tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
Tri statije,שלושה "סטאסיס" (כולל הסטאסיס השלישי Statija treća)
Opelo רקוויאם בפה דיאז מינור (1888)
Savi מגאלינריון (האדרה) של סאבה הקדוש
Aliluja ) הללויה אחרי טריסגיון
Molitvami Bogorodici על ידי תפילות לאם האלהים
Njest svjat או, אדון אלוהי, אין קדוש ממך
מוקרניאץ פרסם בחייו 3 כרכים של שירי.
הוא עיבד שירי עם ברמות עיבוד שונות - החל מהרמוניזציה פשוטה לשלושה קולות ילדים, דרך עיבודים למקהלות גברים ועד עיבודים למקהלות מעורבות.
גם אחרי מותו זוכה מוקרנאיץ בסרביה להוקרה רבה.
יצירותיו נחשבות לנכסי צאן ברזל של המוזיקה הסרבית.
השירים הכנסיתיים שהקליט ועיבד מוקרניאץ ומלחינים אחרים מהווים את היסוד של הזמרה המונופונית הכנסייתית הסרבית בימינו.
הסויטות הקוליות שלו השפיעו על היצירות של המלחינים הסרבים מן הדורות הבאים - פטר קוניוביץ' וסטבאן חריסטיץ' (למשל, בבלט שלו "אגדה מאוחריד").
3 בפברואר 1906 - חבר בהתכתבות של האקדמיה המלכותית הסרבית
1911 - חבר בהתכתבות של האקדמיה הצרפתית לאמנויות
1923 גופתו הועברה מסקופיה לקבורה מחדש בבלגרד, ב"בית הקברות החדש" (נובו גרובליה).
בית הספר הסרבי למוזיקה בבלגרד, שהקים, נקרא אחרי מותו "בית הספר מוקרניאץ".
בתי ספר למוזיקה ברחבי סרביה - בקרלייבו, בפוז'רבאץ (2014) נקראו על שמו.
גם מקהלה כנסייתית סרבית בהמילטון, מדינת אונטריו, בקנדה נושאת את שמו.
1951 הופק סרט תיעודי קצר על המוזיקאי (בבימוי מיליבויה מיכאילוביץ')
דיוקנו הופיע על שטרות של הבנק של הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה ושל סרביה בת זמננו.
1964- בית משפחת מוקרניאץ בנגוטין שופץ ונהפך למוזיאון ומרכז למוזיקה.
1965- החל משנה זו מתארגן בנגוטין פסטיבל שנתי "ימי מוקרניאץ" (Mokranjčevi dani) ביום הולדתו של המלחין, יום סטבאן הקדוש
1981 -פסל לזכרו הוקם בחצר בית ילדותו בנגוטין, במלאת 125 שנה להולדתו.
בשנים 1999-1992 פורסמו בסרביה ב-9 כרכים "כלל היצירות" של מוקרניאץ, בעריכתה של המוזיקולוגית דניצה פטרוביץ' .בכרך עשירי פורסמו מסות ומחקרים על חייו ויצירתו של מוקרניאץ,על התכתבויותיו, על שפתו ההרמונית, ביבליוגרפיה של יצירותיו ושל המאמרים על אודותיו.
הליטורגיה של יוחנן כריסוסטומוס הוקלטה על ידי מקהלת גלינקה בסנט פטרסבורג.
מקהלת רשות השידור של סרביה הקליטה את ליטורגיה, את הרקוויאם, את ההמנונים ליום השישי הטוב ולשבת הקדושה, את 15 ה"רוקובטי", את המנגינות מדלמטיה, ואת "עדר העזים".
סטארשיפ אנטרטיינמנט היא חברת תקליטים ובידור קוריאנית שנוסדה ב-2008. החברה משמשת בית לאמנים כמו זמר הבלאדות K.Will, זמר הסולו Yoo Seung-woo, להקת הבנות סיסטאר, אייב ולהקות הבנים Boyfriend UNIQ מונסטה X ו-CRAVITY
מייסד החברה, קים שי-דה, עבר בעבר כמנהל דרכים עבור להקת הקיי-פופ Cool ועבד עבור החברה של באנג סי-היוק, ביג היט אנטרטיינמנט בין השנים 2005 ל-2007 לפני שהוא הקים חברה בעצמו.
האמן הראשון של החברה היה K.Will ולאחר מכן הורכבו הלהקות Sistar, Boyfriend, UNIQ ומונסטה X.
ב-18 בדצמבר 2013, 70 אחוזים ממניות החברה נרכשו על ידי חברת ההפצות, LOEN Entertainment, כאשר החברה הופכת להיות חברת בת עצמאית של LOEN.
סטארשיפ X היא תת-חברה עצמאית של סטארשיפ אשר נוסדה ב-2013 והיא מתמקדת במוזיקת היפ-הופ.
NuBoyz (חברי הקבוצה הצטרפו ללהקה מונסטה X)
מתאמנים הנמצאים כרגע תחת החברה
Jung Young-hoon -הוא התכונן לעשות את הופעת הבכורה שלו בלהקה NuBoyz אך נאלץ לפרוש בשל בעיות רפואיות.
לאחר מכן הוא עשה את הופעת הבכורה שלו בלהקה HALO.
Park Sun-ho - הוא התכונן לעשות את הופעת הבכורה שלו בלהקה Boyfriend אבל הוחלף בחבר הלהקה יון-סונג.
אך משנת 2014 הוא פעיל כשחקן תחת החברה Sidus HQ.
סטאת או זטּאט היא עיר במרוקו שנמצאת בין בירת המדינה רבאט לבין מרקש, ובערך שעה נסיעה מהעיר קזבלנקה.
נכון לשנת 2004 אוכלוסיית העיר מונה למעלה מ-116,000 בני אדם, וגובה העיר הוא כ-370 מטר מעל פני הים.
השם "סטאת" כנראה נובע משמו של שבט ברברי שהתיישב במקום.
העיר הפכה למרכז עירוני במאה ה-13, כתוצאה ממיקומה האסטרטגי בין דרום וצפון מרוקו.
במהלך המאה ה-18 וה-19 התחזק מעמדה של העיר כמרכז סחר.
עד שנות ה-50 של המאה ה-20 חל שגשוג רב בעיר שנפסק עם התפתחותה של קזבלנקה.
בשנות ה-70 הוקמה אוניברסיטה בעיר.
סטארשיפ היא סדרת חלליות רב־שימושיות כבדות מאוד בפיתוח על ידי חברת SpaceX.
חללית סטארשיפ היא הגדולה ביותר שנבנתה אי פעם (נכון לאוגוסט 2024), והמשגר הראשון שניתן לשימוש חוזר באופן מלא.
החללית מיועדת להעלות מטען של מעל 100 טון למסלול סביב כדור הארץ, ולשגר לוויינים וצוותי חלל לירח, למאדים, ואף מעבר, יכולת שבמשגרים אחרים טרם הגיעה לשלב של ניסויי שיגור.
המשגר כולל יכולת תדלוק תוך כדי מעוף, ובטיסות ארוכות הוא יתודלק על ידי חלליות סטארשיפ שישוגרו לשם כך.
עד כה תוכניות למסע מאויש למאדים נפסלו בקונגרס האמריקאי בשל עלות של מאות מיליארדי דולרים לשיגור.
עוצמתה של סטארשיפ ויכולת השימוש החוזר בה יאפשרו שיגור למאדים בעלות קטנה בסדר גודל שלם.
ייתכן שהמחיר יהיה נמוך דיו על מנת לאפשר מימון שאינו ממשלתי למשימה מאוישת למאדים.
פרט לחזון זה, סטארשיפ מיועד לאפשר שוב משימות מאוישות לירח, שנפסקו מאז גניזת משגרי הסאטורן 5 ששימש את נאס"א בין 1967 ל־1973, בשל עלותם הגבוהה.
סטארשיפ גם ישמש כמשגר הכלכלי ביותר מאז ומעולם למשימות הסדירות והשגרתיות של שיגור לוויינים, כבדים וגדולים יותר מאי פעם ונשיאת אסטרונאוטים אספקה וציוד לתחנת החלל.
משגר הסטארשיפ הוא דו־שלבי ומורכב מרקטת האצה בשם סופר־הווי (Super Heavy) כשלב הראשון, ומחללית (טיל) סטארשיפ כשלב השני.
שני השלבים יחד מכונים "סטארשיפ".
שני השלבים מונעים במנועי הרַפְּטוֹר החדשניים, ושניהם רב־שימושיים וינחתו בחזרה לאחר כל שיגור.
חללית סטארשיפ גדולה בהרבה מכל חללית קיימת ותוכל להכיל אסטרונאוטים וציוד בהיקפים חסרי תקדים.
הסופר־הווי הוא רקטת האצה המיועדת לשגר את חללית הסטארשיפ למסלול ולאחר מכן לנחות בחזרה.
תכנונים ראשונים של סטארשיפ פורסמו בשנת 2012. בשנים שלאחר מכן פותחו מנועי הרפטור אשר יניעו את המשגר ובשנת 2019 החלו לבצע בדיקות באב טיפוס של סטארשיפ עצמו.
SpaceX התחילה לבצע שיגורי ניסיון של השלב השני (חללית סטארשיפ) בסוף דצמבר 2020.
באפריל 2021 בחרה נאס"א ב־SpaceX, לפתח גרסה ייעודית של סטארשיפ עבור משימות מאוישות אל הירח כחלק מתוכנית ארטמיס.
גרסה זו תשמש כרכב נחיתה ותסייע להנחית אסטרונאוטים ממסלול סביב הירח לפני השטח.
השלב הראשון של המשגר הדו־שלבי הוא מאיץ בשם סופר־הווי (Super Heavy, כבד מאוד) ותפקידו לשגר ולשאת את השלב השני לחלל ולנחות בחזרה.
על פי הגרסה העדכנית, אורכו של שלב זה יהיה 70 מטרים וקוטרו יהיה 9 מטרים.
הסופר־הווי ומכלי הדלק שלו ייבנו מפלדת אל־חלד ויכילו דלקים מסוג מתאן נוזלי וחמצן נוזלי.
33 מנועי ראפטור בבסיס השלב הראשון ישתמשו בדלקים אלו ויספקו דחף של 65,000 קילו־ניוטון בעת המראה.
נאמר כי ייתכן ובעתיד יוחלפו מנועיו, מלבד הפנימיים אשר משמשים גם לנחיתה, לגרסה מותאמת שלא תכלול ניהוג וקטורי או יכולת שינוי עוצמה, וייעלו את ההמראה .
השלב השני של המשגר הדו־שלבי הוא החללית סטארשיפ, וכמו השלב הראשון, גם שלב זה יהיה רב שימושי.
