tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
20 במרץ – התקשורת חושפת כי צרפת מענה שבויים ואסירים אלג'יראים.
25 במרץ – הקמת הקהילה הכלכלית האירופית, אמנת רומא.
12 במרץ – פטריק בטיסטון, כדורגלן עבר צרפתי.
19 במרץ – ואלרי קונסן, שחקנית צרפתייה.
18 באוגוסט – קרול בוקה, שחקנית ודוגמנית צרפתייה.
23 באוקטובר – כריסטיאן דיור, מעצב אופנה צרפתי.
4 בנובמבר – ז'וזף קנטלוב, מוזיקולוג ומלחין צרפתי.
שנת 1958 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 971 שנות לאום.
במהלך השנה נתן בצרפת את אותותיו תהליך הדה-קולונליזציה, שהתחולל בכל רחבי העולם, וכלל היפרדות של מושבות שונות מצרפת.
גם מבית הרוחות סערו - ניסיון המרד באלג'יריה גרם למשבר עמוק בצרפת, וחולל זעזוע עמוק בחברה הצרפתית.
עד 14 במאי: פליקס גילרד
14 במאי-1 ביוני: פייר פפלימלין
החל מ-1 ביוני: שארל דה-גול
1 בינואר - מוקמת קבוצת קרפור.
13 במאי - מתחולל משבר לאחר ניסיון הפוטש באלג'יר בידי כמה קצינים צרפתים.
1 ביוני - שארל דה-גול מתמנה לראש ממשלת צרפת על מנת להוביל את צרפת במשך חצי שנה.
4 ביוני - שארל דה-גול מבקר באלג'יריה.
28 בספטמבר - רוב של 79% במשאל עם מאשר את החוקה החמישית של צרפת.
2 באוקטובר - גינאה מכריזה על עצמאות מצרפת.
3 בנובמבר - בניין אונסק"ו החדש נחנך בפריז.
23 בנובמבר - נערכות הבחירות הכלליות בצרפת.
25 בנובמבר - סודאן הצרפתית זוכה באוטונומיה מידי צרפת.
26 ביוני - מתחיל הטור דה-פרנס.
19 ביולי - מסתיים הטור דה-פרנס עם ניצחונו של שארלי גול.
19 בינואר - תיירי טוסו, שחקן כדורגל.
26 ביולי - תיירי גילרדי, פרשן רוגבי וכדורגל (נפטר ב-2008).
31 באוגוסט - אריק זמור, עיתונאי וסופר.
21 בספטמבר - ברונו פיטוסי, שחקן פוקר.
2 באוקטובר - דידייה סנאק, שחקן כדורגל.
26 באוקטובר - פסקל אוגייה, שחקנית (נפטרה ב-1984).
24 בנובמבר - אלן צ'אבט, שחקן ומאמן.
14 באוגוסט - פרדריק ז'וליו-קורי, פיזיקאי וחתן פרס נובל (נולד ב-1900).
22 באוגוסט - רוג'ר מרטין דה-גארד, מחבר, חתן פרס נובל לספרות בשנת 1937 (נולד ב-1881).
11 באוקטובר - מוריס דה-ולאמינק, צייר, מוציא לאור ומחבר (נולד ב-1876).
שנת 1959 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 972 שנות לאום.
נשיא צרפת: רנה קוטי (עד 8 בינואר), לאחר מכן שארל דה-גול.
ראש ממשלת צרפת: שארל דה-גול (עד 8 בינואר), ולאחר מכן מישל דברה.
8 בינואר - נכנס לתפקידו שארל דה-גול כנשיא הראשון של הרפובליקה החמישית של צרפת.
2 בדצמבר - מתמוטט סכר מלפסה וגורם למותם של 423 איש בשיטפון.
11 במרץ - נערכת תחרות האירוויזיון בעיר קאן
18 ביולי - מסתיים הטור דה פראנס עם ניצחונו של פדריקו בהמונטס מספרד במירוץ.
7 בפברואר - כריסטין אנגוט, סופר ומחזאי.
18 במרץ - לוק בסון, במאי קולנוע, סופר ומפיק.
14 במאי - פטריק ברואל, זמר ושחקן.
6 ביולי - רישאר דאקורי, שחקן כדורסל.
21 בינואר - איב לה פבר, סופר ופוליטיקאי (נולד ב-1874).
17 באפריל - פול דז'ורדן, שחקן כדורמים וזכה במדליה אולימפית (נולד ב-1894).
23 ביוני - בוריס ויאן, סופר, משורר ומוזיקאי (נולד ב-1920).
1957 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה גרמניה 86 שנות לאום.
1 בינואר - חבל הסאר הופכת למדינה העשירית בגרמניה המערבית
15 בספטמבר - נערכות הבחירות הפדרליות בגרמניה המערבית
21 בספטמבר - ספינת המטען הגרמנית פמיר טובעת באיים האזוריים בשל ציקלון.
6 בלבד מתוך 86 אנשי הצוות ניצלו.
18 בפברואר - מריטה קוך, אתלטית גרמנית.
ובר, כלכלן, פרופסור ובנקאי גרמני.
10 במרץ - הנס-פיטר פרידריך, פוליטיקאי גרמני.
18 במאי - פרנק פלסברג, עיתונאי גרמני.
17 ביוני - יואכים קרול, שחקן גרמני.
12 ביולי - גץ אלסמן, מנחה ומוזיקאי גרמני.
18 באוגוסט - הראלד שמידט, שחקן, סופר, קומיקאי ובדרן גרמני.
26 באוגוסט - כריסטיאן שמידט, פוליטיקאי גרמני.
27 באוגוסט - ברנרד לנגר, שחקן גולף גרמני.
26 בנובמבר - מתיאס רים, זמר גרמני.
12 בספטמבר - הנס צימר, מלחין גרמני.
21 באוקטובר - וולפגנג קטרלה, פיזיקאי גרמני.
10 בנובמבר - אינגו מצמאכר, מנצח גרמני.
8 בדצמבר - הנלורה אנקה, שחיין גרמני.
12 בדצמבר - טום גרהרד, שחקן וקומיקאי גרמני.
22 בינואר - קלייר ולדוף, זמרת גרמנית (נולדה בשנת 1884).
14 בפברואר - אריך פונטו, שחקן גרמני (נולד ב-1884).
21 ביוני - יוהנס שטארק, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-1874).
26 ביוני - אלפרד דובלין, סופר ומסאי (נולד ב-1878)
5 באוגוסט - היינריך אוטו וילנד, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1927 (נולד ב-1877).
28 באוקטובר - ארנסט גראפנברג, רופא ומדען (נולד ב-1881)
1958 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה גרמניה 87 שנות לאום.
20 בינואר - גרמניה משתתפת באירוויזיון 1958
16 בנובמבר - נערכות בחירות כלליות במזרח גרמניה.
בבחירות זכתה מפלגת החזית הלאומית עם 99.9% מהקולות.
25 בינואר - ירגן הינגזן, אתלט קרב עשר
17 בפברואר - קלאודיה שופמן, היסטוריונית וסופרת.
21 במרץ - מרליס גר, אצנית מזרח גרמנייה
24 במרץ - רולנד קוך, פוליטיקאי
31 במרץ - דיטמר בארטש, פוליטיקאי
26 באפריל - אינגולף לוק, שחקן
19 במאי - דיטר רייטר, פוליטיקאי
23 במאי - תומאס רייטר, אסטרונאוט לשעבר מטעם סוכנות החלל האירופית
14 ביוני - אולף שולץ, פוליטיקאי
16 ביוני - אולריקה טאובר, שחיינית
18 ביוני - פיטר אלמטאייר, פוליטיקאי
25 ביולי - קרלהיינץ פורסטר, כדורגלן
27 ביולי - ברברה רודניק, שחקנית (נפטרה ב-2009)
8 באוקטובר - אורסולה פון דר ליין, פוליטיקאית
14 באוקטובר - קורנליה אנדר, שחיין
15 בדצמבר - שטפן וייל, פוליטיקאי
30 בינואר - ארנסט היינקל, מעצב מטוסים גרמני (נולד ב-1888)
22 בפברואר - תיאו הריך, סופר גרמני (נולד ב-1903)
3 במרץ - וילהלם זיסר, פוליטיקאי גרמני (נולד ב-1893)
21 במרץ - הנס אהרנברג, תאולוג גרמני (נולד ב-1883)
6 באפריל - ריינהולד שניידר, משורר גרמני (נולד ב-1903)
29 ביוני - קרל ארנולד, פוליטיקאי גרמני (נולד ב-1901
25 באוגוסט - לאו בלך, מלחין ומנצח גרמני (נולד ב-1871)
21 בדצמבר - ליון פויכטוונגר, סופר, מחזאי ומתרגם יהודי-גרמני (נולד ב-1884)
1959 בגרמניה היא השנה בה ציינה גרמניה 88 שנות לאום.
נשיא גרמניה – תיאודור הויס (עד 13 בספטמבר); היינריך ליבקה (החל מ-13 בספטמבר)
קנצלר גרמניה – קונראד אדנאואר
11 במרץ – גרמניה המערבית משתתפת בתחרות אירוויזיון 1959
25 במרץ – נשיא צרפת, שארל דה גול פתח את מסיבת העיתונאים הראשונה שלו כנשיא בהצהרה, שלפיה צרפת תומכת באיחודה מחדש של גרמניה "כגורלו הנורמלי של העם הגרמני, ובלבד שלא ישתנו גבולותיהם הנוכחיים במערב, במזרח, בצפון או בדרום".
כמו כן אמר גם, כי "גרמניה כיום אינה מהווה סכנה עבורנו", ומודיע על פתיחת מערכת יחסים חדשה עם יריבתו ממלחמת העולם השנייה.
5 במאי – ארצות הברית חותמת על הסכם עם גרמניה המערבית במטרה לחלוק מידע מסווג אודות הנשק הגרעיני האמריקאי, ולהכשיר את הכוחות הגרמניים להשתמש בנשק זה.
27 במאי – האולטימטום של ניקיטה חרושצ'וב לפעולה בברלין פג.
ב-27 בנובמבר 1958 הודיעה ברית המועצות, כי אם כוחות המערב לא ייסוגו ממערב ברלין בתוך שישה חודשים, תיחסם הגישה לעיר.
שיחות ז'נבה, שהחלו ב-11 במאי, עצרו את קיום האולטימטום.
