tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
19 באפריל – פורץ המרד הערבי הגדול בישראל במחאה על המדיניות של השלטונות הבריטים בארץ ישראל ובשל ההגירה ההמונית הגוברת של יהודים לארץ ישראל.
23 באפריל – הבריטים מפנים את המשפחות היהודיות בחברון בחשכת הליל.
25 באפריל – נוסד הוועד הערבי העליון, ביוזמתו של המופתי של ירושלים חאג' אמין אל-חוסייני, אשר הוביל את המרד הערבי הגדול כנגד השלטון הבריטי בארץ ישראל.
10 בדצמבר – נוסד המושב תל עמל.
נוסד מושב כפר חיטים אשר היה המושב השיתופי הראשון שקם בארץ ישראל ובין יישובי חומה ומגדל הראשונים.
22 בינואר – אורי ברנשטיין, משורר וסופר ישראלי (נפטר ב-2017)
9 באפריל – ע'סאן כנפאני - דובר החזית העממית וסופר פלסטיני (נפטר ב-1972)
31 במאי – זבולון המר, שר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל, שר החינוך התרבות והספורט במשך שנים רבות (נפטר ב-1998)
14 ביוני – אברהם (בייגה) שוחט, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2024)
24 ביוני – משה טימור, עתונאי, שדר רדיו ושחקן ישראלי
15 ביולי – שמעון יוליס, מבקר משרד הדתות
19 ביולי – נחום סטלמך, כדורגלן ישראלי (נפטר ב-1999)
22 באוגוסט – נחמה הנדל, זמרת, שחקנית, גיטריסטית ובדרנית ישראלית (נפטרה ב-1998)
8 בנובמבר – ינון נאמן, אמן רב-תחומי ישראלי (נפטר ב-1965)
17 בנובמבר – דליה רביקוביץ, משוררת ישראלית (נפטרה ב-2005)
9 בדצמבר – חיה שנהב, סופרת ומשוררת ישראלית
19 בדצמבר – אברהם ב.
יהושע, סופר ישראלי (נפטר ב-2022)
25 בדצמבר – מאשה לובלסקי, מזכ"ל נעמת וחברת הכנסת מטעם העבודה
להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1935 בארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי.
הנציב העליון – סר ארתור ווקופ
בקונגרס הציוני העולמי ה-19 נבחרו לתפקידים הבאים:
ד"ר חיים ויצמן לתפקיד נשיא ההסתדרות הציונית העולמית והסוכנות היהודית.
דוד בן-גוריון יו"ר הנהלת הסוכנות היהודית.
נשיא הוועד הפועל הציוני – מנחם אוסישקין.
משה שרת נבחר לראש המחלקה המדינית (תיק החוץ).
אליעזר קפלן לגזבר (תיק האוצר).
חיים משה שפירא ו-אליהו דובקין – מחלקת העלייה.
בשנת 1935 הגיעה העלייה היהודית לארץ ישראל לשיא חסר-תקדים: 65,000 נפש.
דוד בן-גוריון טען בשל כך בנאום בתל אביב ב-23 ביולי אותה שנה, כי שנת 1935 היא "תאריך שלישי גדול בציונות", לאחר 1897 ו-1917.
שיעור היהודים מכלל האוכלוסייה בארץ ישראל עמד על כ-30%.
4 בינואר – הבריטים משיקים את צינור הנפט מוסול-חיפה, צינור נפט מרכזי הוביל נפט גולמי משדות הנפט של כירכוכ שבצפון עיראק, דרך ירדן והגיע עד לנמל חיפה.
אורך הצינור היה כ-942 ק"מ.
הנפט שהגיע לחיפה זוקק בבתי הזיקוק בחיפה, נאגר במכלים, ומהם הוזרם למכליות שהובילו אותו לאירופה.
27 במרץ – משפחת חוסייני ותומכיה מייסדים את המפלגה הערבית הפלסטינית בראשות ג'מאל אל-חוסייני.
2 באפריל – נפתחים אירועי המכביה השנייה, אחת משתי "מכביות העלייה".
7 בנובמבר – משה רוזנפלד, שוטר במשטרה הבריטית בארץ ישראל נרצח בידי כנופיית עז א-דין אל-קסאם.
20 בנובמבר – שייח' עז א-דין אל-קסאם, מטיף מוסלמי אשר הקים מספר ארגונים אלימים שתקפו ורצחו יהודים, נהרג במהלך קרב יריות עם כוחות משטרה בריטים ליד ג'נין.
מותו והלווייתו של אל-קסאם היו לאירועים מכוננים ומעצבים בהלך-הרוח של ערביי ארץ ישראל, ותרמו להקצנה הגוברת בקרב ציבור זה.
2 בינואר – העלייה לקרקע של קיבוץ שער העמקים
10 בפברואר – יסוד נהריה
18 בינואר – גד יעקבי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך, שגריר ישראל באומות המאוחדות (נפטר ב-2007)
22 בינואר – לאה נאור, סופרת ישראלית
17 בפברואר – אורי אילן, חייל צה"ל שהתאבד בשבי הסורי (נפטר ב-1955)
26 במרץ – מחמוד עבאס ("אבו מאזן"), נשיא הרשות הפלסטינית
2 באפריל – אוריאל לין, עורך דין, חבר הכנסת מטעם המפלגה הליברלית, נשיא איגוד לשכות המסחר
15 ביוני – שמעון אבן, מחלוצי מדעי המחשב בישראל (נפטר ב-2004)
13 ביולי – דן אלמגור, מהיוצרים הבולטים בתחום הזמר העברי והמחזאות הישראלית
9 בספטמבר – חיים טופול, שחקן ישראלי (נפטר ב-2023)
20 בספטמבר – מנחם ברינקר, חוקר ספרות ישראלי (נפטר ב-2016)
1 בנובמבר – אדוארד סעיד, אינטלקטואל ומבקר ספרותי פלסטיני (נפטר ב-2003)
4 בנובמבר – אורי זוהר, רב.
לשעבר בדרן, במאי קולנוע ושחקן ישראלי שחזר בתשובה (נפטר ב-2022)
5 בנובמבר – נורית גוברין, חוקרת ספרות עברית
15 בדצמבר – עדנאן בדראן, ראש ממשלת ירדן
1 בספטמבר – אברהם יצחק הכהן קוק, הרב הראשי של ארץ ישראל (נולד ב-1865)
20 בנובמבר – עז א-דין אל-קסאם, חכם דת מוסלמי סורי (נולד ב-1882)
להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1934 בארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי.
19 בפברואר – הקבוצה המאורגנת הראשונה שאורגנה על ידי הלשכה לעליית הנוער אשר הכילה נוער יהודי מגרמניה, הגיעה לארץ ישראל ונשלחה ללמוד בקיבוץ עין חרוד.
14 במאי – סופות גשמים עזות בטבריה גרמו לשיטפון שבו נספו 35 אנשים וכ-100 בניינים נהרסו.
החלה ההעפלה, הגירה המונית בלתי חוקית של פליטים יהודים לארץ ישראל, אשר הושפעה בתחילה בעיקר בעקבות המצב המידרדר של יהדות גרמניה לאחר עלייתה לשלטון של המפלגה הנאצית בשנת 1933, וכמו כן גם בעקבות אימוץ מדיניות אנטישמית במדינות אירופאיות אחרות שכללו פוגרומים, רדיפות והגבלות שונות על האוכלוסייה היהודית.
מכון המחקר "מכון זיו" (לימים "מכון ויצמן למדע") נוסד בשנת 1934 ברחובות.
קבוצת הכדורגל מכבי נתניה נוסדה ב-1934.
18 ביולי – נוסד היישוב קריית ביאליק.
1 בינואר – יונה עטרי, שחקנית וזמרת ישראלית (נפטרה ב-2019)
13 בינואר – אברהם רביץ, חבר הכנסת וסגן שר מטעם דגל התורה (נפטר ב-2009)
10 בפברואר – אילנה רובינא, זמרת ישראלית (נפטרה ב-2020)
17 בפברואר – עדיאל אמוראי, פוליטיקאי ישראלי
19 בפברואר – ריקה זראי, זמרת ישראלית (נפטרה ב-2020)
21 בפברואר – דוד אבידן, משורר, צייר, איש-קולנוע, פובליציסט ומחזאי ישראלי (נפטר ב-1995)
3 באוגוסט – דרורה חבקין, זמרת, מלחינה, פזמונאית ומעבדת מוזיקלית ישראלית (נפטרה ב-1995)
22 באוקטובר – גבי עמרני, שחקן קולנוע ותיאטרון ישראלי
7 בדצמבר – אברהם כ"ץ-עוז, חבר הכנסת מטעם המערך
27 במרץ – מוסא כאט'ם אל-חוסייני, פוליטיקאי פליסטנאי, מנהיג התנועה הלאומית הפלסטינית (נולד ב-1853)
4 ביולי – חיים נחמן ביאליק, מגדולי המשוררים העבריים בעת החדשה, מסאי, סופר, מתרגם ועורך שהשפיע רבות על התרבות היהודית המודרנית (נולד ב-1873)
2 בנובמבר – הברון רוטשילד, תומך עיקרי ביישוב היהודי בארץ ישראל בתקופת העלייה הראשונה (נולד ב-1845)
1934 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-17 למהפכת אוקטובר.
מעשית, יוסיף סטלין בתפקיד המזכיר של המפלגה הבולשביקית מרכז בידיו את השלטון במדינה.
11 בינואר – חתימת הסכם מסחרי עם צרפת.
26 בינואר – פתיחת הכנס ה-17 של המפלגה הבולשביקית.
הכנס נערך עד ל-10 בפברואר.
במהלך הכנס בוטל תפקיד של המזכיר הכללי של המפלגה ונבחרו 4 מזכירים – יוסיף סטלין, לזר קגנוביץ', אנדריי ז'דאנוב וסרגיי קירוב שלכאורה היו שווי זכויות.
מעשית הכוח רוכז בידי סטלין.
במהלך הכנס חברי האופוזיציה לשעבר נאמו בגנות דעותיהם הקודמות וניקולאי בוכארין נבחר למועמד לחבר של הוועד המרכזי.