החללית ומכלי הדלק שלה ייבנו מפלדת אל־חלד ויכילו דלקים מסוג מתאן נוזלי וחמצן נוזלי.
על פי הגרסה העדכנית, החללית צפויה להתנשא לגובה של 50 מטרים וקוטרה יהיה 9 מטרים.
בבסיסה יהיו שישה מנועי ראפטור; שלושה עבור שימוש בגובה פני הים ושלושה עבור שימוש בוואקום החלל.
כוח הדחף הכולל של חללית יהיה 11,500 קילו־ניוטון.
באופן יוצא דופן ובניגוד למשגרים וחלליות בעבר, שלב שני זה ישמש גם כשלב המיועד להיכנס למסלול וגם כחללית בפני עצמה.
הסטארשיפ מתוכננת באופן שבו תהיה מסוגלת לחדור דרך אטמוספירת כדור הארץ במהירות מסלולית ולנחות במאונך.
המטרה היא לאפשר שימוש חוזר מהיר בחללית.
בראש סטארשיפ מותקנים מכלי דלק ייעודיים לנחיתה.
מטרת ההפרדה בין דלק הנחיתה לשאר הדלק היא למנוע שכשוך של הדלק במכל כמעט־ריק.
בשניות האחרונות לפני נחיתה סטארשיפ עוברת למנח זקוף, ומנועי הראפטור מופעלים לביטול מהירות הנפילה עד לנחיתה רכה.
SpaceX מצליחה להנחית בשיטה זו את משגרי הפאלקון, אך סטארשיפ מבוססת על מנועים שונים לגמרי ודלק שונה ואירעו מספר כישלונות לפני ההצלחה הראשונה במאי 2021.
הסטארשיפ מתוכננת בסופו של דבר להיבנות לפחות בגרסאות מבצעיות אלו;
חללית – חלליות גדולות לטווח ארוך עבור נשיאת נוסעים וציוד אל המסלול הלווייני הנמוך או יעדים בין־פלנטריים (לאחר תדלוק).
נתון של 100 נוסעים צוין, אך נראה שכמות זו תוגבל ליעדים קרובים ומשימות קצרות.
נשיאת מטען למסלול – גרסה המיועדת לשאת לוויינים וחלליות אל מסלולם, או לאסוף פסולת חלל המהווה סכנה ולהחזירה לכדור הארץ.
מכלית תדלוק – גרסה המיועדת לתדלק חלליות סטארשיפ בעודן במסלול סביב כדור הארץ, דבר אשר יאפשר את שיגורן של חלליות גדולות אל החלל הבין־פלנטרי כאשר החללית תוכל להשתמש במכליה פעמיים, ראשית על מנת להגיע למסלול הלווייני הנמוך ושנית בעת עזיבת מסלול כדור הארץ.
סטארשיפ HLS – גרסה ירחית לחללית אשר מפותחת כחלק מחוזה לפיתוח נחתת מאוישת לתוכנית ארטמיס.
Earth to Earth – גרסה אשר תשמש עבור בני אדם בטיסות ארוכות.
גרסה זו תהווה מעין מטוס אשר הופך את הטיסות למרחק ארוך, לקצרות הרבה יותר.
רוב הטיסות ייקחו פחות מחצי שעה, ולא יהיו שתי נקודות על פני כדור הארץ שייקחו יותר משעה.
לדברי מייסד חברת SpaceX אילון מאסק, הוא הקים את החברה כדי להוריד את מחירי תעבורת החלל ומתוך חזון לאפשר יישוב של כוכב לכת אחר.
כבר בשנים הראשונות של SpaceX, ציינה החברה כי היא מתכננת לפתח משגר כבד ובשנת 2005 הציגה רעיון למשגר כבד המסוגל לשאת מטען של למעלה מ־100 טון למסלול לווייני נמוך.
בשנת 2012 חשפה החברה לראשונה כי היא עובדת על קונספטים למערכת תחבורה למאדים, אז בשם "Mars Colonial Transporter".
בנאום שנשא אילון מאסק בקונגרס האסטרונאוטיקה הבינלאומי לשנת 2016 שהתקיים במקסיקו, הוא הציג את מערכת השיגור הגדולה בשם המעודכן "Interplanetary Transport System" או 'ITS' אשר תהיה מורכבת מרקטת האצה בשם סופר־הווי (Super Heavy) ומעליה חללית גדולה לנוסעים ומטען שביחד יגיעו לגובה של 122 מטרים וקוטרם יהיה 12 מטרים.
על פי גרסה מוקדמת זו מערכת השיגור הייתה גדולה במיוחד ויכלה לשאת מטען של 550 טון למסלול לווייני נמוך בתצורה מתכלה ו־300 טון בתצורה לשימוש חוזר.
המשגר היחיד שהתקרב ליכולת הנשיאה של ITS היה Sea Dragon שתוכנן, אך מעולם לא נבנה, אשר היה יכול בתאוריה לשגר 550 טון למסלול לוייני נמוך (LEO).
החידוש הגדול ביותר שהוצג היה אופן השימוש החוזר.
גם השלב הראשון וגם השלב השני היו אמורים לנחות ממש ליד אתר השיגור ובכך לחסוך את עלויות הספינה הרובוטית שבה החברה משתמשת להנחתת טיל הפאלקון 9.
משקל המשגר על פי גרסה זו היה אמור להיות 10,500 טון והיו נדרשים 5 או 6 שיגורי תדלוק כדי למלא את מכלי החללית כך שתוכל לשאת את מלוא 300 הטון אל מאדים, ולנחות שם בבטחה.
בקונגרס האסטרונאוטיקה הבינלאומי לשנת 2017 שהתקיים באוסטרליה, אילון מאסק נשא נאום נוסף אודות המשגר ששמו שונה ל־BFR והציג מספר שינויים בתוכנית שנועדו ברובם לפשט ולהוזיל את הפיתוח והבנייה של המשגר.
בעת המראה, המשגר ישקול 4,400 טון.
הנפח המדוחס בחללית יעמוד על 825 מטר מעוקב, לשם השוואה, הנפח המדוחס בתחנת החלל הבינלאומית הוא 915 מטר מעוקב.
שנה לאחר מכן, צורתו של משגר ה-BFR שונתה והוא גדל לגודל של 116 מטרים.
בספטמבר 2018, במהלך כנס הודיעה חברת SpaceX כי המיליארדר היפני יוסאקו מאזאווה יטוס בסביבות 2023 יחד עם מספר אמנים על גבי החללית למסע בן כמה ימים שיקיף את הירח וישוב ארצה כחלק מפרויקט הנקרא "dearMoon".
באותו כנס הודיעה SpaceX על מספר שינויים במבנה המשגר.
משקל המטען שהחללית תהיה מסוגלת לשאת למסלול לווייני נמוך יהיה 100 טון במקום 150 ומאידך הנפח המדוחס יגדל לכ־1,000 מ"ק.
בנובמבר 2018 שונה שמה של מערכת השיגור ל"סטארשיפ" כאשר החללית עצמה תיקרא גם היא סטארשיפ ורקטת ההאצה תיקרא סופר־הווי (Super Heavy).
בינואר 2019 הכריזה החברה כי הסטארשיפ ייבנה מפלדת אל־חלד במקום סיבי פחמן, מאחר שאף על פי שפלדת אל־חלד כבדה יותר מסיבי פחמן, היא עמידה יותר בטמפרטורות גבוהות ונמוכות מאוד, ייצורה פשוט יותר ומחירה זול פי כמה עשרות.
במהלך שנת 2019, בוצעו מספר ניסויים באב טיפוס ראשוני קטן בשם "סטארהופר" (Starhopper) אשר בחן את תפקוד ויעילות מנוע הראפטור ואת מודל החללית.
הבדיקה הראשונה נעשתה ב־5 באפריל 2019 כאשר הסטארהופר הפעיל את מנועיו למספר שניות ונחת מיד ארצה.
ב־25 ביולי הסטארהופר ריחף לגובה 20 מטרים ב־27 באוגוסט ריחף אל גובה של 150 מטרים ונחת חזרה.
בספטמבר 2019, במהלך כנס באתר השיגור של SpaceX בדרום טקסס, נשא אילון מאסק נאום והציג את העדכונים בגרסת מערכת השיגור.
על פי גרסה זו של המשגר, הסטארשיפ ייתנשא לגובה כולל של 118 מטרים (רקטת ההאצה 68 מטרים והחללית 50 מטרים), קוטרו יישאר 9 מטרים והוא ויוכל לשאת 100 טון אל מסלול לווייני נמוך.
החללית תיבנה מפלדת אל־חלד, יותקנו בה אריחי זכוכית להגנה מחום בעת חדירה לאטמוספירה, וארבע כנפיים (שתיים מכל צד) ויהיו לה 6 רגלי נחיתה.
בסוף שנת 2019 החלה SpaceX לייצר אבות טיפוס ראשונים של הסטארשיפ בגודל מלא ובחנה אותן.
בדיקות רבות של אבות טיפוס ראשונים אלו כשלו והתפוצצו, חלקן אף במכוון על מנת לבחון עמידותה של החללית.
באוגוסט 2020, אב טיפוס (של החללית) SN5 היה הראשון בגודל מקורי שהמריא כאשר טס לגובה של 150 מטרים ונחת בחזרה.
חודש לאחר מכן טס הדגם SN6 גם הוא לגובה של 150 מטרים ונחת בהצלחה.
SN5 ו-SN6 היו גרסה ראשונית של חללית הסטארשיפ.
הם כללו רק את אזור המכלים ומנוע ראפטור אחד.
הן המריאו בלי כל החלק העליון של החללית אשר בו יהיה מטען וללא הלוחות האווירודינמיים.
למרות זאת הכתיר אילון מאסק את הניסוי כהצלחה כיוון שבמהלכו נאסף כל המידע הדרוש להמשך הפיתוח, ובנוסף הפיצוץ התרחש בסיומם של 7 דקות תעופה מוצלחת, בהן הודגמה יכולת הטיסה האטמוספירית, והדיוק של החללית, אשר התרסקה על אזור הנחיתה המיועד.
ב־2 בפברואר 2021 נעשה ניסוי נוסף, בו שוגרה SN9 לגובה של 10 ק"מ, אך הצתה־מחדש של אחד ממנועי הראפטור נכשלה ושוב התפוצצה החללית עם הנחיתה וזווית חדה מאוד.
ב־3 במרץ שוגרה החללית SN10, ביצע את הדילוג לגובה וגישה לנחיתה.
על מנת להימנע מהכשל בהצתה שאירע בחללית SN9 הציתו את 3 המנועים בתחילת תמרון ההזדקפות.
