tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
נוסחה אלגנטית זו היא מקרה פרטי של נוסחת אוילר, אשר הפיזיקאי ריצ'רד פיינמן כינה "הנוסחה המדהימה ביותר במתמטיקה".
היופי בזהות אוילר טמון בכך שהיא מאחדת לכדי משוואה קצרה אחת חמישה קבועים מתמטיים מרכזיים: - בסיס הלוגריתם הטבעי, – היחידה המדומה, – היחס בין היקף מעגל לקוטרו, וכן את שני המספרים הטבעיים הראשונים (0 ו-1).
דוגמאות נוספות לתוצאות עמוקות כוללות תובנות בלתי צפויות לגבי מבנים מתמטיים.
לדוגמה, "המשפט המופלא" של גאוס (Theorema Egregium) הוא משפט עמוק המקשר בין תופעה מקומית (עקמומיות) לתופעה גלובלית (שטח) באופן מפתיע.
בפרט, שטחו של משולש על משטח עקום פרופורציונלי לעודף הזוויות של המשולש מ-180 מעלות, כאשר מקדם הפרופורציה הוא העקמומיות.
דוגמה נוספת היא המשפט היסודי של החשבון הדיפרנציאלי והאינטגרלי (והגרסאות הווקטוריות שלו, כולל משפט גרין ומשפט סטוקס).
דוגמאות מודרניות יותר הן משפט טניאמה-שימורה שיצר קשר חשוב בין עקומים אליפטיים לבין תבניות מודולריות (עבודה שזיכתה את אנדרו ויילס ואת לרוברט לנגלנדס בפרס וולף) וכן "המפלצות המטורללות" המקשרות בין תורת החבורות (חבורת פישר-גריס, "המפלצת") לתבניות מודולריות דרך תורת המיתרים (עבודה שזיכתה את ריצ'רד בורכרדס במדליית פילדס).
בתרבויות שונות ישנו עיסוק במתמטיקה עיונית ללא קשר לשימושיה המעשיים.
כך למשל ביוון העתיקה, "עסקו במתמטיקה לשם היופי שבה".
יופי מתמטי נחווה לעיתים גם מחוץ להקשר המתמטי.
לדוגמה, ההנאה האסתטית שפיזיקאים תאורטיים נוטים לחוות מעיסוק בתורת היחסות הכללית של איינשטיין, יוחסה, (על ידי פול דיראק ואחרים) ליופי המתמטי שבה.
מידה מסוימת של הנאה מעריכת מניפולציות על מספרים וסמלים נדרשת כפי הנראה, בכל עיסוק במתמטיקה.
בהתחשב בתועלת של מתמטיקה במדע ובהנדסה, לכל חברה טכנולוגית יש אינטרס לטפח הנאה אסתטית כזו, מבחינה פילוסופית, גם אם לא מבחינה מעשית.
יופי מתמטי נחווה כאשר אובייקטים מהמציאות הפיזית מנוסחים על ידי מודלים מתמטיים מופשטים: מתמטיקאים מפתחים שדה מתמטי שלם ללא כל יישום מעשי, ושנים מאוחר יותר, פיזיקאים מגלים שענפים מתמטיים מופשטים אלה מתאימים לתצפיות שלהם.
לדוגמה, תורת החבורות שפותחה בתחילת המאה ה-19 אך ורק לשם פתירת משוואות פולינומיות, התגלתה כדרך היעילה ביותר לסווג חלקיקי היסוד – אבני הבניין של החומר.
באותו אופן, הסתבר כי תורת הקשרים, ענף מתמטי אזוטרי, מספק תובנות חשובות בתורת המיתרים ובכבידה קוונטית לולאתית.
החוויה העזה ביותר של יופי מתמטי נחווית לרוב רק בעת עיסוק פעיל במתמטיקה.
כמעט בלתי אפשרי ליהנות או להעריך מתמטיקה באופן פסיבי לגמרי, מאחר שבמתמטיקה אין "תפקיד" של צופה, קהל, או מאזין.
חלק מהמתמטיקאים סבורים כי "עשיית מתמטיקה" קרובה יותר לגילוי מאשר להמצאה:
יש מתמטיקאים שמאמינים כי התוצאות המפורטות והמדויקות של המתמטיקה הן אמיתות אשר אינן תלויות ביקום בו אנו חיים.
הם טוענים למשל, כי התאוריה של המספרים הטבעיים תקפה תמיד, באופן שאינו דורש כל הקשר ספציפי.
מתמטיקאים מסוימים הרחיבו את ההשקפה שהיופי המתמטי הוא אמת מוחלטת, לעיתים עד לכדי מיסטיקה.
המתמטיקאים הפיתגורים האמינו במציאות של מספרים.
גילוים של המספרים האי-רציונליים היה עבורם הלם, שכן הם האמינו שעצם קיומו של מספר שלא ניתן לבטא כיחס בין שני מספרים טבעיים פוגם בטבע.
מנקודת מבט מודרנית, הגישה המיסטית שלהם למספרים עשויה להחשב נומרולוגיה.
על פי הפילוסופיה האפלטונית העולם נחלק לשני חלקים נפרדים: העולם הפיזי, הנתפס באמצעות החושים ועולם ה"צורות" אשר ניתן להבנה אך ורק באמצעות השכל.
עולם הצורות הוא עולם מופשט המכיל אידאות, אמיתות קבועות שביניהן המתמטיקה.
אפלטון וממשיכיו האמינו כי העולם הפיזי הוא השתקפות של העולם המופשט והמושלם.
יופורי (נקרא גם Jupiter XXXIV) הוא ירח של כוכב הלכת צדק.
יופורי התגלה בשנת 2001 על ידי אסטרונומים מאוניברסיטת הוואי בהדרכת סקוט שפרד וקוטלג בשם S/2001 J 10.
קוטרו של יופורי הוא שני קילומטרים והוא מקיף את צדק במרחק של 19,088,000 ק"מ ובזמן הקפה של 538.780 יממות.
בשנת 2003, S/2001 J 10 קיבל את שמו יופורי על שם בתו של זאוס מהמיתולוגיה היוונית.
יופורי משתייך לקבוצת הירחים אננקה, הקרויה על שם הירח אננקה.
ירחיה של הקבוצה מקיפים את צדק במרחק של 19.3 עד 22.7 מיליון קילומטרים.
יועץ קים קדיש ראקאץ (נפטר 1943~) היה מו"ל ומחבר חסידי מפורסם שליקט תורות וסיפורים מאדמו"רי פולין הקונגרסאית ועד היום ספריו מהווים מקור עיקרי למחקר חסידות פולין ואדמו"רי בית פשיסחה, קוצק, גור, וורקא ועוד.
נולד לרב יהושע העשיל (העשקי) ראקאץ, ונקרא יועץ קים קדיש על שם זקנו.
משפחת אביו הייתה מיוחסת, ובאחד מחיבוריו הוא גם מפרסם את אילן היוחסין המשפחתי שכתב ידידו הרב צבי יחזקאל מיכלסון מפלונסק שמגיעה עד לרבי מאיר מרגליות לרש"י ולדוד המלך.
רוב פרטי חייו אינם ידועים, אך ממכתבי ההסכמות ובעיקר מחילופי האגרות שקיים עם רבים מרבני פולין, ניכרת הערכה לאישיותו כתלמיד חכם וחסיד.
בשנותיו המאוחרות התגורר בכפר פשיטיק שבמחוז ראדום בפרובינציית מזוביה ועל שמה נקרא "יועץ קים קדיש בריהע"ש [=בן ר' יהושע העשיל] נ"י מפרשיטיק".
מי שהביא אותו לעיר, היה הגביר ר' יצחק מאיר לנגה מהכפר קוויף הסמוך.
הוא הזמינו לשמש מלמד לבניו.
בהמשך העתיק לנגה את מגוריו לפשיטיק שבה הפך ראש הקהל, והביא עמו את ראקאץ ובני משפחתו לגור בכפר.
הוא התגורר עם ארבעת ילדיו בחדר קטן ואפל בעליית גג ושם עבד על עריכת ספריו.
בני הקהילה מתארים את דמותו: .
ראקאץ ובני משפחתו נספו ככל הנראה בשואה ולא נודעו עקבותיהם.
לפי תיאורי בני קהילתו, את מפעלו לכינוס ותיעוד תורות וסיפורים מאדמו"רי פולין החל ראקאץ בשהותו כמלמד בכפר קוויף.
שם פגש באיש חסיד בשם ר' אברהם מוער, שלפרנסתו עבד כסמרטוטר וסבב על הכפרים.
מוער סיפר לראקאץ סיפורים חסידיים והאחרון החל לרושמם באדיקות.
בהמשך החל להסתובב בעצמו בשטיבלאך חסידיים ברחבי פולין וקיבץ מפי החסידים עוד תורות וסיפורים שאת כולם רשם בלשון מליצית.
כשנודע על מפעלו הספרותי, החלו רבים מחסידי פולין לשגר לו מכתבים גדושים בסיפורים ותורות, וראקאץ העתיק את כולם כשהוא מקפיד לציין את שמות הכותבים, ביניהם הרב צבי יחזקאל מיכלסון מפלונסק, הרב נתן נטע מקוליבל, הרב יוסף מנדלקורן מאוסטרוב מזובייצקה ועוד רבים.
וכך בשנת תרפ"ח הוציא לאור בלודז' את יצירתו המונומנטלית שיח שרפי קודש שבו כינס כעדותו יותר מאלפיים סיפורים ודברי תורה מכל צדיקי פולין.
הספר שחזר ונדפס ואף יצא לאור מחדש, משמש מקור עיקרי למחקר חייהם ותורתם של אדמו"רי פולין.
בני פשיטיק מתארים את עבודת העריכה שנעשתה בחדרו הבודד של ראקאץ שבו התגוררו גם ארבעת בניו שאחד מהם חולה שחפת: .
בהמשך אף הקדיש חיבורים מיוחדים לדמותו ולתורתו של ה'יהודי הקדוש' רבי יעקב יצחק מפשיסחה, ואף ההדיר מחדש ספרים רבים ביניהם מבחר הפנינים לידעיה הפניני ועוד.
אם בתחילת דרכו התייחסו למפעלו של ראקאץ בביקורת, בעיקר משום שאדמו"רי פולין לא ראו לנכון להפיץ את תורתם ברבים, הרי שאחרי חורבן יהדות אירופה, נותר מפעלו כגל-עד כמעט בלעדי לעולמה העשיר.
