tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
לדבריו אם נתניהו יצא זכאי הוא יהיה רשאי לחזור לתפקידו: "בכל מערכת שאני מכיר, אם היו רק חשדות כאלה על מישהו, שלא לדבר על כתב אישום, הוא היה מושעה מתפקידו באותו היום".
בדצמבר 2023, הציע לשחרר את כל אסירי חמאס, תוך הפסקת המלחמה, בתנאי שכל החטופים, ובהם החיילים, ישובו הביתה בטיעון שמה שלא ייעשה עכשיו, ספק אם ניתן יהיה לבצע בעתיד.
בינואר 2024 אמר ש"מדינת ישראל לא יכולה לצאת מהמלחמה ללא הבאת כל החטופים הביתה.
זו העדיפות הראשונה וזה במידה רבה בידיה של ממשלת ישראל...אם נסיים את המלחמה עם 136 'רון ארד' או ארונות, מדינת ישראל תפסיד בפעם הראשונה מאז הקמתה את המלחמה"
בפברואר 2024 הצטרף יחד עם מאות בכירי מערכות הביטחון לשעבר לעתירת התנועה לאיכות השלטון בבג"ץ כנגד כוונת הממשלה להמשיך את הפטור לחרדים מגיוס גם תוך כדי מלחמת חרבות ברזל באומרו כי "ללא שוויון בנטל, האיתנות הביטחונית של מדינת ישראל בסכנה.
בכנס לזכרו של ראש המוסד לשעבר מאיר דגן בסוף מאי 2024, התייחס תמיר פרדו בנאומו למלחמת חרבות ברזל, לסוגיית החטופים ולמתקפת הטילים האיראנית על ישראל.
באומרו כי "ממשלות ישראל תחת נתניהו הונו את אזרחי המדינה והובילו אותם כחלילן מהמלין על פי התהום".
עוד הוסיף כי "אנחנו נמצאים בסיכון ממשי.
ישראל מתנהגת כבת יענה וטומנת את ראשה בחול.
אותם משיחיסטים שתפסו את השלטון מוליכים אותנו לאבדון." וביחס לסוגיית החטופים אמר "ממשלת ישראל הפקירה את חייליה ואזרחיה והחלה במבצע הונאה למחרת היום ...
במקום להגדיר כי מטרתה הראשונה היא להחזיר את החטופים, היא בחרה ביעדים סותרים לחלוטין את היעד הזה, ומכרה לציבור ולמשפחות החטופים מקסם שווא שהביא בפועל להפקרת החטופים פעם נוספת, תוך מכירת אשליות לבני משפחותיהם ולציבור כולו".
במרץ 2025 שב ומתח ביקורת על בנימין נתניהו, ואמר: "אתה, הנאשם, בנימין נתניהו מהווה סכנה ברורה ומיידית לביטחון המדינה.
איש ללא מצפון וללא מצפן."
תמיר פישמן הוא בית השקעות ישראלי המספק שירותים פיננסיים לחברות ציבוריות ופרטיות, ארגונים וגופים מוסדיים ומשקיעים פרטיים.
בית ההשקעות הוקם ב-1997 על ידי אלדד תמיר (כיום מנכ"ל החברה) ודני פישמן.
בדצמבר 2008 פרש דני פישמן מתפקידו כמנכ"ל משותף יחד עם אלדד תמיר, שנותר מנכ"ל ונשיא יחיד בחברה.
עם זאת, המשיך פישמן בתפקידיו כשותף ויו"ר בקרן הנדל"ן, חבר ועדת השקעות, דירקטור בקרנות ההון סיכון ובחברות שונות בקבוצה.
בנובמבר 2010 הודיעה החברה כי חתמה על הסכם למיזוג חברת הבת של קבוצת דלק (של יצחק תשובה), אלעד ישראל, לתוך תמיר פישמן נדל"ן, אך במאי דיווחו הצדדים כי המשא ומתן ביניהן פוצץ והעסקה בוטלה.
בחברה מועסקים כ-150 עובדים וב-2007 אף קיבלה סובסידיות ממשלתיות מ"החברה הרוסית להון סיכון" על מנת להשקיע ברוסיה.
נכון ל-2014, החברה מנהלת תיקים וקרנות נאמנות בהיקף של כ-15 מיליארד ש"ח ותוכניות תגמול לעובדים בסך 14.7 מיליארד ש"ח.
בשנת 2013 תמיר פישמן גמל והשתלמויות נרכשה על ידי IBI בית השקעות.
באוקטובר 2014 רכשה חברת אופק עד בשליטתו של יונל כהן 27% מבית ההשקעות, לפי שווי חברה של 60 מיליון ש"ח.
תמיר פישמן מציעים מגוון שירותים ומוצרים פיננסיים, כניהול תיקי השקעות וקרנות נאמנות.
בנוסף עוסק בית ההשקעות בניהול חיתום והנפקות פרטיות וציבוריות בישראל ומחוצה לה, מיזוגים ורכישות (M&A), בנקאות פרטית בחו"ל, ברוקראז' למשקיעים מוסדיים, מחקר ניירות ערך, ניהול קרנות הון סיכון וניהול תוכניות הטבה ואופציות לעובדים.
לבית ההשקעות גם קרן הון סיכון, בשם תמיר פישמן ונצ'רס (TFV), המנהלת קרנות בהיקף של למעלה מ-200 מיליון דולר, והשקיעה עד כה ביותר מ-30 חברות טכנולוגיה.
לתמיר פישמן התקשרות אסטרטגית עם הבנק הגלובלי RBC) Royal Bank of Canada), הבנק השלישי בגודלו בצפון אמריקה ואחד מעשרת הבנקים הגדולים בעולם, שהוא גם בעל המניות עיקרי בחברה (כ-30%).
תמיר בן עמי (נולד ב-28 בפברואר 1979) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי, אשר במשך שנים רבות היה קפטן קבוצת הפועל רמת גן, והוא שיאן התארים וההופעות של המועדון בכל הזמנים.
בן עמי החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל רמת גן.
הופעת הבכורה שלו בקבוצת הבוגרים הייתה עוד בהיותו תלמיד כיתה י"ב, במשחק ליגה מול מכבי עכו, במחזור ה-29 של עונת .
בן עמי שיחק בקבוצה ברציפות מאז עונת , למעט במחצית הראשונה של עונת , אז שיחק בעירוני קריית שמונה.
בהמשך העונה, לאחר חודשיים, חזר לשחק בקבוצת נעוריו.
בעונת שיחק עם הפועל רמת גן לראשונה בליגת העל.
הופעתו האחרונה בקריירה הייתה במשחק מול מכבי יבנה במחזור ה-11 של עונת בליגה הלאומית.
בינואר 2014, לאחר שלא הצליח להתגבר על פציעותיו בגב ובקרסול, פרש ממשחק פעיל.
בן עמי שיחק לאורך הקריירה עם המספר 18 על גב חולצתו, והוא שיאן ההופעות של הפועל רמת גן בכל הזמנים, עם 395 משחקי ליגה במדי קבוצת הבוגרים, וכן שיאן התארים של המועדון.
כשחקן היה שותף לשתי זכיותיה של הפועל רמת גן בגביע המדינה (בשנת 2003 ובשנת 2013) ולארבע זכיות בגביע הטוטו.
לאחר פרישתו הצטרף בן עמי לצוות המקצועי במחלקת הנוער של הפועל רמת גן.
ב-26 בפברואר 2014 מונה בן עמי למאמן הקבוצה הבוגרת של המועדון.
באוקטובר 2014, לאחר שהקבוצה נקלעה לתחתית הליגה הלאומית, פוטר בן עמי מתפקידו.
ביוני 2017 מונה בן עמי למנהל מחלקת נוער בבני יהודה תל אביב עד לשנת 2024.
ביוני 2025 מונה בן עמי לעוזרו של אלי לוי בהפועל כפר שלם .בנובמבר 2025 חזר בן עמי למועדון הפועל רמת גן גבעתיים לתפקיד מנהל מחלקת הנוער .
בן עמי מתגורר בגבעתיים, נשוי ואב לשתיים.
תמיר נבאתי (נולד ב-4 במאי 1991) הוא שחמטאי ישראלי בדרגת רב-אמן וחבר נבחרת ישראל בשחמט.
בשיאו, בחודש מרץ 2019, דורג במקום ה-46 בעולם לפי מד כושר.
בין השנים 2003 עד 2011 תמיר זכה באופן קבוע באליפויות ישראל לנוער לפי גילאים.
2010 - זכה בתחרות הפתוחה של אלבנה, בולגריה, לאחר שצבר 7 נקודות מתוך 9.
2010 - סיים במקום השני בתחרות הפתוחה של בנסקו, בולגריה, לאחר שצבר 7.5 נקודות מתוך 9.
2010 - סיים במקום השני באליפות ישראל שהתקיימה בחיפה, בהשיגו 6.5 נקודות מתוך 9.
2011 - סיים במקום השני בתחרות הפתוחה של צ'נאי, הודו, לאחר שצבר 9 נקודות מתוך 11.
2012 - זכה בתחרות הפתוחה של פרדוביצה, צ'כיה, בהשיגו 7.5 נקודות מתוך 9.
2012 - זכה בתחרות הפתוחה של בלגרד, סרביה, לאחר שצבר 7.5 נקודות מתוך 9.
2013 - זכה בתחרות הפתוחה של קוואלה, יוון, לאחר שצבר 6.5 נקודות מתוך 9.
2013 - זכה באליפות ישראל, שנערכה בעכו, לאחר שצבר 6.5 נקודות מתוך 9.
2015 - השתתף בגביע העולם בשחמט 2015, שנערך בבאקו שבאזרבייג'ן.
2016 - השיג תוצאה של 8.5 נקודות מתוך 10 בלוח השלישי של ישראל באולימפיאדת השחמט 2016 .
2016 - זכה בשנית באליפות ישראל, שהתקיימה בטבריה, לאחר שצבר 6 נקודות מתוך 9.
2017 - סיים במקום השלישי בתחרות הפתוחה של ריגה, לטביה, לאחר שצבר 7 נקודות מתוך 9.
2018 - השיג תוצאה של 9 נקודות מתוך 10 בלוח ראשון-שני בליגה הישראלית.
2018 - סיים במקום התשיעי באליפות אירופה שהתקיימה בבטומי, גאורגיה, לאחר שצבר 7.5 נקודות מתוך 11.
2018 - סיים במקום השני בתחרות הפתוחה של מוסקבה, רוסיה, לאחר שצבר 7.5 נקודות מתוך 9.
