנטוסטטיקה הוא תחום בפיזיקה העוסק בחקר שדות מגנטיים, עבור זרמים הקבועים בזמן.
ענף זה הוא התקביל המגנטי של תורת האלקטרוסטטיקה, עבורה המטענים נייחים.
משוואות המגנטוסטטיקה יכולות לשמש על מנת לחזות אירועים המאופיינים בשינויים מגנטיים מהירים, המתרחשים בזמנים מסדר גודל של נאנו-שניות ואף פחות מכך.
יתר על כן, המגנטוסטטיקה מהווה קירוב טוב גם כאשר הזרמים אינם קבועים בזמן- בהנחה שאין מדובר בזרמי AC.
מגנטוסטטיקה כמקרה פרטי של משוואות מקסוול
מתוך משוואות מקסוול, בהנחה שצפיפות זרם המטענים קבועה, ניתן לרשום את המשוואות כשתי משוואות עבור שדה חשמלי (ראה אלקטרוסטטיקה) וכשתי משוואות עבור השדה המגנטי.
השדות אינם תלויים בזמן או אחד בשני.
משוואות המגנטוסטטיקה, הן בצורתן הדיפרנציאלית והן בצורתן האינטגרלית, מוצגות בטבלה הבאה.
שם המשוואה צורה דיפרנציאלית צורה אינטגרלית חוק גאוס למגנטיות חוק אמפר
כאשר הוא השדה המגנטי, מסמל את צפיפות הזרם הנפחי ו־ הזרם הנכנס לציר הלולאה.
האינטגרל בחוק גאוס למגנטיות הוא אינטגרל משטחי, המתבצע על פני משטח סגור.
האינטגרל בחוק אמפר הוא אינטגרל מסלולי, המתבצע לאורך לולאה סגורה על שפת משטח פתוח.
בהנחה שכל הזרמים במערכת ידועים (כלומר, אם קיים תיאור מלא של צפיפות הזרם במרחב) ניתן למצוא את השדה המגנטי בנקודה כלשהי , בעזרת חוק ביו-סבר:
נוסחה זו מהווה קירוב טוב עבור בעיות בהן התווך הוא רִיק או אוויר, או כל חומר עם קבוע פרמאביליות הקרוב ל-1. יתרון מרכזי של משוואה זו, הוא טיפול בבעיות עם גאומטריה מורכבת, עבורן נוכל לסכום את סך התרומות האינפיניטסימליות עבור כל אלמנט נפח.
עבור בעיות בעלות גאומטריה מאוד סבוכה, ניאלץ להשתמש באינטגרציה נומרית.
דיברגנץ השדה המגנטי תמיד אפס, לכן, לפי משפט יסודי באנליזה וקטורית, ניתן לרשום את השדה המגנטי כנגזרת של פוטנציאל וקטורי:
והקשר בין צפיפות הזרם לבין הפוטנציאל הווקטורי:
מגנטוביולוגיה הוא תחום מדעי העוסק בהשפעת שדות מגנטיים חלשים על יצורים חיים, תחום זה החל להתפתח כמעט עם תגלית התופעה האלקטרומגנטית עצמה.
שנים רבות ישנו ניסיון להבין את הפיזיקה העומדת מאחורי השפעות אלה ששזור בהרבה סתירות.
התחום כולל גם שדות אלקטרומגנטיים הנוצרים על ידי תהליכים בתוך מערכות ביולוגיות.
בעקבות חוסר התוצאות הברורות מתצפיות וניסויים בתחום זה עדיין לא קיימות השערות ותפיסות מוגדרות, ועל כן פיזיקאים רבים עוד מנסים לאמוד את ההשפעות של שדה מגנטי על מערכות ביולוגיות.
מחקרים מוצלחים בתחום עדיין לא הוצגו באופן ברור.
בעייתיות המחקר בתחום מתבטאת בריבוי המשתנים.
שדות בעוצמות של 1 גאוס או תדר הנמוך מ-100 הרץ אינם יכול לבצע פעולות חימום ואו למסור אנרגיה המתאימה להתרחשות תהליך כימי.
חוקרים בתחום המגנטוביולוגיה אינם מסתירים את בעייתיות התצפיות הניסיוניות הסותרות בחלק מהמקרים ולא חזרתי במקרים אחרים.
הסברים שנותנים לכך היא הסימולטניות הדרושה לקיומם של כל התנאים המגנטיים והפיזיולוגיים בו זמנית.
גישה שונה להגעה למסקנות על תצפיות ניסיוניות שפותחה עקב הקושי בקבלת תוצאות מובהקות בסדרת ניסויים דומים, מסתכמת בהסתכלות על תוצאות ניסיוניות מסוגים שונים וניסיון למצוא דמיון בתצפיות שניתנות.
לכן יימצאו יותר הסברים תאורטיים לכל תופעות אלה וניסויים אלה אך לא תוצאות חותכות.
הבלבול הרב בתחום זה מתבטא בתחום הרפואי, שכן מצד אחד מוצעות מגוון שיטות של ריפוי תחת הכותרת מגנטותרפיה, אך מצד שני ידוע כי שדה מגנטי חזק או מעל תדר של 50 הרץ יכול להיות מעורב בתהליכים כימיים או תרמיים בסביבה ביולוגית ומכאן יכול להזיק ואף עלול להיות מעורב בהתפתחות סרטנית.
מכאן שמדענים נוטים לא להתייחס בכובד ראש לתחום זה.
מגנטיזציה אורכית היא מרכיב המומנט המגנטי שנמצא בכיוון הכוח המגנטי החיצוני הפועל בעת סריקת MRI.
בסריקת MRI מכניסים חפץ או גוף לתוך מנהרת המגנט, וחלק מהפרוטונים שלו ניצבים במקביל לשדה המגנטי החיצוני.
פרוטונים אלו יוצרים את המגנטיזציה האורכית.
המגנטיזציה האורכית איננה ניתנת למדידה מאחר שהיא נמצאת בכיוון השדה המגנטי ולכן יש צורך להטות אותה על מנת להצליח למדוד אותה כהלכה.
לשם כך מתבצעת מניפולציה בעזרת פולסי רדיו (גלי רדיו המשודרים למשך זמן קצר), אשר מטה את המגנטיזציה האורכית לכדי מגנטיזציה רוחבית ניתנת למדידה.
קבוע אשר נקרא קבוע T1 (זמן השיקום האורכי) מודד את שיקומה של המגנטיזציה האורכית, זמן אשר שונה בין כל רקמה ורקמה, וכך נוצרת תמונה אשר בה ניתן להבדיל בין הרקמות באלמנט ה-T1 שלהן (תמונת T1).
מגנטיזציה רוחבית היא גודל הנוצר במהלך התהליך הפיזיקלי המתרחש בעת תהליך של תהודה מגנטית ב-NMR או ב-MRI.
המגנטיזציה של החומר או הגוף המוכנס לסורק נמצאת במנח מקביל (מגנטיזציה אורכית) או במנח אנטי-מקביל לכוח המגנטי החיצוני.
כאשר נשלח פולס רדיו (גל רדיו המשודר לזמן קצר), נעשית הטיה של המגנטיזציה האורכית למישור XY, מה שמייצר מגנטיזציה רוחבית.
ב-MRI או NMR אך ורק מגנטיזציה רוחבית יכולה להימדד ומכאן חשיבותה של פעולה זו.
לכל פרוטון (ללא תלות בסביבה בה הוא נמצא) קיים מרכיב רוחבי של וקטור המגנטיזציה הכוללת במישור XY, אך כוח זה נחשב זניח כל עוד הוא לא מצטרף למגנטיזציה רוחבית של פרוטונים נוספים.
מגנטיות אנושית הוא שם מוכר ליכולת לכאורה של אנשים מסוימים להדביק חפצים אל עורם.
אנשים שיש להם לכאורה את היכולת הזו נקראים "מגנט אנושי".
למרות שחפצים מתכתיים הם הנפוצים ביותר, ישנם הטוענים כי ביכולתם להדביק גם חפצים מזכוכית, פורצלן, עץ או פלסטיק, וכמו כן גם מתכות שאינן פרומגנטיות כגון פליז ואלומיניום.
לא הוכח כל קשר בין יכולת הדבקת החפצים אל הגוף לבין מגנטיות, וככל הנראה מדובר במקרים של עור דביק במיוחד, ולא ביצירת שדות מגנטיים.
ארואל ריילנו (ברומנית: Aurel Răileanu) - נודע בשם "מר מגנט".
נטען כי הוא המגנט האנושי החזק ביותר.
אטיבר אלחייב מגאורגיה - מחזיק בשיא גינס להדבקת מספר הרב ביותר של כפיות לגוף אנושי.
הספקן המדעי בנג'מין רדפורד בדק אדם שטען כי הוא מגנט אנושי בעזרת מצפן כדי לבדוק אם גופו אכן מייצרים שדות מגנטיים.
הבדיקה הראתה כי הגוף האנושי אינו מייצר שדות מגנטיים ולכן ההסבר חייב להיות אפקט פיזי אחר.