כמו כן, התקבלו עקרונות של תוכנית החומש השנייה, אף על פי שיישום התוכנית החל כבר בשנת 1933.
31 בינואר – תאונה של כדור פורח המיועד לחקר בגובה רב במיוחד.
3 מדענים שהיו חברי הצוות נהרגו.
2 בפברואר – חידוש יחסים דיפלומטיים עם הונגריה.
13 בפברואר – טביעת שוברת קרח "צ'ליוסקין".
16 בפברואר – חתימת הסכם מסחרי חדש עם בריטניה.
4 באפריל – חודשו ל-10 שנים הסכמי אי-לוחמה עם ליטא, לטביה ואסטוניה.
7 באפריל – חידוש ל-10 שנים הסכם אי-לוחמה עם פינלנד.
13 באפריל – סיום מבצע הצלה של ניצולי שוברת הקרח "צ'ליוסקין".
14 באפריל – פרסום החלטה על מלווה חובה לטובת פרויקטים של תוכנית החומש השני ל-10 שנים.
תוך 5 ימים גויס 70% מהסכום הנדרש.
הגיוס בוצע תוך ניכויי חובה מהמשכורת.
16 באפריל – יסוד תואר גיבור ברית המועצות כעיטור הגבוה בברית המועצות.
כל הטייסים שהשתתפו במבצע הצלה של ניצולי טביעת שובר הקרח "צ'לוסקין" מקבלים את העיטור.
28 באפריל – מכון למתמטיקה ופיזיקה של אקדמיה רוסית למדעים פוצל למכון לפיזיקה ומכון למתמטיקה.
5 במאי – חידוש ל-10 שנים הסכם אי-לוחמה עם פולין.
7 במאי – יסוד המחוז היהודי האוטונומי.
18 במאי – רפורמה בחינוך.
מעתה בית הספר יסודי כולל 4 שנות לימוד ובית ספר ללימוד חובה כולל 7 שנות לימוד.
25 במאי – חנינה חלקית של האיכרים המבוססים.
5 ביוני – פרסום צו בנושא החמרת עונשים שקשורים עם מסילות הברזל.
נסיעה ללא אישור – עד 6 שנות שהייה במחנות עבודה.
5 ביוני – הענקת תואר "ספורטאי מצטיין של ברית המועצות" ל-22 ספורטאים מצטיינים.
8 ביוני – הכנסה לתוקף של חוק "בגידה במולדת".
העונש הוא מוות כולל עונשים לבני המשפחה (עד 10 שנות מאסר, יתר קרובי המשפחה יכולים לקבל עונש גירוש לסיביר של עד 5 שנים.
9 ביוני – חידוש יחסים דיפלומטיים עם רומניה וצ'כוסלובקיה
17 ביוני – טיסה ראשונה של מטוס "מקסים גורקי" – בזמנו זה היה המטוס הגדול בעולם.
24 ביוני – העברת בירת אוקראינה מחרקוב לקייב.
1 ביולי – החמרת עונשים למגורים ללא רישום.
העונש הוגדל ל-6 חודשי עבודת כפייה, במקרה של עבירה נוספת – עד שנתיים.
7 ביולי – העברת סמכויות של משטרת פנים לנ.ק.ו.ד.
המשרד גם מקבל אחריות על מתקני גולאג.
11 ביולי – חידוש יחסים דיפלומטיים עם בולגריה.
17 באוגוסט – הכנס הראשון של סופרים סובייטים.
10-12 בספטמבר – הטייס מיכאיל גרומוב ביצע טיסה סיבובית באורך של 12411 ק"מ תוך 75 שעות.
18 בספטמבר – קבלת ברית המועצות לחבר הלאומים.
15 באוקטובר – נסיעת מבחן ראשונה של הרכבת התחתית של מוסקבה.
7 בנובמבר – תחילת הקרנת של סרט צ'פאייב.
1 בדצמבר – חבר הפוליטביורו סרגיי קירוב נורה ונהרג במטה המפלגה הקומוניסטית בלנינגרד על ידי צעיר בשם לאוניד ניקולאיב .
ההתנקשות בוצעה כפי הנראה בהוראת מנהיג ברית המועצות יוסיף סטלין והייתה ההקדמה לטיהורים הגדולים בהם סטלין הוציא להורג את כל צמרת המפלגה והמדינה.)
16 בדצמבר – מאסר של לב קמנייב וגריגורי זינובייב.
אנדריי ז'דאנוב נשלח ללנינגרד להיות ראש המפלגה בעיר.
29 בדצמבר סיום חקירת ברצח והוצאה להורג של לאוניד ניקולאייב שביצע את הרצח.
החלה הקרנת סרט החברה העליזים
10 בינואר – ליאוניד קרבצ'וק, מדינאי סובייטי ממוצא אוקראיני, הנשיא הראשון של אוקראינה העצמאית
16 בינואר – וסילי לנובוי, שחקן סובייטי (נפטר ב-2021)
6 במרץ – מיכאיל ז'בנצקי, סופר סובייטי ממוצא יהודי (נפטר ב-2020)
9 במרץ – יורי גגארין, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-1968)
27 במאי – ויאצ'סלב שלביץ', שחקן סובייטי
30 במאי – אלכסיי לאונוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2019)
13 ביולי – אלכסיי יליסייב, קוסמונאוט סובייטי
19 ביולי – אלכסנדר שירבינד, שחקן ובמאי סובייטי בממוצא יהודי
2 באוגוסט – ואלרי ביקובסקי, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2019)
4 בספטמבר – אדוארד חיל, זמר סובייטי ורוסי (נפטר ב-2012)
26 בספטמבר – אולג בסילשווילי – שחקן סובייטי ממוצא גאורגי
14 בנובמבר – מיכאיל קוזקוב – שחקן סובייטי ורוסי (נפטר ב-2011)
24 בנובמבר – אלפרד שניטקה – מלחין ופסנתרן סובייטי (נפטר ב-1998)
3 בדצמבר – ויקטור גורבטקו, קוסמונאוט סובייטי
8 בדצמבר – אליסה פריינדליך – שחקנית סובייטית וסורית ממוצא גרמני.
18 בדצמבר – בוריס וולינוב, קוסמונאוט סובייטי
27 בדצמבר – ניקולאי סליצ'נקו – זמר סובייטי ממוצא צועני.
27 בדצמבר – לריסה לטינינה, מתעמלת סובייטית זכתה ב-18 מדליות אולימפיות (מהם 9 זהב)
8 בינואר – אנדריי בלי, משורר רוסי וסובייטי (נולד ב-1880)
16 בפברואר – אדוארד בגריצקי, משורר ומתרגם סובייטי (נולד ב-1895)
6 ביולי – נסטור מאכנו, מהפכן רוסי-אוקראיני (נולד ב-1888)
3 באוגוסט – ולדימיר דורוב, שחקן קרקס רוסי, (נולד ב-1863)
14 באוקטובר – לאוניד סובינוב, זמר אופרה (נולד ב-1873)
1 בדצמבר – סרגיי קירוב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1886)
1935 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-18 למהפכת אוקטובר.
15 בינואר – תחילת משפט "המרכז המוסקבאי".
על ספסל הנאשמים 19 קומוניסטים בולטים כולל לב קמנייב (קיבל עונש של 5 שנות מעצר) וגריגורי זינובייב (נשפט ל-10 שנות מעצר).
במקביל נערך גל מעצרים וגירושים של בעלי השכלה ו"בורגנים" מלנינגרד.
26 בינואר – פטירת ולריאן קויבישב, ממנהיגי המפלגה שנחשב למתון.
28 בינואר – בעקבות החלטה של כנס הסובייטים ה-7 החלה הכנת חוקה חדשה.
1 בפברואר – ניקולאי יז'וב מתמנה למזכיר המפלגה במקום סרגיי קירוב שנהרג.
9 במרץ – ניקיטה חרושצ'וב קודם לראש המפלגה במוסקבה.
23 במרץ – ברית המועצות מכרה את חלקה במסילות הברזל בסין ליפן.
8 באפריל – הרחבת האחריות הפלילית לילדים בני 12. מעתה ניתן לתת להם עונש מוות
19 באפריל – הקמת אגודת ספורט ספרטק
2 במאי – חתימת הסכם ידידות עם צרפת.
לאור התנגדות הצרפתים נספח צבאי לא נחתם.
16 במאי – חתימת הסכם ידידות עם צ'כוסלובקיה.
18 במאי – תאונה של מטוס "מקסים גורקי" שהיה באותו זמן המטוס הגדול בעולם.
25 במאי – פיזור ארגון בולשביקים ותיקים שהתנגד למאסרים המוניים.
יוני – אנדריי וישינסקי מונה לתובע הכללי.
25 ביוני – פיזור ארגון מהפכנים ותיקים.
10 ביולי – אישור של תוכנית רחבת היקף של בנייה ופיתוח של מוסקבה.
12 ביולי – כינון יחסים דיפלומטיים עם בלגיה.
13 ביולי – חתימת הסכם מסחרי עם ארצות הברית.
25 ביולי – כנס הקומינטרן ה-7 (האחרון).
31 באוגוסט – אלכסיי סטחאנוב מגיע ל 104 טון כריית פחם במהלך יום העבודה.
תחילת תנועה להגדלת התפוקה שנקראת על שמו.
12 בספטמבר – 17 בספטמבר - אימון של הצבא האדום באזור קייב בהשתתפות כ-65 אלף חיילים.
זה היה האימון הגדול ביותר בתקופת טרום מלחמת העולם השנייה בברית המועצות.
22 בספטמבר – הכנסת דרגות צבאיות אישיות.
25 באוקטובר – במגדלי הקרמלין במוסקבה הורכבו כוכבים אדומים.
7 בנובמבר – חידוש הסכמים עם טורקיה ל-10 שנים
17 בנובמבר – ועידה של סטאכאנובצים בה יוסיף סטלין מכריז על כך שהחיים במדינה נעשו טובים יותר ושמחים יותר.
כ-7000–9000 פינים מגורשים ממחוז לנינגרד בטענה לצורך באבטחת הגבול עם פינלנד.
