tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
שבוע לפני סגירת בתי הספר, משרד החינוך הוציא מכתב למנהלי בתי הספר בו נכתב כי המצב יחמיר ויש להיערך ללמידה מרחוק.
ב-15 במרץ הכריז משרד החינוך על היום הראשון ללמידה מרחוק ועל פי נתוני המשרד השתתפו בשיעורים 200,000 תלמידים.
בימים הראשונים נערכו השתלמויות למורים ללימוד מרחוק.
לאחר פרק זמן קצר של הפעלת למידה מרחוק, הוא הופסק ונתגלתה מחלוקת על העסקת המורים בתקופה זו.
לאחר מספר ימים לאחר הגעה להסכם עם נציגות המורים הוחלט להמשיך בלמידה מרחוק.
ב-30 במרץ פורסם דוח של מרכז המחקר של הכנסת לבקשת יו"ר ועדת החינוך ניצן הורביץ בנושא למידה מרחוק.
על פי הדוח למידה מרחוק עלולה להחמיר את אי-השוויון בין תלמידים, להאיץ נשירה של תלמידים בסיכון ואינה מותאמת לקבוצות אוכלוסייה שונות.
על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, שפורסמו בשנת 2019, ל-24% ממשקי הבית עם ילדים אין אינטרנט ול-16% אין מחשב ביתי.
78% ממשקי הבית היהודים מחוברים לאינטרנט, אבל 51% ממשקי הבית הערבים לא.
על מנת להתמודד עם העדר התשתיות, בחלק מבית הספר משתמשים בישום וואטסאפ להעברת חומרי לימוד ושיחות.
למשרד החינוך לא הייתה תוכנית פעולה כיצד ילמדו תלמידים ללא מחשבים וחיבור לאינטרנט.
בחינוך החרדי, על פי אתר כיכר השבת, הלימודים במערכת החינוך החרדית נערכים באמצעות דפי לימוד וקווי מידע.
בתחילת מאי, פרסם משרד החינוך תוכנית ייעודית לחינוך החרדי כדי להקל על עומסים בקווי השיחות.
לפי התכנית, ילמדו ילדי הגנים ותלמידי היסודי בשעות הבוקר.
תלמידי העל יסודי והסמינרים ילמדו בשעות הצהריים והערב.
לקראת בחינות הבגרות, חלק מהתלמידים ומהמורים הביעו חשש שלא יצליחו להתכונן כנדרש באמצעות למידה מרחוק בלבד.
הם הסבירו שקיים קושי לשמור על ריכוז ורציפות למידה בתנאים אלו.
משרד החינוך נערך לאפשר קיום מרתונים להכנה לבגרויות בבתי הספר.
משרד החינוך נערך לקנות מחשבים ניידים, כולל מודם וחבילת תקשורת לתלמידים שידם אינה משגת בבתי הספר.
במגזר החרדי נערכו לרכוש אמצעי קצה מותאמים לתלמידי המגזר וכוללים טלפונים מותאמים.
במוסדות להשכלה גבוהה, הוגדלו כמות השיעורים המקוונים.
לדוגמה באוניברסיטת בן-גוריון, ב-7 במרץ היו חמישה קורסים מקוונים, ושבוע לאחר מכן למעלה מ-2,000. חלקן נעזרו בהרצאות שצולמו מראש.
הסטודנטים סיעו למרצים שהתקשו טכנולוגית ונתנו להם שיעורים איך להשתמש בזום או בתוכנות ללמידה מרחוק אחרות.
הלמידה מרחוק אפשרה המשך של קיום לימודים.
לפי אחד המרצים, המרחק סייע במקרים מסוימים לשיפור האינטראקציה עם חלק מהסטודנטים.
נכון למאי 2020, בחלק מהאוניברסיטאות, ומהמכללות המגפה יצרה הסטה בביקוש לתחומי הלימוד השונים, כמו כימיה, תחום המחקר הרפואי, פסיכולוגיה וכו', ואילו באחרים, לא היה שינוי משמעותי.
במהלך המגפה אושר לראשונה מסלול ספציפי לתואר אקדמי מלא בלימודים מקוונים — המבוססים על קורסים מוקלטים, ולא על שיעורי זום, וללא חובת הגעה לבחינות.
למרות הניסיון ארוך השנים שנצבר במערכת החינוך בכל הקשור לפעילות בשעת חירום, עולה הרושם כי המערכת לא הייתה מוכנה כראוי למצב הנוכחי: מורים לא קיבלו הכשרה מספקת, ההנחיות שניתנו היו בלתי-ברורות, וההורים, שהפכו לחלק מרכזי בתהליך ההוראה, לא נלקחו בחשבון במהלך ההיערכות למצב החדש.
ביקורת שעלתה מצד הורים התייחסה לכך שבבתים רבים אין מחשב לכל ילד ואין אפשרות שכל הילדים ילמדו במקביל.
כמו כן, הלמידה המקוונת לא מבוצעת באמצעות כלים ייעודיים שמתאימים במיוחד לכך, אלא לרוב באמצעות אלתור השימוש באפליקציות לוועידת וידאו כגון זום והיא דורשת מעורבות רבה של ההורים, בייחוד אצל ילדים בגלאי בית ספר יסודי, ומיומנויות אוריינות דיגיטלית שלא תמיד קיימת אצל המורים והורים.
ב-19 באפריל הבהיר שר החינוך, רפי פרץ, כי מערך הלמידה מרחוק שפורסם על ידי משרדו אינו חובה.
בהשכלה הגבוהה, ההתארגנות לקורסים המקוונים הבהירה שלמידה מקוונת טובה לחלק מהקורסים, אך לא לכולם.
כמו כן, היו סטודנטים שהלמידה המקוונת פחות התאימה להם.
מגפת הקורונה, שלה השפעות רבות על תחומי החיים במדינות רבות ברחבי העולם, הייתה בעלת השפעה משמעותית וייחודית על הקהילה הגאה בישראל וברחבי העולם.
מחקרים שונים מצאו כי קיים חשש לפגיעות מיוחדת להידבקות בנגיף הקורונה ולהתמודדות עמו בקרב אוכלוסיית הקהילה הגאה, מסיבות שונות:
במהלך תחילת 2020, עם תחילת התפרצות הנגיף, עלה חשש ממספר מחקרים וגורמים כי הקהילה הגאה פגיעה יותר לנגיף בעקבות מאפיינים בריאותיים שונים וייחודיים.
למשל, נמצא כי בקרב אוכלוסיית הקהילה הגאה מנהג העישון נפוץ יותר בשיעורים הגבוהים בכ-50% מיתר האוכלוסייה, ובכך עשויים להיות פגיעים יותר לנגיף התוקף את המערכת הנשימתית.
בנוסף נמצא כי אוכלוסיית הקהילה הגאה המבוגרת יותר מעשנת בשיעורים גבוהים אף יותר, ועל כן פגיעה כפליים.
מחלות שונות הפוגעות במערכת החיסונית, כגון סרטן ו-HIV, שקיימות בשיעורים גבוהים יותר בקרב הקהילה הגאה, עלולות להחמיר את הנזק הנגרם לגוף הנחשף לנגיף.
בקרב האוכלוסייה הטרנסית, חוסר היכולת לגשת למרכזים רפואיים כתוצאה מהחשש להידבק בנגיף או הסבתם למתקני טיפול בו, הוביל לכך שאנשים שטופלו הורמונלית במסגרת תהליך התאמה מגדרית, אשר זקוקים למעקב וטיפול רפואי שוטפים, לא היו מסוגלים לקבל את הטיפול הרלוונטי, מה שהוביל לקשיים פסיכולוגיים ופיזיולוגיים רבים.