מזכיר המדינה האמריקאי ג'ון פוסטר דאלס, שאמר כי "אנחנו לא חוששים מ-27 במאי 1959", נקבר באותו יום.
שר החוץ הסובייטי אנדריי גרומיקו השתתף בטקס הלוויה שלו, שנערך בארלינגטון.
10 ביוני – חודש לאחר פקיעת האולטימטום הסובייטי, הציב חרושצ'וב תאריך יעד חדש למעצמות המערב, לאחר שהשיחות בז'נבה קרסו.
תאריך היעד החדש הוא ה-10 ביוני 1960. האולטימטום בוטל ב-27 בספטמבר, לאחר פגישת חרושצ'וב עם דווייט אייזנהאואר בקמפ דייוויד.
26 ביוני – נפתח פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין התשיעי.
15 באוקטובר – הלאומן האוקראיני סטפן בנדרה נרצח על ידי סוכן הקג"ב בוגדן סטשינסקי במינכן באמצעות אקדח שירה מימן ציאנידי.
סטשינסקי, שהרג גם את העיתונאי לב רבט באותו אופן ב-1957, נטל תרופה ונמלט מהמקום.
11 בנובמבר – ורנר הייד, פסיכיאטר שהורה על רדיפתם של יותר מ-100 אלף נכים בגרמניה הנאצית, הוסגר למשטרה בפרנקפורט לאחר שבמשך 13 שנים נחשב לפושע.
כמנהל אגודת הרייך של בתי החולים, ביצע הייד את "תוכנית T4 - אותנסיה".
גברים, נשים וילדים בעלי מומים נפשיים או פיזיים נדונו להיות קורבנות "הריגת החסד" בין השנים 1939–1942, לרוב באמצעות זריקה קטלנית.
ב-13 בפברואר 1964, 5 ימים טרם פתיחת משפטו, התאבד הייד בתאו בכלא.
25 בנובמבר – הסכם השקעות בינ"ל ראשון נחתם בין גרמניה המערבית לפקיסטן.
ההסכם קובע את תנאי ההשקעות, וגם מנגנון לבוררות בסכסוכים.
13 בדצמבר – שני בתי דירות בפרברי דורטמונד נהרסים בפיצוץ בשעה 3:12 לפנות בוקר.
מתוך 34 בני אדם ששהו במתחם, 26 נהרגו.
"מגפת צלב הקרס בשנים 1959–1960" הייתה גל של תקריות אנטי-יהודיות שהתרחשו בסוף 1959 עד 1960 בכל רחבי העולם.
במערב גרמניה לבדה נרשמו 833 מעשים אנטי-יהודיים נפרדים בין ה-25 בדצמבר 1959 לאמצע פברואר 1960 על ידי השלטונות.
9 בינואר – יוהאן מאסינג, שופט גרמני
12 בינואר – בליקסיה ברגלד, מוזיקאי גרמני
13 בינואר – קארסטן סילינג, פוליטיקאי גרמני
17 בינואר – לץ הקליש, רוכב אופניים גרמני
1 בפברואר – ברברה אייר, שחקנית גרמנית
9 בפברואר – יואכים קונץ, מרים משקולות גרמני
28 בפברואר – ארנדט פון האסלר, ביואינפורמטיקאי וביולוג אבולוציוני גרמני
3 במרץ – מתיאס בוס, גולש סקי גרמני
9 במרץ – ג'ובאני די לורנצו, עיתונאי גרמני
7 באפריל – פיליפ גרונינג, במאי קולנוע ותסריטאי גרמני
10 באפריל – סטניסלב טיליך, פוליטיקאי גרמני
15 במאי – רונלד פופאלה, פוליטיקאי גרמני
24 במאי – שטפן, נסיך ליפה
17 ביוני – אולריקה ריכטר, שחיינית גרמנית
19 ביוני – כריסטיאן וולף, פוליטיקאי גרמני, לשעבר נשיא גרמניה
25 ביוני – לוץ דומברובסקי, אתלט גרמני
2 ביולי – איריס רדיש, עיתונאית גרמנית
7 ביולי – ברברה קראוזה, שחיינית גרמנית
30 ביולי – פטרה פלקה, אתלטית גרמנית
12 בספטמבר – זיגמר גבריאל, פוליטיקאי גרמני
15 בספטמבר – אנדריאס אשבך, סופר גרמני
2 באוקטובר – ראלף שטנגר, פוליטיקאי גרמני
20 באוקטובר – ארנסט האנוולד, שחקן גרמני
17 בנובמבר – תומאס אלופס, כדורגלן גרמני
18 בנובמבר – אולריך נוטן, שחקן גרמני
14 בדצמבר – פול פרילינגהאוס, שחקן גרמני
1 בינואר – אלפרד גרסטנברג, גנרל בלופטוואפה (נולד ב-1893)
26 בינואר – ברונו גרונינג, מיסטיקן גרמני (נולד ב-1906)
13 בפברואר – פול גינתר, צוללן גרמני (נולד ב-1882)
31 במרץ – פיטר סורקמפ, מוציא לאור גרמני (נולד ב-1891)
8 במאי – אריך הופמן, רופא עור גרמני (נולד ב-1868)
9 ביוני – אדולף וינדאוס, כימאי גרמני (נולד ב-1876)
6 ביולי – ג'ורג' גרוס, אומן גרמני-אמריקאי (נולד ב-1893)
21 בספטמבר – ולטר בתה, שחיין גרמני (נולד ב-1892)
28 בספטמבר – רודולף קרצ'יולה, נהג מרוצים גרמני (נולד ב-1901)
17 באוקטובר – אוטו פיק, מתעמל גרמני (נולד ב-1890)
20 באוקטובר – ורנר קראוס, שחקן גרמני (נולד ב-1884)
195 אוריקליאה (בשמו הרשמי: 195 Eurykleia) הוא אסטרואיד בחגורת האסטרואידים שהתגלה ב-19 באפריל 1879 על ידי האסטרונום האוסטרי יוהאן פאליזה ממצפה הכוכבים בווינה.
הוא נקרא על ידי האסטרונומים אשר התכנסו באירוע "Astronomische Gesellschaft" בספטמבר 1879, על שם אוריקליאה, האומנת של אודיסאוס מהמיתולוגיה היוונית.
ככל האסטרואידים בחגורה, מסלולו נמצא בין מאדים לצדק.
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1959 ונוגעים לתחום הספרות.
29 באוקטובר – הדמות של אסטריקס מופיעה לראשונה בגיליון של מגזין הקומיקס הצרפתי "פילוט".
אייזק אסימוב – מחר כפול תשע
ריצ'רד קונדון – המועמד ממנצ'וריה
גינטר גראס – תוף הפח
מילר הבן – הימנון ללייבוביץ
מרדכי ריצ'לר – חניכותו של דודי קרביץ
קורט וונגוט – הסירנות של טיטאן
רנה גוסיני – ניקולא הקטן
דוקטור סוס – יום הולדת שמח!
לוריין הנסברי – צימוק בשמש
הרולד פינטר – מנהל הבית
ססיל סקוט פורסטר – תשעת הימים האחרונים של הביסמרק
קורנליוס ראיין – היום הארוך ביותר
9 בינואר – ריגוברטה מנצ'ו, סופרת גואטמלה וזוכת פרס נובל לשלום
סלבטורה, סופר מדע בדיוני ופנטזיה אמריקאי
1 במאי – יסמינה רזה, סופרת וסופרת צרפתייה
3 במאי – בן אלטון, קומיקאי, סופר ותסריטאי אנגלי
13 במאי – זרויה שלו, סופרת ישראלית
17 באוגוסט – ג'ונתן פרנזן, מסאי וסופר אמריקאי
27 באוגוסט – ג'נט וינטרסון, סופרת אנגלית
29 בספטמבר – יון פוסה, סופר ספרותי, מחזאי ומשורר נורווגי
31 באוקטובר – ניל סטפנסון, סופר מדע בדיוני אמריקאי
1 בנובמבר – סוזנה קלארק, סופרת אנגלית
20 בדצמבר – סנדרה סיסנרוס, סופרת אמריקאית ילידת מקסיקו
3 בינואר – אדווין מיור, משורר, סופר ומתרגם סקוטי (נולד ב-1887)
14 בינואר – ג'ורג' דאגלס הווארד קול, הוגה דעות סוציאליסטי, כלכלן והיסטוריון אנגלי (נולד ב-1889)
17 במרץ – גלקטיון טאבידזה, משורר גאורגי (נולד ב-1892)
26 במרץ – ריימונד צ'נדלר, סופר בלשי ותסריטאי אמריקאי (נולד ב-1888)
30 ביוני – חוסה וסקונסלוס, הוגה דעות, משורר, סופר ופוליטיקאי מקסיקני (נולד ב-1882)
פרס נובל לספרות: סלווטורה קווזימודו
סרטים חדשים שמבוססים על ספרים
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1958 ונוגעים לתחום הספרות.
צ'ינואה אצ'בה – הכל קורס
טרומן קפוטה – ארוחת בוקר בטיפאני
איאן פלמינג – ד"ר נו
ג'וזפה תומאזי די למפדוזה (נפטר ב-1957) – הברדלס
אוטו פרמינגר – אנטומיה של רצח
מייקל בונד – דוב בשם פדינגטון (הספר הראשון בסדרת ספרי הדוב פדינגטון)
סמואל בקט – הקלטת האחרונה של קראפ
ברטולט ברכט – עלייתו הנמנעת של ארתורו אוי
חנה ארנדט – המצב האנושי
נחום גוטמן – שביל קליפות התפוזים
10 בדצמבר – קורנליה פונקה, סופרת ילדים גרמנייה
קורנבלות', סופר מדע בדיוני יהודי-אמריקאי (נולד ב-1923)
29 במאי – חואן רמון חימנס, משורר וסופר ספרדי, חתן פרס נובל לספרות (נולד ב-1881)
10 ביוני – אנג'לינה ולד גרימקה, סופרת, משוררת ומחזאית אפרו-אמריקאית (נולדה ב-1880)
22 באוגוסט – רוז'ה מרטן די גאר, סופר צרפתי (נולד ב-1881)
מור, פילוסוף אנגלי (נולד ב-1873)
21 בדצמבר – ליון פויכטוונגר, סופר יהודי יליד גרמניה (נולד ב-1884)
פרס נובל לספרות: בוריס פסטרנק
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1957 ונוגעים לתחום הספרות.