7 בינואר – ואלרי קובסוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2014)
11 בפברואר – ולדימיר אקסיונוב, קוסמונאוט סובייטי
15 במרץ – לאוניד ינגיברוב, שחקן קרקס סובייטי ממוצא ארמני, (נפטר ב-1972)
16 במרץ – סרגיי יורסקי, שחקן סובייטי
18 ביוני – יורי סולומין, שחקן סובייטי ורוסי
8 ביולי – ויטאלי סבסטיאנוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2010)
3 באוגוסט – גאורגי שונין, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-1997)
17 באוגוסט – אולג טבקוב, שחקן ובמאי סובייטי ורוסי (נפטר ב-2018)
2 בספטמבר – ולנטין גאפט שחקן סובייטי ממוצא יהודי
11 בספטמבר – גרמן טיטוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר בשנת 2000)
3 באוקטובר – ארמן ג'יגרחניאן, שחקן סובייטי ממוצא ארמני (נפטר ב-2020)
12 בנובמבר – לודמילה גורצ'נקו, שחקנית סובייטית (נפטרה ב-2011)
23 בנובמבר – ולדיסלב וולקוב, קוסמונאוט סובייטי (נהרג בשנת 1971)
5 בדצמבר – יורי ולאסוב, ספורטאי וסופר סובייטי (נפטר ב-2021)
25 בינואר – ולריאן קויבישב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1888)
15 במאי – קזימיר מלביץ', צייר רוסי וסובייטי (נולד ב-1879)
7 ביוני – איוואן מיצ'ורין, מדען בוטנאי רוסי וסובייטי (נולד ב-1855)
19 בספטמבר – קונסטנטין ציולקובסקי, מדען רוסי וסובייטי (נולד ב-1857)
1936 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-19 למהפכת אוקטובר.
ינואר – תחילת החלפת תעודת חבר של המפלגה, מעשית זה היה טיהור חדש של שורות המפלגה.
10 בינואר – דיווח של ויאצ'סלב מולוטוב על המצב בגרמניה.
בנאום נכלל ציטוט מספרו של אדולף היטלר בו צוין שרוסיה מיועדת לכיבוש
26 בינואר – העיתון פראבדה פרסם מאמר מערכת עם ביקורת קשה על אופרה של דמיטרי שוסטקוביץ'.
המאמר לא היה חתום וככל הנראה פורסם לפי הנחיה ישירה של יוסיף סטלין.
1 בפברואר – סגירת רשת "טורגסין" ששימשה למימון השקעות בתעשייה.
9 במרץ – הפוליטביורו פרסם החלטה בנוגע ל"אמצעים להגנת ברית המועצות מפני כניסת מרגלים, טרוריסטים וגורמים עוינים".
בהתאם לנוסח ההחלטה ברית המועצות קלטה מספר רב של מהגרים שחלק מהם פועלים נגד המדינה.
ההחלטה הכריזה על הקמת ועדה מיוחדת לטיפול בנושא.
25 במרץ – גנריך יגודה הציע לשלוח את כל תומכי של לאון טרוצקי למחנות מרוחקים.
29 במרץ – הטייס הסובייטי מיכאיל וודופיאנוב התחיל טיסה במסלול מוסקבה – ארץ פרנץ יוזף – מוסקבה.
8 באפריל – חתימת הסכם ידידות עם מונגוליה.
אפריל במהלך החודש כ-36 אלף פולנים ו-20 אלף פינים שהתגוררו באזורי הגבול מגורשים לקזחסטן בטענה לצורך באבטחת הגבול.
2 במאי – "פטר והזאב", יצירה מולחנת לילדים מאת סרגיי פרוקופייב אשר מבוססת על אגדת עם רוסית, עולה לראשונה בתיאטרון נזלובין שבמוסקבה.
20 במאי – הפוליטביורו אישר את הצעת יגודה בהקשר לטיפול בתומכי טרוצקי.
22 במאי – תחילת אליפות הכדורגל הראשונה של ברית המועצות
25 במאי – תחילת הקרנת סרט "צירק" ההופך לקלאסיקה של הקולנוע הסובייטי.
19 ביוני – גנריך יגודה והתובע הכללי אנדריי וישינסקי העבירו לפוליטביורו רשימת 82 "ראשי" האופוזיציה.
הרשימה כללה את גריגורי זינובייב ולב קמנייב.
27 ביוני – פרסום צו על איסור מוחלט של ביצוע הפלות
28 ביוני – פורסמה טיוטת החוקה החדשה.
כל אזרחי המדינה מוזמנים לתת הערות.
5 באוגוסט – תחילת הטיסה של צוות טייסים סובייטים במסלול מוסקבה – לוס אנג'לס דרך הקוטב הצפוני.
הטיסה למרחק של 19 אלף ק"מ הסתיימה ב-13 בספטמבר.
19 באוגוסט – פתיחת משפט מוסקבה הראשון.
על ספסל הנאשמים 16 חברי מפלגה בולטים, כולל לב קמנייב וגריגורי זינובייב.
כל הנאשמים מודים בקשרים עם לאון טרוצקי, הכנת רצח סרגיי קירוב וקשירת קשר נגד יוסיף סטלין.
עם סיום המשפט, ב-25 באוגוסט כל הנאשמים מוצאים להורג.
בשנת 1988 כל הנאשמים זוכו מכל ההאשמות.
23 באוגוסט – התאבדות של מיכאיל טומסקי.
6 בספטמבר הענקת תואר אמן העם של ברית המועצות ל-13 שחקנים, מוזיקאים ובמאים בולטים.
10 בספטמבר – הודעה רשמית על הפסקת החקירות נגד ניקולאי בוכארין ואלכסיי ריקוב מחוסר סיבות לחקירה.
14 בספטמבר – מעצר של גאורגי פיאטקוב וקארל ראדק.
25 בספטמבר – גנריך יגודה הוחלף בניקולאי יז'וב בראש נ.ק.ו.ד..
26 בספטמבר – קבלת החלטה על העברת סיוע צבאי לספרד הנמצאת במלחמת האזרחים.
סיוע צבאי זה כלל תחמושת, מטוסים, טנקים, תותחים ויועצים צבאיים.
29 בספטמבר – פרסום החלטת פוליטביורו בהקשר לתומכי טרוצקי וזינובייב.
בהתאם להחלטה זו הם מהווים כוח קדמי של הבורגנות וצריכים לחסלם.
4 באוקטובר – הפוליטביורו אישר המלצת ניקולאי יז'וב ואנדריי וישינסקי על מעצר 585 תומכי זינובייב-טרוצקי.
זה היה תקדים של קבלת החלטה על מעצר בהתאם לרשימה כללית.
5 באוקטובר – הקמת התזמורת הסימפונית הממלכתית של רוסיה – אחת התזמורות הטובות בברית המועצות.
19 באוקטובר – משפט בהקשר לתאונה במכרה פחם באזור העיר קמרובו.
10 מהנאשמים הוצאו להורג כתומכי טרוצקי.
13 בנובמבר – בעקבות פניית הנ.ק.ו.ד.
בוצעו מאסרים המוניים את אלו שהיו בעבר חברים במפלגה הסוציאל-רבולוציונרית, כולל אנשים שכבר הואשמו בעבר לגלות לסיביר.
25 בנובמבר – כנס הסובייטים ה-8 מאשר חוקה חדשה.
מספר הרפובליקות גדל מ-7 ל-11.
29 בנובמבר – קבלת החלטה על חקירה מחודשת של כל מקרי שרפה ותאונות שהיו בעבר.
המטרה למצות את הדין עם מחבלים בבניית המשק.
4 בדצמבר – ניקולאי יז'וב הודיע על מעצר אלפי מרגלים תומכי טרוצקי והציע לעצור את ניקולאי בוכארין.
סוכם לדחות את המעצר בשלב זה.
5 בדצמבר – הרפובליקה הסוציאל-פדרטיבית הסובייטית של עבר הקווקז פורקה לשלוש רפובליקות סובייטיות סוציאליסטיות נפרדות: גאורגיה, ארמניה ואזרבייג'ן.
5 בדצמבר – החוקה החדשה נכנסת לתוקף.
17 בדצמבר – החלטת מועצת הקומיסרים העממיים על גירוש של מתנגדי המשטר מאזרבייג'ן לאיראן ולאזורים מרוחקים של המדינה.
פדיון מילווה מדינה עם 8% רבית שנתית נדחה ב-20 שנים תוך החלפת לשטרות עם 3% רבית.
12 בינואר – ריימונד פאולס, מלחין סובייטי ממוצא לטבי
14 בינואר – לודמילה פינאיבה ספורטאית סובייטית זכתה ב-4 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
29 בפברואר – גנדי מסיאץ, פיזיקאי ופעיל ציבור סובייטי ורוסי.
29 במרץ – סטניסלב גובורוחין, במאי קולנוע סובייטי ורוסי (נפטר ב-2018)
30 במאי – שלווה מטרוולי, כדורגלן סובייטי ממוצא גאורגי (נפטר ב-1988)
27 ביולי – מריס ליאפה, שחקן בלט סובייטי ממוצא לטבי (נפטר ב-1989)
21 בספטמבר – יורי לוז'קוב, מדינאי רוסי, ראש העיר של מוסקבה (נפטר ב-2019)
23 בספטמבר – אדוארד רדזינסקי, מחזאי, סופר ופובליציסט סובייטי ורוסי
29 בספטמבר – אלה דמידובה, שחקנית תיאטרון וקולנוע סובייטי ורוסי
8 באוקטובר – לאוניד קורבליוב, שחקן סובייטי ורוסי
30 באוקטובר – פולינה אסטחובה מתעמלת סובייטית זכתה ב-10 מדליות אולימפיות (מהן 5 זהב) (נפטרה ב-2005)
14 בפברואר – אלכסנדר גוצ'קוב, מדינאי רוסי מנהיגי מתנגדי הבולשביקים (נולד ב-1862)
27 בפברואר – איוואן פבלוב, פיזיולוג רוסי, חתן פרס נובל (נולד ב-1849)
21 במרץ – אלכסנדר גלאזונוב, מלחין רוסי וסובייטי (נולד ב-1865)
7 ביולי – גיאורגי צ'יצ'רין, מדינאי סובייטי (נולד ב-1872)
18 ביוני – מקסים גורקי, סופר רוסי וסובייטי (נולד ב-1868)
15 ביולי – אלכסנדר קרפינסקי, גאולוג רוסי וסובייטי, נשיא האקדמיה למדעים (נולד ב-1846)
22 באוגוסט – מיכאיל טומסקי, מדינאי סובייטי נולד ב-(1880).