ארגוני בריאות רבים הזהירו כי חלק מחברי הקהילה הגאה צפויים להיות "פגיעים במיוחד" להשפעות המגפה בעיקר בגלל אי יכולת הטיפול במחלת ה-HIV בזמן המגפה, וכן כתוצאה מאפליה מטעם שירותי הבריאות באזורם.
קיימים גם חששות בנוגע לחוסר תמיכה בחברי הקהילה הגאה, במיוחד בבני נוער חסרי בית וכאלו שחיים בסביבות משפחתיות לא בטוחות.
במדינות רבות בהן הטיפול הרפואי מותנה בביטוח רפואי, כגון ארצות הברית, פער זה יכול להשפיע משמעותית על הסיכויים להידבק ולהחלים מהמחלה.
במרץ 2020, יותר ממאה ארגונים הפועלים למען זכויות הקהילה הגאה חתמו על מכתב ובו ביקשו מהצוותים הרפואיים בארצות הברית להתייחס לנושא זה.
החתומים כללו בין היתר את הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה ואת הקמפיין לזכויות אדם.
עקב השיעור הגבוה יותר של בדידות בקרב אוכלוסיית הלהט"ב בגיל מבוגר (כתוצאה מהשפעות חברתיות בגילאים צעירים יותר, בהם נהוג להתחתן וכתוצאה ממגפת האיידס בשנות ה-80) הקשיים הנלווים לזִקנה, כגון בדידות, מגורים לבד, עריריות וקושי כלכלי נפוצים יותר בקרב הקהילה והתחדדו במהלך המגפה שכפתה על התבודדות לאוכלוסיות מבוגרות.
בקרב חברי קהילת הלהט"ב קיים חשש גבוה יותר לפנייה לגורמי רווחה ובריאות, אשר במדינות מסוימות, בהם אין זכויות הלהט"ב, עשויים להסגיר את הפונה לרשויות ולהוביל לרדיפה.
למשל, כ-44% מהאנשים על הקשת הטרנסית בישראל נמנעים מטיפול רפואי מחשש לטרנסופוביה.
קשיים חברתיים משפחתיים נוספים שהתקיימו לפני פרוץ הנגיף התחדדו עם פריצתו, בעיקר בכך שכפה על חברי הקהילה הגאה להישאר זמן רב בהסגר בביתם, אשר להם לעיתים מערכות יחסים מורכבות עם בני משפחתם הגרעינית, ובכך הקשה על התמודדות של המשפחה גם עם הנגיף וגם עם הנטייה המינית של בן משפחתם.
להט"ב שעזבו את בית הוריהם ונאלצו לחזור אליו כתוצאה מהנגיף לא הצליחו לקיים את אורח חייהם כתוצאה מההתפרצות.
אלו מקהילת הלהט"ב שהיו בנתק ממשפחתם עקב אפליה ודעות קדומות, מצאו עצמם ללא תמיכה משפחתית וקושי רב להתמודד עם הסגר, הבדידות והקשיים הכלכליים שנגרמו בעקבותיו.
על פי מחקר שבוצע על ידי הרשת החברתית Hornet, 30% מ-3,500 גברים להט"בים שנשאלו ציינו כי הם לא מרגישים בטוחים פיזית או רגשית בבית האישי שלהם.
חברי הקהילה החשופים לאפליה והומופוביה בתעסוקה נקלעו למשבר הכלכלי שנגרם עקב הנגיף עם יכולת פחותה למצוא עבודה חדשה אם פוטרו, או עם רשת ביטחון כלכלית נמוכה יותר כתוצאה מניכור משפחתי.
השפעה על תחומי החיים בקהילת הלהט"ב
בדומה לשאר האוכלוסייה, גם עולם חיי הלילה של הלהט"ב עצר מלתפקד בשלבים מסוימים במהלך התפרצות נגיף הקורונה.
בשונה משאר האוכלוסייה, עבור רבים מחברי הקהילה חיי הלילה מהווים המפלט היחיד למקום בו נטייתם וזהותם המינים מתקבלת.
השפעת המגפה על הקהילה הגאה בישראל
בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בישראל והניסיון לשמור על ריחוק חברתי ומניעת התקהלויות פורסם כי ידחו מצעדי הגאווה ובפרט מצעד הגאווה בתל אביב ומצעד הגאווה והסובלנות בירושלים והצפי הוא לציין את חודש הגאווה בצורה מתאימה ובהתאם להנחיות.
במרץ 2020 פורסמו כי חלה עלייה חדה במקרי הדיווח על אלימות במשפחה על רקע הומופובי והשפעות פסיכולוגיות על חברי הקהילה.
כמו כן הדבר מתלווה באמירות ומעשים בעלי אופי הומופובי בהתאם לרוח התקופה כמו או מקרה בו אב מאיים על בנו ההומו לבקש מרשם לתרופות מסכנות חיים וכיוצא בזה.
כמו כן, לפי נתוני ארגון איגי, בתקופת הקורונה נרשמה עלייה חריגה ביחס לאוכלוסייה הכללית של 27% בדיווחים על אובדנות בקרב נוער בקהילת הלהט"ב.
עופר נוימן, מנכ"ל הארגון, הסביר זאת בריאיון ליעל דן כי הסיבה היא המאפיינים הייחודיים שחלק מבני הנוער מהקהילה חווים בדינמיקה החברתית בביתם: .
במסגרת היערכות ארגוני הקהילה להתמודדות עם הנגיף הוקם מטה סיוע וחירום לטיפול בקהילה והקמת מערך סיוע שיעזור ברכישת מזון, קניית תרופות ומוצרי הגיינה על מנת לעזור לרשויות לשמור על הבידוד.
בנוסף, הוקמה קרן ייחודית בסך כולל של 2.1 מיליון שקלים, שמטרתה לחלק מענקים של עד 42,700 שקלים לזוגות ויחידים להט"בים, לטובת פונדקאות בארצות הברית.
עקב המגבלות שהוטלו על השבים מחוץ לישראל לישראל במהלך ההתפרצות, זוגות להט"בים רבים מצאו עצמם תקועים במדינות זרות במסגרת ההמתנה להליך פונדקאות שנאלצו לעשות כתוצאה מהמגבלות על הורות גאה בישראל, חלקם עם תינוקות בני יומם ותחת מגבלות סגר ובידוד שהוטלו במדינות אלו.
עתירה שהוגשה במיוחד למשרד הפנים ביקשה הוצאת נוהל חירום מיוחד להטסת הזוגות והפעוטות לארץ.
חלקם הצליחו לחזור לארץ בטיסות מיוחדות למרות המגבלות כך באמצעות מימון המונים ותמיכה מגורמים רבים הובאו עשרות זוגות וילדיהם מגיאורגיה, בעוד שזוגות באוקראינה (ולהם 51 תינוקות מפונדקאות) וארצות הברית נותרו ללא מענה.
השפעה על הקהילה הגאה בעולם
להט"בים ממוצא אסייתי התמודדו כעת מלבד ההומופוביה גם עם שנאת זרים וגזענות, בנוסף לכך מבוגרים הם גם בעלי סיכוי גבוה יותר להיתקל בבידוד ולכן בעיות בריאות אחרות.
ב, הוגבלו גברים הומוסקסואלים וביסקסואלים פעילים מינית מתרומת פלזמה לצורך ניסוי המחקר של שירות הבריאות הלאומי ואף בוטלו ונדחו מצעדי גאווה בלידס, לונדון וניוקאסל.