אייזק אסימוב – גדול ורחב הוא העולם
איאן פלמינג – מרוסיה באהבה
אליסטר מקלין – תותחי נברון
אליסטר מקלין – דרומית ליאווה
בוריס פסטרנק – דוקטור ז'יוואגו
איין ראנד – מרד הנפילים
טובה ינסון – משפחת המומינים - חורף קסום
דוקטור סוס – חתול תעלול
דוקטור סוס – הגרינץ' שגנב את חג המולד!
סמואל בקט – סוף משחק
טנסי ויליאמס – בייבי דול
פרימו לוי – הזהו אדם?
אוסקר פריילי ואליוט נס – הבלתי משוחדים
לאה גולדברג – איה פלוטו
27 בינואר – פרנק מילר, כותב ומאייר קומיקס ותסריטאי אמריקאי.
7 במרץ – רוברט האריס, עיתונאי, כתב טלוויזיה וסופר אנגלי.
8 ביוני – סקוט אדמס, סופר וקומיקסאי אמריקאי, יוצר הקומיקס דילברט
24 באוגוסט – סטיבן פריי, שחקן, קומיקאי, מחזאי, סופר ובמאי יהודי-בריטי.
11 בספטמבר – ג'יימס מקברייד, סופר ומוזיקאי יהודי-אמריקאי
10 בינואר – גבריאלה מיסטרל, משוררת צ'יליאנית (נולדה ב-1889)
19 בינואר – ברבו לזריאנו, היסטוריון, משורר ועיתונאי קומוניסט רומני (נולד ב-1881)
28 במרץ – כריסטופר מורלי, עיתונאי, סופר ומשורר אמריקאי (נולד ב-1890)
17 ביוני – דורותי ריצ'רדסון, סופרת ועיתונאית בריטית (נולדה ב-1873)
26 ביוני – אלפרד דבלין, סופר יהודי-גרמני שהמיר דתו לנצרות (נולד ב-1878)
26 ביוני – מלקולם לאורי, סופר ומשורר אנגלי (נולד ב-1909)
10 ביולי – שלום אש, סופר יידיש יהודי-פולני (נולד ב-1880)
19 ביולי – קורציו מלפרטה, עיתונאי וסופר איטלקי (נולד ב-1898)
23 ביולי – ג'וזפה תומאזי די למפדוזה, סופר איטלקי-סיציליאני (נולד ב-1896)
24 ביולי – סשה גיטרי, מחזאי, שחקן ובמאי צרפתי יליד רוסיה (נולד ב-1885)
25 באוגוסט – ליאו פרוץ, סופר ומתמטיקאי אוסטרי (נולד ב-1882)
22 בספטמבר – אוליבר סנט ג'ון גוגארטי, משורר וסופר אירי (נולד ב-1878)
26 באוקטובר – ניקוס קאזאנצאקיס, סופר יווני (נולד ב-1883)
17 בדצמבר – דורותי ל.
סיירס, סופרת, משוררת, מתרגמת ומבקרת בריטית (נולדה ב-1893)
פרס נובל לספרות: אלבר קאמי
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1959 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
1 במרץ – רשת הטלוויזיה Fuji Television מתחילה את שידוריה ביפן.
11 במרץ – תחרות האירוויזיון התקיימה בקאן שבצרפת.
בתחרות זכתה הולנד, עם השיר "Een beetje" ("קצת") בביצוע הזמרת ההולנדית טדי סחולטן.
4 במאי – נערך טקס פרסי גראמי הראשון אשר משודר ברשת NBC.
29 בנובמבר – טקס פרסי הגראמי משודר לראשונה בטלוויזיה.
במהלך שנת 1959 תוכנית המערבון האמריקנית בוננזה הופכת לאחת מתוכנית הטלוויזיה הראשונות ששודרו בפריים טיים בארצות הברית אשר שודרו בצבע.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1959
תאריך עלייה לשידורשם הסדרהסוגהרשת השידור המקורית15 בספטמברבוננזהמערבוןNBC2 באוקטובראזור הדמדומיםאנתולוגיה, פנטזיה, אימה, מדע בדיוניCBS4 באוקטוברדני שובבני קומדיית מצבים, לייב אקשןCBS19 בנובמבררוקי ובולווינקלאנימציה, הומור סוריאליסטי, סאטירהABC
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1959
15 ביוני – דב נבון, שחקן וקומיקאי ישראלי
7 באוגוסט – מנשה נוי, שחקן, תסריטאי, קומיקאי ובמאי קולנוע ישראלי
29 באוגוסט – יגאל עדיקא, שחקן ישראלי
7 באוקטובר – סיימון קאוול, מפיק טלוויזיה ומוזיקה, וידוען בריטי ממוצא יהודי
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1958 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
12 במרץ – תחרות האירוויזיון התקיימה בהילברסום שבהולנד.
בתחרות זכתה צרפת, עם השיר "Dors, mon amour" ("תישני, אהובה שלי") בביצוע הזמר הצרפתי אנדרה קלאבו.
סתיו 1958 – סקנדל תוכניות החידונים הוביל לביטול תוכנית החידון "The $64,000 Question" בערוץ CBS וגרמה לנזק תדמיתי ניכר לתעשיית הטלוויזיה האמריקאית.
הסקנדל הוביל בהמשך גם לכך שתוכנית הפריים טיים "Twenty-One", אשר הייתה בעלת הרייטינג הגבוה ביותר, בוטלה על ידי NBC באוקטובר.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1958
תאריך עלייה לשידורשם הסדרהסוגהרשת השידור המקוריתרשת השידור הראשונה ששידרה את הסדרה הזו בישראל22 בספטמברפיטר גאן פעולה, דרמת פשעNBCלא יודע24 בספטמברהמופע של דונה ריד קומדיית מצביםABCלא יודע29 בספטמברהאקלברי האונדאנימציה, קומדיהסינדיקציהלא ידוע30 בספטמברThe Rifleman מערבוןABCהסדרה הזו לא שודרה בישראל2 באוקטוברפליקס החתולאנימציה, קומדיהסינדיקציהערוץ 110 באוקטובר דרמת פשעABCהסדרה הזו לא שודרה בישראל
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1958
16 בפברואר – אייס-טי, שחקן ומוזיקאי אמריקאי
3 באפריל – אלק בולדווין, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי
22 ביוני – ברוס קמפבל, שחקן קולנוע
30 בנובמבר – גארי לואיס, שחקן סקוטי
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1957 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
3 במרץ – תחרות האירוויזיון התקיימה בפרנקפורט שבגרמניה המערבית.
בתחרות זכתה הולנד, עם השיר "Net als toen" ("בדיוק כמו אז") בביצוע הזמרת ההולנדית קורי ברוקן.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1957
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1957
17 בינואר – סטיב הארווי, קומיקאי, מנחה טלוויזיה שחקן ושדרן רדיו אמריקאי
5 באוקטובר – ברני מק, קומיקאי אמריקאי (נפטר ב-2008)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1960 ונוגעים לעולם הקולנוע.
20 באפריל – בפעם הראשונה מאז חזרתו משירותו הצבאי בגרמניה, אלביס פרסלי חוזר להוליווד לצילומי את הסרט "G.I.
10 באוגוסט – מתחילים צילומי סיפור הפרברים
4 בנובמבר – הסתיימו צילומי "The Misfits" בכיכובם של מרילין מונרו וקלארק גייבל (שהיה סרטו האחרון)
13 בנובמבר – סמי דייוויס ג'וניור מתחתן עם מיי בריט
פסיכו, במאי - אלפרד היצ'קוק
הדירה, במאי - בילי ויילדר
26 במרץ – ג'ניפר גריי, שחקנית אמריקאית
24 במאי – קריסטין סקוט-תומאס, שחקנית אנגלייה
16 באוגוסט – טימותי האטון, שחקן קולנוע אמריקאי
17 באוגוסט – שון פן, שחקן ובמאי
9 בספטמבר – יו גרנט, שחקן קולנוע בריטי
10 בספטמבר – קולין פירת', שחקן קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה בריטי
10 באוקטובר – אנטוניו בנדרס, שחקן ספרדי
18 באוקטובר – ז'אן-קלוד ואן דאם, שחקן קולנוע בלגי
3 בדצמבר – דריל האנה, שחקנית
3 בדצמבר – ג'וליאן מור, שחקנית
16 בנובמבר – קלארק גייבל, 59, שחקן, התקף לב
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1963 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר - טום ג'ונס
שחקן ראשי - סידני פואטייה - (חמש נזירות וגבר אחד)
שחקנית ראשית - פטרישה ניל - (האד)
16 במרץ – צ'רלי בוזגלו, שחקן קולנוע ותיאטרון, שדרן רדיו ועורך דין ישראלי
16 במרץ – קווין סמית', שחקן קולנוע וטלוויזיה ניו זילנדי (נפטר ב-2002)
27 במרץ – קוונטין טרנטינו, במאי, שחקן ותסריטאי אמריקני
11 במאי – נטשה ריצ'רדסון, שחקנית תיאטרון וקולנוע אנגליה (נפטרה ב-2009)
25 במאי – מייק מאיירס, שחקן וסטנדפיסט קנדי
9 ביוני – ג'וני דפ, שחקן אמריקני
15 ביוני – הלן האנט, שחקנית אמריקנית
30 באוגוסט – מארק סטרונג, שחקן קולנוע אנגל
18 בדצמבר – בראד פיט, שחקן ומפיק אמריקני
27 בינואר – ג'ון פארו, במאי קולנוע
12 בדצמבר – יסוג'ירו אוזו, במאי קולנוע ותסריטאי יפני (נולד ב-1903)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1960.
תחילת חפירות בפישבורן (Fishbourne Roman Palace) - אתר רומי במערב סאסקס, בריטניה
גילוי אתר של ויקינגים בקנדה (ל'אנס או מדוז) - אתר מורשת עולמית
גילוי הומו הביליס על ידי לואי ליקי ואשתו
1 באפריל – ארצות הברית משגרת חללית לחקר מזג האוויר TIROS.
13 באפריל – שיגור מערכת ניווט לוויינית על ידי ארצות הברית
אפריל – הפעלת "פרויקט עוצמה" (Project Ozma) על ידי פרנק דרייק במטרה למצוא סימני חיים מחוץ לכדור הארץ
19 באוגוסט – ברית המועצות משגרת חללית ספוטניק 5 עם 2 כלבים.
