tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מטרתו של התרגיל הייתה לבחון את עוצמת הצבא האמריקני ובפרט את יעילות התפיסה החדשה שהתבססה על משקל עיקרי לחימוש באמצעי לחימה מונְחים מדויקים ולעליונות מודיעינית מוחלטת (תפיסת ה-RMA) ובד בבד ללמוד לפתח טקטיקות חדשות וכלי נשק מסוגים שיוכלו להתמודד עם האיומים הקיימים כיום בפני הצבא המודרני.
התרגיל התקיים בין ה-24 ביולי ל-15 באוגוסט 2002 ועלה מעל 250 מיליון דולר.
וייחודו היה בשילוב בין סימולציות מחשב לבין תרגילים חיים.
הכוח ה"כחול", ייצג את צבא ארצות הברית התמודד מול כוח "אדום", שהיה צבא של מדינה לא ידועה במזרח התיכון.
הערכה הייתה כי מדובר בסימולציה של צבא עיראק או איראן.
ואן רייפר התמודד מול האיומים הימיים כאשר שלח סירות קטנות (כדוגמת סירות דיג או סירות גומי) לאזור של ספינות מלחמה מהכוח הכחול, וביצע התקפות קונבנציונליות והתאבדותיות כנגד כלי השיט.
פעולה מוצלחת נוספת של ואן רייפר הייתה שליחת שליחים על אופנועים ליעדיהם על מנת למנוע מהכוח הכחול לנטר מסרים אלקטרוניים למיניהם.
כלומר - שליחים אנושיים במסווה של אזרחים.
תוצאות התרגיל לא השביעו את רצונם של בכירי הצבא האמריקאי, והוכיחו למעשה כי למרות העליונות הצבאית והמודיעינית המוחלטת של הצבא האמריקאי, יש משמעות רבה לכוח המקרה, האופי האנושי הגורמים לכך ש"שדה הקרב הוא ממלכת האי-ודאות" וש"כל התוכניות משתבשות במגע הראשון" (כפי שניסח קרל פון קלאוזביץ).
עם זאת, התקבלה המסקנה כי התרגיל בהחלט עשוי לדמות קרב מודרני בימים אלה.
במשרד ההגנה למדו רבות מן התרגיל, וייתכן כי רפורמות רבות בצבא בוצעו בעקבות תוצאותיו.
אתה בחרתנו מכל העמים הן המילים הפותחות את ברכת קדושת היום בתפילת שבע לשלוש רגלים, ראש השנה ויום הכיפורים.
מילים אלו, וגם הצירוף הקצר "אתה בחרתנו", משמשים לעיתים ככינוי לקטע התפילה שהן פותחות, אך במאות האחרונות הן משמשות בשיח הציבורי בעיקר כמבטאות את רעיון בחירת עם ישראל.
בין השאר, משמש הביטוי "אתה בחרתנו" כמייצג את רעיון בחירת עם ישראל בפי אלו השואלים על בחירה זאת, ואת אלו המתריסים כנגדה.
ביטויים נוספים המבטאים אותו רעיון הם: "העם הנבחר" ו"אנחנו עם סגולה".
רעיון בחירת עם ישראל על ידי אלוהים להיות עמו הוא רעיון יסודי ביותר ביהדות, ומופיע פעמים רבות בתורה.
הרעיון מבוטא על ידי יהודים דתיים כל יום מספר פעמים, בין השאר בברכות התורה בלשון "אשר בחר בנו מכל העמים", ובברכה שלפני קריאת שמע: "ובנו בחרת מכל עם ולשון" ו"ברוך אתה ה' הבוחר בעמו ישראל באהבה".
בתפילות החגים, מבוטא רעיון הבחירה במשפט:
בקהילות אשכנזיות רבות נהוג לשיר את הפסקה הזאת במנגינה במהלך חזרת הש"ץ.
שימוש אחד במושג "אתה בחרתנו" מופיע בסידורים ובמדריכי תפילה להורות על קטע התפילה המתחיל במילים אלו.
שימוש אחר במושג "אתה בחרתנו" הוא כציון בחירתו של עם ישראל.
המושג מופיע, למשל, בשאלות ותשובות על בחירת עם ישראל.
כך, למשל, מסופר על הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם שבמהלך עבודות פרך בשואה נשאל "התמשיך לאמר 'אתה בחרתנו'?" וביומנו של משה פלינקר מופיע דיון ב"אתה בחרתנו".
המושג "אתה בחרתנו" מופיע בכתבי הספרות העברית החדשה בין השאר אצל אחד העם ואצל הסופר יוסף חיים ברנר, אשר הציג בסיפורו "בין מים למים" את הרגשת הייעוד של החלוצים בני העלייה השנייה תחת הסיסמה "אתה בחרתנו".
עם זאת, ברנר התבטא בחריפות נגד מושג זה וכתב: "אני, בהנאה חריפה ותאוותנית, הייתי מוחק מן הסידור העברי של בן-הדור את ה 'אתה בחרתנו' בכל צורה שהיא...
המליצות הלאומיות המזויפות לא תועלנה כלום" (כל כתבי ברנר, כרך א, עמ' 326).
בסיפור הקצר של יהודה שטיינברג, "פרוש קצר", משתמש הסופר בביטוי "אתה בחרתנו" בלשון התרסה, ושם בפי גיבור הסיפור, שלמה חסיד, את המילים "אתה בחרתנו ללעג ולקלס", שאותן הוא חושב במהלך התפילה.
בשנת 1960 אמר דוד בן-גוריון כי עם ישראל איננו עם של "אתה בחרתנו", וכי עמים רבים נושאים ביחד איתו את דגל האנושיות.
בטורו "רגעים" שפורסם בעיתון "הארץ" ב-27 בנובמבר 1942, ימים אחדים לאחר שהסוכנות היהודית פרסמה הודעה רשמית ראשונה על השמדתם השיטתית של יהודי אירופה בשואה , עשה נתן אלתרמן שימוש מצמרר בביטוי "אתה בחרתנו מכל העמים" ובגרסתו המקוצרת "אתה בחרתנו", המופיעים ארבע פעמים בטור שכותרתו מכל העמים.
השיר שימש כאחד השירים הקנוניים על השואה, והוקרא פעמים רבות בטקסי יום הזיכרון לשואה ולגבורה.
את חמת העולם לא שמענו.
כי אתה בחרתנו מכל העמים,
ואתה את דמנו אוסף בכדים
כי אין לו אוסף מלבדֶךָ.
שימוש בעל משמעות דומה בביטוי זה נעשה עוד קודם לכן על ידי אברהם שטרן (יאיר).
שיר שכתב פותח בבית הבא (בניקודו של יאיר):
אתגר מיליון הדולר להוכחת העל-טבעי הוא אתגר, המציע פרס של מיליון דולר לאדם ידוע בתקשורת שיוכיח את קיומה של תופעה הנחשבת לעל-טבעית.
בעבר, היה האתגר פתוח לכל אדם.
סכום הפרס גדל בהדרגה עד לערכו כיום.
עד להפסקתו בספטמבר 2015, לא עמד איש באתגר.
בשנת 1968, בתוכנית אירוח שבה השתתפו הקוסם והספקן המדעי ג'יימס רנדי והפאראפסיכולוג סטנלי קריפטר, בתגובה על קריאת תיגר על טענותיו של רנדי (הכופר בקיומן של תופעות על־טבעיות), הציע רנדי 100 דולר מכספו לאדם הראשון שיספק לו הוכחה אובייקטיבית לקיום תופעה על־טבעית.
עם הזמן גדל הסכום, תחילה ל־1000 דולר, אחר כך ל־10,000 דולר; עם תרומתם של 90,000 דולר נוספים על ידי חברת שירותי השידור לקסינגטון לצורך הפקת תוכנית טלוויזיה גדל הפרס ל־100,000 דולר ולבסוף עם תרומתו של משקיע עתיר נכסים הגיע הפרס לגודל הנוכחי של מיליון דולר.
עם הקמת הקרן לחינוך ע"ש ג'יימס רנדי ב־1996 עבר ניהולו של אתגר מיליון הדולר לידי הקרן, אשר מטרתה המוצהרת היא חינוך הציבור להכרת הסכנות שבקבלתן של טענות בלתי מוכחות ועידוד מחקרן של טענות על קיום תופעות על־טבעיות תחת תנאים מדעיים מבוקרים.
בשנות ה־90 הציע רנדי לאורי גלר להשתתף באתגר ולזכות בפרס הכספי.
גלר השיב כי אין לו רצון לערוך את המבחן משום שאינו מחבב את רנדי.
על כך השיב רנדי: "אם הוא לא מחבב אותי זו סיבה מספיק טובה לעבור את המבחן ולקחת ממני מיליון דולר, לא?".
ב־4 בינואר 2008 הוכרז שהאתגר יופסק ב־6 במרץ 2010 כדי לאפשר שימושים אחרים בכסף.
ב-1 בספטמבר 2015 הופסק האתגר בשל פרישתו של ג'יימס רנדי מהקרן לחינוך, וכספי הזכייה הופנו למענקים שניתנו לארגונים ללא כוונות רווח ה"מקדמים חשיבה ביקורתית וראיית-עולם מבוססת עובדות".
בתקנות הקבועות בנוהל האתגר מובהר שגם קורא התיגר וגם רנדי חייבים להסכים מראש על התנאים, אשר משמעות מילויים תהיה הצלחה בקריאת התיגר.
כמו כן, כל הדגמה מוצעת, אשר עלולה לגרום למותו של קורא התיגר או לפציעה קשה שלו, נידחית.
נכון להיום, מעל 1,000 מועמדים הגישו טופסי פניה לקרן, אבל אף מועמד לא עבר את שלב ההדגמה הראשונית, אשר כאמור מתבצע באופן שעליו הסכים מראש קורא התיגר.
אתבסקה (אנגלית Athabascan) היא משפחת שפות בצפון אמריקה השייכת לשפות נה-דנה, שבעבר הייתה מדוברת ברוב אזורי מערב קנדה.
כיום ישנם כ-180,000 דוברי אתבסקה, והיא הקבוצה השנייה בגודלה אחרי היוטו-אצטקים, בעיקר בצפון מערב קנדה, אלסקה וכן בדרום-מערב ארצות הברית.
נהוג לחלק משפחה זו לשלוש קבוצות:
צפון אתבסקה - באלסקה, ובקנדה (בטריטוריות הצפון-מערביות, אלברטה, מניטובה וקולומביה הבריטית,) - סך הכל כשלושים דיאלקטים.