בפולין, הייתה יוזמה של זוג הומוסקסואלים מקומי אשר מתגוררים באזור המכונה אזור חופשי מלהט"ב אשר תפרו כ-3000 מסכות קורונה בצבעי דגל הגאווה וחילקו אותם בערים שונות בפולין ביניהם סופוט, גדנסק וגדיניה.
באוקראינה, הפטריארך הראשי של הכנסייה האורתודוקסית האוקראינית בקייב , פטריק פילארט , האשים את חברי הקהילה הגאה בהפצת הנגיף באוקראינה באמרו בערוץ 4 האוקראיני: .
תוכנת הסטרימינג GagaOOLala, שתוארה על ידי האתר רויטרס כ"פלטפורמת הזרמת הווידאו הלהט"בית הראשונה ביבשת אסיה", פעלה רבות בתקווה להגיע לאנשים שמבודדים בעקבות המגפה.
בדרום קוריאה החל התפרצות של הנגיף במועדונים המזוהים עם הקהילה הגאה, בגלל השמרנות של החברה במדינה החולים שבילו במועדונים נרשמו בשם מזויף ובכך קטן הסיכויים לנטר אותם ולהודיע להם שהם נגועים בנגיף.
גם אם כן נמצאו הדבר יכול לגרור אאוטינג בעקבות הידיעה שחלו במקום או יהיו צריכים להתייצב בלשכת הבריאות המקומית.
בטורקיה שר הדתות, אלי ארבס , טען כי הומוסקסואליות היא זו שהביאה את המחלה למדינה.
השר אף גובה על ידי הנשיא רג'פ טאיפ ארדואן אשר אמר שהוא מסכים ומגבה את השר.
במרוקו, מאות גברים הוצאו מהארון בכפייה, לאחר שזוהו בעקבות שימוש באפליקציות היכרויות.
המחלקה לבריאות הציבור בסן פרנסיסקו פרסמה כתבה בשם "טיפול טרנס במהלך התפשטות נגיף ה-COVID-19", בו צוין שיעורם הגבוה יותר של הטרנסג'נדרים הסובלים מ-HIV ואיידס.
אחד מהמרכזים לבריאות הקהילה הגאה בניו יורק שקל להרחיב את אישור המרשמים של המטופלים לטיפול בתרופות נגד HIV על מנת להפחית בביקורים על מנת לשמור על הריחוק החברתי.
Stonewall Gives Back היה לייב ביוטיוב בשיתוף עם סטונוול אין בו שודר אירוע התרמה ללהט"בים, בין המשתתפים באירוע היו: אלן קאמינג, טרוי סיון, דארן הייז, קריסטין צ'נוות', קים פטרס, רופוס ויינרייט ופבלו ויטאר.
נשיא ברזיל, ז'איר בולסונארו, טען כי ארגון הבריאות העולמי שמעודד הומוסקסואליות ואוננות בקרב ילדים קטנים זה אותו ארגון שחלק רוצים שישמע לעצותיו בנוגע לנגיף הקורונה ואמר: .
בברזיל, בגלל חוסר הקפדה על ההנחיות וחוסר השיתוף עם ארגון הבריאות העולמי, רמת התחלואה במדינה היא מהגבוהות בעולם.
יותר מ־220 מאירועי גאווה ברחבי העולם בוטלו או נדחו, נכון ל-3 באפריל 2020. עם זאת, מתוכנן להתקיים אירוע ה-Global Pride, האירוע יהיה מקוון וישודר ללא קהל ועם מספר מארחים מצומצם, האירוע נקבע ל-27 ביוני 2020.
בקנדה, טורונטו ביטלה רשמית את אירועי הגאווה שלה לתקופה הקרובה וכך גם הערים קלגרי ומונטריאול.
גם רבים מאירועי הגאווה האחרים בקנדה המתקיימים בדרך כלל בחודש אוגוסט ביניהם מצעדי גאווה בבירה הקנדית אוטווה ובעיר ונקובר, צפויים להתקיים כשגרה, עם זאת כולם התריעו כי הם עוקבים אחר המצב ובמידת הצורך יבטלו את האירועים.
בארצות הברית בוטלו אירועי הגאווה המרכזיים בלוס אנג'לס, בוסטון, שיקגו, פיניקס, קולומבוס ובוושינגטון ואירועים רבים אחרים ברחבי המדינה.
כאמור, בישראל הוחלט לדחות את אירועי הגאווה במדינה, כולל מצעד הגאווה בתל אביב ומצעד הגאווה והסובלנות בירושלים והוחלט לציין את חודש הגאווה בצורה התואמת להנחיות משרד הבריאות.
ב-28 ביוני 2020, נערכו בתל אביב, בירושלים, בבאר שבע ובחיפה עצרות גאווה במקום מצעד הגאווה המסורתי.
התפשטות מגפת הקורונה בישראל החלה לקראת סוף פברואר 2020. המגפה פרצה בדצמבר 2019 בעיר ווהאן, שבסין, וממנה התפשטה לרוב מדינות העולם.
לקראת סוף פברואר החלו להתגלות בישראל החולים הראשונים, שהגיעו בתחילה בעיקר בטיסות מאירופה.
המקרה הראשון של חולה בקורונה התגלה בישראל ב-27 בפברואר 2020. ההתמודדות עם המגפה כללה הנחיות של משרד הבריאות שנועדו למנוע את התפשטות.
ההתפרצות והמאבק בה השפיעה על מגוון תחומים.
בעקבות מדיניות עצירת התפשטות הנגיף בישראל עסקים רבים נפגעו כלכלית.
הסיבות לפגיעה היו הפסקת פעילות או צמצם הפעילות בשל הסגר שהוטל, ובמקרים אחרים הימנעות של הציבור מהגעה ומביצוע קניות באזורים בהם המחלה הייתה נפוצה וזהירות מונעת מפני המגפה.
בשל כך החלה האטה משמעותית בפעילות הכלכלית בישראל ובעולם.
בסוף מאי, דווח על ירידה חדה בתוצר ובהוצאה הפרטית במהלך הרבעון הראשון של 2020. היו עסקים שנסגרו.
היה זינוק במכירות ברשתות המזון וענפים בולטים כמו התעשיות הביטחוניות וההייטק (למרות האטה מסוימת תוך עידוד עבודה מהבית) פעלו.
ענף הבניה פעל אך סבל מהאטה מסיבות שונות, כולל המצב הפוליטי ונמשך משבר הדיור.
ענף עריכת הדין הושפע גם הוא ממגפת הקורונה, ענפי משפט מסוימים (כגון נדל"ן ונזיקין) נפגעו מן המשבר, בעוד ענפים אחרים (כגון דיני משפחה) חוו עלייה בביקוש.
מטרות המדיניות הכלכלית בתקופת המשבר נחלקה לשתי תקופות:
בעת המשבר: פעולות סיוע להישרדות משקי הבית, העסקים והארגונים (המגזר השלישי), ובעיקר על ידי אספקת נזילות והשעיית הוצאות ומיסים
לאחר המשבר: פעולות להצלת העסקים והארגונים והעלאת ביקושים לשם חזרה מהירה למסלול של צמיחה מהירה.
נוצרו תמריצים ותוכניות סיוע שונות.
עם זאת, היו שביקרו על איטיות בקבלת ההחלטות, על המימוש, או על מצב אי הודאות.
למשל, ב-31 במאי, עצמאים ועסקים התלוננו על סיוע שהובטח להם ולא התקבל.
כמו כן, נטען כי חלק מההצהרות של הממשלה היוצאת ושל ראש הממשלה בנימין נתניהו - לא מומשו.
