tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עם זאת, לבעל העסק בדוגמה לא היו הוצאות, שכן, לצורך העניין, הוא למד לבנות אתרים בעצמו.
אם ברצונו להשתמט באופן פלילי מהעברת המע"מ שקיבל מהלקוח לרשות המיסים, עליו ליצור מצג שווא כאילו היו לו הוצאות, ולשם כך הוא נדרש לחשבונית פיקטיבית, עליה ייכתב, למשל, כי שילם לעסק אחר 100 ש"ח בתוספת 18 ש"ח מע"מ, על אף שלא הייתה כל עסקה בינו לבין העסק האחר.
לרוב, בעל העסק האחר מקבל סכום כסף מסוים עבור החשבונית הפיקטיבית שהנפיק, ובמקרים אחרים מדובר בבעל עסק המצוי בחובות או הנסחט על ידי ארגון פשיעה.
האופן האמור לעיל מאפשר להשתמט מתשלום מע"מ.
עם זאת, ניתן במקרים מסוימים לקבל סכום כסף מרשות המיסים בעבור החשבוניות, כך שההונאה אינה מוגבלת רק להפחתת חוב המס.
זאת, מאחר שגם אילו בעל עסק שילם לספקים, אך לא הכניס כלל כסף, במקרים מסוימים הוא זכאי לקבל מרשות המיסים את המע"מ עליו שילם בעבור החשבונית.
לדוגמה, נניח שאדם פתח עסק למכירת נעליים, קנה מלאי בגובה 1,000 ש"ח, שילם עליו מע"מ בגובה 180 ש"ח, אך לא הצליח למכור את הנעליים ולהכניס כסף.
במקרה כזה, אותו אדם יקבל מרשות המיסים, נכון לספטמבר 2022, את סכום המס הנקוב בחשבונית שקיבל מהספק.
מצב זה, במקרים מסוימים, מאפשר לגשת עם חשבוניות פיקטיביות לרשות המיסים, ולקבל כסף, במנותק מהשאלה האם קיים לבעל העסק חוב מס והאם יש לו הכנסות.
שימוש בחשבוניות פיקטיביות במקרים אחרים
חשבונית יכולה להיחשב כפיקטיבית גם במקרים נוספים.
כך למשל, כאשר השירות או הסחורה המופיעים על גבי החשבונית הם אינם השירות או הסחורה שסופקו בפועל (למשל, חשבונית עבור רכישת סוכריות כאשר בפועל נמכרו כדורי אקדח).
הדבר נועד למנוע מצב בו עסקאות לא חוקיות מוסתרות מרשויות החוק באמצעות הצגתם לרשויות המס כעסקאות לגיטימיות, וזאת על אף שהלכה למעשה לא הועלם מס מהקופה הציבורית.
(6) הציג מסמך כוזב למשלם ההכנסה לצורך מניעת ניכוי מס במקור או הפחתתו.וכן עבירה פלילית לפי סעיף 117(א)(5) לחוק מס ערך מוסף, תשל"ו-1975 המכונה "חוק מע"מ":"מי שהפר כמפורט להלן הוראה מהוראות חוק זה או התקנות על פיו, דינו - מאסר שנה:"
(5) הוציא חשבונית מס בלי שהיה זכאי לעשות כן או לאחר שנאסר עליו לעשות כן;מעבר לכך, ובשל היקף התופעה הנרחב, חוק מס ערך מוסף מקנה סמכות לרשות המיסים להטיל סנקציה אזרחית על מי שהוציא את חשבונית המס, ועל מי שניכה באמצעות החשבונית מס תשומות.
כך, בהתאם לסעיף 50(א) לחוק מע"מ, אדם שהוציא חשבונית פיקטיבית יהיה חייב בסכום המס הכפול מהסכום המופיע על גבי החשבונית.
לדוגמה, במקרה שבעל עסק מוציא חשבונית פיקטיבית על סך 100 ש"ח, שסכום המס בה הוא 17 ש"ח, רשות המיסים רשאית לחייב אותו במס בגובה 34 ש"ח.
סנקציה זו מכונה "כפל מס".
באופן דומה, בהתאם לסעיף 50(א1) לחוק מע"מ, רשות המיסים רשאית לחייב בכפל מס עוסק שניכה מס תשומות הכלול בחשבונית פיקטיבית (כלומר, שהציג חשבונית על הוצאה מסוימת שלא התרחשה בפועל, או שלא התרחשה באופן המוצג על גבי החשבונית).
יובהר, כי במקרה שהוצאה חשבונית פיקטיבית, הרשות רשאית לחייב בכפל מס גם את מוציא החשבונית, וגם את מקבל החשבונית, כך שלמעשה סכום המס העונשי מגיע לפי 4 מהסכום המופיע על גבי החשבונית.
סנקציה נוספת הנמצאת בשימוש נרחב על ידי רשות המיסים היא פסילת ספרים, וקנס בגין פסילת ספרים בגובה 1% ממחזור העסק, וזאת מכוח הוראות מס הכנסה (ניהול פנקסי חשבונות), תשל"ג-1973.
הסנקציות האמורות אינן באות במקום ענישה פלילית, אלא בנוסף לה.
במקרים רבים, אנשים שנמצאו אשמים בעבירות הנוגעות לחשבוניות פיקטיביות ואף ריצו את עונשם, חויבו גם במישור האזרחי על ידי רשויות המס.
תופעת החשבוניות הפיקטיביות בולטת במיוחד בענף הבנייה.
זאת, בין היתר בשל כך שמקור מרכזי להון השחור בענף הוא מהעסקת שוהים בלתי חוקיים.
מנתוני רשות המיסים, בשנת 2021 יצאו בסך הכול 365 שומות עם חשד לקיזוז חשבוניות פיקטיביות במשק כולו, בסכום כולל של יותר מ-1.1 מיליארד שקל.
מתוך כל אלה, 116 שומות יצאו בענף הבנייה, בסכום כולל של כמעט 229 מיליון שקל - 32% מסך כל השומות שהוצאו עם חשד לקיזוז חשבוניות פיקטיביות בשנת 2021.
מעבר לענף הבנייה, התופעה מצויה גם בתחומים נוספים, כגון כוח אדם, ניקיון, ושמירה.
זאת מכיוון שמדובר בענפים שיש בהם ערך מוסף גבוה ושימוש רב בעובדים המועסקים שלא כדין, ועל כן יש צורך בכיסוי העלויות הכרוכות בהעסקתם באמצעות ניכוי חשבוניות פיקטיביות.
מודל חשבוניות ישראל נועד לצמצם את תופעת החשבוניות הפיקטיביות.
במסגרת המודל נקבע כי רשות המיסים תנפיק מספרי הקצאה לחשבוניות באמצעות מערכת מקוונת.
מספרי הקצאה אלה יידרשו כתנאי לניכוי מס התשומות בעסקאות שמעל לתקרה שנקבעה בחוק (25,000 ש"ח לשנת 2024), ובהתאם למתווה הרשום בחוק.
מודל "חשבוניות ישראל" יכנס לתוקף ב-5 במאי 2024.
מספר הקצאה הוא מספר ייחודי לחשבונית ספציפית במבנה של 9 ספרות, שמתקבל מרשות המיסים.
מספר ההקצאה יופיע על גבי החשבונית בנוסף למספר האסמכתא של החשבונית.
כדי לקבל מספרי הקצאה יש להירשם לשירותים הדיגיטליים של רשות המיסים.
לאחר מכן ניתן לקבל מספר הקצאה באמצעות תוכנה להפקת חשבוניות המחוברת לשירותי רשות המיסים, או באמצעות יישום ייעודי באתר האינטרנט של הרשות.
החל מ-5 במאי 2024, עוסק שקיבל חשבונית מס מעוסק אחר, בסכום גבוה מ-25 אלף שקל לפני מע"מ (בשנת 2024), יוכל לנכות את המע"מ הגלום בחשבונית רק אם יש לה מספר הקצאה.
החל מ-1 בינואר 2025, רשות המיסים תתחיל לבחון כל בקשה, ותסרב להעניק מספר הקצאה במקרים שבהם עולה חשד כי מדובר בעסקה פיקטיבית.
בראש רשימת חשבונות האינסטגרם הישראליים הנעקבים ביותר ניצבת השחקנית והדוגמנית גל גדות.
היא הישראלית בעלת מספר העוקבים הגבוה ביותר ברשת החברתית המקוונת, אינסטגרם, עם מעל ל-100 מיליון עוקבים.
31 חשבונות של ישראלים עברו את רף מיליון העוקבים, 21 מתוכם הם חשבונות של נשים ו-8 של גברים.
שני החשבונות העסקיים היחידים שהגיעו למעמד זה הוא ערוץ הבידור ישראל בידור והערוץ ערב טוב עם גיא פינס.
על פי נתונים של חברת לידרס משנת 2019, כ-26 אחוזים מהעוקבים אחר חשבון האינסטגרם של בר רפאלי (כ-780 אלף) הם ישראלים, דבר המעמיד אותה כאדם בעל מספר העוקבים הישראליים הגבוה ביותר, זאת לעומת שני אחוזים בלבד של עוקבים ישראליים (666 אלף) אחר חשבון האינסטגרם של גל גדות.
יובל נח הררי הוא הישראלי היחיד, בתחום המדע, שחצה את רף מליון העוקבים באינסטגרם.
נכון ל-2025, תוכני המדיה החברתית שלו מגיעים למאות מיליוני אנשים ברחבי העולם.
דירוגשם משתמשבעליםתאגידעוקבים (במיליונים)עיסוק/מקצועשפת תוכן עיקרית1גל גדות —106.0שחקנית ודוגמניתאנגלית2עידן סנקר —18.6צלם וכוכב רשתאנגלית3יהודה דביר —4.9מאייר ומעצב גרפיאנגלית4נוסייר יאסין —4.8בלוגר וידאו ואקטיביסטאנגלית5בר רפאלי —3.7דוגמנית ואשת עסקים עברית6בנימין נתניהו —2.8פוליטיקאי, ראש הממשלה ה-9 של מדינת ישראל עברית
ועברית25@edenfinesעדן פינס —1.1דוגמנית ושחקנית עברית26@aline_cohennאלין כהן —1.1שחקנית ואשת עסקים עברית27ענבר לביא —1.0שחקנית עברית ואנגלית28מאיה דביר —1.0מאיירת ומעצבת גרפית עברית29אסי עזר —1.0מנחה טלוויזיה עברית30מריה דומרק —1.0דוגמנית וזמרת עברית
ואנגלית31@edenben_zakenעדן בן זקן —1.1זמרת עברית32@gali_golanגלי גולן —1.1כוכבת רשתאנגלית33@natalydadonנטלי דדון —1.0דוגמנית עברית34@erevtovערב טוב עם גיא פינס 1.0תוכנית טלווזיה הסוקרת את עולם הבידור ישראלי עברית35yuval_noah_harariיובל נח הררי—1.0היסטוריון וסופר בינלאומיאנגליתנכון ל-26 באוקטובר 2025
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו הוא הישראלי בעל מספר העוקבים הגבוה ביותר ברשת החברתית המקוונת, טוויטר, עם מעל לשלושה וחצי מיליון עוקבים.