שלושת המנועים הוצתו בהצלחה, ושניים מהם כובו לקראת נחיתה בעזרת מנוע אחד.
SN10 היה הנחיתה המוצלחת הראשונה מגובה רב של הסטארשיפ.
אבל הנחיתה הייתה קשה מדי ומעכה את רגלי הנחיתה.
מה שגרם לטיל לשבת כולו ישירות על הרצפה.
הנחיתה הקשה גרמה גם לטיל לנטות בזווית קטנה הצידה.
השילוב של נחיתה קשה, ישיבה על גוף החללית במקום על רגלי הנחיתה והזווית הקלה, גרמו לדליפה ממכלי הדלק של הסטארשיפ.
הדליפה ממכלי הדלק גרמה לפיצוץ 8 דקות לאחר הנחיתה.
עוד טרם הטיסה אמר מאסק כי אינו מרוצה מרגלי הנחיתה והן בכל מקרה יתוכננו מחדש.
התכנון הוחלף ברגלי נחיתה חד פעמיות אשר מתוכננות לקריסה מבוקרת כפתרון זמני.
הספינה שוגרה בהצלחה לגובה של 10 ק"מ, ביצעה נפילה מבוקרת, ובגובה נמוך התפוצצה באוויר בעת שהתחילה את תמרון הנחיתה בשל דליפת מתאן "קטנה יחסית".
סדרת אבות הטיפוס 8–11 המחישה שסוגיית השליטה באספקת המתאן קריטית ומחייבת שינויים נרחבים במשאבות ומערך הצנרת.
ב־6 במאי שוגרה SN15. החללית כללה "מאות שדרוגים ושיפורים" ש"בתקווה יתקנו את הכשלים".
השינויים כללו שינוי במבנה אספקת הדלק והחמצן למכלול המנועים, תכנון קומפקטי יותר של מכלול המנועים, תכנון משופר של משאבות ההצתה־בשלבים, תכנון חדש של רגלי הנחיתה, מערך בקרה חדש לכנפוני ההיגוי ועוד.
SN15 השלימה את ניסוי הדילוג ל־10 ק"מ בהצלחה מלאה, כולל נחיתה רכה (אם כי סמוך לקצה משטח הנחיתה).
השינויים שנעשו אפשרות להאריך את משך הזמן של תמרון ההיפוך פי 3, מה שככל הנראה תרם רבות להצלחת תמרון הנחיתה.
רגלי הנחיתה אכן עברו קריסה מבוקרת.
ב-20 באפריל 2023 שוגרה החללית סטארשיפ לניסוי ראשון בחלל.
החללית התרוממה לגובה של 39 קילומטרים לאחר שעברה בהצלחה את הנקודה של הלחץ האטמוספירי הגדול ביותר (MaxQ).
אולם נכשל הניסיון לבצע ניתוק בין השלבים, הטיל נכנס לסחרור ומערכת סיום הטיסה הופעלה ארבע דקות לאחר ההמראה.
שרידי הטיל והחללית צנחו לים.
השיגור, שלא השתמש במתקנים המקובלים באתרי שיגור טילים (כמו "מסיט להבה" (flame diverter), ו"מערכת הצפה" (deluge system), גרם לנזק רציני לבסיס כן השיגור, ולנזקים למתקנים בסביבה (מגדל השיגור ומכלי הדלק הסמוכים).
ה-FAA פתח בחקירה (כמקובל בכל כישלון של טיל) והשעה את רישיון השיגור עד לקבלת התוצאות.
ביולי 2021, אילון מאסק הודיע שסטארשיפ מס' 20 (SN20) תהיה החללית הראשונה שתבצע טיסה מסלולית, ביחד עם הבוסטר מס' 4 (BN4).
מאסק מעריך שהעלייה למסלול תתבצע בקלות יחסית, אך החזרה במהירות פי 35 ממהירות הקול עם ההתלהטות באטמוספירה תלווה בכשלים רבים לפני ההצלחה.
בתחילת אוגוסט 2021 הועלתה סטארשיפ בפעם הראשונה מעל בוסטר Super Heavy ויצרה את הטיל הגדול ביותר שאי פעם נבנה.
חללית SN24 הורכבה במלואה וקיבלה 6 מנועי ראפטור.
BN7 הוא הבוסטר הראשון שקיבל 33 מנועי ראפטור ובכך שבר את שיא כמות המנועים על טיל כלשהו (השיא הקודם היה שייך לטיל הסובייטי N1 עם 30 מנועים).
הנחיתה הרכה של שני השלבים הוחלפה בלכידה של שתי זרועות הנקראות "צ'ופסטיקס" אשר יתפסו את שני השלבים בעודם באוויר.
היתרון של זרועות אילו הוא שלא צריך בכלל רגלי נחיתה ואת כל המערכות התומכות בה, אשר מוסיפות משקל עלולות להיכשל ברגע האמת.
השלב הראשון ינחת בעזרת מייצבים כמו של הפלקון 9 (רק יותר גדולים).
הסטארשיפ תבצע את תמרון הנחיתה האופייני לה, אבל במקום לנחות נחיתה רכה ליד השלב הראשון שכבר מחכה לה, היא תיתפס על ידי שתי זרועות ה"צופסטיקס" ותונח ישר על השלב הראשון.
בתחילת אוגוסט 2021 הורכבה סטארשיפ בפעם הראשונה על גבי Super Heavy ויצרה את הטיל הגדול ביותר שאי פעם נבנה.
מטרת ההרכבה של שני השלבים הייתה הוכחת יכולת, לא התבצעו שום מבחנים.
מכיוון ששום דבר לא היה עדיין מוכן, סטארשיפ מס' 20 הורדה לקרקע לאחר שעה אחת.
שתי הזרועות נבחנו בפעם הראשונה בינואר 2022 כשעלו מתחתית מגדל השיגור לראשו כשלא נסעו עליהם כלום.
שבוע מאוחר יותר הוצמדו להן בלונים מלאים מים.
מטרת הבדיקה הזאת הייתה לראות האם הזרועות מסוגלות להעלות משקל לגובה רב ובצורה יעילה.
בתחילת פברואר של אותה שנה, הזרועות העלו את סטארשיפ מעל Super Heavy.
זאת הייתה הפעם השנייה שסטארשיפ הורכבה במלואה.
הפעם, שני השלבים היו אחד על השני מספר ימים וביצעו מספר ניסויים.
באמצע מרץ 2022 הורכבה הסטארשיפ במלואה בפעם השלישית.
בפעם הזאת בוצעו מספר ניסויים אשר בחנו את השלב הראשון שבמהלכם הוכנסו לתוכו גזים קרים במצב נוזלי.
ב-23 במרץ 2022 אילון מאסק הודיע שסטארשיפ מס' 20 ובוסטר מס' 4 שהיו אמורים להיות הראשונים אשר יבצעו טיסה מסלולית, לא יטוסו בכלל.
את מקומם של שני השלבים יחליפו בוסטר מס' 7 (BN7) וסטארשיפ מס' 24 (SN24).
להחלטה הזאת מספר סיבות, אבל העיקרית שבהן היא מנועי הראפטור.
כל טיסות הניסוי והדלקות הסטטיות של כל חלליות סטארשיפ נעשו על ידי מנועי הראפטור בגרסתם הראשונה (v1).
הגרסה השנייה (v2) היא פשוטה יותר, עמידה יותר, מפיקה יותר דחף ואמינה יותר.
על SN20 ו-BN4 מותקנים 35 מנועי ראפטור בסך הכל.
כל אחד מהם הוא מהגרסה הראשונה החלשה יותר.
B7 הוא הבוסטר הראשון אשר הותקנו עליו 33 מנועים במקום 29, כולם מנועי ראפטור v2 אשר מייצרים הרבה יותר כוח עבור הסטארשיפ שלמעלה.
גם ב-S24 המנועים יהיו מנועים v2, ועיצוב האף שלה יהיה שונה.
מסיבות אלה, הוחלט להוציא את BN4 ואת סטארשיפ מס' 20 מאזור אתר השיגור.
ב-24 במרץ, הורד BN4 מאתר השיגור.
בפברואר לאחר הרכבת החללית (SN20) על גבי מאיץ (BN4), אילון מאסק הציג את פיתוח סטארשיפ בסטארבייס.
הוא הבהיר הרבה מהמידע שסופק בעבר.
מאוחר יותר ביוני 2022, מינהל התעופה האמריקאי קבע שסטארבייס עדיין אינו יכול לשמש כאתר שיגור עד שהחברה תטפל בבעיות המתוארות.
בפברואר 2023 SpaceX קיבלה רישיון שיגור עבור בוקה צ'יקה החברה הסבירה את המסלול המתוכנן בדו"ח שנשלח לרשות התקשורת הפדרלית.
באוגוסט ובאוקטובר 2025 בוצעו שני שיגורים בהצלחה מלאה, שכללו הדמיה של הצבת לוויינים בחלל ותמרון נחיתה שהתבצע באוקיינוס.
מספר תאריך חללית אפוגיאה תוצאות שיגור תוצאות נחיתה זמן טיסה (-) 3 באפריל 2019 סטארהופר 0.2 מטר הצלחה הצלחה 3 שניות ההצתה הראשונה של מנועי הסטארהופר והקפיצה הראשונה לפי אילון מאסק ההצתה נמשכה כמה שניות והחללית הייתה קשורה לאדמה.
החללית התרוממה מספר ס"מ, אך קשה לראות זאת מהווידאו שפורסם.
(-) 5 באפריל 2019 סטארהופר 1 מטר הצלחה - 5 שניות קפיצה עם החללית עדיין קשורה עד למגבלות אורך החבל, מנוע RAPTOR SN2 אחד.
1 25 ביולי 2019 סטארהופר 20 מטר הצלחה הצלחה 22 שניות טיסה חופשית ראשונה, מנוע RAPTOR SN6 אחד.
2 27 באוגוסט 2019 22:00 סטארהופר 150 מטר הצלחה הצלחה דקה טיסה אחרונה של הסטארהופר.
5 9 בספטמבר 2020 22:45 SN8 12.5 ק"מ הצלחה כישלון 6 דקות ו־42 שניות שלושה מנועי RAPTOR במספר SN30, SN36, SN42. החללית שוגרה בהצלחה, הגיעה לגובה, החלה לרדת ולבצע את תמרון הנחיתה.
לחץ נמוך במכל הדלק גרם לבעיות במנוע שגרמו להתרסקות.
6 2 בפברואר 2021 20:25 SN9 10 ק"מ הצלחה כישלון 6 דקות ו־26 שניות שלושה מנועי RAPTOR כולל SN45 ו־SN49. החללית שוגרה בהצלחה, הגיעה לגובה, החלה לבצע תמרון נחיתה.
