tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
דוגמה לנחיצותה של בדיקה לא מדויקת אך יעילה היא בדיקת דם סמוי בצואה לאבחון של סרטן המעי הגס.
הדרך המדויקת ביותר לאבחון הסרטן היא קולונוסקופיה אלא שמדובר בבדיקה לא נוחה ויקרה.
לעומתה, בדיקת דם סמוי בצואה פשוטה יותר לביצוע (נערכת על דגימת צואה בעזרת נייר טבול בחומרים כימיים המשנה את צבעו בבואו במגע עם דם) ויכולה לשמש כבדיקת סקר בחלקים גדולים יותר מהאוכלוסייה.
תוצאות ההשוואה בין הבדיקות שנערכו ב־203 אנשים מוצגות בטבלה:
סרטן המעי הגסכפי שאובחן בעזרתקולונוסקופיה (מדד הזהב) קיים לא קייםבדיקת דםסמוי בצואה חיובית 2 18 שלילית 1 182
לאחר חישוב המדדים, מתקבלות התוצאות הבאות:
על פי תוצאות אלו, לבדיקת סקר של דם סמוי בצואה רגישות של 67%, כלומר הבדיקה תזהה נכונה סרטן בשני שלישים מהחולים.
סגוליות של 91% מעידה כי הבדיקה תזהה תשעים ואחד אחוזים מהבריאים כבריאים.
תאורטית, רגישות וסגוליות אינן תלויות זו בזו וניתן להעלות את ערכיהן.
ערכי רגישות וסגוליות נשארים בדרך כלל קבועים.
אם הבדיקה נבדקה באוכלוסיות אחידות מבחינה קלינית ותערך באותן אוכלוסיות, הערכים לא ישתנו.
שימוש שגוי בבדיקות יגרום לשינויים בערכים.
לדוגמה, בדיקה שנועדה לאבחן זאבת בקרב חולים המציגים תסמינים אופייניים איננה יכולה לשמש באוכלוסייה כללית שכן מספר התוצאות החיוביות שגויות יגדל באופן דרמטי.
באותה דרך, הרגישות והסגוליות של בדיקות שנועדו לאוכלוסייה כללית יכולות להשתנות בבדיקת אנשים שהופיעו בהם תסמיני מחלה.
חסרונם העיקרי של מדדים אלו הוא בחוסר יכולתם לענות על השאלה המתבקשת "הבדיקה שלי חיובית, האם אני חולה?".
התשובה לשאלה טמונה בערכי הניבוי של הבדיקה.
מאידך, על פי ערך הניבוי השלילי 99% מהנבדקים שנמצאו בריאים הם אכן בריאים.
מכאן שבדיקת דם סמוי בצואה איננה שימושית לאבחון המחלה אך יש לה ערך גבוה בשלילת המחלה.
כל נבדק שנמצא בריא יחשב לבריא ואלו שנמצאו חולים ישלחו לבירור נוסף ומדויק יותר.
אם במקרה הזה היו משתמשים בבדיקת דם סמוי בלבד, 203 אנשים היו נבדקים בקלות יחסית, ל־183 מתוכם היו מבשרים כי הם בריאים (אחד מהם [0.55%] יקבל הודעה שגויה והוא כן חולה) ורק 20 אנשים (כעשרה אחוזים) היו נאלצים לעבור בדיקה נוספת.
חסרונם העיקרי של ערכי הניבוי נמצא ברגישותם לשיעור הימצאות המחלה הנבדקת היכול להשתנות מאוכלוסייה אחת לאחרת.
בטבלאות הבאות מוצגים נתוני בדיקת איידס בשתי אוכלוסיות שונות:
הרגישות והסגוליות של הבדיקה באוכלוסייה א' כפי שעולה מנתוני הטבלה גבוהות (כ־99.99%).
גם ערכי הניבוי גבוהים ותוצאות חישוביהם הם כ־91% לערך ניבוי חיובי ו־99.99% לערך ניבוי שלילי.
במידה ובדיקת אדם מסוים באוכלוסייה א' נמצאה חיובית, ישנה הסתברות של תשעים ואחד אחוזים שהוא אכן חולה (או תשעה אחוזים להיותו בריא).
ערכי הרגישות והסגוליות נשארים גבוהים עם ערכים של כ־99.99% וכך גם ערך הניבוי השלילי, אבל ערך הניבוי החיובי יורד בצורה דרמטית ל־50%.
במידה ובדיקת אדם באוכלוסייה ב' נמצאה חיובית, ישנה הסתברות של חמישים אחוזים שהוא בריא.
ההבדל בין שתי האוכלוסיות הוא שיעור ההימצאות של המחלה.
באוכלוסייה א' ישנם כעשרת אלפים חולים בקרב כמיליון בני אדם, שיעור הימצאות של כאחוז אחד.
באוכלוסייה ב' ישנם רק כאלף חולים בקרב מיליון בני אדם, שיעור הימצאות של כעשירית אחוז.
ככל ששיעור ההימצאות יורד, כך פוחת ערך הניבוי החיובי ועולה ערך הניבוי השלילי.
לבדיקה המסוימת שהודגמה יהיו ערכי ניבוי חיובי גבוהים יותר למשל במדינה מוכת איידס או בקרב משתמשים בסמים המשתמשים במזרקים.
יחס נראות (מסומן בדרך כלל באותיות LR שהן ראשי התיבות למונח האנגלי Likelihood Ratio) עדיף על ערכי המדדים המסורתיים יותר של בדיקות אבחון.
רגישות וסגוליות למשל, מוגבלים ביכולתם להעריך רק בדיקות שתוצאותיהן דיכוטומיות, בעוד שיחסי נראות יכולים לתאר בדיקה עם מספר רב של תוצאות.
כאשר מספר רב של תוצאות מחולק ונבדק בצורה דיכוטומית אובדת אינפורמציה על הבדיקה.
תכונה דומה מתקיימת בערכי ניבוי, אלא שאלו, שלא כמו יחסי נראות, רגישים לשיעור הימצאות המחלה ולכן לעיתים אינם שימושיים.
מדד תל אביב 125 (שעד אמצע פברואר 2017 נקרא "תל אביב 100") הוא מדד תשואה כוללת העוקב אחר 125 המניות בעלות שווי השוק הגבוה ביותר הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב, בכפוף לתנאי סף מסוימים.
המדד מייצג הן את השינוי המצרפי במחירי המניות הללו והן את הדיבידנדים המתקבלים מהן, בהנחה שהדיבידנדים מושקעים מחדש במניות המדד.
הרכב המדד מתעדכן כל שנה בפברואר ובאוגוסט.
המדד התפרסם לראשונה על ידי הבורסה לניירות ערך ב-3 בינואר 1999 בשווי של 100 נקודות.
הוא החליף את "מדד המשתנים" שנכנס לשימוש לאחר מחשוב מערכות הסליקה של הבורסה בתל אביב בסוף שנות השמונים.
משקלן היחסי של המניות במדד תל אביב 125 מתעדכן מדי יום על פי שווי השוק שלהן בטרם פתיחת יום המסחר.
המדד כולל בתוכו את מניות מדד תל אביב 35 (עד 2017: ת"א 25), העוקב אחר 35 המניות בעלות שווי השוק הגבוה ביותר בבורסה ומתפרסם מ-1992, ומדד תל אביב 90 (עד 2017: ת"א 75), העוקב אחר 90 המניות הבאות בתור בגודלן ומתפרסם מ-1999.
המדד מייצג חלק ניכר מהפעילות העסקית בישראל, מכיוון שהוא מורכב ממניות של החברות הגדולות והסחירות ביותר במשק.
באוגוסט 2016 הודיעה הבורסה בתל אביב על "רפורמת המדדים", במסגרתה מדד ת"א 100 יוחלף על ידי מדד "תל אביב 125".
שינוי זה נכנס לתוקף ב-12 בפברואר 2017.
ב-2020 השיקה הבורסה לניירות ערך את הגרסה הירוקה של מדד תל אביב 125: "מדד אקלים נקי מדלקים פוסיליים".
מדד זה מורכב מכל המניות של מדד תל אביב 125 מלבד אלה של תאגידים אשר מעורבים בשלבים שונים בשרשרות הייצור של דלקים פוסיליים: חיפוש, הפקה, הולכה, אחסון וזיקוק גז טבעי, נפט, פחם, פצלי שמן וכדומה.
על פי הודעת הבורסה לניירות ערך מתחילת נובמבר 2020, המדד הירוק צפוי לכלול 112 מניות בשווי שוק כולל של כ-545 מיליארד שקלים.
שווי אחזקות הציבור עומד על כ-376 מיליארד ש"ח.
הוא יתעדכן אחת לשנה במסגרת העדכון החצי שנתי של מדדי המניות בחודש אוגוסט.
תקרת המשקל של מניה במדד תהיה 5%, בדומה לתקרת המשקל במדד ת"א 125. על פי סימולציות שנערכו בין המדד החדש למדד תל אביב 125, נרשמה תשואה עודפת למדד הירוק על פי טווחי זמן של שנה אחת, שלוש שנים וחמש שנים.
החל מפברואר 2008 משקלה של כל מנייה במדד נקבע על פי הכמות הצפה שהיא שווי השוק של החזקות הציבור במנייה.
שווי החזקות הציבור נמדד מדי רבעון, 30 יום לפני תום הרבעון.
חישוב הכמות הצפה נקבע על פי 7 מדרגות (נכון ל-2013) : המדרגה הראשונה היא 20-25% (כלומר חברות ששווי החזקות הציבור בהן נע בין 20 ל-25 אחוז), הבאה אחריה היא 25-30%, וכן הלאה.
המדרגות הבאות רחבות יותר, והמדרגה האחרונה היא 80 עד 100 אחוזים.
שקלול זה נותן עדיפות נוספת למניות שחלק הציבור בהן גבוה בכך, שבעוד שבשתי המדרגות התחתונות המשקל נקבע להיות התחום התחתון כפול שווי השוק (20 אחוז במדרגה הראשונה, 25 אחוז בשנייה), הרי שבחברות שמניותיהן מפוזרות יותר בקרב ציבור המשקיעים (ופחות אצל בעלי השליטה) המשקל נקבע להיות התחום העליון (במדרגה האחרונה 100%).