25 באוגוסט – לב קמנייב, מדינאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1883).
הוצא להורג בעקבות משפט מוסקבה הראשון
25 באוגוסט – גריגורי זינובייב, מדינאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1883).הוצא להורג בעקבות משפט מוסקבה הראשון
25 באוגוסט – הוצאות להורג של 14 נאשמים בהוצא להורג בעקבות משפט מוסקבה הראשון
לב קמנייב, מדינאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1883)
גריגורי זינובייב, מדינאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1883)
22 בדצמבר – ניקולאי אוסטרובסקי, סופר סובייטי (נולד ב-1904)
1937 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-20 למהפכת אוקטובר.
תקופת 1937-1938 ידועה כתקופת הטיהורים הגדולים.
6 בינואר – ביצוע מפקד האוכלוסין הסובייטי של 1937. תוצאות המפקד הושמדו ומעולם לא פורסמו ומארגניו נשלחו לגולאג בשל כך שנתוני האוכלוסייה של המפקד היו נמוכים בהרבה מהצפוי.
8 בינואר – בהתאם להחלטת משרד המשפטים, על בתי הדין הצבאיים לדון בכל המקרים של ריגול או חשד לגילוי סודות המדינה בדלתיים סגורות ללא ייצוג משפטי של הנאשם.
9 בינואר – לאון טרוצקי עבר להתגורר במקסיקו
9 בינואר – בהתאם להחלטה שהתקבלה ב-17 בדצמבר 1936 בוצע גירוש של 2500 איראנים ו-700 משפחות נוספות מאזרבייג'ן.
23 בינואר – תחילת משפט מוסקבה השני.
על ספסל הנאשמים 17 חברי מפלגה בולטים כולל קארל ראדק וגאורגי פיאטקוב.
כל הנאשמים מודים בחבלה בפיתוח המשק ובריגול לטובת גרמניה ויפן כמו כן מאשימים את ניקולאי בוכארין בשיתוף פעולה איתם.
עם סיום המשפט, 13 נאשמים מוצאים להורג, 4 נשפטים ל-10 שנות מאסר ומוצאים להורג מספר שנים מאוחר יותר.
בהמשך, בתקופת הפרסטרויקה כל הנאשמים זוכו מכל האשמות.
11 בפברואר – תחילת ייצור טרקטורים במפעל בסטלינגרד
18 בפברואר – סרגו אורדז'וניקידזה נפטר.
ככל הנראה זו הייתה התאבדות.
23 בפברואר – ניקולאי בוכארין ואלכסיי ריקוב מוצאים מחוץ לשורות המפלגה ונעצרים תוך מספר ימים.
27 בפברואר – ניקולאי יז'וב הציג לפוליטביורו רשימה של 475 נאשמים שמומלץ להוציא להורג.
בהמשך השנה, לפי רשימות דומות הוצאו להורג 40 אלף איש.
על גילוי מזימה של טרוצקי ויפן בתעשיית הנפט.
15 במרץ – קבלת החלטה על החמרת תנאי המאסר.
23 במרץ – בהתאם להחלטת נ.ק.ו.ד.
25 במרץ – שידור ראשון ניסיוני של הטלוויזיה במוסקבה.
29 במרץ – החלטת הפוליטביורו על הוצאת משורות הצבא של כל הקצינים שהוצאו משורות המפלגה.
2 באפריל – גילוי מזימה של מרגלים ממוצא גרמני על ידי נ.ק.ו.ד..
3 באפריל – גילוי קשר נגד המשטר בתעשייה הכימית.
8 באפריל – מתן הרשאה להגיע ל-8 שנות מאסר ללא משפט.
29 באפריל – קבלת החלטה בנ.ק.ו.ד.
על האצת פעילות נגד המנשביקים.
דיווח על גילוי מתנגדי הממשל באגודות הספורט.
10 במאי – חידוש תפקיד הפוליטרוק בצבא.
14 במאי – מעצרים המונים בצבא.
המעצרים נמשכו עד ל-29 במאי.
21 במאי – תחילת פעילות תחנת מחקר באוקיינוס הקרח הצפוני - SP-1. תחנת מחקר זו שכללה 3 אנשי צוות בראשות איוואן פאפאנין פעלו על קרח במשך מספר חודשים.
23 במאי – קבלת החלטה על גירוש במוסקבה, לנינגרד וקייב של כל התושבים שהואשמו בפעילות נגד השלטון וכן משפחות שבהן אנשים שנשפטו ל-5 שנות מאסר לפחות.
6 ביוני – תחילת פעילות של תחנת מחקר באזור הקוטב הצפוני הקוטב הצפוני 1.
דיווח על גילוי קבוצה שפעלה נגד השלטון בקרב המוסלמים ונדרש ביצוע מעצרים המוניים.
11 ביוני – פרסום דבר הוצאה להורג של מפקדי צבא כולל מרשל מיכאיל טוכאצ'בסקי שהואשמו במשפט חשאי.
בשנת 1957 כל הנאשמים זוכו מכל אשמה.
תוך מספר חודשים נעצרים ונשפטים 3 מ-5 המרשלים, כל 8 האדמירלים, 14 מ-16 מפקדי הארמיות, 9 מ-10 מפקדי האוגדות ובסך הכל 35 אלף קצינים (מסך של 80 אלף קצינים בצבא).
18 ביוני – 20 ביוני - טיסה ישירה ללא נחיתת ביניים ממוסקבה ליבשת אמריקה.
המטוס נחת בעיר ונקובר שבמערב ארצות הברית.
21 ביוני – פרסום החלטה על מתן חנינה שכל האנשים שדיווחו ביוזמתם על פעילותם נגד השלטון.
23 ביוני – הוועד המרכזי של המפלגה שמע דיווח מפורט של ניקולאי יז'וב על החדרת פעילי קבוצות אנטי-מהפכניות בכל דרגי הצבא והמדינה.
24 ביוני – 8 באוגוסט - סדרת משחקי כדורגל בין קבוצות של ברית המועצות לבין קבוצה שהגיעה מספרד.
הספרדים ניצחו בכל המשחקים למעט אחד.
28 ביוני – בעקבות מכתב של רוברט אייכה על פעילות נגד השלטון בקרב מגורשים למערב סיביר הוחלט להקים גופים מיוחדים בהרכב של 3 אנשים ("טרויקה") לקבלת החלטה על ענישה.
5 ביולי – הפוליטביורו קיבל החלטה לגבי בנות זוג של מרגלים: אלה צריכים להשלח לעבודות כפייה לתקופות של 5–8 שנים ואת הילדים להציב בבתי יתומים.
14 ביולי – פתיחת תעלת מוסקבה שנבנתה על ידי האסירים.
לפני הפתיחה 218 אסירים הוצאו להורג בטענה שרצו להרוג את יוסיף סטלין במהלך הפתיחה החגיגית.
20 ביולי – החלטת הפוליטביורו על מעצר כל עובדי התעשיות הביטחוניות ממוצא גרמני.
24 ביולי – פרסום הנחיית נ.ק.ו.ד.
על מעצר כל עובדי מערכת אספקת המים והמעבדות הכימיות שיש להם קשר עם פעילים נגד המשטר.
25 ביולי – פרסום פקודת נ.ק.ו.ד.
על מעצרים של גרמנים חשודים בפעילות נגד השלטון.
בהתאם לפקודה זו 55 אלף גרמנים נעצרו וכ-42 אלף מהם הוצאו להורג.
על גילוי פעילות נגד השלטון במערך המודיעין הצבאי.
על גילוי פעילות נגד השלטון במערך מסילות הברזל.
31 ביולי – פקודת נ.ק.וו.ד 00447 על פעילות נגד אויבי העם.
בהתאם לפקודה זו, עד לסתיו 1938 נעצרו כ-818 אלף אנשים וכ-436 אלף הוצאו להורג.
יולי – מתן הכשר לשימוש בעינויים.
5 באוגוסט – ברית המועצות מתחילה אחד הקמפיינים הגדולים ביותר של הטיהורים הגדולים, אשר נועד "לחסל גורמים אנטי סובייטים".
במהלך השנה הבאה, לפחות 724,000 בני אדם נרצחו.
7 באוגוסט – אנדריי וישינסקי הבהיר שההוצאות להורג הן בהתאם למבצע שהחל מ-5 באוגוסט ולא נדרשים אישורים מיוחדים.
בקשר לגילוי פעילות נגד השלטון בקרב הפולנים.
בהתאם לפקודה זו נעצרו מעל 100 אלף איש ורבים הוצאו להורג.
16 באוגוסט – החלטה על הקמת 6 מחנות עבודה חדשים של גולאג במטרה לכלול בהם מאות אלפי אסירים.
על גילוי פעילות נגד השלטון בקרב הרומנים.
21 באוגוסט – בהתאם לצו מנהלי 172 אלף קוריאנים מגורשים מאזורי הגבול במזרח הרחוק של ברית המועצות.
15 באוגוסט – מעתה כל פקודה צריכה להיות חתומה על ידי הקצין והפוליטרוק.
22 באוגוסט – בהתאם להחלטת נ.ק.ו.ד., כל בעלי אזרחות זרה הם מרגלים ואין לחדש להם אשרות שהייה.
14 בספטמבר – שינויים בחוק העונשין.
בהתאם לשינוי, כל החלטה על הוצאה להורג צריך לבצע תוך 24 שעות.
בהתאם לפקודה זו נעצרו כ-46 אלף אזרחים ו-31 אלף מהם הוצאו להורג.
22 בספטמבר – יבגני מילר, מראשי האופוזיציה הרוסית בגולה נחטף בפריז על ידי סוכני נ.ק.ו.ד.
2 באוקטובר – הגדלת תקופת מאסר מ-10 שנים ל-25 שנים.