בעיה בהצתת אחד המנועים הביאה להתרסקות.
7 3 במרץ 2021 23:15 SN10 10 ק"מ הצלחה כישלון 6 דקות ו־24 שניות SN 10 הצליחה לנחות בשיפוי עם קצת אש ליד הבסיס ובעומסים גדולים יותר ממה שרגלי הנחיתה יכולים לתמוך.
החללית התפוצצה 8 דקות לאחר הנחיתה.
הטלמטריה הופסקה בסביבות 5 דקות ו־49 שניות לאחר השיגור, לאחר הצתה מחדש.
החללית התפוצצה באוויר בשל דליפת מתאן ממנוע מספר 2. 9 6 במאי 2021 22:24 SN15 10 ק"מ הצלחה הצלחה 6 דקות ו־8 שניות SN 15 ביצעה את כל תוכנית הטיסה ללא תקלות משמעותיות.
תמרון הנחיתה בוצע בשלמותו כולל נחיתה רכה מאוד.1020 באפריל 2023 16:35S24+B739 ק"מ לא הצליחה להפרד מהשלב הראשון, הופעלה מערכת השמדת הטיל- 3 דקות ו-59 שניות1118 בנובמבר 2023149~ ק"מהצלחה חלקיתכישלון1214 במרץ 2024הצלחה מלאהכישלון
הסטארשיפ מיועד להיות המשגר העיקרי של Spacex ובסופו של דבר להחליף את צי המשגרים והחלליות בחברה הכולל את הפאלקון 9, פאלקון כבד והדרגון 2. הסטארשיפ יהיה מסוגל לבצע מגוון רחב של משימות כגון:
שיגור מטען למסלול סביב כדור הארץ.
הסטארשיפ מיועד לשגר לוויינים וחלליות למסלול סביב כדור הארץ ובין היתר מיועד לשגר את מערך הלוויינים Starlink של החברה אשר יימנה 12,000 לוויינים ויספק חיבור לאינטרנט בכל אזור בכדור הארץ.
תדלוק של חלליות סטארשיפ אחרות.
שיגור אסטרונאוטים ותיירי חלל למסלול לווייני נמוך ואל תחנות חלל.
טיסות חלל ארוכות מעבר למערכת כדור הארץ־הירח ואל החלל הבין־פלנטרי.
שיגור חלליות מאוישות וחלליות מטען אל כוכב הלכת האדום.
טיסות ארוכות־טווח אל מערכת השמש התיכונה וענקי הגזים, עבור בני אדם ומטען.
נחתת ירחית רב שימושית עבור שינוע בני אדם ומטען אל פני השטח של הירח ושיגור בחזרה למסלול סביב הירח.
טיסות נוסעים בין יעדים בכדור הארץ: על פי הצעה שהעלתה SpaceX, הסטארשיפ יהיה מסוגל לבצע טיסות תת־מסלוליות ולטוס מכל נקודה אחת לנקודה אחרת על פני הגלובוס בפחות משעה.
סטגוזאוריים (שם מדעי: Stegosauridae) היא משפחה של דינוזאורים אוכלי-צמחים בעלי אגן דמוי עוף שהתקיימה מתקופת היורה תיכון שבתור היוּרה ועד הקרטיקון התחתון שבתור הקרטיקון.
לבני משפחה זו היו לוחיות עצם גדולות על גופם, אשר שימשו כנראה כמווסתי חום גוף.
בקצה זנבם היו זוג זיזים דוקרניים איתם הם נפנפו כאזהרה לעבר טורפים אפשריים, וככל הנראה שימשו גם ככלי נשק להתגוננות מפני טורפים.
מוחם היה קטן מאוד והם נעו לאטם.
הם אכלו אך ורק צמחים שצמחו קרוב לאדמה.
סטארק באנקר סנדס הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי.
הוא מוכר בעיקר מתפקידו בתור הקצין נתנאל פיק במיני-סדרה של HBO, "דור מזוין" (2008) ובשל הופעתו בתור דאש פארקר בסדרה "דו"ח מיוחד" (2015).
הוא שיחק גם בין היתר בסרטים "חופשייה לאהבה" (2004), "הנרקוד?" (2004), "כל מה שבחורה רוצה" (2005), בסרט הדרמה של קלינט איסטווד "גיבורי הדגל" (2006), בסרטם של האחים כהן "בתוך לואין דיוויס" (2013) ובסרטו של סטיבן ספילברג "העיתון" (2017) בדמותו של איש העסקים דונלד גרהאם (אנ').
עבור עבודתו בתיאטרון הוא היה מועמד פעמיים לפרס טוני; הוא שיחק בשלל הפקות של ברודוויי ואוף ברודוויי, בין היתר "קינקי בוטס", "בוני וקלייד", "הסערה", "הלילה השנים עשר", "נתן החכם", "אל תיגע בזמיר" ו"& ג'ולייט".
סטארק הוא שם הנעורים של אמו, ובאנקר היה שמו האמצעי של אביו המנוח, כמו גם שם הנעורים של סבתא רבתא שלו מצד אמו.
יש לו אח תאום, ג'ייקוב, ואחות גדולה.
סנדס למד בבית הספר התיכון היילנד פארק, ומיד לאחר מכן המשיך ללימודי תואר ראשון במשחק מאוניברסיטת דרום קליפורניה, שם סיים את לימודיו ב-2001.
ב-2004 שיחק את בנו של ריצ'רד גיר בסרט "הנרקוד?", ובאותה שנה גילם בחור בריטי המשמש כמושא האהבה עבור בתו של נשיא ארצות הברית בסרט "חופשייה לאהבה", ושיחק גם בשלושה פרקים של קומדיית המצבים "הופ ופיית'".
ב-2005 שיחק בסרטו של קלינט איסטווד "גיבורי הדגל".
ב-2006 שיחק את בנו של ד"ר שון מקנמרה בסדרת הדרמה "ניפ/טאק".
ב-2007 היה מועמד לפרס טוני לשחקן הטוב ביותר במחזה על משחקו במחזה "סיום מסע" בברודוויי.
ב-2008 גילם את נתנאל פיק בסדרה הצבאית של HBO "דור מזוין".
ב-2009 שיחק במחזה "הלילה השנים עשר" שהועלה תיאטרון דלקורטה שבסנטרל פארק.
מ-2010 ועד 2011 שיחק במחזמר המבוסס על האלבום "American Idiot" של להקת גרין דיי.
ב-2012 הופיע בתפקיד הראשי במחזמר "קינקי בוטס", על הופעה זו היה מועמד בשנית לפרס טוני וזכה בפרס גראמי.
בשנת 2017 חזר סנדס להופיע, יחד עם הצוות המקורי של ההפקה, בהרצה מוגבלת של "קינקי בוטס" בברודוויי.
כמו כן הופיע באותה שנה בסרט של סטיבן ספילברג, "העיתון".
בשנת 2022 החל לשחק במחזמר "& ג'ולייט" בתור וויליאם שייקספיר.
לאחר הופעות פתיחה בקנדה, בנובמבר 2022 המחזמר הגיע לברודוויי.
ב-9 ביולי 2011, נשא סנדס לאישה את העיתונאית הבריטית ג'מה קלארק באחוזה מפוארת בקצהו של הפארק הלאומי דארטמור בדרום-מערב אנגליה.
הם נפגשו בזמן שסנדס נפש בלונדון.
+שנהסרטתפקידהערות2003Die, Mommie, Die!לאנס זוסמן11:14טים2004חופשייה לאהבהגרנט הילמןתפוס את הילדהצ'אדהנרקוד?איוון קלארק2005כל מה שבחורה רוצהטרוי2006גיבורי הדגלוולטר גאסט2008עיר המתיםבאד קרייןנערתי החוצפניתחייל2013בתוך לואין דיוויסטרוי נלסון2017העיתוןדונלד גרהאם (אנ')2018Half Empty/Half Fullאוון
+שנהסדרהתפקידהערות2002עמוק באדמהטובי2 פרקים2003אבודים בביתוויל דייוויסתפקיד ראשי; 8 פרקים2004–05הופ ופיית'הנרי3 פרקים2006איש משפחהג'סטין האקיסקדיבוב; פרק: "You May Now Kiss the...
Guy Who Receives"ניפ/טאקקונור מק'מנרהפרק: "Conor McNamara, 2026"2006–07אבא אמריקאיטינו / ויליאמסדיבוב; 2 פרקים2008דור מזויןנתנאל פיקמיני-סדרה2012NYC 22קני מק'לרןתפקיד ראשי; 13 פרקים2015דו"ח מיוחדדאש פארקרתפקיד ראשי; 10 פרקים2020חוק וסדר: מדור מיוחדבובי פרוסטפרק: "Swimming with the Sharks"
סטארקייד (2018) הפוסטר הרשמי של האירוע בכיכובם של מגוון מתאבקים מידע ארגון WWE מותג(ים) Rawסמאקדאון תאריך 24 בנובמבר 2018(שודר ב-25 בנובמבר 2018) עיר סינסינטי, אוהיו אולם U.S.
Bank Arena מספר צופים 7,500 סדרת אירועי שלם וצפה של ה-WWEסדרת ההישרדותסטארקייד(2018)TLC: שולחנות,סולמות וכיסאות סדרת אירועי סטארקייד2017סטארקייד(2018)2019
סטארקייד (2018) היה אחד מאירועי השלם וצפה של ארגון ההיאבקות האמריקאי, ה-WWE, ששודר בערוץ של ה-WWE Network.
האירוע כלל את שני המותגים (Raw וסמאקדאון) ונערך ב-24 בנובמבר 2018, ב-U.S.
שעה בודדת מן האירוע שודרה בערוץ ה-WWE Network למחרת, ב-25 בנובמבר 2018. האירוע היה האירוע השני בסדרת אירועי סטארקייד (תחת הפקתם של ה-WWE).
האירוע כלל הופעה מיוחדת של חבר היכל התהילה, ריק פלייר.
אחד עשר קרבות התנהלו באירוע, כשמתוכם ארבעה קרבות שודרו בספיישל של שעה בערוץ של ה-WWE Network.
בקרב המרכזי, AJ סטיילס ניצח את סמואה ג'ו בקרב כלוב.
סטארקייד, אירוע חי במעגל סגור, הומצא בשנת 1983 על ידי המתאבק המנוח, דאסטי רודס.
האירוע הופק במקור תחת ארגון ה-National Wrestling Alliance (או בראשי התיבות: NWA) והארגונים של ג'ים קרוקט (או בראשי התיבות: JCP).