בשיטה זו לשתי חברות ששוי השוק שלהן הוא 1000, לדוגמה, יכולים להיות משקלות שונים לחלוטין, אם לדוגמה באחת שיעור החזקות הציבור הוא 25%, ובשנייה 80%, הרי שמשקלה של הראשונה יהיה 200 (20% מ-1000) ושל השנייה 1000 (100%), כלומר פי חמישה.
מצד שני, חברות שמשקלן גבוה מאוד, כמו טבע תעשיות פרמצבטיות, ששוויה שקול לעשרות אחוזים מהמדד, מוגבלות במשקלן במדד.
באוגוסט 2015 הודיעה הבורסה בתל אביב שהיא בוחנת אפשרות לרפורמה במדדים, במסגרתה יהפוך מדד ת"א 100 למדד ת"א 125.
במסגרת המעבר ממדד ת"א 100 למדד ת"א 125, השתנה אופן חישוב תקרת משקל של כל מניה במדד, כך שלאחר השינוי מגבלת המשקל היא 4%.
בטבלה להלן מופיעה סטטיסטיקה של מדד ת"א 125 וניתן למצוא בה:
תשואה מורכבת שנתית (למעשה, ממוצע הנדסי) על פני תקופות של 5, 10, 15 ו-20 שנה בחלונות זמן ניידים.
התשואה הממוצעת השנתית (CAGR) משנת 2000 ועד סוף 2022 היא 5.9% המשמעות היא שבמהלך כל אחת מ-23 השנים הנ"ל תשואת המדד הממוצעת השנתית הייתה 5.9%
תאריך ת"א 125 שנה תשואה שנתית תשואה שנתית מורכבת 5 שנים תשואה שנתית מורכבת 10 שנים תשואה שנתית מורכבת 15 שניםתשואה שנתית מורכבת 20 שנים 3 בינואר 2000
מדד תפיסת השחיתות הוא מדד שנתי, המפורסם מדי שנה מאז שנת 1995 על ידי הארגון שקיפות בין-לאומית (Transparency International) ובו מדורגות מדינות העולם לפי רמת השחיתות שבהן, בהתאם לסקר שנעשה בנושא זה בין מומחים ואנשי עסקים.
בסקר זה מוגדרת שחיתות כ"ניצול לרעה של כוח שניתן בנאמנות לצורך רווח פרטי".
אלה הן המדינות במקומות הראשונים שזכו לציון מ-75 ומעלה.
המדינות המושחתות ביותר, בסדר עולה: סומליה (המושחתת ביותר) (11); דרום סודאן, ונצואלה וסוריה (13); תימן (16); גינאה המשוונית, האיטי, ניקרגואה וקוריאה הצפונית (17); טורקמניסטן ולוב (18).
אלה הן 11 המדינות ש'זכו' לציון נמוך מ-20.
הכלכלן הגרמני (לימים הפרופסור) ג'ונתן גרף למבסדורף, מאוניברסיטת פסאו, החל לפרסם את הדירוג בשנת 1995.
על מנת לכלול מדינה בדירוג, נדרשים לפחות 3 מקורות מידע עליה.
דירוג 2014 התבסס על 12 מקורות מידע (כל המקורות עולמיים או יבשתיים, ולכן מספקים מידע על יותר ממדינה אחת).
בנוסף, בעבודת המחקר שלפני הדירוג נעשה שימוש גם בסקרים, הן בקרב אנשי עסקים והן בקרב אנשים שהארגון מגדיר כ"מומחים".
בדו"חות הדירוג מצוין הקושי למדוד את רמת השחיתות המדויקת, שנגרם בשל טבעה החשאי של השחיתות בדרגים הגבוהים והנמוכים כאחד, ולכן יש לראות את הדירוג כמדד כללי יותר לרמת השחיתות.
בישראל קיים סניף מקומי של הארגון הבין-לאומי (שבי"ל) והוא מקיים את הבדיקה של מדד תפיסת השחיתות בישראל.
ישראל נכללת בדירוגי המדד מאז שנת 1996. להלן הציונים והדירוגים שקיבלה ישראל מאז היכללותה במדד:
הערה: הציונים עד שנת 2011 הם מתוך 10. משנת 2012 ואילך, מתוך 100, כאשר 0 משמעותו "שחיתות גבוהה"
מדד תל בונד 20 הוא מדד הכולל 20 איגרות חוב קונצרניות, צמודות למדד בריבית קבועה, בעלות שווי השוק הגבוה ביותר מבין כלל איגרות החוב מסוג זה הרשומות למסחר בבורסה בישראל, ועומדות בתנאי הסף של המדד.
המדד מייצג את השינוי המצרפי במחיריהן של איגרות החוב הכלולות בו.
משקל כל איגרת חוב במדד נקבע על פי היחס בין שווי השוק שלה לבין סך שווי השוק של 20 איגרות החוב המרכיבות את המדד.
אם משקלה של איגרת חוב בודדת גבוה מ-10%, משקלה במדד ייקבע ל-10% והמשקל העודף יחולק באופן יחסי בין שאר איגרות החוב במדד.
המדד התפרסם לראשונה על ידי הבורסה לניירות ערך ב-פברואר 2007.
מדד תל בונד 40 הוא מדד הכולל 40 איגרות חוב קונצרניות, צמודות למדד ובריבית קבועה, שהן בעלות שווי השוק הגבוה ביותר אחרי 20 איגרות החוב הקונצרניות הכלולות במדד תל בונד 20. 60 איגרות החוב בשני מדדים אלה כלולות במדד תל בונד 60.
משקל כל איגרת חוב במדד נקבע על פי היחס בין שווי השוק שלה לבין סך שווי השוק של 40 איגרות החוב המרכיבות את המדד.
אם משקלה של איגרת חוב בודדת גבוה מ-6%, משקלה במדד ייקבע ל-6% והמשקל העודף יחולק באופן יחסי בין שאר איגרות החוב במדד.
המדד התפרסם לראשונה על ידי הבורסה לניירות ערך בפברואר 2008.
מדד תל בונד 60 הוא מדד הכולל 60 איגרות חוב קונצרניות, צמודות למדד ובריבית קבועה.
אלה הן, למעשה, איגרות החוב הכלולות בשני המדדים הבאים: מדד תל בונד 20 ומדד תל בונד 40.
משקל כל איגרת חוב במדד נקבע על פי היחס בין שווי השוק שלה לבין סך שווי השוק של 60 איגרות החוב המרכיבות את המדד.
אם משקלה של איגרת חוב בודדת גבוה מ-4%, משקלה במדד ייקבע ל-4% והמשקל העודף יחולק באופן יחסי בין שאר איגרות החוב במדד.
מדד תל אביב ביומד הוא מדד המייצג את השינוי המצרפי של מחיריהן של מניות חברות ציבוריות שעוסקות במחקר ופיתוח בתחום מדעי החיים, ביוטכנולוגיה, תרופות ומכשור רפואי בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
המדד התפרסם לראשונה על ידי הבורסה לניירות ערך בתל אביב ב-2 במרץ 2010 בשווי של 1116.1 נקודות.
ערך המדד מחושב ומפורסם על ידי הבורסה בזמן המסחר.
בשנת 2012 הושקה תעודת סל העוקבת אחר ביצועי המדד.
המדד כולל בתוכו את כל המניות של חברות הביומד אשר נכללות במאגר המניות למדדים.
הרכב המדד מתעדכן פעמיים בשנה: ב-15 ביוני וב-15 בדצמבר.
מדד ביומד, יחד עם מדד תל אביב טכנולוגיה, מהווים את מדד תל אביב בלוטק.
חברות ישראליות רבות עוסקות בפיתוח של תחום הקנאביס הרפואי, בהן חברות שהונפקו בבורסה כמו תיקון עולם, שיח מדיקל וקנבוטק.
לאור זאת, עוסקת הבורסה ביצירת תת-ענף חדש תחת מדד תל אביב ביומד בשם "תת ענף הקנאביס".
תת-הענף ירכז תחתיו את החברות שעיסוקן העיקרי הוא בתחומי מחקר, גידול, ריבוי, מכירה או ייצור ושיווק של מוצרי קנאביס רפואי (ללא חברות העוסקות במכירה ושיווק בלבד של מוצרי קנאביס).
בתת-הענף החדש צפויות להיכלל 11 חברות בשווי שוק כולל של כ-1.8 מיליארד שקל, ושווי החזקות הציבור בהן מסתכם בכ-700 מיליון שקל.
הקמת תת-הענף נמצאת בהלימה גם למגמה בחו"ל, שם חברות העוסקות בקנאביס רפואי מסווגות ברוב הסיווגים תחת ענף "HealthCare".
ומטרת ההשקה הוא להקל על השקת קרנות נאמנות המתמחות בחברות קנאביס.
מדד תל אביב גלובל-בלוטק (בעבר נקרא: מדד תל-טק, מדד תל אביב בלוטק-50 ו-מדד תל אביב בלוטק) הוא מדד המייצג את השינוי המצרפי של מחיריהן של כל המניות הכלולות במדד ת"א-טכנולוגיה ומדד ת"א-ביומד.
שם המדד נגזר מהביטוי באנגלית Blue chip stock, המתייחס למניות של חברות מבוססות ורווחיות.
מדד תל-טק הושק על ידי הבורסה לניירות ערך בתל אביב ב-3 בינואר 1999. המדד הורכב ממניות של חברות טכנולוגיה ממגוון תחומים, וכן ממניות של קרנות הון סיכון.
ב-1 ביולי 2001, הושק מדד תל טק-15 המבוסס על מדד תל-טק, אשר הורכב מ-15 המניות הגדולות ביותר הנכללות במדד תל-טק.
הסיווג הענפי של החברות הכלולות במדד ת"א בלוטק-50 היה רחב יותר וכלל סקטורים שלא נכללו עד אז בסיווג הענפי של מדד תל-טק.
בעקבות השקתו של מדד ת"א טק-עילית ב-11 במאי 2014, הורחב מדד ת"א בלוטק-50 ב-15 ביוני 2014 למדד תל אביב בלוטק המורכב מכל המניות הכלולות במדדי ת"א טכנולוגיה ות"א ביומד, ולא רק מה-50 הגדולות שבהן.
ב-9 בפברואר 2017 שונה שמו של מדד ת"א בלוטק למדד תל אביב גלובל-בלוטק במסגרת "רפורמת המדדים".
נכון ל-2024 נכללו במדד מניותיהן של 99 חברות.