8 באוקטובר – בהתאם להחלטת אנדריי וישינסקי הבעת דעה נגד השלטון היא מעשה טרור.
12 באוקטובר – ניקולאי יז'וב קודם למעמד של מועמד לחבר פוליטביורו.
28 באוקטובר – קבלת החלטה של נ.ק.ו.ד.
על פעילות נגד השלטון בשגרירויות זרות.
בהתאם לפקודה זו נעצרו רוב אזרחי ברית המועצות שעבדו בשגרירויות זרות, במיוחד של גרמניה, יפן, איטליה ופולין.
4 בנובמבר – האצת פעילות נ.ק.ו.ד.
על גילוי פעילות נגד השלטון בקרב הלטבים.
במהלך המבצע נעצרו -21 אלף לטבים וכ-16 אלף מהם הוצאו להורג.
גילוי פעילות נגד השלטון בקרב היוונים.
במהלך המבצע נעצרו -12 אלף לטבים וכ-10 אלף מהם הוצאו להורג.
12 בדצמבר – בחירות לסובייט העליון, הפרלמנט של ברית המועצות לפי החוקה החדשה.
המפלגה הקומוניסטית זוכה ב-98.6% מהקולות.
14 בדצמבר – הרחבת פעילות נגד הלטבים גם לאסטונים, בולגרים ופינים.
במהלך המבצע נעצרו מעל 20 אלף אזרחים וכ-18 אלף מהם הוצאו להורג.
17 בדצמבר – קבלת החלטה על הוצאת להורג של כל אסיר שמנסה להימלט ממעצר.
22 בדצמבר – תחילת מבצע רחב נגד אזרחים ממוצא סיני.
31 בדצמבר – הקמת משרד לענייני צי.
במהלך ספטמבר-אוקטובר כ-175 אלף קוריאנים שהתגוררו לאורך הגבול גורשו לקזחסטן ואוזבקיסטן בטענה שיש צורך באבטחת הגבול.
הפעלת ציקלוטרון ראשון באירופה במכון לחקר הרדיום בלנינגרד.
30 בינואר – בוריס ספסקי, שחמטאי סובייטי וצרפתי
31 בינואר – רגימנטס אדומאיטיס, שחקן סובייטי ממוצא ליטאי
4 במרץ – יורי סנקביץ', מגלה ארצות סובייטי (נפטר ב-2003)
6 במרץ – ולנטינה טרשקובה, קוסמונאוטית סובייטית
11 במרץ – אלכסנדרה זאבלינה סייפת סובייטית זכתה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
30 במרץ – אלכסנדר דמיאננקו, שחקן סובייטי
10 באפריל – בלה אחמדולינה, משוררת סובייטית (נפטרה ב-2010)
12 באפריל – איגור וולק, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2017)
5 במאי – יורי נזרוב, שחקן סובייטי ורוסי
10 במאי – טמרה פרס אתלטית סובייטית ממוצא יהודי זכתה ב-4 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטרה ב-2006)
18 ביוני – ויטאלי ז'ולובוב, קוסמונאוט סובייטי
25 ביוני – אלברט פילוזוב, שחקן סובייטי ורוסי
21 ביולי – אדוארד סטרלצוב, כדורגלן סובייטי (נפטר ב-1990)
31 ביולי – אדיתה פייכה, זמרת סובייטית.
26 באוגוסט – גנדי ינאייב, מדינאי סובייטי (נפטר ב-2010)
11 בספטמבר – יוסיפ קובזון, זמר סובייטי ממוצא יהודי (נפטר ב-2018)
16 בספטמבר – אלכסנדר מדבד ספורטאי סובייטי זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
23 בספטמבר – ואלנטין פבלוב, ראש ממשלת ברית המועצות האחרון (נפטר ב-2003)
26 בנובמבר – בוריס יגורוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-1994)
30 בינואר – הוצאות להורג של נאשמי משפט מוסקבה השני
גאורגי פיאטקוב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1890)
קארל ראדק, מדינאי סובייטי (נולד ב-1885)
18 בפברואר – סרגו אורדז'וניקידזה, מדינאי סובייטי (נולד ב-1866)
13 באפריל – איליה אילף, סופר סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1897)
31 במאי – יאן גמרניק, קצין בכיר סובייטי (נולד ב-1894)
12 ביוני – הוצאה להורג של 8 מפקדים בכירים של הצבא האדום שהואשמו בבגידה במסגרת פרשת טוכאצ'בסקי
מיכאיל טוכאצ'בסקי, מרשל סובייטי (נולד ב-1893)
יונה יקיר, מצביא סובייטי (נולד ב-1896)
ירונים אובורביץ', מצביא סובייטי (נולד ב-1896)
30 באוקטובר – אבל ינוקידזה, מדינאי סובייטי (נולד ב-1877)
8 בדצמבר – פאבל פלורנסקי, פילוסוף וכומר (נולד ב-1822)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1935 ונוגעים לעולם הקולנוע.
ג'ודי גרלנד חתמה על חוזה עם מטרו גולדווין מאייר (MGM).
שירלי טמפל זכתה בפרס האוסקר לשם כבוד.
פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר - המרד על הבאונטי - MGM
פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר - ויקטור מקלגלן - המלשין
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - בטי דייוויס - מסוכנת
39 המדרגות - ביים אלפרד היצ'קוק
אנני אוקלי - ביים ג'ורג' סטיבנס בכיכובה של ברברה סטנוויק
דייוויד קופרפילד - ביים ג'ורג' קיוקור כיכבו עדנה מיי אוליבר פרדי ברת'ולומיו ווו.
חלום ליל קיץ - עם ג'יימס קאגני ומיקי רוני
סקרוג' - עיבוד למזמור חג המולד מאת צ'ארלס דיקנס
בין שתי ערים - עיבוד לרומן "בין שתי ערים" בכיכובו של רונלד קולמן
8 בינואר - אלביס פרסלי
19 באפריל - דאדלי מור
17 ביולי - דונלד סאת'רלנד
9 בספטמבר - חיים טופול
1 באוקטובר - ג'ולי אנדרוז
20 באוקטובר - ג'רי אורבך
18 באוקטובר - פיטר בויל
8 בנובמבר - אלן דלון
1 בדצמבר - וודי אלן
14 בדצמבר - לי רמיק
28 בספטמבר - ויליאם קנדי דיקסון
טור דה פראנס - רומה מאס ()
ג'ירו ד'איטליה -פרנסיסקו קרדה ()
וואלטה אספניה - ואסקו ברגמצ'י ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - דורוטי ליטל ()
אליפות צרפת הפתוחה - הילדה ספרלינג ( גרמניה)
אליפות צרפת הפתוחה - פרד פרי ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - וילמר אליסון ()
נבחרת בריטניה () זכתה בגביע לאחר ניצחון 0-5 על נבחרת ארצות הברית ().
אליפות סאו פאולו בכדורגל - "Portuguesa" ו-סנטוס זכו בתחרות
אליפות ריו דה ז'ניירו בכדורגל - בוטפוגו אמריקה ו-"Ypiranga" זכו באליפות
נירנברג - הזוכה הראשונה בגביע הגרמני
מכבי אבשלום פתח תקווה זכתה בגביע
ארגנטינה () זכתה באליפות וברזיל () זכתה במקום השני.
נבחרת לטביה () זכתה באליפות הראשונה.
רודולף קרצ'יולה ( גרמניה) עם מכוניות מתורצת מרצדס-בנץ.
אינדי 500 - קלי פטילו () במכונית מתוצרת "Wetteroth"
8 בספטמבר בקופנהגן, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:25.3 דקות
21 ביולי במנהטן ביץ', קליפורניה - שיא עולם חדש במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 11:34.4 דקות
15 בינואר בשיקגו, אילינוי - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:16.3 דקות
20 בינואר באמסטרדם, הולנד - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:49.6 דקות
15 בינואר בקופנהגן, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:24.5 דקות
5 במרץ בניו הייבן, קונטיקט - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.6 שניות
12 באפריל בשיקגו, אילינוי - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:07.2 דקות.
שיפור לשיא העולם בן ה-8 שנים של בן ארצו ג'וני וייסמילר (2:08.0 דקות).
שיא זה החזיק מעמד 9 שנים ונשבר על ידי בן ארצו ביל סמית' (2:06.2 דקות).
20 באוקטובר בברלין, גרמניה - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:07.0 דקות
22 באוקטובר בקרפלד, גרמניה - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:06.2 דקות
9 בנובמבר בורוצלב, פולין - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:04.9 דקות
11 באפריל בשיקגו, אילינוי - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:24.0 דקות
22 בפברואר בניו הייבן, קונטיקט - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:10.8 דקות
16 במרץ בדיסלדורף, גרמניה - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:42.4 דקות
4 במאי פריז, צרפת - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:39.6 דקות
19 באוגוסט בטוקיו, יפן - שיא עולם חדש במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:52.2 דקות
אולימפיאדת ברלין (1936) היא האולימפיאדה ה-11
אולימפיאדת גרמיש-פרטנקירכן (1936) היא אולימפיאדת החורף ה-4
איבאר בלאנגרוד מנורווגיה זכה ב-3 מדליות זהב.
סוניה הני מנורווגיה זכתה בפעם השלישית ברציפות במדליית זהב.
טור דה פראנס - סיבר מאס ()
ג'ירו ד'איטליה -ג'ינו ברטלי ()
וואלטה אספניה - גוסטב דלור ()
האתלט האפרו אמריקאי ג'סי אוונס זכה ב-4 מדליות זהב, בריצת 100 מטר, בריצת 200 מטר, בריצת שליחים 4x100 מטר ובקפיצה לרוחק.
האתלטית הלן סטיבנס מארצות הברית זכתה בשתי מדליות זהב, בריצת 100 מטר ובריצת שליחות 4x100 מטר.
במשחקים האולימפיים זכה המתעמל ג'ורג' מייז משווייץ בשתי מדליות, אחת זהב ואחת כסף.
הייתה זו מדליית הזהב הרביעית שלו מתוך 8 מדליות שבהן זכה ב-4 אולימפיאדות.