הקוסם והספקן ג'יימס רנדי טוען כי ה"יכולת" הזו נגרמת הודות לשימון הגוף.
מגנטים נדירים בכדור הארץ הם מגנטים קבועים וחזקים שעשויים מסגסוגת של אלמנטים נדירים שנמצאים בכדור הארץ.
מגנטים נדירים בכדור הארץ הם הסוג החזק ביותר של מגנט שקיימים על כדור הארץ.
מגנטים אלו מייצרים שדות מגנטיים חזקים משמעותית יותר מאשר שדות מגנטים של מתכות נורמטיביות כמו סמריום ונאודימיום.
השדה המגנטי שלהם יכול לחרוג ב-1.4 טסלה בניגוד למתכות אחרות אשר חורגות ב-0.5 עד 1 טסלה.
ההתפתחות של מגנטים נדירים בכדור הארץ החלה סביב 1966, כאשר שני מדענים של (AFRL) גילו כי סגסוגת של איטריום וקובלט היא ללא ספק התרכובת עם האנאיזוטרופיה המגנטית הקבועה הגדולה ביותר מכל חומר שנמצא אז.
המגנטים הנדירים של כדור הארץ הם מתכות שהן פרומגנטיות, כלומר, כמו ברזל ניתן למגנט אותן כדי להפוך למגנטים קבועים.
טמפרטורת הקירי גורמת לפרומגנטיות של המגנט הנדיר להיעלם.
המגנטים הנדירים עשויים מתרכובות שדומות לתרכובות של מתכות המעבר: ברזל, ניקל וקובלט.
הכוח האדיר של המגנטים הנדירים נובע בעיקר משני גורמים:
• גורם ראשון הוא שהמבנים הגבישיים שלהם מכילים אנאיזוטרפיה גבוהה מאוד.
• גורם שני הוא שהאטומים של המגנטים הנדירים יכולים להיות לרגעים מגנטיים גבוהים, משום שמבנה האלקטרונים האלטרנטיבי שלהם מכיל אלקטרונים לא מזוהמים רבים, בניגוד לאלמנטים אחרים, שבהם כמעט כל האלקטרונים קיימים בזוגות עם ספינים מנוגדים.
כמה מאפיינים חשובים המשמשים להשוואת מגנטים קבועים הם:
המגנטיות הנותרת לאחר הרחקת השדה המגנטי אשר מודד את עוצמת השדה המגנטי בין מגנט למגנט;
ההתנגדות של החומר לניטרול המגנטיות (של משהו);
אנרגיית הצפיפות של אנרגיה מגנטית;
טמפרטורת קירי - הטמפרטורה שבה החומר מאבד את המגנטיות שלו.
למגנטים נדירים בכדור הארץ יש השתיירות גבוהה יותר, כפיינות גבוהה יותר ומוצר אנרגיה גבוה יותר, אבל לנאודימיום לפחות יש נקודת קירי יותר נמוכה משאר הסוגים.
טבלה משווה בין סוגי המתכות הנדירות: נאודימיום, סמריום-קובלט למתכות אחרות.
- (נוסחה כימית: SmCo5) - שייך למשפחת המגנטים הנדירים של כדור הארץ שהומצאו במעבדה ואינו נמצא בטבע.
פחות בשימוש מאשר נאודימיום משום עלותו הגבוהה.
הכוח המגנטי שלו נמוך בהרבה משל נאודימיום, אך טמפרטורת הקירי שלו גבוהה יותר.
יישום מגנטים אלו שיש בהם כוח מגנטי גבוה, דורש הפעלת טמפרטורות גבוהות.
הם עמידים מאוד לחמצון אך נשברים בקלות, בעיקר כאשר הם חשופים להלם תרמי.
- (נוסחה כימית: Nd2Fe14B או בקיצור NIB) - מגנטי נאודימיום נוצרו בשנות ה-80', הם המגנטים החזקים ביותר ממשפחה זו ועלותם סבירה יחסית.
מגנטי ננאודימיום משמשים ביישומים הדורשים חוזק, כגון: מנועים חשמליים, כלים אלחוטיים, כוננים קשיחים, מעצורים מגנטיים, תכשיטים.
יתרונות: הם בעלי כוח השדה המגנטי הגבוה ביותר ויש להם כפיפות גבוהה יותר (מה שהופך אותם יציבים מבחינה מגנטית).
חסרונות: טמפרטורת קורי נמוכה, פגיעים יותר לחימצון מאשר מגנטי סמריום קובלט.
קורוזיה עלולה לגרום למגנטים לא מוגנים לאבד את שכבת פני השטח או להתפורר לאבקה.
כדי למנוע התפוררות ואיבוד פני השטח יש לצפות את שטח המגנט בחומרים כגון: זהב, ניקל, אבץ, ציפוי פח, ציפוי אפוקסי, או שרף.
כוח גדול המופעל על ידי מגנטים נדירים מכדור הארץ יוצר סיכונים שאינם קיימים בסוגים אחרים של מגנט.
אף מגנטים בגודל של כמה סנטימטרים חזקים מספיק כדי לגרום לפציעות בחלקי הגוף כאשר הם נמצאים בין שני מגנטים או מגנט ומשטח מתכת, ואפילו לגרום לשברים בעצמות.
מגנטים שקרובים אחד לשני יכולים להתנגש בכוח עצום כל כך, עד שהם יכולים לנפץ סוגים של חומרים מסוימים, והרסיסים המתעופפים מהחומר יכולים לגרום לפציעות.
מקרים בהם ילדים צעירים שבלעו מספר מגנטים נפצעו באופן חמור במערכת העיכול, עד כדי גרימת מוות.
(USCPSC) חוקקה חוק שמגביל את גודל המגנטים הנדירים, אך חוק זה התבטל על ידי החלטת בית משפט פדרלית בארצות הברית בנובמבר 2016.
מאז שמחיר המגנטים הפך תחרותי בשנות ה-90, הנאודימיום הוחלף ב ו בתחומים מודרניים וטכנולוגים הדורשים מגנטים חזקים.
יישומים נפוצים של מגנטי כדור-הארץ כוללים:
מנועי גרירה וגנרטורים משולבים בכלי רכב היברידיים וחשמליים.
שימושים תעשייתיים כגון שמירה על טוהר המוצר, הגנה על ציוד, ובקרת איכות.
מגנט השש קוטבי הוא מגנט המשמש מאיצי חלקיקים למיקוד החלקיקים ושמירתם יחד.
המגנט יוצר נקודת מיקוד אחת לאלומת החלקיקים ופועל כך שנקודת המיקוד הנוצרת היא ביחס פרופורציונלי למרחק של חלקיקים ממרכז המגנט.
המגנט בנוי משישה אלקטומגנטים זהים.
האלקטרומגנטים הללו מסודרים בסדר קטבים הפוך לסירוגין.
כלומר, קוטב צפוני של אחד צמוד לקוטב דרומי של המגנט הסמוך לו.
עיצוב האלקטרומגנט השש קוטבי לרוב כולל שישה קצות מוט פלדה.
הפלדה מתמגנטת על ידי זרם חשמלי גדול שזורם בסליל מתכת המלופף מסביב למוטות, דבר שיוצר את השדה המגנטי אשר שומר את האלומה ביחד.
לרוב משתמשים במגנט שש קוטבי כדי לתקן את השיבוש הנגרם על ידי המגנט הארבע קוטבי.
מגנט שש קוטבי משמש בעיקר במאיצי חלקיקים.
במאיצי חלקיקים יוצרים בצורה מבוקרת התנגשויות חלקיקים בנקודות ספציפיות.
הבעיות הגדולות במאיצי חלקיקים הן בעיות כרומטיות (חוסר מיקוד של החלקיקים באלומה כקבוצה אחת) ולכן משתמשים באמצעים המתקנים את בעיות אלו - מגנט שש קוטבי.
העברת אלקטרונים מיקרוסקופית - טכניקה מיקרוסקופית שבה מועברת אלומת אלקטרונים דרך עצם כדי ליצור תמונה.
התמונה נוצרת על ידי האינטראקציה שמבצעים האלקטרונים עם העצם דרכו הם עוברים.
בגלל השימוש בעדשות אופטיות נוצרת סטייה ספרית הגורמת לפיזור אלומת האלקטרונים.
משתמשים במגנט שש קוטבי על מנת לתקן סטייה זו.
במאיצי חלקיקים האנרגיה גבוהה מאוד ולכן משתמשים בהסטה מגנטית החזקה יותר מהסטה אלקטרוסטטית.
משתמשים בכוח לורנץ: המאפשר למספר מגנטים היוצרים את "הסריג" הנחוץ כדי לכופף, לכוון ולמקד אלומת חלקיקים טעונה.
המגנט הארבע קוטבי משמש כדי לאחד ולמקד את אלומת החלקיקים אך יכולת המיקוד שלו תלויה באנרגיה של החלקיק אותו הוא מנסה למקד.