2019 - זכה באליפות ישראל הפתוחה שהתקיימה בירושלים לאחר שצבר 7.5 נקודות מתוך 9.
2019 - השתתף בגביע העולם בשחמט 2019, שנערך בחנטי-מנסיסק, רוסיה.
2019 - זכה במדליית ארד על הישגיו בלוח הרביעי באליפות אירופה למועדונים שהתקיימה במונטנגרו.
2019 - זכה בתחרות רילטון בסטוקהולם, שוודיה, עם תוצאה של 8 נקודות מ-9.
2021 - זכה במדליית זהב על הישגיו בלוח השני באליפות אירופה למועדונים שהתקיימה במקדוניה.
2021 - זכה באליפות ישראל הפתוחה שהתקיימה בצפת לאחר שצבר 7.5 נקודות מתוך 9.
2023 - השיג תוצאה של 8.5 נקודות מתוך 11 בלוח ראשון-שני בליגה הצ'כית.
2023 - זכה במדליית כסף על הישגיו בלוח השלישי של ישראל באליפות אירופה לנבחרות שהתקיימה במונטנגרו.
כמו כן תמיר זכה בעוד תחרויות רבות ובהישגים נוספים בארץ ובעולם.
7 זכיות באליפות המדינה עם מועדון באר שבע.
4 זכיות בגביע המדינה עם מועדון באר שבע.
זכייה אחת בגביע המדינה עם מועדון כפר סבא.
זכייה אחת באליפות צ'כיה עם מועדון ליסה נאד לאבם (Lysa Nad Labem).
נבאתי ייצג את ישראל ב-4 אולימפיאדות שחמט.
הרב ד"ר תמיר יעקב גרנות (נולד ב-1970) הוא אחד מראשי ישיבת אורות שאול (יחד עם הרב יובל שרלו והרב איתמר אלדר) וחוקר שואה.
נולד ברמת גן וגדל בקריית מוצקין.
את לימודי התיכון השלים בישיבה התיכונית "נתיב מאיר" בירושלים.
לאחר מכן החל את דרכו בישיבת ההסדר "הר עציון" באלון שבות, שם למד תשע שנים, כשלצד לימודיו בישיבה סיים תואר ראשון בחינוך במכללת ירושלים.
במהלך אותן שנים יצא כמורה למוסקבה מטעם משרד החינוך.
בשירותו הצבאי היה בחטיבת גבעתי.
במשך שנים רבות לימד במדרשת לינדנבאום גמרא ומחשבת ישראל ובבית המדרש לנשים מגדל עוז במגדל עוז.
בשנת 2006 הקים יחד עם הרב איתמר אלדר והרב משה אגוזי את בית המדרש לבוגרי צבא בקצרין ועמם עמד בראשו במשך ארבע שנים.
בשנת 2010 הקים יחד עם הרב איתמר אלדר את "בית המדרש לתורה וחיים" הקהילתי בחיספין בראשו הוא עמד ולימד גמרא, חסידות ותחומים נוספים.
כמו כן, מאז סוף שנות התשעים של המאה העשרים הוא מרצה בתחומי היהדות במכללת הרצוג שבאלון שבות ובמכללת ליפשיץ שבירושלים.
במקביל לעיסוקיו התורניים השלים את לימודי התואר השני בפילוסופיה יהודית באוניברסיטה העברית בירושלים ולאחר מכן את עבודת הדוקטורט שלו, שעסקה בתקומת החסידות לאחר השואה תוך התמקדות בדמותו של הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם, האדמו"ר מצאנז-קלויזנבורג.
חיבורים תורניים רבים שלו התפרסמו במשך השנים בבמות שונות ("מגדים", "תבונות", "נטועים", "מים מדליו") וטור קבוע שלו על פרשיות השבוע התפרסם במוסף "שבת" של העיתון "מקור ראשון".
ב-2013 הצטרף לראשות ישיבת ההסדר אורות שאול ששכנה אז בכפר בתיה – רעננה והוביל בה תהליך של התחדשות רוחנית ותורנית.
הרב גרנות עומד בראשות הישיבה עד היום ביחד עם הרב יובל שרלו והרב איתמר אלדר.
הרב גרנות מדריך מסעות לפולין של בני נוער ובוגרים.
נשוי לאביבית (בתו של דוד בן-יוסף).
בנו סרן נהרג מפגיעת טיל נ"ט שנורה על ידי חזבאללה לעבר מוצב בגבול לבנון במהלך מלחמת חרבות ברזל.
בתוך ימי השלושים לבנו, ביצע יחד עם ישיבתו ועם יונתן רזאל ביצוע מחודש לשיר "ממקומך מלכנו תופיע" מתוך מילות הקדושה בשחרית של שבת, בלחנו של בן ציון שנקר.
הביצוע התלווה לקליפ וידאו שביים וערך שניאור אנטבי והפיק דוד פדידה.
הגות יהודית אל מול השואה
אחד מתחומי העיסוק המרכזיים של הרב גרנות הוא עולם ההגות היהודי אל מול השואה.
במסגרת עיסוקו בתחום זה הוציא במשך כשנתיים סדרת מאמרים על הנושא בבית המדרש הווירטואלי של ישיבת "הר עציון".
מאמרים אלו גובשו לכדי ספר בשם "אמונה ואדם לנוכח השואה" שראה אור ב-2013 בהוצאת תבונות.
העיסוק בהגות היהודית בזמן השואה ולאחריה הוביל את הרב גרנות לתחום נוסף, והוא עולם הניגונים החסידי בזמן השואה ולאחריה, עיסוק שדחף אותו ליזום את פרויקט "ניגון שעלה מן האפר" – מופע בו הוא יחד עם להקת הלב והמעיין מלמדים ומבצעים ניגונים שונים שליוו את היהודים באותן שנים.
ב-2014 יצא לאור האלבום "אחכה לו – ניגון שעלה מן השואה" שעוזר לשמר את אותם הניגונים.
אמונה ואדם לנוכח השואה, הוצאת תבונות - מכללת הרצוג, גוש עציון: 2013 – הספר עוסק במפגש הקשה והמורכב בין השואה לאמונה הדתית.
הכרך הראשון של הספר עוסק באספקט הפילוסופי-תאולוגי, ומביא מגוון התייחסויות ותגובות לשואה מהצד הדתי.
הכרך השני כולל דרשות, מסות ותיאורי מפגשים שמלווים את הלומד והמסייר.
דברים: אמונה, אדם, עם, ספרי מגיד - הוצאת קורן, ירושלים: 2020 – ספר המציע תשובה שיטתית לשאלת חידושו ומשמעותו של ספר דברים באמצעות קריאה חדשה על דרך הפשט של רוב רובן של פרשיותיו.
יש בו פירוש וביאור מפורט של הספר כולו, בהשוואה לספרי התורה האחרים, וכן, יש בו התייחסות למשמעותם של הדברים, לממד ההגותי שלהם ולהשלכות האפשריות שלהם על אדם מישראל בן זמננו.
בינת הלב (בראשית שמות ומועדים), ישיבת אורות שאול, תל אביב: 2022 (תשפ"ב) – מאמרי חסידות על פרשות השבוע ועל המועדים, המבוססים על דרשות מספר "מי השילוח".
נשמת הסוגיה, ישיבת אורות שאול 2023 (תשפ"ג) – מאמרים ושיעורים על מסכת שבת.
חולם ולוחם: פרקי יומן, ידיעות ספרים 2025 (תשפ"ה) - פרקים מיומנו של סרן אמיתי צבי גרנות ז"ל, לצד מחשבות אביו, הרב תמיר גרנות.
בינת הלב, ידיעות ספרים 2025 (תשפ"ה) - מאמרי חסידות מתל אביב על התורה והמועדים, מבוססים על ספר מי השילוח.
כללי פסיקה וערכים בהלכה – מגמות ערכיות בפסיקה ההלכתית וביטוים בכללי פסיקה ובפרשנויותיהם, עבודת גמר, האוניברסיטה העברית בירושלים: 2001.
תקומת החסידות בארץ ישראל אחרי השואה – משנתו הרעיונית, ההלכתית והחברתית של האדמו"ר ר' יקותיאל יהודה הלברשטם מצאנז-קלויזנבורג, עבודת דוקטור, אוניברסיטת בר-אילן, רמת גן: 2008 (תשס"ח).
תמיר מוסקט (נולד ב-1972) הוא מוזיקאי ומפיק מוזיקלי ישראלי, חבר להקת "בלקן ביט בוקס" ואחד ממייסדיה.
החל מגיל 16 היה המתופף בלהקת "איזבו", עימה הגיע לניו יורק בשנת 1995.
בתחילת דרכו בישראל השתתף כמתופף בהקלטות האלבום "קצת פורקן קצת חום קצת אהבה" של חיים צינוביץ', שיצא בראשית שנות ה־90, טרם מעברו לארצות הברית.
מוסקט נשאר בעיר לאחר שהלהקה חזרה לארץ ופתח בה אולפן הקלטות.
במסגרת פעילותו בסצנת המוזיקה האלטרנטיבית בניו יורק פגש את הסקספוניסט אורי קפלן והקים יחד איתו את הרכב מוזיקת העולם "בלקן ביט בוקס".
הלהקה הופיעה במקומות שונים בעולם והוציאה שישה אלבומים בשנים 2005–2012. במסגרת הלהקה היה מוסקט אחראי על כלי הקשה והמחשב.
בשנת 2006 כתב את המוזיקה לסרטו של אודי אלוני "מחילות".
בשנת 2007 חזר מוסקט לארץ והחל לעבוד כמעבד ומפיק מוזיקלי במקביל לחברותו בלהקה.
רבים מאלבומים אלו זכו להצלחה מסחרית ולביקורות אוהדות.
בנוסף שיתף פעולה עם מוזיקאים נוספים כדוגמת שלום חנוך באלבום א-לי-מות, רונה קינן באלבום שירים ליואל, מארינה מקסימיליאן, להקת דפנה והעוגיות ועוד.
בשנת 2013 החל לעבוד יחד עם גלעד כהנא על אלבום משותף תחת השם "לא כוחות".
לאלבום קדמו הסינגלים "אני לא מאושר", "להתבונן בך" (שלווה בקליפ בכיכובה של ליאת הר לב) ו"נדל"ן" (בו מתארחת הזמרת מארינה מקסימיליאן).
האלבום המלא יצא במרץ 2014.
בשנת 2014 קיבל מוסקט את פרס אקו"ם על שם יאיר רוזנבלום למעבד השנה, על הפקת אלבומיהם של חוה אלברשטיין ואסף אבידן.