השחקנית והדוגמנית גל גדות היא האשה הישראלית הכי נעקבת עם מעל לשלושה וחצי מיליון עוקבים בפלטפורמה.
אחריה ברשימה מופיעים צה"ל, מדינת ישראל, החשבון הרשמי של ראש ממשלת ישראל, העיתונאי אדי כהן, העיתונאי עמית סגל, דובר צה"ל בערבית אביחי אדרעי, וד"ר אלי דוד, חוקר ויזם בתחום הבינה המלאכותית.
האדם בעל מספר העוקבים הגבוה ביותר ברשת החברתית המקוונת, טיקטוק, הוא יוצר התוכן הסנגלי-איטלקי, קאבי לאמה, עם למעלה מ-160 מיליון עוקבים.
הרקדנית האמריקאית צ'ארלי ד'אמליו היא האישה הנעקבת ביותר בפלטפורמה, והשנייה ברשימה הכללית.
כמו כן, היא בעלת החשבון שצבר את מספר הלייקים הגבוה ביותר בפלטפורמה.
האדם השלישי הנעקב ביותר בטיקטוק היא הזמרת הפיליפינית בלה פורץ', אשר באוגוסט 2020 העלתה את הסרטון אשר צבר את מספר הלייקים הגבוה ביותר בפלטפורמה.
ב-27 באפריל 2017, התאומות הגרמניות ליסה ולנה מנטלר צברו 19 מיליון עוקבים בטיקטוק, בכך הן עקפו את מספר העוקבים של כוכבת הטיקטוק בייבי אריאל והפכו לבעלי חשבון הטיקטוק הנעקב ביותר בעולם.
ב-31 במרץ 2019, בעת שהחשבון מנה 32.7 מיליון עוקבים, מחקו התאומות את חשבון הטיקטוק שלהן, עקב דאגה לפרטיותן ואובדן עניין בפלטפורמה.
עם מחיקת החשבון של ליסה ולינה, הפכה הזמרת האמריקאית לורן גריי לבעלת החשבון הנעקב ביותר.
ב-25 במרץ 2020, צברה הרקדנית האמריקאית צ'ארלי ד'אמליו 41.4 מיליון עוקבים ובכך עקפה את השיא לורן גריי.
ד'אמליו המשיכה לשבור שיאים באותה שנה, כשבאפריל הפכה לאדם הראשון שצבר 50 מיליון עוקבים בטיקטוק, ובנובמבר, כשהפכה לאדם הראשון שצבר 100 מיליון עוקבים בפלטפורמה.
ב-22 ביוני 2022, צבר יוצר התוכן הסנגלי-איטלקי, קאבי לאמה, 142.7 מיליון עוקבים בטיקטוק ובכך עקף את צ'ארלי ד'אמליו, והפך לגבר הראשון שהגיע אל ראש הרשימה.
שם משתמשבעליםמספק עוקבים בעת שבירת השיא התאריך בו הפך לחשבון הנעקב ביותרמספר הימים בהם החזיק בשיאביבליוגרפיה@khaby.lameקאבי לאמה142.422 ביוני 2022 @charlidamelioצ'ארלי ד'אמליו41.425 במרץ 2020 819@lorengrayלורן גריי32.831 במרץ 2019360@lisaandlenaליסה ולנה מנטלר 18.927 באפריל 2017703@babyarielבייבי אריאל ———
חשבונאות עלות אמיתית היא גישה חשבונאית המודדת ומעריכה את ההשפעות הנסתרות של פעילויות כלכליות על הסביבה, החברה ובריאות הציבור.
חשבונאות עלות אמיתית מכונה גם "חשבונאות עלות מלאה" ("full cost accounting") או "חשבונאות רב-הונית" (multiple capital accounting).
היא מסתכלת מעבר לחשיבה כלכלית טהורה במטרה לשפר את קבלת ההחלטות בארגונים מסחריים ולהשפיע על המדיניות הציבורית.
היא מכלילה בתחשיבים הון טבעי , הון אנושי, הון חברתי והון מיוצר.
גישת העלות האמיתית יכולה להיות מיושמת בכל מגזר כלכלי.
היא שואפת לחשוף את מלוא ההשפעות של פעילות כלכלית על החברה, הסביבה והבריאות, מעבר לעלויות הישירות מושתתות על ידי היצרנים והצרכנים.
עלויות אלו, המכונות 'עלויות חיצוניות', אינן משתקפות במחיר המוצר או השירות ואינן נכללות ברווח והפסד התפעולי.
חשבונאות עלות אמיתית רלוונטית במיוחד למגזר האגרו-מזון (ייצור חלקאי של מזון ומוצרים אחרים), שם עלויות נסתרות מהוות חלק ניכר מהתמונה הכלכלית.
למעשה, מגזר האגרו-מזון הוא זה שהניע את התפתחותה של גישה זו.
חשבונאות עלות אמיתית מאפשרת אימוץ שיטות מגוונות, בהתאם למשאבים, הנתונים, היכולת ומערכות הדיווח של כל מדינה.
גישת חשבונאות עלות אמיתית חדשה יחסית, אך הרעיון עצמו אינו חדש.
הוא קשור קשר הדוק למושג הכלכלי השפעה חיצונית, המתייחס לעלויות או תועלות עקיפות לצד שלישי שאינו מעורב, הנובעות מפעילות של צד אחר (או צדדים אחרים).
שורשיה של גישת העלות האמיתית ניתן לייחס לעבודתם של ארתור ססיל פיגו ואלפרד מרשל בשנות העשרים של המאה הקודמת.
חשבונאות עלות אמיתית נחשבת גם כהרחבה של ניתוח עלות-תועלת.
בעשורים האחרונים, הוענקו ערכים כספיים להשפעות חיצוניות כאשר עסקים נקנסו או כאשר חברות ביטוח חישבו עלויות בתאונות תעשייתיות (למשל קנסות על זיהום סביביתי או חישובי ביטוח בתאונות תעשייתיות שיכלול גם את עלויות הטיפול הרפואי לפצועים, נזקי הרכוש והפגיעה בפריון העבודה).
גישת חשבונאות עלות אמיתית נבדלת מקודמותיה בכך שהיא משלבת חשיבה מערכתית וחשיבה הוליסטית, המכירה בכך שמערכות כלכליות מורכבות ממספר רב של בעלי עניין (כגון יצרנים, צרכנים, מתווכים, מפיצים ומקבלי החלטות) ותלויות בסוגים שונים של הון (הון טבעי, הון חברתי, הון אנושי והון מיוצר).
גישה זו מכירה במורכבות של מערכות כלכליות ובכלל התלות ההדדית ביניהן.
גישה זו כוללת מעל עשרה אינדיקטורים שנבחרו למדוד ולהעריך השפעות חיוביות ושליליות בתחומים הסביבתיים, הבריאותיים, החברתיים והכלכליים.
בתחום המזון האינדיקטורים כוללים בין היתר: השפעה של הסביבה, זיהום אוויר, מים ואדמה, מחסור במים, ביטחון תזונתי, השפעה על קהילות מקומיות, השפעות בריאותית, השפעות על בריאות העובדים, מיסוי וסובסידיות
דו"ח של האו"ם, מראה כי למערכות המזון והחקלאות העולמיות יש עלויות סביבתיות, חברתיות ובריאותיות נסתרות בשווי של לפחות 10 טריליון דולר - כמעט 10% מהתמ"ג העולמי.
חישוב העלווית הנסתרות בחקלאות יסייע בעצירת השינויי האקלים ושחיקת המגוון הביולוגי.
פעילות חקלאית אחראית לכשליש פליטת גזי חחמה, עד כה, מקבלי ההחלטות התעלמו מהעלויות הנסתרות בשעה שמקדמים טיפול באתגרי מערכת המזון, תוך הסתמכות על מדדים צרים כמו פרודוקטיביות או צריכת קלוריות כדי לקבל החלטות על כל דבר, החל מסובסידיות חקלאיות ועד לתוכניות למאבק ברעב.
חשבונות העלות האמיתית מעודדת להסכל בצורה הוליסטית על הייצור החלקאי על מנת למנוע נזקים ועלויות וקדם חלקאות המתחשבת בסביבה.
ארגון המזון והחקלאות של האו"ם מקדם את גישצ חשבונאות עלות אמיתית טכערל מחקרים על העלויות המלאות של מזון וחקלאות במדינות ברחבי העולם.
חשבון משותף הוא סרט תקופתי גרמני משנת 2024 בכתיבה ובימוי של נטייה ברונקהורסט, עם סנדרה הולר, מקס רימלט ורונלד זרפלד בתפקידים הראשיים.
הלברשטאדט, גרמניה המזרחית, יולי 1990 – מפעלים נסגרים ואבטלה גואה לקראת איחוד גרמניה מחדש.
מארן (סנדרה הולר) ובעלה רוברט (מקס רימלט).
מובטלים ומיואשים כמו יתר שכניהם.
לשכונה חוזר פולקר (רונלד זרפלד) משהות של 9 שנים בהונגריה.
הוא היה בעבר מאהבה של מארן וכנראה גם אבי בתה דיני.
הם שמים לב לשיירת משאיות המובילות מטען למחנה בונקרים סמוך ותוהים על כך.
ידיד שלהם מרקובסקי (פטר קורט) שעובד כשומר במקום ומיואש מהמשטר הקומוניסטי שעומד להסתיים, מוכן להבריח אותם לבונקרים במתחם ולאחר שהם מצליחים לחמוק מהשומרים הם מגלים שם מחסן של מיליוני מארקים מזרח גרמנים.
מרקובסקי מגלה להם שעוד שלושה ימים יפוג תוקפם כשיגיעו למקום מארקים גרמניים ממערב גרמניה.
עד אז אפשר לקנות בהם מכשירים ללא הגבלה.
הם מחליטים לחלק את הכסף בין כל 43 המשפחות בשכונה שמתחילים בחגיגת קניות.