החללית חוזרת לכדור הארץ למחרת
ניסוח נוסחת דרייק, לחישוב ההסתברות למציאת חיים מחוץ לכדור הארץ
ניסוח עקרונות של שפת שפת לינקוס על ידי מתמטיקאי הנס פרוידנטל כדי לשמש תשתית לתקשורת עם ציויליזציות חדשות במידה ויתגלו עם הזמן
קוואזר 3C 48 שהיה מוכר מתצפיות ברדיו-טלסקופ מזוהה עם גוף הנראה בטלסקופ אופטי
פרסום מבנה המיוגלובין על ידי ג'ון קנדרו
גילוי RNA פולימראז על ידי סם וייס (Sam Weiss), אודרי סטיבנס (Audrey Stevens), ג'ררד הורביץ (Jerard Hurwitz) וג'יימס בונר (James Bonner)
סינתזה של כלורופיל על ידי רוברט וודוורד
פרסום מבנה של המוגלובין על ידי מקס פרוץ
הארי האמונד הס מציע את התאוריה על התפשטות קרקעית הים המהווה בסיס לתאוריית טקטוניקת הלוחות.
רעידת האדמה בוואלדיביה, רעידת האדמה העוצמתית ביותר שנמדדה בהיסטוריה.
23 בינואר – ג'אק פיקאר (Jacques Piccard) ודון וולש (Don Walsh) הגיעו לתחתית של שקע מריאנה בעומק של 10,916 מ'
10 במאי – צוללת גרעינית אמריקאית "טריטון" ((USS Triton (SSRN-586) השלימה מסע סביב העולם מתחת למים
בניית נורת הלוגן ראשונה על ידי חברת ג'נרל אלקטריק (General Electric)
פרסום מפורט של שפת LISP על ידי ג'ון מקארתי
ואצלב שרפינסקי, מתמטיקאי פולני מוכיח את קיומם שם מספרי שרפינסקי
22 במרץ – ארתור שולוב וצ'ארלס טאונס רושמים את הפטנט הראשון על לייזר
16 במאי – תצוגת לייזר פעיל ראשון, לייזר רובי, על ידי תיאודור מיימן בארצות הברית
11 באוקטובר – מוגדרת מערכת היחידות הבין-לאומית (SI) על ידי ועידה של הלשכה הבינלאומית למידות ולמשקלות
2 במאי – ניתוח מעקפים לעורקי הלב מבוצע לראשונה בארצות הברית
9 במאי – ה-FDA מאשר שימוש של גלולה למניעת היריון
6 ביוני – איגוד רופאי הלב האמריקאי הכריז על סיום מחקר המוכיח קשר סטטיסטי חזק בין עישון כבד של סיגריות ומחלת לב כלילית.
פרס נובל לפיזיקה - דונלד גלייזר, על המצאת תא הבועות, גלאי חלקיקים טעונים ששימש בניסויי פיזיקת חלקיקים.
פרס נובל לכימיה - וילארד ליבי, על שיטתו לשימוש בפחמן-14 לתיארוך גילם של ממצאים גאולוגיים וארכאולוגיים אורגניים.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - סר פרנק מקפרלן ברנט וסר פיטר מדאוור, על הגילוי כי מערכת החיסון של העובר לומדת כיצד להבחין בין עצמה לבין מה שמחוצה לה.
מדעי היהדות - אברהם חיים שליט
מדעי הרפואה - יצחק מיכאלסון
מדעים מדויקים - פרנץ זונדהיימר
3 במאי – ג'רון לנייר, מדען מחשבים אמריקאי מחלוצי המציאות המדומה
18 באוקטובר – קרייג מלו (Craig Cameron Mello), ביולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על גילוי תהליך ההפרעה ל-RNA, מנגנון וויסות של התבטאות גנים (יחד עם אנדרו פייר).
23 באוקטובר – רנדולף פרדריק "רנדי" פאוש, מדען מחשב, התפרסם בזכות נאומו "ההרצאה האחרונה" שעובד לספר.
7 בפברואר – איגור קורצ'טוב, פיזיקאי סובייטי-רוסי, אבי פצצת אטום הרוסית (נולד ב-1903).
24 באפריל – מַקְס פוֹן לַאוּאֶה, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1914 על גילוי העקיפה של קרני רנטגן בגבישים (נולד ב-1879)
8 במאי – ג'ון וייטהד (John Whitehead), מתמטיקאי בריטי, מייסד ההומוטופיה (נולד ב-1904).
17 ביוני – הרולד גיליס (Sir Harold Delf Gillies), מנתח בריטי מחלוצי הכירורגיה הפלסטית (נולד ב-1882)
26 ביולי מוד מנטן, רופאה ומדענית קנדית, בביוכימיה, היסטוכימיה ובקינטיקה אנזימטית (נולדה ב-1879)
21 בדצמבר – אריק טמפל בל, מתמטיקאי סקוטי אמריקני, עסק בתורת המספרים, חיבר ספרים על מתמטיקה ומתמטיקאים וסיפרי מדע בדיוני (נולד ב-1883)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1961.
גילויים בצ'יצ'ן איצה - עיר מתקופת המאיה, אתר מורשת עולמית.
חפירות בצ'טלהויוק - אתר מתקופת האבן בטורקיה.
31 בינואר – ארצות הברית משגרת חללית עם קוף כחלק מתוכנית מרקורי.
12 בפברואר – ברית המועצות משגרת חללית ונרה 1 - חללית ראשונה ששוגרה לכיוון כוכב לכת אחר (נוגה).
12 באפריל – ברית המועצות משגרת בן אדם ראשון לחלל - יורי גגארין.
26 באפריל – גילוי קרינת גמא קוסמית.
7 במאי – ארצות הברית משגרת חללית עם אלן שפרד, אסטרונאוט אמריקאי ראשון.
25 במאי – הנשיא ג'ון קנדי מכריז על תוכנית אפולו שמטרתה להנחית אדם על הירח לפני תום העשור.
מרשל וורן נירנברג והיינריך מתאי (J.
Heinrich Matthaei) מפענחים את הקוד הגנטי ותפקודו בסינתזה של חלבון.
חואן אורו (Joan Oró) מדגים אפשרות לייצור נוקלאוטיד מחומרים כימיים.
זוהי פריצת דרך לגילוי תהליך בריאה ספונטנית (אביוגנזה) ומוצא החיים.
9 בנובמבר – פרסום המהדורה הראשונה של הקוד הבינלאומי לקביעת שמות בזואולוגיה, ובכך הוגדרה שיטה טקסונומית בינלאומית אחידה.
רישום פטנט של דיסק אופטי, תקליטור וידאו אנלוגי.
גילוי לורנציום, יסוד כימי מלאכותי מס' 103, באוניברסיטת ברקלי.
סטיבן סמייל (Stephen Smale) הוכיח את השערת פואנקרה למימד מעל 4.
כנס סולווה ה-12 - תורת השדות הקוונטית
ספרד מצטרפת ל-CERN, המרכז הגדול בעולם לחקר חלקיקים, ממוקם על גבול שווייץ-צרפת, יוגוסלביה עוזבת
תחילת שימוש בשתל שבלולי, התקן אלקטרוני המאפשר לכבדי שמיעה וחרשים לשמוע.
גילוי MRSA, חיידק עמיד לאנטיביוטיקה, גורם זיהום נפוץ בבתי חולים.
התרופה תלידומיד הוצאה משימוש לאחר ששימשה לטיפול בבחילות אצל נשים הרות וגרמה ללידת תינוקות בעלי מומים מולדים קשים.
איבופרופן, מקבוצת התרופות נוגדות דלקת שאינן סטרואידים מיוצרת לראשונה.
תחילת ביצוע הניסוי של מילגרם, ניסוי בפסיכולוגיה חברתית הבוחן את הציות לסמכות.
תיאור תסמונת ויליאמס, תסמונת גנטית נדירה, הנגרמת בגלל פגיעה כרומוזומלית.
פרס נובל לפיזיקה - רוברט הופשטטר, על מחקריו החלוציים על פיזור אלקטרונים בגרעין האטום, והגילויים שנבעו מכך לגבי מבנה הנוקליאונים, ורודולף מוסבאואר, על מחקריו בנוגע לבליעה רזוננטית של קרינת גמא וגילוי האפקט הקרוי על שמו
פרס נובל לכימיה - מלווין קלווין, על מחקריו בעניין ספיגת פחמן דו-חמצני בצמחים.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - גאורג פון בקשי (Georg von Békésy) על הבהרת מבנה ותפקוד שבלול האוזן הפנימית.
מדעי הרוח - יחזקאל קוטשר
מדעי החיים - אהרן קציר, אורה קדם
17 בפברואר – אנדריי קורוטאייב, אנתרופולוג, היסטוריון כלכלי, וסוציולוג רוסי.
15 באפריל – קרול גריידר, ביולוגית מולקולרית אמריקנית, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על הגילוי כיצד הכרומוזומים מוגנים על ידי הטלומרים ותגלית האנזים טלומראז.
10 בדצמבר – עודד שרם, מתמטיקאי ישראלי שעסק בתורת השדות הקונפורמיים ובתורת ההסתברות (נהרג ב-2008)
19 בדצמבר – אריק קורנל (Eric Allin Cornell), פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל בפיזיקה על הפקה של עיבוי בוז-איינשטיין.
4 בינואר – ארווין שרדינגר, פיזיקאי אוסטרי שהתפרסם בזכות תרומתו למכניקת הקוונטים ובפרט פיתוח משוואת שרדינגר וניסוי מחשבה בשם החתול של שרדינגר.
6 באפריל – ז'ול בורדה - רופא ומיקרוביולוג בלגי, אחד מחלוצי האימונולוגיה, שותף בתגליות בתחום חקר מערכת החיסון, חתן פרס נובל, נולד ב-1870.
4 ביוני – ויליאם אסטבורי, חלוץ בשימוש בדיפרקצית קרני X לשם קביעת מבנה מרחבי של חלבונים (נולד ב-1898).
6 ביוני – קרל גוסטב יונג, פסיכולוג ופסיכיאטר שווייצרי, ממשיך דרכו של זיגמונד פרויד (נולד ב-1875)
20 באוגוסט – פרסי ברידג'מן, פיזיקאי אמריקאי, המציא ציוד ליצירה וחקר תכונות פיזיקליות של חמרים בתנאי לחץ גבוה, חתן פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1882).
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1962.
26 בינואר – שיגור הגשושית ריינג'ר 3 לצילום פני הירח, בהמשך החטיאה הגשושית את הירח ב-35,000 ק"מ ונכנסה למסלול סביב השמש.