בנימוקי הזכייה כתבו השופטים כי:
ב-2016 השיק מוסקט את הלייבל Ape Records, המתמקד בהפקת סינגלים בודדים מלווים בקליפ ולא באלבומים מלאים.
הסינגל הראשון שהוציא הלייבל היה של מארינה מקסימיליאן.
ב-2017 יצא אלבומו של אביתר בנאי, "לשונות של אש", אשר מוסקט השתתף בהפקתו המוזיקלית.
מוסקט הפיק גם את האלבום הבא של בנאי "החיים מתחילים לנגן" שיצא לאור ביוני 2021. העבודה המשותפת על האלבום נמשכה כשנתיים.
תמיר גינזבורג (נולד ב-18 בינואר 1993) הוא שחקן ומדבב ישראלי.
גינזבורג למד במגמת תיאטרון בבית הספר לאמנויות תל אביב, ולאחר מכן למד במגמת תיאטרון בתיכון תלמה ילין בין השנים 2008–2011. כמו כן הוא בוגר הסטודיו למשחק ניסן נתיב.
כשהיה בצבא הגנה לישראל שירת כשחקן וקומיקאי בתיאטרון צה"ל.
בהמשך עבר שלושה חודשי השתלמות בסטודיו למשחק ERACM בצרפת.
זכה ב"תחרות המונולוג הקומי ע"ש ספי ריבלין" במקום הראשון.
בשנת 2008 הופיע בתור אלון בספיישל "היא לא תדע" של ערוץ הילדים המשמש כמחווה לשירי דני סנדרסון.
בשנת 2011 השתתף בפרסומת ל"בנק ישראל".
בשנת 2012 החל לגלם את רון אשכנזי בסדרה "החממה" של גיורא חמיצר, ב ערוץ ניקלודיאון (yes), אשר הופקו לה שלוש עונות בהן גילם דמות ראשית.
בהשראת הסדרה נוצרו גם שלוש הופעות בהן כיכב גינזבורג לצד שחקני הסדרה.
הסדרה הסתיימה בשנת 2016, כאשר בשנת 2017 החלה להיות מופצת הסדרה "אקדמיית החממה" המשמשת לה כעיבוד אמריקאי בה גם השתתף בתפקיד אורח.
בשנת 2016 השתתף בתפקיד אורח בסדרה "בני ערובה" בתור יצחקי.
בשנת 2017 גילם את דין בתפקיד אורח בסדרה "כדברא".
בשנת 2018 הצטרף לצוות השחקנים של העונה השלישית של "שכונה", בה גילם את עומרי.
בשנת 2019 גילם את מנצורי בסדרה "ביום שהאדמה רעדה".
בשנת 2020 גילם את ביפ-ביפ בסדרה "השכונה של הופ!", כמו כן החל לשחק את תמיר בסדרה "טהרן".
בשנת 2021 גילם את איתמר בן משה בעונה הראשונה של הסדרה "מלכת היופי של ירושלים"
כמו כן השתתף בסדרה "מנגן ושר" בתור אלמוג.
בשנת 2022 השתתף בפרסומת של "בנק יהב".
בשנים 2022–2024 גילם את דמותו של גלי חלבי במשך שתי עונות בסדרה הקומית "שנות ה-90" ברשת 13.
גינזבורג שיחק במספר הצגות תיאטרון, בהן "האם", "ספיד לוין", "הדוב", "אורזי מזוודות", "משאירה את הפצע פתוח", "הטרילוגיה הבלגרדית", "אגדות שלמה המלך ומלכת שבא", ו"מועדון הלב השבור", גינזבורג זכה במקום הראשון ב"תחרות המונולוג הקומי ע"ש ספי ריבלין".
החל משנת 2026 היצטרף לתיאטרון הבימה לשחק את אורי בהצגה "פעולות פשוטות" ההצגה הראשונה של מחזאי הבית הנכנס "יותם גוטל" הצגה שהיא אבן דרך בתיאטרון הבימה.
בשנת 2019 שיחק בסרט הקולנוע "15 שנה" גילם את אביתר.
בשנת 2020 השתתף בסרט "סאבלט" שיחק את קובי.
בשנת 2024 השתתף בסרט "כיסופים" המספר את סיפור התבגרות של חבורת בני גרעין נח"ל בשנות ה-70, בחודשים האחרונים של שירותם הצבאי בקיבוץ כיסופים, בסרט שיחק את אלדר, קצין בצנחנים שמשרת ליד קיבוץ כיסופים.
גינזבורג החל לדבב בשנת 2000. תפקיד הדיבוב הראשון שלו היה בסרט "טיטאן".
גינזבורג מתגורר בתל אביב עם אשתו בת אל שלוש.
השניים התארסו בדצמבר 2023, והתחתנו במאי 2024.
תמיר הוצאה לאור (לשעבר: סנדיק ספרים) הייתה הוצאה לאור שהתמקדה בפרסום תרגומי סיפורת קלאסית ומודרנית מאנגלית ומצרפתית לעברית.
ההוצאה הוקמה בשנת 2014 על ידי שי סנדיק, מתרגם ספרות ועיון שתרגומיו ראו אור בהוצאות מרכזיות בישראל כמו מודן, כנרת זמורה-ביתן, נהר ספרים ועוד, במטרה להוציא לאור תרגומים מחודשים לקלאסיקות ספרותיות.
בקיץ 2015, לאחר שההוצאה כמעט נסגרה עקב קשיים כלכליים, היא נרכשה על ידי דורית תמיר, מייסדת מיזם "מועדון קוראות".
בסוף שנת 2016 פורסם כי הוצאת הספרים תמיר-סנדיק תשתף פעולה עם הוצאת ידיעות ספרים.
שיתוף הפעולה נקבע לעניינים לוגיסטיים והפצה, בדומה לשיתופי פעולה אחרים שמקיימת הוצאת ידיעות ספרים עם הוצאות ספרים אחרות, בין היתר: פן הוצאת ספרים, אחוזת בית, הוצאת בבל ועוד.
במסגרת ההסכם נקבע כי ההוצאה תמשיך לפעול עצמאית בבחירת כותרים וניהול מערכת.
ב-2019 סנדיק ותמיר נפרדו, ושם ההוצאה חזר לתמיר.
החל מ-2020 ההוצאה התמקדה בהוצאה לאור של תרגומים לספרים מודרניים, ובפרט לספרי ביכורים בולטים של סופרים וסופרות מרחבי העולם.
במאי 2020 הצטרפה ההוצאה כאחת המייסדות של הקולקטיב הספרותי, קולקטיב של הוצאות ספרים עצמאיות.
החל מ-2022 ספרי ההוצאה נמכרים על ידי ספרים בעלמא.
בין הספרים שיצאו בהוצאת תמיר
תבונה ורגישות, מאת ג'יין אוסטן, מאנגלית: שי סנדיק
שקשוק המפתחות, מאת פיליפ קלודל, מצרפתית: שי סנדיק
מאחורי מסכה, או: כוחה של אישה, מאת לואיזה מיי אלקוט, מאנגלית: שירלי פינצי לב
אליזבת איננה, מאת אמה הילי, מאנגלית: שי סנדיק – זוכה פרס קוסטה לרומן ביכורים (2014)
כל הר וגבע, הסיפור מאחורי "צלילי המוזיקה", מאת אגתה פון-טראפ, מאנגלית: נעה שביט
לשכוח, מאת פרדריקה עמליה פינקלשטיין, מצרפתית: אחינועם אסתר ברגר
אמה, מאת ג'יין אוסטן, מאנגלית: שי סנדיק
הפרדס, מאת טרמבלה לארי, מצרפתית: רוני אפרת
שיבה, מאת יא ג'סי, מאנגלית: שי סנדיק
חוט של כסף, מאת נעמי נוביק, מאנגלית יעל אכמון
העוזבים, מאת ליסה קו, מאנגלית: אינגה מיכאלי – זוכה פרס פן אמריקה
איידהו, מאת אמילי רסקוביץ', מאנגלית: רחלי לביא – זוכה פרס הספרות של דבלין (2019)
ארצנו הירוקה והנעימה, מאת עאישה מאליק, מאנגלית: תומר בן אהרון
תמיר בלאט (נולד ב-4 במאי 1997) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הרכז במכבי תל אביב.
בלאט, בנו של מאמן הכדורסל דייוויד בלאט ושחקנית העבר כנרת בלאט.
אחותו הגדולה, שני, משמשת מדי פעם כשדרנית קווים במשחקי כדורסל.
החל להתאמן בכדורסל במדינות בהן שימש אביו כמאמן, רוסיה, איטליה וטורקיה.
עם שובו לישראל הצטרף למחלקת הנוער של מ.ס אבן יהודה.
לאחר שנה, הצטרף אל הפועל לב השרון, וזכה במדי קבוצה זו בגביע המדינה לילדים (2011) ובגביע המדינה לנערים (2012).
בעונת , בגיל 17, הצטרף לקבוצת הפועל תל אביב מליגת העל בכדורסל, ובמקביל שיחק גם בא.ס.
בעונת המשיך לשחק במדי הפועל תל אביב, עם ממוצעים של 4.9 נקודות ושני אסיסטים למשחק בליגת העל.
בתקופה זו הוא זכה למעמד של ספורטאי מצטיין ושירת בצה"ל בחיל האוויר.
בעונת רשם עונת פריצה, כשסיים את העונה הסדירה עם ממוצעים של 7.4 נקודות, 5.4 אסיסטים, 2.2 ריבאונדים ו-8.8 נקודות מדד למשחק.
בסיום העונה זומן למחנה האימונים האירופי של אדידס בטרוויזו, איטליה.
ביולי 2017 חתם לשנתיים בהפועל חולון.
ביולי 2018 חתם לשנתיים בהפועל ירושלים.
במהלך השנים התאפיין סגנון משחקו של בלאט במספר זריקות יוצא דופן לשלוש ובאחוזים גבוהים.
ב-7 באוגוסט 2020 חתם לשלוש שנים בקבוצה הגרמנית אלבה ברלין.
כחלק מהחוזה, בעונה הראשונה () הושאל לקבוצה בה שיחק בשתי העונות האחרונות, הפועל ירושלים.
ב-17 ביולי 2023 חתם לשנתיים במכבי תל אביב, וב-2 באוגוסט 2024, לאחר שהפעיל סעיף יציאה מחוזהו, חתם לשנתיים נוספות תמורת 1.3 מיליון דולר.