השכנה המבוגרת קטה (אורסולה ורנר) אומרת שזה לא שוד כי לפי מה שחינכו אותם הכסף הזה היה של העם והוא חוזר לעם.
הם מחליטים בכסף הזה גם לקנות את המפעל בו עבדו אך להפתעתם הם מבינים שהוא אינו שווה הרבה והם קונים אותו במחיר מארק גרמני אחד בלבד.
בין השטרות שהם הפיצו נמצאים שטרות לא סחירים שאותם התכוונה מזרח גרמניה להפיץ במערב גרמניה לאחר שתשתלט עליה.
הבנק הפדרלי פותח בחקירה ועוצר את ראשי 43 המשפחות באשמת שוד אבל השר החוץ הנס-דיטריך גנשר שהוא עצמו היה ממזרח גרמניה, משחרר אותם.
שם השחקן שם הדמות הערותסנדרה הולרמארןמקס רימלטרוברטרונלד זרפלדפולקרפטר קורטמרקובסקיאורסולה ורנרקטהשכנהמרטין ברמבךלונקביץשכןלוטי שירין קיילינגדיניהילמר איכהורןהנס-דיטריך גנשרקתרין ולישג'נטשכנה
חשבונות שמיים הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2025 בכתיבה ובימויו של אסתי ביטון שושן, עם משי קליינשטיין ואורי אלבי בתפקידים הראשיים.
העלילה היא על זוג חרדי צעיר בבני ברק שמנסים להתאושש מאסון שניחת עליהם עם מות בנם הקטן ולא לאבד זה את זו ואת אמונתם באלוהים.
אסתי ביטון שושן הייתה מועמד לפרס הבימוי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה 2025. דודו טסה היה מועמד לפרס אופיר למוזיקה המקורית הטובה ביותר בטקס פרסי אופיר לשנת 2025.
רות ושמואל בן דוד (משי קליינשטיין ואורי אלבי) הם זוג צעיר חרדי שגרים בבני ברק ומגדלים שם את בנם הקטן שרוליק שעומד לעבור בקרוב את טקס החלאקה.
רות עובדת בחברה חרדית ליחסי ציבור ושמואל הוא אברך בישיבה של הרב דרוק (מיקי לאון) ומבלה זמן רב עם החברותא שלו, חיים (דניאל מורשת).
רות באה ממשפחה צרפתית, חובבת מוזיקה, מאזינה לתקליטורים ופתוחה יותר לתרבות העולם, דבר שלא מוצא חן בעיני שמואל.
אימה גילה (ריימונד אמסלם) ואביה (ישי גולן) תומכים בה.
את משכורתה היא נותנת לשמואל והוא מקציב לה לפי צורכי הבית.
באחד הימים מסיע שמואל את שרוליק לגן הילדים אך שוכח אותו במכונית והילד נפטר.
כאן מתחיל משבר עמוק בין בני הזוג.
שמואל מחפש סיבה לאסון ותולה זאת בהתנהגותה של רות.
הם ישנים לבד וחוגגים את ליל הסדר לבד.
המצב מידרדר עד לשיא בל"ג בעומר בו שורף שמואל עם חבריו, טלוויזיה, תקליטורים ושאר חפצי "תרבות רעה".
המצב נראה חסר מוצא עד שרות מגלה שהיא בהיריון...
שם השחקן שם הדמות הערותמשי קליינשטייןרות בן דודאורי אלבישמואל בן דודריימונד אמסלםגילהאמא של רותישי גולןאבא של רותמיקי לאוןהרב דרוקראש הישיבהדניאל מורשתחייםבחור ישיבה
חֲשׂוּכֵי עלים (שם מדעי: Psilotopsida) היא מערכה של שרכנים שהם צמחים וסקולריים חסרי זרע, הכוללת את סדרת הפסילופיטים (Psilotales) ואת סדרת האופיוגלוסאים (Ophioglossales).
חשופי זרע (שם מדעי: Gymnospermae) היא קבוצה בעל-מערכה צמחי זרע.
חשופי זרע מתאפיינים בכך שהביציות והזרעים חשופים כמו על גבי קשקשי הזרע של האצטרובל של האורן.
צמחים השייכים למערכה זו הם חסרי פרחים ופירות וזאת משום שבצמחים אלו הביציות אינן מתפתחות בתוך שחלה אלא על גבי הקשקשים הבונים את האצטרובל.
הובלת המים בחשופי זרע נעשית בטרכיאידים בלבד והעצה של חשופי הזרע אינה מכילה טרכאות.
טרכאידים הם חסרי לוחות מנוקבים והמים עוברים מטרכאיד לטרכאיד דרך גמצים מתורבצים עם תורוס.
לתורוס תפקיד חשוב במניעת התפשטות אמבוליזים לטרכאידים שכנים.
העצה של חשופי זרע בנויה ברובה מטרכאידים והיא חסרת סיבים ולכן העץ שמופק מחשופי זרע מכונה על ידי הנגרים עץ רך, להבדיל מהעץ הקשה של מכוסי הזרע.
מערכת חשופי הזרע שבצמחי זרע כוללת את הקבוצות:
חשיבה היא פעילות העוסקת בעיבוד מידע הנקלט מהסביבה על ידי החושים או הנשלף מהזיכרון, ובארגונו מחדש במוח.
כתוצאה מכך, החשיבה גם מביאה ליצירת מידע חדש, למשל: הסקת מסקנות, קבלת החלטות ויצירתיות.
מכאן משתמע שהחשיבה היא אחת הדרכים להתגבר על מכשולים.
בחברה של עידן המידע, יכולת החשיבה חיונית לתפקוד של האדם בכל ההיבטים של חייו.
בנוסף, לעיתים קרובות החשיבה יכולה לחסוך לאדם זמן ומאמץ.
על פי ז'אן פיאז'ה החשיבה היא פעולה של צירוף או תיאום בין סכמות.
החשיבה נעשית באמצעות רעיונות, סמלים וייצוגים מנטליים, ותוצריה הם עמדות, רגשות, דעות ואמונות.
זוהי פעילות מורכבת ורבת-פנים, אשר בלעדיה לא יכולה להתרחש למידה משמעותית.
לדפוסי החשיבה חשיבות מכרעת ביכולת הנעה ולהפך.
סקינר, הדמות הנודעת ביותר בגישה הביהביוריסטית, הגדיר את החשיבה כהתנהגות סמוייה או נסתרת, אשר נשלטת ומעוצבת על ידי אותם מנגנוניים סביבתיים כשאר סוגי הפעולות של האדם.
על פיו, לעיתים קרובות, החשיבה נחשבת כ"התנהגות חלשה", כשהחולשה נובעת משליטה פגומה של גירוי.
למשל, אדם שמסתכל על חפץ שאינו מטיב להכירו, אפשר שיאמר: "אני חושב שזה שזה מין מפתח ברגים".
הביטוי "אני חושב" עומד בניגוד מובהק ל"אני יודע".
כמעט תמיד ההתנהגות הסמוייה נקנית על ידי האדם ראשית בתור התנהגות גלויה.
התפתחות החשיבה האנושית מתחילה מלידה ונמשכת לאורך כל החיים.
תהליך התפתחות החשיבה מושפע משילוב של גורמים, ובראשם חוויות חיים.
ההתפתחות הקוגניטיבית כוללת התפתחות של מיומנויות חשיבה.
אלו הן טכניקות או יכולות מנטליות המיועדות להנחות את תהליך החשיבה שבעזרתם האדם חושב על דבר מה, מארגן ומנסח את מחשבותיו ומקיים יחסי גומלין עם הסביבה.
בילדות המוח הצעיר סופג מידע ומעצב את התגובות שלו למציאות כסביבת גידול, כשהחוויות בתקופה זו מותירות חותם עמוק.
ילד שגדל בסביבה תומכת ומקבל חיזוקים חיוביים נוטה לפתח דפוס חשיבה מתפתח, שבו הוא מאמין ביכולתו ללמוד ולהשתפר.
לעומת זאת, ילד שגדל בסביבה ביקורתית או כזו שמעודדת פרפקציוניזם, עלול לפתח דפוס חשיבה מקובע שבו הוא מאמין שהיכולות שלו קבועות ומוגבלות.
בתקופה זו להתנסויות החוזרות ולמודלים לחיקוי חשיבות מכרעת, חוויות חוזרות של הצלחה או כישלון מחזקות את אמונות הילד.
לדוגמה, ילד שמקבל שוב ושוב ביקורת על טעויותיו עלול להפנים את המסר שהוא כישלון, ולפתח דפוס של הכללה יתרה ("אני תמיד נכשל בכל דבר").
כמו ילדים מחקים את המבוגרים שסביבם - הורים, מורים ודמויות משמעותיות אחרות.
דפוסי החשיבה של המבוגרים, כמו אופטימיות או פסימיות, משפיעים על האופן שבו הילד יתפוס את העולם.
חשיבה גמישה (Flexible thinking): היכולת להסתכל על מצבים מנקודות מבט שונות ולשנות את הגישה שלך בהתאם לצורך.
דפוס זה מאפשר למצוא פתרונות יצירתיים.
חשיבה חיובית (Positive thinking): לא מדובר בהתעלמות מבעיות, אלא בבחירה להתמקד בטוב, בהזדמנויות ובצדדים החיוביים של החיים.
חשיבה מכוונת מטרה (Goal-oriented thinking): התמקדות בהשגת יעדים ספציפיים, תכנון הצעדים הדרושים והתמדה.
חשיבה צמיחה (Growth mindset): האמונה ביכולת שלך ללמוד, להשתפר ולהתפתח.
בניגוד ל"חשיבה מקובעת" (Fixed mindset) שבה האדם מאמין שהיכולות שלו קבועות ואינן ניתנות לשינוי.
הכללה יתרה (Overgeneralization): הסקת מסקנה גורפת על סמך אירוע בודד.
חשיבה של "הכל או כלום" (All-or-nothing thinking): ראיית מצבים בשחור-לבן, ללא אזורי ביניים.
סינון מחשבתי (Mental filter): התמקדות בפרטים השליליים בלבד והתעלמות מוחלטת מהחיובי.
הסקת מסקנות נמהרת (Jumping to conclusions): הנחת הנחות שליליות ללא ראיות מספקות.
קריאת מחשבות (Mind reading): ההנחה שאתה יודע מה אחרים חושבים עליך, לרוב באופן שלילי.
ניבוי עתיד (Fortune-telling): ההנחה שאתה יודע מה יקרה בעתיד, לרוב באופן שלילי.