ארגונים אלו הכירו בסטארקייד כאירוע הדגל שלהם בשנה, כשבאותה נשימה שנתיים לאחר מכן, גם יריבתה, ארגון ה-WWF, התחיל להכיר באירוע רסלמניה כאירוע הדגל שלהם בשנה.
בשנת 1988, ארגונו של ג'ים קרוקט נמכר לטד טרנר, ובכך האירוע הפך להיות בבעלות של ארגון ה-WCW, כשהאירוע עצמו התקיים תחת ה-WCW עד שנת 2000, השנה שבה התקיים אירוע הסטארקייד האחרון ולאחריו הופסקו קיומי אירועי סטארקייד.
לאחר הפסקה של 17 שנים, ה-WWE הקימה לתחייה את סטארקייד כאירוע חי של המותג סמאקדאון ב-25 בנובמבר 2017. שנה לאחר מכן, ב-16 בנובמבר 2018, ה-WWE הכריזו שאירוע שני במסגרת אירועי סטארקייד יתקיים ב-25 בנובמבר 2018 וחלקו ישודר בערוץ של ה-WWE Network.
עוד אמרו, שאירוע זה יהיה בשיתוף של שני המותגים (Raw וסמאקדאון).
ב-7 באוגוסט בתוכנית סמאקדאון, ביג אי וקופי קינגסטון מקבוצת הניו דיי ניצחו את הבר (סזארו ושיימוס) כדי להפוך למועמדים לתואר אליפות הזוגות של סמאקדאון נגד האלופים, הבלודג'ן בראדרס (הארפר ורואן) באירוע סאמרסלאם, שבו הניו דיי ניצחו, כתוצאה מפסילה, אך לא זכו בחגורות האליפות.
הניו דיי זכו בחגורות האליפות יומיים לאחר מכן בתוכנית סמאקדאון ולאחר מכן שמרו בהצלחה על חגורות האליפות באירוע גיהנום בכלוב.
ב-16 באוקטובר בתוכנית ה-1000 של סמאקדאון, הבר ניצחו את הניו דיי וזכו באליפות הזוגות.
קרב חוזר ביניהם נקבע לאירוע סטארקייד.
באירוע סאמרסלאם, במהלך הקרב על אליפות ה-WWE בין סמואה ג'ו ל-AJ סטיילס, ג'ו התגרה בסטיילס, כשהתנהג בחוסר כבוד לאשתו ובתו, שנכחו בקהל.
סטיילס הזועם, תקף את ג'ו בעזרת כיסא, מה שגרם לג'ו לנצח בקרב כתוצאה מפסילה, אך עדיין סטיילס שמר על התואר.
ב-24 באוגוסט, קרב חוזר בין השניים נקבע לאירוע גיהנום בכלוב.
באירוע זה, סטיילס התחמק ממהלך ההכנעה של ג'ו, הקוקינה קלאץ', והפך אותו להצמדה, שהספיקה לו כדי לשמור על התואר, למרות שבהילוכים החוזרים נראה שבזמן ההצמדה, סטיילס נכנע, והשופט לא זיהה זאת.
לאחר הקרב, ג'ו תקף את סטיילס ומאוחר יותר דרש קרב חוזר נגד סטיילס.
הג'נרל מנג'ר של סמאקדאון, פייג', הסכימה לכך וקבעה קרב שלישי בין השניים על התואר באירוע סופר שואו-דאון, שבו סטיילס ניצח.
השניים נפגשו לקרב נוסף, אך לא מתוכנן, שהיה על התואר באירוע היהלום שבכתר (סטיילס היה אמור להתחרות נגד דניאל בריאן, שסירב להופיע באירוע, שהתרחש בערב הסעודית, עקב הסכסוך שסבב את האירוע).
מפגש חמישי נקבע בין השניים לאירוע סטארקייד, כשהפעם סוג הקרב היה קרב כלוב, והפעם התואר לא היה על הכף, מכיוון שסטיילס איבד אותו בקרב לדניאל בריאן.
לאחר הקרב, לינץ' תקפה את פלייר והפכה לדמות הרעה בפעם הראשונה בקריירה שלה ב-WWE.
במהלך השבועות הבאים, השתיים תקפו אחת את השנייה.
באירוע גיהנום בכלוב, לינץ' ניצחה את פלייר וזכתה בתואר האליפות.
קרב חוזר ביניהן נקבע לאירוע סטארקייד.
ב-22 בנובמבר, לינץ' הוחלפה בקרב במתאבקת אסקה, לאחר שהיא ספגה פציעה בפניה.
ב-16 באוקטובר במסגרת תוכנית ה-1000 של סמאקדאון, ריי מיסטריו התאבק בקרב היחידים הראשון שלו מאז שנת 2014, שבו ניצח את אלוף ארצות הברית, שינסקה נקאמורה, כדי להעפיל לטורניר גביע העולם של ה-WWE.
קרב חוזר ביניהם נקבע לאירוע סטארקייד, כשהפעם תואר אליפות ארצות הברית הונח על הכף.
לאחר שרולינס ניצח את אלוף ארצות הברית של סמאקדאון, שינסקה נקאמורה, באירוע סדרת ההישרדות, פורסם שרולינס יגן על האליפות הבין יבשתית נגד אמברוז בקרב רחוב באירוע סטאקייד.
ב-22 בנובמבר, סוג הקרב ביניהם שונה לקרב כלוב.
+ אישיויות אחרות על המסך תפקיד: שם:צוות השידורטום פיליפסביירון סקסטוןכרוזגרג המילטוןשופטיםצ'אד פטוןרוד זאפאטה
סטגומסטודון (שם מדעי: Stegomastodon; מילולית: "שיני שד מקורים") הוא סוג של פיל גדול נכחד ממשפחת הגומפותריומיים, אשר חי באמריקה הצפונית, וככל הנראה גם באמריקה הדרומית, אם כי רוב המאובנים מאמריקה הדרומית משויכים לסוג נוטיומסטודון, לפני 4.9-0.03 מיליון שנה מהיום.
על אף שמו, הוא איננו קשור למסטודון ממשפחת הממוטיים או לסוג סטגודון והיה קרוב יותר לגומפותריום.
בסוג זה נכללו ארבעה מינים.
הסטגומסטודון היה יונק דמוי פיל בגובה 2.6 מטרים ומשקל של 4.6-5.2 טונות.
היו לו חטים גדולים מאוד באורך 3.5 מטרים שהתעקלו ישר ומעט מעלה.
בנוסף להם היו לסטגומסטודון שיניים טוחנות מצופות אמייל עמם לעס עשבים.
הוא שרד עד לסוף הפליסטוקן באמריקה הצפונית וייתכן שגם הדרומית.
המאובנים המאוחרים ביותר שלו נמצאו בחליסקו, מקסיקו בגיל 28,000 שנה.
לא ברור ממה נכחד אך ייתכן שזה נגרם כתוצאה מההתקררות של עידן הקרח או אולי מציד אנושי או תחרות קשה.
סטבו פנדרובסקי (במקדונית: Стево Пендаровски; נולד ב-3 באפריל 1963) הוא נשיא מקדוניה הצפונית החל מ-12 במאי 2019.
פנדרובסקי הוא בעל תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת סקופיה בשנת 1987. לאחר מכן הוא קיבל תואר שני ודוקטורט באותה אוניברסיטה, שניהם במדע המדינה.
מאז 2008 הוא משמש כפרופסור עוזר לביטחון בינלאומי, מדיניות חוץ וגלובליזציה באוניברסיטה האמריקאית בסקופיה.
בבחירות לנשיאות מקדוניה הצפונית שנערכו ב-13 באפריל 2014 התמודד פנדרובסקי מטעם "מפלגת האיחוד הסוציאל-דמוקרטית של מקדוניה", וזכה ב-38.56% מהקולות ועלה לסיבוב השני.
בסיבוב השני, שנערך ב-27 באפריל 2014 זכה פנדרובסקי ב-42.67% מהקולות, והפסיד את הנשיאות לנשיא המכהן, גיורגה איוואנוב.
בבחירות לנשיאות מקדוניה הצפונית שנערכו ב-21 באפריל 2019 התמודד שוב פנדרובסקי מטעם "מפלגת האיחוד הסוציאל-דמוקרטית של מקדוניה", זכה ב-47.75% מהקולות ועלה לסיבוב השני.
בסיבוב השני, שנערך ב-5 במאי 2019 זכה פנדרובסקי ב-53.59% מהקולות, והפך לנשיא מקדוניה הנבחר.
סטגודוניים (שם מדעי: Stegodontidae) היא משפחה נכחדת של פילאים, שהתקיימה בתקופת המיוקן עד הפליסטוקן (כאשר כמה חוקרים סוברים שהגיעו גם להולוקן) ברחבי אסיה ובחלק מאפריקה.
במשפחה נכללו שני סוגים: סטגודון וסטגולופודון.
המשפחה הוגדרה לראשונה ב-1918 בידי החוקר האמריקאי הנרי פיירפילד אוסבורן.
עם זאת, חלק מהחוקרים סוברים ששני הסוגים הכלולים בה בעלי מאפיינים קרובים מאוד לפיליים ועל כן ראוי שיהיו מקובצים תחתיהם.
מדידת עצמותיהם העלתה שגובהם היה עד 3.87 מטר בכתפיים ומשקלם עד 12–14 טונות.
הוא היה בעל חטים ארוכים ומעוקלים ישר.
בכמה מאיי פלורס באינדונזיה היו אוכלוסיות של סטגודונים, שעברו גמדיות איים.
ע"פ ההשערות, לפילים הענקיים היו טורפים טבעיים מועטים, והאדם הקדמון היה האחראי לצימצום מספריהם עד לכדי הכחדה.
סטארקייד (2019) הפוסטר הרשמי של האירוע בכיכובם של מגוון מתאבקים מידע ארגון WWE מותג(ים) Rawסמאקדאון תאריך 1 בדצמבר 2019 עיר דולות', ג'ורג'יה אולם אינפיניט אנרג'י ארנה סדרת אירועי שלם וצפה של ה-WWEסדרת ההישרדותסטארקייד(2019)TLC: שולחנות,סולמות וכיסאות סדרת אירועי סטארקייד2018סטארקייד(2019)—
סטארקייד (2019) היה אחד מאירועי השלם וצפה של ארגון ההיאבקות האמריקאי, ה-WWE, ששודר בערוץ של ה-WWE Network.
האירוע כלל את שני המותגים (Raw וסמאקדאון) ונערך ב-1 בדצמבר 2019, באינפיניט אנרג'י ארנה שבדולות', ג'ורג'יה.
האירוע היה האירוע השלישי בסדרת אירועי סטארקייד (תחת הפקתם של ה-WWE).
בקרב המרכזי המשודר, בובי לאשלי ניצח את קווין אואנס בפסילה.