מדד תל אביב SME60 הוא מדד המייצג את השינוי המצרפי של מחיריהן של 60 המניות בעלות שווי השוק הגבוה ביותר ב, מבין אלו שאינן נכללות במדד תל אביב 125, ואשר עומדות בתנאי הסף של המדד.
המדד התפרסם לראשונה כמדד יתר-30 על ידי הבורסה לניירות ערך בתל אביב ב-2 בינואר 2005 בשווי של 538.59 נקודות.
ב-9 בפברואר 2017 הוחלף מדד תל אביב יתר 50 למדד תל אביב SME60, המכיל את 60 המניות של החברות הגדולות ביותר שאינן כלולות במדד תל אביב 125, עם מגבלת משקל של 3% למניה.
מדד תל אביב טכנולוגיה הוא מדד המייצג את השינוי המצרפי של מחיריהן של מניות חברות ציבוריות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב הנכללות בענף הטכנולוגיה , ועומדות בתנאי הסף של המדד.
ענף הטכנולוגיה כולל את החברות העוסקות בשירותי מידע, בתחומי התוכנה והאינטרנט, בפיתוח וייצור בתחומי האלקטרוניקה והאופטיקה, בפיתוח ייצור ושיווק של מערכות וציוד תקשורת, וכן חברות העוסקות בתחום טכנולוגי ועיקר פעילותן בשוק הביטחוני או הצבאי.
ערך המדד מחושב ומפורסם על ידי הבורסה בזמן המסחר מדי 15 שניות, ומשקלן היחסי של המניות במדד מתעדכן מדי יום על פי שווי השוק שלהן, אך לא יותר ממשקל של 5% למנייה בודדת.
הרכב המדד מתעדכן פעמיים בשנה ביום חמישי הראשון בחודשים פברואר ואוגוסט.
המדד הושק על ידי הבורסה לניירות ערך בתל אביב ב-3 באפריל 2011. מדד הבסיס בעת ההשקה היה שווה למדד סוף יום של מדד תל-טק ביום 31 במרץ 2011.
מדד תל אביב טכנולוגיה, יחד עם מדד ביומד, מהווים את מדד תל אביב בלוטק.
מדד תל אביב טק-עילית הוא מדד המייצג את השינוי המצרפי של מחיריהן של המניות הכלולות במדד מדד תל אביב בלוטק ששווי השוק שלהן הוא לפחות 75 מיליון ש"ח.
בראשית ספטמבר 2012 מינה יו"ר רשות ניירות ערך שמואל האוזר ועדה לקידום השקעות בחברות ציבוריות הפועלות בתחום המחקר והפיתוח (מו"פ), במטרה לתמוך בחברות הפועלות בתחום זה ולסייע להן בגיוס הון.
בעקבות המלצות הוועדה, הושק מדד תל אביב טק-עילית ב-11 במאי 2014. מדד הבסיס במועד ההשקה היה זהה למדד הבסיס של מדד ת"א בלוטק-50 (שכחודש לאחר מכן שונה שמו למדד תל אביב בלוטק) באותו מועד.
מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי הם מערכת של מדדים שמטרתה לספק לממשלה ולציבור הישראלי תמונת מצב על איכות החיים בישראל מבחינה חברתית, כלכלית וסביבתית.
המערכת מורכבת מ-72 מדדים שונים המאורגנים בתשעה תחומים נושאיים: איכות התעסוקה, ביטחון אישי, בריאות, דיור ותשתיות, חינוך השכלה וכישורים, מעורבות אזרחית וממשל, סביבה, רווחה אישית וחברתית, רמת חיים חומרית, כאשר בעתיד יתווספו מדדים בשני תחומים נוספים – פנאי תרבות וקהילה, וטכנולוגיות המידע.
בהחלטת ממשלה נקבע כי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה תפרסם החל משנת 2016 דו"ח שנתי של המדדים, שיעקוב אחר מצב איכות החיים בישראל על פני זמן ובהשוואה למדינות העולם ותפעל להנגשת הנתונים לציבור הרחב.
בפברואר 2021, פרסמה הלשכה מדדים לשנת 2020
מקובל לחשוב כי צמיחה כלכלית, המתבטאת בין היתר בגידול בתוצר המקומי הגולמי (תמ"ג), משמעותה שיפור ברווחת החיים ובשגשוגן של חברות ואומות.
אמנם, צמיחה כלכלית עשויה לתרום לשיפור ברווחת החיים.
יחד עם זאת, חתירה להשגתה, ללא ראייה רחבה של צורכי החברה והכלכלה, עלולה להוביל ליישום מדיניות קצרת רואי וצרת אופקים.
מדיניות זו עלולה להחריף בעיות חברתיות וסביבתיות, כגון הגדלת האי-שוויון בחלוקת ההכנסות או זיהומים ומפגעים סביבתיים.
לעיתים, העלויות הכלכליות-חברתיות האמיתיות של בעיות אלו גבוהות באופן משמעותי מהתועלת הכלכלית-חברתית שבאה לידי ביטוי בגידול בתמ"ג גרידא.
נוסף על כך, על פי רוב, לא ניתנת הדעת לכך ששיפור עכשווי באיכות חייו של התושב, המושגת באמצעות ניצול המשאבים שעומדים לרשותה של מדינה – בין אם אלו משאבים פיננסיים או משאבים טבעיים – בא על חשבון רווחת החיים של הדורות הבאים, וזמינות המשאבים שיעמדו לרשותם.
מנקודת המבט של מדידת רווחה חברתית-כלכלית ישנן מספר טענות אודות מגבלות התמ"ג:
פעילויות רבות של משקי בית אינן תורמות לתמ"ג, אף שהן תורמות לרווחה הכללית של משקי הבית: עקרות ועקרי בית, הכנת מזון, חינוך ילדים, טיפול בחולי ועוד.
ישנו קושי בהכללת פעילויות שאינן נסחרות בשוק ולכן לא זוכות לערך מוניטרי, לדוגמה פעילות התנדבותית.
התמ"ג הוא מדד אגרגטיבי ואינו מתייחס לסוגיית חלוקת הון והכנסות בין פרטים.
חלוקת המשאבים בין פרטים בחברה מעידה על מידת אי השוויון והיא חיונית למדידת רווחה כלכלית אך אינה זוכה להתייחסות בחישוב התמ"ג.
התמ"ג הוא "מדד של זרמים" (flows) ואינו מודד את מלאי העושר בכלכלה (stocks).
זאת, חרף העובדה שהיכולת לצרוך בהווה או בעתיד אינה תלויה בזרמים של הכנסה בתקופה נתונה בלבד, אלא גם במלאי העושר העומד לרשותם של פרטים וקהילות.
אם עד שלהי העשור הראשון של המאה ה-21, המאמצים לפיתוח מדדי רווחת חיים וקיימות היו מקומיים-לאומיים, דו"ח שטיגליץ-סן-פיטוסי בשנת 2009 ומדדי רווחת החיים של ה-OECD המפורסמים החל משנת 2011, הובילו להכרה בינלאומית בנחיצותם.
כיום מדינות רבות וארגונים בינלאומיים פיתחו או נמצאים בתהליך פיתוח מדדים משלימים או מדדי איכות חיים, ביניהן: ה-OECD, הבנק העולמי, האיחוד האירופאי, קנדה, ארצות הברית, ברזיל, מקסיקו, אירלנד, צרפת, ספרד, נורווגיה, דנמרק, גרמניה, שווייץ, איטליה, דרום אפריקה, בריטניה, טורקיה, הודו, סין, בהוטן, וייטנאם, תאילנד, קוריאה הדרומית, הפיליפינים, ניו זילנד ואוסטרליה.
תהליך גיבוש מדדי איכות חיים לישראל
בדצמבר 2012 החליטה ממשלת ישראל בהחלטת ממשלה מספר 5255 לפעול לפתח מערכת מדדי איכות חיים, קיימות וחוסן לאומי במטרה לספק למקבלי ההחלטות ולציבור הישראלי
"תמונת מצב חברתית, כלכלית וסביבתית מהימנה מקיפה ועדכנית, אשר תהווה בסיס לעיצוב מדיניות הממשלה או מקבלי החלטות אחרים, תאפשר את בחינת השלכותיה של מדיניות זו, וכן תאפשר לציבור להעריך את ההתקדמות והשינוי באיכות חייו.".
בעקבות החלטה זו הוקמה ועדת היגוי בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה, ראש המועצה הלאומית לכלכלה, מנכ"ל משרד האוצר ומנכ"ל המשרד להגנת הסביבה.
ועדה זו בחנה עבודה מקצועית שהוכנה על ידי המשרד להגנת הסביבה והמליצה על:
עקרונות מתודולוגיים לבחירת מדדי איכות חיים.
מתווה לגיבוש מערכת המדדים, כולל אופן שיתוף הציבור בתהליך.
תשעה תחומים נושאיים למדדי איכות החיים: איכות התעסוקה, ביטחון אישי, בריאות, דיור ותשתיות, חינוך השכלה וכישורים, מעורבות אזרחית וממשל, סביבה, רווחה אישית וחברתית, רמת חיים חומרית.
תשעת הצוותים המקצועיים החלו בעבודתם בחודש יוני 2013. בראש כל צוות עמד נציג ממשלתי בכיר (בדרג מנכ"ל או סמנכ"ל) וחבריו כללו אנשי ממשלה, שלטון מקומי, מגזר עסקי, עמותות ומגזר שלישי, ארגונים יציגים ומומחים מהאקדמיה.
הצוותים קיימו פגישות בהם דנו בשאלות מהי איכות חיים בתחום וכיצד ניתן למדוד אותה, בחנו מדדים קיימים בישראל ובעולם וגיבשו שאלות להיוועצות עם הציבור.
כל אחד מתשעת הצוותים גיבש, לאחר בחינה של רשימה של 12 מדדים שהועברה לוועדת ההיגוי.
את עבודת הצוותים ריכז צוות מלווה שבו היו חברים נציגי משרד ראש הממשלה, המועצה הלאומית כלכלה, המשרד להגנת הסביבה, בנק ישראל והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
בנוסף ליווה את התהליך צוות מהיחידה למדידת איכות חיים של ארגון ה-OECD.
בנובמבר 2014 התכנסה ועדת ההיגוי ובישיבתה בחנה את המלצות הצוותים ובחרה שמונה מדדים בכל תחום.
