tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ה'תשל"ח – הרב מרדכי עטיה, רב הקהילה החלבית במקסיקו סיטי, וראש ישיבת המקובלים "החיים והשלום" בירושלים.
ה'תשמ"ו – הרב יעקב גולדמן, רב בתי הסוהר בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי.
ה'תשמ"ז – הרב יעקב יצחק רודרמן, מייסד וראש ישיבת נר ישראל בבולטימור וחבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית.
ה'תשמ"ז – אבי רן, שוער כדורגל ישראלי נהרג בתאונה ימית בכנרת.
י"ג בתמוז – ט"ו בתמוז
יום טוב במגילת תענית על כיבוש העיר מגדל צור (מגדל שרשן או בית צור) על ידי החשמונאים.
ה'תרצ"ו – לאון בלום מתמנה לראש ממשלת צרפת
ה'תשמ"ב – מנחם בגין מורה על פתיחת מבצע שלום הגליל
ה'תש"ד – מלחמת העולם השנייה: בעלות הברית משחררות את רומא
ה'תשס"ה – אסון רבדים, התנגשות רכבת במשאית, מביאה למותם של שמונה ולפציעתם של כמאתיים נוסעים
ה'תשפ"ג – פיגוע הירי בגבול ישראל–מצרים
ה'תרמ"א – מרדכי קפלן, ממנהיגי יהדות ארצות הברית (נפטר ב-ה'תשמ"ד)
ה'תרע"ב – ג'וליוס אקסלרוד, ביוכימאי יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נפטר ב-ה'תשס"ה)
ה'תרע"ה – הרמן ווק, סופר ומחזאי יהודי-אמריקאי
ה'תרע"ו – הרברט סיימון, חתן פרס נובל לכלכלה (נפטר ב-ה'תשס"א)
ה'תרצ"ה – שמעון אבן, מחלוצי מדעי המחשב בישראל (נפטר ב-ה'תשס"ד)
ה'תשי"ט – ולדימיר פרידמן, שחקן ישראלי
ה'תשל"ד – שי אברמסון, החזן הראשי לצה"ל
ה'תקפ"א – רבי חיים מוולוז'ין, תלמידו הגדול של הגר"א, מייסד ישיבת וולוז'ין (נולד ב-ה'תק"ט)
ה'תרס"ב – הרב נפתלי הרץ הלוי וידנבוים, הרב האשכנזי הראשון של יפו והמושבות (נולד ב-ה'תר"ג)
ה'תש"י – לאון בלום, יהודי צרפתי, מנהיג המפלגה הסוציאליסטית וראש ממשלת צרפת (נולד ב-ה'תרל"ב)
ה'תשט"ז – הרב יוסף הכהן יהונתן רב שהשתייך למשפחת כהן יהונתן, בן זקונים לאביו – הרב ציון כהן יהונתן באי ג'רבה שבתוניסיה.
מכונה גם הרב וזיפה הכהן יהונתן.
ה'תש"ן – דוד חי דנינו, ראש מועצה מקומית שלומי וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ב-ה'תרפ"ד)
ה'תש"ס – רבי ניסים יגן, מגדולי המחזירים בתשובה, וראש ישיבת קהילת יעקב (נולד ב-ה'תש"א)
ה'תשס"ו – צבי צימרמן, חבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נולד ב-ה'תרע"ג)
י"ג בסיוון – ט"ו בסיוון
י"ד חללי גשר הזיו הייתה אוניית מעפילים.
נקראה על שם 14 לוחמי הפלמ"ח שנהרגו בליל הגשרים.
הפליגה ב-16 ביולי 1947 ממיליארינו באיטליה, כשעל סיפונה 690 מעפילים יוצאי פולין.
ארבע משחתות בריטיות השתתפו בלכידתה, המעפילים גורשו למחנות המעצר בקפריסין.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ז תמוז היא ברוב השנים, פרשת פינחס.
אבל אם בר המצוה חל בשנה (שנה מקביעות שנת הכז) אז פרשת בר המצוה היא פרשת בלק אם בר המצוה חל בשנים (שנה מקביעות שנת השג או שנת החא) אז פרשת בר המצוה היא פרשת מטות
צום שבעה עשר בתמוז, לציון פריצת חומות ירושלים
תחילתם של ימי בין המצרים, הנמשכים עד תשעה באב
– על פי מדרש סדר עולם, נח משחרר את היונה כדי לבדוק אם נגמר המבול
– על פי המסורת, משה רבנו יורד מהר סיני ושובר את לוחות הברית הראשונים
(לפי הכרונולוגיה המקראית והמסורתית) – לפי הירושלמי, נפרצו חומות ירושלים על ידי הבבלים, בתום המצור על ירושלים, ערב חורבן בית המקדש הראשון
– נפרצו חומות ירושלים בסוף המצור על ירושלים ערב חורבן בית שני על ידי הרומאים, והופסקה הקרבת קרבן התמיד
ה'תקל"ו – הכרזת העצמאות של ארצות הברית
ה'תשי"ט – הרס המבנה ההיסטורי של גימנסיה הרצליה
ה'תשס"ו – צה"ל פותח במלחמת לבנון השנייה כתגובה על פעולות חזבאללה יום קודם בגבול ישראל–לבנון
ה'תשפ"ג – פיגוע הירי ליד קדומים
ה'תרכ"ד – הרב בן ציון וזל רבה של טורדה בטרנסילבניה (נפטר כ"ו באדר א' ה'תרצ"ח)
ה'תרנ"ג – הרב אליהו פרדס, רבה הראשי של ירושלים (נפטר ב-ה'תשל"ב)
ה'תרפ"א – אלכסנדר סנד, סופר ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ד)
ה'תר"ץ – נעמי שמר, פזמונאית ומלחינה ישראלית (נפטרה ב-ה'תשס"ד)
ה'תשי"ב – גרשון מסיקה, ראש מועצה אזורית שומרון
ה'תשט"ז – דידי הררי, בדרן, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי
ה'תשי"ח – אביגדור ליברמן, יו"ר ישראל ביתנו, סגן ראש הממשלה,שר הביטחון והשר לעניינים אסטרטגיים
ה'תשכ"ז – הרב יעקב ידיד, ראש ישיבת כרמיאל
ה'ק"ט – רבי יהודה בן הרא"ש, בנו וממלא מקומו של הרא"ש ברבנות ובראשות הישיבה בטולדו, מחבר שו"ת זכרון יהודה.
ה'תקט"ו – הרב יצחק הכהן רפפורט, הראשון לציון ורב העיר ירושלים, מחבר הספר "בתי כהונה" (נולד ב-ה'תמ"ה)
ה'תרמ"ו – הרב חיים צבי מנהיימר רב וראש ישיבה הונגרי, רבן של ורבוי ואונגוואר.
ממנהיגי היהדות האורתודוקסית בהונגריה (נולד ב-ה'תקע"ד)
ה'תרע"ז – הרב משה שמואל שפירא (בוברויסק), רבה של בוברויסק
ה'תרצ"ב – הרב מרדכי יהודה ליב וינקלר, רב במאד שבהונגריה ומחבר ספר התשובות "לבושי מרדכי" (נולד ב-ה'תר"ה)
ה'תשכ"ז – הרב יעקב יוסף הרמן, מראשוני היהדות החרדית בארצות הברית, נכתב על דמותו הספר הכל לאדון הכל
ה'תשמ"ב – הרב שמעון ביטון, רב העיר מרסיי בצרפת
ה'תש"ס – הרב שמואל יעקב וינברג, ראש ישיבת נר ישראל שבפייקסוויל, מרילנד
ט"ז בתמוז – י"ח בתמוז
יום טוב במגילת תענית על עזיבת הרומאים את ירושלים
תענית צדיקים על שמתו במגפה המרגלים מוציאי דיבת הארץ רעה בשנת ב'תמ"ט (, לפי גרסאות מסוימות במגילת תענית בתרא).
ה'תרצ"ה – הוחלו בגרמניה חוקי נירנברג, המפלים לרעה את יהודי גרמניה, ושוללים את אזרחותם
ה'תרצ"ט – יום פרוץ מלחמת העולם השנייה, כאשר גרמניה הנאצית פולשת לפולין
ה'תש"ח – הושלם פירוק האצ"ל וסיפוחו לצה"ל עם פירוק הגדוד הירושלמי
ה'תשי"ג – בצה"ל מוקמת יחידה 101, בפיקודו של רס"ן אריאל שרון
ה'תשנ"ד – נחתם הסכם ראשוני בין ישראל לאש"ף המאפשר ממשל עצמי חלקי לפלסטינים בשטחי יהודה ושומרון
ה'תרמ"א – יוסף חיים ברנר, סופר עברי, נרצח ה'תרפ"א
ה'תרמ"ג – הרב ד"ר יצחק ברויאר, משפטן, סופר, והוגה דעות, ממנהיגי אגודת ישראל (נפטר ה'תש"ו)
ה'תרע"ח – ליאונרד ברנשטיין, מלחין ומנצח יהודי-אמריקאי (נפטר ה'תשנ"א)
ה'תרפ"ה – משה גושן-גוטשטיין, בלשן ישראלי וחתן פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
ה'תשט"ו – דויד ברוזה, זמר ומוזיקאי ישראלי
ה'תשכ"ז – הרב דניאל חיים אלתר, ראש כולל ארי שבחבורה לחושן משפט, וראש ישיבת פני מנחם
ה'תרפ"ט – הרב יעקב קופל רייך, מראשי היהדות האורתודוקסית בהונגריה, ורבו של בית הכנסת ברחוב קזינצי בבודפשט
ה'תשע"א – פרופ' שאול פלדמן, חתן פרס ישראל למדעי הרפואה לשנת 2005
ט"ז באלול – י"ח באלול
היום השני של חול המועד סוכות בארץ ישראל ובחוץ לארץ היום הראשון
על פי ספר בראשית, תיבת נח נחה על הר אררט.
ה'תשכ"ג – החל משבר הטילים בקובה
ה'תשמ"ו – מטוסי חיל האוויר תקפו את מפקדות אש"ף בתוניס
ה'תשמ"ז – רוטציה בראשות הממשלה: יצחק שמיר מציג את הממשלה העשרים ושתים (ממשלת האחדות הלאומית חלק ב'), ומתחיל את כהונתו השנייה כראש ממשלת ישראל
ה'תשס"ב – אסון המטוס בים השחור:מטוס נוסעים של סיביר אייר מדגם טופולב 154, בדרכו מתל אביב לנובוסיבירסק, מתרסק בים השחור לאחר שנפגע בשוגג מטיל של צבא אוקראינה.