בלאט שיחק במדי נבחרות הקדטים, הנוער והעתודה של ישראל.
בשנת 2012 סיים במקום השישי עם נבחרת הקדטים באליפות אירופה דרג ב' שנערכה ברומניה.
הוא דורג ראשון בטורניר באחוזי קליעה מ-3 (50%) ורביעי במספר החטיפות (3.1 בממוצע למשחק).
באליפות הבאה, בשנת 2013, בה סיימה ישראל במקום התשיעי, היה מוסר האסיסטים המצטיין בטורניר (7.5 בממוצע למשחק) ודורג שני במספר החטיפות (3.6 בממוצע למשחק).
גם באליפות אירופה דרג ב' לנוער (עד גיל 18) שנערכה בסופיה בשנת 2014, ובה סיימה ישראל במקום השישי, הוביל בלאט את טבלת מוסרי האסיסטים, עם 6.8 בממוצע למשחק.
באליפות שנערכה ב-2015 באוסטריה, בה סיימה הנבחרת במקום השני והעפילה לדרג א', דורג שני ברשימת מוסרי האסיסטים (4.8 בממוצע למשחק).
באליפות אירופה לנבחרות עתודה (עד גיל 20) שנערכה בהלסינקי ב-2016, בה סיימה נבחרת ישראל במקום ה-12, היה בלאט אחד השחקנים הבולטים בנבחרת.
הוא קלע 13.1 נקודות בממוצע למשחק (שני בנבחרת אחרי דניאל קופרברג), ושוב בלט בנתוני האסיסטים, עם 6.4 בממוצע למשחק, שהקנו לו את המקום השני בטורניר.
שנה לאחר מכן, באליפות אירופה לנבחרות עתודה 2017 שנערכה בכרתים, יוון, זכה בלאט במדליית כסף עם נבחרת ישראל לאחר שהגיעו עד הגמר ובו הפסידו לנבחרת יוון.
הוא הצטיין בטורניר וסיים עם ממוצע של 16 נקודות, 10.1 אסיסטים ו-4.6 ריבאונדים למשחק ונבחר לחמישיית הטורניר.
לאחר שקיבל מעודד קטש זימון לנבחרת הבוגרת, ב-24 בנובמבר 2017, בלאט ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל נגד אסטוניה במוקדמות גביע העולם בכדורסל 2019 וקלע 9 נקודות.
תמיר בן-חור (יליד ירושלים, 1958) הוא רופא נוירולוג ומדען מוח ישראלי.
מנהל המחלקה לנוירולוגיה במרכז הרפואי הדסה עין כרם לשעבר.
נולד בירושלים (1958) לנחום בן-חור, ממייסדי הכירורגיה הפלסטית בישראל.
תמיר הוא בוגר התיכון ליד האוניברסיטה בשנת 1976. בוגר בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים, ובעל התארים M.D.
את עבודת הדוקטור סיים בשנת 1988, והיא נכתבה בהדרכת פרופ' יחיאל בקר.
העבודה עסקה בתחום הנוירו-וירולוגיה, והוא חקר במסגרתה גנים של נגיף ההרפס-סימפלקס.
התמחה בנוירולוגיה בבית החולים הדסה עין כרם בשנים 1990–1994, והשתלם בנוירוביולוגיה התפתחותית של תאי גזע של מערכת העצבים במכון פסטר שבפריז בשנים 1995–1997.
עוסק במחקר בסיסי בתחומי הנוירואימונולוגיה בביולוגיה של תאי גזע במערכת העצבים, בהשתלת תאי גזע במחלות מערכת העצבים כגון טרשת נפוצה, טרשת אמיוטרופית צידית ומחלת פרקינסון.
בשנת 2005 התמנה למנהל המחלקה לנוירולוגיה במרכז הרפואי הדסה עין כרם.
במסגרת תפקידיו האקדמיים באוניברסיטה העברית והדסה הוא משמש פרופסור חבר בנוירולוגיה.
שימש כיו"ר החוג לנוירולוגיה, נוירוכירורגיה ושיקום בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה, חבר ועדת הוראה וועדת מחקר של הפקולטה לרפואה.
חבר ועדת ההיגוי של הפקולטה לרפואה לבדיקת תוכני הוראה בבית הספר לרפואה ובוועדת ההיגוי להקמת מרכז המחקר בהדמיה המוח של האוניברסיטה העברית.
כמו כן משמש גזבר וחבר ועד האיגוד הנוירולוגי בישראל.
היה חבר הוועדה המדעית של האיגוד הנוירולוגי.
בן-חור חקר גנים של נגיף ההרפס סימפלקס אשר מקנים לנגיף יכולת לחדור למוח, להתרבות בו ולגרום דלקת מוח נגיפית חדה.
בן-חור חקר את התגובות המולקולריות והכימיות של המוח ל- זיהום ב- נגיף וכיצד הן מתווכות את סימני המחלה.
בתחום תאי הגזע, בן-חור חקר התפתחות של סוגי תאים שונים במוח מתוך תאי גזע של מערכת העצבים.
בן-חור חקר כיצד תאי גזע עצביים שהושתלו למוח נודדים, מגינים על המוח מפני מצבי מחלה שונים ומתקנים פגיעה במעטפות העצבים שבמוח ובחוט השדרה.
הוא ממשיך במחקר זה במטרה להביא את השתלת תאי גזע ממקורות שונים ליישום במחלות נוירולוגיות, ובפרט בטרשת נפוצה ובמחלת פרקינסון.
כמו כן בן-חור חוקר את התנהגות תאי הגזע האנדוגנים של המוח הבוגר במצבים פיזיולוגים ופתולוגים שונים.
תמיר בר (נולד ב-2 בספטמבר 1986) הוא קומיקאי, מוזיקאי, תסריטאי, שחקן ובמאי ישראלי.
בר נולד וגדל בתל אביב.
בשנת 2005, במהלך שירותו הצבאי, החל להופיע בערבי במה פתוחה שם העלה מופעים קומיים שכללו שירה, נגינה וריקוד.
לאחר מכן, עבר להתגורר בבאר שבע והחל ללמוד הנדסת תעשייה וניהול באוניברסיטת בן-גוריון.
לאחר שסיים את לימודיו, חזר לתל אביב ועבד בתחום ההייטק.
לאחר כשנה וחצי, בר התפטר מעבודתו והחל לנגן בגיטרה בנחלת בנימין ולעבוד על סדרת רשת בשם "אומרך" עם הראפר נצ'י נצ'.
באותה השנה, כשניסה למכור את "אומרך'" ל-VOD של וואלה!, התקבל למשרה בוואלה כיוצר רשת.
באוקטובר 2016 החל לעבוד בכאן 11 וכיכב בסרטוני רשת רבים, המשודרים בדיגיטל ובטלוויזיה: "דייט עם תמיר", "בר סמכא", "סיפור לפני השינה" ו"יום סידורים עם תמיר".
בשנת 2017 החל לביים את סדרת הרשת "תמיר רץ לכנסת", סאטירה דוקומנטרית המתארת את מסעו של בר אל משכן הכנסת.
בסוף מרץ 2020 החל לככב בסדרת הסרטונים "ההנחיות ע"פ תמיר", המהווה פרודיה על סרטוני ההנחיות שפרסם בנימין נתניהו, ראש הממשלה דאז, על התגוננות מנגיף הקורונה.
בשנת 2020 יצא בכאן דיגיטל הסרט הקצר "עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי", שאותו כתב.
בר גילם בסרט ראפר בשם שם טוב האבי.
הסרט זכה להצלחה ושבחים רבים.
השיר "סם הרדמה" מתוך הסרט זכה לאהדה רבה, והגיע למקום ה-12 במצעד הפזמונים העברי השנתי של כאן גימל לשנת ה'תש"ף, ולמקום השישי במצעד השנתי של מאקו ורדיו תל אביב.
באותו מצעד הגיע גם "האזרח הקטן" למקום 13. בסיכום השנתי של יוטיוב ישראל, הגיע הסרט למקום הראשון ברשימת "עשרת הסרטונים הטרנדיים ביותר בישראל" לשנת 2020.
באוקטובר 2020 פורסם כי בר צפוי לעזוב את התאגיד ולקחת חלק בעונה ה-18 של ארץ נהדרת.
לכל אורך העונה ה-18 של "ארץ נהדרת" כיכב בר יחד עם אסי כהן בסדרת מערכונים על משטרת ישראל בתקופת הקורונה.
כחלק מהופעתו בעונה ה-18 של ארץ נהדרת, הופיע בדמותו של "סבא אוּרי", עם השיר "לא היה גייז", אשר גרף צפיות רבות.
מאז 2021 הוציא שני שירים נוספים בדמותו של סבא אורי, "ילדים עם סמכות" ו"אסתר".
בדצמבר 2020 השתתף באלבום השלישי של פרויקט "צו השעה", בו הוציא גרסה מחודשת לשיר "קול גלגל" של שוטי הנבואה.
בשנת 2021 החל לשמש כפרזנטור של חברת "סלקום".
באותה השנה זכה בפרס אלבום השנה של אקו"ם על יצירתו "עלייתו ונפילתו של שם טוב האבי" לערוץ כאן 11.
בשנת 2022, במהלך העונה ה-19 של "ארץ נהדרת", כתב וכיכב בסדרת מערכונים על שוק ההיי-טק הישראלי.
במהלך העונה טבע את הביטוי "הייטקס", שהפך לחלק מהסלנג הישראלי.
באוקטובר 2022 הוציא את הסינגל תקווה, כחלק מהאלבום "החופש הגדול".
בשנת 2023 התארח בתוכנית סאטירת הספורט "בובה של לילה", בה גילם את עודד קטש.
השתתף בעונה הרביעית של הסדרה הקומית "קופה ראשית" שמשודרת בכאן 11 גילם את גדי לייפר.
באותה השנה שב לגלם את דמותו של גדי לייפר בעונה החמישית של הסדרה הקומית "קופה ראשית".
בנוסף, השתתף בסדרה בקרוב אצלי בערוץ 12 בדמות יוראי.
בסוף שנת 2025 הוציא את הסרט "שם טוב האבי 2".
המשך לאופרת הראפ הישראלית בכיכובו.
בסרט השתתפו אורחים מוכרים רבים: ברי סחרוף, ארקדי דוכין, נגה ארז, אורי רוסו, ישי סוויסה, מיכאל סוויסה, ליעד מאיר, מאיר סוויסה, תומר יוסף, דניאל חן, מתן פרץ ועוד.
בדצמבר 2023 התארס לבת זוגו מאיה אופיר.