עוד קבעה הממשלה כי על ועדת ההיגוי לקבוע מדדים בשני תחומים נוספים – טכנולוגיות המידע ופנאי תרבות וקהילה – כפי שעלה מתהליך שיתוף הציבור ומדברי ראש הממשלה בדיון על ההחלטה.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה צפויה לפרסם את דו"ח מצב איכות החיים בישראל הראשון בתחילת שנת 2016. כמו כן, ועדת ההיגוי הקימה שני צוותים העובדים בימים אלו כדי לפתח מדדים בתחומים הנוספים.
שיתוף הציבור בתהליך גיבוש המדדים
שיתוף הציבור בוצע בשלוש דרכים: ראשית בצוותים התחומיים עצמם, אשר מחצית מחבריהם היו מחוץ לממשלה: חברה אזרחית, אקדמיה, מגזר פרטי ועוד.
שנית, באמצעות שאלון מקוון שהיה פתוח לציבור במהלך חודשים מרץ-מאי 2014 ועליו השיבו כ-1,600 משתתפים.
המשיבים לשאלון הביעו דעתם על הנושאים שביקשו חברי הצוותים למדוד וכן התבקשו לציין האם יש נושא או תחום נוסף אותו חשוב למדוד כדי לשקף את מצב איכות החיים בישראל.
שלישית, באמצעות סדנאות לקהלים שאינם מרבים בשימוש באינטרנט, כגון קשישים, חרדים, בדואים ועוד.
בסדנאות, שנערכו בשיתוף פעולה עם ארגון ג'וינט ישראל-אלכא, השתתפו כ-400 נשים וגברים מכל רחבי הארץ ומקשת רחבה של מגזרים וציבורים.
התחומים מוצגים על פי סדר הא'-ב'.
איכות התעסוקה לאיכות התעסוקה השפעה ישירה על שגרת ואיכות החיים של האדם העובד.
למדידה של איכות התעסוקה נבחרו מדדים אשר התמקדו בארבעה נושאים: תעסוקה והשתתפות בשוק העבודה, ביטחון וגמישות תעסוקתיים, תנאי העבודה ואיזון בין עבודה למשפחה וחיים פרטיים.
לדוגמה, לצד מדידה של שיעור המועסקים ושוויון ההזדמנויות בתעסוקה, נמדדת גם הבטיחות בעבודה ושביעות רצון מהעבודה.
ביטחון אישי ביטחון אישי הוא צורך בסיסי קיומי של כל אדם.
הבטחת הביטחון האישי עוסקת בהגנה על גופו, נפשו ורכושו של האזרח מפני קשת רחבה מאוד של איומים בחיי היום-יום.
הנושאים שנמדדים במסגרת התחום כוללים פשיעה ואלימות, תנועה, טרור, אסונות ותחושת ביטחון סובייקטיבית.
מדדים לדוגמה: מספר נפגעים מעבירות אלימות, תחושת הביטחון ללכת לבד בחושך, מספר מקרי רצח ובריונות בכביש.
בריאותבריאות הפרט והאופן שבו הוא חווה את בריאותו, מהווים חלק מהותי מאיכות החיים.
הנושאים בהם נבחרו מדדים בתחום הם תוחלת חיים ותמותה, תחלואה גופנית ונפשית, קידום בריאות ורפואה מונעת, מוגבלות ונכות ומדדי בריאות סובייקטיביים.
מדדים לדוגמה: שיעור תמותת תינוקות, אחוז הסובלים מדיכאון ומידת האמון במערכת הבריאות הציבורית.
דיור ותשתיות תנאי דיור נאותים ונגישות לתשתיות הם הכרחיים על מנת לספק מענה לצורכי קיום בסיסיים.
לכן, לדיור ותשתיות השפעה רבה על יכולת הפרט והחברה להתפתח מבחינה כלכלית, חברתית ותרבותית, ומכאן שיש להם השפעה על איכות החיים של פרטים ומשקי הבית באופן רחב.
הנושאים בהם עוסק התחום כוללים את איכות הדיור וסביבת המגורים, הוצאות על דיור, נגישות בין הבית למקום העבודה/לימודים, ושביעות רצון מדיור וסביבת המגורים.
מדדים לדוגמה: שביעות רצון מהשכונה ומאזור המגורים, זמן נסיעה ממוצע למקום עבודה וצפיפות דיור.
חינוך השכלה וכישורים תחום זה מגלם בתוכו את כלל ההזדמנויות לרכישת ההשכלה והנגישות אליה, פיתוח מיומנויות אישיות וכישורי חיים, איכות ההוראה, תוצריה, ערכים חברתיים משמעותיים כסובלנות והיחס לאחר, ואת התועלת הפרקטית שברכישת השכלה.
חשיבותם של השכלה וכישורים באה לידי ביטוי גם ברמה החברתית, כמפתח ליצירת חברה בעלת יכולות, יצירתיות ויצרנות, כמו גם מימושם של ערכים משמעותיים כסובלנות וניעות (מוביליות) חברתית.
הנושאים בהם נבחרו המדדים כוללים: נגישות לחינוך והשכלה, סביבת הלמידה כולל תפקיד המורה ותרומתו, חינוך לערכים והתועלת וייחוס ערך לרכישת השכלה.
מדדים לדוגמה: שיעור בעלי תעודת בגרות, שביעות רצון ממערכת החינוך וכישורי בוגרים.
מעורבות אזרחית וממשל תחום מעורבות אזרחית וממשל מגלם בתוכו את כלל הפעילויות דרכן משתתפים האזרחים בתהליכים הפוליטיים והציבורים, וכן את מידת אמונם במוסדות השלטון.
מעורבות זו מהווה ביטוי לחירויות ולזכויות אזרחיות וחברתיות, ועשויה לתרום לפיתוח תחושת השייכות של אזרחים לקהילותיהם ולמדינתם.
כמו כן, המעורבות עשויה לקדם מדיניות ציבורית טובה יותר עבור האזרחים וכתוצאה מכך- להגביר את האמון במוסדות השלטון.
הנושאים בהם עוסק התחום כוללים השתתפות פוליטית פורמלית ולא פורמלית, תפיסות של הציבור לגבי השלטון ויכולתו להשפיע עליו וייצוגים של ציבורים בחברה במוסדות השלטון.
מדדים לדוגמה: אמון בממשלה, שיעורי נשים בתפקידים בכירים במגזר הציבורי, שיעורי הצבעה בבחירות לכנסת.
סביבה הסביבה הטבעית היא תחום נרחב מאוד המורכב ממערכות אקולוגיות מגוונות.
לאיכות הסביבה השפעה רבה על איכות החיים של האדם.
מדדי תחום הסביבה עוסקים במערכות האקולוגיות הקיימות, במשאבי הטבע, באיכות הסביבה ובמפגעי סביבה, ובבריאות האדם.
מדדים לדוגמה: זיהום אוויר, שביעות רצון מניקיון בסביבת המגורים, איכות מי השתייה.
רווחה אישית וחברתית רווחה אישית וחברתית כוללת התייחסות לקשרים החברתיים והפעילות החברתית של הפרט לצד תחושותיו הסובייקטיביות בעניין רווחה וחוסן אישי.
הרווחה החברתית מגלמת בתוכה את ההון החברתי, ומושפעת בין השאר מן הפנאי המצוי בידי הפרטים ומיכולתם ונכונותם ליטול חלק בפעילויות משותפות.
מדדים לדוגמה: שביעות רצון מהחיים, תחושת אפליה, תחושת בדידות ואמון כללי.
רמת חיים חומרית תחום זה מתמקד ברמת ההכנסות והעושר של משקי הבית בישראל, כמו גם בניתוח אופן ההתפלגות של משתנים אלה (אי-שוויון כלכלי).
משאבים כלכליים מגדילים את החופש לבחור בסגנון חיים מסוים ומקנים הגנה מפני סיכונים כלכליים ואישיים.
רמת החיים החומרית מושפעת הן מהכנסה שוטפת (שכר בדרך כלל) והן מרמת ההון (כלל נכסי האדם, היכולים לשמש אותו ליצירת הכנסה.
כגון דירה, רכוש וכדומה), כמו גם מהחלטות משקי הבית לגבי הצריכה והחיסכון.
דוגמאות למדדים: רמת העושר הפיננסי הממוצע נטו, אי-שוויון בהכנסות (מדד ג'יני), שביעות רצון מהמצב הכלכלי.
טכנולוגיות המידע התחום נמצא בפיתוח.
פנאי, תרבות וקהילה התחום נמצא בפיתוח.
הגוף האחראי על איסוף הנתונים, עיבודם ופרסומם לציבור הוא הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
כך, מדידת איכות החיים תתבצע באמצעות מגוון הנתונים הזמינים ללשכה בהם סקרי הלמ"ס (כוח אדם, הכנסות והוצאות, הסקר החברתי) ונתונים מנהליים הנאספים על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה או מדווחים לה על ידי גופים שונים (המוסד לביטוח לאומי, המשרד להגנת הסביבה, רשויות מקומיות וכדומה).
מספר מוסדות וארגונים בינלאומיים מפרסמים כיום מדדים אינטגרטיביים המאפשרים השוואה בינלאומית של אושר או איכות חיים.
האו"ם מפרסם מדי שנה דו"ח המבוסס על מדד הפיתוח האנושי, המשווה בין מדינות על בסיס תוחלת החיים, רמת ההשכלה ורמת ההכנסה.
מאז שנת 2011, ה-OECD מפרסם אחת לשנתיים את דו"ח How's Life?
המשווה את איכות החיים במדינות החברות בארגון על פי מדדים ב-11 תחומים.
דוגמה נוספת היא מדד האושר העולמי אשר פותח על ידי הקרן לכלכלה החדשה (NEF), המתכלל גם היבטים של קיימות ודריסת רגל אקולוגית.
בנוסף למדדים בינלאומיים, מספר מדינות פיתחו מדדים עצמאיים, שמטרתם למדוד את איכות החיים באותה המדינה לאורך זמן.
היתרון במדדים אלו הוא בהתאמה שלהם למאפיינים הייחודיים לכל מדינה בנפרד.
לדוגמה, בריטניה החלה לפרסם מדדי איכות חיים מאז שנת 2011, תחת יוזמה המכונה "מודדים מה שחשוב" (Measuring What Matters).
קנדה פיתחה אינדקס של מדדים, המכונה "אינדקס הרווחה הקנדי" (Canadian Index of Wellbeing), המפורסם מדי שנה מאז שנת 2009. אוסטרליה מפרסמת מאז שנת 2002 סט מדדים של קידמה, המחולקים לקטגוריות של חברה, כלכלה, סביבה ושלטון.