החוף הפסיפי - באורגון ובצפון קליפורניה הכוללת כשבעה דיאלקטים, בהם הופה.
דרום אתבסקה - קבוצה זו כוללת שש שפות, בהן אפאצ'י, נאוואחו, חיקרילה וצ'יריקוואה, והיא הגדולה והידועה ביותר עם כ-150,000 דוברים באריזונה ובניו מקסיקו, בין בסיסי הצבא, העוסקים בנשק גרעיני, בלוס אלמוס לפיניקס.
אתג"ר (ראשי תיבות של איתור ותפיסת גנבי רכב) היא יחידה הכפופה ליחידת להב 433 באגף החקירות והמודיעין של משטרת ישראל.
היחידה אמונה על המאבק בתופעת גניבות כלי הרכב בישראל, ומרכזת את הטיפול בתופעה ברמה ארצית, על ידי מתן הנחיה מקצועית לכלל מחוזות המשטרה, תוך עבודה בשיתוף פעולה עם כלל המחוזות, לצורך תפיסת עבריינים, חקירתם והבאתם לדין.
נוכח התפשטות תופעת גניבות כלי הרכב, הוחלט בשנת 1998 להקים את יחידת אתג"ר, שפעלה עד מחצית שנת 2004. בעקבות קיצוצים שהושתו על המשטרה, הוחלט על פירוק היחידה והאחריות לטיפול בנושא גניבות כלי הרכב שבה בחזרה אל מחוזות המשטרה.
בעקבות פירוק היחידה, נוצר קושי לפעול באופן ממוסד ויעיל אל מול שלל היבטי תופעת גניבות כלי הרכב ברמה הארצית.
על רקע חסרונו של גורם אשר אמון על תכלול הנושא, חלה עלייה משמעותית בשיעור גניבות כלי הרכב.
נוכח ההחמרה בתופעת גניבות כלי הרכב וההשלכות שנגזרות מכך, בהחלטת הממשלה, השר לביטחון פנים והמפכ"ל, הוחלט על הקמה מחדש של היחידה הארצית לטיפול בתופעת גניבות כלי הרכב, ועל כן בשנת 2006, יחידת אתג"ר הוקמה מחדש.
מאבק בגניבות כלי רכב – כלי הרכב אשר נגנבים משטח מדינת ישראל מועברים במרבית המקרים אל שטחי יהודה ושומרון דרך אחד ממחסומי קו התפר, או דרך אחת הפרצות אשר ייצרו הגנבים במעקה הבטיחות בצדי הכביש מבעוד מועד.
כלי הרכב הגנובים מגיעים בדרך כלל אל אחת ממשחטות כלי הרכב בשטחים, שם הרכב יפורק לחלקים.
יחידת אתג"ר פועלת בשיתוף פעולה עם צה"ל, שב"כ ושב"ס במטרה להשיב את כלי הרכב הגנובים משטחי יהודה ושומרון.
בנוסף, היחידה פועלת נגד תופעת הגניבות ברמה הארצית, תוך מעקב אחר נתוני גניבות מותגי רכב בשטחי ישראל, מחקר וטיפול בתופעה, הן ברמת האכיפה והן ברמת המלצות ליבואנים ולציבור כיצד לצמצם את האפשרות לגניבת הרכבים.
פעילות נגד משחטות כלי רכב – בשטחי יהודה ושומרון פועלות משחטות כלי רכב אשר אליהן מגיעים כלי הרכב הגנובים.
במשחטות מתבצע תהליך הפירוק לחלקים של כלי הרכב הגנוב.
החלקים המפורקים מסופקים בדרך כלל הן למוסכים בשטחי יו"ש והן למוסכים בשטחי מדינת ישראל.
יצוין כי חלק מאותם בעלי המשחטות מפעילים, בין היתר, מוסכים בעצמם.
על כן, גורמים אלה הם החולייה העיקרית בשרשרת הביקוש וההיצע בתעשיית גניבות כלי הרכב.
פעילות מול חברות הביטוח ומגרשי הסדר – היחידה עוסקת בפיקוח ובקרה על חברות הביטוח ומגרשי ההסדר במסגרת תחום אובדן גמור להלכה.
כלי רכב שהוגדר ככלי רכב שהורד מהכביש ("טוטל-לוס") נרכש על ידי חברות הביטוח ונמכר למגרשי כלי רכב אשר קיים בינם לבין חברות הביטוח הסכם שיתוף פעולה.
כחלק מפעילות רישוי עסקים מול מוסכים בארץ, היחידה מבצעת בקרות במוסכים בשיתוף פעולה של המחוזות ובליווי רכזי הרישוי של המחוזות.
כמו כן, היחידה מפקחת על סוחרים של חלקי חילוף משומשים לכלי רכב.
קידומי חקיקה – במסגרת "חוק הגבלת השימוש ורישום פעולות בחלקי רכב משומשים (מניעת גניבות), תשנ"ח-1998" היחידה מפקחת על אזרחי המדינה אשר מעבירים את רכבם למוסכים בשטחי יהודה ושומרון לצורך תיקון.
1בתוך כך, בשנת 2008 יחידת אתג"ר קידמה הצעת חוק אשר היוותה השלמה לחוק הנזכר לעיל.
הצעת החוק קבעה כי תיקון רכב הרשום בישראל בשטחי האחריות האזרחית הפלסטינית גורר אחריו עונש של שלוש שנות מאסר.
מליאת הכנסת אישרה את הצעת החוק אשר יזם חבר הכנסת משה כחלון.
חקירת אירועי "חרבות ברזל" – לאחר מתקפת השבעה באוקטובר הוקם מוקד הסיוע למשפחות הנעדרים במשרדי להב 433 אשר סיפק מידע ראשוני למשפחות.
כמו כן, התקבלה ההחלטה כי יחידת להב 433 תנהל את תיק חקירות מחבלי הנוח'בה, ביחד עם צה"ל והשב"כ ובהכוונת הפרקליטות.
מאבק בתופעת האמל"ח – בין השנים 2017–2018 מפכ"ל המשטרה רוני אלשיך, החליט כי יחידת אתג"ר תעסוק בתופעת הפשיעה באמל"ח נוכח ההתפשטות הנרחבת של כלי הנשק הבלתי חוקיים במגזר הערבי.
משלהי 2019 יחידת אתג"ר הוגדרה כגורם אשר מתכלל את תחום הפשיעה באמל"ח במגזר הערבי.
מפלג מבצעית – מפלג מבצעי המורכבת מלוחמים לאחר שירות צבאי קרבי.
המובילה את פעילויות היחידה בשטח.
מפלג חקירות – מפלג האמון על ניהול החקירות ביחידה ועל הבאתם לדין של מחוללי הפשיעה, הן בשטחי ישראל והן בשטחי יהודה ושומרון.
כמו כן, המפל"ג עוסק בקיום בקרות שוטפות לחברות הביטוח, הליסינג וההשכרה, וכן, למגרשי ההסדר.
זאת במסגרת אכיפת החוק לעניין שיקום כלי רכב.
מפלג מודיעין – מפלג העוסק בריכוז הידע המקצועי של היחידה על ידי חקר תופעת גניבות כלי הרכב, תוך שיתוף ידע עם כלל מחוזות המשטרה אשר כולל, בין היתר, את הסטטיסטיקה בתחום בחתכים של מדי חודש ושנה.
+שםהתחלת כהונהסיום כהונהתת-ניצב יעקב פלג20022004ניצב-משנה משה אדרי 20062007ניצב-משנה יהודה בן עטר20082011ניצב-משנה גיא ניר20112013ניצב-משנה אלי מקמל20132017ניצב-משנה חנן אדרי20172020ניצב-משנה יעקב ברמן20202021ניצב-משנה רונן חכמוןמיוני 2021מכהן
אַתָּה אֵל כַּבִּיר הוא פיוט אשר נכתב על ידי הרב רפאל ענתבי במאה ה-19 בחלב.
מחבר הפיוט חתם את שמו אני רפאל באקרוסטיכון.
הפיוט הוא פזמון בקשות ותחינות מהאל.
הוא פותח בבקשה לרחם על עמו ישראל ברוב רחמיו, ולקבל את תפילותיהם.
הוא פונה אל הבורא בתחינה לראות את אורך הגלות הנוכחית הארוכה מהגלויות האחרות ומבקש להחיש את הגאולה, ולתת את המלכות ביד משיח בן דוד, שכדרך זקנו דוד יזמר לפניו שירות ותשבחות.
הוא מסיים בבקשה כללית לתת כוח וחיזוק נפשי ופיזי לעם ישראל, להשגיח אותם ולשאת אותם על כנפיו.
נהוג לשיר את הפיוט במקאם נהוונד.
וכן מושר בלחן ערבי-טורקי במקאם נאוה את'ר.
אתגר הכישורים של ה-NBA הוא תחרות בליגת ה-NBA המתקיימת ביום שבת שלפני משחק האולסטאר, כחלק מסוף-שבוע האולסטאר.
התחרות מתקיימת החל משנת 2003.
בתחילת התחרות, המתמודד צריך לקלוע צעד וחצי.
אחרי כדרור בין שלושה מכשולים, על המתמודד למסור כדור לתוך רשת ומיד אחר-כך למסור כדור לתוך רשת אחרת דרך הרצפה.
אחר-כך הוא צריך לקלוע זריקה משישה מטרים.
לאחר מכן, המתמודד צריך למסור מסירה ארוכה לתוך רשת שלישית.
לבסוף, הוא צריך לעבור דרך שלושה מכשולים נוספים ולסיים בקליעה על ידי זריקה, צעד וחצי או הטבעה.
שני המתמודדים שמסיימים בזמן המהיר ביותר עולים לשלב הגמר שבו הם מתחרים אחד נגד השני.
אתגר דלי הקרח הייתה פעילות המציבה בפני המשתתף בה החלטה בעלת שתי אפשרויות: לשפוך על ראשו דלי מלא במי קרח, או להעניק תרומה כספית לעמותות ALS, במטרה לעורר מודעות למחלה חשוכת המרפא.
האתגר הפך לתופעת אינטרנט באוגוסט 2014, כשהמונים צילמו עצמם משתתפים באתגר בכל כלי המדיה החברתית.
באוגוסט 2015, עמותת ה-ALS האמריקאית יצאה בקמפיין גיוס תרומות מחודש על בסיס האתגר, מתוך כוונה להפוך אותו לריטואל שנתי בכל חודש אוגוסט.