במהלך השידור, ה-WWE החלו לשדר את שארית הספיישל בעמוד הרשמי שלהם ביוטיוב; לאחר מכן, שה-WWE ביצעו צעד זה בעקבות כשלים טכניים בצד המזרחי של ארצות הברית.
סטארקייד, אירוע במעגל סגור חי, הומצא בשנת 1983 על ידי המתאבק המנוח, דאסטי רודס.
ב-17 בספטמבר 2019, ה-WWE הודיעו שהאירוע השלישי בסדרת אירועי סטארקייד ישודר בערוץ של ה-WWE Network.
+ מאיישי תפקידים נוספים תפקיד שםצוות השידורטום פיליפסביירון סקסטוןכרוזמייק רוםשופטיםשון בנטצ'ארלס רובינסוןדן אנגלר
מס' תוצאות התניות זמן D1 סת' רולינס ניצח את אריק רואן קרב יחידים - D2 שינסקה נקאמורהא (עם סמי זיין) ניצח את המיז קרב יחידים על האליפות הבין יבשתית - 3 הסטריט פרופיטס (אנג'לו דוקינס ומונטז פורד) ניצחו את ה-O.C.
סטגוצפליה (שם מדעי: Stegocephalia) היא קבוצה פרפילטית של מיני חולייתנים מהמחלקה בעלי סנפירים בשרניים ומהקבוצה ריפידיסטים, אשר הפכו לראשוני החולייתנים היבשתיים, מאבות קדמונים דגים.
הקבוצה התפתחה החל מסוף הדבון לפני 375 מיליון שנה.
כל המינים בקבוצה זו נכחדו למעט בני הקבוצה, בעלי ארבע רגליים, אשר השלימו את התפתחותם ליצורי יבשה.
קבוצה זו הוגדרה לראשונה ב-1868 בידי חוקר המאובנים האמריקאי אדוארד דרינקר קופ, והוא כלל בה מינים המותאמים יותר מדגי הריאות לחיי יבשה: הם היו בעלי ריאות פרימיטיביות נוסף לזימים, בעלי רגליים מחוזקות יותר עם אצבעות והתרחשו שינויים במבנה הלסתות, מבנה השיניים וחלל האוזניים שלהם.
המשמעות של שמם מיוונית: "בעלי ראש מקורה".
בקבוצה מינים אשר רובם חיו בין הדבון לקרבון וכללו מינים הדומים לדגים כמו הטיקטאליק ועד לראשוני הדו-חיים והלאבירנתודונטיה, אשר חיו במקווי מים מתוקים כנראה.
בסוף הקרבון הם התפתחו לראשונה לזוחלים ובכך ניתקו את הקשר שלהם למים.
סדרה איכתיוסטגאים (Ichthyostegalia) - נכחדה
סטגוטטרבלודון (שם מדעי: Stegotetrabelodon; משמעות השם: "ארבע שיני חטים מקורות") הוא סוג נכחד של פילאי, אשר חי במשך סוף המיוקן עד תחילת הפליוקן בערבות של אפריקה ושל אירואסיה.
סוג זה משויך למשפחת הפיליים לצד הממותה, הפלאולוקסודון והפילים הקיימים והוא נחשב לסוג הקדום ביותר במשפחה זו.
הסטגוטטרבלודון היה פיל גדול מאוד, בגובה של 4 מטרים ומשקל ממוצע של 11–12 טונות (12.1–13.1 טון קצר), אצל המין Stegotetrabelodon syrticus.
מרבית המאובנים התגלו באפריקה, בין השאר באוגנדה וקניה אך גם באיטליה ובחלק מאסיה.
ישנה מחלוקת על שרידי עקבות רחבות שהתגלו במדבר של אבו דאבי ואולי שייכות אליו.
ממצאים אחרים שבעבר שויכו אליו נחשבים כיום למאובני פילאים אחרים כמו המסטודון, הסטגודון והטטרלופודון (Tetralophodon).
הוא היה בעל חדק ארוך וחטים ישרים כמו של הפלאולוקסודון שצמחו גם מלסתותיו התחתונות.
חטים אלה היו ישרים וארוכים ביותר ודמו לחטי הגומפותריומיים ששימשו כנראה לחפירה, תלישת ענפים ולסינון צמחי מים וכשימוש משני להברחת טורפים.
בעבר הוא נחשב לסוג במשפחת הגומפותריומיים עקב כך, אך הופרד.
המבנה של השיניים רמז על תזונה מצמחייה עשבונית ויש רמזים לכך שחי בעדרים קטנים.
סטארקוויל היא עיר במדינת מיסיסיפי בארצות הברית שמונה כ-25 אלף תושבים.
בצמוד לעיר ממוקמת אוניברסיטת מיסיסיפי.
השטח שעליו נבנתה העיר אוכלס מאות שנים על ידי שבטים אינדיאניים.
בהתאם להסכם שנחתם בשנת 1830 האינדיאנים פונו מהשטח.
המתיישבים החדשים התפרנסו בעיקר מיצירת לוחות עץ ולכן שם היישוב שהוקם בשנת 1834 היה "Boardtown".
בשנת 1835 היישוב הפך למרכז המחוז ושמו שונה לסטארקוויל לכבוד ג'ון סטארק, מאלופי מלחמת העצמאות של ארצות הברית.
תושבי העיר התפרנסו בעיקר מחקלאות וגידולי בקר.
מפעלי התעשייה של העיר כוללים בין היתר "MFJ אנטרפרייזס" לייצור ציוד לרדיו.
בעיר ממקומות מוסדות ומגורי סטודנטים של אוניברסיטת מיסיסיפי.
22 אתרים בעיר רשומים ב"רשם מקומות היסטוריים הלאומי".
סטארקוויר תעשיות בע"מ היא חברת תוכנה ישראלית המפתחת תוכנה בתחום הבלוקצ'יין.
חברת סטארקוויר הוקמה בשנת 2017 על ידי פרופ' אלי בן-ששון המשמש כמנכ"ל, נשיא ויו"ר החברה, יחד עם אורי קולודני אשר שימש כמנכ"ל הראשון ומכהן בדירקטוריון החברה, ד"ר מיכאל ריאבצב (ארכיטקט ראשי) ופרופ' אלסנדרו קיאזה מאוניברסיטת קליפורניה בברקלי (מדען ראשי).
עם היועצים המדעיים לחברה נמנים הפרופסורים למדעי המחשב אבי ויגדרזון, שפי גולדווסר, נעם ניסן ומוני נאור.
החברה הוקמה על בסיס סדרה של מחקרים ומאמרים בנושא הוכחה באפס ידיעה, נושא שנהגה לראשונה בשנות ה-80 על ידי גולדווסר וחוקרים נוספים.
המחקרים, אותם ערכו בן-ששון, ריאבצב וסטודנטים נוספים בטכניון, התמקדו בפיתוח פתרונות על בסיס הוכחה באפס ידיעה, למטרה של ייעול רשתות בלוקצ'יין.
במסגרת המחקרים יצרו מערכת על בסיס הוכחה באפס ידיעה תוך הסתמכות על משפט PCP, באופן שמייעל ומקצר את משך הזמן של אישור עסקאות על גבי בלוקצ'יין דוגמת ביטקוין או אתריום (העלאת סקלביליות), וזאת מבלי שהרשת תאבד מן האמינות שלה.
הרעיון בבסיס הטכנולוגיה הוא ביצוע מספר רב של חישובים בצורה אמינה על גבי הבלוקצ'יין, תוך שמירה על מפתחות הצפנה מאובטחים.
באופן הזה, ניתן לכתוב הרבה יותר מידע על גבי לבנת בלוקצ'יין, תוך שימוש בהרבה פחות נפח אחסון ותעבורה ברשת.
מערכת הוכחה זו נקראת StarkEx, והיא נמצאת על גבי רשת אתריום החל משנת 2020. המערכת הוטמעה גם בפרויקטים נוספים בתחום Web 3.0, וכן על גבי הדפדפן אופרה.
בשנת 2019 הגיש הטכניון תביעה נגד בן-ששון וריאבצב, בטענה שהחברה הוקמה על בסיס קניין רוחני של הטכניון שנוצר במחקרם במוסד.
התביעה הסתיימה בפשרה עוד בטרם הגיעו הצדדים לבית המשפט.
ביוני 2021 השיקה החברה את Starknet, שבניגוד ל-StarkEx, היא מערכת בלוקצ'יין דמוית אתריום המאפשרת לכל מפתח להתקין עליה חוזים חכמים, ומאפשרת למשתמשי קצה לשלוח טרנזאקציות על גביה באופן חופשי.
מוצריה של חברת סטארקוויר נכתבו בשפת התכנות Cairo, שפה שהיא פרי-פיתוחה של סטארקוויר עצמה.
נכון לשנת 2025, החברה מעסיקה למעלה מ-200 עובדים ברחבי העולם.
סטארקוויר קיבלה מענק של 12 מיליון דולר מ-Ethereum Foundation של פלטפורמת אתריום, שבה מתקיים עיקר פעילותה.
באוקטובר 2018 גייסה החברה 30 מיליון דולר.
עם המשקיעים בסבב זה נמנו קרן סקוויה קפיטל וקרן אינטל קפיטל , זרוע הון הסיכון של אינטל.
במרץ 2021 גייסה החברה 75 מיליון דולר.
בנובמבר 2021 גייסה החברה 50 מיליון דולר לפי שווי של שני מיליארד דולר, ובכך הפכה לחד-קרן.
במאי 2022 גייסה החברה 100 מיליון דולר לפי שווי של שמונה מיליארד דולר.
סטגואורוס (שם מדעי: Stegouros''; מילולית: "זנב בעל גג") הוא סוג של דינוזאור מקבוצת האנקילוזאורים שחי במשך הקרטיקון העליון שלפני 74.9 עד 71.7 מיליון שנה לפני זמננו באמריקה הדרומית.
הסוג תואר ב-2021 והכיל מין יחיד - Stegouros elengassen.
שם המין קרוי לכבוד המפלצת "elengassen" של שבט אנשי טהולצ'ה , מהמפוצ'ה.
גודלו של אנקילוזאור זה הגיע לאורך 1.8 עד 2 מטרים, כך שהיה קטן יחסית והיה בעל זנב ארוך ונוקשה בעל מבנה מחוזק מעליו.
מבנה לסתותיו מעיד שהיה צמחוני שכנראה ניזון מצמחייה נמוכה בקרבת נהרות, בהם התגלה.
סטברוס גבריאל הוא כדורגלן קפריסאי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת זולטה ורכם מליגת העל הבלגית ובנבחרת קפריסין.
גבריאל גדל במחלקת הנוער של אפואל ניקוסיה.