במשחקים האולימפיים זכה החותר ג'ק ברספורד מבריטניה במדליית זהב בזוגית כפולה.
הייתה זו מדליית הזהב השלישית שלו מתוך 5 מדליות שבהן זכה ב-5 אולימפיאדות.
אליפות אוסטרליה הפתוחה - ג'ואן בטהרסט ()
ווימבלדון - הלן ג'ייקובס ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - אליס מרבל ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - אדריאן קוויסט ()
אליפות צרפת הפתוחה - גוטפריד פון כראם גרמניה)
נבחרת בריטניה () זכתה בגביע לאחר ניצחון 2-3 על נבחרת אוסטרליה ().
ריבר פלייט מארגנטינה מנצחת את פניארול מאורוגוואי בתוצאה 5-2 וזוכה בגביע.
סן לורנסו זוכה באליפות "קופה דה אונור"
ריבר פלייט זוכה באליפות "קופה קמפאונטו"
ריבר פלייט מנצחת את סן לורנסו בגמר וזוכה באליפות "קופה דה אורו".
אליפות סאו פאולו בכדורגל - "Portuguesa" ו-פלמיירס זכו בתחרות
אליפות ריו דה ז'ניירו בכדורגל - ואסקו דה גאמה פלומיננסה ו-"Ypiranga" זכו באליפות
וואו אף בה לייפציג זוכה בגביע הגרמני
בני יהודה תל אביב -
במשחקים האולימפיים, זכתה נבחרת הונגריה בפעם שנייה ברציפות במדליית זהב בכדורמים.
בטורניר הכדורסל הראשון שנערך במשחקים האולימפיים זכתה נבחרת ארצות הברית במדליית זהב לאחר ניצחון על נבחרת קנדה 19-8.
ליגת העל האיטלקית בכדורסל - אולימפיה מילאנו זכה באליפות
ברנד רוזמאייר ( גרמניה) עם מכוניות מתוצרת אוטויוניאון.
אינדי 500 - לאויס מאייר () במכונית מתוצרת "Miller"
במשחקים האולימפיים בתחרות רומח אישי לנשים, 3 המנצחות היו יהודיות.
אילונה אלק-שהרר מהונגריה, זכתה במדליית הזהב, הלנה מאייר מגרמניה, זכתה במדליית הכסף והצדיעה במועל-יד על דוכן המנצחים, כמו יתר זוכי המדליה הגרמנים ואלן פרייס מאוסטריה, זכתה במדליית הארד.
27 בפברואר באמסטרדם, הולנד - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:04.6 דקות
26 ביוני בקופנהגן, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 22:36.7 דקות
3 ביולי בקופנהגן, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-800 מטר חופשי בתוצאה של 11:11.7 דקות
11 בפברואר בניו הייבן - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.4 שניות
28 במרץ בניו הייבן - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:37.2 שניות
11 באוגוסט בברלין, גרמניה - שיא עולם חדש במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:51.5 דקות
טור דה פראנס - רוג'ר לפבי ()
וואלטה אספניה - לא נערך בשל מלחמת האזרחים בספרד
אליפות אוסטרליה הפתוחה - ננסי ויין בולטון ()
ווימבלדון - דורותי ראונד ליטל ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - אניטה ליזנה ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - ויויאן מק'גראת' ()
אליפות צרפת הפתוחה - הנר הנקל ( גרמניה)
ווימבלדון - דון בדג' ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - דון בדג' ()
נבחרת ארצות הברית () זכתה בגביע לאחר ניצחון 1-4 על נבחרת בריטניה ().
נבחרת ארגנטינה ניצחה את נבחרת ברזיל בגמר קופה אמריקה.
ריבר פלייט מארגנטינה מנצחת את פניארול מאורוגוואי בתוצאה 5-1 וזוכה בגביע.
ריבר פלייט זוכה בליגת העל הארגנטינאית.
גביע לאומי "קופה ד"ר קרלוס איבארגורן" - ריבר פלייט מנצחת את רוסאריו סנטראל בגמר בתוצאה 5-0 וזוכה בגביע.
אליפות סאו פאולו בכדורגל - קורינתיאנס זוכה בתחרות
שאלקה 04 - זוכה בגביע הגרמני
הפועל תל אביב זכתה בגביע
צ'ילה () זכתה באליפות ואורוגוואי () זכתה במקום השני.
החלו משחקים בליגת ה-NBL, שקדמה לליגת ה-NBA.
ליגת העל האיטלקית בכדורסל - אולימפיה מילאנו זכה באליפות.
אליפות ברית המועצות בכדורסל גברים - דינמו מוסקבה זוכה באליפות הראשונה של ברית המועצות לקבוצות.
רודולף קרצ'יולה ( גרמניה) עם מכוניות מתוצרת מרצדס-בנץ.
אינדי 500 - וילבור שאו () במכונית מתוצרת "Offenhauser"
יחידות - הלנה מאייר ( גרמניה)
יחידים - גוסטבו מארצי ()
אוניברסיטת פיטסבורג זוכה באליפות המכללות.
12 בדצמבר - וושינגטון רדסקינס מנצחת את שיקגו ברס 21-28 באליפות ה-NFL במשחק שנערך בשיקגו, אילינוי בריגלי פילד.
קבעה 4 שיאי עולם חדשים במשחה ל-400 מטר חופשי והעמידה אותו על תוצאה של 5:11.0 דקות.
14 בפברואר באורהוס, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:41.3 דקות
2 בפברואר באמסטרדם, הולנד - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:44.6 דקות
קבעה 3 שיאי עולם חדשים במשחה ל-200 מטר חזה והעמידה אותו על תוצאה של 2:56.9 דקות.
היא השחיינית האישה הראשונה בהיסטוריה ששחתה משחה זה מתחת ל-3 דקות.
6 באוגוסט טולוז, צרפת - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:09.8 דקות
קבעה 2 שיאי עולם חדשים במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי והעמידה אותו על תוצאה של 4:06.6 דקות.
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1936 ונוגעים לעולם הקולנוע.
29 במאי – יצא לאקרנים סרטו ההוליוודי הראשון של פריץ לאנג "זעם" בכיכובם של ספנסר טרייסי וברוס קאבוט
15 בפברואר – יצאה לאקרנים הסרט "Darkest Africa" הראשון בסדרת סרטים של חברת רפובליק
מקום שם אולפן שחקנים 1.סן פרנסיסקוMGMקלארק גייבל וג'נט מקדונלד2.זיגפלד הגדולMGMויליאם פאוול, מירנה לוי ולואיז ריינר3.זמנים מודרנייםיונייטד ארטיסטסצ'ארלי צ'פלין4.These Threeיונייטד ארטיסטסמרים הופקינס ומרלה אוברון5.CamilleMGMגרטה גרבו6.Three Smart Girlsסרטי יוניברסלדינה דורבין7.Poor Little Rich Girlפוקס המאה ה-20שירלי טמפל8.Libeled LadyMGMג'ין הארלו, ויליאם פאוול, מירנה לוי וספנסר טרייסי9.הסתערות חיל הפרשיםהאחים וורנרארול פלין ואוליביה דה הבילנד10.Wife vs.
פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר – זיגפלד הגדול – מטרו גולדווין מאייר
פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר – פול מוני – "חיי לואי פסטר"
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר – לואיז ריינר – "זיגפלד הגדול"
פרס אוסקר לשחקן המשנה הטוב ביותר – וולטר ברנן – "Come and Get It"
פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר – גייל סונדרגארד – "Anthony Adverse"
22 בינואר - ניירי דון פורטר, שחקנית אנגלייה (נפטרה ב-2001)
27 בינואר - טרוי דונהיו, שחקן אמריקאי (נפטר ב-2001)
28 בינואר - אלן אלדה, שחקן אמריקאי
11 בפברואר - ברט ריינולדס, שחקן אמריקאי
9 במאי - גלנדה ג'קסון, שחקני ופוליטיקאית אנגלייה
4 ביוני - ברוס דרן, שחקן אמריקאי
18 באוגוסט - רוברט רדפורד, שחקן ובמאי אמריקאי
8 בדצמבר - דייוויד קאראדין, שחקן אמריקאי (נפטר ב-2009)
22 בדצמבר – הקטור אליזונדו, שחקן
25 בדצמבר - אסמאעיל מרצ'נט, מפיק קולנוע (נפטר ב-2005)
14 בספטמבר - אירווינג תלברג, מפיק קולנוע אמריקאי (נולד ב-1899)
לויד ברידג'ס בסרט "Freshman Love"
אנתוני קווין בסרט "שביל החלב"
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1937 ונוגעים לעולם הקולנוע.
7 ביוני – השחקנית ג'ין הארלו נפטרה בגיל 26
9 ביולי – ארכיון הסרטים האילמים של חברת Fox Film Corporation נהרס בשריפה
21 בדצמבר – הקרנת הבכורה של הסרט "שלגיה ושבעת הגמדים"
פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר - חייו של אמיל זולא - האחים וורנר
פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר - לאו מקארי - "האמת האיומה"
פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר - ספנסר טרייסי - "Captains Courageous"
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - לואיז ריינר - "האדמה הטובה"
4 בינואר - דיאן קנון, שחקנית אמריקאית
15 בינואר – מרגרט או'בריאן, שחקנית אמריקאית
30 בינואר - ונסה רדגרייב, שחקנית אנגלייה
31 בינואר - סוזן פלאשט, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2008)
25 בפברואר - טום קורטני, שחקן אנגלי
30 במרץ - וורן בייטי, שחקן ובמאי אמריקאי
22 באפריל - ג'ק ניקולסון, שחקן אמריקאי
27 באפריל - סנדי דניס, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-1992)
1 ביוני - מורגן פרימן, שחקן ובמאי אמריקאי
2 ביוני - סאלי קלרמן, שחקנית וזמרת אמריקאית
10 ביוני - לוצ'אנה פלוצי, שחקנית איטלקייה
6 ביולי - נד ביטי, שחקן אמריקאי
8 באוגוסט - דסטין הופמן, שחקן אמריקאי
21 בדצמבר - ג'יין פונדה, שחקנית אמריקאית
29 בדצמבר - ברברה סטיל, שחקנית אנגלייה
31 בדצמבר - אנתוני הופקינס, שחקן בריטי-אמריקאי
7 ביוני - ג'ין הארלו, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1911)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1938.