20 בפברואר – תוכנית מרקורי - ג'ון גלן הופך האמריקאי הראשון שהקיף את כדור הארץ.
26 באפריל – הגשושית ריינג'ר 4 מתרסקת על הירח.
10 ביולי – טלסטאר, ארצות הברית משגרת לוויין תקשורת ראשון למסלול סביב כדור הארץ, למחרת מתבצע בעזרתו שידור טלוויזיה טרנסאטלנטי חי ראשון בין ארצות הברית ובריטניה.
14 בדצמבר – הגשושית מארינר 2 עוברת כ-14 אלף ק"מ מנוגה ומספקת תמונות ראשונות של כוכב לכת.
לינוס פאולינג ואמיל צוקרקנדל פרסמו מאמר עם תיאור של שעון מולקולרי.
גילוי עכבר ערום, זן חסר תימוס, המשמש לניסויים בחקר מחלות ממאירות והשתלות איברים.
משלחת אוסטרלית (ANARE) משלימה מסע פנים יבשתי בשם Vostok traverse, באורך של 3000 ק"מ באנטארקטיקה.
בניית דיודה פולטת אור (LED) ראשונה על ידי ניק חולונייק (Nick Holonyak) בארצות הברית.
11 ביולי – שידור טלוויזיה טרנסאטלנטי ראשון באמצעות לוויין.
ניל ברטלט (Neil Bartlett) הצליח לייצר תרכובת שכוללת גז אציל.
מחקרים של ג'ורג' אולה (George Andrew Olah) בתחום הקרבוקטיונים, חומרי ביניים בתגובות אורגניות שהבנת התנהגותם מאפשרת הבנה ושליטה בסינתזה האורגנית.
נכתבת תוכנת "Sketchpad", פריצת דרך בגרפיקה ממוחשבת שיושמה בתכנון בעזרת מחשב (המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס)
זה היה המחשב החזק בעולם בזמנו והראשון ממחשבי-על.
- משחק המחשב הראשון בעולם.
ג'ון מושלי (John Mauchly), פיזיקאי ומדען מחשבים אמריקאי משער שתוך זמן קצר לכל בן אדם יהיה מחשב בביתו.
המצאת שיטת קרצובה (Karatsuba algorithm) לביצוע כפל מהיר.
גילוי החלקיק היסודי נייטרינו מיואוני על ידי לאון לדרמן, מלווין שוורץ וג'ק שטיינברגר
בריאן ג'וזפסון מנבא את קיום אפקט ג'וזפסון בחומר במצב של מוליכות על
פרס נובל לפיזיקה - לב לנדאו, על התאוריות החלוציות שלו עבור חומר מעובה, ובייחוד הליום נוזלי.
פרס נובל לכימיה - מקס פרוץ, ג'ון קנדרו, על מחקריהם בנושא מבנה של חלבונים גלובולריים.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - פרנסיס קריק, ג'יימס ווטסון, מוריס וילקינס, על גילוי המבנה המולקולרי של ה-DNA.
מדליית פילדס: לארס הרמנדר (Lars Hörmander) (שוודיה), ג'ון מילנור (John Milnor) (ארצות הברית)
מדעי היהדות - חנוך ילון
מדעי החברה - יצחק קנב
מדעים מדויקים - זאב לב
מדעי הרפואה - צבי סליטרניק
27 באפריל – אדוורד מוֹסֶר, פסיכולוג ונוירוביולוג נורווגי, חלוץ (יחד עם אשתו מיי-בריט מוסר) בחקר מנגנון ההתמצאות במרחב במוח, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה
18 ביוני – ליסה רנדל, פיזיקאית תאורטית אמריקאית, עוסקת במחקר בחלקיקים אלמנטריים ובכוחות היסוד.
19 בפברואר – גאורגיוס פאפאניקולאו (Georgios Papanikolaou) רופא אמריקאי ממוצא יווני מחלוצי חקר הסרטן, ממציא בדיקת פאפ שמיועדת לזיהוי שינויים תאיים טרום-ממאירים בתאי צוואר הרחם (נולד ב-1883).
2 במרץ – שארל דה לָה וָאלֵה פּוּסָן, מתמטיקאי בלגי, זכור בעיקר בזכות ההוכחה שמצא למשפט המספרים הראשוניים (נולד ב-1866).
15 במרץ – ארתור קומפטון, פיזיקאי אמריקאי, הוכיח ניסיונית את ההנחה של אלברט איינשטיין בדבר האופי החלקיקי של האור (אפקט קומפטון), חתן פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1892).
24 במרץ – אוגוסט פיקר, חוקר שווייצרי, יחד עם עוזרו היה הראשון בהיסטוריה שהגיעו לסטרטוספירה, ביצע צלילות עומק חלוציות.
הוכר כאסטרונאוט הראשון על ידי נאס"א (נולד ב-1884).
29 ביולי – רונלד פישר, סטטיסטיקאי אנגלי, ביולוג אבולוציוני וגנטיקאי (נולד ב-1890)
18 בנובמבר – נילס בוהר, פיזיקאי ממוצא יהודי דני.
תרם רבות להבנת מבנה האטום והיה מאבות מכניקת הקוונטים
20 בדצמבר – אמיל ארטין, מתמטיקאי אוסטרי-אמריקאי רב השפעה, עסק בעיקר באלגברה, תורת המספרים האלגברית, תורת השדות ותורת גלואה.
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1963.
הקמת המכון האוניברסיטאי בחיפה, המוסד יוכר ב-1972 כאוניברסיטת חיפה
גילוי גבקליטפה, אתר מתקופת האבן בטורקיה
אוקטובר – תחילת החפירות במצדה על ידי יגאל ידין
15 במאי – סיום תוכנית מרקורי בטיסה המאוישת מרקורי-אטלס 9
16 ביוני – ולנטינה טרשקובה - אישה ראשונה בחלל
26 ביולי – נאס"א משגרת את Syncom 2 הלוויין הגיאוסינכרוני הראשון
1 בנובמבר – הפעלת מצפה ארסיבו עם רדיו-טלסקופ הגדול בעולם לאותה עת
גילוי גנום מיטוכונדריאלי על ידי חוקרים באוניברסיטת סטוקהולם
הגנטיקאי ג'ון הלדיין טובע את המושג שיבוט (clone)
הביולוג המולקולרי אמיל צוקרקנדל והכימאי הפיזיקלי לינוס פאולינג מציגים תחום מחקר בשם פלאוגנטיקה, חקר הדנ"א והגנים של אורגניזמים קדומים
ניקולאס (ניקו) טינברגן מציג את ארבע השאלות של טינברגן, השאלות שיש לשאול בחקר התנהגות בעלי חיים
קונרַאד לוֹרֶנְץ, חוקר טבע אוסטרי, אבי מדע האתולוגיה, מפרסם את ספרו "On Aggression" (הופיע בעברית בשם "הרע לכאורה: על התוקפנות בטבע" בתרגומו של יצחק כפכפי)
סירטסיי, אי וולקני איסלנדי מופיע מעל פני הים בעקבות התפרצות געשית בעומק 130 מטרים.
הצגת היטל רובינסון, שיטה להמרת פני השטח הכדוריים של כדור הארץ לפני שטח של מפה שטוחה, על ידי הקרטוגרף Arthur H.
הוצאת קלטת שמע ראשונה על ידי חברת פיליפס.
מלוטרון, דוגם הצלילים הראשון משווק על ידי חברה אנגלית בשם מלוטרוניקס.
המצאת עכבר על ידי דאגלס אנגלברט
הגדרת המושג אפקט הפרפר על ידי אדוארד לורנץ, מחלוצי תורת הכאוס
פרסום ראשון של תוצאות הניסוי של סטנלי מילגרם על ציות לסמכות
פרסום ספרה של חנה ארנדט "אייכמן בירושלים: דו"ח על הבנאליות של הרוע"
תחילת שימוש רחב בבדיקת אולטרה סאונד רפואית בעקבות פיתוח מכשיר מסחרי.
ביצוע ראשון של השתלת כבד על ידי טומס שטרזל (Thomas Starzl).
ביצוע ראשון של השתלת ריאה על ידי ג'יימס הארדי (James Hardy)
תחילת שימוש בדיאזפאם, סם מרגיע ממשפחת הבנזודיאזפינים (שם מסחרי אסיוָל®, ואליום®).
מופץ חיסון מורשה נגד חצבת, אחראי לירידה של 74% בשיעור התמותה העולמית לאחר תחילת השימוש הנרחב בו (1980).
פרס נובל לפיזיקה - יוג'ין ויגנר, ארצות הברית, על תרומתו לתאוריה של גרעין האטום והחלקיקים האלמנטריים, בפרט באמצעות גילוי ויישום של עקרונות סימטריה יסודיים.
פרס נובל לכימיה - קרל ציגלר, ג'וליו נטה, על גילויים הקשורים לפולימרים כבדים.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - סר ג'ון קריו אקלס, אוסטרליה, אלן לויד הודג'קין בריטניה, אנדרו פילדינג הקסלי בריטניה, על תיאור ההולכה של דחפים חשמליים בעצבים.
מדעי הרוח - נתן רוטנשטרייך
מדעי החיים - אברהם פאהן
4 בינואר – מיי-בריט מוֹסֶר, היא פסיכולוגית ונוירוביולוגית נורווגית, חקרה את המנגנון בו נעזר המוח כדי לתאר את המרחב, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או רפואה.
9 בפברואר – בריאן גרין, פיזיקאי אמריקני יהודי, ממובילי תאוריית העל-מיתרים.
20 בנובמבר – טימותי גוורס (William Timothy Gowers), מתמטיקאי בריטי זכה במדליית פילדס.
6 באפריל – אוטו שטרובה (Otto Struve), אסטרונום רוסי-אמריקאי (נולד ב-1897).
6 במאי – תיאודור פון קרמן, מתמטיקאי, פיזיקאי ומהנדס אווירונאוטיקה וחלל (נולד ב-1881)
17 באוקטובר – ז'אק אדמר, מתמטיקאי צרפתי יהודי, בין המתמטיקאים הבודדים במאה ה-20 שתחום עבודתם הקיף את מרבית ענפי המתמטיקה (נולד ב-1865).
25 באוקטובר – קרל פון טרזגי (Karl von Terzaghi), מהנדס אזרחי וגאולוג אוסטרי ממייסדי מכניקת הקרקע (נולד ב-1883).