שיח שרפי קודש - לשון חסידים, אמרות טהורות, חידושי תורה וסיפורים נפלאים מאדמו"רי בית פשיסחה, קוצק, חסידות גור ומרבי חנוך הניך הכהן לוין מאלכסנדר.
נפלאות היהודי - חידושי תורה וסיפורים מהיהודי הקדוש רבי יעקב יצחק מפשיסחה
תורת היהודי - חידושים נוספים מדברי תורתו של היהודי הקדוש.
שפתי קודש - חדושי תורה מהמגיד מקוז'ניץ, רבי פישל מסטריקוב, מרבי אריה לייב שרה'ס, ומאדמו"רי וורקא, אמשינוב, ורבי דב בעריש מביאלה.
יועץ משכנתאות הוא בעל מקצוע עצמאי הפועל כיועץ פיננסי לצורך גיוס, תפעול ומינוף הון בהלוואות מגובות-משכנתה.
בנקים ומוסדות פיננסיים אחרים (כגון חברות ביטוח, חברות אשראי ועוד) מוכרים את המוצרים שלהם (הלוואות) באופן ישיר ללקוחות שלהם.
עובדי גופים פיננסיים אלו מוצגים כ"יועצי משכנתאות", "מומחי משכנתאות" וכיוצ"ב.
בפועל אותם יועצי משכנתאות פועלים מטעם החברה המציעה את ההלוואה או המוצר הפיננסי והם למעשה סוכני מכירות הפועלים מטעם המוסדות הפיננסים ולכן הם אינם אובייקטיביים.
עם גידול של שוק מציעי ההלוואות וגיוון סוגי ההלוואות המוצעות, החל להתפתח העיסוק של "יועץ מימון לדיור" (משכנתאות).
יועץ המשכנתאות אמור לפעול לטובת נוטל המשכנתא, לאחר איסוף וניתוח מידע של הלקוח הבודד והמוצרים המוצעים בשוק בזמן נתון, לצורך בניית תמהיל מימון יעיל וזול המותאם לצורכי הלקוח וייצוג הלקוחות מול נותני המימון השונים (בנקים, חברות ביטוח, חברות אשראי).
היועץ אמור להיות מומחה אובייקטיבי אשר חובתו המקצועית היא לסייע ללקוח, נוטל המשכנתא, לבחור את המוצר המתאים ביותר.
בניגוד למצב אצל יועצי השקעות וסוכני ביטוח, הפיקוח מטעם רשות שוק ההון] על מקצוע יועץ המשכנתאות לא מוסדר.
מאז 2016 מתקיים ניסיון של עוסקים בתחום לפעול להסדרת העיסוק כמקצוע מוגדר הכולל בחינות ידע, קביעת קוד אתיקה גלוי, ומסגרות דיון בתלונות ציבור.
נכון לזמן זה הסדרת הפעילות לא צלחה, לכן היא מתקיימת עצמאית במסגרת עמותת יועצי מימון לדיור.
עמותה זו מונה את רוב העוסקים בתחום כעיסוק מרכזי ומקצועי, ומוכרת כ"התאחדות יועצי המשכנתאות".
ישנם מקומות בעולם בהם הפך המקצוע ברוקר משכנתאות למוסדר.
ייעוץ בניית מודל תיק משכנתה מותאם אישית מאפשר ללווים להגדיר תמהילי הלוואות מגובות משכנתה מתאימים ללווה ומותאמים לשינויים נדרשים הנובעים מהיות ההלוואות פרושות למספר שנים רב בהן נסיבות החיים משתנות באופן קיצוני במונחי הכנסה, מבנה תא משפחתי, והתאמה למצבים כלכליים שונים.
במדינות מערביות מקובל כי הכשרת יועצי המשכנתאות מוסדרת על ידי המדינה וזאת כדי להבטיח תאימות אופטימלית למערכת הרגולציה והבנקאות המקומית.
כך למשל, בארצות הברית כלל המדינות למעט אחת הסדירו כללי ייעוץ אחידים לברוקרים הפועלים בתחומה שתפקידם שונה מיועץ המשכנתאות עקב שיטות המכירה השונות.
עד היום טרם נערך מחקר מקיף המסוגל לדגום את היקף פעילות יועצי המשכנתאות בישראל.
ההנחה הרווחת בקרב התאחדות יועצי מימון לדיור (משכנתאות) היא שפועלים היום בישראל כ-750 יועצים בלתי תלויים כעצמאים או במסגרת חברות ייעוץ.
בשנת 2018 מוערך כי 40% מתיקי המשכנתה בישראל מטופלים על ידי יועץ משכנתאות בלתי תלויים.
אמנם שיעור זה עולה בהתמדה, אולם לשם השוואה, בארצות הברית נערך ב-2004 מחקר דומה אשר הסיק כי ישנם כ-53,000 חברות ברוקרים למשכנתה המעסיקות למעלה מ-400,000 עובדים, ואשר מטפלות בכ-68% מכל הלוואות הדיור בארצות הברית.
חוקי המשכנתאות בארצות הברית מעוגנים ב-10 חוקים פדרליים אכופים על ידי רשויות ייעודיות, ובנוסף מעוגן בחוקים מקומיים של 49 מדינות בארצות הברית.
בישראל לא קיימת היום כל רגולציה בנושא, גופים שונים, פרטיים ומטעם איגודי היועצים פועלים להסדרת נוהלי העבודה של היועצים מול הגופים המממנים.
ביוני 2017 פרסמה המפקחת על הבנקים לראשונה טיוטת מכתב המיועדת להסדיר את פעילות יועצי המשכנתאות מול הבנקים.
בשל כך חלק מהבנקים מערימים קשיים על פעילות של יועצי משכנתאות בהתנהלות מול הבנק בלקיחת משכנתא בבואם להיות באי כוחם של לקוחותיהם.
אופי והיקף העבודה של יועץ משכנתאות משתנה בין מדינה למדינה.
כך לדוגמה, יועץ ברוקר באנגליה יטפל בהסדרת כלל הפעילות הבנקאית, והוא אחראי על טיב הייעוץ שמעניק, ונותן את הדין על ייעוץ שמתגלה כבלתי הולם לצורכי הלקוח.
במדינות אחרות לעומת זאת, תפקיד היועץ הוא בעיקר מכירתי כלומר רק מבצע ייעוץ ראשוני על תמהיל המשכנתה אך אינו מלווה את הלקוח מול הבנקים.
מובן כי איכות עבודת היועץ נמדדת בסל השירותים אשר יעניק בסופו של דבר ללקוח.
אלה הם בדרך כלל משימות של יועץ משכנתאות:
הכרת הלקוחות לעסקה במובנים של הכנסה, יציבות כלכלית, סיכונים לכשל, התאמה לעמידה בכללים המאפשרים לקבל מימון מוכוון / מוזל וכל הנדרש לחיתום אשראי נכון ויעיל.
בנייה של תיק לווה לצורך הגשה מסודרת לבנקים וגורמים מלווים אחרים כולל הערכה של יכולות הלווה, כגון הערכה של היסטוריית האשראי של הלווה, דו"ח הכנסות של הלווה (מאומת על ידי תלושי הכנסות ותיעוד דומה).
ניתוחים פיננסיים מבוססי ידע של נוסחאות מימון ומודלים של עלויות בתת-הלוואות, מידע תחזיות כלכליות ונתוני הלקוחות הלווים / מציגים הערכת יכולת הלקוח לעמוד בפירעון ההלוואות באופן סדיר לכל אורך חייהן המוגדר / מקוצר.
בניית תוכנית תמהיל ותחנות שינוי (מיחזורים) מבוססת על המוצרים השונים המוצעים ובהתאמה לרגולציה שקובעת מסגרות, היקפים, מטרות ומקדמי יוקר לבנקים, כך שתיווצר משכנתה יעילה וזולה ביותר ללקוח.
פניה לבנקים מתאימים לפרופיל שהוגדר ושמוכרים מוצרים מתאימים (יש מגוון של מעל 50 סוגי מוצרי הלוואות בעלויות שונות עם תנאי סיכון שונים) לצורך קבלת הצעות רשמיות לבחינת התאמה ומשא ומתן תמחור.
בניית לוחות תשלומים בעיסקאות מתמשכות (למשל קניה מקבלן לטווח של חודשים עד שנים) זיהוי בעיות מיוחדות בעסקה לטיפול מקדים בפתרונן ו/ או הצגת אישורים מגורמי חוץ נדרשים (בתי משפט, רשויות מקומיות, רמ"י וכו') הצגת התוצרים ללקוחות עם המלצה על מסלולי ביצוע.
ליווי הלקוחות לבנק / מוסד מממן לצורך חתימה על מסגרת עסקה.
תהליכי ביצוע ביטחונות לצורך ביצוע - איסוף כל המסמכים הדרושים לצורך ביצוע ההלוואות ומשכון הנדל"ן במרשם מתאים (טאבו, רמ"י, רשם המשכונות) התהליך לא מחויב להתבצע על ידי היועץ ויכול להתבצע גם על ידי הלקוח.
הגדרת מועדים לתחנות שינוי בהתאמה לנתונים על מנת להקטין עלויות המימון (שמקובל שאינן מוצגות ללקוח שאינו מבין את המשמעויות של חתימתו) ומעקב לביצוע מיחזורים להוזלת עלות.
ההבדל בין יועץ משכנתאות עצמאי, לבין נציג בנקאי
יועץ משכנתאות עצמאי תפקידו לייצג את הלקוח (הלווה) מול מספר מלווים (בנקים, וגופים פיננסים אחרים), ואילו נציג בנקאי עובד ישירות עבור המלווה ומקבל ממנו את שכרו כפוף בעמידה ביעדים.
בארצות הברית מרבית הגופים המלווים דורשים כי ברוקר המשכנתה יעבור הכשרה ויורשה לעסוק בתחום המשכנתאות.
הרישיון בארצות הברית נחלק לשלוש "ברוקר מורשה", "ברוקר עסקי", ו"מלווה ישיר".
רישיון העיסוק של ברוקר משכנתאות כולל אחריות אישית לעמידה בנוהלי המדינה בה הוא פועל, הפרה של תנאים כאלה עונשם שלילת רישיון ואף מאסר והם תקפים למשך כל חיי המשכנתה המיועצת.
בארצות הברית קצין האשראי הבנקאי כפוף לנוהלי העבודה של המוסד הפיננסי בו הוא עובד.
שני התפקידים עובדים תחת חוקים, נהלים, קודים אתיים, והתחייבויות למניעת הונאה או חשיפת פרטיות הלקוח.