אחת מהגרסאות המוקדמות לאתגר הוצגה בסרטון שהועלה ל-YouTube ב-26 באפריל 2014 שבו אדם קורא לארבעה אנשים נוספים לתרום 100 דולר לארגון מיסיונרי, או לקפוץ לבריכה עם מים קרים.
גרסה נוספת הוצגה בניו זילנד ב-4 ביולי, כשארגון מקומי ניסה לגייס תרומות באמצעות האתגר למען חולי סרטן ומשפחותיהם בהתמודדות עם המחלה.
האתגר התחיל לקבל חשיפה בארצות הברית ב-30 ביוני, כשכתב ספורט מרשת הטלוויזיה NBC תועד בתוכנית הבוקר שופך על עצמו דלי מים קרים.
אתגר דלי הקרח קושר לראשונה עם מחלת ה-ALS כשאדם בשם כריס קנדי עשה את האתגר ב-15 ביולי, והעביר אותו הלאה לבת דודה של אשתו שבעלה סובל מהמחלה.
יום למחרת, בת הדודה שמתגוררת בניו יורק, עשתה את האתגר ופרסמה את הסרטון בחשבון הפייסבוק שלה.
הסרטון הגיע לאדם בשם פאט קווין שאובחן כסובל מהמחלה במרץ 2013, והוא הפיץ את האתגר בפני קהילת החברים שלו.
בסופו של דבר, האתגר קיבל חשיפה רבה והפך לוויראלי על ידי פיט פרייטס, שחקן בייסבול לשעבר בבוסטון קולג' שאובחן כסובל מ-ALS במרץ 2012, בגיל 27, ומאז הוא ומשפחתו פועלים למען העלאת המודעות למחלה וגיוס מימון למחקר הרפואי שלה.
משתתף שאותגר על ידי משתתף אחר וקיבל החלטה לשפוך על עצמו את מי הקרח, צריך תוך יממה לצלם סרטון וידאו שבו הדבר מתועד, ולאחר מכן לקרוא בשמם של שלושה אנשים נוספים שצריכים להודיע על החלטתם תוך 24 שעות.
בגרסאות מסוימות, אם המשתתף החליט לשפוך על עצמו את מי הקרח, הוא צריך לתרום 10 דולר לעמותת ALS, או 100 דולר אם הוא לא עושה זאת.
האתגר הפך במהלך אוגוסט 2014 לתופעת אינטרנט רחבה, בעיקר בארצות הברית אך גם במדינות אחרות.
מאות ידוענים, בהם פוליטיקאים, ספורטאים, זמרים, שחקנים, דוגמנים ויזמי היי-טק פרסמו סרטונים ברחבי האינטרנט כשהם מבצעים את האתגר.
בין הידוענים הבולטים שביצעו אותו נמצאים ביל גייטס,מוחמד פתחי, מחמוד זוזו, סטיבן ספילברג ומארק צוקרברג.
נשיא ארצות הברית ברק אובמה אותגר מספר פעמים על ידי אחרים, אך לא ביצע אותו ותרם במקום זאת לעמותת ה-ALS האמריקאית 100 דולר.
לעומת זאת, נשיא ארצות הברית לשעבר ג'ורג' ווקר בוש, כן ביצע אותו.
בני משפחתו של סטיבן הוקינג ביצעו את האתגר במקומו של אובמה.
גם דונלד טראמפ שלימים החליף את אובמה בבית הלבן, ביצע את האתגר.
מחקר שמומן בין השאר בעזרת כספים מהקמפיין הביא לפריצת דרך בהבנת תפקידו של חלבון TDP-43 הקשור למחלה.
בכ-97% מחולי ALS נמצאו צברים של חלבוני TDP-43 במוח ובתאי עצב.
המחקר גילה מה תפקידו של חלבון זה וכיצד הצטברותו בגושים פוגעת בתפקוד התאים.
בין 1 ביוני ל-1 בספטמבר שותפו יותר מ-17 מיליון סרטונים המתייחסים לאתגר באתר פייסבוק.
סרטונים אלו נצפו יותר מ-10 מיליארד פעמים על ידי יותר מ-440 מיליון אנשים.
על פי העיתון , מאז 29 ביולי הזכירו את האתגר יותר מ-2.2 מיליון פעמים באתר טוויטר.
על פי האתר YouTube, סך הצפיות בסרטוני אתגר דלי הקרח שהועלו לאתר, הגיע למיליארד.
במהלך חודש אוגוסט הערך על מחלת ה-ALS בוויקיפדיה האנגלית, נצפה כ-2.89 מיליון פעמים.
מספר החיפושים שנעשו על האתגר ומחלת ה-ALS במנוע החיפוש של גוגל הגיע למקום החמישי בכמותו בשנת 2014, כשהיקף חיפוש המידע אחר המחלה בשנה זו היה גדול יותר מאשר היקף כל החיפושים במהלך העשור הקודם.
בחודש אוגוסט 2014, בוצעו מעל ל-90 מיליון חיפושים במנוע החיפוש של גוגל על האתגר והמחלה.
תוך חודש, בין 29 ביולי ל-29 באוגוסט, קמפיין גיוס התרומות באמצעות האתגר הביא לתרומות בסך 100.9 מיליון דולר לעמותת ה-ALS האמריקאית, שהגיעו ממעל 3 מיליון תורמים.
זאת בהשוואה לתקופה המקבילה אשתקד שבה נתרמו 2.8 מיליון דולר.
התרומות נעו בין דולר אחד ל-200,000 דולר.
סך הכל האתגר הביא לגיוס כספים בסכום של 115 מיליון דולר.
77 מיליון מהסכום (67%) הושקע במחקר של המחלה, 23 מיליון דולר (20%) מהכספים הוקצו לשירותים לחולים ולקהילה, 10 מיליון (9%) להעלאת מודעות ציבורית והכשרה מקצועית ו-5 מיליון (4%) לגיוס תרומות ולעיבוד תשלומים.
בשל ההצלחה הגדולה של הקמפיין בגיוס תרומות לעמותת ה-ALS האמריקאית, היא פנתה ל של ארצות הברית בבקשה להפוך את שם האתגר לסימן מסחרי, מהלך שעורר ביקורת כנגדה.
לאחר מכן, העמותה חזרה בה ומשכה בחזרה את הבקשה.
בהמשך, פרסמה העמותה סרטון הכרת תודה לכל מי שנטל חלק באתגר ותרם.
בעקבות הפופולריות הרבה של האתגר בקרב אישים רבים, הוציאה מחלקת המדינה של ארצות הברית מזכר בו היא מבקשת משגרירי ארצות הברית ודיפלומטים בכירים להימנע מלבצע אותו.
במכתב שנשלח לכל המשלחות הדיפלומטיות של ארצות הברית, נטען כי הדבר מהווה פגיעה בקוד האתי הפדרלי, משום שנעשה שימוש במשרד ציבורי לשם פעילות פרטית.
עוד בזמן שהמזכר נשלח, שגריר ארצות הברית בישראל, , ביצע את האתגר כשהוא מעביר אותו הלאה לשגרירת ארצות הברית באו"ם, סמנתה פאוור.
מנהיגי הכנסייה הקתולית בארצות הברית יצאו כנגד ההשתתפות של חבריה באתגר, משום שבחלק מהמחקרים הרפואיים של מחלת ה-ALS נעשה שימוש בתאי גזע עובריים, דבר שאותו רואה הכנסייה כבלתי מוסרי.
האתגר קיבל תצורות שונות למחאה או תמיכה גם בנושאים חברתיים אחרים.
בחוף השנהב, החל קמפיין העלאת מודעות למניעת התפשטות מחלת האבולה, על רקע התפרצות המחלה במערב אפריקה.
בהודו, הושק קמפיין בו ישנה קריאה לתרום דלי של אורז לנזקקים.
בישראל, על רקע מבצע צוק איתן, תושב הדרום שפך על עצמו פסולת בקר כדי למחות נגד המצב הביטחוני באזור, וגם בעזה, השתמשו בגרסה שונה של האתגר, כדי להסב את תשומת הלב למצב ב.
השחקן אורלנדו ג'ונס שפך על עצמו דלי מלא בכדורי תחמושת, כמחאה על אלימות משטרתית בעימותים שהתעוררו בעיירה פרגסון בארצות הברית בין צעירים שחורים והמשטרה.
בלבנון, צעירים הציתו את דגלי הארגון הג'יהאדיסטי, המדינה האסלאמית, בעקבות פעולותיו האלימות באזור.
השחקן מאט דיימון, השתמש במי בית שימוש כדי לעורר מודעות למצוקת הנגישות למים נקיים של אנשים ברחבי העולם.
בעקבות ההתפשטות הרבה של האתגר ברשתות החברתיות, בחלק גדול מהמקרים אנשים תועדו שופכים על עצמם או על חבריהם מי קרח מבלי שעניין התרומה הוזכר.
הדבר עורר ביקורת וטענות שהאתגר מעודד סלקטיביזם, כלומר פעילות שמטרתה תמיכה לכאורה בנושא חברתי מסוים, אך אינה בעלת השפעה מעשית והיא נעשית בעיקר מתוך מניעים אישיים.
ביקורות נוספות התייחסו לכך שהאתגר מושך תשומת לב תקשורתית רבה, על חשבון קידום מטרות חברתיות ומתן תרומות למוסדות ועמותות צדקה שלא קשורות ל-ALS.
בנוסף, נוצרו גם פרודיות על האתגר, ונטען כי האתגר גורם לבזבוז של מים, ואף עשוי להיות מסוכן מבחינה בריאותית.
היה מקרה בו גרם האתגר להתחשמלות.
פמלה אנדרסון סירבה לקחת חלק באתגר, משום שלפיה עמותת ה-ALS מממנת מחקרים שעורכים ניסויים בבעלי חיים.
תופעת האתגר הגיעה גם לישראל, כשבין הישראלים שתועדו עושים אותו ניתן למצוא את שמעון מזרחי, יוסי בניון, שחר פאר, ערן זהבי, רני רהב, אייל גולן, גל גדות, גיא לרר, חבר הכנסת דב ליפמן ושגריר ישראל באו"ם, רון פרושאור.
כמו כן, לקחו חלק באתגר חולי ALS ישראלים כגון , מייסד עמותת "פרס לחיים" המקדמת מציאת תרופה ל-ALS, ושי ראשוני המנהל אותה.