ייחוס אישי (Personalization): לקיחת אחריות אישית על אירועים שליליים שאינם בשליטתך.
דפוס חשיבה, או סכימה (Schema) במונחים של פיאז'ה, הוא מסגרת מנטלית או תבנית של רעיונות ומושגים המסייעים להבין ולפרש את העולם.
דפוסים אלו משמשים כמעין "קיצורי דרך" קוגניטיביים המאפשרים להתמודד עם מצבים חדשים על בסיס חוויות קודמות.
דפוסים אלו הופכים למעין הרגלים מנטליים שאינם דורשים מאמץ מודע שבאים לידי ביטוי במנגנוני הגנה והתניה, כשחווים משהו שוב ושוב, המוח יוצר קשרים עצביים שמחזקים את דפוס התגובה.
לדוגמה, אדם שחווה פעם אחת דחייה חברתית והסיק מכך שהוא לא אהוב, עלול לחזור על דפוס חשיבה זה בכל פעם שנתקל במצב חברתי דומה.
תאוריית ויגוצקי(Vygotsky): לב ויגוצקי הדגיש את החשיבות של הסביבה החברתית והתרבותית בהתפתחות הקוגניטיבית.
הוא טען שחשיבה מתפתחת תחילה באינטראקציה חברתית ודיבור ולאחר מכן מופנמת כחשיבה פנימית.
מושג מרכזי בתיאוריה שלו הוא "אזור ההתפתחות המקורב" (ZPD), המייצג את טווח המשימות שהילד יכול לבצע בעזרת מבוגר או עמית מיומן יותר, אך לא לבד.
קרול דווק הצביע על 2 דפוסי חשיבה מרכזיים: גמישים וקבועים: דפוס חשיבה קבוע מבטא את האמונה שהאינטליגנציה והכישרונות הם תכונות מולדות ובלתי ניתנות לשינוי.
אנשים בעלי דפוס חשיבה זה נוטים להימנע מאתגרים וחוששים מכישלון.
ודפוס חשיבה גמיש המבטא אמונה שהיכולות ניתנות לפיתוח באמצעות עבודה קשה, למידה והתמדה.
אנשים בעלי דפוס חשיבה זה רואים בכישלון הזדמנות ללמוד ולהשתפר.
התפתחות לדפוס חשיבה גמיש יכולה לשנות באופן מהותי את הגישה ללמידה ואת היכולת להתמודד עם אתגרים.
עיוותי חשיבה הם הטיות חשיבתיות הגורמות לאדם לפרש את המציאות בצורה שגויה.
הטיה קוגניטיבית היא נטייה שיטתית (לא אקראית) של בני אדם לטעויות בתפיסה, בזיכרון, בחשיבה או בשיפוט.
בגיל ההתבגרות מתרחשים תהליכי גיבוש מודעות עצמית וזיהוי דפוסים אוטומטיים תוך נטייה לאפשר לפתח דפוסים חדשים, חיוביים ומקדמים יותר.
בתקופה זו קשיבות יכולה לעזור לפיתוח מודעות למחשבות ברגע שהן עולות, במקום להיסחף איתן באופן אוטומטי.
וטיפול קוגניטיבי-התנהגותי מסייע בזיהוי עיוותי חשיבה ואמונות שליליות, ופיתוח דרכי חשיבה מאוזנות ומועילות יותר.
השפעת דפוסי החשיבה על האישיות
דפוסי החשיבה משפיעים באופן עמוק על האישיות.
מבחינה פסיכולוגית הקשר דו-כיווני, כלומר, האישיות שלנו יכולה להשפיע על דפוסי החשיבה, ודפוסי החשיבה מעצבים את האישיות ואת האופן שבו האדם תופס את עצמו ואת העולם.
כשלמגדר ותחום לימוד השפעה על 2 אלו.
אחד המודלים המרכזיים בתחום הוא של הפסיכולוגית קרול דווק, הטוענת כי דפוסי החשיבה מעצבים את האישיות על ידי השפעה על: היחס לכישלונות ואתגרים, רמת מוטיבציה והתמדה, יכולת למידה והתפתחות, ועל הרווחה הנפשית.
דווק מבחינה בין שני דפוסי חשיבה עיקריים:
דפוס חשיבה מקובע (Fixed Mindset): אנשים המאמינים שהיכולות, הכישרונות והאינטליגנציה שלהם הם תכונות מולדות וקבועות שאי אפשר לשנות.
אלו נוטים להימנע מאתגרים, מפחדים מכישלון ומחפשים אישור חיצוני ליכולות שלהם.
דפוס חשיבה מתפתח (Growth Mindset): אנשים עם דפוס חשיבה מתפתח מאמינים שיכולות ניתנות לפיתוח באמצעות מאמץ, התמדה ולמידה.
הם רואים בכישלון הזדמנות לצמיחה, נהנים מאתגרים, ומאמינים שכל אחד יכול להשתפר.
התבססות על הקשב וזיכרון העבודה
הזיכרון לטווח קצר יכול להכיל פחות או יותר שבע יחידות מידע בו זמנית למשך זמן קצר בלבד.
מכאן נוצר הקושי האנושי לעסוק בבעיות המורכבות ממספר גדול של משתנים.
אחד הגורמים המשפיעים ביותר על קיבולת זיכרון העבודה הוא הקשב.
בהתאם לכך, יש הרואים בקשב לא רק גורם לשפעול מערכת הקליטה של החושים, אלא גם יכולת מנטלית של ריכוז או מאמץ המאפשרת להתמקד במטלה קוגניטיבת מסוימת.
לצורך עיבוד של פרטי מידע מרובים בו זמנית המערכת הקוגניטיבית צריכה להתגבר על מגבלת הקיבולת של הזיכרון לטווח קצר.
אחת הדרכים להתגבר על מגבלת הקיבולת היא קיבוץ מספר בלתי מוגבל של פריטים ליחידת משמעות בודדת המכונה "גוש" (chunk).
היכולת להגדיל את כמות הפריטים שניתן לחשוב עליהם בו זמנית על ידי ארגונם כגושי מידע, זיכתה את הזיכרון לטווח קצר בכינוי זיכרון עבודה.
דרך נוספת להתגברות על מגבלת זיכרון העבודה היא שימוש במיומנויות חשיבה מתאימות.
מבחינה פיזית ופסיכולוגית לא ניתן ליצור תקשורת ישירה בין מחשבות של אנשים שונים.
כתוצאה מכך תקשורת של מחשבות מתאפשרת רק באמצעות תיווך של משמעויות ומילים.
משמעויות המילים בשפה מתפתחות למושגים, אשר מתמלאים שוב במשמעויות חדשות בעקבות השימוש בהם.
עם זאת, בניגוד למילים המרכיבות את הדיבור, המחשבה אינה מורכבת מיחידות נפרדות.
במוחו של האדם המחשבה כולה מוצגת בבת אחת, אך בדיבור יש לפתחה לפי הסדר המילולי המתאים.
המחשבה אינה מועתקת למילים באופן ישיר מכוח עצמה, אלא מתורגמת למילים באמצעות משמעויותיהן.
בעקבות זאת מתעורר פעמים רבות הקושי לתרגם מחשבות מסוימות למילים.
ביהדות הדגישו את חשיבותה של החשיבה לפני עשיית מעשים, כמו גם בציטוט:
החשיבה מקבלת ביטוי בתרבות בדרכים שונות.
חידות הן בעיות המוצגת לשם שעשוע וכאתגר חשיבה.
כמו כן, ישנם משחקים רבים המצריכים חשיבה, לדוגמה: משחק חשיבה ומשחק אסטרטגיה.
החשיבה באה לידי ביטוי באמנות ביצירות כמו האדם החושב.
קיימים מספר סוגים של חשיבה, אשר ניתן למיין אותם בממדים שונים.
חשיבה מילולית - ביצוע פעולת חשיבה באמצעות מילים.
משמעות המילה היא היחידה הבסיסית של החשיבה המילולית.
לעיתים מלווה חשיבה זו במלמול.
כאשר חשיבה זו דוממת, מכונה גם דיבור פנימי.
חשיבה חזותית - ביצוע פעולת חשיבה באמצעות דימויים חזותיים כמו רצף תמונות או תמונה של האדם שחושבים עליו.
מחקרים העוסקים בקשר שבין תבניות חשיבה לפעילות המוח ומבנהו, מזהים שתי קבוצות אוכלוסייה המובחנות זו מזו על-פי נטייתן להפעיל את אחד משני חלקי המוח.
האוכלוסייה הנוטה להפעלת הצד השמאלי של המוח מאופיינת בחשיבה מילולית, הנוקטת בגישה סדרתית של צעד-אחר-צעד לפתרון בעיות.
האוכלוסייה הנוטה להפעלת הצד הימני של המוח מאופיינת בגישה חזותית המאפשרת הגדרת בעיות ופתרונן ללא כל שלבי-ביניים בין ההגדרה לפתרון.
חשיבה אסוציאטיבית - ביצוע פעולת חשיבה מתמשכת בה במהלך מחשבה על נושא מסוים מופיעים דימויים של נושאים קשורים.
חשיבה סלקטיבית - הטיה קוגניטיבית שבה אדם בוחר לזכור ממצאים מועדפים ולהתמקד בהם, תוך זניחה או התעלמות מממצאים שאינם תומכים באמונתו.
חשיבה בשחור לבן - כשל לוגי של כשלי אי-רלוונטיות השייך למשפחת הכשלים טווח ביניים, שבו נטען כי עמדה מסוימת היא האמת משום שהעמדה המנוגדת אינה אמת, תוך התעלמות מסיוגים, טווח ביניים, פשרות או עמדות חלופיות.
חשיבה מופשטת - ביצוע פעולת חשיבה המתרגמת מילה או מושג לתבנית מוכרת.
מטא-קוגניציה - חשיבה של האדם אודות תהליכי החשיבה של עצמו.
בדומה לקשר בין רגשות וזיכרון קיים גם קשר בין רגשות לחשיבה.
קשר זה הוא בעל אופי דו כיווני, כך שהרגשות יכולים להשפיע על החשיבה באותה המידה בה החשיבה יכולה להשפיע על הרגש.
שני היבטים אלו של החוויה האנושית יכולים לפעול באופן מאוחד או מנוגד אחד לשני.
תגובות רגשיות יכולות להצביע על נזק או תועלת אפשריים לרווחתו של האדם ובכך משמשות לתעדוף של פעולות ותהליכים קוגניטיביים מסוימים.
הרגש יכול לשמש כרמז היוריסטי שממנו ניתן לפרש את התגובה לגירוי, אדם או אירוע מסוימים.