לצד התוכנית הממשלתית היו שהציעו לממשלה תוכנית הכוללת צעדים להגדלת הוודאות, איזון בין השפעת הצעדים בתחום הבריאות ובתחום הכלכלה.
תוכנית שתהייה הוליסטית בדגש על סיוע לשמירת עובדים, מניעת אבטלה כרונית ועידוד הצמיחה לצד סיוע לאנשים ועסקים שנקלעו לקשיים כלכליים בעקבות המשבר.
בנוסף לכך, העובדים העצמאים והעסקים פרטיים בישראל, נפגעו קשה בתקופת הקורונה מכיוון שלא היה להם גב תמיכה של מעסיק או חברה מסוימת.
הבעיה העיקרית היא הירידה הקיצונית בהכנסות, בתקופה זו, המדינה הציעה לעצמאים מספר אפשרויות למענקים או לסיוע, אך לא ריכזה עמותה מסוימת או גוף עזרה שאפשר לפנות אליהם במקרה הצורך.
יחד עם זאת, ליברמן שהיה שר האוצר העניק לעצמאים באומיקרון עד 600 אלף שקל לעסק שנפגע ב-35%.
בעקבות התפשטות הנגיף, הביאו הנחיות משרד הבריאות לביטול ודחייה של אירועים רבים.
התפשטות המחלה וגילוי חולים נוספים צברו תאוצה בתחילת חודש מרץ, סמוך לחג פורים.
לאור זאת, אירועים שונים הקשורים לחג בוטלו, ביניהם אירוע העדלאידע שהיה אמור להתקיים בפורים בחולון, מסיבות הרחוב השנתיות הנערכות בתל אביב, אירועי תרבות בערים שונות וכן מסיבות שנערכות מטעם אוניברסיטאות ומכללות.
גם מסיבות הפורים המסורתיות בנחלאות, בשוק מחנה יהודה ובכיכר ספרא שבירושלים בוטלו, וכן הטישים והתפילות בחסידות גור.
בפעם הראשונה מזה 103 שנים הוכרז כי הבימה תיסגר, עד 30 באפריל 2020.
טיולי פסח של תנועת הצופים, שהיו אמורים להתקיים בימים שלפני ליל הסדר, בוטלו לאור התפשטות הנגיף.
טקסי מצטיינים ומופעי הוקרה הנערכים כמידי שנה בבסיסי צה"ל ברחבי הארץ לקראת יום העצמאות בוטלו בכללותם, וחיל החינוך הודיע על הקפאה של אירועי תרבות ובידור רבים.
התרגיל הצבאי ג'וניפר קוברה של מערך ההגנה האווירית עם כוחות מפיקוד אירופה של ארצות הברית, שמראש צומצמו הכוחות האמריקאים שמשתתפים בו, הופסק באמצעו.
מצעד החיים, שתוכנן להיערך בפולין ב-21 באפריל, בוטל אף הוא.
ביום הזיכרון וביום העצמאות (27-29 באפריל) נאסר על משפחות שכולות ביקור בקברי החללים על מנת למנוע התקהלויות, כל הטקסים נערכו ללא קהל וחגיגות החג ההמוניות בוטלו.
המטס המסורתי של חיל האוויר צומצם כך שהשתתף בו רק הצוות האווירובטי של חיל האוויר הישראלי והוחלט שייערך מעל בתי חולים ברחבי הארץ בהוקרה לצוותים הרפואיים.
ב-3 במאי הוחלט על דחייה לסוף הקיץ של מצעדי הגאווה שתוכננו להתקיים בחודש יוני בתל אביב, ירושלים, חיפה ובאר שבע.
בסוף מאי, הודיעו על ביטול שבוע הספר העברי.
בעקבות ההנחיה לאסור התקהלות של יותר מ-5,000 איש, משחקי ספורט התקיימו ללא קהל.
קבוצת מכבי תל אביב שחזרה מספרד כמה ימים לפני הנחיית הבידוד לחוזרים משם, הפרה את הצו וננזפה על ידי ראש הממשלה; לאחר מכן אושר לשחקני הקבוצה לטוס למשחק מחוץ לישראל.
מרתון ירושלים שאמור היה להתקיים בחודש מרץ נדחה לחודש נובמבר.
פעילות ההכנה לאולימפיאדה בטוקיו שהייתה אמורה להתקיים בקיץ 2020 הופרעה עקב ביטול אירועי ספורט ברחבי העולם, עצירת התנועה האווירית והמגבלות על ההתקהלות שגרמו לסגירת מתקנים, בתוכם האימונים במכון וינגייט, אצטדיון הדר יוסף (בו אושר רק ל-10 ספורטאים להגיע לאימון) והמרכז האולימפי הלאומי לקליעה.
ב-13 במרץ הוחלט על הפסקת כל ליגות הכדורגל ובכללן ליגת העל לגברים ולנשים עד להודעה חדשה.
ב-6 במאי, הוחלט במסגרת מתווה משרד הבריאות על חזרת ליגת העל בכדורגל ב-30 במאי, ועל חזרה הליגה הלאומית ב-1 ביוני.
ב-8 במאי הוחלט על חידוש הליגה בכדורסל ב-20 ביוני, כאשר האימונים החלו ב-1 ביוני.
המגפה הביאה להפחתה במספר הטיסות והנסיעות ברכב.
בשבוע שבין ה-12 ל-16 במרץ 2020 נרשמה הפחתה של כ-30% בריכוזי החנקן הדו-חמצני, שירדו ב-10 מק"ג/מ"ק.
בתקופה שבין 1 בינואר ל-11 במרץ נמדד ריכוז ממוצע של 35.5 מק"ג/מ"ק.
ואילו, בין 12 ל-16 במרץ נמדד ריכוז ממוצע של 25 מק"ג/מ"ק.
על פי המשרד להגנת הסביבה לא ניתן לקבוע חד-משמעית שהסיבה לירידה היא רק בגלל הפחתה בשימוש בדלקים, וייתכן שגם תנאי מזג האוויר תרמו להפחתה.
עם זאת, הירידה שנרשמה עקבית ומובהקת, ונרשמה בכל תחנות הניטור ברחבי ישראל.
בעקבות אי-יציאתם של בני האדם אל הטבע הפכו חיי הטבע לפעילים יותר באופן ניכר וכך נצפו יותר בעלי חיים באזורים עירוניים, כמו תנים בפארק הירקון, חזירי בר בחיפה ושועלים באשקלון.
בעקבות מיעוט הנסיעות נרשמה ירידה משמעותית בנפגעים בתאונות דרכים בתחילת המגפה.
ברבעון הראשון של 2020 נרשמה ירידה של 26% במספר ההרוגים בתאונות הדרכים, וירידה של 24% במספרן של תאונות הדרכים הקטלניות בכבישי ישראל ביחס לשנת 2019. מניין התאונות הקטלניות בחודש מרץ 2020 הוא הנמוך ביותר בשלוש השנים האחרונות.
הירידה המשמעותית בנסועה נוצלה גם לצורך ביצוע עבודות תשתית, בהם האצת מיזם הקו האדום של הרכבת הקלה בגוש דן ושל מיזם נתיבים מהירים בגוש דן, וכן העבודות להרחבת מסלול הרכבת הקלה בירושלים.
הפסקת פעילות קווי הנוסעים ברכבת ישראל אפשרה את ביצוען של עבודות תשתית במסילות הרכבת, וכן הושלם חשמול קו הרכבת המהיר לירושלים עד תחנת הרכבת תל אביב – סבידור מרכז.
בנוסף, קודמו משמעותית עבודות להפרדה מפלסית ולגשרים להולכי רגל בכביש 784, בכביש 2, בקריית גת ובמקומות נוספים.