28 ביוני – מטאור במשקל של כ-450 טון התפוצץ מעל פנסילבניה, בארצות הברית.
מספר רסיסים שלו הגיעו לקרקע.
22 בדצמבר – מציאת דג לטימריה, מסדרת דגי הצלקנת (Coelacanth) שקודם לכך היו מוכרים רק במאובנים בני מיליוני שנים.
נורמן פירי (Norman Pirie) ופרדריק באודן (Frederick Bawden) מצליחים לגבש וירוס, זו הייתה פריצת דרך בפענוח מבנה DNA ו-RNA
צ'סטר קרלסון מבצע ניסוי מוצלח הראשון בהמצאתו, תהליך הצילום החשמלי (זירוגרפיה).
על בסיסו בנה את מכונת הצילום זירוקס.
לסלו בירו (László Bíró) רושם פטנט על עט כדורי בפריז.
6 באפריל – רוי פלאנקט (Roy Plunkett) ממעבדות דופונט משתמש בגז טטראפלואורואתן (C2F4) בלחץ גבוהה ומגלה כי בתוך מכל הברזל שהכיל את הגז נוצר פולימר שנקרא מאוחר יותר טפלון.
סינתזה של LSD על ידי אלברט הופמן.
המצאת פיברגלס על ידי ראסל גיימס סלייטר מחברת אואנס-קורנינג.
פותח שרף סינתטי קשיח בשם מלמין.
ההורמון פרוגסטרון מיוצר בתהליך סמיסינתטי על ידי ראסל מרקר (Russell Marker) מאוניברסיטת פנסילבניה, חומר מוצא משמש סטרואיד ממשפחת הסאפונינים
קונראד צוזה משלים את בניית המחשב Z1 המשתמש בסרט להזנת פקודות וכולל נקודה צפה
פרנק בנפורד (Frank Benford) ניסח מחדש את חוק בנפורד (חוק הספרה הראשונה) שהוצג לראשונה על ידי סימון ניוקום (Simon Newcomb) כמעט 70 שנה קודם לכן.
גילוי תופעת תהודה מגנטית גרעינית על ידי איזידור אייזק רבי.
פיתוח משוואת ולסוב לתיאור פלזמה המכילה חלקיקים טעונים על ידי אנטולי ולסוב (Anatoly Vlasov).
הנס בתה וקארל פרידריך פון ויצאקר (Carl Friedrich von Weizsäcker) מסבירים את המקור לאור וחום בשמש ובכוכבים כבדים יותר בעזרת נוקליאוסינתזה כוכבית מסוג שרשרת פרוטון-פרוטון ומעגל הפחמן-חנקן-חמצן
תחילת שימוש בנזעי חשמל לטיפול במחלות פסיכיאטריות.
פרס נובל לפיזיקה – אנריקו פרמי, איטליה, על הוכחת קיומם של יסודות רדיואקטיביים שנוצרים באמצעות הקרנת נייטרונים ועל גילוי ריאקציות גרעיניות שנגרמות על ידי נייטרונים איטיים
פרס נובל לכימיה – ריכרד קון על עבודתו בקרטנואידים וויטמינים
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה – קורניי ז'אן פרנסואה היימנס - על ההסבר כיצד לחץ דם ורמת החמצן בדם נמדדים בגוף ומועברים למוח
2 בינואר – לין קונוויי, מדענית מחשבים אמריקאית, מהנדסת אלקטרוניקה שהמציאה פטנטים בעלי חשיבות והשפעה בתחום תכנון השבבים האלקטרוניים.
10 בינואר – דונלד קְנוּת', מתמטיקאי אמריקאי, מהאבות המייסדים של מדעי המחשב.
28 בינואר – תומאס לינדל, רופא-ביוכימאי שוודי-בריטי, המתמחה בחקר מחלת הסרטן חתן פרס נובל לכימיה (2015) על מחקרו בנושא תיקון DNA.
5 במרץ – לין מרגוליס, (נפטרה ב-2011) ביולוגית אמריקנית, פתחה תאוריה אודות מקור אברוני התא האיקריוטיים הקרויה אנדוסימביוזה
7 במרץ – אלבר פר, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2007 על גילוי תופעת ההתנגדות המגנטית העצומה המנוצלת בטכנולוגיית הספינטרוניקה ובדיסקים קשיחים בפרט.
7 במרץ – דייוויד בולטימור, ביולוג יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1975 על חלקו בהסבר כיצד וירוס מחולל גידול משפיע על החומר הגנטי של התא.
20 במרץ – סרגיי נוביקוב (Sergei Novikov), מתמטיקאי רוסי-סובייטי זכה במדליית פילדס
26 באפריל – מנואל בלום, מדען מחשב יהודי, חתן פרס טיורינג לשנת 1995 על תרומתו הרבה ליסודות של תורת הסיבוכיות החישובית ויישומיה לקריפטוגרפיה ובדיקת תוכניות.
7 יוני – אדווין סאת'רן (Edwin Southern), ביולוג אנגלי, ממציא השיטה תספיג דנ"א (Southern Blot), שיטה בביולוגיה מולקולרית לקביעת גודלו ונוכחותו של רצף DNA ייחודי
3 בספטמבר – ריוג'י נויורי, כימאי יפני, חתן פרס נובל לכימיה (2001) על חלקו במחקר על תגובות הידרוגנציה אסימטרית (זרוז כיראלי)
4 באוקטובר – קורט וותריך כימאי וביופיזיקאי שווייצרי, חתן פרס נובל לכימיה על פיתוח שיטות לזיהוי וניתוח מבנה של מקרומולקולות ביולוגיות.
23 בדצמבר – רוברט קאהן, מהנדס חשמל אמריקאי יהודי, אחד מאבות האינטרנט.
10 בינואר – ג'יימס לסלי סטרקי, ארכאולוג בריטי, עמד בראש משלחת שחשפה את תל לכיש (נולד ב-1895).
19 בפברואר – אדמונד לנדאו, מתמטיקאי גרמני-יהודי שעסק בתורת המספרים, ממייסדי האוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1877).
24 בפברואר – תומאס גן (Thomas Gann), חוקר וארכאולוג.
26 באפריל – אדמונד הוּסֶרְל (נולד ב-1859), פילוסוף, פעל בגרמניה ואוסטריה, "אבי" הפנומנולוגיה
16 במאי – ג'וזף שטראס (Joseph Strauss), מהנדס אמריקאי בונה גשרים, מחדש בתחום גשרים מתרוממים, שימש מהנדס ראשי בהקמת גשר שער הזהב (נולד ב-1870).
27 ביולי – טום קרין, ימאי וחוקר אנטארקטיקה אירי, היה חבר בשלוש מארבע המשלחות העיקריות לחקר אנטארקטיקה במהלך העידן ההרואי של חקר אנטארקטיקה (נולד ב-1877).
14 בנובמבר – הנס כריסטיאן גראם, רופא ובקטריולוג דני, מפתח שיטה המשמשת להבדלה ראשונית בין חיידקים, אחת השיטות השכיחות ביותר שפותחו במדע המיקרוביולוגיה עד היום ונקראת צביעת גראם (נולד ב-1853)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1939.
רוברט אופנהיימר, פיזיקאי יהודי-אמריקאי והארטלנד סניידר (Hartland Snyder) מפרסמים מאמר על מנגנון ההיווצרות של חורים שחורים.
רוברט אופנהיימר, פיזיקאי יהודי-אמריקאי וג'ורג' ולקוב (George Volkoff) מפרסמים מאמר על המבנה של כוכב נייטרונים.
נוסדה חברה ליצור מכשירי בדיקה ומדידה בשם הִיוּלֶט-פָּקַארְד על ידי ויליאם היולט ודייב פקארד, במהלך השנים הפכה HP לענקיות מוצרי תקשורת בינלאומית שמרכזה בפאלו אלטו, קליפורניה, ארצות הברית.
27 בינואר – טיסת בכורה של לוקהיד P-38 לייטנינג, אחד המטוסים החשובים ביותר בזירת האוקיינוס השקט במלחמת העולם השנייה
המצאת צילום קירליאן על ידי סמיון קירליאן.
27 באוגוסט – טיסת בכורה של המטוס היינקל He 178 של החברה גרמנית לייצור כלי טיס הַיִינְקל כשהוא מצויד במנוע סילון.
ניסוי מוצלח ראשון בבעלי חיים של תהליך דֵּפִיבְּרִילַצְיָה בעזרת זרם חשמלי ישר על ידי קרדיולוג היהודי רוסי נאום גורביץ' (Naum Gurvich) ויונוייב (G.
סינתזה של הדי די טי על ידי פאול הרמן מילר, כימאי שווייצרי, ושימוש בו כמדביר לפרוקי-רגליים מעבירי מחלות, על תגליתו זו זכה בפרס נובל (1948).
פרסום ספר יסוד של לינוס פאולינג 'טבעו של הקשר הכימי', סיכום של מחקר על מהות הקשר כימי והסבר מושגים כמו קשר קוולנטי, קשר יוני, גבישים, קוטביות, רֵזוֹנַנְס כימי, הכלאה אורביטלית ואלקטרושליליות.
אדוארד אדֶלבֶרט דוֹיְזי בעזרת הנריק דאם ובשיתוף פעולה עם פאול קארר מפענחים את המבנה הכימי של ויטמין K ומצליחים בבידוד ובסינתזה שלו.
על תגליתם זכו בפרס נובל (1943)
גילוי פרנציום (Fr), יסוד כימי מס' 87 על ידי מרגרט פירי (Marguerite Perey).
ניילון מוצג לראשונה לקהל הרחב בתערוכה העולמית של ניו יורק.