משום שהתחושה של הרגש יכולה להיות מעורפלת ישנה נטייה לפרש את משמעותו על פי ההקשר.
באופן זה עוררות רגשית בתגובה לנהג שנדחף למסלול יכולה להתפרש ככעס בעוד שעוררות רגשית בתגובה למפגש עם אדם מושך יכולה להתפרש כאהבה.
השפעה נוספת של החשיבה על הרגש יכולה לבוא לידי ביטוי בהפעלה של סכמה בעלת אופי רגשי.
כגון סטריאוטיפ שיכול להוביל לדעה קדומה.
את ההפרעות במהלך החשיבה אפשר לחלק לשני סוגים עיקריים: הפרעות בקצב החשיבה והפרעות ברצף החשיבה.
החשיבה יכולה להגיע אל יעדה בצורה מהירה יותר ובכך לאפשר עושר של מחשבות.
עם זאת כאשר הקצב של המחשבות מהיר מידי או איטי מידי, הדבר יכול להפריע למהלך החשיבה.
בהתאם לכך, ישנם שני סוגים של הפרעות בקצב החשיבה:
קצב חשיבה איטי – במצב זה החשיבה מתקדמת לעבר יעדה לאט עד כדי כך, שלעיתים נדמה שאין לה יעד מוגדר.
על פי רוב, קצב חשיבה איטי מלווה בדלות תוכן, ולו רק עקב הקושי להגיע למטרה.
קצב חשיבה איטי יוכל לאפיין מצבים כמו דמנציה או דיכאון.
קצב חשיבה מהיר – למצב זה יש מספר רמות אפשריות:
כאשר מהירות החשיבה גוברת מהמהירות המאפשרת עושר מחשבתי, מופיעה לעיתים תחושה של לחץ מחשבות.
לחץ זה יכול ליצור מצב של לחץ של דיבור , שבו הדיבור הופך למהיר יותר בניסיון לבטא את המחשבות המתרוצצות.
כאשר שטף המחשבות גובר מעבר לכך, יכולים להגיע למצב הנקרא מרוץ מחשבות Flight of Ideas.
במצב זה יכולים להיות למחשבות יעדים שונים בו זמנית.
בנוסף, הקשרים בין תוכני החשיבה השונים במצב מרוץ המחשבות נוטים להיות אסוציאטיביים.
במצב קיצוני של מהירות חשיבה, אין השומע מסוגל לעקוב ולהבין את תוכן החשיבה.
ישנם מספר סוגים של הפרעות ברצף החשיבה:
בלוקינג או חסימה - במצב זה יש הפרעה ביכולתו של החושב להגיע ליעד של המחשבה.
בעקבות זאת החשיבה נתקעת באמצעה, והחושב לא מסוגל לחזור אליה.
לעיתים נשארת במצב זה הרגשה של ריקנות המלווה בחרדה.
חשיבה עקיפנית – במצב זה, תהליך החשיבה מתקדם ליעדו תוך הפרעה קשה, בעקבות עיסוק בלתי פוסק בפרטים קטנים ולא חשובים.
כתוצאה מכך החשיבה מתקדמת במעין מעגלים, עד שהיא מגיעה ליעדה.
פרסרברציה – במצב זה יש המשכיות של מחשבה או חלק ממנה, כאשר יעד החשיבה הופך לבלתי חשוב או למשני.
בעקבות זאת מתרחשת חזרה על מילים או על חלקי משפט.
ישנן מספר סוגים של הפרעות בצורת החשיבה
הפרעה באסוציאציות – במצב זה מתקיים קושי רב להגיע ליעד החשיבה, משום שחלקי החשיבה מעוררים אסוציאציות לא מקובלות ולא ענייניות.
בעקבות זאת נוצרת סטייה מתמדת מיעד החשיבה ואי יכולת להגיע אליו.
חשיבת משיק – בחשיבה מסוג זה אין יכולת לדייק ביעד.
החשיבה מתנהלת ליד הנושא העיקרי, ואינה מצליחה לגעת בעיקר.
חשיבה אוטיסטית או חשיבה ראשונית – זהו מצב שבו החושב עסוק בתוכני חשיבה פנימיים, אשר אינם מובנים על פי כללי ההיגיון המקובלים.
במצב זה החושב מתעלם מהעולם החיצון ואין לו יכולת לחשוב בצורה אחרת.
בהפרעות בחשיבה המופשטת עולה חומר סטריאוטיפי, והחושב חוזר לעולם על אותו התוכן בצורה קבועה.
במצבים אלו בולטת בחשיבה במוחשית, ללא יכולת שימוש בהפשטה.
הכללת יתר inclusion - Over – בצורת חשיבה זו מקבל פרט אחד חשיבות יתר, באופן לא רציונלי.
דבר המוביל את החושב למסקנות לא נכונות ולא מציאותיות.
הפרעה בחשיבה בסמלים – במצב זה הסמל יכול להפוך ממהות ייצוגית לדבר קונקרטי וממשי, כך שהדברים נתפסים כלשונם באופן מילולי.
בצורה קיצונית יותר של הפרעה בחשיבה וסמלים, כל גירוי נתפס כמסמל דבר מה.
צורת חשיבה סימבולית מסיבית כזו מביאה לעיתים למצב של תפיסה דלוזיונלית, שבו העולם נתפס כולו כמאיים או מוסר מסר כלשהו, אין עקביות בחשיבה, וכל גירוי חדש מקבל פירוש חדש.
במשך הזמן יכולה חשיבה מוקצנת בסמלים להתגבש למחשבות שווא.
בעקבות זאת, בצורת חשיבה אידיוסינקרטית מופיעה לעיתים הפרעה קשה ביכולת של החשוב להעביר את החשיבה לזולת.
מילים פרטיות Neologism – במצב זה נעשה שימוש במילים שיש להן משמעות פרטית, או במילים שאינן מוכרות בשפה.
סלט מילים – מצב שבו נעשה שימוש במילים שונות מתוך חוסר התייחסות למבנה השפה המקובל, לתחביר ולדקדוק.
שפה פרטית – על פי רוב שפה מרכזת אוצר מילים משותף לחברה אנושית מסוימת.
לעומת זאת, במצב זה נעשה שימוש במילים פרטיות שמובנות לאדם עצמו בלבל ואינן חלק מאוצר המילים המשותף בחברה שאליה הוא שייך.
לפעמים מתרבה מספר המילים הפרטיות, עד שהחולה משתמש בשפה פרטית המובנת רק לו עצמו.
שפה זו יכולה להיות מורכבת מסימנים, מאותיות או ממילים.
חשיבה כפייתית – מחשבה כפייתית היא מחשבה חוזרת, אשר מופיעה ללא רצון החושב.
החושב אינו יכול לסלק את תוכנה מתודעתו, אף על פי שהוא יודע שהיא אינה נכונה או טיפשית.
המחשבות הכפייתיות מלוות לעיתים קרובות בתחושת חרדה או ברגשות אשם.
מחשבות כפייתיות אלו הן לעיתים קרובות מחשבות מיניות, אנטי דתיות או תוקפניות.
מחשבות כפייתיות מלוות לעיתים מעשים כפייתיים (טקסים) שהם פעולות קבועות שעל הסובל לבצע, אף שהוא יודע שהן חסרות משמעות, משום שאי ביצוע הפעולה מביא לתחושות חרדה.
חשיבה מסוג זה מאפיינת הפרעה טורדנית-כפייתית.
חשיבה רומינטיבית – זוהי צורת חשיבה אגוסינטונית אשר נדבקת לנושא אחד ואינה מסוגלת להשתחרר ממנו.
חשיבה פובית – חשיבה המבטאת פחד הממוקד בחפץ או במצב מסוים.
הסקת מסקנות: פעולת יצירתו של מידע חדש מתוך החלת חוקים כלליים על מקרה פרטי.
למידה: אירוע הפנמה של מידע בצורה המאפשרת הכללה והסקת מסקנות או שינוי בלתי אמצעי בדרכי התנהגות.
הטמעה: מצב שבו המציאות מוטמעת לתוך הסכמות הקיימות.
התאמה: מצב שבו הסכימה עוברת שינוי ומותאמת למציאות כדי לכלול תופעות לא מוכרות.
אינטליגנציה: מכלול הכשרים שבאמצעותם אדם פותר בעיות הכרתיות מורכבות בצורה יעילה.
מנת משכל: (IQ) מדד מקובל לאינטליגנציה.
גורם g: גורם אינטליגנציה כללי.
גורם s: גורם אינטליגנציה ספציפי.
אינטליגנציות מרובות: תאוריה פסיכולוגית לפיה האינטליגנציה האנושית מכילה סדרות רבות של כשרים שכליים:
אינטליגנציה מילולית: – היכולת להבין מילים ומשפטים, רגישות לדקויות של משמעות, מודעות לשימושים אפשריים בלשון, כושר שכנוע, כושר הסבר, יכולת כתיבה, חשיבה הגיונית – מילולית.
אינטליגנציה לוגית–מתמטית: היכולת להבין מערכות פורמליות ומופשטות, היכולת להבין סמלים, להציבם בשרשראות ולהפעיל עליהם פעולות חשיבה שונות, היכולת לזהות תבניות כמותיות, היכולת לטפל במספרים, משתנים, פונקציות.
אינטליגנציה מרחבית: היכולת לתפוס את העולם החזותי בצורה מדויקת, היכולת לבצע עיבודים, שינויים והתאמות בתפיסה החזותית, היכולת לשחזר, לדמיין ולתפעל חלקים מהעולם החזותי גם בלי לראותם בפועל, היכולת להבין מפות ורישומים גאומטריים, והיכולת להעריך אסתטיקה חזותית.
אינטליגנציה מוזיקלית: היכולת לזהות רכיבי יסוד במוזיקה, היכולת להבין מסרים שמועברים באמצעות הרכיבים האלה והיכולת לחבר מסרים שמועברים באמצעותם.
אינטליגנציה גופנית: היכולת לשלוט בתנועות הגוף בצורה מיומנת, מובחנת ומבוקרת, על מנת להביע מסרים שונים ועל מנת לבצע פעולות שונות, היכולת לטפל בעצמים במיומנות וביעילות.
אינטליגנציה חומרית: היכולת להתייחס לחומרים המקיפים את האדם.
רכיב תוך אישי: היכולת לזהות ולאבחן רגשות של העצמי ולהבין את הסיבות והמניעים להתנהגות העצמי.