באוגוסט 2024 השניים נישאו, ובנובמבר 2025 נולד להם בן.
פרסשנהקטגוריהעבורתוצאהמקורפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה2024שחקן משנה בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצביםברלין בלוז
תמיר אלברט (נולד ב-19 באוקטובר 1968, בירושלים) הוא מלחין, פזמונאי, גיטריסט וזמר ישראלי.
היה חבר בלהקת "נושאי המגבעת" והצמד "ג'ינג'יות".
אלברט נולד בירושלים ולמד בתיכון לאומנויות, שם הכיר את חבריו ללהקת נושאי המגבעת – אלון כהן (תופים), ישי אדר (קלידים) ואהד פישוף (גיטרה ושירה).
השלושה החלו לנגן ביחד ב-1984 ואלברט הצטרף להרכב כשנה אחר כך כגיטריסט מוביל וכזמר נוסף לצידו של פישוף בקדמת הבמה.
אלברט נשר מהלימודים והחל לעבוד כתפאורן בטלוויזיה הישראלית במקביל לפעילותו בלהקה.
בסוף אותה שנה עזב ישי אדר את הלהקה בשל גיוס לצה"ל.
את מקומו של אדר תפס נגן הבס אדם הורוביץ.
בשנת 1989 השתתף אלברט כנגן בהקלטת אלבום הבכורה של להקת ישראל.
בנובמבר 1990 הוחתמו נושאי המגבעת בחברת התקליטים "הד ארצי".
האלבום הניב כמה להיטים, בהם "הבא בתור הוא סוס", "אני טקסט פוליטי", "מתנה לחג" ו"נגד כיוון הזיפים" ובעקבותיו יצאה הלהקה לסיבוב הופעות ברחבי הארץ, כולל הופעה בבמה המרכזית בפסטיבל ערד בקיץ 1991.
לאחר הפרישה התפצלה הלהקה לשני הרכבים: הראשון נקרא "הבא בתור הוא כלום" וכלל את פישוף, רם אוריון, וישי אדר (שחזר להרכב), שקיימו שתי הופעות פרידה בשם זה, בהם ביצעו גרסאות אלקטרוניות־תעשייתיות לשירי הלהקה.
החלק השני של הלהקה, ששמר על שמו המקורי, הופיע עם צביקה פיק, בעקבות יוזמה של העיתונאים עמית שהם וגיא אסיף, שערכו קודם לכן סדרה של מסיבות "חזרה לשנות השבעים".
נושאי המגבעת הופיעו ברחבי הארץ עם פיק וביצעו את שיריו עם סאונד עדכני ורועש.
ההרכב הופיע גם בתוכנית הטלוויזיה מוצ"ש בערוץ 1, ובמעגל עם דן שילון בערוץ 2 הניסיוני.
במסגרת שיתוף הפעולה - הקליט פיק עם הלהקה 3 שירים שיצאו לרדיו ב-1992: גרסאות ל"שיר הפרחה" ו"לגור איתו" וכן שיר חדש שפיק הלחין למילים של טל גורדון - "קחי אותי אל תוך החלומות".
ב-1993 הקים עם אמיר צורף את הצמד "ג'ינג'יות".
השניים הוציאו ב-1994 אלבום בסגנון שנע בין מוזיקה אלקטרונית לרוק ודאנס שהכיל כמה להיטים, כ"ג'ינג'יות" ו־"L.A".
צורף הפיק והלחין את שירי האלבום ואלברט כתב את מלות השירים והיה הסולן ברוב השירים.
הצמד התפרק כשנה לאחר מכן.
אחרי פירוק הצמד החל אלברט בתהליך של חזרה בתשובה, חזר לגור בירושלים (לאחר שגר בתל אביב כ-4 שנים), הקים משפחה ועזב את עולם המוזיקה.
ב-2004 חזר אלברט לאורח חיים חילוני.
בינואר 2018 הודיעה להקת "ג'ינג'יות" שתתחיל בהקלטת אלבום שני.
החל מסוף שנת 2017 מופיע אלברט, יחד עם חברו לשעבר בלהקת נושאי המגבעת רם אוריון, במופע בו הם מבצעים משירי הלהקה.
"רוכסן" (1986) – סינגל קלטת בהוצאת האוזן השלישית.
עם צביקה פיק ונושאי המגבעת
תמיר סטיינמן (נולד ב-7 במרץ 1981) הוא עיתונאי ישראלי המשמש כמגיש בחברת החדשות 12.
סטיינמן נולד בלונדון ובנוסף לאזרחותו הישראלית, הוא מחזיק באזרחות בריטית.
אמו רחל (נהיד) ילידת טהראן, עלתה עם משפחתה לארץ בהיותה בת שנתיים בשנת 1950. היא נישאה לאביו לסלי בלונדון שם הקימו את ביתם.
הם עלו לישראל בשנת 1984 לרעננה, יחד עם תמיר ואחיו גדול - טל, ועסקו בישראל בהוראה לדוברי אנגלית.
בארץ נולדה גם האחות הצעירה - לימורסטיינמן בוגר מכללת ספיר בלימודי תקשורת.
סטיינמן שימש ככתב חדשות HOT, וככתב במהדורת מבט של הערוץ הראשון ברשות השידור.
בשנת 2010 מונה לכתב חברת החדשות בדרום ישראל.
במסגרת עבודתו חשף את חוסר המענה למצוקות הנפשיות של תושבי עוטף עזה והדרום בגלל קיצוצי התקנים במשרד החינוך, המחסור בפסיכולוגים חינוכיים בבתי הספר, והקשיים של מרכזי החוסן בשדרות המתקשים לטפל בנפגעי הטראומה באזור.
במרץ 2024 נבחר להנחות את טקס הדלקת המשואות בהר הרצל ביום העצמאות ה-76 של ישראל, לצד מגי טביבי.
ביוני 2024, הודיע כי יסיים את תפקידו ככתב בדרום אחרי 14 שנה.
עם זאת, הוא המשיך בחברת החדשות של ערוץ קשת 12 בתפקידי הגשה באולפן ובכתבות מגזין.
סטיינמן נשוי ליעל סייג ואב לבן ובת.
בעבר התגורר בבאר שבע, אך בשנת 2024 עבר עם משפחתו להתגורר בתל מונד.
2019 - פרס העיתונאי המצטיין בתחרות "כתבה מקומית" לשנת 2019 מטעם איגוד דוברי הרשויות המקומיות, יחד עם כתב חדשות 13 אלמוג בוקר.
ינואר 2024 "אות גיבורי העוטף" מטעם המועצה הציונית בישראל (מבית ההסתדרות הציונית העולמית), בקטגוריית התקשורת.
האות הוענק לציון פעילותם המיוחדת של אישים וגופים בימי "מלחמת חרבות ברזל".
תמיר צור (נולד ב-1977) הוא קלידן, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי.
תמיר צור נולד וגר בחולון.
במהלך לימודיו בבית ספר תיכון, הכיר את הזמר ליאור נרקיס.
יחד, הם שירתו בצוות הווי של להקת חיל האוויר.
הקשר ביניהם הוביל לשיתופי פעולה מוזיקליים בין השניים, בין היתר הפקת אלבום הפלטינה הכפולה של נרקיס, "רק איתך", ושירים נוספים של הזמר במשך הקריירה המוזיקלית שלו.
ב-2006 החל שיתוף פעולה נוסף יחד עם הזמר אייל גולן, תוך שהפיק לו את האלבום "הוזה אותך מולי, שיצא לאור בשנת 2008. השיר כלל את השיר "הוזה אותך מולי" שזכה בתואר "שיר השנה" של תחנת הרדיו רשת ג'.
ב-2009 יצא אלבומו של אייל גולן, "זה אני".
ממנו יצא השיר "זה אני", שזכה בתואר "שיר השנה" של רשת ג'.
השיר היה לשיר השלישי אותו הפיק פרץ לזכות בתואר זה.
ב-2010 יצא אלבומו של ליאור נרקיס, "ערב טוב" שהפיק צור.
באותה השנה, זכה צור בפרס אקו"ם על הישג השנה למעבד.
נימוקי השופטים, דנה ברגר, דודי לוי, יאיר ניצני, יוני רועה ויורם רותם היו כי
ב-2011 יצא הסינגל "סוף שבוע בפריז" של הזמרת שרית חדד אותו עיבד צור.
השיר נכלל באלבומה ה-20 של חדד, "20", בו הפיק צור גם את השיר "שישמעו אותי".
ב-2012 הפיק לחדד שיר נוסף בשם "כמה כמה".
ב-2015 יצא סינגל הבכורה של הזמרת עדן בן זקן, "מנגינה" אותו הפיק צור.
השיר זכה להצלחה רבה, תוך שדורג בעשירייה בפותחת של המצעדים השונים.
באותה השנה, לקח חלק בהפקת אלבום הפלטינה של שרית חדד, "שרית חדד".
תמיר צור נשוי ואב לארבעה.
תמיר פור (נולד ב-19 באוגוסט 1982) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר.
פור התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של צפרירים חולון.
ב-27 במאי 2001, פור ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–1 לבני יהודה.
בקיץ , פור חתם בהפועל באר שבע, ממנה עבר כעבור שנה להפועל רמת השרון.
בינואר , פור חתם בהכח עמידר רמת גן מליגת העל.
ב-29 ביוני 2009, פור חתם בהפועל רעננה וכעבור שנה חתם בהפועל רמת גן.
בשלושתיהן, שיחק כאשר שיחקו בליגת העל, אך עם כולן ירד ליגה בסיום עונתו הראשונה.
בהמשך הקריירה, פור שיחק במכבי אחי נצרת, מכבי יבנה, מכבי עמישב פתח תקווה, סקציה נס ציונה ומ.כ.
תמיר דורטל (נולד ב־9 באפריל 1987) הוא עורך דין ישראלי, יזם תוכן, מורה, פעיל חברתי ומרצה, הידוע בעיקר כמייסד ההסכת "על המשמעות" העוסק בפילוסופיה פוליטית, שמרנות, כלכלה, זהות יהודית ואקטואליה – הסכת אותו הוא מנחה.
דורטל נולד וגדל בנווה מונוסון למשפחה חילונית-מסורתית, המזוהה אידאולוגית עם מפלגות העבודה ומרצ.
בילדותו למד בבית ספר יסודי "אורנים" ולאחר מכן בתיכון מקיף יהוד.
ב-2005 המשיך ללמוד במכינה קדם-צבאית מכינת עין פרת שם פגש לראשונה מתנחלים.