בנוסף, ברוקרים מסוימים מתייחסים לעצמם כקציני אשראי להלוואה לה ייעצו, לכל דבר ועניין.
במקומות שונים בעולם יועצי משכנתאות חייבים לעבור תהליך הכשרה ורישוי אחיד על ידי הגופים הממשלתיים.
מטרת הרישוי הארצי לסייע לשפר את תחום ייעוץ המשכנתאות על כל מורכבותה, ולפתח מנגנוני פיקוח על היועצים, ומנגנוני תקשורת אחידה בינם לבין המערכת הפיננסית, וכן על מנת ליצור עקביות עם דרישות הרישוי ובכך לסייע להעלאת רמת השירות הניתנת על ידם לרמה הגבוהה ביותר האפשרית.
קציני אשראי בנקאיים נדרשים להיות בנקאים מורשים אך אינם יועצים מורשים.
נהוג כי יועצי משכנתאות גובים תשלום קבוע וידוע מראש עבור השירותים שמעניקים ללקוח.
תשלום זה נע בין אלפי ש"ח בודדים לעשרות אלפי ש"ח, תלוי בסוג השירות, ביועץ ובמורכבות התיק.
מספר חברות גובות עמלה שיעורית מתוך סך המשכנתה המאושרת באמצעותה.
בחוץ לארץ נהוג לגבות עמלה שיעורית הן על המשכנתה המאושרת (למשל 0.66%) והן תשלום שנתי (0.18% מסך התשלום השנתי).
עמלות אלה, הונהגו למשל באוסטרליה וניו זילנד, במטרה ליצור מחויבות של היועצים למשך כל חיי המשכנתה, כתגובה למשבר משכנתאות הסאבפריים שפקד את ארצות הברית בשנת 2008. בבנקים בנקאים טלפונים, יועצי ההשקעות והלוואות אינם מקבלים כלום, מלבד את משכורת הבנקאי הקבועה מראש.
יוזף "יופ" דרוואל היה כדורגלן ומאמן כדורגל גרמני.
כשחקן, דרוואל שיחק בעמדת החלוץ בעיקר באלמניה אאכן ובפורטונה דיסלדורף.
כמאמן, דרוואל נודע בעיקר בזכות התקופה בה אימן את נבחרת גרמניה המערבית, עמה זכה ביורו 1980 והגיע לגמר מונדיאל 1982, שם הפסידה נבחרתו לנבחרת איטליה, ובזכות התקופה בה אימן בגלאטסראיי הטורקית, שנחשבת כתקופה מהפכנית בתולדות הכדורגל הטורקי.
דרוואל, יליד וירזלן שבגרמניה, החל בשנת 1938 את הקריירה בגיל 11 במועדון רנאניה וורסלן מעיר הולדתו.
לאחר ששיחק גם במועדון קלופנבורג וחזר לרנאניה וורסלן, החל דרוואל לשחק באלמניה אאכן בשנת 1949, והעביר ארבע שנים במועדון, ששיחק בליגה הראשונה בגרמניה, שהייתה מחולקת אז לחמישה מחוזות, כשאאכן הייתה במחוז המערבי.
בעונתו האחרונה בקבוצה, הגיע דרוואל עם אלמניה אאכן לגמר הגביע הגרמני, שם הפסידה אלמניה אאכן לרוט-וייס אסן בתוצאה 2-1. דרוואל הבקיע את השער לאאכן.
בתום עונת 1952/53, עזב דרוואל את אלמניה אאכן לאחר שהבקיע 51 שערי ליגה ב-132 הופעות, וחתם בפורטונה דיסלדורף, גם היא מהמחוז המערבי.
בשנת 1957 הגיע דרוואל גם עם פורטונה דיסלדורף לגמר הגביע הגרמני, וגם בו נוצח, כאשר הקבוצה הפסידה 1-0 בגמר לבאיירן מינכן.
דרוואל לא שותף במשחק זה.
בשנת 1959 עזב את פורטונה דיסלדורף לאחר שש שנים, בהן צבר 110 הופעות ליגה והבקיע 45 שערים.
לאחר עזיבת הקבוצה, דרוואל שיחק במועדונים השווייצרים ביל-ביין ופ.צ.
שפהאוזן, ובשנת 1962 פרש ממשחק פעיל.
לזכותו של דרוואל שתי הופעות במדי נבחרת גרמניה המערבית, שתיהן בשנת 1954. דרוואל לא השתתף מעולם בטורניר גדול כשחקן.
לאחר פרישתו ממשחק, החל דרוואל לאמן את ביל-ביין ולאחר מכן את פ.צ.
בעונת 1962/63 אימן את פורטונה דיסלדורף, ושוב הפסיד בגמר הגביע, הפעם לנירנברג בתוצאה 2-1. לאחר עונה אחת בפורטונה דיסלדורף, כיהן דרוואל כמאמן נבחרת חבל זארלנד שבגרמניה, תפקיד אותו מילא במשך שש שנים, כאשר בשנת 1965 אימן לתקופה קצרה גם את פ.צ.
בשנת 1970 מונה דרוואל כעוזר מאמן נבחרת גרמניה המערבית במקומו של אודו לאטק, כאשר המאמן הראשי של הנבחרת היה הלמוט שן.
בשנת 1972 הדריך דרוואל את נבחרת גרמניה המערבית האולימפית באולימפיאדת מינכן, ועל אף הצגות מרשימות ומאזן שערים 13-0 בשלושה משחקים בשלב הבתים, נעצרה הנבחרת של דרוואל ברבע הגמר, באולימפיאדה שנערכה על אדמת גרמניה המערבית.
דרוואל המשיך להיות העוזר של הלמוט שן בנבחרת גרמניה המערבית, עד לפרישתו של שן לאחר מונדיאל 1978, בו הודחה גרמניה המערבית לאחר שלב הבתים השני.
לאחר המונדיאל, מונה דרוואל לתפקיד מאמן נבחרת גרמניה המערבית, לאחר שגבר על המועמדים אריך ריבק והלמוט בנטהאוס.
הטורניר הראשון בו השתתפה נבחרת גרמניה המערבית בהדרכתו של דרוואל היה יורו 1980. דרוואל הדריך את הנבחרת לזכייה בטורניר זה, לאחר ניצחון 2-1 בגמר על נבחרת בלגיה, כאשר גרמניה המערבית הציגה כדורגל התקפי בניצוחם של הורסט רובש וקלאוס אלופס.
הציפיות היו גבוהות מהנבחרת של דרוואל לקראת מונדיאל 1982. דרוואל הבטיח לקראת משחק הפתיחה של גרמניה המערבית מול נבחרת אלג'יריה, שאם הנבחרת לא תנצח את אלג'יריה, הוא ייקח את הרכבת הראשונה הביתה.
בהמשך, גרמניה המערבית עברה את שלב הבתים השני, ובחצי הגמר ניצחה את נבחרת צרפת לאחר שחזרה מפיגור 3-1 ל-3-3 וניצחון בבעיטות הכרעה, והפסידה בגמר מונדיאל 1982 3-1 לנבחרת איטליה.
עם זאת, דרוואל זכה לביקורות חיוביות על טורניר זה, בו כוכביה הגדולים של הנבחרת היו קרל היינץ רומניגה ופול ברייטנר.
דרוואל, שזכה לאמון רב בגרמניה בגין הישגיו הקודמים, המשיך לאמן את הנבחרת גם ביורו 1984, בו נחשבה גרמניה המערבית לאחת מהפייבוריטיות לזכייה בתואר.
עם זאת, גרמניה המערבית כשלה בטורניר זה, והודחה בשלב הבתים.
לאחר הדחה זו, החלו ביקורות נוקבות בגרמניה המערבית נגד דרוואל, הפופולריות שלו דעכה משמעותית, והוא ספג נאצות רבות מעוברי אורח ברחוב.
בגין זאת, דרוואל אולץ להתפטר מהנבחרת, והוחלף בפרנץ בקנבאואר.
לאחר עזיבתו את נבחרת גרמניה המערבית, קיבל דרוואל הצעות רבות לאמן קבוצות שונות בבונדסליגה, אך דחה את כולן, ולהפתעת רבים בחר לאמן דווקא בגלאטסראיי הטורקית, כאשר באותה תקופה, הכדורגל הטורקי לא זכה לעדנה לה הוא זוכה בימינו, והליגה הטורקית נחשבה לחלשה במיוחד.
דרוואל נחשב אחד הגורמים העיקריים לפריחה של הכדורגל הטורקי ולשינוי התפיסה כלפיו, ונחשב בעיני רבים כמחייה הכדורגל הטורקי.
דרוואל זכה עם גלאטסראיי באליפות אחת ובגביע אחד, והכניס לטורקיה שיטות אימון וטקטיקות מתקדמות, שלא היו מוכרות שם קודם.
השפעתו של דרוואל על הכדורגל הטורקי נחשבת כה חזקה, במיוחד לאור הסיבה שפתיח טרים ומוסטפא דניזלי, שניים מהמאמנים החשובים ביותר בכדורגל הטורקי בעשורים האחרונים, השתלמו אצל דרוואל ולמדו אצלו את רזי האימון, ואחר כך טענו שהשפיע עליהם מאוד.
בשנת 1987 עזב דרוואל את גלאטסראיי, לאחר שזכה עמה באליפות, הראשונה של המועדון מאז 1973. על אף ספקולציות כי הוא יאמן את נבחרת טורקיה, דרוואל בחר לחזור לגרמניה ולפרוש לחלוטין מאימון.
לאחר עזיבתו, גלאטסראיי הפכה לכוח עולה בכדורגל האירופי, כאשר הגיעה לחצי גמר גביע אירופה לאלופות בעונת 1988/89, ובשנת 2000 זכתה הן בגביע אופ"א והן בסופר קאפ האירופי.
כהונתו של דרוואל בגלאטסראיי אף שיפרה משמעותית את יחסי גרמניה-טורקיה, כאשר דרוואל זכה בתואר דוקטור לשם כבוד מטעם אוניברסיטת האצ'טפה שבאנקרה ועיטור מסדר הכבוד של הרפובליקה הפדרלית של גרמניה.
בשנת 1991 עבר דרוואל התקף לב.
ביוני 2007 עבר התקף לב נוסף, ונפטר בזנקט אינגברט.
לאחר מותו, מועדון הכדורגל גלאטסראיי קרא על שמו את מתקן האימונים.
יועצת הלכה היא אישה שהוכשרה לענות לנשים בנושאים הקשורים לטהרת המשפחה.