עמותת "פרס לחיים" דיווחה כי הצליחה לגייס כ-200 אלף ש"ח הודות לתרומות שהגיעו מקמפיין אתגר דלי הקרח.
הכספים הוקצו לפיתוח מוצר שיאפשר תקשורת עם חולים, לפרויקט בינ"ל למיפוי גנטי של חולי ALS ולתוכנית ליצירת מסד נתונים מקיף של חולי ALS ישראליים.
באוגוסט 2015, יזמה העמותה פעילות גיוס תרומות על בסיס אתגר דלי הקרח פעם נוספת תחת הסיסמה "אתגר דלי הקרח חוזר - בכל אוגוסט עד שתימצא תרופה" (בדומה לעמותת ה-ALS האמריקאית).
אתה הוא אלבומה החמישי של להקת אתניX שיצא לאור בשנת 1994.
האלבום כולל שלושה שירים בנושאים חברתיים ופוליטיים -"ילד מרקש" - שיר מחאה העוסק ביחס למזרחיים, "אתה" - שנכתב בעקבות רצח נהג המונית דרק רוט ו"סנופי" - העוסק במחאה מרומזת על התנהלות הפוליטיקאים.
באלבום זה בלטה נטייה לסגנון מוזיקלי מזרחי שבא לידי ביטוי בשירים "הסירונית", "קולה של ננה גפוס", "השוק של איסתכלל" ו"בוא לפטרה".
השיר "בוא לפטרה" נשלח למלך ירדן לכבוד הסכם השלום עמה.
השיר "פרחים בקנה" הוא ביצוע מחודש לשיר שנכתב על ידי דודו ברק ובוצע במקור על ידי להקת חיל התותחנים.
האלבום הוקדש לזכרו של , שנפל במהלך מבצע דין וחשבון.
ילד מרקש - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:33]
הסירונית - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:09]
קולה של ננה גפוס - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:12]
לא לבד - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:25]
סימנים כחולים - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:28]
אתה - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) (3:14]
אילולא - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:53]
השוק של איסתיכלל - זמרת אורחת: אילנה אליה (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:39]
זה הזמן שלה - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:44]
כסף - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:30]
בוא לפטרה - (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [3:32]
סנופי - כולל קטע רגאיי המבוצע על ידי סילברדון (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:41]
פרחים בקנה - (מילים: דודו ברק/לחן: אפי נצר) [3:43]
לא לבד - גרסת דאנס (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:59]
ילד מרקש - גרסת דאנס (מילים: זאב נחמה/לחן: זאב נחמה ותמיר קליסקי) [4:43]
אילנה אליה - שירה ב"שוק של איסתיכלל".
בועז ורונן יונה (צמד אנא כורדי) - חליל זורנה ותוף דו-הול (בשיר "הסירונית")
מפיקים בפועל - רוני בראון ודרור קליסקי.
אתגר 22 הוא מיזם של עמותת אנימלס המעניק מעטפת תומכת למתנסים בטבעונות במשך 22 יום.
במשך תקופת ה"אתגר" המשתתפים אמורים להימנע מאכילת מזון מן החי ולהיחשף לחוויות מומלצות כגון טעימת מוצרים טבעוניים הנמכרים ברשתות המזון, בישול מנות טבעוניות, אכילה במסעדה טבעונית וכו'.
המיזם מהווה מסגרת לא מחייבת, שבה המשתתף מקבל מידע, ייעוץ תזונתי וטיפים מעשיים, וכן סוג של קבוצת תמיכה או קהילה וירטואלית.
בעשור השני של המאה ה-21, גברה בישראל ובעולם המודעות לתעשיית המזון מן החי, ובד בבד גברה ההתעניינות בטבעונות - דבר שרבים מייחסים לעליית קרנן של הרשתות החברתיות.
בחברה שבה אכילה מהחי טבועה בתרבות, מעבר לטבעונות עשוי להיות שינוי רב משמעות בחיי אדם, והוא לפעמים כרוך בקשיים.
הצורך בתוכנית תמיכה התעורר כשהתברר שלא אחת אנשים מתעניינים באורח חיים טבעוני, אבל חוששים או לא בטוחים איך לעשות את הצעד הראשון, או שניסו לעבור לטבעונות ונכשלו.
שתי הבעיות העיקריות שזוהו כעומדות בדרכם של טבעונים חדשים הן מחסור במידע ומחסור בתמיכה חברתית.
אתגר 22 נועד למלא את החוסרים האלה, והוא פותח על ידי פעילת אנימלס והלוביסטית לזכויות בעלי חיים רעות הורן.
המיזם התחיל לפעול ב-22 במרץ 2014, ובספטמבר 2015 החלה לפעול גרסה בינלאומית של האתגר בשפה האנגלית.
עד תחילת שנת 2016 השתתפו באתגר מעל 25,000 ישראלים, ועוד כ-9,000 איש השתתפו בגרסה הבינלאומית שלו.
רעיון 22 הימים מבוסס על התפיסה הפופולרית שמקורה בספרו של מקסוול מלץ משנת 1960, שנקרא פסיכוקיברנטיקה.
מלץ טוען בספרו שדרושים 21 ימים כדי להתרגל למשהו חדש.
מחקרים מאוחרים יותר הראו שתקופת ההסתגלות שונה מאדם לאדם ולאנשים שונים לוקח יותר או פחות זמן להטמיע הרגלים חדשים.
בכל זאת אומצה בתוכנית מסגרת 22 הימים משני טעמים עיקריים: ראשית, מתוך הבנה שזו תקופה מספיק ארוכה כדי לאפשר לאנשים באמת לחוות אורח חיים טבעוני ולהיחשף למגוון מאכלים חדשים, וגם למידע על תזונה ועל תעשיית בעלי החיים.
שנית, משום שתקופה זו לא נראית ארוכה מדי והיא נותנת תחושה שזה אפשרי, שיש מועד התחלה ומועד סיום שנראה לעין.
לכן מצטרפים מדי פעם לאתגר אנשים אפילו רק לשם החוויה, אבל תוך כדי כך עשויים להתקרב לטבעונות.
כל מחזור נמשך 22 יום ומתנהל בקבוצות פייסבוק סגורות שבהן בין 200 ל-400 משתתפים בכל מחזור, יחד עם צוות של כ-15 מדריכים.
המדריכים הם טבעונים ותיקים יותר, שיש להם כבר ניסיון בתחומים שונים כגון בישול, ספורט, הורות טבעונית וטבעונות בצה"ל, והם יכולים לתת טיפים מניסיונם האישי.
בנוסף מלווה את הקבוצות צוות של תזונאים קליניים, שעונים על שאלות בנושאי תזונה ובריאות.
צוות אתגר 22 כולו, כולל אנשי המקצוע, מונה כ-200 פעילים הפועלים בהתנדבות.
שבועיים או שלושה לפני תחילת האתגר המשתתפים מצטרפים לקבוצת פייסבוק סגורה, למעין שלב הכנה.
במהלך ההכנה הם לא מתבקשים להקפיד על תזונה צמחית, אבל יש בקבוצה פעילויות שונות, כמו פוסטים שמעודדים להפוך ארוחה אחת ביום לטבעונית, מתכונים חדשים, ומידע על מה שנעשה בתעשיית המזון מן החי.
מדי פעם מתפרסמים גם סקרים בנושאים שקשורים לטבעונות ומתפתחים דיונים קבוצתיים.
המדריכים נמצאים גם בקבוצת ההכנה, משתתפים בדיונים וזמינים לתת עצות ולענות על שאלות.
לאחר מכן מתחיל האתגר לכל חברי הקבוצה יחד, והמשתתפים מתבקשים במשך 22 יום לאכול אך ורק מהצומח.
בכל יום מתפרסם בקבוצה אתגר יומי.
אתגרים אלה הם משימות קטנות שמטרתן התנסות בחומרי גלם חדשים, והכרות עם היבטים נוספים של טבעונות.
משימות לדוגמה: הכנת מנה טבעונית שהמרכיב המרכזי שלה הוא טופו, יציאה לארוחה במסעדה טבעונית, הכנת כריך טבעוני לעבודה או לבית הספר, שיחה עם חבר או בן משפחה על הבחירה לנסות טבעונות, או צפייה בסרט שקשור לנושא.
דרך האתגרים המשתתפים מקבלים מנות קטנות של השינוי הגדול, והאתגרים יוצרים קהילה שעוברת יחד תהליך דומה.
בנוסף לאתגרים היומיים, מתפרסמים מדי יום בקבוצה פוסטים שמעוררים דיון בנושאי תזונה ובריאות, ודיונים על התעשיות השונות שעושות שימוש בבעלי-חיים, כמו תעשיות המזון, הביגוד והקוסמטיקה.
במשך כל שלבי ההכנה והאתגר המשתתפים חופשיים לשאול שאלות שקשורות לבריאות ותזונה ולקבל מענה מאחד התזונאים שמלווים את התוכנית.
בנוסף לליווי הקבוצתי, לכל משתתף מוצמד מדריך אישי שאיתו או איתה ניתן להתייעץ בצ'אט פרטי ולא לעיני הקבוצה הכולה.
קיימים גם מספר מסלולים מיוחדים שאפשר להצטרף אליהם במקביל לתוכנית הכללית ובהם יש דגשים מיוחדים, למשל מסלול לאמהות או נשים בהריון או מניקות, מסלול לחיילים, מסלול לספורטאים וכולי.
במסלולים אלה משתתפים מדריכים בעלי ניסיון אישי בתחום המודגש.
קיים גם מסלול מיוחד לבני נוער, ונערות ונערים מגיל 14 יכולים להצטרף אליו (עד גיל 16 ההשתתפות מותנית בקבלת אישור מההורים).
מסלול הנוער מתקיים באפליקציית וואטסאפ.
עם סיום תקופת האתגר המשתתפים מוזמנים להצטרף לקבוצת הבוגרים, שבה אפשר לפגוש משתתפים של מחזורים קודמים ולהמשיך להיות פעילים בקבוצות ללא הגבלת זמן.
לקבוצת הבוגרים יש תפקיד מפתח בהתמדה באורח החיים הטבעוני.
אחת לתקופה מתקיים מפגש שאליו מוזמנים כל משתתפי האתגר, המפגשים מתקיימים בדרך כלל במסעדה טבעונית בתל אביב או כפיקניק באחד הפארקים בעיר.
עד 2016 השתתפו באתגר מעל 25,000 ישראלים, ועוד כ-9,000 איש השתתפו בגרסה הבינלאומית.