ה'תרמ"ז – דוד בן-גוריון, ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל (נפטר ה'תשל"ד)
ה'תש"ח – אהרן צ'חנובר, ביוכימאי ישראלי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2004
ה'תש"ך – ניר ברקת, חבר הכנסת מטעם הליכוד ובעבר ראש עיריית ירושלים
ה'תרל"ה – הרב מנחם מנדל בודק, היה מקובל, היסטוריון, סופר ועורך
ה'תרצ"ב – הרב קלונימוס קלמן ובר רב העיר פישטאני בסלובקיה (נולד ב-ה'תרל"א)
ה'תש"ח – אריה בבקוב פעיל ציוני (נולד ב-ה'תר"מ)
ה'תשל"ד – אלוף אברהם מנדלר (אלברט), מפקד אוגדה בסיני, נהרג כאשר טיל נגד טנקים פגע בנגמ"ש שלו, במהלך מלחמת יום הכיפורים
ה'תשל"ה – דוד אוקס, הרב האחרון של לייפציג והמנהל הראשון של תיכון צייטלין
ה'תשמ"ח – הרב רפאל נחמן הכהן, משפיע (חב"ד) ומלמד חב"די, אביו של הרב יואל כהן
ה'תשס"ב – הרב אהרן סולובייצ'יק תלמיד חכם וראש ישיבה אמריקני (נולד ט' באייר ה'תרע"ז)
ה'תשע"ב – בת שבע קניבסקי, רבנית, אשת הרב חיים קניבסקי
ה'תשפ"א – רבי מרדכי ישכר בער לייפר, האדמו"ר מפיטסבורג.
ט"ז בתשרי – י"ח בתשרי
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ז חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.
לדעת רבי יוסי מתחילים לשאול על הגשמים בתפילה.
אם לא ירדו גשמים עד תאריך זה, תלמידי החכמים מתחילים לצום את תעניות הגשמים
– החל המבול לשיטת ר' אליעזר המונה את החודשים מתשרי
ה'תרע"ח – ממשלת בריטניה פרסמה את "הצהרת בלפור" המבטיחה לתמוך בהקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל
ה'תש"י – יגאל ידין מתמנה לרמטכ"ל השני של צה"ל
ה'תשל"ח – שר האוצר ב"ממשלת המהפך" שמחה ארליך מכריז על המהפך הכלכלי
ה'תשע"ה – רצח אלמוג שילוני בפיגוע ירי בתחנת הרכבת תל אביב – ההגנה.
ה'תקט"ז – רבי דוד דייטש בעל ה"אהל דוד", אב"ד נובומסטא, מגדולי תלמידי הרב יחזקאל לנדא (הנודע ביהודה).
ה'תרע"א – דוד רזיאל, מפקדה הרביעי של האצ"ל.
(נהרג בשליחות צבאית בריטית בה'תש"א)
ה'תרצ"ב – שמואל קוטק, פרופסור אמריטוס להיסטוריה של הרפואה בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים
ה'תשכ"ט – זהבה בן, זמרת מזרחית
ה'תשכ"ט – אתי לוי, זמרת מזרחית
ה'תשכ"ט – עינת ארליך, מנחת טלוויזיה, שחקנית וזמרת ישראלית
ה'תשל"ו – חיים ישראל, זמר מזרחי-חסידי
ה'תשמ"א – עידית סילמן, חברת הכנסת ישראלית
ה'שצ"ב – רבי שמעון וולף אוירבך, רב בכמה ערים במזרח ומרכז אירופה, בהן טורובין, לובמלא, לובלין, פשמישל, פוזנן, וינה ופראג, מרבני "ועד ארבע ארצות".
ה'תצ"א – רבי יקותיאל זלמן סג"ל מדרוהוביץ'
ה'תקפ"ו – רבי מנחם מנדל הגר מקוסוב, מייסד חסידות קוסוב (נולד ב-ה'תקכ"ח)
ה'תרנ"ז – רבי יהושע רוזנפלד מקמינקא, האדמו"ר הראשון מקמינקא
ה'תשכ"ד – הרב ראובן כץ, הרב הראשי של פתח תקווה ומחבר שו"ת "דגל ראובן" (נולד ב-ה'תר"ם)
ה'תשמ"ח – רבי משולם זוסיא טברסקי, מקים חסידות צ'רנוביל בישראל אחרי השואה (נולד ב-ה'תרע"ז)
ט"ז בחשוון – י"ח בחשוון
יום ההוקרה לפצועי מערכות ישראל
ה'תרפ"ה – השיעורים הראשונים מתקיימים בטכניון
ה'תש"ב – המתקפה על פרל הארבור – בעקבותיה ארצות הברית מצטרפת למלחמת העולם השנייה ומתחיל מפנה במאזן הכוחות
ה'תש"ג – משלוח ראשון של יהודים מנורווגיה מגיע לאושוויץ
ה'תש"ח – העצרת הכללית של האו"ם קיבלה את החלטה 181 על הקמת מדינה יהודית (ישראל) ומדינה ערבית בארץ ישראל, מאורע שנודע בכינוי כ"ט בנובמבר.
ה'תשס"ב – הפיגוע ברחוב בן-יהודה: בפיגוע התאבדות כפול במדרחוב בן-יהודה בירושלים נרצחו 11 בני אדם ונפצעו כ-180
ה'תשס"ב – הפיגוע בקו 16: בפיגוע התאבדות באוטובוס אגד בשכונת חליסה בחיפה נרצחו 15 בני אדם
ה'תשס"ו – אחמד קריע מתמנה לראש הממשלה הפלסטיני השני
ה'תרפ"ז – רפי איתן, סוכן מוסד ופוליטיקאי ישראלי
ה'תרצ"א – דני קרוון, פסל וצייר ישראלי, חתן פרס ישראל
ה'תש"ט – מרגלית צנעני, זמרת ישראלית
ה'תשט"ו – אורנה בן דור, במאית ישראלית
ה'תקס"ה – רבי יצחק קורייאט (השני), מחבר הספר "מעשה רק"ם" על התלמוד.
ה'תש"ה – הרב שלמה היימן, העילוי מפאריץ' ראש ישיבה ליטאי-אמריקאי
ה'תרפ"ו – בצלאל יפה, פעיל ציוני, חבר אספת הנבחרים הראשונה
ה'תשמ"ו – יוסף זריצקי, צייר ישראלי
ה'תשס"ז – משה ברנשטיין, צייר ישראלי
ה'תשע"ב – מיכאל שורץ, מזרחן ישראלי ומתרגם ה"מורה נבוכים"
תשע"ו – הרב משה שמעון הלוי קנטמן.
זקן תלמידי ישיבת מרכז הרב.
ט"ז בכסלו – י"ח בכסלו
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ז טבת היא ברוב השנים פרשת שמות.
אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצווה היא פרשת ויחי.
ה'ק"ג – נסתיימה העתקת ששה סדרי משנה בכתב יד מינכן 95, כתב היד השלם היחיד של התלמוד הבבלי
ה'תר"ם – מתחילה כרייתה של תעלת פנמה
ה'תר"ם – תומאס אלווה אדיסון מציג לראשונה את הנורה החשמלית
ה'תרצ"א – תומאס אלווה אדיסון מגיש את הפטנט האחרון שלו
ה'תשכ"ה – לוי אשכול מציג את ממשלתו השנייה (השתים עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת
ה'תשמ"ט – מוקם המשרד לאיכות הסביבה
ה'תשס"ב – מטבעותיהן הישנים של אוסטריה, איטליה, אירלנד, בלגיה, גרמניה, הולנד, יוון, לוקסמבורג, ספרד, פורטוגל, פינלנד וצרפת יוצאים משימוש, ומוחלפים באירו
ה'תרמ"ז – הרב יואל טייטלבוים, המייסד והאדמו"ר הראשון של חסידות סאטמר (נפטר בכ"ו באב ה'תשל"ט)
ה'תרע"א – משה כרמל, אלוף פיקוד הצפון הראשון, שר התחבורה וחבר הכנסת מטעם אחדות העבודה והמערך (נפטר ה'תשס"ג)
ה'תרצ"ב – יוסף לפיד, עיתונאי, ראש מפלגת שינוי, שר המשפטים וסגן ראש הממשלה בממשלתו השנייה של אריאל שרון (נפטר ה'תשס"ח)
ה'תרצ"ח – דוד לוי, סגן ראש הממשלה, שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד
ה'תשי"א – הרב יעקב אלעזר כהנא שפירא, ראש ישיבת מרכז הרב ובנו של הרב הראשי לישראל הרב אברהם שפירא
ה'תשכ"ט – איל קיציס, שחקן ומנחה ישראלי
ה'תקס"ה – רבי יעקב קרנץ, המגיד מדובנא
ה'תר"פ – חכם אברהם הלל
ה'תר"ו – רבי אריה לייב ליפשיץ – ה'אריה דבי עילאי'
התרס"ד – הרב פנחס רוזובסקי, ממייסדי תנועת המזרחי
ה'תש"ל – הרב פנחס אפשטיין, ראב"ד העדה החרדית בירושלים.
ה'תשל"ה – הרב סלמן מוצפי
ה'תשס"ה – ברוך ג'מילי, לוחם פלמ"ח
ה'תשע"ז – הרב מאיר צבי גרוזמן, מראשי ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בכפר חב"ד.
ה'תשע"ח – אהרן אפלפלד, סופר שרבים מספריו עוסקים בשואה וחתן פרס ישראל לספרות יפה (נולד ב-ה'תרצ"ב)
ט"ז בטבת – י"ח בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ז שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו.
פורים סרגוסה – יום הודאה המצוין בי"ז וי"ח בשבט, כדי לציין נס שאירע ב-1380 או 1420 בעיר סרגוסה שבספרד.
ה'תרפ"ד – הרב נח גד וינטרוב רב ומחבר ספרים עוזב את פולין ועולה לארץ ישראל
ה'תש"ג – מלחמת העולם השנייה: כוחות בריטיים משחררים את טריפולי
ה'תש"ט – האספה המכוננת מאשרת את חוק המעבר, הקובע, בין היתר, את שמה החדש – הכנסת
ה'תשמ"ז – פתיחת משפט דמיאניוק הראשון בישראל, כנגד ג'ון איוואן דמאניוק שהואשם בביצוע פשעי מלחמה במהלך השואה
ה'תרע"ה – ויקטור שם-טוב, חבר הכנסת, שר הבריאות ושר הסעד.
ה'תרצ"ד – הרב מאיר צבי גרוזמן, ראש ישיבת תומכי תמימים ליובאוויטש המרכזית בכפר חב"ד.
ה'תש"י – שם טוב לוי, זמר ומלחין
ה'תשל"ה – גלית חייט, מחליקה על הקרח ישראלית.
ה'תפ"ז – רבי בנימין הכהן ויטאלי (הרב"ך), מתלמידי הרב משה זכות, רבה של רג'ו אמיליה, פוסק הלכה ומקובל בן יהדות איטליה.
ה'תרט"ז – רבי יחזקאל מקוזמיר, אדמו"ר חסידי.
ה'תרכ"ח – רבי חיים פלאג'י, פוסק הלכה ומקובל, מגדולי חכמי איזמיר.
חיבר ספרים רבים בתחומים שונים.
ה'תשט"ו – חנה שפיצר, מייסדת ומנהלת ת"ת לבנות א' בירושלים.
מנהלת, מורה, מחנכת ואשת חינוך.