יועצות ההלכה מוכשרות בתוכנית קרן אריאל במדרשת נשמת וכן במרכז מרים גלאובך שהוא שלוחה של מדרשת נשמת בארצות הברית.
התוכנית הוקמה ביוזמתה של הרבנית חנה הנקין והרב יהודה הרצל הנקין בשנת 1999 כדי לתת מענה לנשים המחפשות כתובת נשית בשאלות בנושאי טהרת המשפחה.
התוכנית נמשכת שנתיים וחצי ובמהלכם לומדות התלמידות הלכות נידה בצורה נרחבת ומעמיקה ובמקביל משתלמות בנושאי בריאות האישה.
במסגרת הכשרת יועצות ההלכה, מועברים שיעורים שבועיים על ידי הרב יעקב ורהפטיג והרבנית נועה לאו, שיעור חודשי על ידי הרב אסף בדנרש ובנוסף ישנם שיעורים המועברים על ידי מרצים אורחים הן מהתחום הרבני והן מתחומי בריאות האישה, מיניות, זוגיות ובריאות הנפש.
בסיום הלימודים נבחנות התלמידות בעל-פה בחינה מקיפה בפני ארבעה תלמידי חכמים, ונדרשות להוכיח בקיאות בהלכות טהרת המשפחה מספרות חז"ל, דרך השולחן ערוך וספרות הפוסקים ועד להלכה למעשה.
לאחר שעמדו יועצות ההלכה בכל המבחנים, הן מקבלות תעודת "יועצת הלכה", המסמיכה את הנשים לייעץ ולתת הכוונה בנושאי טהרת המשפחה ובנושאים הקשורים לכך.
תוכנית זו היא ראשונה מסוגה בעולם ההלכתי ובעולם הלימוד הנשי.
בשנת תשפ"ד הגיע מספר יועצות ההלכה המוסמכות למאה ותשעים.
אתר האינטרנט והקו הפתוח של יועצות ההלכה מאפשרים לנשים לפנות בשאלות הלכתיות, בצורה אינטימית ואנונימית, לדמות נשית המהווה סמכות הלכתית ולקבל ממנה מענה מקצועי וליווי בשמירת טהרת המשפחה ונושאים בריאותיים נלווים.
בנוסף לאפשרות לשאול שאלה אנונימית באתר האינטרנט, ישנם דפי מידע רבים בנושאים הקשורים לטהרת המשפחה וכן שאלות נבחרות שנענו על ידי יועצות ההלכה.
אתר האינטרנט מועל במספר שפות - עברית, אנגלית, צרפתית וספרדית.
כל פעילות יועצות ההלכה נעשית בליווי הלכתי של הרב יעקב ורהפטיג, הרב מיכאל אדרעי, הרב אסף בדנרש והרב קנת' אומן.
כמו כן, במקרה של שאלות רפואיות שמתעוררות, ישנה רופאה שהוסמכה כיועצת הלכה והיא זאת שמהווה את הכתובת עבור שאלות שדורשות ידע רפואי מתקדם.
יועצות ההלכה עונות לנשים בקו פתוח לעשרות פניות מידי ערב ומספקות מענה נשי מקצועי להתמודדויות של אלפי זוגות בשמירת ההלכה ובתחומי בריאות נלווים כגון פוריות, בדיקות ובעיות גינקולוגיות, דימומים בגיל המעבר ועוד נושאים הקשורים.
יועצות ההלכה שמוכשרות בקרן אריאל משמשות גם ככתובת בתוך הקהילה בתחום טהרת המשפחה ונושאים נלווים, בארץ ובעולם, בנוסף מעבירות היועצות קורסי רענון וערבי עיון בנושאים אלה.
בשנת תשע"ח יצא לאור הספר 'נשמת הבית'.
זהו ספר שאלות ותשובות שנשלחו ליועצות ההלכה בנושאי היריון, לידה, הנקה ואמצעי מניעה.
השאלות בספר משקפות את השאלות השכיחות שמגיעות ליועצות.
הספר בנוי בצורה של סימנים ובכל סימן ישנה תשובה קצרה לאשה ולאחר מכן הרחבה הלכתית מעמיקה, הכוללת ראשונים ואחרונים.
בחלקו השני של הספר ישנם נספחים רפואיים שמסבירים את הרקע הרפואי לתשובות.
התשובות כולן נכתבו ביד צוות יועצות הלכה, ונערכו בידי הרב יהודה זצ"ל והרבנית חנה הנקין.
בשנת תשע"ט הוקדם מיזם חדש במפעל יועצות ההלכה הנקרא יועצות הלכה מלוות פוריות.
אלו יועצות הלכה שעברו התמחות נוספת בתחומי הפוריות - רפואי, הלכתי ורגשי.
יועצות אלו מלוות נשים ו/או זוגות בתהליכי טיפולי הפוריות מההיבטים השונים מתוך הבנה שההתמודדות של נשים עם מצוות טהרת המשפחה והעיסוק שלהן בגוף ובהבאת חיים לעולם, מפגישים אותם עם מורכבויות נוספות.
מיזם זה מלווה על ידי קרן גפן מבחינה רפואית ורגשית ועל ידי הרב מיכאל אדרעי מבחינה הלכתית.
בניגוד למיזמים אחרים המכשירים נשים להורות הלכה, יועצות ההלכה מקובלות על רבים בציבור הדתי, בשל עיסוקן בטהרת המשפחה בלבד וכן בשל הגדרתן כ'יועצות הלכה' ולא כרבניות.
כך למשל בתשובה באתר כיפה כותב הרב אבינר שאין חידוש בנשים שמלמדות לנשים הלכה ומביא לדוגמה את יועצות ההלכה שמלמדות הלכה מתוך כוונות טובות.
אצל רבים העיסוק בטהרת המשפחה נתפס לכתחילה כלא פמיניסטי, ולכן אינו קורא תיגר על הקהילה הדתית ועל מוסד הרבנות, ובנוסף העיסוק של נשים בנושא רגיש זה נחשב כצנוע יותר ומתאים יותר ואף ייתכן שבעקיפין מסייע לנשים לשמור הלכות אלו ומנגיש אותן בעבורן.
בכנס רבנים שנערך בחודש טבת תשע"ז 23/01/17, דיבר הרב רא"ם הכהן על חשיבות נתינת הסמכות לנשים בתחום טהרת המשפחה ואף ציין כי כך היה נהוג בכל הדורות ואף הסביר כי כך צנוע יותר.
בנוסף, רבים רואים בתוכנית הכשרת יועצות ההלכה איום על הסמכות הרבנית בעולם האורתודוקסי, חלקם מתוך חשד במניעים המביאים נשים ללמוד תורה וחלקם מתוך התנגדות לכל שינוי בעולם הדתי.
עם השנים, רבנים שונים שהתוודעו לעומק הלימוד בתוכנית, הכירו בחשיבות הכתובת הנשית עבור נשים שמרגישות שאלו שאלות מאוד אינטימיות שאינן יכולות לשאול רב.
כמו כן, הידיעה כי בנושאים הדורשים פסיקה מחודשת, יועצות ההלכה פונות לרבנים ולא נותנות תשובה מעצמן, הגבירה את התמיכה הרבנית בפעילות יועצות ההלכה.
לאחר מספר שנים בהן מדרשת נשמת הייתה היחידה שהכשירה נשים להשיב בהלכות טהרת המשפחה נפתחו תוכניות דומות במספר בתי מדרש בארץ ובעולם.
בשנת 2016 הקים רבה הראשי של בריטניה, הרב אפרים מירוויס, את תוכנית "מעיין" להכשרת יועצות הלכה שיפעלו בקהילות היהודיות בבריטניה.
במת"ן השרון פועלת תוכנית להכשרת מורות להלכה.
התוכנית מתקיימת בשני מסלולים - מסלול טהרת המשפחה ומעגל החיים ומסלול לימודים מתקדמים בהלכה בנושאים הלכתיים אחרים.
במדרשת או"ת לינדנבאום ישנו את כולל דעה - המכון למנהיגות הלכתית בו הנשים לומדות במהלך חמש שנים את כל הנושאים ההלכתיים הנכללים במבחני הרבנות.
בסוף התכנית הנשים מקבלות 'היתר הוראה'.
במדרשת עין הנצי"ב פועלת תוכנית תהילה.
הלימודים בבית המדרש כוללים את הנושאים הנכללים בתואר "יורה יורה" והן מוסמכות כמורות הלכה.
בנוסף לתוכניות הלכה העוסקות בטהרת המשפחה נפתחו במהלך השנים תוכניות הלכה נוספות העוסקות בתחומי דעת הלכתיים אחרים.
במת"ן ירושלים מתקיימת תוכנית הלכתא - תוכנית ללימודי הלכה גבוהים.
בתוכנית זו לומדים את הנושאים ההלכתיים שאינם טהרת המשפחה.
רבות מהפונות לתוכנית זו הן יועצות הלכה שכבר סיימו את לימודי טהרת המשפחה שלהן בנשמת.
במדרשת מגדל עוז פועלת תוכנית הלכה המתמקדת בהלכות שבת.
יופי לי הוא שיר פופולרי מתוך המחזמר "גבירתי הנאווה" שהולחן בידי פרדריק לאו ונכתב על ידי אלן ג'יי לרנר,
השיר מבוצע על ידי מוכרת הפרחים אלייזה דוליטל וחבריה לרחוב.
השיר מביע את מאווייה של אלייזה לחיים יפים יותר.
השיר מבוצע בניב הקוקני שאותו פרופסור היגינס מנסה להעלים.
השיר בוצע לראשונה בידי ג'ולי אנדרוז בהפקה המקורית בברודוויי של "גבירתי הנאווה".
בשנת 1964, בעיבוד הקולנועי, השיר בוצע על ידי מארני ניקסון אשר דיבבה את השחקנית אודרי הפבורן אשר גילמה את אלייזה דוליטל.
גרסתה הגנוזה של אודרי הפבורן זמינה כתוספת בהפצות הביתיות של הסרט.
התרגום לעברית מנסה ליצור מקבילה לניב הקוקני.
דן אלמגור מספר על הדרך שבה פתרו בעיות בתרגום סלנג: בעצתו של הבלשן חיים בלנק ובלשנים נוספים הם ביקרו בגני ילדים ושמעו את לשונם.
התרגום של מילת הסלנג loverly לצירוף "יופי לי" יוצר דמיון צלילי למילת המקור וממשיך את הסלנג.
בנוסף מופיעות בגרסה העברית של השיר מילים מן המשלב הנמוך וקיצורי שפה (כדוגמת "שוקולדים המון לזלול ופחם לחמם ת'כל", "מה חמים", "יופי-טופי", "לא אוציא ת'אף החוצה").