רכיב בין אישי: הוא היכולת לאמוד אנשים אחרים ולעמוד על מצב רוחם, מזגם, רגשותיהם, מניעיהם וכוונותיהם.
בחירה: אימוץ דפוס מחשבתי או התנהגותי מסוים על פני אחר.
ניכור: הפיכת גורם מסוים במציאות לחסר ערך בזכות עצמו עבור אדם.
כל תחום בפסיכולוגיה עוסק בתוצרים אלו בצורה זו או אחרת.
הפסיכולוגיה הקוגניטיבית מתמקדת בחקר האופן בו מתבצעת החשיבה, למשל בשאלות "מה הן יחידות החשיבה הבסיסיות ביותר?" או "אילו גורמים משפיעים על החשיבה?".
המכניזם של החשיבה נחקר גם באמצעות מחקר נוירופסיכולוגי, שבו נבחנת הפעילות החשמלית של המוח וזרימת הדם במוח.
המחשב משמש כאנלוגיה של המוח לצורכי חקר החשיבה.
הוא משמש כמקור למודלים תאורטיים שונים המנסים להסביר את האופן שבו פעילויות הכרתיות מורכבות צומחות ממרכיבי עיבוד פשוטים.
חֶשְׁוָן, או בשמו המלא מַרְחֶשְׁוָן (מאכדית: waraḫsamna), הוא חודש בלוח הבבלי ובלוח העברי, השמיני במספר לפי המסורת המקראית, והשני לפי מסורת חז"ל.
אורכו של חודש חשוון משתנה.
בשנה "חסרה" ובשנה "כסדרה" אורכו 29 יום, ואילו בשנה "שלמה", כלומר בפחות ממחצית השנים, אורכו 30 יום.
א' בחשוון יכול לחול בימים שני, רביעי, חמישי ושבת.
מקור השם מרחשוון הוא בצירוף המילים האכדי "וַרְחֻ-שַׁמְנֻ", שפירושו, וַרְחֻ = יֶרַח, חודש; שַׁמְנֻ = שמיני.
מכיוון שהאותיות ו' וּ-מ' הן עיצורים שפתיים, לעיתים קורה שהן מתחלפות זו בזו.
וכך נוצרו שני חילופים ב"וורחשמן" שהפך ל"מרחשוון": האות ו במלה הראשונה הוחלפה בשלב כלשהו באות מ, וה-מ' במלה השנייה הוחלפה באות ו'.
גם התלמוד מעיד ש"שמות חודשים עלו בידם מבבל".
אברהם אפשטיין הטיל ספק בהסבר זה, בין השאר על סמך כך שאף לא אחד מן החודשים האחרים קרוי על שם מספרו הסידורי אלא על שם אלוהויות או תופעות עונתיות.
הוא קישר בין שם החודש לאל הפיניקי המוזכר בכתובת אשמן מארח.
שמו המקורי של החודש כפי שהוא נקרא בפי חז"ל הוא מרחשוון (וכך הוא משמש בהלכות שונות, למשל: דיני גט - בו' אחת), אך החל מהמאה ה-15 רבים נוהגים לקרוא לחודש בשם המקוצר, "חשוון".
בכמה כתבי יד אשכנזיים מימי הביניים מופיעה הצורה "שוון".
ההגייה הנפוצה בעברית היא מַר־חֵשְ־וָן ואילו בהגיית יהדות תימן מְרַח־שְׁוָן.
ההגייה הנפוצה מופיעה כבר בפיוט עם ניקוד בבלי מגניזת קהיר וכבר בקדמוניות היהודים ביוונית יש תנועה באות מ' ולא באות ר' (Μαρσουάνῃ).
בביתא ישראל החודש נקרא תשואן.
בתנ"ך החודש נקרא ירח בול, בפסוק: .
שם זה, כמו השם ירח האיתנים המופיע גם הוא בתיאור בניית בית המקדש הראשון, מוכר גם מכתובות פיניקיות.
רש"י מפרש שם זה: "הוא מרחשון שהעשב בלה בשדה ובוללין לבהמה מן הבית".
רד"ק מפרש "נקרא כן מפני הגשמים שמתחילין בו, עניין מבול".
בילקוט שמעוני מובא מדרש המסביר את הורדת האות "מ" מהמילה מבול בכך שעם בניית בית המקדש פסקו גשמי הזעף שירדו עד אז.
בילקוט שמעוני מובא גם הסבר המבוסס על דברי בראשית רבה שבתקופת תשרי "הארץ עשויה בולים בולים (=גושים, גושים) של אדמה".
החיתוך המוטעה מַר־חֶשְׁוָן הביא לסברות שונות לפירושה של הקידומת "מר":
בחודש זה מתחיל הגשם, ומר היא גם טיפת מים (ככתוב: ).
חודש זה נחשב כחודש בעל טעם מר – אין בו שום חג או אירוע משמח ואף קרו בו, לפי המסורת, מאורעות מצערים.
בספר יצירה מצוין מזלו של חודש חשוון - מזל עקרב.
בלוח השנה במגילות קומראן מזל חשוון הוא מזל קשת.
תענית בה"ב - מנהג אשכנז לצום בימים שני, חמישי ושני שלאחר ראש חודש חשוון
ז' בחשוון: שאלת גשמים מתחילה להיאמר בארץ ישראל
כ"ט בחשוון: סיגד, חג במסורת ביתא ישראל
י"א בחשוון: על פי ספר היובלים ומדרש תדשא, נולד בנימין ונפטרה רחל אימנו
י"ב בחשוון: נרצח ראש הממשלה יצחק רבין
י"ז בחשוון: לדעת רבי אליעזר החל המבול
חשופיות הן קבוצה של חלזונות חסרי קונכייה (ליתר דיוק, בעלי קונכייה פנימית קטנה ומנוונת), אך הן אינן קבוצה טקסונומית.
לעומת החשופיות הרגילות קיימות גם חשופיות ים, שצורתן מזכירה את חשופיות היבשה מעט אך הן חיות בים ולרוב רעילות.
גוף החשופית רך, מכיל הרבה מים, אינו מוגן על ידי קונכייה, אך החשופית מייצרת ריר רב על גופה.
הריר משמש גם כמעין "חבל" המאפשר לה להשתלשל ממקומות גבוהים עבורה, כגון קצוות עלים וענפים, עד הגעתה לקרקע.
ישנם מיני חשופיות החיים במקומות לחים על היבשה, ויש חשופיות החיות בים.
חשופיות היבשה מגיעות לגודל מקסימלי של כ-15 ס"מ.
החשופית היבשתית הנפוצה היא חשופית צהובה שאותה ניתן למצוא בגינות, חצרות ומרתפים של בתים.
זוהי רכיכה יבשתית, השייכת למשפחת החשופיות בסדרת שבלולי היבשה.
הקונכייה של החשופית הצהובה חבויה, כך שגופו של החילזון נראה חשוף - מכאן שמו.
צורתו תולעתית ובראשו יש שני זוגות משושים: האחורי מתנשא מעל הקדמי, הוא ארוך יותר ובקצהו עיניים.
אורך גופה של החשופית הצהובה 8 ס"מ.
צבעה ירקרק-צהבהב, מוכתם בכתמים צהובים, והמשושים כחלחלים.
החשופיות הצהובות הן דו מיניות - כל אחת מהן גם מעבירה זרע לחברתה וגם מטילה ביצים.
החשופיות שוכנות במרתפי בתים, במערכת ביוב ועל קירות בתים.
לעיתים הן זוחלות במערכת הביוב ויוצאות אל חדרי אמבטיה ואל מטבחים.
הן שכיחות גם בגינות נוי ובמטעים.
החשופית ניזונה מפטריות, אצות, עלים, ורקבובית מן הצומח.
החשופית הצהובה (שם מדעי: Limax flavus) היא רכיכה יבשתית השייכת למשפחת החשופיות בסדרת שבלולי יבשה.
הקונכייה של החשופית הצהובה חבויה, כך שגופו של החילזון נראה חשוף - ומכאן שמו.
אורך גופה של החשופית הצהובה הוא 8 ס"מ.
החשופיות שוכנות במרתפי בתים, במערכות ביוב ועל קירות בתים.
מזונה של החשופית הוא פטריות, אצות ורקבובית מן הצומח.
חֲשׂוּפִיּוֹת יָם (שם מדעי: Nudibranchia) הן רכיכות תת-מימיות ממחלקת החלזונות.
לסדרה זו שייכים יותר מ-3,000 מינים.
השם המדעי של הסדרה נגזר מהמילה הלטינית nudus שפירושה "חשוף" ומן המילה היוונית brankhia שמשמעותה "זימים".
חְשְיָארְשָׁ הראשון (מבוטא "חְשַׁיָארְשָׁה") מוכר בצורה היוונית של שמו קסרקסס (Ξέρξης, באותיות לטיניות Xerxes), היה מלך פרס האחמנית בשנים 485–465 לפנה"ס.
הוא היה בנו של המלך הקודם, דריוש הראשון, ולאחר שנרצח על ידי אחד מיועציו, עלה לשלטון בנו ארתחששתא הראשון.
על פי סברה רווחת, חשיארש מזוהה כמלך אחשוורוש ממגילת אסתר (אחרים סוברים שמדובר בבנו ארתחששתא).
אחת הראיות לכך היא כתיבת השם (ולא קריאתו) בסוף מגילת אסתר () בצורה "אחשרש".
חשיארש היה בנם של דריוש הראשון ושל אטוסה, בתו של כורש הגדול.
אף שלא היה בכור בני דריוש, התמנה ליורש העצר, כנראה משום שהיה הראשון שנולד לאחר עלייתו לשלטון של דריוש, או הראשון שנולד מאשתו אטוסה.
פועלו הראשון כמלך היה לדכא מרד שפרץ במצרים, ולהכפיף את מצרים לשלטון נוקשה ומחמיר יותר, בניגוד למדיניות הסובלנית יחסית שהנהיגו קודמיו.
מדיניותו הנוקשה התבטאה גם ביחסו לבבל, שפגע במידת עצמאותה.
הוא הרס את מקדש אסגילה וניתץ את פסל מרדוך, האל־הפטרון של העיר ששכן במקדש, מה שהוביל למספר התמרדויות שגם הן דוכאו ביד קשה.
האירוע המרכזי בחייו היה יציאתו למלחמה כנגד יוון, שבאה כתגובת-נגד למרד האיוני ולהפסד בקרב מרתון, שאירעו בימי אביו.
ההיערכות למסע המלחמה החלה ב-483 לפנה"ס בגיוס אחד הצבאות הגדולים ביותר שידע העולם עד אז, כשלפי הערכות מודרניות גודלו הגיע לכ-300 אלף איש.