בעונת הושאל לאקריטאס חלוראקאס מליגת העל הקפריסאית, במדיה ערך 32 הופעות ליגה והבקיע חמישה שערים.
בינואר 2024 חתם בזולטה ורכם הבלגית לשנתיים וחצי.
ב-12 באוקטובר 2023 ערך גבריאל את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קפריסין, בהפסד 4-0 לנבחרת נורווגיה במסגרת מוקדמות יורו 2024.
סטבן מירקוביץ' (בסרבית: Стеван Мирковић; 27 באוקטובר 1927 – 26 בספטמבר 2015) היה גנרל יוגוסלבי אשר כיהן כראש המטה הכללי היוגוסלבי בין השנים 1987–1989.
מירקוביץ' נולד בוולייבו ב-27 באוקטובר 1927. באוקטובר 1944 הוא הצטרף למפלגה הקומוניסטית של יוגוסלביה ולפרטיזנים של טיטו.
הוא לחם עם הפרטיזנים עד סוף מלחמת העולם השנייה.
לאחר המלחמה הוא שימש כמפקד דיוויזיה ואז כמפקד ארמייה.
ב-1 בספטמבר 1985 הוא מונה לסגן ראש המטה הכללי היוגוסלבי וכיהן בתפקיד עד 15 בספטמבר 1987, אז מונה בעצמו לרמטכ"ל.
ב-29 בספטמבר 1989 הוא סיים את תפקידו ופרש מהצבא.
ב-1990, הפך מירקוביץ' לאחד ממנהיגי מפלגת "ליגת הקומוניסטים - התנועה למען יוגוסלביה".
הוא היה אחד ממתנגדיו החריפים סלובודן מילושביץ'.
ב-1994, המפלגה התפרקה והתאחדה עם מפלגת השמאל היוגוסלבי.
ב-1997 הוא הקים את הארגון הלא-ממשלתי "מרכז טיטו" (Центар Тито).
כמו כן, הוא שימש כנשיא הכבוד של ארגון "ברית הקומוניסטים של יוגוסלביה".
הוא נפטר בבלגרד ב-26 בספטמבר 2015.
סטארשיפ HLS היא נחתת ירחית מאוישת אשר נמצאת בפיתוח ומבוססת על מערכת השיגור סטארשיפ של החברה האמריקאית SpaceX.
הנחתת מיועדת להעביר אסטרונאוטים ממסלול סביב הירח אל פני השטח של הירח ובחזרה והיא מפותחת עבור נאס"א שתעשה בו שימוש בתוכנית ארטמיס.
פרופיל המשימות בתוכנית ארטמיס כולל שיגור של סטארשיפ HLS למסלול סביב כדור הארץ, שם היא תתודלק בידי מספר מכליות סטארשיפ נוספות אשר ישוגרו במיוחד עבור מטרה זו.
בסיום התדלוק תבצע סטארשיפ תמרון מעבר ירחי אל כיוון הירח ותיכנס למסלול סביבו.
בהגעתה למסלול סביב הירח תעגון סטארשיפ עם החללית אוריון אשר תשוגר על ידי משגר ה-Space Launch System.
צוות של שני אסטרונאוטים יעבור מאוריון אל סטארשיפ בזמן ששני אסטרונאוטים נוספים יישארו באוריון.
סטארשיפ תבצע נחיתה על פני השטח של הירח ותשהה על פניו למשך כשבוע ימים במהלכם יבצעו האסטרונאוטים פעילות חוץ-רכבית ומשימות מגוונות.
בסיום משימתם תשוגר סטארשיפ בחזרה אל מסלול סביב הירח שם תעגון שוב עם אוריון.
חברת SpaceX החלה לפתח את סטארשיפ החל מאמצע העשור השני של המאה ה-21, אך על גרסת סטארשיפ HLS שמיועדת לירח החלה לעבוד בשנת 2019 לאחר שנאס"א פתחה במכרז עבור פיתוח נחתת מאוישת לתוכנית ארטמיס.
באפריל 2021 בחרה נאס"א בסטארשיפ HLS כנחתת עבור תוכנית ארטמיס.
טיסת ניסוי שתדגים נחיתה על הירח מתוכננת לשנת 2025 ובשנת 2027 מתוכננת הנחיתה המאוישת הראשונה כחלק ממשימת ארטמיס 3.
סטארשילד היא מערכת לוויינים שפותחה על ידי SpaceX.
זה מערכת לווייני תקשורת ובנוסף לווייני המערכת יכולים לספק מעקב אחרי מטרות, מודיעין אותות והתרעה על שיגור טילים.
המערכת פותחה על בסיס לווייני Starlink.
פיתוח מערכת החל בשנת 2020 תוך התאמת לווייני Starlink לצורכי משרד הסיור הלאומי.
בסוף 2020 נחתם חוזה ראשון במטרה להתחיל בשיגורי לוויינים בשנת 2022. באותה תקופה בחברה החל לעבוד טרנס או'שונסי והוא קיבל תפקיד חשוב לפיתוח וקידום המערכת.
לאחר תחילת מלחמת רוסיה-אוקראינה התברר שללווייני Starlink יש תפקיד חשוב במערכה.
לאור ניסיון חיובי מערכת "סטארשילד" קיבלה קדימות לפיתוח.
נכון לינואר 2026 שוגרו כ-200 לוויינים.
למערכת מקבלים גישה יחידות של חילות שונות של ארצות הברית לרבות משמר החופים.
במהלך 2024 כוחות ארצות הברית המוצבות בטייוואן קיבלו גישה למערכת.
סטגדם היא תוכנית טלוויזיה לילדים ונוער, ששודרה בשנים 1999–2000 בערוץ 2 בזכיינית השידור שידורי קשת.
זוהי רצועת שידור בשבת בבוקר בהנחיית יעל פוליאקוב, שירי גדני, ישי קרני וישי גולן (שעזב בסוף העונה הראשונה) שם הם מנחים פינות שונות, מציגים קטעים קומיים ומציגים שידורי רצף (באמצעות "בייבי התינוק המרקד"), בכל פרק מגיע כוכב אורח לתוכנית ומשחק במשחק הטבעות על מנת לשבור שיא.
בין הסדרות ששודרו בשידורי הרצף היו: הדרדסים, ראגרטס, העצבונים, היי ארנולד!, זבנג וסיפורי מישמיש (בעונה 2).
כמעט סטגדם (1999) - פינה בהנחיית בובות הגרב פיכסה וג'יף אשר מציגים את הסדרות הדרדסים וראגרטס ומדברים ביניהם.
המוח (1999) - חידון קומי אותו מנחה ישי גולן והמוח (ישי קרני) והמתחרים של החידון הן שתי בובות גרב בשם פיכסה וג'יף, ברגע שהמוח נשרף השאלה עוברת לצופים בבית.
בלעדי לעדי (1999) - פינה בהנחיית עדי נוימן.
ישי את ישי (1999) - פינה אשר גולן וקרני מציגים המצאות כושלות.
אני והחברים שלי בסטגדם (1999) - משחק בהשתתפות הצופים מעיין איקס עיגול המציג את הסמלילים של הסדרות המשודרות בסטגדם ואת המנחים.
על מורים וחיות אחרות (1999) - פינה אשר בה ישי קרני מציג מורה מסוימת המגולמת על ידי שירי גדני אשר מתמחה מסוג אחר.
תלמידים וחיות אחרות (2000) - בפינה זו שירי גדני מגלמת מורה אשר מסבירה על תלמיד מסוים אותו מגלמת יעל פוליאקוב.
משחק הטבעות (1999) - הכוכב האורח של אותו פרק מנסה להשחיל כמה שיותר טבעות לקיר.
מלך הגבנ"צ (2000} - משחק שהחליף את משחק הטבעות בעונה 2, שם הכוכב האורח זורק כדורים לחורים.
בכלכלה, סְטַגְפְלַצְיָה (מאנגלית: stagflation) היא מצב בו שיעור האינפלציה גבוה, הצמיחה הכלכלית מאטה ושיעור האבטלה נשאר גבוה.
הסטגפלציה מעלה דילמה בפני קובעי המדיניות הכלכלית, מאחר שפעולות שנועדו לרסן את האינפלציה עלולות להחמיר את המיתון הכלכלי ולהפך.
המונח נטבע על ידי איאן מקלאוד, ששילב בין המילים סטגנציה ואינפלציה בנאום בפרלמנט הבריטי ב-1965.
הקונספט ראוי לציון מאחר שעל פי התפיסה הקיינסיאנית, שהייתה התפיסה השלטת בין סוף מלחמת העולם השנייה לשנות השבעים המאוחרות, אינפלציה ומיתון סותרים זה את זה, כפי שהיחסים ביניהם מתוארים בעקומת פיליפס.
כלכלנים מציעים שני הסברים עיקריים בנוגע לשאלה מדוע מתרחשת סטגפלציה.
ראשית, סטגפלציה יכולה להיגרם כשכושר הייצור של משק מצטמצם עקב הלם אספקה שלילי, כמו צמיחת מחירי הנפט למדינה המייבאת נפט.
הלם אספקה שכזה יכול להעלות את המחירים במשק, תוך הפיכת הייצור ליקר ולפחות משתלם.
שנית, גם סטגנציה וגם אינפלציה יכולות לנבוע ממדיניות מקרו-כלכלית שגויה.
לדוגמה, בנקים מרכזיים יכולים לגרום לאינפלציה על ידי התרת יתר של אספקת כסף, והממשלה יכולה לגרום סטגנציה על ידי יתר פיקוח ויתר רגולציה על שוק העבודה ושוק המוצרים.
הזרמת יותר מדי כספים למשק במידה כזאת שצריכה להיעצר פתאום בהחלט יכולה להיות סיבה.
שני ההסברים ניתנו בסטגפלציה של שנות השבעים: היא החלה בעלייה הענקית במחירי הנפט (בעקבות חרם הנפט של 1973), אך אז הבנקים המרכזיים השתמשו במדיניות מוניטארית מרחיבה מואצת כדי לטפל במיתון, מה שהביא לשרשרת של עליות בשכר ובמחירים.
תפיסות קיינסיאניות ומוניטאריות לאחר מלחמת העולם
כלכלנים קיינסיאנים לפני 1960 לא ראו כלל את האפשרות של סטגפלציה, זאת מאחר שהיסטורית שיעור אבטלה גבוה היה קשור תמיד לשיעור אינפלציה נמוך ולהפך (את היחסים ביניהם ניתן לראות בעקומת פיליפס).
הרעיון היה שביקוש למוצרים מעלה את המחיר ומעודד פירמות להעסיק עוד עובדים, ובדומה גם תעסוקה גבוהה מעלה את הביקוש.