ה'תשכ"ז – בכור-שלום שטרית, שופט, חבר הכנסת מטעם מפא"י ושר המשטרה הראשון של ישראל.
ה'תשע"ה – הרב אליעזר שלמה שיק, רב שהשתייך לחסידות ברסלב.
ה'תשפ"ו – הרב אליקים שלזינגר, ראש ישיבת "הרמה" בלונדון וממנהיגי הקהילה החרדית באנגליה (נולד בה'תרפ"ב)
ט"ז בשבט – י"ח בשבט
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ז אדר תלוי האם בר המצווה נחוג בשנה פשוטה או מעוברת והאם הוא נולד בשנה פשוטה או מעוברת.
עבור ילד שנולד באדר א' או שבר המצווה שלו חל בשנה פשוטה, פרשת בר המצווה היא, ברוב השנים, פרשת כי תשא.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת ויקהל (בשנים מקביעות השא או השג) או פרשת ויקהל-פקודי (בשנים מקביעות הכז).
עבור ילד שנולד באדר ב' או בשנה פשוטה, ובר המצווה חל בשנה מעוברת, פרשת בר המצווה, ברוב השנים, היא פרשת שמיני.
אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת צו.
יום טוב במגילת תענית על הצלת היהודים ב"בית זבדי" מן הגויים שרצו להרגם.
ה'תש"ג (אדר א') – אנשי הוורד הלבן מוצאים להורג בגרמניה
ה'תשי"א (אדר א') – נפתחת בתל אביב התערוכה הראשונה של "קבוצת העשרה"
ה'תשמ"ב – הטלוויזיה הישראלית משנה את לוח השידורים שלה כדי לאפשר לשר יעקב מרידור להודיע על מיזם האנרגיה המהפכני שלו
ה'תשמ"ה – 12 חיילי צה"ל נהרגים בפיגוע מכונית תופת ליד מטולה
ה'תשס"ה (אדר א') – 5 הרוגים בפיגוע התאבדות במועדון ה-Stage בתל אביב
ה'תשס"ו – מקרה ראשון של התפרצות שפעת העופות התגלה בישראל – בקיבוצים חולית ועין השלושה שבדרום הארץ, ובמושב שדה משה שבחבל לכיש.
ה'תרכ"ו – רבי יוסף שאול אלישר מירושלים, מחבר, ויוסף שאול, איש ציבור ואיש עסקים ירושלמי, נשיא ועד העדה הספרדית בירושלים, ממייסדי שכונת זיכרון משה בעיר, וחבר אספת הנבחרים הראשונה (נפטר ה'תש"ח).
ה'תרס"ב (אדר ב') – חיים משה שפירא, ממנהיגיה של הציונות הדתית (נפטר ה'תש"ל)
ה'תרס"ד – יוזף שמידט, טנור וחזן (נפטר ה'תש"ג)
ה'תשכ"ב (אדר א') – אליעזר זנדברג, שר וחבר הכנסת מטעם צומת ושינוי
ה'תשל"ג (אדר ב') – גיא זו-ארץ, שחקן ישראלי
ה'תשל"ו (אדר ב') – עדי קול, חברת כנסת ממפלגת יש עתיד.
ה'תשמ"ד (אדר ב') – יהודה שלזינגר, עיתונאי ישראלי
ה'תשס"א – אנה זק, זמרת ודוגמנית ישראלית
ה'תרמ"ג (אדר ב') – רבי שמעון סופר, בנו של החתם סופר, מרא דאתרא ואב"ד של מטרסדורף וקרקוב, וחבר הפרלמנט האוסטרי.
ה'תרע"ז – רבי יצחק מבויאן, בעל "פחד יצחק", האדמו"ר הראשון של חסידות בויאן
ה'תש"ב – רבי מאיר שלמה יהודה ממעזריטש בעל "זיכרון משל"י", נפטר בגטו ורשה.
ה'תשט"ו – אלכסנדר פלמינג, מגלה הפניצילין (נולד ה'תרמ"א)
ה'תשי"ט (אדר א') – יהודה ארזי, ממפקדי ההגנה (נולד ה'תרס"ח)
ה'תש"ח (אדר ב') – זרובבל הורביץ, לוחם פלמ"ח, זכה בעיטור הגבורה
ה'תשס"ה (אדר ב') – רבי אברהם מנחם דנציגר האדמו"ר השישי בשושלת אלכסנדר מכונה האמרי מנחם על שם ספרו.
ה'תשס"ט – הרב ברוך שמעון סלומון – הרב הראשי ואב בית דין בפתח תקווה וראש ישיבת נחלת דוד.
ט"ז באדר – י"ח באדר
היום השני של ספירת העומר
היום השני של חול המועד פסח (בחו"ל, היום הראשון)
בארץ ישראל החל מליל זה מותר לאכול לחם קלי וכרמל מתבואה חדשה
ה'תרע"ה – מוקם גדוד נהגי הפרדות, גדוד מתנדבים יהודים שעזר לבריטניה במהלך מלחמת העולם הראשונה.
ה'תשט"ז – לאחר 15 חודשי שבי חוזרים לישראל ארבעת חברי חולית חטיבת גולני שנותרו בחיים לאחר שנפלו בשבי הסורי, בתמורה ל-41 שבויים סוריים.
חבר החוליה החמישי, אורי אילן, התאבד בשבי.
ה'תשמ"ו – אסון צ'רנוביל: ליבת הכור הגרעיני מותכת וגורמת לפיצוץ שהורס את כיפת הכור ומפזר חומרים רדיואקטיביים במערב ברית המועצות ומדינות שכנות.
ה'תשפ"ג – פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור
ה'תשי"א – רון רובין, מרצה וחוקר של היסטוריה אמריקנית מודרנית
ה'תשכ"ה – גדי טאוב, היסטוריון, סופר ועיתונאי ישראלי
ה'תשכ"ו – צביקה הדר, שחקן ומנחה ישראלי
ה'תשכ"ז – אקי אבני, שחקן ומנחה טלוויזיה ישראלי
ה'תשכ"ז – שמחה ברבירו, שחקן ומדבב ישראלי
ה'תשל"א – אייל גולן, זמר ישראלי
ה'תשל"ז – יוני ארליך, שחקן טניס ישראלי
ה'תשמ"ב – עמית סגל, עיתונאי ישראלי והכתב הפוליטי של ערוץ 12
ה'תשס"א – נועה קירל, זמרת ורקדנית ישראלית
תקל"ב – הרב ישראל מזמושץ, רב ומלומד גליצאי, מחבר "נצח ישראל" ו"נזד הדמע".
ה'תרי"ב – הרב יהודה ביבאס, רב בקורפו ומחבר הספר "אנשי חיל".
ה'תרמ"ג – רבי ישראל נח שניאורסון, מהרי"ן מניעז'ין, בנו הרביעי של הצמח צדק מליובאוויטש.
ה'תרמ"ה – רבי יצחק טברסקי, מייסד חסידות סקווירא (נולד ב-ה'תקע"ב).
ה'תשל"ה – רבי משה מרדכי השיל, האדמו"ר השלישי בשושלת קופיטשניץ
ה'תשמ"ג – רבי מאיר אבוחצירא, הבבא מאיר, מקובל, בנו הבכור של הבבא סאלי (נולד ב-ה'תרע"ז).
ה'תשס"ט – רבי יהודה שפירא, פוסק הלכה וראש כולל חזון איש (נולד ב-ה'תרפ"ד).
ה'תש"ף – הרב שמואל חפר, היה יו"ר מכללת בית רבקה בכפר חב"ד
ט"ז בניסן – י"ח בניסן
היום השלושים ושנים של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע).
שבע שנים אחרי בריאת העולם - חטא עץ הדעת, לפי ספר היובלים.
– התחלת המבול, לשיטת רבי יהושע בן חנניה, בשנת שש מאות לחיי נח (, ).
ה'תש"ה – אדולף היטלר ואשתו אווה בראון מתאבדים בפיהררבונקר בברלין.
ה'תש"ח – הוקם צבא הגנה לישראל (צה"ל) כצבא סדיר.
ה'תשכ"ה – הוקם המערך כתוצאה מאיחוד בין מפא"י ואחדות העבודה - פועלי ציון.
ה'תקל"ב – רבי משולם זלמן אשכנזי, מפוסקי יהדות פולין, ורבה של לובלין.
ה'תרל"ט – הרב ד"ר בנימין מנשה לוין, חוקר תלמוד ובעל אוצר הגאונים.
ה'תשי"ט – רונית מטלון, סופרת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשע"ח)
ה'תשכ"א – יעקב אילון, עיתונאי ומגיש חדשות ישראלי.
ה'תש"ל – יגאל עמיר, רוצחו של ראש ממשלת ישראל יצחק רבין.
ה'תשמ"ו – נעמה חן, שדרנית וקריינית פרסומות
ה'תס"ז – רבי שאול בן רבי השיל מקראקא, אב"ד וראש ישיבה בפולין ומראשי ועד ארבע ארצות.
ה'תקנ"ג – רבי יחזקאל לנדא, "הנודע ביהודה", פוסק חשוב ורבה של פראג.
ה'תק"ס – רבי משה חיים אפרים מסדילקוב, בעל "דגל מחנה אפרים", נכדו של הבעל שם טוב ומראשוני תנועת החסידות.
ה'תר"ף – מאורעות תר"פ: רבי מרדכי טברסקי, האדמו"ר מרחמסטריווקא, נפטר מפצעיו.
ה'תשס"ה – יוסף ולק, מחנך והיסטוריון ישראלי (נולד בה'תרע"ד)
ה'תש"ע – הרב יעקב ניסן רוזנטל, פוסק ואב בית דין של חיפה.
ט"ז באייר – י"ח באייר
– על פי סדר עולם פרק ד', ביום זה נחה תיבת נח על הרי אררט.
ה'תשפ"ה – מבצע עם כלביא - התחלת המתקפה הישראלית שמטרתה לסכל את תוכנית הגרעין האיראנית
ה'תרס"ט – ישעיה ברלין, פילוסוף פוליטי (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
ה'תשי"ז – הרב יורם אברג'ל, ראש מוסדות "רב פעלים".
ה'תשכ"ב – פאולה עבדול, זמרת
ה'תרל"ב – רבי אהרן מקרלין (השני), האדמו"ר הרביעי בשושלת קרלין (נולד ב-ה'תקס"ב)
ה'תרנ"א – רבי מאיר יונה ברנצקי, רבה של סוויסלוץ' (נולד ב-ה'תקע"ז)
ה'תרע"ג – הרב צבי הירש ברוידא, מנהל ישיבת תלמוד תורה בקלם (נולד ב-ה'תרכ"ה)
ה'תשל"ה – ישראל ג'ייקובסון, יו"ר אגודת חסידי חב"ד
ה'תשנ"ב – מרדכי ארדון, מגדולי ציירי ישראל (נולד ב-ה'תרנ"ו)
ה'תשס"ו – מיכאל כספי, עורך דין ישראלי
ה'תש"ע – אריה לובה אליאב, פוליטיקאי, הוגה דעות ואיש עשייה מהבולטים בציונות של ערב קום המדינה ולאחריה (נולד ב-ה'תרפ"ב)
ט"ז בסיוון – י"ח בסיוון
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ז אב היא פרשת עקב.