מספר אישי ציבור וידוענים השתתפו באתגר, ביניהם חברי הכנסת תמר זנדברג, שרן השכל ודב ליפמן, אשת התקשורת אורלי וילנאי, דפני ליף, אושיית הרשת חן טל, רננה רז, שי אביבי, ציפי שביט ואחרים.
התקשורת סיקרה את האתגר לא אחת, עיתונאים הצטרפו לאתגר וסיפרו על חוויותיהם, לרוב מתוך כוונה לעבור לטבעונות, ולעיתים ללא כוונה כזאת.
לדברי הורן התוכנית בשפה האנגלית מתאפיינת ברב לאומיות, ומשתתפים בה אנשים ממדינות דוברות אנגלית, וכן מערב הסעודית, לבנון, פקיסטן, הודו, פיליפינים, סין וטייואן.
בהתאם לכך גם צוות המדריכים של התוכנית הוא רב לאומי, וכולל טבעונים ממעל עשר מדינות.
ביולי 2016 התקיים באוניברסיטת אוקספורד באנגליה כנס על האתיקה של אכילת בעלי חיים, ובו הציגה את המיזם טל לבנה, ממנהלות אתגר 22. לפי סקר שערכה לבנה בין בוגרי האתגר, כ-70% מהמשתתפים ענו שהם טבעונים או צמחונים גם כשנה אחרי סיום האתגר.
בנוסף לכך, משתתפים שלא עברו לתזונה צמחית לחלוטין סיפרו שהפחיתו באופן משמעותי אכילת מוצרים מן החי.
13% השיבו שלא שינו את תזונתם בעקבות האתגר.
אתגר בובות הראווה הוא אתגר סרטון ויראלי המאתגר את האנשים המשתתפים בעשיית הסרטון לקפוא על מקומם למשך מספר דקות בעוד מצלם הסרטון נע סביבם ומתעד אותם בתנוחות שונות בעוד השיר "Black Beatles" של הצמד ריי סרמרד מתנגן ברקע.
האתגר החל כשקבוצת סטודנטים מאוניברסיטת ג'קסונוויל שבפלורידה החליטה להעלות ב-12 באוקטובר 2016 סרטון לרשת, בו הם תועדו קפואים על מקומם בתנוחה שבחרו מראש על ידי סטודנט שהסתובב סביבם.
מהר מאוד, הסרטון נהפך לוויראלי, ובעקבותיו נוסד "אתגר בובות הראווה", שבו השתתפו אנשים מכל רחבי העולם, כולל אמנים, פוליטיקאים וספורטאים מפורסמים, ועם הזמן, צילום האתגר השתכלל יותר ויותר וכן צצו גרסאות שונות של האתגר.
סרטוני האתגר הושוו לקטעי זמן קליע מתוך סצנות מסרטים מפורסמים, אשר בין היתר כוללים את "המטריקס", "אקס-מן: העתיד שהיה" ו"אקס-מן: אפוקליפסה", "אבודים בחלל" ו"באפלו 66".
בנוסף, הזמרת אלסיה קארה השתמשה בסגנון דומה של האתגר לצורך צילומי הקליפ לאחד משיריה: "Here", אשר מציג אנשים הקפואים בתנוחותיהם.
בנוסף, צוין כי קיימים קווי דמיון בין האתגר לבין סדרת הטלוויזיה של HBO, "וסטוורלד", בה מארחי הפארק "וסטוורלד" קופאים על מקומם לפקודות מתכנני הפארק.
בין הסרטונים המפורסמים ביותר של האתגר, ניתן למצוא:
קבוצת "פיטסבורג סטילרס", בחדר ההלבשה שלהם.
קבוצת "אנהיים דאקס", במסיבת הקרח סגנון שנות ה-80 שלהם.
הקבוצות "דאלאס קאובויס", "באפלו בילס" ו"מילווקי באקס" במטוסי הקבוצות שלהם.
הקבוצה ""ניו יורק ג'איינטס" בחדר ההלבשה שלהם.
שחקן ה-NBA, סטפן קרי, ואשתו, עיישה קרי, במסעדה מלאה לקוחות.
נבחרת ההתעמלות של האקדמיה הצבאית של ארצות הברית.
נבחרת פורטוגל בכדורגל יחד עם כריסטיאנו רונאלדו בחדר ההלבשה.
נבחרת ספרד בכדורגל בחדר ההלבשה לאחר המשחק נגד אנגליה.
נבחרת ארצות הברית בכדורגל נשים.
להקת ריי סרמרד (עם השיר שלהם "Black Beatles", שמשמש כנעימת המקור לאתגר).
משתתפי הריאליטי "רוקדים עם כוכבים".
הזמר גארת' ברוקס, במהלך קונצרט.
חברות להקת דסטיניז צ'יילד, הזמרות ביונסה, מישל ויליאמס וקלי רולנד.
הזמרת בריטני ספירס, במהלך חגיגת זכייתה השנייה ברציפות ב"פרסי לאס וגאס".
פול מקרטני, מהביטלס, עמד קפוא על פסנתר בעוד השיר התנגן.
שופטי ומשתתפי הריאליטי "The X Factor" בזמן שאחת המשתתפות שרה את "Black Beatles".
הזמרת טיילור סוויפט, במהלך חג ההודיה ופעם נוספת במהלך קונצרט.
שחקני סדרת הטלוויזיה "ציידי הצללים".
שחקני המופע "היירספריי לייב!", ביניהם הארווי פירסטיין, דאב קמרון, מרטין שורט, גארט קלייטון ודרק האף כשברקע התנגן אחד השירים מהמופע: "You Can't Stop The Beat".
אלן דג'נרס ווורן בייטי עשו סרטון של האתגר במהלך משחק פינג פונג.
בתוכנית הטלוויזיה "מופע מאוחר עם ג'יימס קורדן" עשו סרטון שצולם במשך יותר משתי דקות ושלושים שניות שכלל את צוות הצילום, מאחורי הקלעים והקהל.
השחקנית טרייסי אליס רוס יזמה סרטון שצולם במהלך טקס הענקת מדליית החירות הנשיאותית בבית הלבן, שכלל מפורסמים כדוגמת אלן דג'נרס, רוברט דה נירו, טום הנקס, ביל גייטס, דיאנה רוס, מייקל ג'ורדן, ריטה וילסון, כרים עבדול-ג'באר ופרנק גרי.
מישל אובמה, בבית הלבן עם לברון ג'יימס ושאר קבוצת קליבלנד קאבלירס.
הילרי קלינטון, במטוסה בו נסעה בימי הבחירות יחד עם שאר הצוות שמסביבה.
ביצוע האתגר במהלך בר מצווה חרדית.
ביצוע האתגר במהלך כנס בינלאומי של שליחי חב"ד.
ביצוע האתגר במהלך הופעה של "עלובי החיים" בתיאטרון הלאומי, "הבימה".
ביצוע האתגר בשידור חי בתוכנית ערב טוב עם גיא פינס בו השתתפו גיא פינס לירון ויצמן וכל צוות ההפקה של התוכנית.
אתבעל הראשון (המוכר גם כאתבעל מלך צידונים; ביוונית: Ἰθώβαλος או Εἰθώβαλος) היה מלך דרום פיניקיה (צור וצידון) בשנים 887 לפנה"ס עד 856 לפנה"ס וכהן עשתרת.
יוסף בן מתתיהו, בהתבסס על מנאנדרוס מאפסוס, כתב שחייו ארכו 48 שנה, ושהוא הרג את קודמו המלך פלט (ביוונית Φέλλητος) בהיותו כהן עשתרת, ולאחר מכן מלך 32 שנה.
אחרי מותו ירש אותו בנו בעליעזור .
בקרב החוקרים מקובל ששלטון אתבעל מסמן את תחילת ההתפשטות הטריטוריאלית של צור באסיה.
התואר "מלך צידונים" מסמן את שלטונו הן על צור והן על צידון; ל"ממלכה המאוחדת של כנען" זאת ניתן למצוא רמזים גם במשא ישעיהו על צור () ובהיעדרות של צידון מכתובות אשוריות באותה תקופה.
אתבעל בנה (כלומר ביצר) את בתרון ואת העיר Auza ("Αὖζαν") בלוב.
אף שהמיקום של Auza לא ידוע, בתרון ידועה כעיר באזול גבל, מה שאולי מצביע על דומיננטיות צורית גם על העיר גבל.
נראה שהדומיננטיות המסחרית של צור באסיה הביאה את אתבעל לשלוט בשוק בשלוש חזיתות: ישראל, צפון הלבנט, והחוף הקפריסאי.
במסגרת חידוש מדיניות החוץ של חירם ודוד ושלמה, אתבעל כרת ברית עם אחאב, שנשא את בתו איזבל לאישה.
ברית זאת הייתה כה משמעותית וכה ארוכת־ימים, שהדיה עוד נשמעת בדברי עמוס, המכנה את יחסי ממלכת ישראל–צור .
יוסף בן מתתיהו, הסופר המונותאיסט, כתב שבימי אתבעל בנה אחאב מקדש לבעל אלוהי הצורים בשומרון, מינה לו נביאים ועבד אותו.
הממצא הארכאולוגי מאשר גם נוכחות של אדריכלים פיניקים במאה ה־9 לפנה"ס בערים שומרון, חצור ומגידו; ממצאים בארמון המלכותי בשומרון (כגון מכלול כלי החרס, ואולי גם שנהבי שומרון, אף שייתכן שמקורם בנוכחות פיניקית בארמון שומרון בתקופה שלאחר אתבעל) מצביעים על נוכחות בעלי מלאכה פיניקים נוספים שם.
אתה הוא היקום הוא ספר ניו אייג' פילוסופי, שנכתב על ידי דיפאק צ'ופרה בשיתוף עם מנאס קאפאטוס.
הספר צולל אל תוך שאלות הנוגעות לקיום, הקיום האנושי, תודעה, מציאות ותפיסה.
הוא יצא לאור לראשונה באנגלית ב-7 בפברואר 2017 והפך לרב-מכר על פי רשימת הניו יורק טיימס.
"אתה הוא היקום" הוא עבודה פילוסופית אשר מנסה לענות על שאלות על מקור היקום, זמן, חלל, חומר ועל המקור והמשמעות של תודעה ועל החיבור בין המדע והרוח וחיי היום-יום.
הספר בא לאתגר את הנחת היסוד שהתודעה היא תוצר לוואי של החומר וטוען שלמעשה החומר הוא חוויה בתודעה.