4 בספטמבר– יום לאחר שהממלכה המאוחדת הכריזה מלחמה על גרמניה, אלן טיורינג וגורדון ולצ'מן מתייצבים בבית הספר לצפנים של המודיעין הבריטי (GC&CS) בבלצ'לי פארק
סתיו – הצגת אב טיפוס של מחשב אטנסוף–ברי באוניברסיטת איווה
הצגת פרדוקס יום ההולדת על ידי ריכרד פון מיזס
ינואר – אוטו האן ופריץ שטרסמן מפרסמים את תוצאות הניסוי שמוכיח כי האורניום מתפרק ליסודות קלים וקטנים יותר לאחר הפגזה בנייטרונים מהירים
פברואר – ליזה מייטנר ואוטו פריש מפרסמים הסבר תאורטי פיזיקלי לביקוע הגרעיני שביצעו אוטו האן ופריץ שטרסמן ובו טבע פריש את המינוח "Nuclear fission", שהתקבל מאז כשמה של התופעה.
2 באוגוסט – אלברט איינשטיין שוכנע על ידי לאו סילארד וכותב את "מכתב איינשטיין-סילארד", מכתב לנשיא רוזוולט על פיתוח נשק גרעיני.
הפיזיקאי רוברט אופנהיימר ותלמידו ג'ורג' וולקוף, בהתבסס על עבודתו של ריצ'רד טולמן מפרסמים את גבול טולמן-אופנהיימר-וולקוף.
החסם העליון עבור הפיכה של כוכב לכוכב נייטרונים והחסם התחתון להפיכה של כוכב לחור שחור
Lawrence) משתמש בקרן של נייטרונים עתירי אנרגיה שהתקבלו במאיץ חלקיקים כדי לטפל בלוקמיה, צעד מכונן ברפואה גרעינית
פיליפ לוין (Philip Levine) ועמיתיו מציגים לראשונה את הקשר בין חוסר התאמה בגורם רזוס (Rh) ותמס דם של היילוד
נתניאל קלייטמן פרסם את עבודתו המכוננת "השינה ומצב הערות" שבה הציג היפותזה על קיום מחזור בסיסי של מנוחה - פעילות במהלך שינה וערות גם יחד.
פרס נובל לפיזיקה – ארנסט לורנס (ארצות הברית), על המצאת הציקלוטרון ופיתוחו, ועל התוצאות שהושגו בו, בייחוד בנוגע ליסודות רדיואקטיביים מלאכותיים
פרס נובל לכימיה – אדולף בוטנאנדט, ביוכימאי גרמני על עבודתו על הורמוני מין, לבוסלב רוז'יצ'קה, כימאי קרואטי על עבודתו על פולימתילנים וטרפנים גבוהים
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה – גרהרד דומק על גילוי התרופה סולפונמיד פרונטוזיל (sulphonamide Prontosil), התרופה היעילה הראשונה נגד זיהומים חיידקיים
28 בפברואר – דניאל צוּי (Daniel C.
Tsui), פיזיקאי סיני אמריקאי, עוסק במחקר של תכונות חשמליות של שכבות דקות, מבמה מיקרוסקופי של מוליכים למחצה ופיזיקה של מצב מוצק, חתן פרס נובל בפיזיקה (1998).
7 במאי – סידני אלטמן, ביולוג מולקולרי אמריקאי, יהודי יליד קנדה, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 1989 על חלקו בחקר התכונות הקטליטיות של ה-RNA.
18 במאי – פטר גרינברג (Peter Grünberg), פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל בפיזיקה (2007) על חלקו בגילוי תופעת ההתנגדות המגנטית העצומה המנוצלת בטכנולוגיית הספינטרוניקה ובדיסקים קשיחים בפרט.
22 ביוני – עדה יונת, ביוכימאית ישראלית, מתמחה בקריסטלוגרפיה של חלבונים.
מחקריה עוסקים במבנהו ובפעולתו של הריבוזום.
כלת פרס נובל לכימיה לשנת 2009.
19 ביולי – איב מאייר (Yves F.
Meyer), מתמטיקאי צרפתי, חתן פרס אָבֶּל על תרומתו המרכזית בפיתוח תורת הגלונים (Wavelets).
19 באוגוסט – אלן בייקר, מתמטיקאי בריטי זכה במדליית פילדס.
6 בספטמבר – סוסומו טונגאווה, ביולוג מולקולרי יפני, עסק במחקר הבסיס המולקולרי והתאי ליצירת זיכרון, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1987 על גילוי המנגנון הגנטי שמוביל למגוון הנוגדנים.
30 בספטמבר – ז'ן-מארי להן, כימאי צרפתי, מחלוצי הכימיה סופרא מולקולרית, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1987 על חלקו בפיתוח ושימוש בצורונים כימיים בתגובות מותאמות מבנה, בעלות סלקטיביות גבוהה, כדוגמת הממס ההטרוציקלי קריפטנד (Cryptand).
7 באוקטובר – ג'ון הופקרופט, מדען מחשב בתחום מדעי המחשב התאורטיים, חתן פרס טיורינג לשנת 1986.
7 באוקטובר – הארי קרוטו, כימאי אנגלי חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1996, על חלקו בגילוי הפולרן.
קבוצת אלוטרופים של פחמן טהור, שצורתם יכולה להיות כדורית, אליפטית או צינורית (נפטר ב-2016).
10 באוקטובר – ניל סלואן, מתמטיקאי בריטי-אמריקאי, בעל תרומות משמעותיות בתחום הקומבינטוריקה, קודי תיקון שגיאות ואריזת כדורים, יוצר והבעלים של "האנציקלופדיה המקוונת לסדרות של מספרים שלמים".
30 באוקטובר – לילנד ה.
Hartwell), ביולוג ופיזיולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2001) על חלקו בגילוי משפחת חלבוני הציקלין וציקלין תלוי-קינאז (Cyclin-dependent kinase), מולקולות מרכזיות בוויסות מחזור התא
7 בנובמבר – ברברה ליסקוב, מדענית אמריקאית בתחום מדעי המחשב, כלת פרס טיורינג (2008).
18 בנובמבר – ג'ון אוקיף (John O'Keefe), נוירולוג בריטי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2014) על חלקו בזיהוי התאים המעניקים את תחושת ההתמצאות במרחב במוח האנושי.
14 בדצמבר – סטיבן קוק, מדען-מחשב ומתמטיקאי אמריקאי-קנדי שתרם רבות לתורת הסיבוכיות, חתן פרס טיורינג בשנת (1982).
18 בדצמבר – הרולד א.
ורמוס, ביולוג יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1985) על חלקו בהוכחה כי אונקוגנים ברטרו-וירוסים הם פרוטו-אונקוגנים מותמרים, ומצויים באדם וביצורים רבים נוספים.
4 בפברואר – אדוארד ספיר (Edward Sapir), אנתרופולוג ובלשן יהודי אמריקאי, תרם להתפתחות מדע הבלשנות.
2 במרץ – הווארד קרטר, ארכאולוג אנגלי, מגלה קברו של תות ענח' אמון (נולד ב-1874).
6 במרץ – פרדיננד לינדמן, מתמטיקאי גרמני, הוכיח שפאי הוא מספר טרנסצנדנטי (נולד ב-1852).
13 במרץ – לוסיאן לוי-בריהל, פילוסוף, סוציולוג ואנתרופולוג יהודי צרפתי, עסק בחקר החשיבה והמוסר על בסיס ניתוח תרבותם של בני העמים החיים בתנאי תקופת האבן שלא ידעו קריאה וכתיבה (נולד ב-1857).
15 ביולי – אויגן בלוֹילר, פסיכיאטר שווייצרי שנודע בתרומותיו להבנת החולי הנפשי; טובע המונחים "סכיזופרניה", "אוטיזם" ו"אמביוולנטיות", (נולד ב-1857).
19 באוגוסט – פרנק ויילד, קומנדר בצי המלכותי, חבר בחברה הגאוגרפית המלכותית ומגלה ארצות.
יצא לחמש משלחות לאנטארקטיקה, עליהן קיבל את מדליית הקוטב עם ארבעה פסים (נולד ב-1873).
23 בספטמבר – זיגמונד פרויד, חוקר ונוירולוג אוסטרי יהודי, אבי הפסיכולוגיה המודרנית והוגה הפסיכואנליזה, מהמדענים הבולטים במאה העשרים (נולד ב-1856).
7 באוקטובר – הארווי קושינג (נולד ב-1869), נוירוכירורג אמריקאי וחלוץ בתחום ניתוחי מוח.
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1940.
גילוי מערות לסקו - במערה נמצאו ציורים מלפני כ-15,000 שנים.
בחפירות טאניס נמצאו קברים ללא פגע על ידי הארכאולוג הצרפתי פייר מונטה, וכללו ממצאים מרשימים מזהב, ולאפיס לאזולי, לרבות מסכת הקבורה המוזהבת של פרעה פסוסנס הראשון
פין רון (Finn Ronne) וקרל אקלונד (Carl Eklund) מן השירות האנטארקטי של ארצות הברית מוכיחים כי ארץ אלכסנדר הוא אי נפרד מיבשת אנטארקטיקה עצמה.
2 בפברואר – גילוי טרנספוזון ראשון בתירס על ידי ברברה מק'קלינטוק.
גילוי סונאר טבעי אצל עטלפים
13 במאי – טיסה ראשונה של מסוק מדגם Vought-Sikorsky VS-300, פרי פיתוח של איגור סיקורסקי, לראשונה מסוק מעשי שמאפשר שימושים צבאיים
15 במאי – לראשונה הוצגו למכירה מוצרים על בסיס ניילון.
27 בפברואר – גילוי איזוטופ פחמן-14 במעבדה הלאומית לורנס ברקלי, על ידי מרטין קמן וסם רובן.
על דעיכת פחמן-14 מתבססת שיטת תיארוך פחמן-14, אחת מהשיטות המדויקות ביותר להערכת גילם של ממצאים גאולוגיים וארכאולוגיים אורגניים
ייצור מלאכותי של אסטטין, היסוד הנדיר ביותר בטבע וההלוגן הכבד ביותר, קיומו נחזה על ידי מנדלייב מעל חצי יובל קודם לכן.
סינתזה של נפטוניום, ראשון היסודות הטרנס-אורניים
14 בדצמבר – סינתזה ראשונה של פלוטוניום על ידי גלן תיאודור סיבורג ואדווין מקמילן