בישראל בוצע השיר על בימות התיאטרון בידי ארבע שחקניות.
הראשונה הייתה רבקה רז בהפקה העברית המקורית משנת 1964 בתיאטרון גיורא גודיק ובהפקה משנת 1969. ב-1986 שרה את השיר הזמרת האלמונית לאותם ימים - ריטה.
ב-2001 שרה את השיר מירה עוואד, ובשנת 2013 שרה את השיר השחקנית שני כהן, כאשר בתקופת הלידה שלה, חזרה ריטה לתפקיד אחרי 30 שנה מההפקה שבה הופיעה.
בכל ההפקות העברית של המחזה נעשה שימוש בתרגום העברי משנת 1964 של דן אלמגור ושרגא פרידמן.
יופ טר הול (בהולנדית: Joop ter Heul) היא סדרת ספרים לנוער מאת סיסי ואן מרקסוולט, העוסקת בחייה של נערה בשם "יופ טר הול".
הסדרה כוללת ארבעה ספרים שפורסמו בין השנים 1919–1923, ועוד אחד שפורסם ב-1946 כספר המשך.
הסדרה עוקבת אחר מהלך חייה של נערה בשם יופ טר הול, בת למשפחה מבוססת מאמסטרדם.
הסדרה מתארת את לימודיה בתיכון, התבגרותה, נישואיה, לידת ילדיה ומעורבותה במפעלי צדקה.
יופ טר הול היא נערה עקשנית ועליזה כלפי חוץ, אך בעלת עולם פנימי רוחני ועשיר.
ב-1946 התפרסם ספר נוסף בסדרה העוסק בבתה של יופ, אשר חברה במחתרת ההולנדית הנלחמת בנאצים במלחמת העולם השנייה (ספר זה הוקדש לבעלה של מרקסוולט אשר היה בעצמו לוחם התנגדות והוצא להורג בידי הנאצים).
הסדרה זכתה לפופולריות עצומה, והפכה את סיסי ואן מרקסוולט לסופרת מפורסמת.
ספרי הסדרה אינם נחשבים לספרות מופת הולנדית אך היו פופולריים בקרב נערות ונשים הולנדיות צעירות החל משנות ה-20 של המאה ה-20 ועדיין נמכרים לקהל של נשים צעירות במספרים לא מבוטלים.
בין מעריצותיה המפורסמות של ואן מרקסוולט נמנתה אנה פרנק, אשר קראה את כל סדרת יופ טר הויל בטרם נכנסה למחבוא שלה, והמשיכה לקרוא אותה ואת שאר ספריה של ואן מרקסוולט במחבוא.
ביומנה המפורסם היא מציינת על אחד מספריה האחרים של מרקסוולט: "נחמד אבל לא מתקרב לקרסוליים של יופ טר הול" וכן: "סיסי ואן מרקסוולט כותבת נהדר.
בטוח שאתן גם לילדים שלי לקרוא אותה".
מחקרים מראים את השפעת הסדרה על יומנה של אנה פרנק הן במבנה והן בתוכן.
הדמות שאליה פונים המכתבים ביומן, "קיטי" מבוססת על דמותה של קיט פרנקן (Kit Franken) אחת מחברותיה הטובות של יופ בסדרה.
בגרסה המקורית של היומן (טקסט א') אף היו מכתבים המיועדים לדמויות אחרות בסדרה (למעט יופ עצמה).
ב-1968 יצא לאקרנים בהולנד סרט בשם "יופ טר הול" המבוסס על ספרי הסדרה.
ג'וזף וילם (יופ) קולקמן (בהולנדית: Joseph Willem (Joop) Kolkman; 1 בדצמבר 1896 – 8 בפברואר 1944) היה עיתונאי ודיפלומט הולנדי.
במהלך מלחמת העולם השנייה הוא עבד כסגן קונסול בפרפיניאן בצרפת וסייע בהצלת פליטים יהודים רבים מרדיפות הנאצים.
בשנת 2014 הוענק לאחר מותו התואר חסיד אומות העולם על ידי יד ושם.
קולקמן נולד ב-1 בדצמבר 1896 בהאג.
עד לפלישת גרמניה לצרפת, קולקמן עבד כעיתונאי בעיתונים "דה טלגרף" ו"בנויה רוטרדמשה קוראנט" בפריז.
זמן קצר לאחר מכן הוא נשלח לעיר פרפיניאן בצרפת של וישי לשמש כסגן קונסול.
במהלך המלחמה הוא השתמש בעבודתו כדיפלומט כדי לעזור לפליטים הולנדים, רבים מהם יהודים, על ידי מציאת בתים בטוחים, הענקת סיוע כספי והצלתם ממחנות ריכוז.
זה אפשר להם להגיע בבטחה לספרד ופורטוגל, שמהן יכלו לעבור לאנגליה.
רבים ממעשיו לא היו חוקיים, כולל זיוף מסמכים וזאת על מנת להציל.
ההערכה היא שהוא הציל מאות אנשים.
בתחילת 1943 קולקמן ניסה לברוח בחציית הפירנאים לספרד, אולם הוא נעצר על ידי יחידות הסיור הגרמניות.
הוא נכלא במחנה ריכוז בוכנוואלד שם נפטר בשנת 1944, אף שמקורות אחרים טוענים כי מת במיידנק.
לוח זיכרון מוצב ליד הכניסה לבניין משרד החוץ ההולנדי.
בשנת 2014 הוענק לו לאחר מותו התואר חסיד אומות העולם.
הפרס הוענק על ידי שגריר ישראל בהולנד, חיים דיבון, למזכ"ל הכללי של משרד החוץ ההולנדי, רנה ג'ונס-בוס, בנוכחות שר החוץ ההולנדי, פרנס טימרמנס.
מדליית הרזיסטנס, צרפת, 31 במרץ 1947.
חסידי אומות העולם, ישראל, 17 בפברואר 2014.
יועצת לקידום מעמד האישה ברשויות המקומיות הוא תפקיד סטטוטורי, שנוצר בעקבות חוק משנת 2000, המחייב שבכל רשות מקומית, תמונה יועצת לקידום מעמד האישה.
התפקיד הניח תשתית ברמת השטח, בתחום שהולך ומתרחב - הכרה בצרכים השונים ומתן מענה מותאם, על בסיס מגדרי.
בישראל יש כ־256 רשויות מקומיות, אולם לא בכולן מונתה יועצת ככתוב בחוק.
החוק הבסיסי מגדיר את פעילותה, דרך מינויה, החלפתה וכן מגדיר את תנאי עבודתה של היועצת.
תפקיד היועצת הוא אחת ההמלצות בדו"ח ועדת נמיר משנת 1978. הוועדה לקידום מעמד האישה, בראשותה של ח"כ יעל דיין, החליטה לממש המלצה זו ובשנת 1998 החלה בהליך חקיקה, ייחודי לתפקיד.
חוק היועצת לקידום מעמד האישה ברשות המקומית.
באוגוסט 2000, עבר חוק היועצות את הקריאה השנייה והשלישית.
החוק היווה חידוש, כיוון שתפקידים דומים, שכבר החלו לתפקד בשטח וכאלה שיקומו בעתיד,לא זכו לחקיקה מעין זו.
החוק הניח תשתית שוויונית בעצם ההוראה על חובת מינוי יועצת בכל רשות מקומית (סעיף 2 (א))וקביעת סנקציות לאי מינוי (סעיף 2 (ג); סעיף 7).
החוק ממשיך מגמה של מינוי לתפקידים ייחודיים, שמטרתם טיפול וקידום נושאים הקשורים למגדר הנשי, במסגרות וארגונים ממסדיים שונים, במרחב הציבורי, תוך מתן דגש על המרחב המוניציפלי.
התפקיד אשר התווסף כשנתיים לאחר הקמת הרשות לקידום מעמד האישה, היווה מעין השלמה לפעילות הרשות, כזרוע מבצעת בשטח.
הרשות לקידום מעמד האישה היא גוף שוויון הזדמנויות ועל כן, תפקיד היועצת, הוא "תפקיד שוויון".
בדומה לגופי השוויון, שהם מנגנון מערכתי, אשר תפקידם לבחון את התהליכים הארגוניים בהיבט ארגוני ותרבותי, החוסמים או מפלים על רקע מגדרי, תפקיד השוויון עושה פעולות דומות בתוך המרחב המוניציפלי בשתי רמות: פנים וחוץ ארגוניות (סעיף 3א.
החוק הציב עובדה בשטח, תוך ביטול האפשרות להתבסס על רצון טוב של קובעי המדיניות בשטח, אולם לצד זה נוצרו קשיים ובעיות ביישומו, אשר עוררו ויכוחים ותהליך ארוך לתיקון ושינוי חלקים מן החוק.
במתכונת הראשונית, של החוק, התגלעו בעת הביצוע קשיים כגון - אי הכנה מספקת של השטח - במרחב המוניציפלי ובתוך הארגון אליו השתייכה היועצת, קרי הרשות המקומית; העדר עוגן, ידע וניסיון של תפקיד דומה, עליו ניתן היה לבסס את התפקוד וקשיים נוספים, שנבעו מעצם ניסוח החוק, בשלושה היבטים:
כבר בכותרת החוק - חוק הרשויות המקומיות (יועצת ראש העיר לענייני נשים), התש"ס 2000 נקבעו שתי בעיות משמעותיות שליוו את התפקיד מראשיתו.
שם התפקיד הכיל את המושג "יועצת", יועצת ראש העיר והמושג "ענייני נשים".
כותרת החוק מתייחסת לשני ההיבטים זה האידאולוגי וזה המנהלי, אשר ישפיעו על ההיבט התפקודי.
תפקיד הקרוי "יועץ" היה למי ששימש/ה כיועץ/יועצת משפטי/ת.
קריאת התפקיד החדש בשם "יועצת", מזמין על כן השוואה בין שני התפקידים.
באוגדן התפקידים שמפרסם משרד הפנים לא נמצא תיאור התפקיד של יועצת לקידום מעמד האישה.
לעומת זה תפקיד הייעוץ המשפטי, הוא תפקיד סטטוטורי המשמש כשומר סף, בעל סמכויות, אחריות וידע מקצועי ברור.
ללא הגדרת תפקיד ביצועית (אופרטיבית) מצד משרד הפנים ובגלל הבדלים נוספים בין שני התפקידים, השטח בחר להתייחס לתפקיד כאל ייעוץ, שאינו מחייב ומיצוב בעלת התפקיד, כמי שתלויה בגורמים שונים כגון דעות, צרכים, אינטרסים ואישיות (פרסונליות).