5 בנובמבר – תומאס גריפית' טיילור, גאוגרף, אנתרופולוג וחוקר ארצות אנגלי (נולד ב-1880).
1960 בישראל (ה'תש"ך – ה'תשכ"א) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 12 שנים להקמתה.
14 במרץ – מפגש ראשון לאחר השואה, בין ראש ממשלת ישראל (דוד בן-גוריון) למנהיג גרמני (הקנצלר קונראד אדנאואר).
11 במאי – סוכני המוסד תופסים בארגנטינה את אדולף אייכמן.
23 במאי – ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון מודיע בכנסת כי שירותי הביטחון הישראליים לכדו את אדולף אייכמן, הוא נמצא בארץ, ויעמוד למשפט בישראל.
"העולם הזה" מפרסם (באמצעות סיפור דמיוני על פרשיית ריגול בין יוון לטורקיה) רמזים ראשונים לציבור על קיומו של "העסק הביש".
בן-גוריון דורש להקים ועדת חקירה לבדיקת "הפרשה" על כל פרטיה.
הכנסת מאשרת את חוק יסוד: מקרקעי ישראל.
31 בינואר – צה"ל מבצע פשיטה על הכפר הסורי תאופיק שממנו הופגזו היישובים והקיבוצים באזור.
כוננות רותם - תגבור כוחות צה"ל בקרבת הגבול עם מצרים, בתגובה להכנסת כוחות מצריים גדולים לסיני.
27 במאי – רבעיית מטוסי מיג 17 מצריים חודרים לישראל.
בקרב אוויר מופל אחד מהם.
16 ביוני – הכור האטומי הראשון של מדינת ישראל בנחל שורק מתחיל לפעול.
6 ביולי – ראשוני מטוסי האימון מדגם פוגה מגיסטר מתוצרת התעשייה האווירית נמסרו לחיל האוויר.
שירותי הביטחון עוצרים את קורט סיטה, פרופסור בטכניון ומומחה לאנרגיה אטומית, בחשד שריגל לטובת צ'כוסלובקיה.
מתפרסמת סיסמת חיל האוויר הישראלי, "הטובים לטיס".
בין ה-21 ל-29 באוגוסט - ביקור ממלכתי של פולבר יולו, נשיא הרפובליקה של קונגו
לאחר פיחות בערך הלירה, מונהג מטבע חדש: האגורה מחליפה את הפרוטה כחלק המאה של הלירה.
18 בינואר – מתחילה פרשת יוסל'ה שוחמכר, עם חטיפתו של הילד על ידי סבו החרדי וסירובו להשיבו לחזקת הוריו החילונים.
הפרשה יצרה מתח בין החילונים לחרדים.
חתני וכלות פרס ישראל: אברהם ארנון (חינוך); הכימאי פרנץ זונדהיימר (מדעים מדויקים); יצחק מיכאלסון (רפואה); אהרן מסקין (תיאטרון); שבתאי רוזן (משפט); אברהם שליט (מדעי היהדות)
קולנוע ישראלי: הממשלה מחליטה על החזרי מיסוי אשר יעודדו את תעשיית הקולנוע הישראלית.
סרט עלילתי ראשון לגילה אלמגור, "חולות לוהטים"; בומבה צור מככב ב"הם היו עשרה" של ברוך דינר, אחד הסרטים החשובים ביותר שהופקו בישראל והראשון שהופץ בשוק הבינלאומי; אוטו פרמינגר מצלם בישראל את הסרט "אקסודוס".
מוזיקה קלה: ביום העצמאות מתקיים לראשונה פסטיבל הזמר והפזמון, בהנחייתו של יצחק שמעוני.
השיר המנצח הוא "ערב בא" בביצועם עליזה קאשי ושמעון בר.
במקום השני מדורג "העלמה" בביצוע רמה סמסונוב וגדעון זינגר ובמקום השלישי, ג'ו עמר ולילית נגר עם השיר "ליל החג".
זוהי גם שנת תחילת פעילות להקת התרנגולים; בנוסף, מתגבש צמד הפרברים לאחר פגישה של יוסי חורי וניסים מנחם; אריק איינשטיין מוציא תקליטון ראשון עם השירים "בשעות הקטנות של הלילה" ו"עיר לבנה".
להקת פיקוד צפון יוצאת עם תוכניתה "קר וחם בצפון", הכוללת את הפזמונים הפופולריים "זמר לגדעון" ו"פגשתיך בשדה תלתן" שכתבה נעמי שמר.
ספרות ילדים ונוער: יוצאים שני הספרים הראשונים בסדרה "הספורטאים הצעירים" מאת שרגא גפני (המשתמש בשם העט "אבנר כרמלי"), "בעט אלון בעט" ו"אלון במלכודת"; עודד בורלא מוציא לאור את ספרו הראשון, "מכתבים לליאורה"
יוסי פלדמן מקים את בית ספר השדה הראשון בישראל, בית ספר שדה עין גדי
ספורט: ישראל משתתפת באולימפיאדת רומא, ואף שולחת 23 ספורטאים, אך הם לא מגיעים להישגים ראויים לציון; במשחקים הפאראלימפיים המתקיימים באותה שנה זוכים ספורטאים ישראליים בשתי מדליות כסף ובשתי מדליות ארד.
באולימפיאדת השחמט שהתקיימה בלייפציג (מזרח גרמניה) זכה הישראלי עמנואל גוטי במדליית כסף אישית (נבחרת ישראל זכתה במקום ה-13).
28 במרץ – אורי אורבך, סופר, עיתונאי, סאטיריקן, חבר הכנסת והשר לשוויון חברתי (נפטר ב-2015)
28 במרץ – שלי יחימוביץ', פוליטיקאית, עיתונאית, סופרת ואשת רדיו וטלוויזיה ישראלית
19 במאי – גדי איזנקוט, איש צבא ישראלי שכיהן כרמטכ"ל ה-21
5 ביולי – מאיר בנאי, זמר ישראלי
11 באוגוסט – נדב ארגמן, ראש שירות הביטחון הכללי ה-13
26 באוגוסט – אבי קושניר, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאי ומנחה טלוויזיה ישראלי
22 בספטמבר – יצחק הרצוג, פוליטיקאי ישראלי, לימים נשיא מדינת ישראל ה-11
17 באוקטובר – דן תורן, זמר-יוצר, פזמונאי, מדבב, מנחה טלוויזיה, שדרן רדיו, ושחקן ישראלי (נפטר ב-2024)
19 בנובמבר – משה כחלון, פוליטיקאי ישראלי שכיהן כשר האוצר, שר התקשורת ושר הרווחה, חבר הכנסת מטעם מפלגת הליכוד ומפלגת כולנו.
24 במאי – אברהם ארנון, איש חינוך ישראלי, חתן פרס ישראל לחינוך (נולד ב-1887) .
19 בספטמבר – זכריה גלוסקא, ח"כ מטעם התאחדות התימנים בישראל (נולד ב-1894).
15 באוקטובר – יעקב משה טולידאנו, שר הדתות בישראל
5 בנובמבר – אריך נוימן, פסיכולוג וסופר יהודי גרמני, ומאוחר יותר ישראלי, מתלמידיו המובהקים של קרל גוסטב יונג (נולד ב-1905)
20 בנובמבר – יעקב כהן, משורר ישראלי, מחזאי, מתרגם, סופר ובלשן עברי, פעמיים חתן פרס ישראל.
אברהם מלינקוב - פסל, אחראי בין היתר לפסל "האריה השואג"
1961 בישראל (ה'תשכ"א – ה'תשכ"ב) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 13 שנים להקמתה.
בין האירועים החשובים שאירעו בישראל בשנה זו, משפט אייכמן והבחירות לכנסת החמישית, לאחר התפטרות דוד בן-גוריון (אשר נבעה מדחייתו את מסקנות הוועדה שחקרה את העסק הביש).
ב-31 בינואר התפטר דוד בן-גוריון מראשות ממשלת ישראל, לאחר שלא קיבל את המלצת ועדת השבעה שחקרה את העסק הביש (שהגישה את הדין וחשבון שלה בדצמבר 1960), ובייחוד לאור המסקנה כי "לבון לא נתן את ההוראה והמעשה לא בוצע בידיעתו".
התפטרותו מביאה לבחירות חדשות, הבחירות לכנסת החמישית, שהתרחשו ב-16 באוגוסט, וזאת פחות משנתיים לאחר מערכת הבחירות הקודמת.
טרם הבחירות מחליט מרכז מפא"י לקבל את טענותיו של בן-גוריון, להדיח את לבון מתפקידו כמזכ"ל ההסתדרות ולסלקו מרשימת המפלגה לכנסת.
בבחירות מצליחה מפא"י, אף על פי שאיבדה חמישה מנדטים, לזכות במספר מנדטים המאפשר לה להרכיב את הממשלה וב-2 בנובמבר מציג בן-גוריון את ממשלת ישראל העשירית בפני הכנסת.
המפלגה הפרוגרסיבית והציונים הכלליים מתאחדים ליצירת מפלגה חדשה - המפלגה הליברלית הישראלית.
בין ראשי המפלגה, פינחס רוזן.
1 בינואר – צבי צור מתחיל לכהן בתור הרמטכ"ל השישי של צה"ל, אחרי חיים לסקוב
30 במרץ – פרשיית ריגול נוספת: ישראל בר נעצר בעוון ריגול על מדינת ישראל לטובת ברית המועצות
6 ביולי ישראל משגרת לראשונה טיל דו שלבי נסיוני לחלל מדגם שביט 2 למחקר מטאורולוגי שהגיע לגובה 80 ק"מ, גבול האטמוספירה.
בתגובה ביקשה מצרים מברית המועצות לרכוש טילי קרקע קרקע והחלו במאמצים לפיתוח טילים באמצעות מדענים גרמניים.
21 בדצמבר – בתשובה לשאילתה בכנסת, הודיע ראש הממשלה ושר הביטחון דוד בן-גוריון לראשונה בפומבי כי ישראל מקימה בנגב כור גרעיני מחקרי לצורכי שלום
5 ביולי – מוריס יאמאוגו, נשיא וולטה עלית עורך ביקור רשמי בישראל (הביקור נמשך עד ה-13 ביולי)
22 באוגוסט – פיליבר ציראנאנה, נשיא הרפובליקה המלגשית (מדגסקר) עורך ביקור רשמי בישראל
21 בספטמבר – אובר מאגה, נשיא דהומיי עורך ביקור רשמי בישראל
1 בפברואר – נפתח בית החולים איכילוב בתל אביב
נפתח קמפוס הדסה עין כרם
משפט אייכמן וגזר דינו מעוררים הדים רבים, לא רק בחברה הישראלית, אלא גם בעולם כולו.