בצבא התגייס לקורס טיס שממנו נשר ולאחר מכן שירת כקצין בחיל השריון.
לאחר שהשתחחר מצה"ל למד משפטים ומחשבת ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים.
ב-2011 התמחה כעורך דין במשרד יהודה רוה ושות' במחלקת מכרזים.
דורטל עבר תהליך של חזרה בתשובה בגיל 24, לאחר חיפוש אינטלקטואלי ומפגשים עם עולמות דתיים.
בצעירותו תמך בהקמת מדינה פלסטינית ואף היה מוכן לוותר על הכותל המערבי תמורת שלום, אך במשלחת נוער יהודי-ערבי באנגליה הבין את הפער בתפיסות - מה שהפך אותו לימני "ברגע אחד".
ב־7 באפריל 2019, הקים דורטל את הפודקאסט "על המשמעות", מתוך תחושה כי חסר שיח מעמיק בשפה העברית בנושאי שמרנות, פילוסופיה פוליטית, כלכלה וחירות הפרט.
הפודקאסט כולל ראיונות עם מגוון אישים, בהם מקומיים כדוגמת חברי הכנסת ואנשי תקשורת, ובינלאומיים – למשל בן שפירו, דניס פרגר, ויקטור דייוויס הנסון ושר החוץ הצ'כי יאן ליפבסקי.
נכון לאוגוסט 2025, פורסמו למעלה מ־700 פרקים בפודקאסט ויש לו למעלה מ־14 מיליון האזנות ביוטיוב.
הוא זכה במקום הראשון בתחרות גיקטיים לפודקאסטים עצמאיים ב־2023, ובמקום השלישי בקטגוריית הלימודי.
הפקת הפודקאסט נעשית במימון עצמי, בעיקר באמצעות תרומות מאזינים וקהילת "על המשמעות+" – פלטפורמה בתשלום הכוללת מפגשי זום שבועיים, קבוצות דיון ותכנים בלעדיים.
בנוסף ל"על המשמעות", דורטל וצוותו מפיקים פודקאסטים נוספים: "השימוע", "על המלחמה" ו"המצביא המנצח".
דורטל מחזיק ברישיון עורך דין, אך הפחית את עניינו במקצוע בשל רצונו לחזור לעסוק בחינוך והשפעה ציבורית.
ב-2017 החל לעבוד כמורה בתיכון טדי קולק פסגת זאב ותיכון הרטמן.
בעבר ניהל את תוכנית "אקסודוס" בקרן תקווה בירושלים, והרצה על כלכלה במכון שלום הרטמן.
דורטל כתב מאמרים פובליציסטיים לאתר מידה, העוסקים ברגולציה, פוליטיקה מקומית וביקורת על פוסט-מודרניזם.
מתקופת גל טרור הסכינים ועד היום סייע לאלפי אזרחים בהוצאת רישיונות נשק בחינם.
במאי 2025 מונה דורטל להיות חבר במועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.
תמיר עדי (נולד ב-2 במאי 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במועדון ספורט דימונה.
עדי החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל באר שבע, ממנה עבר לזו של מכבי באר שבע.
ב-6 בספטמבר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 1-1 מול הפועל אשקלון במסגרת גביע הטוטו.
ארבעה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הלאומית, בניצחון 0–1 על הפועל נצרת עילית.
אשדוד אולם לא זכה לדקות משחק בליגה, ובינואר הושאל להכח עמידר רמת גן.
בסיום העונה חזר לאשדוד, אך בינואר חזר להכח, בה שיחק שנה וחצי.
באוגוסט חתם במכבי קריית גת ובפברואר של אותה עונה חתם בהפועל רמת גן.
ב-5 ביולי 2018 חתם בהפועל קטמון ירושלים.
כעבור שנה חתם בבית"ר ירושלים.
ב-21 בספטמבר 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 0–2 על עירוני קריית שמונה, בו גם כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה.
ב-13 בספטמבר 2021 כבש את השער הראשון בניצחון 0–3 על הפועל ירושלים, שהיה השער הראשון בדרבי משנת .
ב-1 בנובמבר 2021 הורחק לראשונה בקריירה, בהפסד 0–1 להפועל נוף הגליל.
ב-6 בספטמבר 2022 חתם בעירוני קריית שמונה.
ב-22 בינואר 2023, כשלושה וחצי חודשים לאחר הצטרפותו למועדון, שוחרר מהקבוצה.
ב-20 ביוני 2023 חתם לשנתיים בהפועל חדרה.ב-6 ביוני 2024 שוחרר מהקבוצה
ב-5 בפברואר חתם בהפועל כפר שלם.
ב-20 ביולי 2025 חתם במועדון ספורט דימונה.
תמיר גינץ (נולד ב-23 בנובמבר 1966) הוא כוריאוגרף, מייסד ומנהל להקת המחול קמע, רקדן ומורה למחול ישראלי.
גינץ נולד בחיפה לשרה (נולדה בארץ ישראל בשנת 1934) ועמרם (אנדור) גינץ (נולד בהונגריה ב-1931 ועלה לישראל ב-1948).
מורתו הראשונה וזו שגרמה לו להתאהב באמנות המחול הייתה אחותו טלי.
בנעוריו הרחיב את השכלתו במחול בסטודיו של אילנה כליף בנהריה ובאולפן של הרקדן קאי לוטמן בחיפה.
בזמן שירותו הצבאי בשלישות חיל הים בחיפה, עלה לראשונה על במה סמי-מקצועית כרקדן ב'בלט חיפה' בהדרכתם של אילנה ואדם פסטרנק.
לאחר השירות הצבאי למד בסדנת המחול הקיבוצית במטה אשר בהנהלת יהודית ארנון ובאולפן למחול בת-דור בתל אביב.
בשנת 1989 הוא השתלם בבית הספר למחול מודרני בלונדון, בקורס אינטנסיבי בטכניקת גרהם בהובלתו של רוברט קוהאן.
לאחר שהשלים לימודי תואר ראשון בשפה וספרות אנגלית ובסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת חיפה, הוא הצטרף כרקדן לאנסמבל להקת מחול בת-שבע בניהולו של אוהד נהרין (1991–1992).
משנת 1991 גינץ לימד מחול מודרני באולפן בת-דור ובמרכז למחול ביכורי העיתים בתל אביב.
מאוחר יותר השלים גם את לימודיו במסלול למחול בסמינר הקיבוצים לתואר מורה מוסמך בכיר ותעודת הוראה.
לאולפן בת-דור בתל אביב הגיע גינץ כתלמיד במסלול בוגרים בשנת 1990, בעקבות המלצה שקיבלה ז'נט אורדמן, המנהלת האמנותית של אולפן בת-דור ולהקת בת-דור.
אורדמן טיפחה וליוותה את גינץ במהלך עשר שנים עד 2002, אך לא התערבה בפיתוח הסגנון הכוריאוגרפי שלו..
היא שלחה אותו להשתלמויות מקצועיות בניו יורק ב-Martha Graham Contemporary Dance School וב- Alvin Ailey American Dance School, שם למד מבכירים בתחום המחול, בהם קרול פריד מנהלת החזרות בלהקתה של מרתה גרהם, ריצ'רד גיבסון המורה לבלט ואנה מארי פורסייט, המומחית לשיטת הורטון מבית הספר של אלווין איילי.
באולפן בת-דור הוא לימד מחול מודרני, ובהמשך הפך שם למורה ראשי בתחום.
כבר בתחילת דרכו כמורה בבת-דור הוא גם יצר ריקודים לתלמידים מתקדמים בסדנאות בת-דור.
רציף 1 (1997) הייתה היצירה הכוריאוגרפית הראשונה שיצר גינץ ללהקת בת-דור.
העבודה זיכתה אותו בפרס המבקרים הדני לכוריאוגרף צעיר ע"ש אלברט גובייה.
גיורא מנור, מבקר התיאטרון והמחול הישראלי וחבר ועדת פרס גובייה, הגיש את מועמדותו של גינץ.
היצירה רציף 1 זכתה להצלחה הן בקרב הקהל הרחב והן בקרב המבקרים.
הוא יצר עוד שלוש יצירות כוריאוגרפיות ללהקת בת-דור: אפיקורס (1999), ילקוט בלי אלימות (יצירה לילדים 2000), פלאפל (2001).
ביצירות אלה ניתן למצוא ניצנים של מאפייני היצירות המאוחרות והבשלות יותר של גינץ: חיפוש שפה תנועתית אישית, הישענות על ידע ויכולת טכנית גבוהה של הרקדנים ומניע דרמטי ליצירה הכוריאוגרפית.
בחלק מיצירות אלה הפציעה גם הרגישות שלו לסוגיות חברתיות ישראליות.
היסטוריונית המחול רות אשל כתבה עליו: "מי שבלט בכישרונו והחל להסתמן ככוראוגרף הבית הבא של הלהקה [בת-דור] הוא תמיר גינץ [...]".
בין השנים 1997–2015 גינץ פיתח וניהל את מגמת המחול בתיכון עירוני ע"ש בליך ברמת גן.
מגמת מחול זו הִיוותה מודל למגמות מחול אחרות שקמו בהמשך.
בשנים אלה עיצב את תפיסת הניהול האמנותי שלו, לפיה על הרקדן ללמוד באופן יסודי את הטכניקות הקלאסית והמודרנית ולשכלל את יכולותיו הפיזיות תוך שהוא מרחיב את השכלתו הכללית.
בנוסף, על הרקדן להתמיד במחויבותו לקבוצה.
בשנים 2015–2018 גינץ לימד מחול מודרני בתיכון לאומנויות ע"ש תלמה ילין.
משנת 1995 הוא מלמד מחול מודרני בבית הספר למחול בת-דור בבאר שבע.
בשנת 2002 יסד עם דניאלה שפירא (מנהלת מרכז המחול בת-דור בבאר שבע בשנים 1997–2014) את להקת המחול קמע.
מטרתה המרכזית של שפירא הייתה להקים להקת מחול מקצועית שתאפשר לבוגרי בת-דור באר שבע להתפתח ולעבוד במקצוע שרכשו בעמל רב.
מסיבות אישיות, גינץ רצה ליצור מחול שעניינו ילדים אוטיסטים.
היצירה גן נעול עלתה ב-2003 במופע הראשון של להקת המחול קמע במרכז סוזן דלל וזכתה להצלחה גדולה.
רות אשל, שהייתה גם מבקרת המחול בעיתון הארץ, כתבה: "מה שעשה את המופע למרגש היה המחול 'גן נעול' של תמיר גינץ.