היחס לתפקיד בזירה המוניציפלית התבסס על תפיסה פטריארכלית מובהקת, כיוון שזו זירה פוליטית, בירוקרטית, היררכית ובעלת תרבות ארגונית גברית מובהקת.
החוק כיוון למצב את התפקיד גבוה בסולם ההיררכי, וכפי שהרשות לקידום מעמד האישה הייתה חלק ממשרד ראש הממשלה בראשית הדרך, כך כיוונו המחוקקות שהיועצת תהיה חלק ממשרד ראש העיר ולכן החיבור בשם התפקיד כ - "יועצת ראש העיר".
בשטח, תורגם המושג "יועצת ראש העיר", כתפקיד אמון של ראש הרשות, תוך יצירת מעין זיקה פוליטית.
קישור זה היווה את הבסיס להחלפת היועצת מיד עם החלפת ראש הרשות, מגמה שפגעה בתפקיד ובמי שמילאו אותו.
הנושא הנוסף, המהווה קושי, המופיע בכותרת החוק, מתייחס למושג "ענייני נשים" למושג עצמו משמעות של 'הקטנה', העדר חשיבות או חוסר עניין.
אין בחוק הגדרה מה נכלל תחת כותרת זו של "ענייני נשים", אולם זה שיקף דעה רווחת בציבור, שלנשים יש עניינים משלהן, או כפי שניסח נציב שירות המדינה יעקב ניצן, עוד בשנת 1971,יש "בעיות ייחודיות"
הצהרה כי לנשים יש עניינים משלהן, עניינים שהם לא מובנים כל כך ולכן רק נשים יכולות לטפל בהם, מתוך הנחה שהן מבינות טוב יותר, הייתה תפיסה שהובילה את ההתייחסות שנים רבות.
תפיסה זו התבססה על תפיסת עולם, שראתה את הנשים כבעלות צרכים ייחודיים להן, מה שנכון בחלקו, תוך התעלמות מן העובדה שגם לגברים צרכים ייחודיים משלהם מחד, אך גם הותירה את הנשים במעין מתחם סגור בו אין דריסת רגל לגברים.
אותה תפיסה גם ראתה את צורכי הנשים כפחותי ערך לעומת צורכי הגברים ולכן צורכי הנשים כונו "ענייני נשים", שאינם מובנים וגם פחות משמעותיים.
בראשית הדרך אם כן הונחה התשתית לגבי אוכלוסיית היעד שתפקיד זה אמור לטפל בו - נשים.
התפיסה הנוספת שנשים מבינות את הנשים ולכן יוכלו לטפל בצרכיהן, היא עוד תפיסה של גישה מוטעית לתפקיד, המנתקת את ההיבט המקצועי ומניחה את היסוד של ידע כתלוי מגדר בלבד.
התפקיד הונחת על השלטון המקומי, ללא הכנה מוקדמת של הסברה, הדרכה או כלים מעשיים אחרים, דבר שיצר התנגדות, חוסר הבנה וקשיים הן למי שהתמנו לתפקיד והן למנגנון הרשותי.
חלק מהמכשולים התבטאו באי מינוי יועצות על אף האמור בחוק, מה שהניע את משרד הפנים, להוציא בשנת 2002, חוזר מיוחד המזכיר את החוק ומזכיר לגבי מינוין של בעלות תפקיד.
הבעיות שהחוק הציב לא הסתכמו רק בכותרתו, אלא גם, בתוכן שלו, שהתמקד ברובו, בעניינים פרוצדורליים כמו מינוי היועצת, מעמדה ותנאי שכרה.
בינואר 2001, נפתח קורס ההכשרה הראשון ליועצות, עבודה משותפת של מרכז השלטון המקומי והרשות לקידום מעמד האישה.
הקורס נמשך כ - שנה ונטלו בו חלק כ־44 יועצות.
הבעיות שהתגלעו בחוק צפו ועלו די מהר ועל כן התקיימו מספר ישיבות בוועדה לקידום מעמד האישה שדנו בכך.
ההמלצה המרכזית הייתה לפעול לשינוי חקיקה.
בשנת 2005 יצא חוזר מנכ"ל משרד הפנים, ש"...בא להסדיר את נוהל המינוי לתפקיד...ולקבוע פרשנות יחידה ואחידה לחוק...".
הבעיות המרכזיות שנידונו בוועדה ואשר חוזר המנכ"ל בא להסדיר היו:
היקף המשרה - בחוק נאמר כי התפקיד "...
יכול שיהיה נוסף על תפקיד אחר שהיא ממלאת באותה רשות..." (סעיף 2 (ב)).
הפרשנות בחוזר המנכ"ל לא התייחסה למילים "יכול שיהיה" וקיבעה את המצב כעובדה סגורה - היועצת תמלא תפקיד זה בנוסף על תפקידה האחר.
בחוק מופיעה הסתייגות "...ובלבד שלא יהיה בכך כדי להפריע למילוי תפקידיה כיועצת לענייני מעמד האישה...", נקודה שהתעלמו ממנה בחוזר המנכ"ל כאשר הגדירו שהיקף המשרה יהיה 50% בלבד, כולל בערים גדולות עם אוכלוסייה מעל 200,000 תושבים.
ככל שהזמן עבר והיועצות אשר התמנו הצליחו לתפקד ברמה מסוימת במצב זה כך התבססה העובדה להותיר אותן במשרה חלקית ובנוסף לתפקיד אחר.
מיצוב התפקיד - למרות שהמחוקקות/ים כיוונו לתפקיד גבוה בהירארכיה המוניציפלית, תוך הגדרת דרגה כ - "...
השילוב בין היקף משרה חלקית ולא יחידה לדרגה מדרג ביניים, יצרו סטטוס שנתפס כחלש ולא חשוב, בניגוד לרוח החוק ובניגוד למהות התפקיד שבאותה עת לא הייתה נהירה דיה.
נוסף על כך היעדר תקציב ייעודי לפעילות, יצר מצב שבו היועצת הייתה תלויה לעצם תפקודה בגורמים מערכתיים בתוך הארגון וגם מחוצה לו, שלהם היו משאבים ותקציב.
מצב זה יצר כשלים בתפקוד, צורך בפיתוח אמצעים לגיוס משאבים, פיתוח כישורים אלטרנטיביים ועוד.
הצורך בהכשרה לתפקיד היה ברור יותר מאי פעם.
קורס ההכשרה השני נפתח בשנת 2004 ולאחריו עוד קורס בשנת 2006, כאשר באותה שנה נפתח קורס נוסף ליועצות היותר ותיקות שעברו את ההכשרה הראשונה (קורס יועצות בכירות).
כל הקורסים הללו סייעו למספר יועצות להתגבש ולהפוך למעין ועד פעולה שהחל לשלוח מכתבים לוועדה למעמד האישה בכנסת בדרישה לשינוי חקיקה ותיקון הסעיפים שהתגלו כבעיתיים.
בכנס היועצות השנתי שנערך ביולי 2006 בעיר עכו, פנו נציגות של ועד הפעולה של היועצות לח"כ גדעון סער, שהתמנה ליו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת, וביקשו את סיועו להובלת שינויי החקיקה בחוק היועצות.
באוקטובר 2006, החל מהלך של שינוי החקיקה בחוק הבסיסי, בהובלת ח"כ גדעון סער, יו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת ובסיוע של ח"כ נאדיה חילו.
התהליך נמשך שנתיים ובשנת 2008 התקבלו תיקונים אחדים שהוכנסו בחוק.
החוק משנת 2000 היה עבודה שנעשתה על ידי המחוקקות (תהליך מלמעלה למטה)ואילו השינויים בחוק נעשו עם היועצות עצמן ובהובלת ח"כ שהגיעה מן השטח (תהליך מלמטה למעלה), לצד סיוע מסיבי של יו"ר הוועדה אפשרו את התיקונים המקיפים.
התיקונים התייחסו לחלק מן הבעיות שהוזכרו לעיל:
תקציב - הוגדר הצורך בהקצבת תקציב ייעודי לפעולות עבור תפקיד היועצת, כחלק מספר התקציבים, ההתייחסות לכך מופיעה בפקודת העיריות ובפקודת המועצות המקומיות, אולם אין פירוט לגבי גובה התקציב.
היקף המשרה - בהצעת התיקון הוגשה הצעה דיפרנציאלית שתתייחס לגודל אוכלוסיית היישוב או מספר היישובים הכלולים באותה רשות (עבור מועצות אזוריות)כאשר פורטו המספרים לגודל האוכלוסייה.
צעד זה נעשה כפי שנלמד מתפקידים אחרים שגודל האוכלוסייה היווה קריטריון מרכזי.
בסופו של התהליך הפירוט המספרי לא נכלל בחוק אלא רק ההוראה להתייחס לכך כקריטריון לקביעת היקף המשרה.
כיוון שלא נכלל הפירוט המבוקש ומשרד הפנים לא שינה את ההגדרה של חוזר מנכ"ל משרד הפנים משנת 2005, קריטריון זה נותר לרצונו/ה הטוב של ראש/ת הרשות המקומית.
מיצוב התפקיד - בהצעת התיקון הורדה ההגדרה שהופיעה בסעיף 2(א) בחוק המקורי בדבר מינוי באחת מארבע הדרגות הבכירות והוצע לכלול הגדרה מפורשת שהדרגה שתקבע תהיה "מנהלת אגף" כדרגה תחילית.
ההצעה נפלה בעקבות התנגדות שר האוצר מאיר שטרית.
בלית ברירה ההתפשרות הגדירה את דרגת "מנהלת המחלקה" רק כדרגת רצפה, כלומר אין למנות מתחתיה.
הגדרה זו הייתה פשרה אולם הכוונה שניתן לתת גם דרגה גבוהה יותר בהתאם לגודל הרשות.
במציאות, על פי חוזר מנכ"ל משרד הפנים משנת 2005, זו הדרגה ואין שינוי לדרגות בכירות יותר.
שינוי החקיקה הוליד שורה של שינויים נוספים:
כתוצאה מהתגבשות קבוצת יועצות אשר פעלו יחד לתקון החוק וליצירת תשתית הכשרה לתפקיד, נעשתה פנייה במאי 2007, במסגרת יום השלטון המקומי בישיבת הוועדה למעמד האישה בכנסת, ליו"ר מרכז השלטון המקומי מר.
עדי אלדר - להוציא אוגדן ליועצות ככלי מקצועי.