כלומר, ככל שאנרגיית החלקיק גבוהה יותר נקודת המיקוד של אותו חלקיק רחוקה ולהפך.
לכן, המגנט יכול למקד לאותה נקודה רק חלקיקים באותה רמת אנרגיה.
מאחר שהמגנט הארבע קוטבי אינו ממקד את כל אלומת החלקיקים לאותה נקודה, נחוץ מגנט שש קוטבי אשר יכולת המיקוד שלו תלויה במרחק של החלקיקים ממרכז המגנט שבו הם עוברים וכך אלומת החלקיקים כולה מתמקדת לאותה נקודת מיקוד.
בעיות עם המגנט השש קוטבי
ישנן מספר בעיות עם המגנט השש קוטבי: השדות השש קוטביים אינם-ליניארים (מה שאומר שהם תלויים בתוצר של התזוזה הרוחבית), והם תלויים גם בהסטה האופקית וההסטה האנכית.
זה מוביל לביטויים מתמטים שאי אפשר לחשב ברוב המקרים.
דבר שדורש להשתמש בהשערות והערכות כדי לחשב את השפעת המגנט על האלומה.
בנוסף, המגנט עלול להעיף חלק מהחלקיקים מהמסלול הקבוע ולהאבד בקירות האלומה - לצאת ממנה.
דבר זה מגביל את האזור היציב שהחלקיקים יכולים לנוע בו במאיץ.
מגניט היא חברה רוסית, המנהלת רשת קמעונאות הפועלת ב־3,700 יישובים ובהם כ־15 אלף חנויות מכולת קטנות, 500 סופרמרקטים, חמשת אלפים חנויות בשמים וקוסמטיקה, אלף בתי מרקחת וכן מספר חנויות בפורמטים אחרים.
החברה מעסיקה יותר מ־300 אלף עובדים.
הרשת מפעילה חממה וצי רכב עצמאי של 5,700 מכוניות.
החברה נוסדה בשנת 1995 בקרסנודאר על ידי סרגיי גאליצקי, שהיה הבעלים ומנהל החברה בשנים הראשונות לפעילותה.
מאז שנת 2018 בעל המניות העיקרי הוא קבוצת הבנקאות VTB.
היוצר של רשת "מגניט", סרגיי גאליצקי, הקים את חברת "טנדר" בשנת 1995. החברה מפתחת 30 חנויות סיטונאיות ובשנת 1996 הפכה לאחת המפיצות הגדולות ביותר של כימיקלים ביתיים, בשמים וקוסמטיקה.
מגניט פותחת נקודות מכירה בקרסנודאר ובערים אחרות בדרום רוסיה.
לאחר מיתוג מחודש התמקדה בפיתוח רשת קמעונאות והחנויות הסיטונאיות נסגרו.
בשנת 1997, החברה מרחיבה את קו המוצרים ועוברת לשוק תפעול מעדניות.
למרות המשבר במדינה, בשנת 1998 החברה פתחה מרכז סחר במזומן וסחר בכסף בקרסנודאר.
על בסיס מרכז זה הוקמה רשת "מגניט" שכיסתה בעיקר מרכזים אזוריים ומחוזיים, ולא את אזורי הבירה.
בשנת 1999, כחלק מפיתוח עסקי, נפתח סניף בסנקט פטרבורג.
השם "מגניט" הוא ראשי תיבות למילים "חנות בתעריפים נמוכים" (Магазин Низких Тарифов ברוסית), שם שטבע עובד בחברה בשנת 2000. בשנת 2001 "מגניט" מציגה את המוצרים הראשונים של סימן המסחר שלה.
לאחר מכן, מוצרי המותג הפרטי יהוו 9% מסך המחזור וישמשו כמניע להשקת ייצור עצמי לחנויות שרשרת האספקה.
בשנת 2001 צמחה רשת מגניט ל־159 חנויות והפכה לגדולה ביותר באותה תקופה בתחום הקמעונאות ברוסיה.
בשנת 2002 הופיעו חנויות במוסקבה.
בשנת 2003, במסגרת ההכנות לכניסה לבורסה, הוקמה חברת "מגניט" וחברת "טנדר" הפכה לחברה מפעילה.
בשנת 2004 נערך מיתוג מחדש וכתוצאה מכך החלה להפעיל רשת חנויות שכונתיות.
במקביל, הושלמה המכירה הסיטונאית של כימיקלים ביתיים ובשמים, ויכולות מרכז הסחר הסיטונאי בקרסנודאר הועברו למרכז ההפצה בקרופוטקין הסמוכה.
לאחר 6 שנים מתחילת קיומה, רשת מגניט גדלה לאלף חנויות ברחבי הארץ.
בשנת 2006, ההנפקה הציבורית הראשונית של מניות מגניט נערכה בבורסות מוסקבה MICEX ו־RTS.
הכספים שהתקבלו אפשרו לחברה להיכנס לשוק במתכונת חדשה: שלושת הסופרמרקטים הראשונים של מגניט נפתחו כבר בשנת 2007. בשנת 2008 מגניט מגישה בנוסף את מניותיה בבורסת לונדון והפנתה את הכספים ל־10 סופרמרקטים חדשים של הרשת ול־300 חנויות נוחות חדשות.
בשנת 2009 מתבסס על ייבוא ישיר של מוצרים מחברות עם נציגות משלהן ברוסיה.
בשנת 2010 נפתחה החנות הראשונה של מגניט שהתמקדה במכירת מוצרים קוסמטיים ונקראה בשם "מגניט קוסמטיק" (Магнит Косметик).
בשנת 2011 הקימה החברה מתחם חממה "קו ירוק" בקרסנודאר לייצור ירקות ועשבי תיבול משלה.
בשנת 2012 החל לפעול "המגניט המשפחתי" הראשון כחנויות משפחתיות בשטח של כ־1,500 מ"ר.
עד סוף השנה, החזיקה החברה ב־100 סופרמרקטים ו־6,000 חנויות נוחות.
בשנת 2013 הושקה "מגניטאנרגו", חברת האנרגיה הקמעונאית הראשונה במדינה שמספקת אנרגיה לחנויות הרשת, ובכך מוזילה את עלויות האנרגיה בחנויות ושומרת על מחירים נמוכים.
בסוף הרבעון הראשון של 2013, הכנסות החברה הגיעו ל־131 מיליארד רובל, מה שהפך אותה למובילה באותה תקופה בתחום הקמעונאות הרוסית.
בשנת 2014, החברה מתחילה לבנות מתחם חממות משלה בקרסנודאר.
בשנת 2015, רשת מגניט פתחה לראשונה ברוסיה את הסניף ה־10,000 שלה והפגינה שיעורי שיא בצמיחה.
בשנת 2017 מספר מרכזי ההפצה של הרשת גדל ל־36. נפתחים גם הסניפים הראשונים של בתי מרקחת.
בשנת 2018, מגניט, יחד עם דואר רוסיה, החלה במכירות בנקודות בדיקה המבוססות על סניפי דואר במוסקבה, בקרסנודאר ובריאזאן.
באותה שנה הפכה מגניט לאחת החברות הציבוריות הגדולות בדירוג פורבס העולמי 2000 והפכה לקמעונאית הרוסית היחידה ברשימה זו.
בשנת 2018 רכשה מגניט את מפיץ התרופות SIA Group מקבוצת מרתון הרכישה הייתה חלק מהאסטרטגיה לפיתוח חנויות הקוסמטיקה ובתי המרקחת של הרשת.
בפברואר 2019 רשת חנויות מגניט הכריזה על מיתוג חדש.
כך, כל חנויות הרשת עוטרו בסגנון אחיד תחת הסיסמה החדשה "בואו להתיידד במשפחות!".
ביולי 2021 מגניט רכשה את Dixy Holding Limited, המפעילה 2,438 חנויות תחת המותג דיקסי ו־39 חנויות תחת המותג Megamart ברוסיה.
מרבית חנויות הנוחות של Dixy ממוקמות במוסקבה ובפרבריה (1,319 סניפים), סנקט פטרבורג ומחוז לנינגרד (438 סניפים).
יתר חנויות הנוחות ממוקמות באורל במחוז סברדלובסק (35 סניפים), עוד ארבע חנויות ממוקמות במחוז טיומן.
במסגרת העסקה רכשה מגניט גם חמישה מרכזי הפצה ומעל 700 משאיות של רשת דיקסי.
מרגע הקמת החברה ועד פברואר 2018, סרגיי גליצקי היה המנכ"ל של קבוצת החברות מגניט.
בפברואר 2018 החליט גליצקי למכור את מרבית חלקו בחברה לבנק VTB.
לאחר מכן נבחר הרכב חדש של הדירקטוריון והוקם צוות ניהול חדש.
מאז 26 ביוני 2019 משמש יאן דנינג בתפקיד המנכ"ל (בעבר כיהנה אולגה נאומובה, שעזבה את החברה ברבעון השני של 2019, כיהנה בתפקיד המנכ"לית).