גודל הצי היה בין 400 לאלף אוניות.
חרף ההכנות הקפדניות, במלחמה נחלו הפרסים מפלה קשה: ביבשה אמנם ניצחו תחילה בקרב תרמופילאי, שנערך בין ה-12 ל-19 בספטמבר 480 לפנה"ס, אך ספגו בו אבדות קשות.
בזירה הימית, הפרסים נוצחו על ידי האתונאים בקרב סלמיס; הם ניגפו סופית לאחר תבוסתם המכרעת בקרב פלטאיה ובקרב מיקאלה (479 לפנה"ס).
לאחר מפלתו שב חשיארש לפרס.
לפי מקורות יווניים הוא תואר מאז כמתמסר לחיי הוללות ותאווה.
עם זאת, מדובר במקורות שנכתבו מנקודת מבט עוינת שביקשה להמעיט מערכו, ולכן נראה שתיאוריהם מוגזמים.
חשיארש מצא את מותו כשארטבון , אחד מווזיריו, התנקש בו במיטתו.
לאחר מותו עלה לשלטון בנו, ארתחששתא הראשון.
במחוז המדאן נמצאה כתובת גנג'נאמה שנכתבה על ידי חשיארש, ובה מתוארים אילן היוחסין ומעשיו של המלך.
המחזאי היווני אייסכילוס מציג את חשיארש כדמות במחזה "הפרסים", המתאר את תגובת החצר הפרסית לתבוסתו מידי היוונים (המחזה נותן את עיקר הקרדיט לאתונאים) ומסתיים בהגעתו לעיר שושן הבירה.
חשיארש מופיע גם כדמות הראשית באופרה "סרסה" של המלחין גאורג פרידריך הנדל, אם כי הקשר בין דמותו, כפי שהיא מוצגת באופרה, לדמותו ההיסטורית - הוא קלוש ביותר.
בסרט "300" מ-2007, בהפקת "האחים וורנר" המלך חשיארש, Xerxes באנגלית, מגולם על ידי השחקן הברזילאי רודריגו סנטורו כענק, קירח, עם נטיות מגלומניות עם עגילים מרובים ואיפור כבד.
הסרט שמבוסס על הרומן הגרפי מאת פרנק מילר, מתייחס לקרב תרמופילאי שנערך ב-480 לפנה"ס, בו מלך ספרטה לאונידס, הוביל את צבאו למלחמה כנגד הפרסים המתקדמים.
חשבשבת בע"מ היא חברת תוכנה ישראלית העומדת מאחורי תוכנת "חשבשבת ERP" הכוללת מערכת לניהול העסק, תוכנה לניהול פיננסי, הנהלת חשבונות, ניהול מלאי, מערכת קשרי לקוחות ותכנון משאבי ארגון (ERP).
התוכנה נפוצה בקרב בתי עסק בישראל.
מייסדי החברה הם ד"ר אברהם מידן ורחל מידן, ומנכ"ל החברה הנוכחי הוא רו"ח קובי כהן.
החברה מציעה שירותי תוכנה ותמיכה סביב מערכת "חשבשבת" שאותה פיתחה.
היא כוללת מספר סניפים בישראל וסניף אחד בארצות הברית.
חברת חשבשבת נוסדה בדצמבר 1985 על ידי ד"ר אברהם מידן ורחל מידן.
תוכנת "חשבשבת" של החברה פותחה תחילה כמערכת להנהלת חשבונות, במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20, כאשר גרסאות ראשונות שלה התאימו למחשבים אישיים מבוססי מערכת ההפעלה DOS שהייתה נפוצה באותה תקופה.
התוכנה זכתה להצלחה רבה בזכות הממשק העברי הפשוט שלה שאיפשר ניהול חשבונות תקין של עסק בצורה מתקדמת יחסית לתקופה, ומאז מעמדה בקרב בתי העסק הישראליים התקבע.
בשנת 1998 הוציאה חברת חשבשבת גרסה למערכת ההפעלה חלונות של התוכנה, אך מנהלי חשבונות רבים המשיכו להשתמש בגרסת ה-DOS.
החברה הפסיקה לתת תמיכה בתוכנת ה-DOS בשנת 2010 ובשנת 2019 יצאה גרסת WEB של המערכת.
באוקטובר 2020 מונה ד"ר אסף אברהמי למנכ"ל חשבשבת.
החברה עברה תהליך של מיתוג מחדש והוספת שירותים חדשים.
במסגרת המיתוג נוצרה שפה גרפית מעודכנת עבור החברה, עודכן הסמליל הוותיק של החברה והוכנס הסלוגן - H -ERP - Simply Smarter, הוסרו סימני החילוק והכפל המוכרים שהיו ונוסף חיבור גרפי של האות H באנגלית עם האות ח' בעברית.
השפה הגרפית החדשה הוחלה גם על אתר הבית שעבר שינוי עיצובי ופונקציונלי אך גם תחומי התוכן התרחבו ונוספו שירותים חדשניים, שמטרתם להגדיל ולשפר את יכולות הניהול של העסק.
כיום המערכת כוללת מספר רב של יכולות ושירותים עבור בתי עסק וארגונים המתבססים על רכיבים אופציונליים בהם ניהול מלאי, ניהול יצור, ניהול שרשרת אספקה, הנהלת חשבונות, ניהול לקוחות וניהול קופות ומכירה באינטרנט.
המערכת החדשה נועדה לעזור לבעל העסק לנהל אותו בצורה מערכתית, רחבה ופשוטה יחסית תוך הצגה ברורה וניתוח של הנתונים העסקיים.
במכללות המקצועיות בישראל נלמד התפעול של תוכנה זו כחלק מתוכנית הלימודים, והחברה מציעה ללקוחותיה קורסים והשתלמויות על מנת שיוכלו להפיק מהתוכנה את המרב.
בשיתוף הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול ומערכות מידע בטכניון, חשבשבת מפעילה תוכנית חדשנות לסטארט-אפים בתחילת דרכם (אקסלרטור), הכוללת מנטורינג אישי, השקעה בחברות מתאימות וחיבור למשקיעים רלוונטיים בתחום, הכשרה לחיזוק התכנים המקצועיים הקשורים בפיתוח, ממשק משתמש, מכירות ועוד, וכן מציעה מרחב עבודה ייעודי משותף לצוותים, במשרדי חשבשבת בתל אביב.
באוקטובר 2021 נמכרה החברה לחברת "חילן" תמורת 210 מיליון ש"ח, והיא ממשיכה לפעול כחברה עצמאית.
ביוני 2025 מונה קובי כהן למנכ"ל חשבשבת, ואסף אברהמי עבר לחברת האם חילן.
חשופים היא דרמה יומית ישראלית, ששודרה בערוץ HOT3 החל מ-1 ביוני 2008 ועסקה בחייהם של מגישי מהדורת חדשות פופולרית פיקטיבית בשם "חדשות ערוץ 4".
הסדרה נוצרה על ידי רם לנדס ושחר מגן ובוימה על ידי רני סער וכוללת 160 פרקים בשתי עונות.
מעורבותו של לנדס, ששימש בעבר מנכ"ל חדשות ערוץ 10 הצביעה, לדעת רבים, על קשר בין הדמויות הבדיוניות בסדרה לדמויות אמיתיות בתעשיית הטלוויזיה הישראלית.
שירה מזור מצטרפת לחברת החדשות כמבזקנית ויוצרת קשר חברי עם גלי ארזי, אך זוממת לנקום בה, בגלל הקשר של ארזי להתאבדותו של אביה.
מזימותיה נקשרות בתלאות נישואיה של גלי ארזי לאיתן ארזי, עמו היא מגישה את מהדורת החדשות, ועם עלילותיהם של שאר אנשי המהדורה.
גלי ארזי נוסעת לאינדונזיה, הצפייה במהדורת החדשות דועכת וכתבים חדשים מגויסים למערכת.
דניאל, בתו של גידי פאר, נהרגת בתאונה ובהלווייתה שבות מלכה לב ארי וגלי ארזי לארץ.
גלי נפרדת מאיתן ארזי וקושרת קשר עם עמוס ירדן, מקים מפלגת הנשים החדשה.
שניהם, ביחד עם מירי לביא, קושרים קשר לנקום בחדשות ערוץ 4. אילנה, אשתו של גידי פאר, מנסה לגייס את גלי ארזי לשוב להגיש את תוכנית שישי בערב ואילו שירה מזור מתאהבת בטרי ומגלה כי היא לסבית.
עם סיום הסדרה משלימה מירי לביא עם סמדר גורן ופיצוץ במעלית מביא את סמדר גורן ללדת במעלית.
גלי ארזי (יעל בר זוהר): מגישת המהדורה המרכזית.
איתן ארזי (גיא לואל): מגיש המהדורה המרכזית ובעלה של גלי.
שירה מזור (נעמה שנדר): מבזקנית, ולבסוף מגישת המהדורה המרכזית, אחרי שגלי פוטרה.
רצתה לנקום בגלי ארזי עקב מות אביה.
מרב בן בסט (צופית גרנט): עורכת מהדורת החדשות.
דמותה של מרב בן בסט נמצאת גם בסדרה "תנוחי".
אופיר זדוף (אנחל בונני): כתב צבאי, נולד בארגנטינה.
מלכה לב ארי (חלי גולדנברג): כתבת תרבות, אשתו של ראובן, אמה של גלי.
אוהבת מאוד את בתה ואף כתבה על שמה ספרי ילדים, אך דאגתה גורמת לגלי למאוס בה ולהרחיק אותה.
בעונה השנייה היא וראובן נפרדים והריב בינה לבין תחייה ממשיך.
תחייה קריסטל (אודליה מורה-מטלון): כתבת תרבות, יש בינה לבין מלכה סכסוך ישן על ראובן שעזב אותה ביום חתונתם.
בעונה השנייה מנהלת מערכת יחסים עם ראובן ומתגרה במלכה
אלקנא רזיאל (יון תומרקין): כתב לענייני מתנחלים, דתי במהלך העונה הראשונה ניהל מערכת יחסים עם דניאל וחזר לארוסתו שלומית.
בסוף העונה השנייה נהיה בן זוגה של ליהיא בתה של תחייה לבסוף גם הם נפרדו.
דניאל פאר (הילי ילון): טניסאית מצטיינת, בתו של גידי פאר.
ניהלה מערכת יחסים עם אלקנא לבסוף השניים נפרדו כי אלקנא חזר לארוסתו.