האוגדן, נכתב ונערך, בשיתוף של היועצות, מרכז השלטון המקומי בראשות עדי אלדר, יו"ר מרכז השלטון המקומי והיועצת לקידום מעמד האישה רינה הוד ובשיתוף הרשות לקידום מעמד האישה בראשות מרית דנון, מנהלת הרשות.
ייעוץ מקצועי ניתן על ידי היועץ הארגוני צבי רול.
האוגדן מתווה לראשונה תשתית מקצועית לתפקיד, מגדיר את דרכי העבודה והכלים שבידי היועצת, ממפה את הגורמים הפנים והחוץ רשותיים עמם על היועצת לעמוד בקשר ולעבוד ומרכז מידע חשוב.
האוגדן פורסם בשנת 2008, חולק לכל היועצות ולכל יועצת חדשה שנכנסה לתפקיד.
בשנת 2008 ועד הפעולה של היועצות מחליט להקים עמותה שתיקרא, איגוד היועצות לקידום מעמד האישה, ברשויות המקומיות"
בפברואר 2008 פונה ועד הפעולה של היועצות למנכ"ל משרד הפנים בבקשה להוציא חוזר מנכ"ל חדש התואם את שינויי החקיקה של החוק.
משרד הפנים מוציא חוזר מנכ"ל חדש, בשנת 2009, אולם חלקים נרחבים מן החוק המתוקן אינם באים לידי ביטוי בחוזר ומותירים על קנם את ההנחיות משנת 2005.
במהלך השנים לאחר תיקון החקיקה, נערכות מספר ישיבות נוספות בוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת ונעשים ניסיונות שונים, על ידי איגוד היועצות, להידבר עם משרד הפנים, מרכז השלטון המקומי והרשות לקידום מעמד האישה, במטרה להביא לידי תיקון והסדרה של הבעיות, שנותרו.
החוק מחייב מינוי של יועצת בכל רשות מקומית.
בדרך של מכרז ומינויה יוצג בפני מועצת הרשות המקומית" (סעיף 2 (4) (ב)), כלומר תפקיד היועצת אינו תפקיד אמון, המכרז מאפשר פתיחה בפני מועמדות העומדות בקריטריונים המופיעים בחוק.
המינוי והן העברתה מהתפקיד, חייבים בדווח חיצוני לרשות לקידום מעמד האישה ולשר הפנים סעיף 2 (ב); סעיף 6 (ב).
אי מינוי יועצת ברשות מקומית אינה אפשרית כפי שמופיע בסעיף 2 (ב3) "חדלה יועצת לקידום מעמד האישה ברשות מקומית למלא את תפקידה דרך קבע, תפעל אותה רשות מקומית בלא דיחוי למינוי יועצת חדשה."
חשוב להדגיש כי חובת המכרז לתפקיד מאפשרת מינוי מרצון לתפקיד בניגוד לתהליך העבר שהמינוי לא חייב מכרז ונעשה לרוב באמצעות פנייה ישירה של ראש הרשות למועמדת למלא את התפקיד.
3. (א) לא תמונה ליועצת לקידום מעמד האישה אלא מי שנתקיימו בה כל אלה:
(2) היא בעלת ניסיון מקצועי או מעשי מוכח של שלוש שנים בתפקיד ניהולי או ציבורי או בעיסוק בתחומים הנוגעים למעמד האישה.
ראשית הוגדרו גבולות גזרת הפעילות של היועצת, סעיף 3 (א) "...לפעול בתחום הרשות המקומית, בקרב אוכלוסיית הרשות המקומית ועובדיה...".
להגדרה זו חשיבות רבה לגבי נפח הפעילות כיוון שרשויות מקומיות שונות מבחינת מספר תושבי/ות הרשות וכן מבחינת גיוון האוכלוסייה (יהודים, ערבים, צעירים וקשישים, עולים וותיקים וכו') ההגדרה לגבי פעילות בקרב עובדי/ות הרשות המקומית כאוכלוסייה מובחנת, מאפשרת לראות את תפקיד היועצת כמי שמובילה שינוי פנים ארגוני, לצד שינוי חוץ ארגוני.
עוד ניתן להסיק מהגדרה זו כי אוכלוסיית היעד היא נשים וגברים כאחד וזו הרחבה משמעותית לגבי תפיסת התפקיד.
דגש מיוחד בעבודתה מתייחס לנושא כוח אדם ולכן סעיף 5 (ב) מציין כי " היועצת לקידום מעמד האישה או עובד הרשות המקומית שהסמיכה לכך זכאים להשתתף בישיבות מועצת הרשות המקומית ובישיבות הוועדות שבהן מתקבלות החלטות הנוגעות למצבת כוח האדם ברשות המקומית, לרבות בוועדות מכרזים.
בשנת 2008 חוקקו שני תיקוני חקיקה חשובים - תיקון לפקודת הסטטיסטיקה המחייב התייחסות מגדרית לנתונים סטטיסטיים וחוק השלכות מגדריות שני כלים משמעותיים בדרך לקביעת מדיניות שהוטלה על היועצת וכן מתן חוות דעת כמתבקש מסעיף 5 לחוק.
בתיקון החוק משנת 2008 מצוינים במפורש נושאים ספציפיים שבהם על היועצת לעסוק סעיף 3 א.
(א) "...קידום מעמד האישה והשוויון בין המינים, לביעור ההפליה נגד נשים ולמניעת אלימות נגד נשים (בחוק זה – תחומי הפעולה של התפקיד)." בהמשך אותו סעיף (ב) לשם ביצוע תפקידיה תנקוט היועצת לקידום מעמד האישה, בין השאר, פעולות אלה:
(1) מעורבות בהתוויית המדיניות של הרשות המקומית, בתיאום עם ראש הרשות המקומית ומועצת הרשות המקומית, לשם קידום תחומי הפעולה של התפקיד;
(3) בחינת ההשלכות של החלטות הרשות המקומית הנוגעות לתחומי הפעולה של התפקיד על השוויון בין המינים, והגשת חוות דעת בדבר ההשלכות האמורות;
(4) איתור צרכים וקבוצות אוכלוסייה ברשות המקומית בתחומי הפעולה של התפקיד לשם הכנת תוכניות המתאימות להם;
(5) הרחבה ושיפור של שירותים קיימים בתחומי הפעולה של התפקיד;
(6) שיתוף פעולה עם אנשים, גופים וארגונים הפועלים בתחום הרשות המקומית בתחומי הפעולה של התפקיד;
(7) איסוף מידע ונתונים הנוגעים לתחומי הפעולה של התפקיד, לרבות בכל הנוגע לתנאי התעסוקה והשכר של נשים;
(8) טיפוח תודעה ציבורית בתחומי הפעולה של התפקיד באמצעות חינוך, הדרכה והסברה.
למעשה תחומי הפעולה של היועצת נפרשים על פני שלושה תחומים מרכזיים ורחבים:
תחום תודעתי, תחום תכנוני ותחום ביצועי.
בנוסף לקהלי היעד - אוכלוסיית היישוב ועובדות ועובדי הרשות המקומית, מוזכר גוף - "מועצת הנשים", שעמו על היועצת לעבוד - סעיף 4 (ב).
"מועצת נשים" - מועצה, ועדה או גוף אחר המייצגים את מי שפועלים לקידום מעמד האישה בתחום הרשות המקומית או הפועלים לקידום מעמד האישה בתחום הרשות המקומית" סעיף 1 הגדרות.
המושג נולד בשנות ה-80 של המאה ה-20. אילנה צ'רנוברודה ז"ל, הגתה את הרעיון בהיותה יועצת לקידום מעמד האישה בעיר חיפה,עוד טרם חקיקת החוק.
בשנת 1995, התמנתה אילנה צ'רנוברודה, לשמש כיועצת לקידום מעמד האישה במרכז השלטון המקומי והעבירה את הרעיון להקמת מועצות נשים לרשויות נוספות.
בהיעדר הגדרה ברורה, מועצות הנשים פעלו באופנים שונים, לעיתים הוקמו על ידי אשת ראש הרשות שאף עמדה ברש המועצה, לעיתים הוקמו על ידי סגנית ראש הרשות או חברות מועצה/ פעילות פוליטיות, או על ידי פעילות קהילתיות שונות שעמדו בראש המועצה.
אופי הפעילות היה תלוי מקום והאישיות של העומדת בראש הגוף.
בחלק מהישובים המועצה לא פעלה ברציפות ואין תיעוד מסודר של פעילויות אלה.
חברות המועצה הגיעו מרקעים שונים ועל כן פעלו בדרכים שונות, החל מארגון אירועי תרבות ועד הובלת מאבקים חברתיים הקשורים לנשים, לאפליה כלפי נשים ולהשגת תקציבים או משאבים לפעילויות אלה.
עם חקיקת חוק הרשויות המקומיות ומינוי יועצות, נוצרו בשטח מאבקי כוח בין יו"ר המועצה לבין היועצת, בגלל כפילות בפעילות ומאבק על 'טריטוריה'.
בראשית הדרך, יועצות הבינו שעליהן להקים מועצת נשים, בהסתמך על אזכורה בחוק, במקומות אלה מינתה היועצת את עצמה כיו"ר המועצה במטרה למנוע מאבק, אך המאבק בין היועצת לחברות מועצה נותר בעינו.
מדווח שנמסר לרשות לקידום מעמד האישה בשנת 2017, פועלות מועצות נשים ב-19 רשויות מקומיות מ-45 הרשויות שמסרו דיווח והיועצות פעילות בה.
בחמש רשויות נוספות ציינו היועצות שהן פועלות להקמת מועצה כזו.
לאחר מינוין של היועצות, ברשויות אחדות הוקמה ועדת רשות לתחום מעמד האישה, אשר בראשה עמדה חברת מועצה/סגנית ראש רשות, הוועדה הורכבה מנשים לרוב בהרכב כמו של מועצות הנשים.
הוועדות הללו זכו לעיתים לתקצוב מעצם כוחה של חברת המועצה ובכך היוו לעיתים מקור לפעילות מקבילה לזו של היועצת.
בחלק מן היישובים, היועצות הפעילו קורסי מנהיגות והעצמה אשר סייעו להצמיח מנהיגות מקומית, בעלת אוריינטציה מגדרית.
קבוצות אלה הובילו מהלכים בשטח בחלקם פיתוח והפעלת פעילויות ברמת שינוי תודעה והסברה וכן ברמת פתרון בעיות ומענה לצרכים מקומיים.