במקביל, מאז 17 בינואר 2019, דנינג הוא נשיא רשת מגניט.
מגנטוסטרטיגרפיה היא טכניקת מתאם גיאופיזית המשמשת לתיארוך רצפים מסלעי משקע וולקניים.
השיטה פועלת על ידי איסוף דגימות תוך שמירה על אוריינטציה וכיוון במרווחים מדודים לאורך המקטע.
הדגימות מנותחות כדי לקבוע את הקוטביות של השדה המגנטי של כדור הארץ (המגנטיזציה הרמננטית (ChRM) – מהמילה האנגלית "remanent", משתמר – האופיינית שלהן) בזמן שנוצרה השכבה.
זה אפשרי מכיוון שבזרימות וולקניות משתמרת מגנטיזציה תרמו-רמננטית ובסלעי משקע משתמרת מגנטיזציה רמננטית של משקעים, ושתיהן משקפות את כיוון השדה המגנטי של כדור הארץ בזמן היווצרותן.
טכניקה זו משמשת בדרך כלל כדי לתארך רצפי סלע שבדרך כלל חסרים בהם מאובנים או, סלע אבן שבו הם משולבים.
היא שימושית במיוחד במתאם ברזולוציה גבוהה של סטרטיגרפיה ימית עמוקה, שם אפשרה את אימות השערת ויין-מתיוס-מורלי (Vine–Matthews–Morley hypothesis) הקשורה לתאוריית טקטוניקת הלוחות.
כאשר התכונות המגנטיות הניתנות למדידה של סלעים משתנות מבחינה סטרטיגרפית, הן עשויות להיות בסיס לסוגים קשורים אך שונים של יחידות סטרטיגרפיות הידועות כיחידות מגנטוסטרטיגרפיות (מגנטוזונים).
התכונה המגנטית השימושית ביותר בעבודה סטרטיגרפית היא השינוי בכיוון המגנטיזציה הרמננטית (כלומר, המשתמרת) של הסלעים, שינוי הנגרם מהיפוכים בקוטביות השדה המגנטי של כדור הארץ.
כיוון הקוטביות המגנטית נשאר בסלע ונרשם ברצף הסטרטיגרפי, וכך יכול לשמש בסיס לחלוקת המשנה של הרצף ליחידות המאופיינות בקוטביות המגנטית שלהן.
יחידות כאלה נקראות "יחידות קוטביות מגנטוסטרטיגרפיות" או כרונים (chrons), על שם כרונוס.
אם השדה המגנטי הקדום היה מכוון בדומה לשדה של היום (קוטב מגנטי צפוני ליד הקוטב הצפוני הגאוגרפי) השכבות שומרות על קוטביות נורמלית.
אם הנתונים מצביעים על כך שהקוטב המגנטי הצפוני היה ליד הקוטב הדרומי הגאוגרפי, השכבות מציגות קוטביות הפוכה לזו הקיימת כיום.
קוטביות של כרונים, או פשוט כרון, הוא מרווח הזמן בין היפוכי הקוטביות של השדה המגנטי של כדור הארץ.
מרווח הזמן הזה מיוצג על ידי יחידת קוטביות מגנטוסטרטיגרפיות.
כרון מייצג פרק זמן מסוים בהיסטוריה הגאולוגית שבו השדה המגנטי של כדור הארץ היה ברובו במצב "נורמלי" או "הפוך".
כרונים ממוספרים החל מהיום במספור גדל לאחור.
בנוסף למספר, כל כרון מחולק לשני חלקים, המסומנים "n" (כלומר normal) ו-"r" (כלומר reverse), וכך נראית הקוטביות של השדה.
כרונים מסומנים גם באות גדולה של רצף התייחסות כגון "C".
כרון הוא הזמן המקביל לכרונוזון או לאזור קוטביות.
מונחים נוספים בהם נעשה שימוש הם Megachron למשך זמן שבין 108 ל-109 שנים, סופרכרון (Superchron) למשך זמן שבין 107 ל-108 שנים וקריטוכרון (Crytochron) למשך זמן שהוא פחות מ-3×104 שנים.
המינוח לרצף של מרווחי קוטביות, במיוחד כאשר השינויים הם של משך זמן קצר, או לא אוניברסלי (השדה המגנטי של כדור הארץ מורכב) הוא מאתגר, שכן כל גילוי חדש צריך להיות מוכנס (או, אם לא תוקף, להיות מוסר).
שני רצפי החריגות המגנטיות הימיות הסטנדרטיות הם "רצף C" ו-"רצף M" ומכוסים מימי תקופת היורה התיכונה עד כה.
בהתאם לכך, סדרת כרוני קוטביות C הראשית מתרחבת לאחור מה-C1n הנוכחי, המכונה בדרך כלל ברונהס (Brunhes), כאשר המעבר האחרון ב-C1r, המכונה בדרך כלל מאטויאמה (Matuyama), הוא לפני 773,000 אלף שנה – נקודה שנקראת היפוך ברונהס-מאטויאמה.
רצף ה-C (עבור הקנוזואיקון) מסתיים בסופרכרון הנורמלי של הקרטיקון המכונה C34n אשר בכיול הגיל התרחש לפני 121 מיליון שנה בערך ונמשך עד כרון C33r שאירע לפני כ-83 מיליון שנה, תקופת זמן שהגדירה את העידן הגאולוגי הסנטוני (עידן בקרטיקון העליון).
סדרת M מוגדרת מ-M0, עם תווית ראשונה הממוספרת M0r, שהחלה בערך לפני 121 מיליון שנה, בתחילת תקופת האפטיאן (Aptian) בקרטיקון התחתון, ועם תווית אחרונה עד כה, M44n.2r, שהתקיימה לפני כ-171 מיליון שנה, בתקופת האלני (Aalenian) שהיא ביורה התיכונה.
לחלוקות המשנה ברצפים יש גם מינוח ספציפי, כך ש-C8n.2n הוא תת-המשנה בקוטביות הנורמלית השנייה הכי עתיקה, שכוללת כרון C8n עם קוטביות נורמלית והקריפטוקרון הצעיר ביותר, הקריפטוקרון "הקיסרי", שנקרא C1n-1. מונחים מסוימים בספרות המקצועית, כגון M-1r לתיאור היפוך קצר שקרה לפני בערך 118 מיליון שנה, הם זמניים.
דגימות פליאומגנטיות נאספות בשטח באמצעות מקדחה ליבת סלע, או כדגימות ידניות (חתיכות שנשברו מהסלע).
כדי לבצע ממוצע טעויות דגימה, נלקחות לפחות שלוש דגימות מכל אתר דגימה.
המרווח בין אתרי המדגם בתוך חתך סטרטיגרפי תלוי בקצב ההשקעה ובגיל המקטע.
בשכבות משקע, הליתולוגיות המועדפות הן אבני בוץ, אבני חרסית ואבני טין עדינות מאוד מכיוון שהגרגרים המגנטיים עדינים יותר וסביר יותר שיתיישרו לפי השדה המגנטי במהלך הסדימנטציה.
דגימות מנותחות תחילה במצבן הטבעי כדי להשיג מגנטיזציה טבעית רמננטית, משתמרת (NRM).
לאחר מכן, המגנטיזציה NRM מופשטת בשלבים תוך שימוש בטכניקות דה-מגנטיזציה תרמיות או מתחלפות כדי לחשוף את הרכיב המגנטי היציב.
לאחר מכן מושווים כיוונים מגנטיים של כל הדגימות מהאתר והקוטביות המגנטית הממוצעת שלהן נקבעת בעזרת סטטיסטיקות כיווניות, לרוב סטטיסטיקות פישר או רצועות הפעלה (Bootstrapping).
המובהקות הסטטיסטית של כל ממוצע מוערכת.
קווי הרוחב של הקטבים הגיאומגנטיים הווירטואליים מאותם אתרים שנקבעו כמובהקים סטטיסטית משורטטים ביחס לרמה הסטרטיגרפית שבה נאספו הדגימות.
נתונים אלה מופשטים לעמודות המגנטוסטרטיגרפיות הסטנדרטיות בשחור-לבן, בהן שחור מציין קוטביות נורמלית ולבן הוא קוטביות הפוכה.
הקוטביות של שכבה יכולה להיות רק נורמלית או הפוכה, ולכן שינויים בקצב הצטברות המשקעים יכולים לגרום לעובי של אזור קוטביות נתון להשתנות מאזור למשנהו.
נוצרת בעיה: איך לתאם אזורים של קוטביות דומות בין מקטעים סטרטיגרפיים שונים?
כדי למנוע בלבול יש לאסוף לפחות גיל איזוטופי אחד מכל אזור.
במשקעים, ממצא זה מתקבל לעיתים קרובות משכבות של אפר וולקני.
אם לא הייתה הצלחה באיסוף דגימה, אפשר לקשור קוטביות לאירוע ביו-סטרטיגרפי שמתואם עם מקומות אחרים בעזרת גיל איזוטופי.