מתה בעונה השנייה עקב תאונת דרכים בירדן.
ראובן לב ארי (עמנואל הלפרין): אביה של גלי, ובעלה של מלכה.
לשעבר יו"ר מועצת הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.
עזב את תחייה ביום חתונתם אך במהלך העונה השנייה חזר אליה, וביחד איתה מנחה פינת תרבות דרכה בסופו של דבר היא נוקמת בו במשותף עם מלכה.
גידי פאר (אלון נוימן): מנכ"ל חברת החדשות.
בעונה הראשונה עומד להתחתן עם אלה, אך מבטל את החתונה ביום חופתם בעקבות בגידתה של אלה.
כמעט ומתאבד אך שאולי מונע זאת עם כניסתו לביתה של ריקי.
בסיום העונה השנייה הוא וריקי ביחד.
אלה יוספי (ליטל רוזנצוייג): כתבת לענייני ספורט.
קלת דעת, מושכת במיוחד ועל כן מרשה לעצמה יותר מדי ועקב כך מסתבכת לא מעט.
מפתיחת הסדרה חותרת ללא לאות תחת כיסא המגישה.
ריקי יוספי (אילנית בן-יעקב): כתבת לענייני פוליטית.
נחשבת ל"מבוגר האחראי" על אלה כאשר לרוב הן גרות רק שתיהן בבית.
אמן של השתיים (שרי רז) אוהבת את אלה בהרבה מאשר את ריקי.
סמדר גורן (טלי אורן): מפיקת מהדורת החדשות, בסופו של דבר נהיית העורכת האישית של גלי ארזי.
אישה מצחיקה, לא מספיק מעריכה את עצמה.
בסוף העונה השנייה הופכת לעורכת המשנה במהדורה.
בהריון עד הפרק האחרון, בו היא יולדת במעלית כשלצידה מרב בן בסט.
ברק אור (רן בכור): חזאי חתיך ולא חכם במיוחד.
בעונה הראשונה ניהל מערכת יחסים דיי כושלת עם סמדר הבין שהוא הומו אחרי נשיקה עם אריאל.
אריאל צור (יונתן ברק): כתב לענייני משטרה.
דו מיני שניהל מערכת יחסים עם סמדר וברק לבסוף השלושה נפרדו.
שימי לוי (בן פרי): צלם, בן-זוגה של שירה מזור עוזר לה במסע הנקמה על מות אביה אך שלבסוף היא נפרדת ממנו.
מזולה חדד (אופירה רחמים): דודתו של שימי לוי.
הקואוצ'ארית (מנחה לחיים) של גלי ושל מרב.
שורה גור (אילנית דדו-לנסקי) (עונה ראשונה): אחותו של בנצי, לסבית המאוהבת בריקי, מתעללת באלה.
מתה כתוצאה מתאונה בקליניקה שלה.
בנצי גור (יוסי מרשק) (עונה ראשונה): בעלים של חברת כדורגל ובעלה של ריקי יוספי.
ניהל רומן עם אלה, אחותה של ריקי ונרצח בטעות בגלל ריקי, ששמה קליע אמיתי באקדח שתוכנן לפעול כאקדח דמה בלבד.
באופן אירוני, הדם ניתז דווקא על הפוסטר של גלי ארזי במערכת החדשות, מה שסימן רמז נוסף לקראת הבאות.
שאולי גור (יוסי מרשק): אחיו של בנצי ושורה, במהלך הסדרה מנסה להיות "בנצי".
מאוהב בריקי למרות מה שהיא עשתה לאחים שלו.
אנה נקדימון (קארין אופיר) (עונה ראשונה): העורכת החדשה של "חדשות ישראל" לאחר פיטוריה של בן בסט, התפטרה בעקבות יחס גרוע, ובמקומה הובאה בן - בסט בחזרה.
מירי לביא (מארינה מקסימיליאן בלומין) (עונה שנייה): כתבת לענייני ערבים.
במהלך העונה השנייה מתחתנת עם אופיר.
אויבתה של מרב בן - בסט.
טרי (טל נרובאי) : מלבישת המהדורה וחברתה הטובה ביותר של דניאל.
דו מינית ויוצאת עם שירה בסוף העונה השנייה.
אילנה (אורנה דץ) (עונה שנייה): אשתו לשעבר של גידי פאר, אמה של דניאל.
במהלך העונה השנייה רוכשת את "חדשות 4".
הגיעה לישראל ללווית בתה, ונשבעת לנקום בגידי.
ליהיא קריסטל (ואן נויין) (עונה שנייה): בתה הבילוגית של תחייה קריסטל.
עמוס ירדן (יורם בינור) (עונה שנייה): מקים מפלגת נשים.
התאבד בים, כתוצאה ממרדף אנשי החדשות, ובראשם מרב בן - בסט ושירה מזור.
גבי (ליאור מילר) (עונה שנייה): האח החורג של אופיר.
במהלך העונה גבי מתגלה כאימפוטנט הופך להיות בן-זוג של סמדר והיא עוזרת לו להתגבר על המחלה.
רותי (ליאת הר לב) (עונה שנייה): אחותה של סמדר; מחליפה אותה כמפיקה, כשהיא הולכת לערוך את תוכניתה של גלי ובהמשך כשהיא בחופשת לידה.
נדבי (ניקי גולדשטיין) (עונה שנייה): כתב ידיעות אחרונות.
טליה (מיכל טראוריג): הייתה המבזקנית לפני הגעתה של שירה, מאוהבת באופיר, ופוטרה עקב כך פעמיים.
נמרוד (אלון לוי): בן הזוג של ברק אחרי הפרידה מאריאל.
מנחים ביחד תוכנית אירוח בערוץ 4.
עשרות תאוריות שונות הוצעו בדבר זהותו האפשרית של ג'ק המרטש אולם אף אחת מהן אינה נתמכת על ידי ראיות מוצקות שלא ניתן להטיל בהן דופי.
לא ניתן לקבוע עובדות חד משמעיות בנוגע לג'ק המרטש אך מניתוח עדויותיהם של עשרות עדי ראייה ומניתוח אופי הרציחות, הצליחו החוקרים להגיע למספר מסקנות סבירות על הרוצח:
מדובר בגבר לבן, בגיל בין 20 ל-40.
האיש בגובה ממוצע או פחות מהממוצע, ובעל שפם ומראה מכובד.
סיכוי גבוה שהיה לו חדר באחת האכסניות ברובע המזרחי.
ייתכן שהיה בעל ידע ברפואה.
ייתכן שהיה אזרח זר או מהגר.
היה ימני, כלומר, הסכין שבה השתמש כדי לרצוח הוחזקה בידו הימנית.
עבד בעבודה קבועה מאחר שכל הרציחות בוצעו בסופי שבוע.
לא היה נשוי ולכן הייתה לו אפשרות לשוטט ברחובות בלילות באופן חופשי.
ייתכן שמת, נעצר או התאשפז בבית חולים פסיכיאטרי דבר שגרם להפסקת הרציחות.
נכון להיום אין אדם אחד שנחשב לחשוד המרכזי בפרשה, אבל בכל זאת כמה חשודים התבלטו במיוחד עם השנים.
ביוני 1889 מונה סר מלוויל מק'נתן לתפקיד סגן מפקד מחלק הפשעים של הסקוטלנד יארד.
למרות שבאופן רשמי רציחות המרטש הסתיימו זה מכבר החקירה עדיין הייתה בעיצומה.
מק'נתן לא היה מעורב ישירות בחקירה אך בדומה לרבים מעמיתיו הוא הביע בה עניין ומתוקף תפקידו הרם ניתנה לו גישה לכל חומר החקירה שהיה מצוי בידי המשטרה באותה תקופה.
ב-23 בפברואר 1894 לאחר שביצע סוג של חקירה פרטית משלו, הוציא מק'נתן דוח סודי שבו שטח את רשמיו על החקירה.
הדוח פורסם לראשונה ב-1959 והתפרסם במלואו רק ב-2002. מק'נתן ניסה למצוא הסבר מתקבל על הדעת להפסקתם הפתאומית של מעשי הרצח:
מק'נתן המשיך וציין שלושה חשודים בולטים שכל אחד מהם, הוא האמין, יכול היה להיות המרטש.
מק'נתן כתב את הדוח מזיכרונו בעיקר, ולכן הדוח רצוף בשגיאות בעובדות בסיסיות רבות.
אף על פי כן, שלושת החשודים של מק'נתן הביאו לפולמוס נרחב שנמשך עד היום.
ג'ון דרויט מונטגיו נולד באנגליה ב-15 באוגוסט 1857. ב-1880 הוא סיים את לימודיו באוניברסיטת אוקספורד היוקרתית והחל לעבוד כמורה בפנימייה.
בזמנו החופשי נהג ללמוד משפטים ובהמשך אף הוסמך כעורך דין מורשה.
עם הזמן דרויט התקדם בסולם החברתי ובמהרה התבסס כלכלית ואף החל לעסוק בענפי ספורט שונים עד שבשנת 1888 חייו השתנו מקצה לקצה.
אימו אולצה להתאשפז בבית חולים פסיכיאטרי עקב הזיות פרנואידיות ודיכאון קשה והוא פוטר מעבודתו בפנימייה.
דרויט שקע בדיכאון קשה ובתחילת חודש דצמבר אבדו עקבותיו.
ב-31 בדצמבר, נמצאה גופתו כשהיא צפה בנהר התמזה.
חקירה מהירה של המשטרה מצאה כי הוא התאבד.
התאבדויות ומחלות נפש לא היו נדירות במשפחתו של דרויט ומלבד אימו מספר קרובי משפחה נוספים התאבדו או אושפזו בבתי חולים פסיכיאטרים.
דרויט השאיר מכתב התאבדות בו כתב שהוא זיהה את אותם התסמינים שהופיעו אצל אימו לפני שאושפזה, והחליט שהמעשה הנכון בשבילו יהיה להתאבד.
דרויט היה החשוד המועדף על מק'נתן והוא כתב עליו:
ברם, מהראיות שניתן להשיג כיום קשה להבין מדוע דרויט נחשב כחשוד על ידי מק'נתן.
חוקרים רבים שחקרו את חייו של דרויט לא הצליחו לאשר את הטענה כי משפחתו חשדה בו.
לא נמצאו גם ראיות לטענתו לכך שדרויט היה סוטה מין או אפילו אדם אלים.
ישנן ראיות כי דרויט פוטר מעבודתו מכיוון שנחשף כי הוא הומוסקסואל דבר שבאותה תקופה אומנם נחשב כסטיה מינית אך לא כך כיום.