ה'ג' – בעקבות עלילת דם נרצחו בקיצינגן אחד עשר יהודים.
גופותיהם הושארו תלויות ערומות במשך שבועיים עד שהותרה קבורתם בוירצבורג.
ה'תרפ"ט – פרוץ מאורעות תרפ"ט: המון רב של מוסלמים חמושים בסכינים יצא משער שכם והסתער על השכונות היהודיות בירושלים, 19 יהודים נהרגו.
ה'תש"ם – חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל מתקבל בכנסת.
ה'תשמ"ח – חוסיין, מלך ירדן מודיע על ניתוק הזיקה בין יהודה ושומרון לירדן.
ה'תשנ"ד – המלך חוסיין ויצחק רבין נפגשים לראשונה בפומבי בבית הלבן וחותמים עם ביל קלינטון על הצהרת וושינגטון.
ה'תשנ"ה – אהרן ברק מתמנה לנשיא בית המשפט העליון.
ה'תשע"ג – הרבנים דוד לאו ויצחק יוסף נבחרים לרבנים הראשיים לישראל.
ה'תרס"ג – שמואל מיקוניס, חבר הכנסת מטעם מק"י (נפטר ב-ה'תשמ"ב)
ה'תרע"ב – מילטון פרידמן, חתן פרס נובל לכלכלה (נפטר ב-ה'תשס"ז)
ה'תרט"ז – אשר צבי גינצברג (או אחד העם), מראשי הציונות וממקימי הציונות הרוחנית
ה'תשל"ט – לינוי בר-גפן, עיתונאית, מגישת טלוויזיה ושדרנית רדיו ישראלית
ה'תפ"ד – רבי שמשון ורטהיימר, רב, מדינאי ונדבן, מנהיג יהדות וינה ויהודי החצר של קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
ה'תרל"ט – הרב יהודה מרגוזה, רבה של יפו וממחדשי היישוב היהודי בעיר
ה'תשכ"ח – שמואל דיין, חבר הכנסת (נולד ב- ה'תרנ"א)
ה'ת"ש – לאון טרוצקי, מהפכן רוסי-יהודי, מת מפצעיו יום לאחר ההתנקשות בחייו (נולד ב-ה'תר"ם)
ה'תשע"ו – הרב יעקב יצחק זלינגר, ראש ישיבת תורת אמת – קמניץ בברוקלין שבניו יורק (נולד ב-ה'תש"ו)
ה'תש"ף – הרב עדין אבן ישראל, מחבר ספרי הגות יהודית וביאורים, בפרט לתלמוד ולחסידות
ה'תשפ"א – רוני דניאל, כתב חדשות ופרשן לענייני צבא, וביטחון (נולד ב-ה'תש"ח)
ה'תשפ"ב – צביקה פיק, זמר ומלחין פופ ישראלי (נולד ב-ה'תש"י)
ה'תשפ"ג – זבולון מושיאשווילי, שחקן, מפיק וקומיקאי ישראלי (נולד ב-ה'תשל"א)
ה'תשפ"ה – הרב ברוך שמואל דויטש, ממנהיגי הפלג הירושלמי ראש ישיבת באר מרדכי במודיעין עילית.
ל"ג בעומר: היום השלושים ושלושה של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
צום יהושע: באלף הראשון לספירה, וייתכן שאף מאוחר מכך, יוחד יום צום ליהושע בן נון
יום ההוקרה למערך המילואים (ראה ל"ג בעומר)
א'תרנ"ז – לפי פרשנות מסוימת, יומו הראשון של המבול (הגשם מתחיל בי"ז באייר)
לפי דעת הרמ"א, היום בו פסקה המגפה מלהפיל חללים בקרב תלמידי רבי עקיבא
ג'תתכ"ו – לפי סברה היסטורית מסוימת, הערב בו הודיעו על פרוץ המרד הגדול נגד הרומאים
לפי דעות שונות, היה ביום זה ניצחון חלקי של בר כוכבא נגד הרומאים
בכמה מקורות מתקופת הגאונים מוזכר י"ח באייר כיום צום לציון מותו של יהושע בן נון
ד'קכ"ג – הייתה רעידת אדמה חזקה בירושלים.
ייתכן כי זהו תאריך בנייתו של בית המקדש של יוליאנוס, או תאריך חורבנו, או שניהם גם יחד
ה'תר"ם – החל הדפסת הכרך הראשון של ש"ס וילנא (מסכת ברכות) בדפוס האלמנה והאחים ראם
ה'תרנ"ג – מוקמת תנועת אהבת ציון
ה'תרע"א – אסון הר מירון
ה'תרע"ו – מתקיימת תהלוכת ל"ג בעומר בווארשה הפותחת את מסורת יום תנועות הנוער הציוניות
ה'תרפ"ט – נוסדה תנועת הנוער בני עקיבא
ה'תש"א – המפקדה הארצית של ההגנה מחליטה להקים את הפלמ"ח
ה'תש"ה – גופת היטלר שהתאבד שעות קודם, נשרפה וכוסתה בפיצוץ, כתוצאה מהרעשת תותחים סובייטית
ה'תש"ח – פורסמה פקודת צבא הגנה לישראל
ה'תשכ"ז – לוי אשכול נושא את "הנאום המגומגם"
ה'תשמ"ד – ועדת זורע, שחקרה את פרשת קו 300, מגישה את מסקנותיה
ה'תשנ"ב – דורון אראל הוא הישראלי הראשון שמעפיל לפסגת האוורסט
ה'תשפ"א – אסון הר מירון
ה'תשפ"ג – תחילת מבצע מגן וחץ ברצועת עזה
משמעותו של היום ביהדות הגליל הקדומה
י"ח באייר מופיע בשני הקשרים מיתיים בקרב יהדות הגליל במאות הראשונות לספירה: צום יהושע ורעידת אדמה.
מקורות היסטוריים שונים מזכירים הקשרים אלו, לעיתים בנפרד ולעיתים במשולב.
קיימות עדות מהמאה ה-5 לצום בי"ח באייר.
במאה ה-7 כבר קיימות עדויות ברורות לקשר בין התאריך י"ח באייר וצום לזכר יהושע בן נון.לדוגמה:
התאריך, י"ח באייר, הוזכר החל ממחצית האלף הראשון בהקשר של רעידת אדמה, בעבר, בהווה או בעתיד.
כבר מהמאה ה-3 קיימת עדות לקשר בין מות יהושע לבין רעידת אדמה, בלא קשר ישיר לתאריך י"ח באייר.
בהמשך יש עדות גם לקשר בין שלושת הגורמים: התאריך, מות יהושע ורעידת אדמה:
ככל הנראה שהמקור לקשר בין רעידת האדמה לבין התאריך הוא ברעידת אדמה שהתרחשה בשנת 363 בי"ח באייר.
זהו גם התאריך, לפי מקורות שונים, של חורבנו של בית המקדש של יוליאנוס בתאריך זה, וכן של בנייתו.
על פי המקורות, בית המקדש נחרב בעת בנייתו על ידי רעידת אדמה.
לאור הסבירות שבניית בית המקדש של יוליאנוס החלה בי"ח באייר, הועלתה ההשערה כי גם בתי המקדש הראשונים, שנבנו בחודש אייר, התחילו להיבנות בתאריך זה.
על פי דעה אחת, רבי שמעון בר יוחאי
ה'תשל"ח – עומר ינקלביץ', שרת התפוצות מטעם מפלגת כחול לבן
על פי מסורת קדומה, יהושע בן נון
על פי המסורת, רבי שמעון בר יוחאי.
ה'של"ב (1572) – רבי משה בן ישראל איסרלישׂ, הרמ"א, גדול פוסקי יהדות אשכנז במאה ה-16, ראש ישיבה ופילוסוף.
ה'תי"ט – רבי משה ירמיה הכהן מנארול, רב בפולין ולאחר גזרות ת"ח ות"ט רבה של יהדות מץ בצרפת.
ה'תק"מ (1780) – רבי שלום בן משה בוזגלו, אב"ד במרקש, מרוקו.
מקובל ומחבר ספר "מקדש מלך" פירוש על ספר הזוהר.
ה'תרכ"ב – חכם יצחק אקשוטי מחבר ספר בני ישחק ודיין בקושטא.
ה'תש"ח (1948) – יהודה ראב, ראשון השומרים בפתח תקווה.
ה'תשנ"ח – יצחק מודעי, מדינאי ישראלי, כיהן כשר בממשלת ישראל (נולד ב-ה'תרפ"ו)
ה'תש"ע – הרב דוד עובדיה, רב שכונת בית וגן, מהדיר הספרים, כוס אליהו, ברכת אליהו
י"ז באייר – י"ט באייר
– שמעון החשמונאי מוכתר כנשיא לדורות, בשנה השלישית לכהונתו (מקבים א' פרק י"ד)
ה'ת"ו – הריסת בית הכנסת צלאת אל-פאסיין בפאס בהוראת הסולטאן מוחמד ה-13.
ה'תרפ"א – הוקם הקיבוץ הגדול הראשון בתולדות ישראל והציונות: עין חרוד
ה'תרפ"ב – תחילת המנדט הבריטי בארץ ישראל
ה'תש"ג – השואה: יהודי מינסק נטבחים בסוביבור
ה'תשי"ח – בישראל נוסד מכון וינגייט לחינוך גופני
ה'תשמ"ה – השקל החדש הופך למטבע הרשמי של ישראל
ה'תנ"ח – (לפי שיטת חב"ד) רבי ישראל בן אליעזר, הבעל שם טוב (נפטר ה'תק"ך)
ה'תק"ה – רבי שניאור זלמן מלאדי (אדמו"ר הזקן), מייסד חסידות חב"ד ו"בעל התניא" ו"שולחן ערוך הרב" (נפטר ה'תקע"ג)
ה'תקע"ד – ג'יימס ג'וזף סילבסטר, מתמטיקאי בריטי ממוצא יהודי (נפטר ב-ה'תרנ"ז)
ה'תשי"ב – אלי אפללו, פוליטיקאי ישראלי ויו"ר הקרן הקימת לישראל
ה'תשט"ז – אלעזר שטרן, פוליטיקאי ישראלי ממפלגת יש עתיד
ה'תשל"ח – שרית חדד, זמרת ישראלית
ד'תתצ"ג – בלדווין השני, מלך ממלכת ירושלים הצלבנית.
ה'שס"ט – מהר"ל מפראג (רבי יהודה ליווא בן בצלאל), פוסק הלכה והוגה דעות יהודי מפורסם ודמות יסוד במחשבת ישראל, אב"ד וראש ישיבה בפוזנא, בניקלשבורג ובפראג.
ה'תרמ"ט – רבי עובדיה עבדאללה סומך, ראש רבני בבל.