היצירות של גינץ מהעשור הראשון של קמע מונעות בעיקר מיסודות דרמטיים מובהקים בין אם הם אישיים ובין אם הם ציבוריים.
בשרול ניתן לאתר את הערכים הציוניים שספג בבית הוריו וכן דימויים ויזואליים ישראליים.
יצירה זו משקפת את גישתו הייחודית של גינץ בין בני דורו, גישה נטולת ציניות ואירוניה.
בעקבות המעבר לנגב והפיכתו למנהלה היחיד של קמע מקיץ 2014, חלו שינויים ברורים בנושאי היצירות ובסגנונו של גינץ.
תחביר תנועותיו הפך ארצי וכוחני יותר וכמעט נטול אזכורים מהבלט הקלאסי והדינמיות התנועתית מתפרצת.
הקומפוזיציות הצורניות על הבמה משוכללות יותר והמעברים בין סולו, דואט, טריו ואנסמבל מורכבים יותר.
כותב על כך צבי גורן: "הקבוצה מתאחדת או מתפוררת, אבל תמיד שומרת על אופייה, בתנופות ובקפיצות, ובפתיחת מעברים ליחיד או לזוג [...]".
בנוסף לאתגר הפיזי נדרשים רקדני להקת המחול קמע לאקספרסיביות הנובעת מהמפגש עם אישיותו של הכוריאוגרף.
מניע היצירות ממשיך להיות דרמטי.
בחלק מיצירותיו בשנים האחרונות גינץ עובד בשיתוף פעולה מפרה עם המוזיקאי הישראלי אבי בללי.
במחול מתאוס פסיון 2727, יצירה הבנויה על האורטוריה של באך, הכוריאוגרפיה שלו מתייחסת הן למבנים המוזיקליים והן לתוכן הנוצרי שלה.
על כך כותבת מבקרת המחול אורה ברפמן: "גינץ מצליח לבנות עבודה מחולית בעלת תוקף שמלאה בתכנים, באזכורים ובהפניות לתרבות המערבית-נוצרית באופן שאינו נגרר להשטחה [....].
הוא הצליח לשמר בשפה עכשווית עשירה משהו שמהדהד גם את הטקסיות הכנסייתית הנוצרית וגם את רוח התקופה הפוסט-מודרנית [...]".
על פי תפיסתו האמנותית-חברתית, יש משמעות למיקום להקת המחול קמע בבאר שבע ולא בתל אביב.
לתפיסתו, לקהילה התרבותית של באר שבע יש אחריות כלפי הלהקה ולרקדני הלהקה יש אחריות כלפי תושבי העיר.
הרקדנים מתגוררים בבאר שבע גם אם אינם ישראלים.
גינץ חותר לביסוס קול ייחודי ללהקה ולרקדניה, ויזם את תוכנית 'קמע בקהילה', פרויקט קהילתי אליו מוזמנים בני נוער הרוקדים בבאר שבע.
פרס המבקרים הדני לכוריאוגרף צעיר ע"ש אלברט גובייה 1997 – רציף 1
פרס שרת התרבות והספורט ליצירה בתחום הציונות תשע"ד 2014 - שרול
פרס שרת התרבות והספורט ליצירה בתחום הציונות תשע"ה 2015 - במדבר דברים
תמיר גלזר (נולד ב-30 במאי 2000 בישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בארנאס קלאב מהליגה השלישית בספרד.
גלזר נולד בתל אביב-יפו, לו אח-תאום כדורגלן עמית גלזר, ואח גדול כדורגלן גם כן, דן גלזר.
גלזר גדל במחלקת הנוער של מכבי תל אביב.
לקראת עונת 2019/2020 הושאל למשך עונה לבית"ר תל אביב בת ים מהליגה הלאומית.
בסך הכל ערך 30 הופעות ליגה במדי הקבוצה.
ב-1 באוגוסט 2020 הושאל למשך עונה להפועל חדרה מליגת העל.
ב-9 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה, בהפסד 0–1 להפועל תל אביב במסגרת המחזור השישי לעונת 2020/2021. בסך הכל ערך 27 הופעות ליגה בעונה זו.
ב-12 ביולי 2021 הושאל לעונה נוספת להפועל חדרה.
ב-9 באפריל 2022 פגע גלזר בצורה חמורה בחנן ממן, כדורגלן הפועל חיפה, שנזקק בעקבות כך לניתוח בבטנו.
גלזר התנצל בפני ממן על התקרית לאחר מכן.
ב-11 באוגוסט 2022 הושאל להפועל חיפה מליגת העל, לעונה אחת.
ב-23 ביוני 2023 חזר להפועל חדרה מליגת העל, כשהושאל אליה למשך עונה.
ב-26 ביוני 2024 חתם במכבי עירוני פתח תקווה.
ב-14 ביולי 2025 חתם לשנתיים באיביזה מהליגה השלישית בספרד.
בינואר 2026, לאחר ששותף בחמישה משחקים בלבד, הושאל לקבוצת ארנאס קלוב עד לסיום העונה.
גלזר הינו חלק ממשפחת כדורגלנים: הוא אח התאום של עמית גלזר, אח הצעיר של דן גלזר ודודן של השוער דניאל פרץ.
תמיר גרינברג (נולד ב-26 באוקטובר 1994) הוא זמר-יוצר, פסנתרן, מפיק מוזיקלי ומלחין ישראלי.
זוכה העונה השמינית של התוכנית "הכוכב הבא".
אימו אסנת היא מעצבת תאורה.
אביו שמוליק היה איש נדל"ן והיום עובד כנהג מונית.
הוריו התגרשו כשהיה בן 19 ויש לו אחות אחת.
למד בבית הספר לאמנויות ולאחר מכן בתיכון לאומנויות ע"ש תלמה ילין.
גרינברג ציין כי כישרון המשחק היה הראשון שנחשף אצלו, עוד לפני המוזיקה, אך הוא לא המשיך במשחק כי הרגיש שזה "טו-מאץ'" עבורו, ולכן בחר ללמוד אמנות פלסטית.
הוא אהב לצייר, וניגן לראשונה בגיל 12.
בגיל 15 הקים את "תמיר גרינברג ולהקתו", הרכב בן שמונה נגנים שניגן את המוזיקה המקורית אותה כתב.
ההרכב זכה בתחרות 'רוק עצמאות'.
באותה שנה הופיע מול קהל של מעל 15,000 איש, בהיכל נוקיה.
בגיל 17 הוציא את הקלטותיו הראשונות והופיע בפסטיבלים שונים.
התגייס לצה"ל ובמהלך שירותו הצבאי קיבל מעמד של מוזיקאי מצטיין.
בשנת 2021 זכה במקום הראשון בעונה השמינית של התוכנית "הכוכב הבא" בקשת 12. לאחר הזכייה, בספטמבר 2021, פתח בסיבוב הופעות בגני יהושע, אמפי שוני, היכלי תרבות ברחבי הארץ ולייב פארק ראשון לציון.
בנובמבר 2021 הופיע בפסטיבל הג'אז ובהיכל התרבות ת"א.
בפברואר 2022 הוציא את הסינגל הראשון מאז זכייתו בתוכנית "Better".
באפריל 2022 תרגם לאנגלית את שירו של ישי ריבו "הלב שלי" וביצע אותו בהופעה חיה באמפי שוני.
ביוני 2022 הוציא את הסינגל "Into the Night".
גם את הסינגל הזה עיבד והפיק מוזיקלית יחד עם סתיו בגר.
ביולי 2022 השתתף בטקס פתיחת המכבייה ה-21. לקראת ראש השנה 2022, במסגרת המצעד הישראלי השנתי תשפ"ב של תחנת הרדיו גלגלצ ואתר מאקו, הקליט יחד עם להקת הגבעטרון גרסה מחודשת לשיר "סתלבט בקיבוץ".
בספטמבר 2022 הוציא את הסינגל "Changes".
בפברואר 2023 הוציא את הסינגל "Roses".
לקראת יום השואה 2023 השתתף בפרויקט ביוזמת "זיכרון בסלון" וגלגלצ.
כתב יחד עם האחיות כרקוקלי את השיר "למה אני" כחלק מאלבום "פסקול שלישי".
ביום העצמאות 2023 הופיע בטקס מצטייני הנשיא יחד עם תזמורת צה"ל.
והוזמן להופיע באירוע יום העצמאות הרשמי לכבוד הפדרציה היהודית בלוס אנג'לס ב-"SABAN THEATER".
בחודש מאי 2023 הוציא את הסינגל "Until the End".
ביוני 2023 הופיע לראשונה באמפי קיסריה ובמצעד הגאווה בפארק הירקון בתל אביב.
ביולי 2023 העלה מופע משותף עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית בניצוחו של ירון גוטפריד.
בשנת 2023, במהלך מלחמת "חרבות ברזל", הקליט גרינברג יחד עם שירי מימון גרסת כיסוי לשיר, "Coming Home", משנת 2010, שבוצע על ידי ההרכב דידי – דירטי מאני והזמרת סקיילר גריי.
ב-1 בינואר 2024 הוציא גרינברג את השיר "Bring You Home", וסיפר: .
השיר נכתב אחרי ערב מוזיקלי שערך אצל משפחת רומן, שם קיבלו באותו לילה את הבשורה על שחרורה של ירדן רומן גת משבי חמאס.
ב-7 באפריל גרינברג השיק את השיר "U Should Be Here", שנכתב והולחן על ידו ובוצע לראשונה בתוכנית הריאליטי "הכוכב הבא" במהלך שנת 2021. ב-11 באוגוסט גרינברג השיק שיר בשם "Pass U By", שנכתב והולחן על ידו.
ב-27 בינואר 2025, הוציא גרינברג את אלבום הבכורה שלו בשם A Knight's Tale הכולל 18 שירים.
בין השירים באלבום נכללים "Tell Me Where the Light Goes" שבוצע בתוכנית "הכוכב הבא" ו-"Bring You Home".
את כל שירי האלבום כתב והלחין גרינברג, חלקם בשיתוף עם עמית קנון ועידן אברהמסון.
גרינברג ציין כי תהליך יצירת האלבום היה מסע של חקירה פנימית, מוזיקלית ואישית, ושינה אותו כאדם.
ב-20 במרץ 2025 יצא השיר "Forever", שנכתב והולחן על ידו מתוך אותו אלבום.
המוזיקה של גרינברג מושפעת מסגנונות כמו רית'ם אנד בלוז, פאנק ונשמה, בדומה למוזיקה של שנות השבעים בארצות הברית.