הספר משער שהיקום כולו, כפי שהוא נחווה על ידי בני אדם, הוא "תבנית אנושית בתודעה".
הספר נוגע בשתי השאלות החשובות ביותר במדע והן:
מה הם היסודות הביולוגיים של התודעה?
הספר משתמש באנלוגיות כדי להבהיר נקודות פילוסופיות, כמו השוואת הסיכוי של מבנה ה-DNA ליצור חיים לאחר המפץ הגדול עם 100 קופים ו-100 מכונות כתיבה שיוצרים את יצירותיו של שייקספיר או למשל האפשרות של סערה הנושבת בחצר גרוטאות של מטוסים ויוצרת מטוס ג'מבו מתפקד במלואו.
אתגר צ'ארלי צ'ארלי (נכתב גם: אתגר צ'ארלי-צ'ארלי; אתגר הצ'ארלי צ'ארלי.
לחלופין: משחק צ'ארלי צ'ארלי; משחק העיפרון של צ'ארלי) הוא תופעת אינטרנט שצברה פופולריות בקרב בני נוער בעולם במאי 2015, כצורה של משחק עפרונות ונייר המצולם בוידאו ומשותף ברשתות החברתיות, וראשיתה ברשתות טוויטר ו-Vine.
האתגר הוא התפתחות מודרנית של משחק חברה שילדים באמריקה הלטינית משחקים בו כבר דורות רבים, נקרא "משחק העט" (בספרדית: Juego de la Lapicera) ומוצאו כנראה בספרד.
המשתתפים במשחק מזמנים שד או רוח רפאים בשם "צ'ארלי", שמקורם לכאורה בפולקלור המקסיקני, שואלים שאלה בנושא אישי כלשהו, מצלמים את הטקס ומעלים סרטון לאינטרנט, וחלקם נראים בסרטון צורחים ובורחים מהחדר.
המשחק מזכיר גרסה על-טבעית של משחק כדור 8 קסום, ולחלופין מעין מיזוג של לוח סיאנס עם משחק "בלאדי מרי" שבו מזמנים רוח רפאים להופיע במראה ולחזות את העתיד.
המשחק המודרני כולל דף נייר ושני עפרונות, ומשוחק בסדר פעולות קבוע:
המשתתפים מאלתרים מעין לוח סיאנס: על דף נייר משרטטים שני ישרים, אופקי ואנכי המצטלבים במרכזם באופן שנוצרים רביעים.
בשני רביעים מנוגדים באלכסון רושמים את המילה "כן", ובשניים האחרים – "לא".
מניחים עיפרון על אחד הישרים, ועליו מאזנים בהצלבה עיפרון נוסף, מקביל לישר השני.
אומרים פעמיים לחש המורכב מהקריאה "צ'ארלי צ'ארלי" ושאלה באחד מכמה נוסחים אפשריים, כגון: האם אתה כאן?; האם אתה שם?; האם אתה מוכן לשחק?; האם אתה יכול לצאת לשחק?; האם אפשר לשחק?
המשתתפים מצפים שהעיפרון העליון יסתובב מעצמו על צירו לכיוון "כן".
שואלים שאלה דיכוטומית (כן או לא) בנושא לפי בחירה אישית, ומצפים שהעיפרון העליון יסתובב לעבר אחת משתי התשובות האפשריות.
בסוף המשחק, המשתתפים אומרים "צ'ארלי צ'ארלי, אפשר להפסיק?" ואם התשובה חיובית, הם משליכים את העפרונות לרצפה כדי שהשד לא ירדוף אותם כביכול.
הצורך בפעולת ניתוק הקשר מוסבר בכך שלפי הגרסה המקסיקנית המסורתית, בתחילת הטקס נוצר קשר לא רק עם שד אחד, אלא עם קבוצת שדים בעלי כוונות רעות המזדהים בשם "צ'ארלי", ואם המשתתפים לא ייפרדו כראוי, הם ימשיכו לחוות חוויות על-טבעיות שליליות.
הגרסה הקדומה ביותר המוכרת, היא משחק שבו משחקים ילדים דורות רבים בחצרות בתי הספר בספרד לשם שעשוע, בעיקר ילדות שביקשו לדעת מי מהבנים אוהבים אותן.
זהו משחק לשני משתתפים וששה מכשירי כתיבה: כל משתתף יוצר באמצעות שלושה עפרונות מעין ריבוע פתוח בצידו האחד, לוחצים את קצות הריבועים זה כלפי זה ושואלים שאלה.
אם העפרונות נוטים פנימה או למעלה, התשובה חיובית, ואם החוצה או למטה – התשובה שלילית.
בתקופת האימפריה הספרדית, המשחק חדר למדינות אמריקה הלטינית שבהן האמונה ברוחות רפאים הייתה מושרשת.
משחק האינטרנט המודרני נראה כגרסה פשוטה של משחק ששת העפרונות.
בשנת 2008 עלתה באתר יאהו!
תשובות שאלה לגבי משחק שנקרא "צ'ארלי צ'ארלי" שבה תיאר גולש את משחק ששת העפרונות בצירוף שם רוח הרפאים, סיפר שהמשחק נפוץ מאוד בבית הספר שלו, וכאשר הראה אותו להוריו, הם נרעשו ואמרו שהמשחק נראה כמו סיאנס.
לכאורה, זה האזכור הראשון באינטרנט המקשר את משחק העפרונות עם השם "צ'ארלי".
ב-26 בספטמבר באותה שנה פורסם באתר יוטיוב סרטון בשפה האנגלית המשלב את גרסת ששת העפרונות עם הגרסה המודרנית המוכרת ממאי 2015. בסרטון נראים ארבעה עפרונות ערוכים בצורת ריבוע, ועליהם מונחים בהצלבה שני עפרונות נוספים.
ב-6 ביוני 2014 פורסם ביוטיוב סרטון שבו נראים שני נערים מקסיקנים משחקים במשחק ששת העפרונות, כאשר לשאלות שלהם הם מקדימים את הקריאה "צ'ארלי צ'ארלי".
ב-29 באפריל 2015 שידרה תחנת הטלוויזיה Telenoticias ברפובליקה הדומיניקנית כתבה צהובה אלרמיסטית אודות תופעת משחק "צ'ארלי צ'ארלי" בבתי ספר במחוז 'האטו מאיור' במדינה, מחוז שבו קיים עיסוק נרחב בכישוף שחור ובוודו.
בכתבה הוקרן סרטון שפרסמו ילדים ששיחקו במשחק בבית ספר יסודי בבירת המחוז, האטו מאיור דל ריי, ועלו טענות על חבלות שהופיעו ללא הסבר על גופם של ילדים, תלונות של ילדים על חוסר שינה "בגלל השד שמטריד אותם", בהלה של הורים מכך שילדיהם אחוזי דיבוק וכדומה.
תחנת הטלוויזיה פרסמה את הכתבה בנימה הומוריסטית בחשבון הטוויטר שלה, בצירוף ההאשטאג CharlieCharlieChallenge# שגרם לתפוצה ויראלית של סרטון הילדים המשחקים.
עד אמצע מאי, הביטוי "צ'ארלי צ'ארלי" הפך לאחד הפופולריים בקרב משתמשי טוויטר ברפובליקה, ומכאן התפשט תחילה באמריקה הלטינית, ואחר כך לארצות הברית ולמדינות נוספות.
המשחק הפך לתופעת אינטרנט ויראלית בארצות הברית בסוף השבוע האחרון של חודש מאי 2015, כאשר תלמידים היו בחופשה מהלימודים לרגל יום הזיכרון, בזכות תרומתם של משתמשי הרשתות החברתיות, בעיקר טוויטר, Vine ואינסטגרם, ויוטיוברים שפרסמו סרטונים של עצמם וחבריהם משחקים במשחק העפרונות המוצלבים, וסרטוני פרודיות על האתגר.
כמסורת אתגרי האינטרנט, ילדים ובני נוער האיצו בחבריהם לשחק באתגר.
ציוצי טוויטר, שיתופים וסרטוני יוטיוב ראשונים הופיעו ב-24 במאי, תוך 48 שעות צויץ ההאשטאג CharlieCharlieChallenge# יותר משני מיליון פעמים, וביום רביעי 27 במאי, זה היה ההאשטאג השלישי המצויץ ביותר.
אחרי ששככה עם תום החופשה, התופעה התגברה שוב בעקבות טיזר בן 8 שניות שהופץ בערוץ היוטיוב של חברת "האחים וורנר" ב-27 במאי באמריקה הלטינית, בהשראת תפוצת המשחק באינטרנט, לצורך יחסי ציבור לסרט האימה "הגרדום" לקראת יציאת הסרט לבתי הקולנוע ב-10 ביולי.
בעקבות הטיזר נפוצו ספקולציות ש"אתגר צ'ארלי צ'ארלי" לא היה אלא תעלול פרסום מתוחכם של מפיצי הסרט, אך הספקולציות הופרכו, בעיקר לאור העובדה שהטיזר הופץ כאשר תופעת האינטרנט כבר הייתה בשיאה.
כתוצאה של בהלה בקרב משתתפים במשחק, תופעת לוואי נפוצה ביותר הייתה היסטריה המונית.
בקולומביה מסרו פקידים במערכת הבריאות שארבע צעירות, שלוש קטינות ובגירה בעיר טונחה, הגיעו לבית חולים בלוויית הוריהן כשהן סובלות מתסמינים של היסטריה המונית, הפרעות התנהגות והתמוטטות עצבים.
ברפובליקה הדומיניקנית נמסר שילדים אובחנו כלוקים בהיסטריה המונית, אחרי שהובאו לחדר מיון כשהם צורחים וממלמלים, וההורים טענו שילדיהם אחוזי דיבוק השטן.
בכמה מדינות באיים הקריביים (מונטסראט, אנטיגואה וברבודה, סנט לוסיה וברבדוס) נודע שתלמידי בית ספר ששיחקו באתגר, הובהלו לבתי חולים לאחר שהתעלפו, סבלו מפרכוסים ומחבלות גופניות ללא הסבר, ואף ניסו לקפוץ מהאוטובוס.
בתגובה, מורים הזהירו תלמידים מהמשחק, משרדי חינוך אסרו לשחק בו, ובכמה מקרים נדרשו לדבר מנהיגים דתיים וכמרים.
בישוף באנטיגואה קרא לציבור לחדול מהמשחק בטענה ש"פולחן השטן איננו משחק".