י"ז באלול – י"ט באלול
היום השלישי של חול המועד סוכות בארץ ישראל ובחוץ לארץ היום השני
ה'תש"ט – כיבוש באר שבע על ידי חטיבת הנגב במלחמת העצמאות
ה'תשכ"ב – הפיכה צבאית בסוריה שמה קץ לאיחוד בינה לבין מצרים, הרפובליקה הערבית המאוחדת
ה'תשכ"ח – המשחתת "אח"י אילת" טובעה באמצעות טילים שנורו אליה מספינות טילים מצריות, 47 מאנשי צוותה נהרגו
ה'תשל"ד – מלחמת יום הכיפורים: נשיא ארצות הברית, ריצ'רד ניקסון, מורה על הפעלתה של רכבת אווירית לישראל
ה'תרע"ו – גדעון האוזנר, משפטן ופוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשנ"א)
ה'תשל"א – עידן גרינבאום, ראש המועצה האזורית עמק הירדן
ה'תקס"ב – רבי משולם איגרא, רבה של פרשבורג
ה'תקס"ה – רבי אברהם פינטו, רבה של העיר מרקש
ה'תקע"א – רבי נחמן מברסלב, מייסד חסידות ברסלב (נולד ה'תקל"ב)
ה'תקפ"א – רבי בצלאל רנשבורג, מפרשני התלמוד (נולד ה'תקכ"ב)
ה'תרע"ו – רבי נפתלי בן רבי יהודה הורוביץ, האדמו"ר השלישי ממעליץ (נולד ד' טבת ה'תר"ה)
ה'תשל"ב – הרב עזריאל זליג סלונים, מנהל כולל חב"ד ומייסד שיכון חב"ד בירושלים
ה'תשס"ה – שאול עמור, ראש עיריית מגדל העמק, חבר הכנסת, שר ושגריר ישראל בבלגיה (נולד ה'תש"א)
ה'תשס"ה – פרופ' זאב לב, פיזיקאי ישראלי ומייסד בית הספר הגבוה לטכנולוגיה בירושלים (נולד ה'תרפ"ב)
ה'תשפ"ו – הרב נחום רגוזניצקי, ראש ישיבת מאורות התורה ותלמיד החזון איש.
י"ז בתשרי – י"ט בתשרי
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ח חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני או שבת.
ה'תרכ"א – חנוכת "משכנות שאננים", השכונה הראשונה מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים, שנבנתה ביוזמת משה מונטיפיורי
ה'תרמ"ה – ועידת היסוד של חובבי ציון בקטוביץ
ה'תשט"ז – תחילת כהונתו השנייה של דוד בן-גוריון כראש ממשלת ישראל, והצגת ממשלת ישראל השביעית בפני הכנסת
ה'תשע"ט – 11 מתפללים נרצחו בטבח בבית הכנסת בפיטסבורג
ה'תע"ד – רבי יחזקאל לנדא בעל "הנודע ביהודה" (נפטר ה'תקנ"ג)
ה'תר"צ – נחום אדמוני, יו"ר המוסד.
ה'תש"ה – משה לדור, פרקליט המדינה.
ה'תשכ"ד – יאיר לפיד, ראש הממשלה ה-14 של מדינת ישראל, עיתונאי, שחקן וסופר
ה'תשכ"ה – עובדיה חממה, זמר ומלחין
ה'תרע"א – רבי יחזקאל רבינוביץ, האדמו"ר השלישי בשושלת ראדומסק ומחבר הספר "כנסת יחזקאל"
ה'תשי"ז – רבי יעקב פרידמן, האדמו"ר השלישי בשושלת הוסיאטין (נולד ב-ה'תרל"ט)
ה'תשל"א – רבי רפאל ברוך טולדנו, רב, איש ציבור, ממנהיגי יהדות מרוקו (נולד ב-ה'תר"נ)
ה'תשמ"ז – הרב נחום פרצוביץ, ראש ישיבת מיר בירושלים (נולד ב-ה'תרפ"ג)
ה'תשנ"א – הרב מאיר כהנא, חבר הכנסת ומנהיג פוליטי ימני רדיקלי.
ה'תשנ"ה – רבי ישראל דב אודסר, ממנהיגי חסידות ברסלב (נולד ב-ה'תרמ"ו)
ה'תשס"ח – ישראל (פולי) פוליאקוב שחקן ובדרן ישראלי (נולד ב-ה'תש"א)
ה'תשע"ז – הרב נתן צבי שולמן, ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק (נולד י"ד סיון ה'תר"צ)
י"ז בחשוון – י"ט בחשוון
ה'תש"ב – הנאצים הפעילו את מחנה ההשמדה הראשון בחלמנו שבפולין
ה'תש"ב – טבח יער רומבולה: הנאצים, בסיוע משתפי פעולה לטבים, רוצחים כ-12,000 יהודים שנותרו בגטו ריגה
ה'תש"ח – פרעות חלב: המוני ערבים מתפרעים פשטו על הרובע היהודי בחלב שבסוריה, בזזו והשחיתו רכוש, הרסו את בית הכנסת העתיק, ושרפו עשרות ספרי תורה וכתבי יד (ובהם כתר ארם צובא).
לא ברור האם היו נפגעים בנפש.
ה'תש"י – נוסד הנח"ל (נוער חלוצי לוחם)
ה'תשל"ז – מטוסי ה-F-15 הראשונים מגיעים לארץ, חילול השבת שיצר טקס קבלתם גורם להפלת ממשלת רבין הראשונה
ה'תשמ"ב – הכנסת מקבלת בשלוש קריאות את "חוק רמת הגולן" המחיל את החוק הישראלי על רמת הגולן
ה'תשמ"ח – פורצת האינתיפאדה הראשונה ברצועת עזה וביהודה ושומרון
ה'תשנ"ג – פעילי חמאס חוטפים ורוצחים את שוטר משמר הגבול, נסים טולדנו.
אירוע זה היה העילה לגירושם של כ-400 פעילי הארגון ללבנון כעבור ארבעה ימים
ה'תשע"ח – דונלד טראמפ נואם את נאום ירושלים ומכריז כי הוא מכיר בירושלים כעיר בירה של ישראל
ה'תרל"ה – חיים ויצמן, כימאי, מראשי הציונות, נשיאה הראשון של מדינת ישראל ונשיאה הרביעי של ההסתדרות הציונית.
ה'תרמ"א – סרן יוסף טרומפלדור ברוסיה, (נפטר בי"א באדר ה'תר"ף).
ה'תרפ"ח – מוטקה בן-פורת, לוחם פלמ"ח וצה"ל, מפקד חטיבה 9 במלחמת יום הכיפורים
ה'תש"ו – אסי דיין, במאי, תסריטאי, שחקן, סופר, פזמונאי, עיתונאי ופובליציסט ישראלי (נפטר בא' באייר ה'תשע"ד)
ה'תש"ן – לי בירן, זמר ומוזיקאי ישראלי
ד'תתקצ"ח – רבי אברהם בן הרמב"ם, הוגה דעות ופרשן מקרא, מייסד זרם חסידי יהודי-סופי, נגיד יהודי מצרים ופרשן תורת אביו הרמב"ם.
ה'תקע"ב – רבי ברוך ממז'יבוז', נכדו של הבעל שם טוב ואדמו"ר חסידי.
ה'תרל"ז – רבי יוסף יצחק שניאורסון מאוורוטש, אדמו"רחסידי, בנו של הצמח צדק מלובביץ'.
ה'תר"ם – רבי דוד בן שמעון, מייסד ועד העדה המערבית בירושלים ומראשוני פורצי החומות.
ה'תר"ן – הרב מרדכי אליאשברג, רב ליטאי, פעיל חובבי ציון ומאבות הציונות הדתית.
ה'תש"ב – שמעון דובנוב, סופר והיסטוריון יהודי, נרצח בידי הנאצים.
ה'תש"ע – הרב לוי יצחק הורוביץ, האדמו"ר מבוסטון וחבר מועצת גדולי התורה של אגודת ישראל בישראל (נולד בה'תרפ"א).
י"ז בכסלו – י"ט בכסלו
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ח טבת היא ברוב השנים פרשת שמות.
אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת ויחי.
ה'תרע"ח – נוסד הוועד הזמני היהודי הראשון בארץ ישראל, מיד לאחר שהבריטים כבשו את הארץ
ה'תש"ט – המעפילים שנשלחו לקפריסין מגיעים לישראל
ה'תש"ל – מבצע תרנגול 53 – כוחות צה"ל משתלטים על תחנת מכ"ם מצרית ומביאים את המתקן לישראל
ה'תשל"ג – מעל 10,000 הרוגים ברעידת אדמה שפוקדת את ניקרגואה
ה'תשנ"ו – חוסיין מלך ירדן מגיע לביקור ראשון בתל אביב
ה'תשס"א – 5,000 הרוגים ברעידת אדמה בעוצמה של 7.7 בסולם ריכטר באל סלוודור
ה'תשס"ב – מבצע "תיבת נח": חיל הים תופס את אניית הנשק קארין איי
ה'תרנ"ט – אליהו דובקין, ממנהיגיה של תנועת העבודה בארץ ישראל, חבר הנהלת הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, מחותמי מגילת העצמאות וממייסדי מוזיאון ישראל (נפטר ב-ה'תשל"ז)
ה'תרס"ח – אברהם שטרן (יאיר), משורר, מהפכן, ומייסד ארגון המחתרת "לח"י" (נהרג בה'תש"ב)
ה'תר"ץ – שמואל פלאטו-שרון, איש עסקים וחבר הכנסת
ה'תרפ"ה – הרב שלמה קרליבך המכונה "הרבי המרקד" (נפטר בה'תשנ"ה).
ה'תשי"ב – הרב יצחק יוסף, הרב הראשי הספרדי לישראל
ה'תשי"ח – דב חנין, חבר הכנסת מטעם חד"ש
ה'תשכ"ה – יוסי בבליקי, זמר ישראלי וסולן להקת פונץ'
ה'תשל"א – ענבל פרלמוטר, מוזיקאית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשנ"ז)
– ראש הגולה בבבל, רב הונא מרי בר מר זוטרא, ומשרשיא בר פקוד, הוצאו להורג במצוות מלך פרס (איגרת רב שרירא גאון)
ה'תר"א – רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב, האדמו"ר הראשון של חסידות דינוב, ומחבר "בני יששכר".
ה'תרכ"ו – רבי משה טברסקי, אבי חסידות קוריסטשוב
ה'תש"י – הרב כלפון משה הכהן מחכמי יהדות תוניס
ה'תשכ"ב – אוטו לוי, פרמקולוג יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה, מגלה האצטילכולין (נולד ב-ה'תרל"ג)
ה'תשל"ג – הרב אברהם יהושע השל מההוגים החשובים של המחשבה היהודית הדתית של יהדות ארצות הברית במחצית השנייה של המאה ה-20. חוקר מחשבת ישראל ופילוסוף
ה'תש"ם – דב יוסף, המושל הצבאי של ירושלים בזמן מלחמת העצמאות, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ב-ה'תרנ"ט)
ה'תשפ"ג – הרב שמעון בעדני ראש כולל תורה וחיים בבני ברק, ונשיא מועצת חכמי התורה של מפלגת ש"ס.