ב-11 באפריל נפתח המשפט, והחלו להישמע עדויותיהם הקשות של ניצולי השואה.
המשפט שינה את היחס בארץ לניצולי השואה וגרם לציבור להתעניין בסיפוריהם ולתעדם למען הדורות הבאים.
שמונה חודשים לאחר מכן, ב-15 בדצמבר, נמצא אייכמן אשם בפשעי מלחמה בבית המשפט.
יצחק ארנסט נבנצל ממונה למבקר המדינה השני, לאחר זיגפריד מוזס
מבצעי עלייה נרחבים יוצאים ממרוקו לישראל.
ב-10 בינואר מתרחש אסון, כשהספינה אגוז טובעת ו-44 יהודים שהתכוונו לעלות לישראל ממרוקו, נספים בטביעה.
ב-28 בנובמבר מתחיל "מבצע יכין", להעלאת יהדות מרוקו לישראל.
29 בינואר – נוסד תיאטרון חיפה; עוד בתחום התיאטרון: בהבימה מועלה "בגדי המלך" של נסים אלוני, שהופך אותו לאחד המחזאים הישראליים המובילים; בן-ציון תומר מפרסם את המחזה "ילדי הצל"; תיאטרון האהל מציג את "הכתובה" של אפרים קישון, אשר הופך ללהיט.
במסגרת חגיגות יום העצמאות מתקיים חידון התנ"ך הבינלאומי לנוער בפעם השנייה, ומאז מתקיים החידון בכל שנה, באופן מסורתי ביום העצמאות; במצעד צה"ל באותה שנה הוצג לראשונה הטנק הבריטי "צנטוריון".
ועדת שביתת הנשק ירדן–ישראל גינתה את ישראל על עריכת המצעד.
פרס ישראל: יחזקאל קוטשר בתחום מדעי הרוח; מנחם אבידום בתחום המוזיקה; הסופר יהודה בורלא; הרב שלמה גורן; יעקב ואן דר הודן (חקלאות); אורה קדם ואהרן קציר (כימיה/ התפלת מים
שבוע הספר העברי מתקיים בפעם השנייה, ומאז מתקיים באופן סדיר בכל שנה, ביוני
שרגא גפני מפרסם את הספר הראשון בסדרות "הימאים" ו"האמיצים" ואת הספר הראשון בסדרת "דנידין הרואה ואינו נראה", "הרפתקאות דני הרואה ואינו נראה".
זובין מהטה מתחיל את כהונתו כמנצח התזמורת הפילהרמונית הישראלית; אהרן צבי פרופס מייסד פסטיבל מוזיקה בקיסריה, אשר לימים יהפוך ל"פסטיבל ישראל"
הנדל מוציאה גם את תקליטה הראשון, "שירים של אז ושל עכשיו"
בתחום הקולנוע מצליח הסרט הישראלי "איי לייק מייק", המבוסס על מחזה באותו שם
האדריכל יצחק פרלשטיין זוכה בפרס קפלן על תרומתו לשימוש בישראל בבנייה טרומית
3 במרץ – זאב נחמה, סולן להקת אתניX, פזמונאי ומלחין
6 במרץ – משה דץ, זמר, מלחין ומפיק ישראלי
3 במאי – יעקב אילון, עיתונאי ומגיש חדשות
10 ביוני – סי היימן, זמרת, מוזיקאית ושחקנית ישראלית
1 ביולי – דורון ג'מצ'י, כדורסלן עבר ישראלי
27 ביולי – ארז טל, איש בידור, רדיו וטלוויזיה ישראלי
3 בספטמבר – ירמי קפלן, זמר ומוזיקאי ישראלי
22 במרץ – גדעון מר, רופא ישראלי, חוקר מלריה (נולד ב-1894)
14 באפריל – שמואל יבנאלי, איש העלייה השנייה, ממנהיגי תנועת הפועלים בארץ ישראל, ממייסדי מפלגות אחדות העבודה ומפא"י
30 באפריל – פרץ נפתלי, שר ופעיל ציבור מטעם מפא"י (נולד ב-1888)
30 במאי – בנימין מינץ, שר וחבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד ב-1903)
25 ביוני – עזרא איכילוב, חבר הכנסת ומראשי המחנה האזרחי (נולד ב-1907)
7 ביולי – ישראל שוחט, מחלוצי העלייה השנייה, ממקימי ארגון בר גיורא והמנהיג המקובל על חברי אגודת השומר עד לפירוקה, חבר בגדוד העבודה, ממנהיגי הארגון החשאי "הקיבוץ" ופעיל בתנועת העבודה הישראלית (נולד ב-1961)
דוד גויטיין, שופט בית המשפט העליון
דב קמחי, סופר, עורך ומתרגם
מניה שוחט, מראשי "השומר" ובר גיורא
שלמה יצחק שטמפפר, ראש העיר הראשון של פתח תקווה
1962 בישראל (ה'תשכ"ב – ה'תשכ"ג) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 14 שנים להקמתה.
30 בנובמבר – היועץ המשפטי לממשלה מתפטר.
פילוג במק"י: קבוצה קטנה אך רבת השפעה של פעילים פורשת מן המפלגה ומקימה את מצפן כביקורת על ברית המועצות; הקבוצה היא למעשה חלוצת השמאל החדש בישראל
יצחק בן-צבי נבחר בפעם השלישית בבחירות לנשיאות.
מולו לא עמדו מתמודדים אחרים; בן צבי הוא היחיד מבין נשיאי ישראל אשר התמודד וזכה בקדנציה שלישית
16 במרץ – מבצע סנונית (הקרוי גם "מבצע נוקייב") פשיטה של חטיבת גולני על מוצבים סורים באזור הכנרת.
במבצע נהרגו כ-7 חיילים ישראלים.
23 ביולי – במצעד המהפכה הציגה מצרים טילי קרקע קרקע שהוסעו על משאיות גוררות בשם "אל-קאהר" מתוצרת מצרית.
טווח הטילים שנטען היה "דרומה מביירות".
27 בספטמבר – ארצות הברית בראשות ג'ון קנדי מוכרת לישראל טילי הגנה כנגד מטוסים בשם "הוק".
7 במאי – לאון מ'בה, נשיא גבון עורך ביקור ממלכתי בן עשרה ימים בישראל, במסגרתו היה אורח הכבוד במצעד צה"ל ביום העצמאות
4 ביוני – דויד דאקו, נשיא הרפובליקה המרכז-אפריקאית עורך ביקור ממלכתי בן עשרה ימים בישראל
21 ביוני – ויליאם טאבמן, נשיא ליבריה עורך ביקור ממלכתי בן עשרה ימים בישראל
באוגוסט עורך נשיא המדינה, יצחק בן-צבי, ביקור גומלין באפריקה, במסגרתו ביקר ברפובליקה המרכז-אפריקאית, בליבריה ובקונגו וחתם עמן על הסכמי שיתוף פעולה
10 בדצמבר – דאוודה ג'ווארה, ראש ממשלת גמביה, עורך ביקור בן חמישה ימים בישראל
19 בדצמבר – מואמבוטסה הרביעי, מלך בורונדי עורך ביקור ממלכתי בן ארבעה ימים בישראל
29 במאי – בית המשפט העליון דוחה את ערעורו של אדולף אייכמן על עונש המוות שנגזר עליו.
31 במאי – אדולף אייכמן מוצא להורג.
28 ביוני – המרגל היהודי רוברט סובלן שריגל למען ברית המועצות הוסגר מהארץ לארצות הברית
1 ביולי – יוסל'ה שוחמכר נמצא בניו יורק על ידי המוסד.
21 בנובמבר – עיר בנגב הוקמה ושמה "ערד".
ספרות ושירה: שולמית הראבן מפרסמת את ספר שיריה הראשון "ירושלים דורסנית"; נתן יונתן מוציא לאור את "שירים לאורך החוף"; יצחק אוורבוך אורפז מפרסם את ספרו השני, "עוד בעד עוד", הזוכה בפרס ברש; בתחום ספרות הילדים והנוער, מפרסמת אסתר שטרייט-וורצל את ספרה הראשון, "מן המצר"; אברהם רגלסון זוכה בפרס ברנר
מוזיקה קלה: דן אלמגור כותב ללהקת התרנגולים את השיר "כשאת אומרת לא"; יצחק גרציאני ממונה למנצח תזמורת צה"ל, תפקיד שימלא עד מותו (ב-2003) משה וילנסקי זכה במקום ראשון בפסטיבל רדיו בעיר הנופש סופוט שבפולין על התיזמור של השיר "סתיו" שאת מילותיו כתב שמשון חלפי.
אסתר עופרים ביצעה את השיר וזכתה במקום שני.
קולנוע: אורי זוהר מביים את "עץ או פלסטיין", סרטו הראשון כבמאי; מנחם גולן מוציא את "אלדורדו"; יוצא לאקרנים גם "סיניה", המבוסס על אירוע שהתרחש במהלך מבצע קדש
תיאטרון: אהרן אלמוג מפרסם את מחזהו הראשון, "תיקון חצות"; תיאטרון הקאמרי מעלה את מחזהו הראשון של יוסף בר-יוסף, "טורא"; גאולה נוני הופכת לכוכבת עם הופעתה במחזמר הפופולרי "אירמה לה דוס"
תקשורת: המקומון הראשון בישראל, ערב ערב באילת, מתחיל לצאת לאור; זאב מתחיל לפרסם קריקטורה קבועה בעיתון "הארץ"; דידי מנוסי מתחיל לפרסם טור קבוע בעיתון ידיעות אחרונות
חתני וכלות פרס ישראל: אריה שרון (אדריכלות); יצחק קנב (מדעי החברה); יוסף בנטוויץ' (חינוך); חנוך ילון (מדעי היהדות); זאב לב (מדעים מדויקים); צבי סליטרניק (רפואה).
מתחילה לצאת לאור אנציקלופדיה תרבות
מלכת היופי היא יהודית מזור
14 באוגוסט – הפועל תל אביב בכדורסל לוקחת אליפות לאחר 4 שנות ניצחון של מכבי תל אביב בכדורסל.