גם המסילה המזרחית החדשה קודמה באופן משמעותי, והאצת העבודות עשויה, לפי מנהל הפרויקט, להקדים את פתיחת המקטע שבאזור ראש העין לשנת 2021.
הפעלת הקו האדום בתל אביב נדחתה ל-2022 בשל מכרז מערכות שבוטל לפני מספר שנים ומחסור בעובדים סיניים על רקע המגפה.
לפי הודעות משרד התחבורה, רכבת ישראל הייתה אמורה לחזור לפעול במתכונת חלקית החל מ-17 במאי, ובאופן מלא במהלך יוני 2020. עם זאת, פתיחת הרכבת לנוסעים נדחתה.
באמצע יוני, נקבע שהרכבת תפתח ב-22 ביוני תחת תנאים כמו חיוב הזמנה מראש ואיסור על אכילה ושתייה.
בסגר השני והשלישי הוגבלה התחבורה הציבורית.
נרשמה ירידה משמעותית במספר הנסיעות ברכבת ואלו נעים בין 80 ל-100 אלף נסיעות ביום - כ-30–35 אחוזים ממספר הנסיעות היומי טרם המגפה, אז המספר היה כ-270 אלף נוסעים ביום.
בסגר השלישי היה כ-60 אלף.
לאחר הסגר השלישי בוצעו הקלות הדרגתיות ובסוף אפריל 2021 הוסרה הגבלת התפוסה בתחבורה הציבורית פרט לרכבת.
בהמשך גם המגבלה ברכבת הוסרה.
בתחילת 2022, היו שיבושים בשל עליה חדה בהדבקה.
בנוסף לדיון על היחס להנחיות בהתחלה ודילמות שהיו, עלו שאלות הלכתיות שונות.
הבידוד שנכפה על האוכלוסייה כולה ובייחוד על קשישים גרם לשאלות בדבר ההתמודדות הנפשית של אלה עם הריחוק מבני המשפחה, בייחוד בליל הסדר.
רבנים יוצאי מרוקו פרסמו שניתן להשתמש באפליקציית זום בליל הסדר תוך הסתמכות על הקלות בחשמל בתנאים מסוימים ביום טוב, כדי לאפשר לאוכלוסייה המבוגרת השתתפות משפחתית, ולו גם מרחוק.
פסק זה ספג ביקורת מצד רוב העולם הרבני וכן הרבניים הראשיים לישראל שפסקו שהדבר מותר רק במצב של פיקוח נפש.
בנוסף, פורסמה פסיקה על ידי חלק מהרבנים – בעיקר אשכנזים – כי מותר לקיים תפילות במניין במספר מרפסות אף שהמתפללים לא נמצאים באותה רשות, וכן יוכלו לברך בקריאת התורה אף מתפללים שלא נמצאים ליד ספר התורה, או שהקורא יברך את כל ברכות התורה.
הרבנים הורו כי מי שהתפלל ביחידות ולא שמע קריאת התורה - ישלים מתוך חומש.
עקב המצב רוב הרבנים התירו לשמוע מוזיקה שקטה אף בספירת העומר כל עוד היא לא מביאה לידי שמחה וריקוד.
שאלות נוספות נסבו סביב העובדה כי בשל תנאי הסגר, לאורך כמה שבתות לא קראו קריאת התורה בשבת באף קהילה ועלתה השאלה האם כשיחזרו לקרוא בתורה יהיה צורך להשלים את קריאת התורה שהפסידו, או לראות בזה מצב של אונס שבו הציבור פטור מהשלמת הקריאה.
גם עלתה שאלה האם יש לשלם לבעלי מקצוע במקרה שתקנות הבריאות אוסרות עליהם לעמוד בחוזה שנחתם עימם, כגון מפעילות של משפחתונים שנסגרו במסגרת ההוראות.
השאלה נסבה סביב משמעותו המשפטית-הלכתית של 'כוח עליון', ונפסק שיש לשלם חצי ממה שהובטח, והפיצוי של המדינה הוא פיצוי לבעל המקצוע ולא ללקוח.
בימים שלפני פסח עלתה שאלת טבילת הכלים החדשים בשל סגירתם של המקוואות.
הרב הראשי דוד לאו פסק כי ניתן לקיים טקס גירושין כאשר האישה לבושה בכפפות ואין בכך חציצה.
משבר הקורונה בישראל החל בעת הקיפאון הפוליטי אשר נמשך למעלה משנה, במהלכו הצדדים הפוליטיים לא הגיעו לכדי הכרעה והקמת ממשלה.
בתחילת מרץ היו בחירות לכנסת בצל המגפה.
הממשלה שכיהנה עד 17 במאי הייתה ממשלת ישראל השלושים וארבע.
בשל חוסר ההסכמה ומתוקף הצורך בנקיטת צעדים מהירים לטיפול במגפה, פעילות ממשלת המעבר כנגד התפשטות הנגיף החלה ללא פיקוח של הכנסת וללא כינוס ועדות.
בתוך כך, כלפי חלק מההחלטות כגון הקפאת פעילות בתי המשפט, הייתה ביקורת מצד האופוזיציה כי המניע לכך הוא פוליטי, בשל פרסומן בשעת לילה מאוחרת, לאחר סגירת גליונות העיתונים ואי הצגתן בהודעה היומית לציבור של ראש הממשלה.
החלטה קבועה בשיתוף הנהלת בתי המשפט צפויה להתקבל גם כן.
ב-21 במרץ הוציאה נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות הודעה כי בתי המשפט פועלים במתכונת חירום והצעדים התקבלו גם על דעתה.
נדחה גם דיון במשפט נתניהו במהלך הסגר השלישי.
טענות דומות הושמעו גם כלפי קבלת ההחלטה להיעזר ביכולות השב"כ לאיכון מפרי בידוד, כאשר לוועדה בכנסת שהייתה אמורה לדון בהחלטה הוקצבה שעה בלבד.
בעקבות עתירה לבג"ץ, צעדי הממשלה עשויים להתבטל ביום שלישי, 24 במרץ, אם לא יוסדרו מנגנוני הפיקוח של הכנסת.
המפלגות לא הגיעו להסכמה על כינוס ועדה מסדרת וכן למרות דרישת רוב חברי הכנסת לא התקיימה הצבעה על מינוי קבוע של יושב ראש הכנסת, צעדים שעוררו מחאה.
שיירת כלי רכב שנסעה לירושלים ב-20 במרץ כחלק ממחאה עוכבה על ידי המשטרה בהוראת מפקד המחוז.
לקראת סוף מרץ, עקב החמרת מצב החירום, התמנה גנץ ליושב ראש הכנסת והסכים להקמת ממשלת אחדות ורוטציה כאשר נתניהו ראשון.
ב-17 במאי, הושבעה ממשלת ישראל השלושים וחמש והיו חילופי תפקידים.
ב-2 באפריל אישר מנכ"ל משרד הבריאות, בר סימן טוב, תקנות חדשות המגבילות הפגנות לקבוצות של עשרה אנשים, בלי אישור הממשלה, כאשר הוא מצביע על משרד המשפטים כגורם המכריע.
הכתב ברק רביד פרסם כי ראש הממשלה נתניהו תמך בהחופש ההפגנה.
אושרו הגבלות במהלך הסגר השני.
המשבר הכלכלי בעקבות המגפה והמשבר הפוליטי בישראל הובילו או הגבירו את המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש וקודמתה, שכללה מחאות נגד מגבלות התנועה ובעיקר נגד המדיניות הכלכלית של הממשלה.