ה'תשפ"ה – זאב רווח, שחקן, מפיק, תסריטאי, זמר, קומיקאי ובמאי ישראלי (נולד בה'ת"ש)
י"ז בטבת – י"ט בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ח שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים.
יהודי סרגוסה ניצלו מפורענות בימי הביניים ובעקבות כך החלו לחוג את פורים סרגוסה.
ה'תרצ"ט – בבריטניה נפתחת ועידת השולחן העגול, בניסיון לפתור את הסכסוך היהודי-ערבי.
ה'תש"ט – חיים ויצמן, נשיאה הראשון של מדינת ישראל, נשבע אמונים למדינה.
ה'תשכ"ה – נחנך מגדל שלום מאיר.
ה'תשל"ה – פורסם הדו"ח הסופי של ועדת אגרנט, לחקר אירועי מלחמת יום הכיפורים.
ה'תש"ן – "ליל המיקרופונים" במרכז הליכוד.
ה'תשנ"ד – חיים רמון נושא בוועידת מפלגת העבודה את "נאום הלווייתנים".
ה'תרנ"א – איליה ארנבורג, סופר יהודי-רוסי (נפטר ה'תשכ"ז)
ה'תרנ"ד – הרב אברהם זיידה הלר (נפטר ה'תשנ"א)
ה'תרס"ח – מרדכי סורקיס, ראש העיר הראשון של כפר סבא וחבר הכנסת מטעם רפ"י והמערך (נפטר ה'תשנ"ה)
ה'תרע"ה – אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נפטר ה'תשס"ג)
ה'תרפ"ד – הרב חיים דוד הלוי הרב הראשי של תל אביב בשנים ה'תשל"ג-ה'תשנ"ח, וחתן פרס ישראל לספרות תורנית לשנת ה'תשנ"ז (נפטר ה'תשנ"ח)
ה'תרצ"ג – גדליה גל, חבר הכנסת מטעם העבודה
ה'תרצ"ה – לאה נאור, סופרת ישראלית
ה'תשי"ד – רבי יצחק סונה, פייטן, מחבר הפיוטים שמח בני בחלקך ואל גליל.
ה'תשי"ז – משה קפלינסקי, סגן הרמטכ"ל
ה'תשכ"ד – אלי אוחנה, כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי
ה'תשל"א – אלון חרזי, כדורגלן מכבי חיפה
ה'תשל"ד – עברי לידר, זמר ישראלי
ה'תשנ"ד – לידור אדרי, שחקנית ישראלית
ה'רנ"ב או ה'רס"א – רבי יעקב מרגליות, מחכמי אשכנז בדור המעבר בין הראשונים והאחרונים, ראש ישיבת נירנברג, מחבר "סדר הגט" ורבו של רבי יעקב פולק.
ה'תשס"ו – רבי יהושע פולק, שימש אב"ד קולבסוב בירושלים
ה'תשפ"א – רבי משולם דוד הלוי סולובייצ'יק, ראש אחת מישיבות בריסק בירושלים.
ה'תשפ"א – רבי יצחק שיינר ראש ישיבת קמניץ.
ה'תשפ"א – הרב אברהם יהושע העשיל טעוורסקי, פסיכיאטר ורב, בנו של האדמו"ר מהורניסטייפול, נפטר מקורונה.
י"ז בשבט – י"ט בשבט
ה'תרע"ח – זאב ז'בוטינסקי ויוסף טרומפלדור מקימים את הגדוד העברי באלכסנדריה
ה'תש"ח (אדר א') – מוקמת חטיבת כרמלי
ה'תשכ"ט – מלחמת ההתשה: גמאל עבד אל נאצר מודיע על ביטול הפסקת האש בין ישראל ומצרים
ה'תשמ"ח – הפיגוע באוטובוס האמהות
ה'תש"ן – ממשלת יצחק שמיר נופלת בהצבעת אי אמון בכנסת במסגרת מה שמכונה "התרגיל המסריח"
ה'תשנ"ח – האפיפיור יוחנן פאולוס השני מתנצל באופן רשמי על אי-פעילותה של הכנסייה הקתולית כנגד השמדת היהודים בשואה
ה'תשס"ב – 11 הרוגים בפיגוע התאבדות בשכונת בית ישראל בירושלים
ה'תשפ"ד (אדר א') – הבחירות לרשויות המקומיות בישראל
ה'תרכ"ז (אדר ב') – ארטורו טוסקניני, מנצח איטלקי.
ה'תרפ"ז (אדר א') – גרשום הרפנס, סופר ועורך חרדי (נפטר בה'תשע"ג)
ה'תרפ"ט (אדר א') – פרנק גרי, אדריכל אמריקאי יהודי
ה'תרצ"ד – דניאל כהנמן, פסיכולוג ישראלי, חתן פרס נובל לכלכלה
ה'תשט"ו – איוב קרא, חבר הכנסת מטעם הליכוד
ה'תשכ"ב (אדר ב') – ריטה, זמרת ישראלית
ה'תקנ"ד (אדר ב') – רבי אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא, רב ומקובל ליטאי, מחבר ספר "יסוד ושורש העבודה".
ה'תר"ל (אדר ב') – רבי חנוך הניך הכהן לוין, אדמו"ר מאלכסנדר לודז', בעל חשבה לטובה.
ה'תר"נ – הרב אברהם דוד לבוט, מחסידי חב"ד, רב העיר ניקולייב.
ה'תשמ"ד (אדר א') – מיכאיל שולוחוב, סופר רוסי, חתן פרס נובל לספרות (נולד בה'תרס"ה).
ה'תש"ס (אדר א') – עפרה חזה, זמרת ישראלית (נולדה בה'תשי"ח).
ה'תש"ס (אדר א') – הרב משה ובר, היה מראשי ישיבות "חת"ם סופר" ו"אוהל משה", מחזיר בתשובה ומשפיע חב"די בישראל.
ה'תשס"א – הרב יצחק שלמה זילברמן, רב, מחנך והוגה דעות, הוגה "שיטת זילברמן" בלימוד תורה ומייסד קהילת אדרת אליהו על פי שיטת הגר"א (נולד בה'תרפ"ט).
י"ז באדר – י"ט באדר
בשנה שחל י"ז בתמוז בשבת, נדחית התענית ליום זה
משה עולה להר סיני להתפלל על בני ישראל לאחר חטא העגל
ה'תרי"ח – רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים החל למלא את תפקידו כרבה של סיגט.
ה'תשמ"ד – הוקמה ההתנחלות יצהר שבשומרון.
ה'תרמ"ג – אלברט וורנר, מפיק וממקימי אולפני האחים וורנר (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
ה'תרמ"ו – יצחק קצנלסון, מחנך ומשורר (נפטר ב-ה'תש"ד)
ה'תרצ"ד – סידני פולאק, במאי סרטים (נפטר ב-ה'תשס"ח)
ה'תש"א – אהוד מנור, פזמונאי ומתרגם זוכה פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ה)
ה'תש"י – ישראל אהרוני, שף ומסעדן ישראלי
ה'תש"י – אולסי פרי, כדורסלן אמריקאי-ישראלי
ה'תשל"ט – יניב בן משיח, זמר חסידי מזרחי ישראלי
ה'תשמ"ו – נעמי לבוב, שחקנית טלוויזיה, קולנוע ותיאטרון ישראלית
ה'תקפ"ח – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות.
ה'תר"ח – הרב אברהם משכיל לאיתן, רב בהרדוק ובמינסק
ה'תרט"ז – הרב משה דוד אשכנזי, רב ואדמו"ר בטולצ'ובה שבהונגריה ואב"ד לקהילות האשכנזים בצפת (נולד ב-ה'תקל"ד)
ה'תרל"ז – רבי יעקב אריה גוטרמן מראדזימין, מייסד חסידות ראדזימין (נולד ב-ה'תקנ"ב)
ה'תרע"ד – רבי אברהם יהושע השיל טברסקי (צ'ודנוב), האדמו"ר השלישי בשושלת חסידות צ'רנוביל
ה'תשנ"ה – מרדכי (מוטה) גור, הרמטכ"ל העשירי של צה"ל (נולד ב-ה'תר"ץ)
ה'תש"ס – הרב יוסף קאפח, מפוסקי יהודי תימן (נולד ב-ה'תרע"ח)
ה'תשס"ז – רבי חיים מאיר יחיאל שפירא מנארול, רב בנארול שבגליציה ולאחר השואה היה אדמו"ר בבני ברק (נולד ב-ה'תרס"ז)
י"ז בתמוז – י"ט בתמוז
היום השלישי של ספירת העומר
היום השלישי של חול המועד פסח (בחו"ל היום השני)
בחו"ל החל מליל זה מותר לאכול לחם קלי וכרמל מתבואה חדשה
ה'תרפ"ב – נוסדה תנועת הפועל המזרחי
ה'תשס"ב – מחבל מתאבד מתפוצץ במסעדת "מצה" בחיפה והורג 15 אנשים
ה'תרל"ח – הרב לוי יצחק שניאורסון, רב ביקטרינוסלב, אביו של הרב מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד.
ה'תרפ"ח – לאה רבין, רעייתו של יצחק רבין (נפטרה ב-ה'תשס"א).
ה'תשל"ב – אייל ברקוביץ', כדורגלן ישראלי.
ה'ד' – הרב מאיר הלוי אבולעפיה (הרמ"ה), מחכמי טולדו שבספרד ומחבר הספר יד רמה על תלמוד בבלי (נולד ב-ד'תתק"ל)
ה'תרצ"ד – הרב יצחק צבי ריבלין "דרשן הגאולה", רבה של שכונת זיכרון משה בירושלים
ה'תשנ"ג – הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק, רב, פילוסוף דתי, מראשי תנועת המזרחי, וממנהיגיה הרוחניים של היהדות האורתודוקסית בארצות הברית (נולד ב-ה'תרס"ג).
ה'תשנ"ד – יוסף שכטר, איש רוח, הוגה דעות ומחנך (נולד ב-ה'תרס"ב).
י"ז בניסן – י"ט בניסן
ה'נ"א – הסתיים שלטון הצלבנים בארץ ישראל, עם כיבוש העיר עכו בידי המוסלמים
ה'תרט"ו – תלמוד תורה "עץ חיים" נוסד בירושלים בידי הרב שמואל סלנט
ה'תש"ד – השואה: יהודי קורפו נאסרים ומגורשים מהאי
ה'תש"ד – השואה: חיסול גטו קולוז'וואר
ה'תש"ו – "ליל הגשרים" – אנשי הפלמ"ח מפוצצים עשרה גשרים בכל גבולות הארץ.