בעזרת הגיל האיזוטופי העצמאי או הגילאים, העמודה המגנטוסטרטיגרפית המקומית מתואמת עם סולם זמן הקוטביות המגנטית (GMPTS).
הגיל של כל היפוך המוצג ב-GMPTS ידוע יחסית, כך שהמתאם קובע קווי זמן רבים בסטרטיגרפיה.
גילאים אלו מספקים תאריכים מדויקים יחסית למאפיינים בסלעים כגון מאובנים, שינויים בהרכב סלעי המשקע, שינויים בסביבת הצטברות המשקעים וכו'.
כך גם מוגבלים הגילאים – או התקלות עקב אי חפיפה בגילאים – בבחינת מאפיינים צולבים הכוללים העתקים, דייקים ואי-התאמה.
אפשר ליישם נתונים אלה לשם קביעת קצב הצטברות משקעים על ידי קביעת הגיל של כל היפוך (בטווח של מיליוני שנים לפני זמננו) לעומת הרמה הסטרטיגרפית שבה נמצא ההיפוך (במטרים).
זה מספק את הקצב במטרים למיליון שנה שנכתב בדרך כלל מחדש במונחים של מילימטרים לשנה (שזה זהה לקילומטרים למיליון שנה).
נתונים אלה משמשים גם למודל של שיעורי שקיעה באגנים.
הכרת עומקו של סלע מקור פחמימני מתחת לשכבות מילוי האגן מאפשרת חישוב של הגיל שבו עבר סלע המקור בחלון הייצור והחלה נדידת הפחמימנים.
מכיוון שבדרך כלל ניתן לקבוע את הגילאים של מבני לכידה צולבים על פי נתונים מגנטוסטרטיגרפיים, השוואה של גילאים אלו תסייע לגאולוגים במאגרים בקביעתם האם יש סיכוי למחזה או לא במלכודת נתונה.
שינויים בקצב השקיעה המתגלים על ידי מגנטוסטרטיגרפיה קשורים לעיתים קרובות לגורמי אקלים או להתפתחויות טקטוניות ברכסי הרים קרובים או מרוחקים.
לעיתים ניתן למצוא חיזוק לכך בשינויים עדינים בהרכב הסלעים בקטע.
שינויים בהרכב אבן חול משמשים לעיתים קרובות עבור מציאת חיזוק מסוג זה.
הרצף הפלוביאלי (מהמילה fluvial, כלומר שנמצא בנהר) של סיוואליק (Siwalik), כ-6,000 מ' עוביו ושהוא כבן 20 מיליון שנה עד 50,000 שנה, הוא דוגמה טובה ליישום מגנטוסטרטיגרפיה לשם פתרון בלבול ברשומות המבוססות על מאובנים יבשתיים.
מגנט למקרר, או מגנט מודפס, הוא חפץ מגנטי קטן המשמש בדרך כלל לחיבור פתקים, תמונות או אלמנטים דקורטיביים שונים לדלת המקרר או למשטחי מתכת אחרים.
מגנטים למקרר מיוצרים במגוון צורות, גדלים ועיצובים.
מגנטים למקרר רבים משמשים לקידום מכירות בעוד שרבים מהם מהווים גם פרטי מזכרת פופולריים או פרטי אספנות.
מגנטים למקרר הפכו פופולריים לקראת אמצע המאה ה-20 כאשר מכשירי חשמל ביתיים עם משטחי מתכת הפכו נפוצים במיוחד.
מגנטים לקידום מכירות - בתי עסק רבים בוחרים לייצר ולתת ללקוחותיהם מגנטים למקרר כחלק מקמפיין הפרסום של בית העסק.
לרוב הפריטים הללו יכילו את שם העסק, הלוגו, פרטי קשר ו/או הסלוגן של החברה.
הנוהג נפוץ במיוחד במסעדות ובקרב נותני שירות מקומיים שונים.
מזכרות - מגנטים למקרר מהווים גם מזכרות פופולריות עבור תיירים.
לעיתים רבות מגנטים למקרר מהסוג הזה מכילים תמונות של אטרקציות תיירותיות בולטות באותם היעדים, קווי הרקיע באותם היעדים, דגלים לאומיים או סמלים תרבותיים המזוהים במיוחד עם אותו היעד.
אנשים רבים נוהגים לאסוף מגנטים מהסוג הזה כמזכרות ממסעותיהם בעולם.
בישראל נהוג לשמור גם מגנטים כמזכרות ממסיבות ואירועי שמחה כמו חתונות, ומארגני האירוע מזמינים לשם כך "צלם מגנטים" ייעודי.
מגנטים פונקציונליים - סוג זה משמש לפונקציות אחרות, כגון פותחני בקבוקים, מדי חום, לוחות ציור או אטבים להחזקת ניירות מרובים.
מגנטים דקורטיביים - חלק גדול מהמגנטים למקררים נועדו אך ורק לקישוט, וכוללים עיצובים אמנותיים, משפטים מצחיקים או מכילים אזכורים לתרבות הפופ.
ישנם אנשים רבים שאוספים מגנטים למקרר מסוג מסוים, כגון מזכרות מטיולים בעולם, או מגנטים למקרר בנושא המשמש להם כתחביב.
בשנת 2010 לואיז ג'יי גרינפרב מהעיר הנדרסון שבנבדה הוכרה על ידי ספר השיאים של גינס כבעלת אוסף המגנטים למקרר הגדול בעולם אשר כלל באותה העת מעל ל-30,000 פריטים.
מגניבות בע"מ הוא סרט קומדיה רומנטית אמריקאי משנת 2008 בבימויו של טום פוטהייט, עם תסריט מאת הזלי גורדון.
בסרט מככבים בין היתר פריס הילטון, ג'ואל מור וכריסטין לקין.
העלילה מתמקדת בנייט, אשר מנסה לרכוש את ליבה של חברתו מכיתה א', קריסטאבל, תוך כדי שהוא מתחבר עם חברתה הטובה והבלתי מושכת בעליל, ג'ון.
הסרט גרף כ-1.5 מיליון דולר ברחבי העולם מול תקציב של כ-9 מיליון דולר.
הסרט נחל כישלון מסחרי וספג ביקורות רבות כאשר כונה לאחד הסרטים הגרועים בכל הזמנים.
פריס הילטון זכתה בפרס פטל הזהב לשחקנית הגרועה ביותר, שהיה אחד משלושה פרסי פטל הזהב שקיבלה בטקס פרסי פטל הזהב ה-29 .
הסרט עוקב אחר נייט קופר, גבר צעיר ושבור לב שנזכר באהבתו הראשונה, קריסטאבל אבוט, אותה הכיר כשהיו ילדים.
לאחר שנים רבות, נייט מחליט לעבור ללוס אנג'לס בניסיון לכבוש את ליבה מחדש.
אך בדרכו הוא נתקל במכשול - ג'ון פיג, חברתה הטובה של קריסטאבל, שבמידה רבה נחשבת ל'פחות אטרקטיבית'.
נייט חייב ליצור קשר עם ג'ון לפני שיוכל לנסות לזכות באהבתה של קריסטאבל.
במהלך הסרט, נייט מתחיל להבין שיש יותר מעבר למראה חיצוני, כשהוא מגלה את האישיות המקסימה של ג'ון ומתחיל לפתח רגשות כלפיה, דבר שמשנה את יחסי הכוחות בסיפור ומעמיד את הנאמנות והרגשות שלו במבחן.
פריס הילטון בתפקיד קריסטאבל אבוט - האהבה הראשונה של נייט
ג'ואל מור בתפקיד נייט קופר - מחפש אחר אהבת ילדותו
כריסטין לקין בתפקיד ג'ון פיג - חברתה הטובה של קריסטאבל
באתר Rotten Tomatoes הסרט זכה לציון 4% בהתבסס על 82 ביקורות.
הקונצנזוס באתר: "קומדיה רומנטית שלא מצליחה להצחיק ולהתרגש.".
יתר על כן, באתר Metacritic הסרט קיבל ציון 7 מתוך 100, בהתבסס על 18 ביקורות.
בנוסף, הסרט קיבל ביקורות שליליות ברובן, עם דגש על תסריט שטחי והומור דל.
מגנטים לאירועים הם דפי מגנטים המחולקים לאורחים באירוע עליהם מודפסות תמונות של האורחים שצולמו במהלך האירוע, וניתנים לאורחים כמתנה כמזכרת אישית מהאירוע.
השירות נפוץ בישראל באירועים פרטיים ועסקיים.
במסגרת האירוע פועל צלם המגנטים, לעיתים כחלק מצוות צילום ולעיתים כספק נפרד, המצויד במצלמה דיגיטלית ובמערכת הדפסה ניידת.
התמונות המצולמות מועברות באופן מיידי להדפסה באמצעות מדפסת ייעודית להדפסת תמונות.
לאחר ההדפסה מוצמדת לתמונה שכבת מגנט, והיא נחתכת לגודל הרצוי ומחולקת לאורחים, לרוב בתוך דקות ספורות ממועד הצילום.