בהמשך, היו הפגנות של ציבורים נוספים, ביניהם המתמחים בבתי החולים שהפגינו בדרישה לקיצור התורנויות.
כמו כן, הייתה שביתת ומחאת עובדים סוציאליים.
אנשי חלק מהמחאות התאחדו להפגנה גדולה ביולי.
בידוד והסגר של בעלי תפקידים
עקב הנחיות המגבילות את ההתקהלות ל-10 אנשים בחלל סגור אחד, השבעת הכנסת העשרים ושלוש התנהלה במתכונת שונה מהרגיל.
בסוף אפריל, הוחלט שמליאת הכנסת תחולק ל-3 מפלסים כך שכל חברי הכנסת יוכלו לשהות במליאה ולהצביע.
דיוני הוועדה המסדרת למינוי חברים לשתי ועדות זמניות (ענייני כספים וחוץ וביטחון) התנהלו בשני חדרים נפרדים תחת מגבלת ההתקהלות, באמצעות ועידת וידאו.
במאי, הותקנו מחיצות זכוכית בין כיסאות חברי הכנסת בוועדות השונות.
מספר חברי כנסת, ביניהם יועז הנדל, צחי הנגבי ובצלאל סמוטריץ', נחשדו כנושאים את הנגיף.
חרף הוראות משרד הבריאות, ח"כ הנגבי הגיע למשכן הכנסת במקום להימצא בבידוד.
כמה מחברי הכנסת, כמו רם בן ברק נכנסו לבידוד בתוך הכנסת והשתתפו בהצבעות מרחוק.
ב-30 במרץ נכנס ראש הממשלה בנימין נתניהו לבידוד יחד עם צוותו הקרוב עקב חשיפה ליועצת שלו לענייני חרדים שנמצאה חולה בנגיף קורונה.
לאחר בדיקה שעברו הוא וצוותו הם נמצאו שליליים לנגיף ויצאו מן הבידוד ב-1 באפריל.
יום אחרי ראש הממשלה, נכנסו הרמטכ"ל אביב כוכבי, מפקד פיקוד העורף תמיר ידעי וראש אגף המבצעים אהרון חליוה לבידוד לאחר שהתברר כי בדיון שבו השתתפו עשרה ימים קודם לכן היה חולה קורונה.
האדם שאובחן הוא קצין מילואים בדרגת סרן, שמשמש נציג פיקוד העורף בבני ברק.
ב-2 באפריל דווח כי שר הבריאות יעקב ליצמן ורעייתו אובחנו כחולים בנגיף קורונה.
מסיבה זו צמרת המדינה, בתוכם ראש הממשלה, ראש המוסד, מנכ"ל משרד הבריאות ובכירי משרד הבריאות נאלצו להיכנס לבידוד.
ביוני, נדבק ח"כ מהרשימה המשותפת, סאמי אבו שחאדה.
בעקבות זאת, נשלחו לבידוד ארבעה חברי כנסת נוספים מרשימתו וצומצמה זמנית פעילות הכנסת.
בהמשך בודדו אישים נוספים עקב שהיה ליד חולה.
כנגד מספר בכירים במערכת הפוליטית דווח שפעלו בניגוד להנחיות משרד הבריאות למניעת ביקורים: נשיא המדינה ראובן ריבלין, ראש הממשלה נתניהו, השר ליצמן, השר יואב גלנט, חבר הכנסת ניר ברקת וחבר הכנסת אביגדור ליברמן שאירחו בליל הסדר את בני משפחתם.
הנשיא ריבלין פרסם לאחר מכן מכתב התנצלות.
ב-16 במרץ הודיע ראש הממשלה בנימין נתניהו על מעבר המגזר הציבורי למתכונת מצומצמת.
הוחלט כי עובדי המגזר הציבורי שידרשו שלא להגיע לעבודתם יצאו לחופשה בתשלום.
בתחילת מאי החל תהליך חזרה של רבים מעובדי המגזר הציבורי לעבודתם, אם כי עדיין לא הגיע המגזר הציבורי לתפוסה מלאה.
גם בסגר השני ובסגר השלישי חזר המגזר למתכונת יותר מצומצמת.
בסגר הראשון, שר המשפטים אמיר אוחנה הכריז כי בשל מצב החירום המיוחד, הוא מחיל את תקנות 3 עד 5 לתקנות בתי המשפט במצב חירום עד לאחר פסח בתאריך 16 באפריל, ורק דיונים מיוחדים יתקיימו.
ב-9 באפריל, פורסם שהתקנות הוארכו עד 10 במאי.
בעקבות ההנחיות נדחה מועד תחילת משפטו של ראש הממשלה נתניהו שיועד להתקיים ב-17 במרץ ל-24 במאי.
בנוסף, הוציאו הודעה על קיום דיונים מרחוק באמצעות אמצעים טכנולוגיים המאפשרים העברת קול ותמונה מרחוק עבור חלק מסוגי הדיונים.
בשאר הסגרים שהוטלו לא הוחל מצב חירום.
כדי למנוע התפרצות מגפה בבתי הכלא הוצאו תקנות חירום לשחרור אסירים בעלי מסוכנות נמוכה שבכל מקרה היו צפויים להשתחרר, המשוחררים הועברו למאסר בית בתיאום עם משטרת ישראל, תוך עדכון נפגעי העבירה.
ביקורי משפחות ופגישות עורכי דין הוגבלו כדי למנוע הדבקה בתוך הכלא.
כן הוכנו מתקנים ייעודים לחולים בבידוד, שיקלטו מפרי בידוד שייעצרו.
נעשה ניסיון לחדש את המהלכים להבאת עסקה, בסיוע מתווכים, כדי להביא חזרה את גופות החיילים הנעדרים או להחזיר ישראלים נעדרים שנכנסו לרצועת עזה וזאת על מנת לשחרר אסירים ביטחוניים הכלואים בישראל.
בשל הנחיות להגבלת ההתקהלות, היות האוכלוסייה המבוגרת קבוצת סיכון (ובהתאם הנחיות משרד הבריאות להימנע מביקורים שלא לצורך) והטלת מגבלות על תחבורה ציבורית, הוחמרה תופעת הבדידות.
מצב זה החמיר עוד יותר בשל סגירת מרכזי היום לקשישים.
לפי דורון רז מאיגוד נותני שירותי סיעוד בישראל, 30% מהקשישים עריריים.
לפי חברת הכנסת מירב כהן מסיעת כחול לבן, דווחו מספר מקרים של קשישים שלא אכלו מספר ימים.
מתחילת המשבר התפרסמו יוזמות שונות שנועדו לתת מענה לקשיים שהתעוררו במהלך המגפה, שחיברו בין אנשים שהיו צריכים עזרה (לדוגמה משפחות בבידוד או קשישים עריריים), לאנשים וארגונים שהיו מעוניינים להעניק סיוע (לדוגמה, תרומת מזון או קניית מצרכים).
ב-18 במרץ נפגשו נציגי הממשלה ונציגי ארגוני החברה האזרחית, סיכמו על פתרונות לסוגיות קריטיות, מנגנון תיאום למענה על סוגיות פרטניות והעלו נקודות נוספות לטיפול.
עם הפגיעה בענף המסעדות, עסקים רבים תרמו את תוצרתם לעמותות, נזקקים ועסקים קטנים.
ב-30 במרץ הציבור נתרם לטובת פרויקט מימון המונים למען יתומים מאב שאימם נפטרה מהנגיף.
ב-6 באפריל נערך אירוע התרמה טלוויזיוני לעמותת פתחון לב בערוץ 13.
בערים שונות, בוצע שיתוף פעולה בין העירייה לפעילים.