ה'תשל"ב – הטבח בנמל התעופה לוד: 3 מחבלים מארגון הצבא האדום היפני פותחים באש באולם הנוסעים של נמל התעופה, רוצחים 24 בני אדם ופוצעים 71
ה'תש"ם – הפעולה הראשונה של המחתרת היהודית: התנקשות כושלת בחייהם של ראשי הערים שכם, רמאללה ואל-בירה
ה'תש"ן – התרגיל המסריח: יצחק שמיר מציג את ממשלתו בפני הכנסת
ה'תקל"ה – יהודה טורא, נדבן ואיש עסקים יהודי-אמריקאי (נפטר ב-ה'תרי"ד)
ה'תרכ"ד – הרמן מינקובסקי, מתמטיקאי ופיזיקאי גרמני ממוצא יהודי (נפטר ב-ה'תרס"ט)
ה'תרנ"ט – דב יוסף, המושל הצבאי של ירושלים בזמן מלחמת העצמאות, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תש"ם)
ה'ת"ש – אסתר עופרים, זמרת ישראלית
ה'תש"ז – יצחק לוי, רב, שר וחבר הכנסת מטעם המפד"ל והאיחוד הלאומי
ה'תשכ"ז – עפר צפריר, תת-אלוף, קצין שריון ראשי
ה'תשמ"ג – דפנה ליאל, עיתונאית ישראלית
ה'תי"א – רבי אברהם שרנצל הכהן רפפורט, רב בלבוב ומחבר ספר התשובות איתן האזרחי (נולד ב-ה'שמ"ה)
ה'תר"ג – רבי ישכר בר מרדושיץ (הסבא קדישא מרדושיץ), מייסד חסידות רדושיץ (נולד ב-ה'תקכ"ה)
ה'תרכ"א – הרב ישראל זאב הלוי הורביץ, אב בית דין וראש ישיבה בשאטוראליאויהיי שבהונגריה (נולד ב-ה'תקל"ח)
ה'תרצ"ו – הרב ירוחם הלוי ליבוביץ (רבי ירוחם ממיר), משגיח בישיבת מיר (נולד ב-ה'תרל"ה)
ה'תש"ו – יחיעם ויץ, לוחם פלמ"ח נהרג בליל הגשרים (נולד ב-ה'תרע"ח)
ה'תשי"ג – הרב שמואל יצחק הילמן, הרב הראשי של גלאזגו, ראב"ד לונדון, חותנו של הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג
ה'תשכ"א – הרב אברהם אליהו מייזס, ראש ישיבת תורה ויראה בירושלים ופעיל להפצת יהדות ברוסיה הקומוניסטית (נולד ב-ה'תרס"א)
ה'תשכ"א – הרב אהרון כהן, ראש ישיבת חברון (נולד ב-ה'תרס"ד)
ה'תשל"ב – אהרן קציר, מדען, נהרג בטבח בנמל התעופה לוד (נולד ב-ה'תרע"ג)
י"ז בסיוון – י"ט בסיוון
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ח אב היא פרשת עקב.
ה'תרפ"ט – שיאם של מאורעות תרפ"ט: המאורעות מגיעים לחברון, שם נרצחו 67 יהודים וכל רכושם נבזז
ה'תשט"ז – מצרים מלאימה את תעלת סואץ ואוסרת על אוניות ישראליות לעבור בה
ה'תשי"ח – נערך חידון התנ"ך העולמי הראשון
ה'תשע"א – מתקפת הטרור בדרום ישראל (2011)
ה'קצ"ז – רבי נתן הכהן שולאל, נגיד מצרים וראש המטבעה של האימפריה הממלוכית.
ה'תרמ"ז – שמואל יוסף עגנון, סופר ישראלי, חתן פרס נובל לספרות ופעמיים חתן פרס ישראל.
(נפטר בי"א באדר א' ה'תש"ל)
ה'תרנ"א – ז'אק ליפשיץ, פסל יהודי (נפטר ב-ה'תשל"ג)
ה'תרפ"ו – הרב נסים קרליץ, פוסק ליטאי, מייסד בית דין צדק בני ברק, חבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה וראש כולל חזון איש.
ה'תשי"ח – סילבן שלום, חבר הכנסת מטעם הליכוד, משנה לראש הממשלה ושר בממשלות ישראל
ה'תש"ך – דודי אמסלם, חבר הכנסת ושר התקשורת מטעם הליכוד
ה'תשל"ג – כרמל שאמה הכהן, ראש העיר רמת גן, חבר הכנסת מהליכוד ושגריר ישראל לאונסק"ו
ה'תש"ב – רבי שלמה חנוך רבינוביץ, האדמו"ר הרביעי מראדומסק, נרצח בידי הנאצים בגטו ורשה.
ה'תש"ב – רבי דוד משה רבינוביץ, ראש רשת הישיבות "כתר תורה" של חסידות ראדומסק, נרצח בידי הנאצים בגטו ורשה.
ה'תשט"ז – הרב משה ברנשטיין, ר"מ בישיבת כנסת בית יצחק בקמניץ, וראש ישיבת קמניץ בירושלים.
ה'תשס"ד – אורי אדלמן, סופר ישראלי ומחבר ספרות בלשית.
ה'תשע"ה – בנימין גרוס, פילוסוף יהודי ודיקן הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת בר-אילן, מומחה לשיטת המהר"ל מפראג.
בתקופה קדומה נהגה ביום זה תענית ציבור קהילתית של יהדות רומא, לזכר השרפה בבית הכנסת בשנת ה'כ"ה.
ה'כ"ה – שרפה גדולה פורצת בבית הכנסת של יהדות רומא, ומכלה כעשרים ספרי תורה.
ה'תקצ"ו – החלה הקמת בית הכנסת מנחם ציון, בית הכנסת האשכנזי הראשון בירושלים בעידן המודרני (רבי יהוסף שווארץ, "תבואות הארץ" עמ' תע"ב)
ה'תשמ"ג – מנחם בגין מודיע כי בכוונתו להתפטר מתפקיד ראש ממשלת ישראל, אך הוא מתמהמה בהגשת ההתפטרות לנשיא מדינת ישראל, חיים הרצוג.
לאחר לחץ פרלמנטרי, מגיש בגין את התפטרותו בח' בתשרי ה'תשמ"ד
ה'תש"ה – הרב זלמן גופין, משפיע ראשי בישיבת תומכי תמימים המרכזית בכפר חב"ד ומחבר ספרים על תורת החסידות.
ה'תש"ו – הרב יצחק דוד גרוסמן, רבה של מגדל העמק
ה'תשל"א – הרב דב ליפמן, חבר כנסת מטעם יש עתיד לשעבר ממפלגת עם שלם.
ה'תשל"ט – אריק ברמן, זמר ישראלי
ה'תש"ם – קובי פרג', שחקן ישראלי.
– נרצח על קידוש השם רבי יעקב מאורליינש, תלמיד רבנו תם, בעת הכתרת ריצ'רד לב הארי למלך אנגליה
ה'שנ"ה רבי שמואל יפה אשכנזי, מחבר פירוש 'יפה תואר' על מדרש רבה
ה'תל"ג – רבי חיים בנבנישתי, (תלמיד המהרימ"ט) מחבר הספר 'כנסת הגדולה
ה'תרי"א – רבי אברהם שלמה זלמן צורף, מראשי עליית תלמידי הגר"א (נולד ה'תקמ"ו)
ה'תרי"ג – הרב אליעזר יצחק פריד רב העיירה וראש ישיבת וולוז'ין
ה'תרצ"ז – הרב יקותיאל אריה קמלהאר, סופר ומחבר פולני פורה.
ה'תרפ"ד – רבי סלימאן מנחם מני, החכם באשי ורבה של חברון
ה'תש"ח – שפיק עדס, יהודי עיראקי, איש עסקים אמיד ומקורב לשלטונות, ואיש ציבור יהודי מוצא להורג בתלייה באשמת מכירת נשק למדינת ישראל ותמיכה במפלגה הקומוניסטית העיראקית, על לא עוול בכפו
ה'תשל"ד – הרב הלל ויטקינד, ראש ישיבת בית יוסף-נובהרדוק בתל אביב
ה'תשס"ד – הרב בנימין אביעד רב מועצה אזורית שפיר וחבר מועצת הרבנות הראשית (נולד ה'תר"ץ)
י"ח באלול – כ' באלול
היום הרביעי של חול המועד סוכות בארץ ישראל ובחוץ לארץ היום השלישי
ה'תר"ד – הוקם הארגון בני ברית
ה'תרמ"ה – הרב נפתלי יעקב הכהן מחבר "אוצר הגדולים אלופי יעקב" ו"סבר נפתלי" (נפטר ט"ו בכסלו ה'תשל"ב)
ה'תרנ"א – רחל בלובשטיין, משוררת עברית (נפטרה ה'תרצ"א)
ה'תרפ"ב – הרב משולם דוד הלוי סולובייצ'יק, ראש ישיבת בריסק בירושלים (נפטר ה'תשפ"א)
ה'תשי"ח – אהובה תומר, מפקדת תחנת חיפה של משטרת ישראל (נספתה באסון השריפה בכרמל, ה'תשע"א)
ה'תשכ"ז – הרב בנימין זאב כהנא, ראש ישיבת הרעיון היהודי ופעיל ימין רדיקלי ישראלי (נרצח ה'תשס"א)
ה'תשכ"ז – תומר שטיינהאור, כדורסלן ישראלי
ה'תשכ"ז – גדי צדקה, מחזאי, מנהל, במאי תיאטרון ושחקן שומרוני-ישראלי, מייסד ומנכ"ל התיאטרון העברי
ה'תשכ"ט – דודי לוי, זמר ישראלי
ה'תקנ"ח – הגר"א מווילנא (נולד ה'ת"ף)
ה'תקס"ח – רבי יונה בן גרשון מווילנא, דיין בווילנה שחיבר פירוש לתוספתא
ה'תקע"ד – רבי יעקב יצחק מפשיסחה, היהודי הקדוש (נולד ה'תקכ"ו)
ה'תרכ"ח – רבי שלמה יהודה רפפורט (שי"ר), רבן של טרנופול ופראג מאנשי תנועת ההשכלה בגליציה וממייסדי חכמת ישראל (נולד ה'תק"ן)
ה'תרמ"ב – רבי יעקב יפה אשכנזי, מקובל ודרשן שפעל באיזמיר
ה'תרמ"ה – רבי אבי עזרא זליג שפירא, מאדמו"רי בית קוז'ניץ (נולד ה'תקצ"ו)
ה'תרנ"ב – רבי שאול קצנלנבוגן-אפשטיין, רבן של קוסובה וקוברין (נולד ה'תקפ"ח)
ה'תר"ס – בנימין סלנט, סוחר אתרוגים ארצישראלי, בנו של הרב שמואל סלנט (נולד ה'תקצ"ח)
ה'תרס"ט – רבי מאיר יהודה שפירא מייסד חסידות בוקווסק
ה'תשכ"ד – יעקב תלמוד, מלחין החצר של חסידות גור (נולד ה'תרמ"ו)
ה'תשכ"ו – אברהם הלוי פרנקל, מתמטיקאי ישראלי (נולד ה'תרנ"א)
ה'תשל"ה – זלמן שזר, הנשיא השלישי של מדינת ישראל (נולד ה'תר"ן)
ה'תשמ"ב – משה דיין, מצביא, מדינאי, מפקד בהגנה, רמטכ"ל ושר בממשלת ישראל (נולד ה'תרע"ה)
ה'תשע"ב – ד"ר אפרים עזריאל שך – איש חינוך
ה'תשע"ו – הרב איתם הנקין נרצח בפיגוע ירי.