בפילדלפיה, ארצות הברית, כומר של בית ספר קתולי פרסם מכתב גלוי לתלמידים בדרישה לחדול מהמשחק, והזהיר ש"משחק עם שדים איננו תמים".
בספרד, הכומר חוסה אנטוניו פוֹרְטֵאָה, שהוסמך על ידי הוותיקן כמגרש שדים, הזהיר שמדובר בפרטיקה מיסטית של זימון רוחות, ואלה עלולות להמשיך להציק למשחקים גם אחר כך.
איל התקשורת האוונגליסט האמריקאי פט רוברטסון גינה את המשחק והגדיר אותו כ"דמוני".
גינויים למשחק נשמעו גם בקרב קהילות מוסלמיות בעולם, כגון בג'מייקה ובאיחוד האמירויות הערביות.
בלוב, הממשלה שהוקמה במזרח המדינה אסרה לשחק במשחק, בטענה שבעקבותיו אירעו כמה מקרי התאבדות.
בירדן, חכמי דת מוסלמים ביקשו מהממשלה הבהרות לאור דרישות הורים להוציא את המשחק אל מחוץ לחוק, בטענה שמדובר במעשה כישוף.
כן נאסר המשחק בדרום אפריקה.
בעקבות כתבות באתרי חדשות חשובים, אתרים סאטיריים פרסמו ידיעות כוזבות הומוריסטיות שנטמעו בדיווחים מטרידים אחרים, על תופעות לוואי שבהן נפגעו בני אדם בעקבות ניסיונות לזמן את השד צ'ארלי.
אתר בשם The Racket Report שהצהיר שכתבותיו בדויות ונועדו לבידור בלבד, פרסם ש-500 איש מתו באופן מסתורי ברחבי ארצות הברית, אחרי ששיחקו באתגר.
אתר הסאטירה "האזלר'ס", המעיד על עצמו שכתבותיו בדויות לשם בידור בלבד פרסם ידיעה על שלוש נערות תושבות פילדלפיה שהגיעו לבית חולים עם חבלות על גופן וטענו ש"צ'ארלי" אנס אותן והכה אותן על הפה והשדיים, וידיעה נוספת על צעירה במיסיסיפי שנמצאה משוטטת אחוזת דיבוק בעקבות השתתפות באתגר.
באוקטובר 2023 פורסמה ידיעה על קבוצת צעירות מקסיקניות שניסו לזמן את השד צ'ארלי בעת ששהו בעיר איקיטוס, שבפרו.
לכאורה, הצעירות נתקפו דיבוק ואולצו לעבור טקס גירוש שדים, ולאחר שהטקס נכשל, הן נשלחו לטיפול רפואי.
אגדות אורבניות שונות מתייחסות לזהותו של "צ'ארלי".
חלקן מספרות שמדובר ברוחו של ילד מקסיקני שהתאבד בעקבות התעללות, לפי אחרות, הילד נהרג בתאונת דרכים, ויש טוענים שזוהי דמות דמונית של גבר עם עיניים שחורות-אדומות, ולחלופין מדובר באל פגאני מקסיקני שהתמזג עם השטן הנוצרי.
אולם לפי יודעי דבר, מקור המשחק כלל איננו בפולקלור המקסיקני שבו אין שד בשם "צ'ארלי".
לדברי מריה אלנה נָאוֶס, שדרנית "BBC Mundo" בשפה הספרדית, שדים מקסיקנים הם לרוב המצאה אמריקאית.
נאווס הסבירה שאגדות ושמות אלים במיתולוגיה המקסיקנית נובעים מהמיתולוגיה האצטקית ומהמיתולוגיה של המאיה שבשתיהן אין שם דומה, או מאמונות שנפוצו בתקופת הכיבוש הספרדי, ואם מקור האגדה היה באותה תקופה, סביר יותר שהשם היה "קרליטוס".
אולם, בפולקלור המקסיקני לא נמצא כל תיעוד של השמות "צ'ארלי" או "קרליטוס", ואף לא משחקים או טקסים הכוללים זימון של שד בשמות כאלה.
נראה שמדובר בשני משחקים נפרדים ושונים, משחק העפרונות המוצלבים ומשחק "צ'ארלי צ'ארלי", שבתהליך נדידתם בין תרבויות באינטרנט, בשלב מסוים הם התמזגו למשחק אחד, משום שלשניהם נקשרו קונוטציות על-טבעיות.
הכוח הפיזיקלי שגורם לעפרונות להסתובב מעצמם הוא כוח הכבידה: על מנת לייצב חפץ כלשהו על חפץ אחר, מרכז המסה של החפץ העליון חייב להיות מוצב במדויק מעל מרכז החפץ התומך.
הצבת שני חפצים ארוכים ומעוגלים יוצרת מבנה לא יציב, ועקב זאת נוטה העיפרון העליון להסתובב סביב עצמו ללא מגע.
כפי שהסביר כריסטופר פרנץ', ראש המחלקה למחקר פסיכולוגיה אנומליסטית באוניברסיטת לונדון, לאור חוסר היציבות הפיזיקלית, נשימה קלה ביותר של אחד הנוכחים תגרום לתנועה של העיפרון כפי שווילון ינוע ברוח קלה.
בשנת 2012 פורסם מחקר שטען שבמצבים מסוימים אנשים נוטים לפתח "ציפייה לתגובה" והתנהגותם הלא-מודעת גורמת לציפיות להתממש, כגון באמצעות נשימה או תנועת יד עדינה מתוזמנות.
לדברי כריסטופר פרנץ', באופן זה נוצר האפקט האידיאומוטורי, בדומה לשימוש בלוח סיאנס או ביתד דאוזינג, שבהם תנועות בלתי רצוניות של בני אדם גורמות לחפצים לנוע.
פרנץ' ציין שמשחק צ'ארלי צ'ארלי הולם את הדוגמאות האלה, משום שבכל המקרים יש מעורבות של "חשיבה מאגית" הקושרת אירוע אקראי לכוח או אנרגיה מדומיינים.
פרנץ' הוסיף שהנטייה לייחס כוונה ומשמעות עמוקה לאירוע חסר משמעות ממשיכה להתקיים גם בעת המודרנית במוח האנושי, וזה מסביר מדוע בני אדם מאמינים שמקור תנועת העיפרון הוא אינטליגנציה כלשהי המנסה לשלוח מסרים.
בפסיכולוגיה קלינית, חשיבת מאגית יכולה לגרום לאדם לחוות פחד מביצוע פעולות או ממחשבות מסוימות משום שהוא סבור שיש מתאם בין מעשה לפורענות מאיימת, וחשיבה כזו יכולה להוביל בני אדם להניח שמחשבותיהם בלבד, יש בהן כדי להביא תוצאות.
הסבר נוסף לתופעה הוא פרץ האדרנלין הנובע מהתרגשות מהלא-ידוע, כאשר בני אדם חשים סיפוק מהיכולת להוכיח לעצמם עד כמה הם מסוגלים לשאת חרדה.
להנאה מהפחד יש גם היבט הורמונלי, משום שהתגובה ההורמונלית לאיום גורמת לבני אדם לחוש חזקים ואינטואיטיביים מבחינה רגשית, ולכן נמשכים לתחושת העוצמה המזינה את המצב הפיזי ואת הלך הרוח המנטלי שלהם.
השתתפות בפעילויות כגון "אתגר צ'ארלי צ'ארלי" היא דרך בטוחה לעורר תחושות כאלה.
בסיכומו של דבר, "אתגר צ'ארלי צ'ארלי" מייחס תכונות על-טבעיות מדומיינות לכוחות טבעיים שניתן לצפות בהם ולמדוד אותם באופן מדעי.
ספרות ילדים: באוקטובר 2017 פרסם העיתונאי וסופר המדע הבדיוני לילדים מאת'יו לייסאק ספר אימה בשם "The Charlie Charlie Challenge", במסגרת סדרת ספרים בשם "iShrieks" המיועדת לילדים ובני נעורים חובבי עלילות טכנולוגיות.
בעלילת הספר, הילדה האנה סמארט משחקת באתגר האינטרנט בלחץ חבריה לזמן את השד, במה שנראה כתעלול מצד אחותה הגדולה לקסי.
בדברי ההסבר לסדרת הספרים, לייסאק ציין שהיא מיועדת לדור הבא של חובבי ספרות טכנולוגיה, כאזהרה מכך שצפייה בצגים הזוהרים עלולה לטשטש את הגבול בין אימה בדיונית למציאות.
קולנוע: כאמור, מפיצי הסרט "הגרדום" (חברת "האחים וורנר") הזדרזו והפיקו טיזר בהשראת האתגר, תוך ניצול העובדה שבמרכז הסרט עומדת רוח רפאים של נער בשם צ'ארלי.
ב-25 באוקטובר 2019 יצא סרט ההמשך, "הגרדום: מערכה 2", שעלילתו עוסקת בזימון רוח רפאים זדונית באתגר אינטרנט ויראלי בשם "אתגר צ'ארלי".
בסצנה הפותחת את הסרט, נראים צעירים המשחקים באתגר העפרונות המוצלבים.
"אתה בכל זאת" (באלבום השיר נקרא: "עלית לי בזיכרון") הוא סינגל שני מתוך האלבום חמצן של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור בינואר 2003. השיר נכתב על ידי מאיר אריאל, הולחן ועובד על ידי רמי קלינשטיין.
לחן אחר למילותיו של מאיר אריאל, שנכתב על ידי דודו טסה ורמי קלינשטיין, הוקלט ויצא בשנת 2004 בשם "הלילה לא" בביצוע של דודו טסה.
העיבוד נעשה על ידי טסה, עדיאל גולדשטיין, ליאור טבת ובן ציון גפני.
בינואר 2022, הוציא הזמר והטיקטוקר הישראלי, ששון איפרם שאולוב, גרסת כיסוי לשיר בלחן זה.
אתה בכולם הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית יובל דיין.
השיר נכתב והולחן על ידה, והופק על ידי תומר בירן.
את השיר הוציאה לאור חברת התקליטים "ארומה מיוזיק" ב-8 במרץ 2021.
דיין מדברת בשיר על מקומו של אלוהים בעולמה היומי.
היא מתארת את אלוהים כדמות שהולכת איתה, ונמצאת בתוכה לאורך כל החיים.
- אמרה בריאיון לערוץ 7. בסוף השיר, הזמר עידן עמדי קורא פסוק תהילים: .
מבקר המוזיקה הישראלי, יוסי חרסונסקי, העניק לשיר ציון של ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה.