איטליה גם היא מפרסמת סט של מדדים, הבוחנים את איכות החיים, הצמיחה הכלכלית, אי-השוויון והקיימות במדינה.
מדה אל-כרמל - מרכז ערבי למחקר חברתי יישומי היא עמותה שהוקמה בשנת 2000 ועוסקת במחקר ומדיניות לגבי ערביי ישראל והפלסטינים.
המרכז נוסד על ידי פרופסור נדים רוחאנא בשנת 2000 בעיר חיפה.
בשנת 2007 יזם את צוות החשיבה שכתב את הצהרת חיפה, העוסק בחזון ערבי ישראל.
מדיניות המכון נקבעת באספה שנתית, בה נבחרים גם חברי הוועד המנהל.
בין החברים באספה נכללים: סמי אבו שחאדה, ח'אלד אבו עסבה, חנא אבו חנא, קייס פירו, הונידה ע'אנם, מוחמד חאג'-יחיא, מוסטפא כבהא, מוחמד מיעארי, אחמד נאטור, נדים רוחאנא, נדירה שלהוב-קיבורקיאן, מחמוד יזבק וג'ורג' קנאזע.
הארגון מגדיר עצמו כ"מייצר ומספק מידע, מחקר ביקורתי, ופרספקטיבות מגוונת על האספקטים החברתיים והפוליטיים של החיים וההיסטוריה של הפלסטינים, עם התמקדות מיוחדת על הפלסטינים בגבולות 48' של ישראל.
מדה מקדם גם מחקר ביקורתי על החברה והפוליטיקה הישראלית, במטרה לחזק את ההבנה של הזרמים שבו, במיוחד בקשר לפלסטינים ולפלסטין".
המכון מוציא לאור שני כתבי עת.
הראשון הוא ג'דל ("דיון" בערבית), העוסק במגוון סוגיות הקשורות לערביי ישראל והשני הוא כתב העת האלקטרוני Political Monitoring Report, העוקב אחרי התפתחויות פוליטיות במדיניות ישראל לגבי אזרחי ישראל הערבים.
לפי המרכז, הוא "מתמקד בצרכים החברתיים, החינוכיים והכלכליים של הפלסטינים בישראל, בזהותם הלאומית ובאזרחותם הדמוקרטית.
כמו כן עוסק המרכז בנושאים רחבים הקשורים לזהות, לאזרחות ולדמוקרטיה במדינות רב-לאומיות".
מנכ"ל הארגון הוא נדים רוחאנא
הצהרת חיפה (2007) שחוברה בחסות מדה אל-כרמל, מאשימה את ישראל בהפעלת מדיניות דיכוי ורדיפה החורגת אף מזו שהפעיל משטר האפרטהייד בדרום אפריקה, תוך ביצוע פשעי מלחמה נגד הפלסטינים, קוראת לשוויון על בסיס ההכרה בנרטיב הפלסטיני.
מגדירה את הזהות הערבית-ישראלית כמעוותת וקוראת לכל ערביי ישראל לאשש את דבקותם בעם הפלסטיני ובאומה הערבית.
לפי אתר האינטרנט של הארגון, התורמים כוללים את "האגודה לזכויות נשים בפיתוח", CORDAID, קרן פורד, קרן הגליל, הקרן הגלובלית לנשים, הקרן הים תיכונית לנשים, המכון לחברה פתוחה, SEPHIS ואגודת הרווחה.
בשנים 2010-2008 אישרה הקרן החדשה לישראל מענקים בסך 450 אלף דולר לארגון.
בשנת 2013 עמדה עלות פעילות הארגון על כ-1.6 מיליון שקל.
הארגון קיבל מימון ממשלתי קנדי על סך 927 אלף דולר קנדי, דרך מכון המחקר לפיתוח בינלאומי (IDRC) לפרויקטים בני שלוש שנים (2006, 2008, 2009).
המימון נועד למחקרים על מעמדן של הנשים בחברה הערבית בישראל, וכן השתתפותכם הנמוכה של ערביי ישראל בפוליטיקה.
במרץ 2010 הפסיק המכון הקנדי את תמיכתו בעמותה, מה שגרם להפסד של 40% מהכנסותיה.
מדה אל-כרמל הגיש תביעה נגד הממשלה, בה טען שהתקיים נגד הארגון "קמפיין של NGO Monitor הירושלמי".
בסטטיסטיקה ובמדעים, מדדי הערכה למסווג דו-ערכי (המכונה גם מסווג בינארי) מודדים את איכותו של מסווג, אם ידוע הסיווג הנכון.
מסווג דו-ערכי הוא אלגוריתם הממיין את הפריטים באוכלוסיית המדגם לאחת משתי קבוצות, בשאיפה להיות דומה עד כמה שניתן לסיווג הנכון שלהם.
במקרים רבים, מסווג דו-ערכי נוצר כדי להבחין בין פריטים שיש להם תכונה מסוימת (או קבוצת תכונות) לבין פריטים שחסרים אותה, במטרה להעריך האם תופעה מסוימת התרחשה.
במובן זה, המסווג הוא מבחן.
נאמר שפריט הוא "חיובי" אם הוא עבר את המבחן, ו"שלילי" אם לא.
למשל, בדיקה הסופרת את מספר תאי הדם הלבנים בדגימת דם, ומנסה לחזות (לפי כמות תאי הדם הלבנים) האם הנבדק חולה או בריא היא דוגמה למסווג דו-ערכי.
מסווגים דו-ערכיים נפוצים בתחומים רבים של המדע, ובהם: בדיקת השערות, אפידמיולוגיה, אחזור מידע, בקרת איכות.
בשל השוני הגדול בצרכים של כל אחד מהתחומים, נפוצים בהם מדדים שונים.
כך, למשל, ברפואה נפוצים מדדי רגישות וסגוליות, ואילו בלמידה חישובית, המדדים הנפוצים הם דיוק וכיסוי.
כדי להעריך את ביצועי המסווג, נדרש "מדד זהב" לתופעה הנמדדת, כלומר: מסווג שהוא מהימן לחלוטין (או קרוב לכך) למדידת קיום התופעה.
מדד הזהב לא משמש בפועל כמסווג, משיקולים שונים: לעיתים לא ניתן להשתמש בו על מספר פריטים רב, משיקולי עלות או סיכון; פעמים אחרות, ניתן לסווג את הפריטים רק בשלב מאוחר מדי (למשל: המחלה תתפרץ בשלב מאוחר יותר, ומחפשים מסווג שיזהה אותה לפני שתתפרץ).
ניתן, עם זאת, להשוות בין הסיווג שביצע מדד הזהב על מספר מוגבל של פריטים לבין ביצועי המסווג.
המסווג בדרך כלל אינו מושלם; הוא עלול לסווג פריט כחיובי כאשר הוא באמת שלילי, או להפך.
שגיאות כאלו נקראות שגיאות מסוג I ו-II, או "חיובי כוזב" ו"שלילי כוזב", בהתאמה.
הצגה חזותית לשגיאות אלו מתבצעת בעזרת מטריצת טעות .
בעזרת חישוב החלקים היחסיים של המשבצות השונות במטריצת הטעות, ניתן לקבל אומדן להסתברות המותנית של הסיווגים השונים באוכלוסייה כולה.
ניתן לחלק כל אחת מהשכיחויות בכלל הסיווגים התואמים (סכום השורה) או בכלל המצבים התואמים (סכום הטור) – ולבחירה זו יש השפעה גדולה על היכולת להסיק מסקנות מהאומדן, בפרט כאשר יש הבדל גדול בין התפוצה של אחת משתי הקבוצות.
רגישות (נקראת לעיתים גם שיעור חיובים אמיתיים, שיעור הפגיעה, כיסוי או רמת סמך, מסומנת בקיצור: TPR, ראשי תיבות של המילים True Positive Rate) היא שיעור הסיווגים לקבוצה "חיובי" מתוך כלל הפריטים החיוביים, לפי מדד הזהב.
כאומדן, הוא משקף את ההסתברות המותנית שהפריט סווג כחיובי, בהינתן שמדד הזהב קבע שהפריט הוא חיובי:
במילים אחרות, הוא משקף את מידת ההצלחה לנבא נכונה שפריט הוא חיובי.
שיעור שליליים כוזבים (או: שיעור ההחטאה; מסומן בקיצור: FNR, ראשי תיבות של המילים False Negative Rate) הוא שיעור הסיווגים לקבוצה "שלילי" מתוך כלל הפריטים החיוביים, לפי מדד הזהב.
כאומדן, הוא משקף את ההסתברות המותנית שהפריט סווג כשלילי, בהינתן שמדד הזהב קבע שהפריט הוא חיובי:
נובע מהעובדה שהם אומדים הסתברויות מותנות משלימות זו לזו.
סגוליות (נקראת לעיתים גם שיעור שליליים אמיתיים או שיעור דחיות נכונות; מסומנת בקיצור: SPC, קיצור של המונח האנגלי Specificity) היא שיעור הסיווגים לקבוצה "שלילי" מתוך כלל הפריטים השליליים, לפי מדד הזהב.
כאומדן, הוא משקף את ההסתברות המותנית שהפריט סווג כשלילי, בהינתן שמדד הזהב קבע שהפריט הוא שלילי:
במילים אחרות, הוא משקף את מידת ההצלחה לנבא נכונה שפריט הוא שלילי.
שיעור חיוביים כוזבים (נקרא לעיתים גם: נפולת, רמת מובהקות או שיעור אזעקות השווא; מסומן בקיצור: FPR, ראשי תיבות של המילים False Positive Rate) הוא שיעור הסיווגים לקבוצה "חיובי" מתוך כלל הפריטים השליליים, לפי מדד הזהב.
כאומדן, הוא משקף את ההסתברות המותנית שהפריט סווג כחיובי, בהינתן שמדד הזהב קבע שהפריט הוא שלילי:
ערך ניבוי חיובי (נקרא לעיתים גם דיוק; מסומן בקיצור PPV, ראשי תיבות של המילים Positive Predictive Value) הוא שיעור הפריטים החיוביים לפי מדד הזהב מתוך כלל הפריטים שסווגו לקבוצה "חיובי".