12 באוקטובר – במשחק בין הפועל ושמשון תל אביב נפתח רשמית אצטדיון בלומפילד, שהפך למגרשה הביתי של הפועל תל אביב ומאוחר יותר גם למגרשן הביתי של קבוצות הכדורגל מכבי ובני יהודה תל אביב.
9 בפברואר – לוי אשכול מודיע בשידור רדיו מיוחד לאומה על פיחות הלירה הישראלית לעומת הדולר מ-1.8 לירות לדולר, ל-3 לירות לדולר.
הפיחות הביא לסערה במשק, לשביתות ולהעלאת מחירים.
מטרת הפיחות הייתה ניסיון לצרף את ישראל אל השוק האירופי המשותף, ולהוכיח עמידה בסטנדרטים הכלכליים הנדרשים לקראת מהלך זה.
אמנם הסחר עם מדינות אירופה השתפר מעט, אך ככל שהייתה מטרת המהלך הורדת הצריכה הפרטית, הרי שהעלייה ברמת המחירים שנגרמה עקב הפיחות, התאזנה עם מערכת הצמדת השכר.
צוות אדריכלים בראשותו של יונה פיטלסון מתחיל בתכנון ובניית העיר ערד.
מספר פסיקות חשובות מבחינת ההיסטוריה החוקתית של מדינת ישראל ניתנו בשנה זו.
בין היתר, דחה בית המשפט העליון (בג"ץ 72/62) את עתירתו של דוד אוסוואלד רופאייזן ("האח דניאל"), יהודי שהתנצר במהלך השואה, להיחשב כיהודי לצורך חוק השבות - פסיקה זו חידדה את ההבחנה "מיהו יהודי" בראות החוק ובית המשפט, ולפיכך, מי רשאי להתאזרח מתוקף חוק השבות.
בג"ץ קיבל את העתירה נגד הפסילה, ובכך קבע כללים חשובים לחופש הביטוי בישראל.
ב-15 בנובמבר מתחילה פרשה פלילית שתמשיך להסעיר את הרוחות גם ב-1963, פרשת סטולרו-יכמן-צ'צ'קס (הקרויה על שם הקורבנות), במסגרתה נרצחו שלושה אנשים בין נובמבר 1962 ליולי 1963. הפרשה מעולם לא נפתרה.
24 במרץ – ריטה, זמרת ישראלית
9 ביוני – יובל בנאי, זמר ומוזיקאי ישראלי
15 ביוני – מיקי חיימוביץ', עיתונאית ומגישת חדשות
20 בספטמבר – מודי בר-און, מנחה טלוויזיה ויוצר טלוויזיה ישראלי.
10 בנובמבר – רמי קלינשטיין, זמר-יוצר, מלחין ומפיק מוזיקלי ישראלי
21 בנובמבר – אברי גלעד, איש בידור, מנחה רדיו וטלוויזיה ושחקן ישראלי
17 בדצמבר – ארי פולמן, במאי קולנוע וטלוויזיה ותסריטאי ישראלי
26 בדצמבר – אלי ישי, פוליטיקאי ישראלי
19 בינואר – הרב יצחק נח
2 בפברואר – שלמה הסטרין, ביוכימאי ישראלי (נולד ב-1914)
9 בפברואר – לוי עפרון, רופא, ממקימי מערכת הרפואה בישראל, מנכ"ל קופת חולים של הציונים הכלליים
17 בפברואר – הרב יחיא נחום
31 במאי – בן-ציון שטרנברג, פעיל בתנועה הרוויזיניסטית, מחותמי מגילת העצמאות (נולד ב-1895)
6 ביוני – אב"א אחימאיר, ממנהיגי ברית הציונים הרוויזיוניסטים (נולד ב-1897)
6 באוגוסט – ירמיהו הלפרן, איש בית"ר והתנועה הרוויזיוניסטית, ממייסדי הימאות העברית (נולד ב-1901)
22 באוגוסט – גיורא יוספטל, שר ופעיל ציבור (נולד ב-1912)
28 באוגוסט – הרצל ברגר, חבר הכנסת ועיתונאי (נולד ב-1904)
15 בספטמבר – יעקב ניצני, חבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ב-1900)
24 באוקטובר – חנן רובין, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1908)
23 בדצמבר – הרב משולם ראטה
עמנואל זמיר - יוצר מוזיקה ישראלית (נולד ב-1925)
1963 בישראל (ה'תשכ"ג – ה'תשכ"ד) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 15 שנים להקמתה.
אחד האירועים הבולטים בשנה זו היא פרישתו של בן-גוריון מראשות הממשלה, לאחר שכיהן במשרה זו כמעט ברציפות מאז 1948. במקומו מתמנה לראש הממשלה לוי אשכול.
כאמור, התפטרותו של דוד בן-גוריון מראשות הממשלה (16 ביוני) וכניסתו לתפקיד (26 ביוני) של יורשו, לוי אשכול, סימנה סוף תקופה.
בין היתר, יש הטוענים כי ברקע לפרישת בן-גוריון גם המתיחות שהתעוררה בינו לבין ראש המוסד, איסר הראל, בסוגיית המדענים הגרמניים במצרים.
בן-גוריון ציווה לחדול מפעולות נגד מדענים אלה, בעיקר לאור מעצרם (2 במרץ) בשווייץ של שני אנשים החשודים בריגול לטובת ישראל לסיכול הסיוע הגרמני למצרים.
ב-1 באפריל פרש הראל מתפקידו כ"ממונה על שרותי הביטחון" שכלל פיקוד על המוסד ואחריות על השב"כ והוחלף בראשות המוסד על ידי מאיר עמית; ראש השב"כ עמוס מנור פורש אף הוא, לטובת יוסף הרמלין.
ב-23 באפריל נפטר יצחק בן-צבי, הנשיא השני של מדינת ישראל.
במצעד צה"ל של אותה שנה (שנערך בחיפה), מוצב כיסא עטוף שחורים על הבימה במקומו של נשיא המדינה והדגל הורד לחצי התורן.
ב-21 במאי, חודש לאחר מכן, נבחר זלמן שזר לתפקיד הנשיא.
קדיש לוז, שהיה יושב ראש הכנסת, כיהן כנשיא בפועל בתקופת הביניים.
2 בינואר – הכנסת מחליטה להעלות את שכר הנשיא בכמעט פי 3.
3 בפברואר – משה בן זאב מתמנה לתפקיד היועץ המשפטי לממשלה.
15 ביולי – מטיילים בכנרת נסחפו לחוף הסורי ולאחר מכן הוחזרו לישראל במסגרת החלפת שבויים.
19 באוגוסט – שני חיילי נח"ל נרצחו במארב סורי.
18 בדצמבר – הוחלט לקצר את השירות בצבא בארבעה חודשים, בעקבות הגידול בשנתוני הגיוס.
25 בדצמבר – יצחק רבין מתמנה לתפקיד הרמטכ"ל.
19 באוגוסט – דאוודה ג'ווארה, ראש ממשלת גמביה, עורך ביקור ממלכתי בישראל
4 - 10 בדצמבר, ז'וזף קסא-וובו, נשיא קונגו-קינשאסה עורך ביקור ממלכתי בישראל.
מוקם בנק ירושלים לפיתוח ולמשכנתאות בע"מ
כובע!", הכוללת את הלהיט "חיילים יצאו לדרך"; התרנגולים יוצאים עם תוכניתם השנייה (והאחרונה, שכן הם מתפרקים ב-1963), הכוללת בין היתר את "הכל זהב", "השמלה הסגולה", "יוסי ילד שלי מוצלח", "כשאת אומרת לא", והשיר-מערכון "שיר השכונה".
שמואל גוגול מקים את "תזמורת מפוחיות הפה של רמת גן"
ספרות: פרסום הספר "דרכים לוהטות" מעורר שערורייה, שכן הוא מציג מערכת יחסים שניהלה המחברת, הדסה מור, עם משה דיין.
בעלה הנבגד של מור פנה לראש הממשלה להדחת דיין, אך נענה כי אפילו דוד המלך נותר בתפקידו למרות מערכת היחסים שניהל עם בת שבע.
ב-21 באפריל נפתח בירושלים יריד הספרים הבינלאומי הראשון, בבנייני האומה; אהוד בן עזר מפרסם את רומן הביכורים שלו, "המחצבה"
בתחום התיאטרון והבידור הקל, מוקמת בשנה זו שלישיית הגשש החיוור על ידי אברהם דשא.
בנוסף, ניסן נתיב מייסד בתל אביב את "הסטודיו למשחק".
חינוך: מוקמת אוניברסיטת חיפה; ב-6 במרץ - הוחלט בכנסת להקים את הטלוויזיה החינוכית.
מנחם גולן מביים את סרטו הראשון, "אלדורדו", עם חיים טופול, גילה אלמגור ושייקה אופיר.
פרס ישראל: מנחם מנדל כשר (ספרות תורנית); מרדכי ארדון (ציור); אברהם פאהן (מדעי החיים); נתן רוטנשטרייך (מדעי הרוח); אליעזר שטיינמן (ספרות)
קרע ומחלוקת בעדה החרדית לאור נישואיו של עמרם בלוי לגיורת רות בן דוד, הצעירה ממנו ביותר מ-30 שנים.
17 בפברואר – מטוס קרב התנגש במשאית דלק, הנהג והטייס נהרגו.
22 בפברואר – ניתן פסק הדין בבג"ץ פונק שלזינגר, שקבע כי על פקיד הרישום במשרד הפנים לרשום נישואים אזרחיים שנערכו בחו"ל.
5 ביוני – בנימין הלוי ממונה לשופט בבית המשפט העליון
פרשת תל גיבורים: עסקן המפד"ל יהודה שפיגל מואשם כי קיבל שוחד כדי שיעדיף אנשי עסקים מסוימים בפיתוח בית חולים בתל גיבורים.
12 בינואר – רמי הויברגר, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאי ובמאי ישראלי
1 ביוני – ארקדי דוכין, זמר-יוצר ומפיק מוזיקלי ישראלי
5 בנובמבר – יאיר לפיד, פוליטיקאי, ראש הממשלה החלופי, סופר, בעל טור, תסריטאי, שחקן, מחזאי, פזמונאי ומנחה טלוויזיה לשעבר.
12 באוקטובר - מיכאל בן-ארי, ח"כ לשעבר, מרצה להיסטוריה, כותב הספר חזון ופגיון.