אולם במהלך שנות השבעים נהיה ברור שהקשר בין אבטלה לאינפלציה אינו יציב, כלומר שעקומת פיליפס יכולה לזוז.
מאקרו כלכלנים החלו לפקפק בתאוריות קיינסיאניות, ואפילו הקיינסיאנים החלו לחפש אחר הסבר לדבר.
את ההסבר שהעקומה יכול לזוז סיפק הכלכלן המוניטארי מילטון פרידמן ועל ידי אדמונד פלפס.
שניהם טענו שעובדים ופירמות כאחד צופים את האינפלציה, ולכן עקומת פיליפס נעה קדימה.
בנוסף הם טוענים שאם אינפלציה תימשך כמה שנים, העובדים והפירמות יחשבו אותה בוויכוח על שכר.
אף על פי שהרעיון סתר גישות קיינסיאניות מוקדמות, הנאו-קיינסיאנים שילבוהו במודלים שלהם.
קיינסיאנים עכשוויים טוענים כי ניתן להבין את הסטגפלציה פשוט על ידי בידוד המשתנים שמשפיעים על הביקוש המצרפי ואלה המשפיעים על ההיצע המצרפי.
בעוד מדיניות פיסקאלית ומוניטארית יכולה לשמש לייצוב בפני תנודות בביקוש המצרפי, הן לא מאוד מועילות בהתמודדות עם תנודות ההיצע המצרפי.
בייחוד הלם בהיצע המצרפי כמו עלייה במחירי הדלק יכול לגרום סטגפלציה.
התאוריה הנאו-קיינסיאנית מבחינה בין שני סוגי אינפלציה נפרדים – זו הנגרמת מגידול בביקוש, וזו הנגרמת מאילוץ בהיצע.
סטגפלציה, על פי ראייה זו, נובעת מאינפלציה מהסוג השני, כלומר מעלייה מאולצת בעלויות הייצור.
אינפלציה מסוג זה יכולה להיגרם מאילוצים הנובעים ממיסים ממשלתיים או ממחסור חומרי ייצור במצבים לדוגמה של מלחמה.
תאוריות היצע מבוססות על המודל הנאו-קיינסיאני של עלויות מאולצות ומייחסים סטגפלציה לשיבושים מסוימים בצד ההיצע של משוואת ההיצע והביקוש בשוק, לדוגמה, כשיש מחסור או חסר (כלומר מחסור יחסי או בלתי יחסי) בסחורות מפתח או משאבי טבע שהכרחיים לייצור סחורות ושירותים.
גורמים נוספים עשויים גם הם להשפיע על ההיצע, לדוגמה, מצבים פוליטיים וחברתיים שמשתנים כמו אקטים של מלחמה, שליטה נוקשה להחריד של ממשלות על ייצור (לדוגמה במדינות דיקטטוריות).
לפי תפיסה זו סטגפלציה עשויה להתרחש כשיש הלם של היצע (לדוגמה עלייה פתאומית במחירי הנפט, או הופעת מס חדש) הגורם לקפיצה חדה של מחירי הסחורות והשירותים.
במובנים טכניים נוצרת התכווצות בעקומת ההיצע.
במקרה של מחסור במשאבי טבע, הסטגפלציה נגרמת כאשר יש עיכוב באספקת חומרים בסיסיים.
כלומר, כשההיצע המעשי או היחסי חסר במוצרי יסוד (כגון אנרגיה, עץ, מתכות, מינרלים, אדמה לייצר עליה וכו').
המחסורים לא יכולים לקבל מענה מהר מספיק ביחס לדרישה המתמשכת והגואה.
כאמור לא רק חסר מציאותי יכול לגרום למחסור, אלא גם התנהלות ממשלתית, המתבטאת במיסים ומדיניות מוניטארית כושלת, המביאה למחסור יחסי.
כל זה עקבי לגורמים לאינפלציית עלויות מאולצות המתוארת קודם באבחנה שעושים הנאו-קיינסייאנים.
לאחר שתקרה סטגפלציה הכלכלה תנסה קודם כל לתפוס תנופה – קונים ומוכרים יהיו מוכנים לשלם יותר כדי למתן את הביקוש.
הבנק המרכזי עלול להחמיר זאת, על ידי הגדלת מחזור הכסף (הדפסת עוד כסף), או בהורדת הריבית, בניסיון להילחם במיתון.
הגדלת מחזור הכסף תגדיל את הביקוש אף על פי שהביקוש בדרך כלל קטן בעת מיתון.
במודל הקיינסיאני הקלאסי העלאה במחירים תעודד ייצור עוד היצע של מוצרים ושירותים.
אך בעת הלם ההיצע לא מגיב ללחץ המחירים כרגיל.
כך, שיעור האינפלציה עולה, הייצור יורד, ונוצרת סטגפלציה.
בעקבות הטלת הפיקוח על השכר והמחירים על ידי ריצ'רד ניקסון ב-15 באוגוסט ל-1971, גל ראשוני של הלם היצע של עלויות מאולצות בסחורות, הואשם בגרימת ספירה של עליות שכר ומחירים.
אולי הדוגמה הידועה ביותר לשמצה למה שקרה באותו זמן היה כישלון המפעל הפרואני לדיג אנשובי לצורך האכלת בעלי חיים.
ההלם השני היה משברי הנפט של 1973, כשארגון המדינות המייצאות נפט (OPEC) הגביל את הצע הנפט העולמי.
שני המאורעות ששולבו ביחד למשבר האנרגיה הידוע כמאפיין של שנות ה-70, גרם למחסור יחסי ואמיתי של משאבים בסיסיים.
ההגבלה על המחירים יצרה מחסור יחסי בנפט ולכן גרמה לתורים ארוכים של קונים הרוצים ולתדלק, ולהגדלת העלויות בתעשייה.
לפי סט זה של תאוריות הדרך לפתור סטגפלציה היא לספק מחדש את החומרי בסיס שיש מחסור בהם.
במקרה של מחסור פיסי יש למצוא או תחליף לחומר שממנו יש מחסור, או דרכים לייעול הניצולת של המשאב, כך שהתעשייה תיאלץ לצרוך פחות ממנו ולמרות זאת תוכל לייצר יותר.
לדוגמה, במקרה זה בשנות ה-70 המאוחרות ובשנות ה-80 המוקדמות, המחסור בנפט הוקל הן על ידי ייעול האנרגיה, והן על ידי חיזוק ייצור הנפט בעולם.
גורם זה, יחד עם התאמות מוניטריות עזרו לסיים את הסטגפלציה.
עד לאחרונה אף התנהלות מוניטארית לא הצליחה לחזות היווצרות של סטגפלציה.
רק אחרי שקרתה הסטגפלציה ולאחר שנים של מחקר הגיע ההסבר המקשר הלם אספקה שלילי למחירים ולתוצרת.
לטענת בלנצ'ארד (2009) המאורעות השליליים הללו היו אחד משני רכיבים של הסטגפלציה, השני היה "רעיונות" שלטענת רוברט לוקאס, תומאס סרג'נט ורוברט בארו הם תחזיות "בלתי נכונות בעליל" ו"פגומות מיסודן" (של תפיסות קיינסיאניות) שלטענתם נתנו ל"תלמידים עכשוויים למחזורי עסקים" להסביר את הסטגפלציה.
בדיון זה העלה בלנצ'ארד את ההיפותזה שעלייה קרובה במחירי הנפט תגרום לסטגפלציה נוספת.
תפיסות נאו-קלאסיות טהורות במאקרו כלכלה מתנגדות לרעיון שהתנהלות מוניטארית יכולה באמת להשפיע.
מאקרו כלכלנים ניאו קלאסיים טוענים שעל כמויות כלכליות ממשיות, כגון תוצרת, תעסוקה ואבטלה נקבעים על ידי גורמים ממשיים בלבד.
גורמים נומינליים, כמו אספקת הכסף יכולים להשפיע רק על משתנים נומינליים כגון אינפלציה.
רעיון זה שלגורמים נומינליים אין השפעה ממשית נקרא "נייטרליות מוניטארית" וגם "דיכוטומיה קלאסית".
מאחר שהתפיסה המקרו כלכלית הניאו קלאסית גורסת כי תופעות ממשיות כמו אבטלה אינן קשורות למעשה לתופעות לא ממשיות כמו אינפלציה, הם מחלקים את ההסבר של הסטגפלציה להסבר ל"סטגנציה" והסבר ל"אינפלציה".
ההסבר שהניאו קלאסיים נותנים לסטגנציה (צמיחה נמוכה ושיעורי אבטלה גבוהים) כולל רגולציות ממשלתיות לא יעילות או רווחים גדולים לאנשים שלא עובדים שמתמרצים מובטלים לא לחפש עבודות.
הסבר ניאו קלאסי אחר קשור למחזור העסקים הממשי, שבו כל ירידה בפריון העבודה הופכת עבודה לפחות מועילה.
ההסבר הניאו קלאסי העיקרי לאינפלציה פשוט מאוד – הרשות המוניטארית מזרימה יותר מדי כסף.
לפי התפיסה הנאו-קלאסית הגורמים שמשפיעים על משתנים ממשיים, תוצרת ואבטלה, משפיעים אך ורק על עקומת ההיצע המצרפי.
הגורמים הנומינאליים כגון אינפלציה משפיעים רק על הביקוש המצרפי.
כשגורמים ממשיים מזיזים את עקומת ההיצע שמאלה, והתנהלות מוניטארית לא חכמה מזיזה את העקומה ימינה, נוצרת סטגפלציה.
כך ההסבר העיקרי עבור סטגפלציה של התפיסה הניאו קלאסית על הכלכלה הוא שסטגפלציה מופיעה פשוט כאשר יש טעויות בהתנהלות הממשלתית שמשפיעה הן על האינפלציה והן על שוק העבודה.
באופן אירוני, טיעון ברור להסבר הניאו קלאסי של סטגפלציה ניתן על ידי קיינס עצמו.
ב-1919 תיאר ג'ון מיינארד קיינס את הסטגנציה שלפתה את אירופה בספרו "ההשלכות הכלכליות של השלום".
"מספרים שלנין אמר שהדרך הטובה ביותר להפיל את השיטה הקפיטליסטית היא להדיח את המטבע.
על ידי המשכת תהליך האינפלציה יכולות הממשלות להחרים, בחשאי חלק גדול מעושרם של האזרחים.
לפי השיטה הם יכולים לא רק להחרים, אלא להחרים בשרירות לב, ובעוד התהליך גורם עוני אצל רבים, הוא מעלה את העושר אצל מעטים."
אין אמצעים יותר עדינים ובטוחים להתפכחות הבסיס הקיים בחברה מאשר הדחת המטבע שלה.