כאומדן, הוא משקף את ההסתברות המותנית שהפריט חיובי, בהינתן שהוא סווג כחיובי:
ערך ניבוי חיובי = = ההסתברות להיות חולה בהינתן שתוצאת הבדיקה חיובית
ערך ניבוי שלילי (מסומן בקיצור NPV, ראשי תיבות של המילים Negative Predictive Value) הוא שיעור הפריטים השליליים לפי מדד הזהב מתוך כלל הפריטים שסווגו לקבוצה "שלילי".
כאומדן, הוא משקף את ההסתברות המותנית שהפריט שלילי, בהינתן שהוא סווג כשלילי:
נכונות (לפעמים נקראת גם מדד ראנד) היא שיעור הסיווגים הנכונים.
כאומדן היא משקפת את שיעור הסיווגים הנכונים מתוך כלל האוכלוסייה:
המדדים המופיעים לעיל פשוטים לחישוב מתוך נתוני המדגם, אבל לעיתים רבות, החוקרים מעוניינים בתכונות מסוימות של המדגם (כאומדן לאוכלוסייה); לפעמים, יש צורך במדד אחד שניתן להביא למקסימום או למינימום, ובכך למצוא את הסיווג הטוב ביותר, לפי דרישות המערכת.
מדדים שונים פותחו לשם כך.
בתחום בדיקות האבחון הסיווג (כלומר, הבדיקה) מבוצע על מנת לברר את מצבו הרפואי של החולה.
מעצם העובדה שיש תוצאות כוזבות (שליליות או חיוביות) מובן ששתוצאת הבדיקה לא אומרת בהכרח האם המטופל חולה או בריא.
כדי להעריך האם אדם אמנם חולה או בריא, יש צורך להשתמש בחוק בייס: אם נסמן את המאורע "תוצאת בדיקה חיובית" ב-A ואת המאורע "המטופל חולה" ב-B, נוסחת בייס אומרת כי
כאשר משמעות הסימון היא ההסתברות ל- בהינתן .
דרך נוחה יחסית לשימוש בחוק בייס היא באמצעות מעבר ליחסי הסתברויות ויחסי נראות: אם יש למאורע מסוים הסתברות להתרחש, אז יחס ההסתברויות מחושב כ-.
יחסי הנראות מחושבים בעזרת המדדים השבריים:
יחס נראות חיובי יחס נראות שלילי
יחס הנראות מאפשר ללמוד כיצד תוצאת הבדיקה תשפיע על הערכת מצבו של המטופל.
מקרה לדוגמה: ההסתברות שמטופל מסוים חולה במחלה זאת או אחרת מוערכת להיות על בסיס נתונים החיצוניים לבדיקה (למשל, גיל, משקל, היסטוריה רפואית).
אם התקבלה תוצאה חיובית בבדיקה, יחס הנראות (החיובי) מאפשר לחשב את יחס ההסתברויות שלו להיות חולה בהינתן תוצאת הבדיקה (), על ידי שימוש ביחס ההסתברויות שלו להיות חולה לפני הבדיקה ():
כמו כן, מגדירים יחס יחסי הסתברויות (DOR):
שמשמש בעצמו כמדד לטיב הסיווג: ככל שיחס יחסי ההסתברויות גבוה יותר, כך המתאם בין המסווג למדד הזהב טוב יותר.
ניתן להרחיב את יחס הנראות גם לסיווגים שאינם דו-ערכיים, אם מחשבים את יחסי הנראות עבור כל אחת מקטגוריות הסיווג.
במקרה זה, מחשבים את הרגישות והסגוליות לכל אחת מהקטגוריות, ומחשבים בעזרתן את השינוי בהסתברות לקטגוריה מסומנת, בהינתן שהמסווג סיווג את הפריט באותה קטגוריה.
במדעי המחשב, ובפרט בלמידה חישובית ובאחזור מידע, היו נפוצים למשך תקופה ארוכה שני מדדים מרכזיים: הדיוק והכיסוי.
הרצון למצוא מדד אחד שיסמן את איכות הסיווג הביא לפיתוחו של מדד F.
המדד מחושב מתוך הדיוק (ערך הניבוי החיובי) והכיסוי (הרגישות):
והוא הממוצע ההרמוני של שני מדדים אלו.
ניתן לתת משקל שונה לכל אחד מהמדדים, ואז תתקבל נוסחה כללית יותר, המסומנת לרוב כ-Fβ:
אחד החסרונות המשמעותיים למדד זה הוא העובדה שהוא לא מודד את מספר השליליים האמיתיים.
בנוסף, הוא מושפע מאוד משיעור ההימצאות.
מיודעות (informedness) מכמתת את המידה שבה הסיווג הוא מושכל (במילים אחרות: עד כמה ניתן לסמוך עליו).
היא נתונה כהסתברות לסיווג מושכל, ביחס לניחוש באקראי.
במקרה של מסווג דו-ערכי, היא נתונה בנוסחה:
מסומננות (markedness) מכמתת את המידה שבה המסווג מסוגל להבחין בין הקטגוריות השונות.
היא נתונה כהסתברות שהקטגוריות מובחנות זו מזו, ביחס לניחוש באקראי.
(FOR הוא שיעור ההשמטות הכוזבות, כלומר מספר השליליים הכוזבים ביחס לכלל הסיווגים השליליים)
אחד היתרונות המשמעותיים של שני מדדים אלו שהם לא מושפעים משיעור ההימצאות, או מההטיה של המסווג (כלומר, היחס בין מספר הפריטים שהוא מסווג כחיוביים לבין מספר הפריטים הכולל).
מקדם המתאם של מת'יוז מודד את המתאם בין הסיווג למדד הזהב.
קיימות כמה דרכים שקולות לחשב אותו:
ניתן לחשב אותו ישירות מתוך מספר החיובים והשליליים האמיתיים והכוזבים:
הוא שווה גם לממוצע הגאומטרי בין המיודעות למסומננות.
בנוסף, הוא שווה (בערכו המוחלט) לסטטיסטי המכונה לעיתים מקדם פי [ϕ coefficient], ששווה בתורו לכי בריבוע חלקי מספר הפריטים במדגם.
סיכום מטריצת הטעות ומדדי ההערכה
להלן איור המסכם את מטריצת הטעות וממדי ההערכה השונים, היסודיים והנגזרים, של מסווג דו-ערכי.
עקומת ROC נותנת ייצוג גרפי לתמורה ההדדית שיש בין הקטנת מספר השליליים הכוזבים לבין הקטנת מספר החיוביים הכוזבים: אם, למשל, המסווג הופך ערך בהירות של תמונה לסיווג בין שחור ולבן, ניתן לבחור קריטריון יותר מצומצם (שיסווג מעט מאוד פריטים כשחורים) או יותר מרחיב (שיסווג הרבה פריטים כשחורים).
הבחירה הראשונה תצמצם את הזיהויים השגויים של פריטים כחיוביים, אבל בתמורה נקבל הרבה שליליים כוזבים; האפשרות השנייה תצמצם זיהויים שגויים של פריטים כשליליים, אבל בתמורה נקבל הרבה חיוביים כוזבים.
האפשרויות השונות לבחירת הקריטריון מוצגות על פי שני פרמטרים מייצגים: שיעור החיוביים האמיתיים (רגישות) ושיעור החיוביים הכוזבים (שהוא גם 1 פחות הסגוליות).
בדרך כלל העקומה משורטטת בין הפינה השמאלית התחתונה (, כל הפריטים מסווגים כשליליים), לבין הפינה הימנית העליונה (, כל הפריטים מסווגים כחיוביים).
צורתה הכללית של העקומה תלוי במידת הקושי של הסיווג: ככל שהוא יותר קל, היא תתקרב יותר לפינה השמאלית העליונה (, "המסווג המושלם").
באופן כללי יותר, ניתן לייצג כל מסווג במרחב ROC, גם אם לא קיים פרמטר שניתן לשנות במסווג .
מסווג הנמצא על האלכסון (הקו האדום) שקול לניחוש באקראי.
למסווגים שמסומנים מעל האלכסון יש כח ניבוי חיובי.
למסווגים שנמצאים מתחת לאלכסון יש אמנם כח ניבוי, אבל הוא הפוך: הם מסווגים באופן עקבי חיוביים רבים כשליליים ולהפך.
ניתן להפוך מסווג כזה למסווג יעיל בעזרת החלפה בין הקטגוריות (בין חיובי לשלילי).
באופן טבעי, נובע שהמרחק בין המיקום של מסווג על הגרף לבין הנקודה גם הוא מדד לטיב הסיווג.
במילים אחרות, מסווג טוב יצמצם את המרחק .
כמו כן, אם המחיר של כל אחד מסוגי הטעויות שונה, ניתן להוסיף משקלים לחשיבות היחסית של כל אחד הגורמים, והמרחק שיש לצמצם יהיה מהצורה .
יחס הנראות החיובי של מסווג הוא מדד נוסף שניתן לזהות בעקומת ROC: הוא השיפוע של העקומה בכל נקודה.
בדיקת השערות הוא הליך המשתמש בנתוני מדגם כדי להחליט אם לדחות או להישאר באמונתנו לגבי השערה נתונה.
הבדיקה מכריעה בין שתי השערות לגבי ההתפלגות ממנה נלקח המדגם: השערת האפס (H0) וההשערה האלטרנטיבית (H1).
את ההשערה האלטרנטיבית מנסים לאשש על ידי דחיית השערת האפס.
בהקשר זה, שגיאה מסוג I היא דחיה של השערת האפס בשוגג, ושגיאה מסוג II היא אי-דחייה של השערת האפס ואישוש ההשערה הנגדית H1.
ההסתברות לשגיאה מסוג I מכונה רמת מובהקות המבחן, ומסומנת באות היוונית α; היא שקולה לשיעור החיוביים הכוזבים.
ההסתברות למאורע המשלים (קבלה מוצדקת של H1) מכונה רמת הסמך עבור רווח בר-סמך שנבנה ברמה זו.
ההסתברות לשגיאה מסוג II מסומנת באות היוונית β; היא שקולה לשיעור השליליים הכוזבים.
ההסתברות למאורע המשלים (דחייה מוצדקת של H1) נקראת גם העוצמה הסטטיסטית של המבחן.
תורת גילוי האותות היא תחום שעוסק בקבלת החלטות בתנאי אי-ודאות, על ידי בני אדם ועל ידי מכונות.