מגנטים מודפסים בדרך כלל בגודל קטן (בדרך כלל 5×7 ס"מ או 10×15 ס"מ), ולעיתים כוללים מסגרת גרפית היכולה לכלול את שמות בעלי השמחה, תאריך האירוע וסמליל של חברה מארגנת.
המגנטים יכולים לכלול גם עיצובים שונים, כמו מגנטים בצורות שונות, פסים בסגנון תא צילום, או מגנטים עם אפקטים גרפיים.
מגנטים אלה נפוצים בישראל ונחשבים לדבר מקובל באירועים פרטיים.
באירועים עסקיים משמשים המגנטים לעיתים גם כאמצעי מיתוג.
מגפה או אפידמיה (מיוונית: אפי (ἐπί) "על", דמוֹס (δῆμος) "עם"; היינו, מגפה הפוגעת בעם).
הכוונה להתפשטות מהירה של מחלה בקרב אוכלוסייה, לרוב התפרצות פתאומית של מחלה זיהומית.
המגפות השכיחות ביותר בסוף המאה ה-20 ובתחילת המאה ה-21 הן מגפות שפעת.
מגפה עשויה להיות מקומית בלבד, או בעלת תפוצה רחבה.
מגפה מכונה פנדמיה, "מגפה כלל עולמית", כשהיא בתפוצה רחבה וללא שליטה.
ארגון הבריאות העולמי הגדיר דירוג בעל שישה שלבים שמתארים את תהליך התפשטות נגיף האינפלואנצה ממספר מקרי הדבקות אצל בני אדם - עד למגפה; עליהם הוא הוסיף שתי תקופות נוספות.
הנגיף מתחיל לתקוף מספר קטן של חיות המעבירות את המחלה לבני אדם, אז מגיע שלב שבו הנגיף מתפשט מאדם לאדם באופן ישיר, ובסוף נוצרת מגפה כשהנגיף החדש מפושט בכל רחבי העולם.
מחלה אינה מגפה, כי מגפה נפוצה, וגורמת לחולי של אנשים רבים ומתפשטת במהירות.
סרטן למשל גורם למספר גדול של חולים אך אינו מוגדר מגפה כי המחלה אינה מתפשטת או מדבקת.
שלב ראשון – השלב המקדים, שבו עדיין לא דווחה הדבקות של בני אדם על ידי חיות.
שלב שני – דיווח על הדבקות בני אדם מחיית מחמד או מבעלי חיים בטבע, אזי יש חשש פוטנציאלי להתפרצות מגפה.
שלב שלישי – שלב שבו הנגיף הגורם עבר בנייה מחדש, (Reassortment), המחלה יכולה לעבור בין בעלי חיים או מבעלי חיים לבני אדם, כבר גרמה להתפשטות של החולי באזורים מסוימים, אך טרם הצליחה לעבור בין אדם לאדם ברמה שמספיקה לגרום להתפשטות בחברה האנושית.
שלב רביעי – שלב העברת המחלה מאדם לאדם, כשהנגיף גורם המחלה עבר בנייה מחדש, והאפשרות שהמחלה נמצאת בבעלי חיים, או בבעלי חיים ובבני אדם, ברמה שיכולה לגרום להתפשטות מתמשכת בקהילה - כבר אומתה.
שלב חמישי – כשאותו נגיף גרם להתפשטות מתמשכת ברמה קהילתית בשתי מדינות או יותר, באחד מהאזורים המוגדרים על ידי ארגון הבריאות העולמי.
שלב שישי – בנוסף לקריטריון שהוגדר בשלב 5, אותו נגיף גרם להתפשטות מתמשכת ברמת הקהילה במדינה נוספת אחת לפחות באזור אחר שהוגדר על פי ארגון הבריאות.
תקופת השיא האבוד – שלבי המגפה ברוב המדינות עם סיכויי הישרדות זהים צנחה מתחת לרמות השיא.
התקופה אחרי המגפה – רמות האקטיביות של הנגיף חזרה לרמות הנצפות של הנגיף בזמן הרגיל ברוב המדינות עם סיכויי הישרדות זהים.
ההתגוננות מפני מגפות נעשית ברמת המדינה.
למדינה יש מנגנונים לרפואה מונעת, כמו חיסונים, וכן מנגנונים לזיהוי מגפות בשלבי התפרצותן הראשונים כמו סטטיסטיקת דיווחים מהדרג המטפל.
המדינה עוסקת גם בהעלאת מודעות הציבור לצורך להתגונן מפני מגפות, וכן חוקרת את מוצאן (חקירה אפידמיולוגית של משרד הבריאות).
במקרים מסוימים, היא אף נוקטת בענישה, למשל, כלפי מי שמפיץ מזון מזוהם.
מדינות אף מיידעות אחת את השנייה על הסטטיסטיקה הרפואית הקשורה בהתפשטות מחלות עם פוטנציאל גבוה להפוך למגפות.
מגפה של מחלה מידבקת באוכלוסייה אנושית יכולה להיווצר במספר דרכים:
היווצרות גורם מחלה חדש, למשל, היווצרות זן חדש של נגיף כתוצרה מוטציה בזן קיים, משחלוף בין שני זנים קיימים או מהעברה אנטיגנית בין זנים.
שחלוף והעברה אנטיגנית בין שני זנים קיימים יכולים להיווצר כשחיות חקלאיות ממינים מגוונים מאוחסנות, כשהן עוד בחיים, בכלובים סמוכים, והן מדביקות זו את זו במחלותיהן, ובהמשך הוא מדביק את האדם.
נגיף מחיות בר עובר לחיות חקלאיות ולאדם, או לאדם ישירות.
באותו אופן, נגיף מאוכלוסייה אנושית מבודדת עובר לאוכלוסייה האנושית אחרת.
מגפות כאלו מתחוללות, למשל, בעקבות שיפורים בתחבורה, שמאפשרים תנועה של אנשים ושל חיות שהסתגלו לאדם (חיות בית, חולדות וכיוצא בזה) ממקום למקום.
הן מתחוללות גם בעקבות הרס בתי הגידול של חיות הבר ודחיקתן אל סביבת האדם.
שינוי תנאים שמאפשר לגורם מחלה, קשה הדבקה, שהייה באוכלוסייה, להפוך לקל הדבקה.
לדוגמה, חילופי עונות יכולים להפוך את מחלות החורף לקלות יותר להדבקה.
לעומת זאת, נגיף פוליו מדבק במיוחד דווקא בימי שרב חמים במיוחד.
מתירנות מינית חדשה או צפיפות אוכלוסין יכולות להיות גם כן שינוי בתנאים.
המלחמה הפלופונסית, 404-431 לפנה"ס, מגפת דבר או טיפוס הבטן הרגה אתונאים, ובהם פריקלס ובניו.
המגפה היוסטיניאנית – החלה בשנת 541 והיא המקרה המתועד הראשון של מגפת דבר.
בשיאה גרמה למותם של עשרת אלפים מתושבי העיר מדי יום, ובסך הכול הביאה למות 40% מתושבי העיר.
מגפת הדבר באמאוס – בשנת 639 פרצה מגפת דבר בקנה מידה רחב בעיר אמאוס ניקופוליס, פרק זמן קצר לאחר כיבושה בידי האימפריה המוסלמית בהנהגת שושלת הראשידון.
המגפה גרמה למספר רב של נספים בקרב הצבא האסלאמי והתושבים המקומיים והאטה את התפשטותה של ח'ליפות ראשידון.
"המוות השחור", במאה ה-14. מגפת דבר שהחלה באסיה, והגיעה לים התיכון ולמערב אירופה בשנת 1348. במשך שש שנים גרמה למותם של 20 מיליון מבני אירופה, שהם רבע מכלל האוכלוסייה (חצי מהאוכלוסייה במקומות שנפגעו במיוחד).
המגפה הראשונה, בשנים 1816–1824: המגפה החלה בבנגל, התפשטה בכל הודו בשנת 1820, ובהמשך הגיעה עד סין והים הכספי.
המגפה השנייה, בשנים 1829–1851: הגיעה לאירופה ואחר כך לניו יורק בשנת 1832, וכעבור שנתיים הגיעה לחוף המערבי של ארצות הברית.
המגפה השלישית, בשנים 1852–1860: פגעה בעיקר ברוסיה, עם יותר ממיליון קורבנות.
המגפה הרביעית, בשנים 1863–1875: התפשטה בעיקר באירופה ובאפריקה.
המגפה החמישית, בשנים 1881–1896: החלה בהודו והתפשטה לאירופה, אסיה ודרום אמריקה.
המגפה השישית, בשנים 1899–1923: בעלת השפעה זניחה על אירופה, בזכות שיפור בבריאות הציבור, אך פגעה קשות ברוסיה.
המגפה השביעית החלה באינדונזיה בשנת 1961, הגיעה לבנגלדש ב-1963, להודו ב-1964 ולברית המועצות ב-1966.