הוא שיבח את השיר ואמר: "העיבוד מוסיף שכבה אמונית-שמימית שנותנת לשיר תוקף תפילתי".
אתגר הבונה המפצח (בליטאית: Bebras, בונה (בעל חיים)) היא תחרות בינלאומית המשלבת למידה של חשיבה חישובית (Computational Thinking) בקרב ילדים ונוער בפעילויות ומשחקונים.
במסגרת התחרות מתמודדים תלמידים ממדינות שונות בתחרויות בינלאומיות על מנת להקנות עקרונות
בכל שנה, כשלושה מיליון תלמידים ברחבי העולם משתתפים באתגרים אלו.
בשנת 2021, במסגרת האתגר העולמי, השתתפו באופן רשמי בתחרות הבינלאומית 1593 משתתפים מישראל.
בשנת 2019 העניקה גוגל מענק של מיליון דולר לתוכנית הבונה המפצח באינדונזיה כדי לתמוך בתוכנית ולהכשיר מורים נוספים בתחום מדעי המחשב.
הרעיון לתחרות הבונה המפצח נולד בליטא על ידי פרופ' Valentina Dagienė מאוניברסיטת וילנה.
הרעיון עלה במוחה בנסיעה בפינלנד בשנת 2003, ודיונים כיצד ניתן למשוך תלמידים ללמוד אינפורמטיקה.
הפעילות של הבונים לאורך החופים הייתה כה בולטת שהיא הציעה את הסמל של הבונה לאתגר.
הבונים נתפסים דבקים במשימתם, עקשנים, ושואפים לשלמות במשימות עליהם הם עובדים קשה כדי להגיע למטרה.
מי שמפיל יותר עצים - יצליח לעצור יותר יובלים, ולכן התחרות נקראת על שם הבונה.
ההיסטוריה של אתגר הבונה המפצח החלה ב-25 בספטמבר 2004 בליטא, כאשר נערך ניסוי שבו השתתפו 779 תלמידי בית ספר.
מטרתו הייתה לבדוק טכנולוגיות נבחרות של האתגר ולהעריך את רמת המורכבות של הבעיות שהוצגו.
לאחר חודש, ב-21 באוקטובר, התקיים האתגר הליטאי הראשון.
לא פחות מ-3470 תלמידים מ-146 בתי ספר השתתפו.
במהלך האתגר, לכל משתתף היו 45 דקות לפתור 18 בעיות ברמות מורכבות שונות: 6 בעיות עבור 3 נקודות, 6 בעיות עבור 4 נקודות, ו-6 בעיות עבור 5 נקודות.
תשובה נכונה הוסיפה את מספר הנקודות שצוינו לבעיה, תשובה שגויה הפחיתה 25% מהנקודות שצוינו (כלומר -0.75, -1 ו-1.25 נקודות בהתאמה), בעיות שלא נענו - 0 נקודות.
כדי להימנע מתוצאות שליליות, כל משתתף התחיל עם מספר נקודות שווה למספר הבעיות הכולל (למשל 18 נקודות בתחרות הביבר-2004).
כל קבוצה קיבלה שעתיים לביצוע האתגר, איסוף התוצאות ושליחתן למארגנים.
תוצאות מקדימות חושבו והוכרזו ביום הבא.
כל המשתתפים באתגר, כמו גם המארגנים המקומיים, קיבלו תעודות הוקרה מוועדת ארגון הבונה.
המנצחים בכל קבוצת גיל, כמו גם הזוכים האחרים בכל כיתה, זכו בתעודות בונה ופרסים יקרי ערך שנקבעו על ידי נותני החסות.
באתגר הראשון מסמכי התחרות פורסמו בפורמט PDF השומר על גופנים, תמונות, גרפיקה ופריסה של המסמך.
המארגן המקומי נדרש להוריד מאתר הביבר הרשמי (www.bebras.lt) את התוכנה (Acrobat Reader 5.0 CE עם כמה תוכניות נוספות לבדיקה אוטומטית ואיסוף תוצאות) ואת טופס הרישום ב-PDF (מטרתו הייתה לאסוף את המידע הבסיסי על המשתתפים: פרטי קשר, מערכת הפעלה, מספר תלמידים ומחשבים שהיו מעורבים).
הטפסים המלאים היו צריכים להיות מועלים לשרת של המרכז הלאומי לבחינות, שארגן את איסוף ועיבוד התוצאות המקדמי.
שבוע לפני האתגר, המארגנים המקומיים יכלו להוריד את חבילת הבעיות לכל קבוצה.
ביום האתגר, בזמן קבוע שידוע מראש, אתר הבונה חשף את הסיסמאות לפתיחת הבעיות.
האתגר מתחיל כאשר הבעיה הראשונה נפתחת ומסתיים כאשר המשתתף לוחץ על כפתור "יציאה" או כאשר הזמן המוקצב לפתרון פג.
התוכנית יוצרת קובץ תשובה מקודד.
המארגן המקומי חייב לאסוף את הקבצים האלה (דרך רשת מקומית או ידנית) ולאחר מכן להעלות אותם לשרת של המרכז הלאומי לבחינות.
כאשר התשובות נאספות, התוכנית חוקרת אותן, מחשבת את התוצאות, ממיינת אותן לפי בתי ספר, אזורים, קבוצות גיל וכו'.
אחת המטרות של ולנטינה דגינייה הייתה להקים את תחרות "הבונה המפצח" כיוזמה בינלאומית בתחום האינפורמטיקה בבתי הספר.
מאז הקמתה, מספר מדינות אירופיות הצטרפו לתחרות: אסטוניה, גרמניה, הולנד ופולין היו הראשונות להצטרף בשנת 2006. בשנת 2007, אוסטריה, לטביה וסלובקיה ארגנו את אתגרי הבונה המפצח הראשונים שלהם, בעוד צ'כיה ואוקראינה התחילו את האתגרים שלהם בשנת 2008. בשנת 2009, איטליה הצטרפה לתחרות, ובשנת 2010 התקיימו האתגרים הראשונים בפינלנד ושווייץ.
בשנת 2011, צרפת, הונגריה וסלובניה הצטרפו, ויפן עשתה את אתגר הבונה המפצח הראשון מחוץ לאירופה; גם אתגרים ניסיוניים התקיימו בבלגיה, קנדה, קפריסין, ישראל וספרד.
בשנת 2012 הצטרפו לתחרות עוד מדינות: בולגריה, שוודיה, וטיוואן.
בשנת 2011, פרופ' ברוריה הברמן ומר חיים אברבוך ממכון ויצמן הפעילו את הפרויקט לראשונה בישראל.
בשנת 2021, ד"ר דוד גינת מאוניברסיטת תל אביב הרחיב את הפעילות, ובהמשך הצטרפה ישראל לארגון בברס העולמי כחברה במעמד זמני.
בברס ישראל מציעה סדרת אתגרים אשר מכילים משחקונים המכוונים לפיתוח יכולות חשיבה חישובית, החל מגיל חמש ועד גיל החטיבות.
המשחקונים מורכבים משאלות פתוחות ושאלות עם בחירה מרובה, כמו גם פעילויות של גרירה ושחרור, המותאמות לרמת הקושי ההולכת וגוברת.
הפעילות מעודדת חשיבה יצירתית ופתרון בעיות בסביבה משחקית ומעוררת עניין.
נכון לשנת 2024, ישנן 61 מדינות חברות בתחרות, ועוד 24 חברות זמניות
אתה בחרתנו הוא ניגון שמחה מניגוני חב"ד.
זהו אחד הניגונים שלימד הרבי מלובביץ'.
הניגון נפוץ גם מחוץ לחסידות חב"ד, מושר בקהילות שונות, וזכה לביצועים רבים.
מילות הניגון הן המילים הפותחות את ברכת קדושת היום בתפילת שבע בשלוש רגלים, ראש השנה ויום הכיפורים המפרש את ההודיה של עם ישראל לה' על הבחירה שלהם על ידי הבורא לעם ואחריות לעבוד אותו ולהפיץ את אור האמת לכל האומות.
הניגון מופיע בספר הניגונים – חב"ד ניגון מספר רכ"ט (229).
גרסה שונה של הניגון מנוגנת בחצרות חסידיות נוספות, כגון בויאן ורחמסטריווקה.
ישנה שמועה כי הלחין את הניגון הרב ישעיהו שפירא, האדמו"ר החלוץ, שמועה שהתפתחה ככל הנראה מכך שנהג לנגן אותו – אך כנראה שהניגון קדום יותר והולחן בתקופה מוקדמת יותר.
יש שמייחסים אותו למלחין ר' יוס'ל מהעיירה טאלנה, שחי בסוף המאה ה-19 וחיבר עשרות ניוגנים חסידיים מוכרים.
אחרים מייחסים אותו לר' מוניש החזן, שחי בעיירה צ'ורטקוב בשנים שלפני מלחמת העולם השנייה וחתום גם הוא על עשרות ניגונים חסידיים.
בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 הופיע השיר באלבום "ניגוני חב"ד" 2 של ניח"ח, ב־1995 הופיע הניגון באלבום "ניגוני הרבי" של אבי פיאמנטה, ב־2011 הופיע באלבום פסח בירושלים, ב־2015 הופיע הניגון באלבום "צמאה 1" בביצוע אהרן רזאל, ב־2017 הופיע הניגון באלבום "הניגונים" של משה לאופר בביצוע שמחה פרידמן ועוד.
השיר בוצע במהלך השנים גם על ידי אלי מרקוס, בני פרידמן ואחרים.
אתגר הפפסי (נקרא גם: פרדוקס הפפסי) הוא אסטרטגיה שיווקית המנוהלת על ידי חברת פפסיקו מאז שנת 1975. האתגר נוצר עקב היריבות המתמשכת בין החברה לחברת קוקה-קולה וההעדפה הברורה מצד הקהל כלפי משקאות קוקה-קולה.
לאחר השקת האתגר, פורסמו התוצאות על ידי חברת פפסיקו והתגלה כי רוב האנשים אשר עשו את האתגר מעדיפים את הטעם של פפסי.
האתגר הוא מבחן טעימה עיוורת ומאז השקתו מהלכו לא השתנתה.
מהלך האתגר הוא: נציג פפסיקו מארגן שולחן עם שתי כוסות לבנות: אחת מכילה פפסי ואחת מכילה קוקה-קולה.
הנציג מבקש מאנשים לטעום משתי הכוסות, ואז לספר איזה משקה הם מעדיפים.