במודל זה, מטריצת הטעות מבוטאת במונחים שונים מעט:
גירוי או אותקייםלא קיים תגובה זיהוי פגיעה(hit) אזעקת שווא(false alarm) התעלמות החטאה(miss) דחייה נכונה(correct rejection)
המוקד בתורה זו הוא ההבחנה בין שני סוגי גורמים לשגיאות העומדים בפני המסווג: יכולת ההבחנה בין אות לרעש (המבוטא על ידי מדד ), ומיקום הגבול בין תחומי ההחלטה (נקרא גם "קריטריון", ומסומן באות ).
מדה פרדריקסן (בדנית: Mette Frederiksen; נולדה ב-19 בנובמבר 1977) היא פוליטיקאית דנית, ראש ממשלת דנמרק, מנהיגת המפלגה הסוציאל-דמוקרטית וחברת הפרלמנט הדני.
פרדריקסן נולדה באולבורג לאב טיפוגרף ולאם מורה.
היא בעלת תואר ראשון במינהל ומדעי החברה מאוניברסיטת אולבורג (2007) ותואר שני בלימודי אפריקה מאוניברסיטת קופנהגן (2009).
בנובמבר 2001 התמודדה מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית ונבחרה לחברת הפרלמנט הדני כנציגת מחוז קופנהגן.
מאז נבחרה עוד ארבע פעמים.
באוקטובר 2011 מונתה לשרת התעסוקה, באוקטובר 2014 מונתה לשרת המשפטים וכיהנה בתפקיד עד יוני 2015. בעקבות הפסד המפלגה בבחירות 2015 נבחרה ליושבת ראש המפלגה במקומה של הלה תורנינג שמידט והיא כיהנה כיושבת ראש האופוזיציה.
ב-2019 נבחרה לראשות ממשלת דנמרק, האישה השנייה בתפקיד זה.
ב-16 ביולי 2020 דווח כי היא נישאה לבן זוגה במאי הקולנוע בו טנברג.
הם נישאו בכנסיית מגלבי שבאי מן .
זאת לאחר שנאלצה לדחות את חתונתה פעמיים בשל מגפת הקורונה.
פרדריקסן היא אם לבן ובת מנישואים קודמים.
ב-2010 ספגה ביקורת על שהכניסה את בתה לבית ספר פרטי, לאחר שהשמיעה התנגדות קולנית לבתי ספר פרטיים ביחד עם שאר חברי סיעתה מהסוציאל-דמוקרטים.
בראשית דרכה הפוליטית, נודעה פרדריקסן כמתנגדת קולנית לזנות, ובמשך שנים רבות פעלה לאסור על קניית שירותי מין כפי שנהוג באיסלנדֿ, בנורווגיה ובשוודיה.
פרדריקסן עם הזמן חיזקה את התנגדותה להגירה המונית פתוחה לדנמרק, בשל ההשלכות השליליות עבור האוכלוסייה הכללית.
עמדותיה התחזקו בעקבות הפיגוע במגדלי התאומים ב-2001, ובעיקר עקב במשבר ההגירה שפקד את אירופה ב-2015. היא טענה שבשל אימוץ מפלגת הסוציאל-דמוקטים גישה כלכלית של המרכז הנאו-ליברלי והדרך השלישית כמו גם גלובליזציה לא מרוסנת צללה התמיכה הכללית במפלגה.
בספר ביוגרפי אודותיה צוטטה כמי שאמרה: "עבורי, המחיר של גלובליזציה לא מאוסדרת, הגירה המונית ותנועה חופשית של כוח עבודה עבור המעמדות הנמוכים הופך ליותר ויותר ברור".
תחת פרדריקסן, הסוציאל-דמוקרטים הצביעו בעד חוק המאפשר לרשויות הדניות להחרים כסף, תכשיטים וחפצים בעלי ערך אחרים מפליטים שחצו את הגבול, למרות ביקורת נוקבת בנושא מצד מועצת האו"ם לזכויות אדם.
המפלגה הצביעה בעד החוק האוסר עטיית בורקה ונקאב בדנמרק, ונמנעה בהצעה על החוק המחייב לחיצת ידו של הפקיד בעת טקס ההתאזרחות הדני וכן בהצבעה על החוק לשכן מבקשי מקלט עבריינים על אי נטול גשרים בו הם יבלו את הלילה.
פרדריקסן גם תמכה בפרדיגמה שהציגה מפלגת העם הדנית מהימין, לפיה יש לעודד החזרת מבקשי מקלט למדינת מוצאם על פני שילובם בחברה.
היא קראה להטלת תקרה לקליטת מהגרים לא-מערביים, גירוש מבקשי מקלט למרכזי קליטה בצפון אפריקה וכפיית עבודה על מהגרים בתמורה להטבות שיקבלו מהמדינה.
כמנהיגת המפלגה ביטאה עמדות התומכות בהגבלת ההגירה לדנמרק של אנשים שאינם מהעולם המערבי, שליחת מבקשי מקלט למחנות מחוץ לאירופה בזמן שבקשתם נבחנת.
פרדריקסן התייחסה לאסלאם כמחסום להשתלבות מהגרים בחברה הדנית, וטענה כי מוסלמים "לא מכבדים את מערכת המשפט הדנית".
היא טענה כי יש נשים המסרבות לעבוד מסיבות דתיות, נערות מוסלמיות נמצאות תחת "לחץ חברתי מסיבי", וקראה לסגור בתי ספר מוסלמים.
בריאיון עם היומון הנוצרי Kristeligt Dagblad היא קראה לסגירה של כל מרכזי ההגירה, וליישובם מחדש של המהגרים בצפון אפריקה.
בבחירות לפרלמנט שנערכו ביוני 2019 הגדילה המפלגה את כוחה ל-48 מושבים וגוש השמאל כולו זכה ברוב של 94 (99 עם המפלגה האלטרנטיבית) מתוך 179 מושבים.
ב-27 ביוני 2019, פרדריקסן מונתה לתפקיד ראש ממשלה במקומו של לארס לקה ראסמוסן, והיא הצעירה ביותר שכיהנה בתפקיד זה.
את ממשלתה ביססה על מפלגת הסוציאל-דמוקרטים, עם תמיכה חיצונית של מפלגות השמאל.
פרדריקסן זכתה לתשומת לב בינלאומית באוגוסט 2019, כאשר נודע כי נשיא ארה"ב, דונלד טראמפ ביטל ביקור רשמי לדנמרק, זאת לאחר שב-15 באוגוסט 2019, דווח כי טראמפ דן באפשרות של רכש גרינלנד מידי דנמרק.
פרדריקסן השמיעה עמדתה הברורה כי גרינלנד לא תעמוד למכירה שכן מדובר בחלק אינטגרלי מממלכת דנמרק, וקבעה כי מדובר הצעה "אבסורדית".
היא הוסיפה כי "גרינלנד שייכת לגרינלנדים".
במהלך כהונתה המשיכה בגישתה הנוקשת כלפי כניסת מהגרים חדשים לדנמרק, והתמודדה בעיקר עם מגפת הקורונה שפרצה החל ממארס 2020. במהלך נובמבר 2020 תועדו 12 מקרים של בני אדם שנדבקו בדנמרק מחורפנים.
עקב כך, עלה חשש לכך שנגיף הקורונה עבר מוטציה (Cluster 5) בגופם של החורפנים והוחלט להשמיד את כל החורפנים במדינה (כ-17 מיליון), ובכך להכחיד את תעשיית הפרווה המשגשגת של המדינה.
הצעד גולל עליה ביקורת ציבורית רחבה, ונשמעו טענות שהמהלך נעשה באופן לא חוקתי, שכן לא אושר ע"י הפרלמנט.
ועדת חקרה ביקרה את ממשלתה על התנהלותה האי חוקתית בפרשה זו אם כי היא פטרה את פרדריקסן מהטעיה מכוונת של הציבור.
למרות טענות על התנהלות ריכוזית מול שרי הממשלה ומפלגתה, היא זכתה לאחוזי תמיכה גבוהים בסקרי דעת קהל מאז שנבחרה ב־2019.
לאחר שוועדת החקירה פרסמה את ממצאי על פרשת החורפנים, המפלגה הסוציאל-ליברלית הדנית הציבה אולטימטום נגד פרדריקסן, תוך איום להביא הצעת אי אמון נגד ממשלתה אם לא תקרא להקדים את הבחירות.
הם אמרו שאם מדה פרדריקסן לא תכריז לבחירות לכל המאוחר עד פתיחת הפולקטינג ב-4 באוקטובר 2022, המפלגה תפיל את הממשלה בהצבעה.
אולם בפועל, ניתן היה לעשות זאת רק לאחר הדיון הפותח של הפולקטינג ב-6 באוקטובר, וזו הסיבה שגם רדיקאלה דחה את המועד ביום אחד.
ב-5 אוקטובר 2022 פרדריקסן הכריזה על הקדמת הבחירות - והודיעה שייערכו ב-1 בנובמבר 2022.
בנובמבר 2022 הובילה את מפלגתה לניצחון בבחירות, עם הגדלת מספר הנציגים בפרלמנט ל-50, ולכהונה נוספת שלה כראשת הממשלה.
ביולי 2023 פורסם כי התמודדה לתפקיד מזכ"לית נאט"ו.
בעת כהונתה כשרת המשפטים, התרחש פיגועי הירי בקופנהגן (2015).
במסגרת האירוע, נהרג מאבטח ישראלי-יהודי במקום בשם דן אוזן, ופרדריקסן השתתפה בהלווייתו.
האירוע לדבריה היה "המשמעותי ביותר בחייה הפוליטיים", והיא ציינה כי היא רואה ערך עליון בשמירה על החיים היהודיים בדנמרק.
בשנת 2021 אף כתבה: "שש שנים עברו מאז שהטרור הכה בדנמרק, אולם הכאב אינו עובר.
שני חפים מפשע קיפחו את חייהם.
משפחות נשדדו מאהוביהם, צעירים יהודים שהגנו על בית הכנסת, חששו לחייהם עצמם...
אני מתעבת את האסלאם האלים שעמד מאחורי מתקפת הטרור....
כרה"מ אעשה הכל כדי ללחום בכוחות האופל".
לאחר ההצעה לאסור בחוק את ברית המילה עד גיל 18 בדנמרק ב-2020, הודיעה על התנגדותה הנחרצת למהלך והטילה משמעת סיעתית בסוגיה על מפלגתה.