לדוגמה, במזרח ירושלים, היה שיתוף פעולה בין פעילים וראש העיר משה ליאון.
המרכז הישראלי ללימודי חירשות עידכן כי לפי אורלי בוני, ממונת שוויון ונגישות לאנשים עם מוגבלות במשרד הבריאות, עדיין לא נמצא ייצור בטיחותי למסיכות חצי שקופות, העשויות ניילון בתוך מסגרת בד.
עמותת ער"ן הפעילה קו סיוע מיוחד, זמין ונגיש למתן סיוע נפשי ותמיכה רגשית לניצולי השואה ואזרחים ותיקים.
הסיוע ניתן ב-3 שפות עברית, אנגלית ורוסית וזמין בכל שעות היממה.
הופעלו גם קווים ייעודים לחיילים, לקהילה החרדית ולבני נוער וצעירים.
בתחום הסייבר, חוקר ישראלי בשם אוהד זיידנברג הקים מיזם בינלאומי להגנה על בתי החולים בישראל ומחוצה לה מפני תקיפות סייבר.
הוא ושותפיו אוזכרו ברשימת WIRED25 של המגזין בזכות המיזם.
כשנמשך המשבר הכלכלי, החלו חלק מהארגונים להתמודד עם קשיים תקציביים בשל ירידה בהיקף התרומות או תקציב המדינה שהיה תקציב המשכי.
מצב זה פגע ביכולתן של חלק מהארגונים להמשיך ולספק את הסיוע החברתי שסיפקו.
יד שרה סיפקה ציוד רפואי לחולים במהלך המגפה ובשיאי הגלים.
חיל הרפואה סייע לה בעת מחסור.
הוקם באינטרנט אתר יזכור לנפטרי הקורונה להנצחת הנפטרים.
באפריל 2020, ערך מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל סקר אשר בחן את השפעת ההנחיות בנוגע לנגיף הקורונה על האוכלוסייה הבוגרת, בהיבטים שונים של התנהגויות בריאות, ודווח על צרכים המתעוררים בהקשר זה עקב מצבים של בידוד ושהייה ממושכת בבית.
43% מן המשיבים ציינו כי הם אוכלים אוכל יותר מהרגיל, ו-43% דיווחו כי הכמות החטיפים או הממתקים שהם אוכלים גדולה מן הרגיל.
41% דיווחו כי הם ישנים יותר שעות מן הרגיל, ו-33% ציינו כי איכות השינה שלהם טובה פחות מן הרגיל.
60% מן המשיבים דיווחו על ירידה במשך ובתדירות של הפעילות הגופנית שלהם, 57% דיווחו על ירידה בעצימות הפעילות הגופנית שלהם.
עם תחילת המשבר הזהירו באיגוד הפסיכיאטריה של ההסתדרות הרפואית מפני השלכות נפשיות קשות שעלולות להתרחש עקב החרדה מהנגיף, ועקב חששות מהתמוטטות כלכלית וחברתית.
במהלך המשבר ער"ן והקואליציה הישראלית לטראומה פעלו יחד כחלק מהמערך החירום הלאומי ותגברו את המוקדים לעזרה נפשית.
לאור הזינוק הגדול במספר הפניות במשבר הקורונה, פתחה עמותת ער"ן קווי חירום נוספים לסיוע נפשי, ותגברה את מספר המתנדבים הן בקווי הסיוע בטלפון והן באמצעות האינטרנט.
הרחבת שירותי ער"ן באינטרנט באמצעות צ'אט, ואטצאפ ופורום, אפשרו ערוץ נוסף לקבלת סיוע נפשי ותמיכה רגשית במיוחד לאוכלוסייה הצעירה שהעדיפה את התקשורת הכתובה.
דו"ח פעילות ער"ן, כפי שהוצג בוועדת הבריאות בכנסת בפברואר 2022, מראה שבמהלך 2021 זוהתה עליה חדה במספר הפניות בעלות תוכן אובדני.
באגודת ניצן פתחו מוקד טלפוני לייעוץ להורים.
ב-31 במרץ חולה קורונה שאושפז בתחילה במצב קל בבית החולים פוריה ניסה לשים קץ לחייו ואושפז במיון כשמצבו קשה.
בדיון במשרד הרווחה ב-3 במאי נמסר כי שני גברים ושתי נשים התאבדו על רקע מקרי אלימות במשפחה במהלך המשבר.
בשנת 2022 המרכז הישראלי להתמכרויות פרסם דו"ח לפיו משנת 2018 ועד 2022 הייתה עלייה של 25% בכמות המכורים המתועדים, עם עלייה גבוהה יחסית בכמות המכורים לפורנוגרפיה, קנאביס ועוד.
מחברי הדו"ח תלו בסגרים ובבידודים את הגורמים לעלייה זו, המשמעותית ביחס לתקופות אחרות, וכתבו כי גם במקומות רבים בעולם התאפיינה תקופת הקורונה בעלייה בכמות ההתמכרויות.
השפעות נפשיות בעקבות מגפת הקורונה על ילדים ובני נוער
התפרצות מגפת הקורונה הביאה עימה גורמי לחץ ואי-ודאות, אשר לעיתים יש להם השפעות משמעותיות על מצבם הרגשי של ילדים ובני נוער, על בריאותם הנפשית ועל התנהגותם.
גורמים אלה נוצרו בעקבות האמצעים למניעת התפשטות המגפה שננקטו במדינות רבות, וגם בישראל, ובהם ריחוק חברתי, הגבלות תנועה ופעולה וסגרים.
אמצעים אלה הביאו לסגירת מוסדות החינוך, וגרמו לבדידות ולהפחתת קשרים חברתיים ומשפחתיים של הילדים, לחוסר ודאות בדבר קיום בחינות, השלמת חומר לימודי, ועוד.
בזמן המגפה ילדים ובני נוער רבים התמודדו עם חשש קיומי ומצוקה שלהם או של הקרובים להם אל מול מחלה בלתי מוכרת אשר גובה חיי אדם.
חלקם איבדו בן משפחה קרוב למחלה והתמודדו עם תהליך של אבל.
בנוסף, עבור חלק מהמשפחות, תקופה זו לוותה באובדן מקור פרנסה ומצוקה כלכלית לה נלווית ירידה משמעותית ברמת החיים אשר יצרה מקור נוסף למצוקה עבור ילדים ובני נוער.
לבסוף, סגירת בתי הספר והמעבר ללמידה מרחוק שינתה באופן קיצוני את שגרת החיים, הובילה לשעות ארוכות שבהם בילו ילדים ובני נוער מול המסך ויצרה עבור רבים תחושה של בדידות.
כל אלה ביחד יצרו גורמי סיכון מהותיים והשפעה שעשויה להיות ארוכת טווח.
במחקר שערך מכון חרוב על חייהם ורווחתם האישית של ילדים ובני נוער בישראל בצל התפרצות נגיף הקורונה.
בקרב מדגם מייצג של ילדי ישראל שכלל 654 ילדים בגילאי 10–16 נשאלו הילדים לגבי תחושותיהם, עמדותיהם ורגשותיהם במרחב בו הם חיים על רקע משבר הקורונה והשלכותיו.
מתוך המחקר עלו כמה מסקנות עיקריות, כאשר את כולן מקיפה ההבנה כי ילדים בישראל מעוניינים להשמיע את קולם ולהיות מעורבים בחייהם בכלל ובהקשר לקורונה בפרט.
הדאגה של הילדים בנוגע לעתידם ולעתיד קרוביהם, ורצונם למצוא פתרונות לבעיות השונות מעידים על המודעות וההבנה שלהם לבעיות השונות שיוצר הווירוס על היבטיו השונים.