גרינברג גדל על מוזיקת בלוז ונשמה והתקשה לקבל מוזיקה עכשווית ועד שהתגייס, לא הכיר כמעט מוזיקה חדשה והיה מכבה כל מה שלא נשמע ישן.
השינוי התחיל כשהכיר את דיאנג'לו, ובהמשך ג'יימס בלייק, בון איבר וטיילור סוויפט.
גרינברג ידוע בסגנון אופנתי ייחודי שמושפע מעולמות הגלאם והרוקנ'רול ומושפע רבות מעולם האופנה ביצירתו.
סגנונו זכה להשוואות להארי סטיילס ולפרינס.
בנוסף, גרינברג משתמש באיפור כחלק מהאמנות שלו ואוהב לשלב אותו בהפקותיו.
גרינברג שירת בצבא הגנה לישראל כמוזיקאי מצטיין ולאחר שחרורו עבר ללוס אנג'לס, שם שהה שנתיים אך התקשה להתמודד עם הבדידות והלחץ העצמי.
לאחר מכן החליט לעבור לניו יורק, שם התגורר עד התפרצותה של מגפת הקורונה, שלאחריה החליט לחזור לישראל.
זכה במלגה לארבע שנות לימודי מוזיקה במכללת ברקלי למוזיקה שבבוסטון, ארצות הברית.
במרץ 2022 נכנס לרשימה פורבס 30Under30 של מגזין פורבס ישראל.
שנהפרסקטגוריהפרויקטמועמדות2022פרסי נבחרי השנה של פרוגיזמר השנהתמיר גרינברג
תמיר כהן (נולד ב-1972) היה מנכ"ל קבוצת שיכון ובינוי מאוקטובר 2020 ועד ל-30 ביוני 2024.
לכהן תואר ראשון (LLB) במשפטים ממכללת רמת גן ועבר לימודי ניהול מתקדמים, בבית הספר וורטון של אוניברסיטת פנסילבניה.
החל את דרכו כעו"ד במגזר הפרטי.
תחום התמחותו הוא מיזוגים ורכישות, מימון מחדש, מימון פרויקטים ואסטרטגיות שיווק, כמו גם עבודה מול גופים רגולטוריים ומשקיעים.
לאחר הכשרתו כעורך-דין במגזר הפרטי, עבר בשנת 2001 ללוס אנג'לס בארצות הברית, והיה מנכ"ל בחברות במגזר הפרטי.
בין השנים 2011–2018 כהן כדירקטור ומנהל ההשקעות של חברת Capital Foresight קבוצה המאגדת חברות נדל"ן, פיננסים וטכנולוגיה גלובליות.
בשנים 2014–2018 היה מנהל העסקים של קבוצת נתי סיידוף בישראל ובמסגרת זאת הוביל הליכי משא ומתן להשקעות שונות בישראל.
בשנת 2019 היה אחראי על רכישת החברה הקבלנית i+icon USA (FAY) מידי FdG Capital Partners, קרן השקעות אמריקנית שהחזיקה בשליטה (88%) בחברה ומידי בעלי המניות האחרים שלה.
בנוסף הוביל השקעה עבור קבוצת סיידוף, רכישת מניות השליטה (47%) בקבוצת שיכון ובינוי מידי שרי אריסון, בתמורה ל-1.1 מיליארד ש"ח.
החל מאוגוסט 2018, מכהן כהן כיו"ר קבוצת שיכון ובינוי.
בשנת 2020–2021 אושר מינוי כפול של תמיר כהן לכהונה גם בתפקיד יו"ר וגם כמנכ"ל שיכון ובינוי במקביל.
בשנת 2022 החל לכהן כמנכ"ל שיכון ובינוי.
בחודש יולי 2021, במהלך כהונתו של כהן כיו"ר וכמנכ"ל שיכון ובינוי, החברה הציגה גידול של 28% במחיר הממוצע לדירה בהשוואה למחצית השנה הראשונה.
הזינוק הגיע לכ-70% בהשוואה למחיר הממוצע בשנת 2020.
בשנת 2022 עבר לתפקד כמנכ"ל הקבוצה בלבד (כאשר במקביל, התקבלה ההחלטה על מינוי דורון ארבלי ליו"ר הקבוצה).
בסוף חודש יוני 2024 סיים תפקידו כמנכ"ל הקבוצה בעקבות חילוקי דעות עם בעל השליטה.
תמיר כהן נשוי לגלית ואב לארבעה ילדים.
בין השנים 2010–2018 כהן התנדב כראש שבט תנועת הנוער "הצופים" בלוס אנג'לס.
היה יו"ר סניף לוס אנג'לס של ארגון הקהילה הישראלית-אמריקאית (Chairman IAC L.A), וחבר ועד מנהל בסניף לוס אנג'לס של ארגון ידידי צה"ל בארה"ב (Board member FIDF L.A).
תמיר טולר הוא מדען מחשב, מהנדס, ביולוג סינתטי ויזם ישראלי, פרופסור מן המניין בפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן באוניברסיטת תל אביב, ומופקד הקתדרה לביולוגיה סינתטית חישובית.
המייסד והמדריך הראשי של התוכנית הבינלאומית למכונות מהונדסות גנטית (iGEM) באוניברסיטת תל אביב.
טולר החל את לימודי התואר הראשון שלו במסגרת העתודה האקדמית ב-1992.
הוא השלים ארבעה תארים ראשונים, רובם מאוניברסיטת תל אביב: תואר ראשון בהנדסת חשמל, הנדסת מכונות (אווירודינמיקה), מדעי המחשב, כלכלה וניהול.
סיים שני תארים שניים – בהנדסת חשמל (מהטכניון, בהנחיית פרופ' יעקב זיו), ובמדעי המחשב (מאוניברסיטת תל אביב), ושני דוקטורטים מאוניברסיטת תל אביב – אחד במדעי המחשב (בהנחיית הפרופסורים בני שור ונתן נלסון) ואחד במדעי הרפואה (בהנחיית הפרופסורים ענת אחירון ואיתן רופין).
טולר היה עמית בתר-דוקטורט ע"ש ספרא באוניברסיטת תל אביב, בבית הספר למדעי המחשב וכן במחלקה למיקרוביולוגיה מולקולרית וביוטכנולוגיה, ולאחר מכן במכון ויצמן למדע, במחלקה לגנטיקה מולקולרית ובפקולטה למתמטיקה ומדעי המחשב.
הוא הצטרף למחלקה להנדסה ביו-רפואית באוניברסיטת תל אביב ב-2011 וב-2018 הפך לפרופסור מן המניין, במחלקה להנדסה ביו-רפואית ובמרכז אדמונד י' ספרא לביואינפורמטיקה.
טולר עוסק במחקר בין-תחומי בנושא ביטוי גנים על בסיס כלים שונים מדיסציפלינות כמו מדעי המחשב, הנדסה, אבולוציה מולקולרית, ביופיזיקה וסטטיסטיקה.
במוקד מחקרו ניצב פיתוח דרכים חדשות ליצירת מודלים של ביטוי גנים והנדסתם, כגון גישות להבנה משופרת של קידוד ביטוי גנים בחומר הגנטי.
מודלים שפיתח משמשים למטרות שונות בביוטכנולוגיה ובפארמה: פיתוח חיסונים, מודלים של מחלות הומניות, טכנולוגיית מזון והנדסת נוגדנים.
בין הישגיו המחקריים לאורך השנים ניתן למנות:
האצת הדמיות של תא שלם של תרגום mRNA באמצעות חומרה ייעודית
הערכת כוח הניבוי של מוטציות שקטות על סיווג סרטן ופרוגנוזה
אלגוריתמים להנדסת תעבורת ריבוזומים והפוטנציאל שלהם בשיפור הכיל וקצב הגדילה של תאים מארחים
הדגמה ברזולוציה גבוהה של הבחירה על כוח קיפול mRNA מקומי ברצפי קידוד על פני עץ החיים
פתרון חידת האבולוציה של תרגום מבוסס Shine-Dalgarno בכלורופלסטים
תובנות חדשות לגבי ויסות ביטוי גנים במהלך מיוזיס שנחשפו על ידי דינמיקת התארכות תרגום
ChimeraUGEM: מודל ביטוי גנים ללא פיקוח בכל אורגניזם נתון
מלבד פעילותו המחקרית באקדמיה, טולר גם היה מהנדס בקבוצת DSP בתכנון שבבי VLSI.
הוא שימש כמייסד ומדען ראשי של החברות Synvaccine Ltd ו-Imagindairy Ltd וכיועץ לחברות ביוטכנולוגיה נוספות.
טולר הוא מחבר של מעל 150 מאמרים אקדמיים בעיתונים מדעיים מובילים ופרסם מאות תקצירים ומאמרים בכנסים.
פרס יולודן, מטעם הטכניון (2016)
מלגת המרכז למדעי הסיבוכיות ע"ש ישעיה הורוביץ
מלגת קושלנד לעמיתי בתר-דוקטורט מצטיינים, מטעם מכון ויצמן למדע
פרס קרן אסי שנידמן לחוקרים צעירים מצטיינים, מטעם המרכז הרפואי שיבא תל השומר
תמיר מורג (נולד ב-5 ביוני 1981) הוא עיתונאי ישראלי, משמש כתב ופרשן מדיני בערוץ עכשיו 14.
נולד וגדל בבת ים לגרשון ועפרה.
התגייס לצה"ל ב-1999 ושירת כלוחם בגדוד התותחנים 405 של חטיבת האש 282. לאחר שחרורו מהצבא היה פעיל במפלגת העבודה.
בעל תואר ראשון בהיסטוריה מהאוניברסיטה העברית ותואר שני במדעי הרוח ומחשבה חברתית מאוניברסיטת ניו יורק.
את עבודת התזה שלו כתב בהנחיית פרופ' איתמר רבינוביץ', על תקופת ההמתנה למלחמת ששת הימים.
היה דוברם של חברי הכנסת איתן כבל, חיליק בר ועמיר פרץ.
שימש עורך בעיתון מעריב, ראש דסק החדשות באתר nrg ובאתר ישראל היום.
שימש הכתב המדיני של ישראל היום.
ביוני 2022, במהלך הפלישה הרוסית לאוקראינה, דיווח מאוקראינה בשליחות ישראל היום.
ביולי 2023 הצטרף לערוץ עכשיו 14 והחל לשמש הכתב המדיני של הערוץ.
באפריל 2025 הגיש תביעה נגד קומי ישראל, בעקבות ציוץ שגרר לעג למורג ברשת X (טוויטר לשעבר).