עם זאת הודתה שאינה תומכת בברית מילה כפי שהצהירה בעבר, אולם באותו הזמן היא מתנגדת לאיסור בחוק של המנהג הדתי.
לרגל ציון 75 שנה לשחרור מחנה ההשמדה אושוויץ, הגיעה פרדריקסן לביקור בישראל אותו תיארה כ"מרגש ונוגע".
פרדריקסן שוחחה מספר פעמים עם רה"מ בנימין נתניהו סביב הצלחת הטיפול בקורונה בישראל ובראשם מבצע החיסונים.
במארס 2021 הודיעה פרדריקסן כי תגיע לביקור בזק בישראל יחד עם קנצלר אוסטריה סבסטיאן קורץ.
היא הסבירה כי הרקע לביקורה הוא לימוד מישראל על המאבק בקורונה, חיסון האוכלוסייה והאסטרטגיה הכללית, והקמת מיזם משותף למפעל לייצור חיסונים.
היא אף התייחסה לאפשרות כי דנמרק תרכוש עודפי חיסונים מישראל.
מדד תל אביב 125 – אקלים נקי מדלקים פוסיליים הוא מדד השקעה העוקב אחר רוב חברות מדד תל אביב 125, למעט מניות של תאגידים הנוטלים חלק בשרשרת הייצור של דלקים פוסיליים - תאגידים העוסקים בחיפוש, הפקה, הולכה, אחסון וזיקוק של דלקים פוסיליים (גז, פחם, נפט, פצלי שמן ונגזרותיהם).
רשימת התאגידים תיקבע על ידי פורום כסף נקי של עמותת חיים וסביבה - ארגון הגג של ארגוני הסביבה בישראל.
הבורסה לניירות ערך בתל אביב הודיעה על השקתו של המדד ב-9 בנובמבר 2020, לאחר פנייה בנושא של יו"ר פורום החוסכים לפנסיה בישראל, רועי מימרן, ובעקבותיה הסכם עם עמותת חיים וסביבה.
המדד הושק ב-6 בדצמבר 2020. במדד כלולות 112 מניות, ושווי השוק שלו עומד על 545 מיליארד שקל, מתוכם 376 מיליארד שקל שווי החזקות הציבור.
החל מ-12 במאי 2021, נסחרת בשוק קרן סל של חברת מגדל, באמצעותה ניתן להשקיע במדד זה.
על פי סימולציה שנערכה לתיקי מניות ת"א-125 אקלים נקי מדלקים פוסיליים נרשמה תשואה עודפת לעומת תיקי מניות על מדד ת"א-125, על פני שנה, 3 שנים ו-5 שנים.
דלקים מאובנים - פחם, נפט וגז, מהווים את מקור הפליטה המרכזי של גזי חממה (בעיקר פחמן דו-חמצני ומתאן), המאיצים את משבר האקלים.
כחלק מההתמודדות עם משבר האקלים, ישנה בחינה ואף קריאה להטלת מס על פליטות גזי חממה (המכונה "מס פחמן") על ידי ממשלות וארגונים דוגמת קרן המטבע הבינלאומית, ארגון ה־OECD
בנוסף ישנה מגמה של הפחתת והסטת השקעות מחברות המבוססות על דלקים פוסיליים על ידי גופים פיננסיים כמו הבנק האירופי להשקעות, קרן רוקפלר, קרן הפנסיה הגדולה בבריטניה, 130 בנקים המנהלים במצטבר 47 טריליון דולר ועוד.
כמו כן קיימים מדדים דומים ברחבי העולם, לדוגמה:
המדד יורכב מהחברות במדד תל אביב 125 למעט רשימת חברות המהוות תאגידים פוסיליים.
הרשימה תורכב על ידי עמותת חיים וסביבה, עמותת הגג של פורום כסף נקי של ארגוני הסביבה בישראל, בהתאם לקווים המנחים ולמתודולוגיה של ועדת המדד של חיים וסביבה.
ההמועד הקובע לקביעת הרכב המניות שיכללו במדד יהיה תום המסחר ב-12 בנובמבר.
המדד יעודכן פעם בשנה, בעדכון החצי-שנתי באוגוסט.
תקרת המשקל של מניה במדד תהיה דומה לתקרת המשקל במדד תל אביב 125 - 5%.
בהתאם לסימולציה, במדד צפויות להיכלל 112 מניות, ושווי השוק שלו עומד על 545 מיליארד שקל, מתוכם 376 מיליארד שקל שווי החזקות הציבור.
הקווים המנחים להגדרת "תאגידים פוסיליים"
תאגיד העוסק בחיפוש, הפקה, הולכה, אחסון וזיקוק של דלקים מאובנים (גז, פחם, נפט, פצלי שמן ונגזרותיהם).
תאגיד העוסק בהקמה ותפעול של תחנות כוח המייצרות חשמל על בסיס דלקים מאובנים.
תאגיד שמטרתו המרכזית היא מימון תאגיד פוסילי או קבלת תמלוגים מתאגיד פוסילי.
תאגיד בעל שליטה (בהתאם להגדרה בחוק ניירות ערך) בתאגיד פוסילי.
להלן רשימת החברות אשר הוגדרו על ידי ועדת המדד של חיים וסביבה כ"תאגידים פוסיליים", ולכן לא יכללו במדד:
שם התאגיד סימול מספר נ"ע הסבר לגריעה או פי סי אנרגיה
הקמה ותפעול של תחנות כוח על בסיס דלקים פוסיליים
עוסקת בחיפושי נפט וגז אקויטל
מספקת דלקים לתחנות דלק באמצעות חברה שבשליטתה בזן
עוסקת בזיקוק נפט גולמי, ייצור ומכירת דלקים דלק קבוצה
שולטת ב"דלק ישראל"וב"דלק קידוחים" דלק קידוחים יהש
עוסקת בחיפושי נפט וגז חברה לישראל
בעלת שליטה בבזן ישראמקו יהש
עוסקת בחיפושי נפט וגז נפטא
עוסקת בחיפוש נפט וגז סופרגז
עוסקת בייזום פרויקטי גז טבעי, שיווק ומכירה של גז טבעי פז נפט
עוסקת באספקת מוצרי נפט ודלק, בהפעלת בתי הזיקוק באשדוד קנון
בעלת שליטה באו פי סי רציו יהש
מדד ת"א-125 אקלים נקי באתר הבורסה לניירות ערך בתל אביב
מדד אקלים באתר חיים וסביבה
להוציא את הפנסיה שלנו ממשבר האקלים - מדד תא 125 ללא דלקים מחצביים באתר talniri
השקעות אחראיות ומשבר האקלים באתר פורום החוסכים לפנסיה בישראל
קישורים מחו"ל בעקבות הכרזת המדד בישראל
מדד תל אביב רשתות שיווק ומזון הוא מדד המייצג את השינוי המצרפי של מחיריהן של מניות של חברות בענף רשתות השיווק.
המדד החדש מתמקד ברשתות שיווק פיזיות ומקוונות המתמחות בשיווק קמעונאי של מוצרי צריכה.
במדד נכללות המניות שסווגו בתת-ענף "רשתות שיווק" או בתת-ענף מזון הנכללות במאגר "תמר" (תכולת מניות ראויות למדדים), עם תקרת משקל של 10% למניה במדד.
ב-1 באוגוסט 2021, פוצל תת-ענף מסחר לשני תתי ענפים: "רשתות שיווק" ו"מסחר".
דירקטוריון הבורסה לניירות ערך בתל אביב אישר את השקת המדד ב-29 ביולי, 2021 ומועד השקתו בפועל היה ב-5 בספטמבר, 2021. מדד הבסיס של המדד היה זהה למדד הבסיס של מדד ת"א-SME150 במועד ההשקה.
על פי סימולציה שבוצעה על ידי הרשות לניירות ערך טרם השקת המדד, ולפי צפי של 19 מניות שנכללו, המדד ייצג שווי שוק של כ-34.2 מיליארד ש"ח, מתוכן שווי החזקות ציבור של כ-18.2 מיליארד ש"ח.
בפברואר 2026 שונה שם המדד ל-"תל אביב רשתות שיווק ומזון" והקריטריון של המדד שונה למניות שנכללות בתת-ענף שיווק או מניות שנכללות בתת-ענף מזון.
כתוצאה מהשינוי גדל המדד מ-16 חברות ל-24 חברות.
בין השאר נוספו שטראוס גרופ ותורפז תעשיות, שהגדילו במעל 20 מיליארד ש"ח את שווי החברות שנכללות במדד.
מַדָּה היא אחת מסימני התשכיל.
היא מסומנת כטילדה המופיעה מעל אליף.
היא באה לסמן שהאליף היא עיצורית, והייתה אמורה להיות מנוקדת בפתחה-אליף, אך במקום לכתוב שני אליפים, המזה ופתחה (أَا או أَأْ), הם אוחדו בתוספת הוסלה (آ).
מדד תשומות הבנייה הוא מדד, המהווה אחד מסוגי מדדי המחירים, המחושב בטכניקות סטטיסטיות, אשר מיועד למדוד את השתנות המחירים של עלויות הבנייה למגורים וכן למסחר ומשרדים.
המדד מתפרסם על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ומתעדכן אחת לחודש.
המדד מודד את השינויים החלים במשך הזמן בהוצאה הדרושה לקניית "סל" קבוע של חומרים, מוצרים ושירותים המשמשים לבניית בתי מגורים או מסחר ומשרדים, והוא מייצג את הרכב הוצאות הבנייה של קבלנים וקבלני משנה.
חומרים ומוצרים – חומרי מחצבה שיש וקרמיקה, מלט ובלוקים, ברזל ומוצרי מתכת, מוצרים ואביזרים לעבודות חשמל, מוצרים ואביזרים לעבודות אינסטלציה סניטרית, עץ לבניה, מוצרים מוגמרים, איטום, צבעים, זכוכית ומוצרים אחרים.
הוצאות כלליות – ביטוח ובדיקות, אחזקת משרדים והוצאות אחרות.
שכר עבודה – פועלים, מפעילי ציוד הנדסי ופיקוח.
השפעת המדד על מחירי הדירות
חוזי מכר של דירות חדשות בישראל מוצמדים למדד תשומות הבניה.
בהסכם המכר נקבע מדד הבסיס (שהוא המדד הסמוך לתחילת הפרויקט או למועד ביצוע הרכישה) שעל פיו מחושבים התשלומים העתידיים בעסקה.