י"ח בתשרי – כ' בתשרי
פרשת בר המצוה של ילד שנולד בי"ט חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.
ה'תשכ"ח – התקבלה החלטה 242 של מועצת הביטחון של האו"ם, הקובעת עקרונות לשלום במזרח התיכון
ה'תשס"ו – ראש ממשלת ישראל אריאל שרון עוזב את הליכוד ומקים את מפלגת קדימה
ה'ת"ר – הרב יצחק יעקב ריינס, מגדולי התורה ביהדות ליטא ורוסיה הלבנה, ומייסד תנועת "המזרחי" (נפטר ב-ה'תרע"ה)
ה'תרפ"ה – חיים בר-לב, הרמטכ"ל השמיני חבר הכנסת ושר (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
ה'תשי"ב – דודו פישר, זמר, שחקן וחזן יהודי ישראלי
ה'תשי"ב – יוני רכטר, זמר ומוזיקאי ישראלי
ה'תרפ"ב – הרב דוד צבי הופמן, פרשן מקרא ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין וממנהיגי "תורה עם דרך ארץ".
ה'תשכ"ג – הרב שלמה זלקינד לנדרס, רב העיר הראשון של רמת גן
ה'תשע"ז – בן ציון שנקר, מגדולי המלחינים החסידיים מוזיקאי וזמר, חסיד מודז'יץ (נולד ב-ה'תרפ"ה)
ה'תשע"ח – הרב דב יפה, משגיח ישיבת כנסת חזקיהו, (נולד ב-ה'תרפ"ח)
ה'תשפ"א – הרב דוד פיינשטיין, חבר מועצת גדולי התורה בארצות הברית ופוסק
י"ח בחשוון – כ' בחשוון
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ט כסלו היא פרשת וישב, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת וישלח אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.
בחסידות חב"ד נחגג חג הגאולה (או: ראש השנה לחסידות) לזכר שחרור רבי שניאור זלמן מלאדי מהכלא הרוסי בשנת ה'תקנ"ט ומאז חסידי חב"ד נוהגים ביום זה כחג, עושים התוועדויות גדולות, ואין אומרים תחנון.
ביהדות תוניסיה, בתוך הקמת בתי כנסת על שמו של הרב יצחק חי טייב – ברמלה, בדימונה, בקריית אונו, באופקים, בנתיבות, בירושלים, בראשון לציון, בפתח תקווה בבאר שבע ובבני ברק נערכת הילולה לזכרו פעם בשנה בתאריך י"ט בכסלו.
ה'תקנ"ט – רבי שניאור זלמן מלאדי שוחרר מהכלא הרוסי.
ה'תשע"ח – נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הכיר בירושלים כבירת ישראל
ה'תקכ"א – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע.
ה'תקנ"ט – הרבנית מנוחה רחל סלונים מחברון, בתו של רבי דובער שניאורי "האדמו"ר האמצעי" מחב"ד ונכדתו של רבי שניאור זלמן מליאדי
ה'תשי"ב – צביקה שרף, מאמן כדורסל ישראלי
ה'תש"ל – הרב מאיר אשכנזי, רב היישוב כפר חב"ד
ה'תקל"ג – רבי דב בער, המגיד ממעזריטש
ה'תרכ"ה – הרב ישעיה בנט אבד"ק קאליב ומחוז סאבולץ' (נולד ב-ה'תקנ"ב)
ה'תרל"ח – רבי שמואל בונדי, מייסד ורב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת במגנצא.
ה'תרפ"ו – הרב אברהם אהרן בורשטיין, הגאון מטבריג, שימש ראש ישיבת מרכז הרב במקביל לרב קוק למשך תקופה קצרה
ה'תשי"ב – הרב פרופסור משה דוד קאסוטו, חוקר ופרשן המקרא, והיסטוריון
ה'תשמ"ח – יאשה חפץ, כנר יהודי (נולד ה'תרס"א)
ה'תשנ"ו – הרב משה צבי נריה, מייסד ישיבות בני עקיבא המכונה "אבי דור הכיפות הסרוגות"
ה'תשע"ב – רבי מאיר הלברשטאם בן רבי יעקב האדמו"ר מטשאקאווע-בני ברק.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ט טבת היא, ברוב השנים, פרשת שמות.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השא או השג) פרשת בר המצוה היא פרשת וארא.
ה'שפ"ב – 1 בינואר מוכרז כיום הראשון בשנה בלוח הגרגוריאני
ה'תרמ"ח – מרווין סטון רושם פטנט על קשית השתיה
ה'תרנ"ח – אמיל זולא מפרסם את "אני מאשים" בעניין פרשת דרייפוס
ה'תרס"ב – נוסדה הקרן הקיימת לישראל
ה'תרפ"ד – הוקמה תנועת הנוער בית"ר
ה'תש"ב – מחנה ההשמדה הראשון הופעל בפולין
ה'תשט"ו – חייל צה"ל, אורי אילן, מתאבד בשבי הסורי, כדי לא להסגיר סודות.
עם החזרת גופתו נמצא עליה פתק בו הוא ניקב את המילים "לא בגדתי התאבדתי"
ה'תשנ"ב – התפרקות ברית המועצות
ה'תשפ"ה – הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025)
ה'תרנ"ט – הרב אלעזר מנחם מן שך.
ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נפטר בט"ז בחשוון ה'תשס"ב)
ה'תרפ"ח – הרב ישראל דן טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ (נפטר ב-ה'תשס"ו)
ה'תש"ו – הרב ישעיהו הרצל, רבה הראשי של נצרת עילית
ה'תש"ל – לינוס טורבאלדס, מתכנת, יוצרה של מערכת ההפעלה לינוקס
ה'תקע"ג – ר' אריה ליב הלר בעל "קצות החושן"
ה'תקצ"ז – רבי יעקב בן רבי נפתלי צבי, האדמו"ר הראשון ממעליץ.
ה'תרצ"א – הרב משה סוקולובסקי, ראש ישיבה ליטאי, נודע על שם ספרו 'אמרי משה'
ה'תרל"ב – הרב אברהם שמואל בנימין סופר, בנו של החת"ם סופר ויורשו כרבה של פרשבורג וראש הישיבה בה, המוכר בכינויו ה"כתב סופר" על שם ספריו (נולד א' באדר א' שנת תקע"ה)
ה'תרמ"ט – לורנס אוליפנט דיפלומט בריטי שהגה את התוכנית ליישוב יהודים בארץ ישראל
ה'תש"ח – חנן זלינגר, מפקד פלוגת חי"ש, נהרג בפשיטה על הכפר בלד א-שייח' (נולד בתרפ"א)
ה'תשט"ו – אורי אילן, חייל צה"ל שהתאבד בכלא הסורי על מנת לא להסגיר סודות (נולד ב-ה'תרצ"ה)
ה'תשי"ח – חונה שלביץ', עיתונאי יהודי-ליטאי בכיר (נולד ב-ה'תרע"ה)
ה'תשס"ה – אלישבע גרינבאום, משוררת ומחזאית (נולדה ב-ה'תשכ"ה)
ה'תשע"ג – רבי אברהם יעקב פרידמן (השלישי), האדמו"ר מסדיגורה (נולד ה'תרפ"ח)
ה'תשע"ד – רבי מנדל מאיר מורגנשטרן האדמו"ר מסוקלוב קוצק (נולד ה'תרפ"א)
ה'תשפ"ו – אורי לופוליאנסקי - מייסד ויו"ר עמותת יד שרה, ראש עיריית ירושלים (נולד ה'תשי"א)
י"ח בטבת – כ' בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בי"ט שבט היא פרשת יתרו.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים.
ה'ק"ט – טבח בזל: גזירות ק"ט מגיעות ליהודי בזל, שנרצחו עקב האשמתם בגרימת מגפת המוות השחור
ה'תרנ"ה – האחים לומייר רושמים פטנט על הסינמטוגרף
ה'תרס"ב – נפתח בית החולים שערי צדק, בית החולים הראשון בעיר החדשה בירושלים
ה'תשנ"ו – היסוד הסינתטי קופרניקיום מסונתז לראשונה
ה'תרס"ב – יוסף ספיר, ראש עיריית פתח תקווה, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ב)
ה'תרס"ח – לב לנדאו, פיזיקאי יהודי-רוסי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
ה'תרע"ז – סידני שלדון, סופר ותסריטאי יהודי (נפטר ה'תשס"ז)
ה'תרצ"ו – בנימין בן אליעזר, איש צבא, חבר הכנסת ושר, מראשי מפלגת העבודה
ה'תרע"ו – רבי שמואל וינברג מסלונים (נולד ה'תר"י, קבור בוורשה).
ה'תש"ח – אורוויל רייט, מחלוצי התעופה
ה'תשי"ט – יוסף שפרינצק, יושב ראש הכנסת הראשון (נולד ב-ה'תרמ"ו)
ה'תשכ"ו – ד"ר משה איינהורן, רופא גסטרואנטרולוג יהודי אמריקאי (נולד ב-ה'תרנ"ו)
ה'תשנ"ח – חיים בר און, מו"ל עיתונות ישראלי (נולד ב-ה'תש"ד)
ה'תשס"ה – אפרים קישון, סופר ואחד מגדולי הסאטיריקנים, חתן פרס ישראל
ה'תשע"ב – אהרן דוידי, ממייסדי חטיבת הצנחנים.
לחם במלחמת העצמאות, בפעולות התגמול, במבצע קדש ובמלחמת ששת הימים.
י"ח בשבט – כ' בשבט
תענית ציבור קהילתית ביהדות פרנקפורט, לקראת פורים וינץ מחר (בשנה מעוברת באדר א').
ה'תרפ"ו – פנחס רוטנברג מקבל זיכיון לשימוש במי הירדן והירמוך להפקת חשמל
ה'תש"ג (אדר א') – מוקם גטו סלוניקי
ה'תש"ו (אדר ב') – עבר הירדן מוכרזת כמדינה עצמאית, משוחררת משלטון בריטניה
ה'תש"ח (אדר ב') – מלחמת העצמאות – מבצע השמד של חטיבת גבעתי לתקיפת "צבא ההצלה" הערבי ביבנה
ה'תש"י – ברית המועצות מכריזה שיש לה פצצת אטום
ה'תשל"ג (אדר א') – חיל האוויר מפיל מטוס לובי שחדר לתחומי מדינת ישראל ולא הזדהה, 108 מ-113 נוסעי המטוס נהרגו