השפעת הספרדית, בשנים 1918–1919. החלה באוגוסט 1918 בשלושה מוקדים נפרדים: ברסט, בוסטון ופריטאון, והתפשטה בכל העולם.
בתוך שישה חודשים גרמה למותם של 25 מיליון איש.
המגפה נעלמה 18 חודשים לאחר שהחלה ומעריכים שקטלה 50 עד 100 מיליון איש.
מחלת האבולה שזוהתה לראשונה בזאיר ובסודאן ב-1976, היא מחלה נגיפית שגורמת לדימומים.
למחלה עוד אין חיסון נגד הנגיף שגורם לה.
כל שנתיים-שלוש בממוצע רואים התפרצות חדשה של המחלה באפריקה.
כאשר שיעור הנדבקים נע בין עשרות למאות, ושיעור התמותה עומד על 50%–90%.
תקופת הדגירה תהיה לכל היותר 21 יום והמגפה תיגמר אם אחרי שתי תקופות דגירה (42 יום) לא יאובחנו מקרים חדשים.
מגפת האיידס, משנת 1981 ואילך: למגפה תפוצה גלובלית, ובמרבית המדינות אין סימן של ירידה בתפוצה.
מעריכים כי נכון ל־2004 למעלה מ-40 מיליון אנשים ברחבי העולם נושאים את נגיף ה-HIV וכ-27 מיליון מתו עד כה ממחלות הקשורות לאיידס.
מקורו של נגיף ה-HIV הוא באפריקה, והתפרץ לארצות הברית דרך הוואי בין השנים 1966 ו-1972. איידס נחשב למגפה בעלת אחוז הדבקות גבוה של 25% בדרום ומזרח אפריקה.
בשנת 2006 שיעור ההימצאות של נגיף ה-HIV בין נשים בהיריון בדרום אפריקה עמד על 29.1%.
העלאת המודעות לגבי יחסי מין בטוחים והדבקויות דרך מגע בדם עזרו בהפחתת קצב ההדבקות במספר מדינות אפריקאיות שמממנות ומעודדות תוכניות חינוך לאומיות.
שיעור ההדבקות עולה מחדש באסיה ובאמריקה.
מספר המתים מאיידס באפריקה צפוי להגיע ל-90–100 מיליון עד שנת 2025.
בשנת 2003 רופא איטלקי בשם קארלו אורבאני (1956–2003) זהה לראשונה תסמונת SARS, תסמונת נשימה קשה ומדבקת, שהוא בעצמו נדבק ונפטר.
המחלה נגרמת על ידי נגיף מתת משפחת נגיפי הקורונה שמכונה בשם SARS-CoV.
מעשים מהירים שנעשו על ידי ארגוני בריאות לאומיים ובינלאומיים, כמו ארגון הבריאות העולמי, עזרו בהאטת ההדבקות וההעברה של המחלה, ובסופו של דבר שברו את שרשרת ההעברה של המחלה, מה שעזר בהותרתה מקומית בלבד, לפני הפיכתה לפנדמיה.
עם זאת, המחלה לא הוכחדה לחלוטין.
מגפת הקורונה – גורמת למחלת נגיף קורונה והחלה בווהאן, בירת מחוז חוביי שבסין בסוף שנת 2019, ומשם נפוצה לכל מדינות העולם.
זו מחלה זיהומית הנגרמת על ידי הנגיף SARS-CoV-2, מתת משפחת נגיפי קורונה.
תסמיני המחלה כוללים חום, שיעול איבוד הטעם והריח ובעיקר בעיות בדרכי הנשימה.
במקרים מסוימים המחלה עלולה להוביל לדלקת ריאות קשה, לאי ספיקת כליות ואף למוות.
לפי ארגון הבריאות העולמי, עד אפריל 2021, נדבקו יותר מ-510 מיליון בני אדם ברחבי העולם ויותר מ־6.2 מיליון מתו.
הנגיף מתפשט במהרה במדינות נוספות ברחבי העולם, ובראשן ברזיל, איטליה, הודו, ספרד וארצות הברית.
סין, המדינה בה פרצה המחלה, הצליחה לבלום את התפשטותה בעזרת צעדים משמעותיים.
מיקרואורגניזמים עמידים לאנטיביוטיקה, יכולים לתרום להתפרצות מחדש של מחלה שנמצאת כרגע תחת שליטה.
למשל, מקרי שחפת עמידה לטיפול היעיל הרגיל בשחפת מהווים גורם דאגה גדול למומחים בבריאות.
מדי שנה, כמעט חצי מיליון מקרי שחפת חדשים עמידים בפני מספר תרופות (Multidrug-resistant tuberculosis – MDR-TB) מדווחים מסביב לעולם.
לסין והודו יש את השיעור הגבוה ביותר של שחפת העמיד בפני תרופות.
ארגון הבריאות העולמי (WHO) דיווח על כמעט 50 מיליון איש בכל העולם שנדבקו ב-MDR-TB, כאשר כ-79% מהמקרים מדובר בחסינות לשלוש אנטיביוטיקות או יותר.
ב-1346, הגופות של הלוחמים המונגוליים שמתו ממגפה נזרקו מעל החומות של פאודוסיה.
אחרי מצור ממושך, שבמהלכו הצבא המונגולי תחת ג'אני ביג סבל ממחלה, בעזרת בליסטראות הם יידו את הגופות של האנשים שנדבקו מעל החומות של העיר כדי להדביק את התושבים הנצורים.
היו השערות שהמעשה הזה היה הסיבה להבאת המוות השחור לאירופה והתפשטותו בה.
האוכלוסייה האינדיאנית נהרסה בגלל המגע עם העולם הישן על ידי המגע עם מחלות פטאליות.
לא ברור אם הניסיון שלהם הצליח או לא.
אבעבועות רוח אחרי מרד פונטיאק הובילה להידבקות של 400,000–1,500,000 אינדיאנים.
במהלך המלחמה הסינית-יפנית (1937–1945), יחידה 731 בצבא הקיסרי היפני ביצעה ניסויים בבני אדם על אלפי אנשים, רובם סינים.
הצבא היפני השתמש בסוגים שונים של נשק ביולוגי על חיילים ואזרחים סיניים.
פרעושי מגפה, בגדים מזוהמים, אספקה מזוהמת ששמו אותם בתוך טילים.
כולרה, אנתרקס ודבר שנגרמו בעקבות מעשים אלו גבו את חייהם של כ-400,000 אזרחים סיניים.
בספר במדבר (י"ז ו-טו) מסופר שפרצה מגפה בעם בעקבות תלונות לא מוצדקות של העם, שבה נהרגו כ-14 אלף איש.
חטא בעל פעור: בהמשך ספר במדבר (פרק כה) מסופר שבעקבות פיתויין של בנות מואב את בני ישראל לחטוא עמהן בפולחן לבעל פעור, פרצה מגפה בעם שהמיתה 24,000 איש.
המגפה בימי דוד: ב מסופר שפרצה מגפת דבר בעקבות המפקד שערך דוד בעם.
במגפה זו נהרגו 70 אלף איש.
המגפה נעצרה בגורן ארונה היבוסי.
וכדי לעצור את המגפה דוד הקים באותו מקום מזבח והקריב קורבנות.
ב, הרץ מבשר לעלי על תוצאות המלחמה "ויען המבשר ויאמר נס ישראל לפני פלשתים וגם מגפה גדולה פרצה בעם וגם שני בניך מתו חפני ופנחס וארון האלוהים נלקחה".
במקרה זה הכוונה היא להרג המוני, מכת מוות.
בספר מלכים ב' (יט לה) מסופר שכאשר סנחריב צר על ירושלים, היה מוות המוני במחנהו.
דבר שגרם לו לסגת לארצו מבלי שהצליח לכבוש את ירושלים.
על פי המקרא הדבר התרחש בשל התייהרותו של סנחריב על אלוהי ישראל ותפילתו של המלך חזקיה לאל.
המוות הפתאומי והמהיר הזה היה ככל הנראה מגפה, אם כי במקרא הוא מיוחס למלאך ה', ולא נאמר כמו במקומות אחרים שמדובר במגפה או בדבר.
בתלמוד נאמר כי הגדרת דבר (מגפה שמתים בה, והיו קובעים בגינה יום תרועה ותענית) אם ישנם בעיר 500 איש ומתו בדבר שלושה מתים במשך שלושה ימים.
רבי יוסף קארו כתב בשולחן ערוך:
בתלמוד ובספרי ההלכה ישנה התייחסות לזהירות מיוחדת שנדרשת בזמן התפרצות של מחלה, כך למשל נאמר בתלמוד: "דֶּבֶר בָּעִיר, כַּנֵּס רַגְלֶיךָ", כלומר בעת מגפה הישאר בביתך.
רבי משה איסרליש כתב בהגהות הרמ"א בשם תשובת מהרי"ל:
רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר כתב בחיבורו "מגן אברהם": "כשאבעבועות פורחים בתינוקות ומתים יש לגזור תענית, וכבר חיבר הגאון מוהר"ר משה סליחה על זה, ובשל"ה כתב דכל אחד יבריח בניו מן העיר בעת הזאת ואם לא עשו זאת חייבים בנפשם".