בחלק מן הרשויות נעשו שיתופי פעולה בין היועצת לארגונים הפועלים בשטח הרשות או לארגוניים ארציים והוקמו צוותי היגוי שפעלו לטווחי זמן קצרים או ארוכים, בחלק מהמקרים הפעילות מוקדה ליצירת תשתיות ביישוב לטובת נשים, השגת משאבים וגיבוש מדיניות.
בעולם קיימת מועצת נשים בינלאומית (InternationalCouncil of Women)
המיצוב הארגוני של התפקיד מורכב משתי רמות: הרמה הפורמלית, הנסמכת על מדרג המורכב מדרגות בסדר עולה (היררכי), כאשר ככל שעולים בסולם הדרגות משתנים גם סמלי הסטטוס הנלווים - מקום העבודה, מספר העובדות/ים הכפיפים, היקף הסמכות והאחריות, משאבים וכו' וכל אלה מקנים מרכיב חשוב - כוח השפעה.
הרמה השנייה היא זו הלא פורמלית - רמה הנסמכת על אופיו/ה של האדם/אישה הממלאים את התפקיד, רמת הידע והמקצועיות או רמת הקשרים שטווה/טוותה, המספקים גם הם כוח והשפעה.
לעיתים הרמה הלא פורמלית עומדת ביחס הפוך למדרג הפורמלי ולכן פקיד/ה זוטרים יכולים להזיק יותר.
מבנה הארגון של הרשות המקומית הוא מבנה קלאסי בעל מבנה ההירארכי (מבנה הפירמידה).
במקור, חוק היועצות התייחס לסוג מבנה זה, לכן הגדיר את דרגותיה של היועצת כ"אחת מארבע הדרגות הבכירות הנהוגות...",סעיף שנוהל עליו מאבק בעת שינוי החקיקה, מאבק שלא צלח.
דרך נוספת להבטיח את המיקום הגבוה נעשה באמצעות הגדרת הכפיפות של היועצת - סעיף 4 (א) " במילוי תפקידיה כיועצת לקידום מעמד האישה, תהיה היועצת כפופה במישרין לראש הרשות המקומית." כפיפות זו היא לדרג פוליטי, דבר העלול להוות מקור התנגשות עם אינטרסים שונים בין הראייה הפוליטית לבין זו המקצועית.
למרות הכוונה של המחוקקות, בפועל, נוצרו קשיים לא מעטים בגלל סתירות בין המציאות לחוק והיועצות מצאו עצמן משוללות כוח ומיצובן היה מאוד נמוך.
המאבק על מיצוב התפקיד נחלק למספר רמות:
כל יועצת נלחמה לבד בתוך הרשות שבה עבדה למצב עצמה ואת התפקיד.
המאבק התבסס על מציאת דרכים אלטרנטיביות להשגת משאבים, עבודה על אירועים מעוררי מודעות ובעלי פוטנציאל אלקטוראלי, על מנת לחשוף את ראש הרשות ליתרונות הגלומים בתפקיד, טוויית קשרים מערכתיים וחוץ רשותיים ועוד.
במקביל נעשתה עבודה על ידי יועצות אחדות שהתאגדו ואחר כך על ידי האיגוד, אשר פעלו, מול הגופים המוסמכים כמו: מרכז השלטון המקומי, הוועדה למעמד האישה בכנסת וארגוני נשים למיניהם.
פעילות זו נועדה להגיע להבנות בדבר הצורך בעריכת שינויים בחוק או בתקנות שהוצאו על ידי משרד הפנים (חוזרי המנכ"ל).
תפקיד היועצות זכה לפירוט תחומי הפעילות אך לא הוגדרו לו בחוק או בתקנות סמכויות.
היועצת נדרשת לפעול במגוון מישורים כפי שציינו לעיל - תחום תודעתי, תכנוני וביצועי, אולם ללא כלים וסמכויות מוגדרות, לצד העדר כוח פורמלי של דרגה וכ"א, פעילותה הייתה כמעט בלתי אפשרית.
אחת הדרכים להשגת מיצוב היה הפיכת התפקיד למקצוע ולהגדרה מחודשת של חשיבות התפקיד לא כחלק מארגון היררכי אלא כתפקיד ניהולי רוחבי.
המציאות בשטח, הצביעה על העדר ידע מספיק ומגובש דיו לשם מילוי התפקיד.
שני הגופים הקשורים לעבודת היועצת - הרשות לקידום מעמד האישה ומשרד הפנים לא היוו מקור הכוונה והובלה של תהליך כניסת התפקיד לשטח.
הידע והניסיון בתחום היה מפוזר, לא תמיד מתועד והתבסס על פעילות ומתנדבות בעיקר.
תפקידים נוספים שכבר החלו לפעול בגופים ומוסדות נוספים, היו גם הם בראשית דרכם ופעלו ליצור נתיב פעולה.
כניסתן של יועצות אל המרחב המוניציפלי, העמידה את השאלה בדבר הגדרת התפקיד ולא רק מהיבט מנהלתי.
ברשות לקידום מעמד האישה, התגבשה החלטה לקיים קורס הכשרה לתפקיד.
נושא ההכשרה לתפקיד, כפי שכבר נערך גם לתפקיד הממונות במשרדי הממשלה, היווה למעשה את אבן היסוד להגדרה מקצועית של התפקיד.
בעלות התפקיד, שהתמנו הגיעו מתחומי ידע שונים אך בעיקר מתחום העבודה הסוציאלית, החינוך, עריכת דין ועוד תחומים.
מאידך, ריבוי תחומי העיסוק; מגוון הצרכים ;זיהוי האוכלוסיות; הכרת השטח הייחודי של הרשות המדוברת; ההתמודדות במקביל, עם מספר זירות, פנים וחוץ ארגוניות; מיצוב התפקיד וארגון הסדרי עבודה; בנייה של תשתיות, דרכי תקשורת ושיתופי פעולה ועוד, היוו הוכחה כי יש צורך בהגדרת התפקיד מהיבט מקצועי.
כיון שהגדרת התפקיד לקתה בחסר בחוק הבסיסי משנת 2000,התיקון בחוק משנת 2008 ניסה להתמודד עם סוגיה זו והניח יסודות מסוימים להמשך פיתוח ההגדרה המקצועית:
סעיף 2 (ד) מנתק את הזיקה שהתפקיד הוא משרת אמון של ראש הרשות ומציג את התפקיד כבעל חשיבות.
סעיף 3 (א) מפרט את הקריטריונים למינוי באופן מודגש.
סעיף 3 (ב) "יועצת לקידום מעמד האישה תקבל, בתוך זמן סביר מתחילת כהונתה, הכשרה מקצועית בתחומי הפעולה של התפקיד..." מבסס את נושא ההכשרה המקצועית של התפקיד.
מפרט את תחומי פעילותה באופן מפורט ורחב.
סעיף 4 (ד), (ה) דורשים דיווח שנתי על פעילותה לגורמי פנים ולגורמי חוץ, דיווח זה יועבר לוועדה בכנסת על ידי הרשות לקידום מעמד האישה.
הסיכום יכלול התייחסות לדוחות מגדריים שהגישה, שזהו כלי מאוד משמעותי ובעל השפעה.
סעיף 5 מציב את היועצת כתפקיד בעל חשיבות בכלל הנושאים הנידונים והמתקבלים בוועדות השונות ובכלל זה בוועדת מכרזי כ"א וישיבות המועצה.
כל אלה הניחו תשתית מקצועית לתפקיד שהוא פרופסיונאלי לחלוטין - מובילת שינוי חברתי, פנים וחוץ ארגוני.
תפקיד בכיר או תפקיד ניהולי?
הרשות המקומית היא גוף היררכי.
תפקידים על פי הגדרה זו מתחלקים לשלוש רמות: תפקידים זוטרים, דרג ביניים ודרג בכיר.
לכל רמה יש מאפיינים הבאים לידי ביטוי בסממנים חיצוניים של סטטוס, הכוללים, תחום אחריות, הגדרת סמכויות, מוטת השפעה וסממני תגמול כגון שכר, תנאי עבודה, תנאי רווחה נוספים (רכב, טלפון נייד וכו').
בהתאם למדרג כך גם ההשתתפות בפורומים שונים, החל מפורום לצורכי ידע ופורומים לקבלת החלטות וקביעת מדיניות.
החוק ומשרד הפנים, הציבו את היועצת מבחינת דרגה מקצועית בתפקיד ביניים, בתנאי כפיפות פרדוקסליים - הן לראש הפירמידה - ראש הרשות והן למנהל/ת יחידה ניהולית מקצועית הגבוה בדרגה מהיועצת.
בגלל דרגת הביניים ההנחיה לזימון לישיבות מועצה ולכל הוועדות עמדה בסתירה לאי הזמנתה לפורומים אחרים שלא צוינו בחוק בהם התקבלו החלטות תכנון וביצוע, כולל הגדרת מדיניות, כמו פורום ראשי/ות אגפים או כל פורום דומה ברשויות.
הדואליות הזו והפער בין המציאות והוראת החוק יצרו קשיים ומנעו מהתפקיד להיות אכן תפקיד בכיר ככוונת המחוקקות.
מכשול נוסף הוא הגדרת התפקיד כתפקיד ניהולי.
הגדרת תפקיד ניהולי לצורך קבלת תוספת ניהול, בשכר, היא כי יש להיות ממונה לפחות על עובד./ת בשכר אחד./ת.
באחרונה הכירו בעובדה שיש תפקידים המהווים תפקיד ניהולי ללא כפיפים./ות ישירים, אלא עובדות./ים בצורות העסקה שונות אחרות, וגם תפקידים אלה זוכים לתוספת הניהול.
למרות הכרה זו היועצת לא זכתה להיכלל בה.
בהגדרת הניהול, אין עדיין התייחסות לניהול על פי תכנים, משימות ותחומי פעולה כנדרש ב "ניהול רוחבי", דהיינו, מדובר בתפקיד שאינו מתייחס למבנה הפירמידלי, המסורתי, של הארגון הפטריארכלי.
הייחוד של תפקידי ניהול אלה, היא בעובדה שהם חולשים על אנשים רבים ועל מערכות רבות מבלי שאותם אנשים ומערכות יהיו מסונפים אליהם ישירות, כלומר הם מנהלים תהליך או משימה, אשר בהם יש עובדות ועובדים בשכר, או מתנדבים ומתנדבות.
תפקידי הרוחב התפתחו בעקבות היווצרות ארגונים, בעיקר בהייטק, שאימצו גישות עבודה וניהול חדשות, בעלות יותר גמישות, הרואות במושג הניהול כר למנעד רחב של סגנונות ואפשרויות.