מָגִנִּית (באנגלית Scutellum) הוא איבר בגוף חלק מן החרקים הנמצא מאחורי החזה.
במשפחות החיפושיות והפשפשאים המגנית נראית כלוח משולש קטן מאחורי החזה ובין בסיסי הכנפיים.
במשפחות הזבובאים והדבוראים המגנית קשה יותר לראיה וקטנה בהרבה מהחזה אך בעזרת הגדלה ניתן לרוב להבחין מיד אחרי החזה בכחצי עיגול או משולש קטנטן בעל פינות מעוגלות.
בספרים ישנים המגנית כונה לעיתים תריסון.
מגנֵסיה היא יחידה אזורית של יוון, השייכת למחוז תסאליה, שבמרכז יוון.
מגנסיה ממוקמת בדרום מזרח תסליה, על חצי אי שמקיף את מפרץ פאגסאי.
שמה של מגנסיה נגזר משמם של שבט המגנטים , בני שבט יווני קדמון שהשתתף במלחמת טרויה, ולפי הומרוס, שכנו בחצי האי.
מגנסיה גובלת בים האגאי בצפון, ביחידה האזורית של האיים הספורדיים במערב, במחוז מרכז יוון בדרום, ובלאריסה במזרח ובצפון מזרח.
משנת 1948 ועד 2011 מגנסיה היוותה נומוס, וכללה בשטח השיפוט שלה את האיים הספורדיים.
שטחה השיפוטי של מגנסיה עומד על 2,367 קמ"ר, ואוכלוסייתה, נכון ל-2011, עומדת על 190,010 נפשות.
מגנסיה מחולקת לחמש רשויות מוניצפיאליות: וולוס, המשמשת כבירת מגנסיה, במרכז, אלימירוס בדרום, זגוריה-מורסי ודרום פיליון במזרח, וריגאס פראיוס בצפון.
רוב תושבי היחידה האזורית חיים בחלקה המזרחי ומסביב למפרץ פאגאסאי, כאשר כ-70% מאוכלוסי המחוז מתגוררים בתחומי וולוס רבתי, שהיא העיר השנייה בגודלה בתסאליה והנמל המסחרי השלישי בהיקף פעילותו ביוון כולה.
מגע של רשע הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1958, מסוגת הסרט האפל.
את הסרט, שצולם בשחור-לבן, ביים אורסון ולס, שגם כתב את התסריט והשתתף בסרט באחד התפקידים הראשיים.
בכתיבת התסריט השתתפו גם פול מונש ופרנקלין קואן.
התסריט התבסס בחופשיות על הספר "תג של רשע" מאת ויט מסטרסון.
בסרט השתתפו כוכבי קולנוע רבים: צ'רלטון הסטון, ג'נט לי, אקים טמירוף ומרלן דיטריך.
במהלך השנים שחלפו מאז הפקתו הוא הופץ בשלוש גרסאות.
נהוג לייחס לסרט זה את התואר "הסרט האפל האחרון".
הסרט הביא לשיא את האלמנטים החזותיים המאפיינים את הסרט האפל.
סצנת הפתיחה של הסרט היא שוט בן ארבע דקות המתאר הטמנת פצצה במכונית ומעקב אחר נסיעת המכונית עד להתפוצצותה.
זוהי אחת הסצנות המורכבות ביותר שצולמו אי פעם בקולנוע, והיא נחשבת לבולטת ביותר מסוג זה.
ולס סיפר שנמאס לו שאנשים שואלים אותו כיצד צילם אותה.
צעיר מטמין פצצה, עם טיימר המכוון לדקות מעטות, בתא המטען של מכונית, החונה בעיירת הגבול לאס רובלס שבגבול מקסיקו עם ארצות הברית.
גבר ואישה נכנסים למכונית, ועוברים באמצעותה את ביקורת הגבולות בכניסה לארצות הברית.
באותו זמן עוברים ביקורת זו בהליכה מיגל ("מייק") (צ'רלטון הסטון) וסוזי (ג'נט לי) ורגס, שהם זוג צעיר ומאוהב.
תוך כדי נשיקתם המכונית מתפוצצת.
מיגל ורגס, העוסק במקסיקו במלחמה בסמים מתחיל בחקירת ההתנקשות.
קצין המשטרה האמריקאי פיט גולד והתובע המחוזי אדייר מגיעים במהרה לזירת הפשע, וכן מפקח המשטרה הנק קווינלן (אורסון ולס) ועמיתו פיט מנזיס.
החקירה מתנהלת בשני צדדיו של הגבול.
בעת שוורגס עסוק בחקירת ההתנקשות, אשתו סוזי, ילידת פילדלפיה, מוזמנת על ידי צעיר לקבל מסר חשוב לבעלה.
הוא מביא אותה אל הדוד ג'ו גרנדי, שוורגס עצר את אחיו, וגרנדי אומר לה על בעלה: "אני חושב שהגיע הזמן שהוא יניח לאחי במקסיקו סיטי.
קווינלן, מנזיס וורגס מגיעים לביתו של חשוד בהתנקשות, מוכר נעליים מקסיקני צעיר בשם סנצ'ס, שנישא בחשאי לבתו של קורבן ההתנקשות.
בעת שקווינלן חוקר את סנצ'ס ניגש ורגס לחדר השירותים, ובאקראי פוגע בקופסת נעליים ריקה.
הוא מחזיר את הקופסה למקומה.
דקות אחדות לאחר מכן מודיע מנזיס שבקופסת נעליים בשירותים נמצאו שני מקלות דינמיט.
ורגס, הנדהם מכך, טוען באוזני קווינלן שהוא מנסה להפליל את סנצ'ס, וקווינלן עונה: "אין זה אלא אנושי שתרצה להגן על בן ארצך".
ג'ו גרנדי, המזהה הזדמנות, מציע לקווינלן שיפעלו יחד לפגיעה במוניטין של ורגס, שהוא אויב משותף לשניהם.
קווינלן ניגש עם גרנדי לבר, שבו הם שותים יחד, אך מסרב לעסקה שגרנדי מציע.
ורגס מוכיח לעמיתיו של קווינלן שקווינלן רכש 17 מקלות דינמיט לחוותו, אך השתמש רק ב-15 מהם.
קווינלן הנזעם משליך את התג שלו ומאיים להתפטר.
לאחר שקווינלן ועמיתיו עוזבים את ורגס, מממש קווינלן את העסקה שגרנדי הציע לו, ומספר לעמיתיו שבני הזוג ורגס מכורים לסמים.
ורגס חושד שקווינלן נהג במשך שנים להפליל חשודים כדי לגרום להרשעתם.
כדי לברר זאת הוא בודק הרשעות קודמות שקווינלן השיג.
בזמן שוורגס חוקר את מעשיו של קווינלן, אשתו סוזי נחרדת לגלות שהמוטל שבו היא מתאכסנת, בהמלצתו של מנזיס, מאוכלס רק בפקיד הלילה התמהוני.
חבורת בריונים, בני משפחת הפשע גרנדי, שוורגס נלחם בה במסגרת מלחמתו בסמים, חוטפת את סוזי, מזריקה לה סמים, ולוקחת אותה למלון אחר של גרנדי, שבו קווינלן חונק את גרנדי כדי להפליל את סוזי וכך לפגוע בבעלה.
ורגס מציג למנזיס את העובדה המחשידה שבמקרי רצח רבים שפוענחו על ידי קווינלן ומנזיס, טען הסניגור שהממצא המחשיד העיקרי מזויף.
בכל המקרים האלה, קווינלן ומנזיס גילו את הממצא המחשיד.
מנזיס דחה טענה זו של ורגס.
ורגס חזר למוטל שבו התאכסנה סוזי, וגילה שהיא נעלמה, ושגם אקדחו, שהשאיר אצלה, נעלם.
לאחר שהתברר לו שגרנדי הוא בעליו של המוטל, נסע ורגס אל המלון האחר של גרנדי, ומתעמת עם החבורה שתקפה אותה, בניסיון לגלות היכן היא נמצאת.
אל שוורץ, שעבד עם ורגס על עניין קווינלן, מגלה לו שאשתו נאסרה.
ורגס ניגש לבית המעצר, ומגלה שאשתו בקושי בהכרה.
לפתע מגיע מנזיס, ומציג לוורגס את מקל ההליכה של קווינלן, שאותו מצא בזירת הרצח.
קווינלן שואל את הצוענייה טניה, שאצלה הוא מתארח: "מהו גורלי?
קדימה, תקראי לי את העתיד", והיא אומרת לו: "אין לך, העתיד שלך נתכלה".
מנזיס יוצא להתעמת עם קווינלן על החשדות כלפיו, כשלגופו משדר קצר טווח, שנועד להקליט את תגובתו של קווינלן.
כדי להקליט את השידור, ורגס נאלץ להסתתר במרחק קצר ממנזיס.