למרות שילדים אינם נכללים בקבוצת הסיכון לפגיעה בריאותית מן הווירוס לעומת בני נוער שכן, מהמחקר עולה שגורמים עקיפים עשויים להוות "סיכונים עקיפים" של הווירוס: מהדו"ח עולה כי ילדים רבים מעידים על היעדר מסגרת לימודית יציבה, וחלקם גם על דאגה כלכלית ותחושות ביטחון נמוכות בסביבה הקרובה.
אלו מתחברים גם לדיווחים על תחושות שליליות ושביעות רצון פחותה.
בהשוואה למחקר שנערך ב-2017–2018 בקרב ילדים בישראל, ניכרת ירידה בתחושות חיוביות ובשביעות רצון הילדים מחייהם.
מתוך המחקר עולה גם כי העצמאות והחופש חסרים לילדים בתקופה זו באופן בולט במיוחד, וכי הם מרגישים שמקשיבים להם פחות.
פן נוסף שעלה מתוך המחקר הוא בנוגע לאופן בו מבלים הילדים את זמנם בעת הזו ועד כמה הם מרוצים מכך.
ילדים רבים אינם מרוצים מאופן ניצול הזמן שלהם בתקופה זו וניכר שעמום רב בקרב הילדים.
בלט במיוחד שהעיסוק המרכזי של ילדים כיום הוא סביב הרשתות החברתיות, טלוויזיה ומחשב, אך עם זאת ילדים גם דיווחו על מעורבות ועזרה במטלות הבית והמשפחה.
כמחצית מהילדים העידו כי בית הספר אינו מהווה גורם משמעותי עבורם ורבים מרגישים שהמורים שלהם לא מתעניינים בהם בתקופה זו.
נתונים על השפעת מגפת הקורונה על ילדים ובני נוער במדינת ישראל
נתונים מצטברים בישראל מראים על גידול בשיעורי מצבי סיכון ומצוקה של ילדים ובני נוער בזמן הקורונה.
על פי נתוני משטרת ישראל חלה עלייה של 41% במספר עבירות המין במשפחה ועליה של 16% במספר התיקים שנפתחו בגין אלימות במשפחה לעומת התקופה המקבילה בשנה שעברה.
הנתונים מראים עוד כי השירות הייעוצי-חינוכי של משרד החינוך דיווח על קבלה של יותר מ-50,000 פניות בעקבות מצוקה רגשית של ילדים והעריך כי יותר מ-25% מקרב התלמידים נתונים במצוקה רגשית, תחושת בדידות, חרדה, מצבי אלימות במשפחה והתנהגויות סיכון.
פעולות המדינה לסיוע נפשי לבני נוער בהשפעת מגפת הקורונה
בעקבות המצוקה הנפשיות שהתעצמה בעקבות מגפת הקורונה, בסוף שנת 2021 גובשה תוכנית על ידי הממשלה.
במסגרתה הוחלט על הקמת שני צוותים בהובלת משרד הבריאות ובשיתוף משרדי החינוך והרווחה.
צוות חירום אחד שמטרותיו להמליץ על פתרונות מידיים וצוות שני שדנו בפתרונות ארוכי טווח ובניית תוכנית שתבטיח את איכות הטיפול בשנים הבאות.
התוכנית כללה הקמת בתים מאזנים לילדים, קיצור תורים במרפאות פסיכיאטריות לילדים, שיפור מענה טיפולי בבתי ספר ופנימיות והקמת צוותי ביקורי בית.
עלות התוכנית המקורית הייתה 914 מיליון שקלים.
בעקבות חוסר תקצוב של משרד האוצר, התוכנית לא יצאה לפועל.
השלכות הקורונה על ילדים ובני נוער
מגפת הקורונה שינתה את שגרת היום יום של בני הנוער.
להסגר ולצמצום המפגשים החברתיים והפעילות היומיומית שאליה היו רגילים בני הנוער היו השלכות ישירות ועקיפות על ילדים ובני נוער בישראל.
מצבים אלו באים לידי ביטוי במספר פרמטרים:
ירידה במדדים רגשיים חיוביים ועלייה במדדים רגשיים שליליים: מנתונים שנאספו בסגר הראשון, עולה כי כ-25% מההורים דיווחו על הידרדרות במצבם הרגשי של ילדיהם, תוך עלייה חדה בפניות לשירותים של עזרה נפשית.
מרבית הפניות שהתקבלו היו על רקע של עצבות, בדידות וחרדה.
פילוח המחקרים על פי גילאים מצביע על כך שסגר וריחוק חברתי הם בעלי השפעה גדולה ממצאי יותר על מצבם החברתי-רגשי של ילדים צעירים מאשר על מצבם החברתי-רגשי של מבוגרים.
אמנם בקרב כל הילדים נצפתה עלייה בעצבנות, חוסר תשומת לב ותלותיות, אך, בקרב ילדים בגילאי 3–6 שנים, הסגר הגדיל עוד יותר את רמת התלותיות, החרדה ועורר נסיגה התפתחותית.
עליית תסמינים קליניים של חרדה, דיכאון ופגיעה עצמית, שהגיעו למוקדי המטפלים במצוקות נפשיות, גבוהים פי 3 לפחות מאשר בשנה קודמת.
שימוש בחומרים ממכרים: לפי דו"ח של שירותי הרווחה ברשויות המקומיות, הייתה עלייה בצריכה של אלכוהול וסמים בקרב ילדים בגילאים צעירים יותר ביחס לשנה קודמת, בעקבות החשיפה הגבוהה יותר להתנהגות של הורים או אחים גדולים בסביבה הביתית.
ניתן לחלק את ההשפעות לשלושה תחומים: רגשי-חברתי, לימודי והשתייכות למשפחה:
השפעות בעולם התוכן: רגשי וחברתי
בין ההשפעות האפשריות עלולות להיות:
מצוקה רגשית וחרדה נוכח האיום הקיומי
חרדה משנית כתגובה למצוקת ההורים
חשיפה חודרנית ומערערת לחולי ומוות
דאגות מפני השלכות המגפה על קרובים
צמצום המערך הטיפולי-רגשי וקטיעת הרצף הטיפולי
בדידות ועצבות, הסתגלות למסגרת והשתלבות חברתית
צמצום מפגשים חברתיים עם קבוצת השווים (במסגרות פורמליות ובלתי פורמליות)
הדרה ממפגשים חברתיים מקוונים; בדידות חברתית.
השפעות בעולם תוכן: לימודי, התפתחות אישית ורכישת מיומנויות למידה
פגיעה במוטיבציה ללמידה, ירידה בערך העצמי
קושי בלמידה מרחוק (מחסור בציוד טכנולוגי מתאים/לקויות למידה/אי - פניות של ההורים/אי - פניות רגשית ללמידה)
חינוך מיוחד: השבתת מערכת החינוך המיוחד והפסקת רצף המענים.
בשבירת השגרה, יש סיכון לנסיגה בהישגים ולביטויי התנהגות קשים.
נשירה של בני נוער מהלימודים לשם יציאה לעבודה.
השפעות בעולם התוכן: השתייכות למשפחה קיום פיזי, בריאות ואפשרות להתפתחות
העדר השגחה בעקבות מחלת הורה
ריחוק ממערכות התמיכה המסייעות בטיפול והשגחה: מערכות חינוך, צהרונים, ובני משפחה המסייעים בקביעות בטיפול בילדים
עלייה בצריכת המזון, בצריכת חטיפים ודברי מתיקה לצד ירידה בפעילות הגופנית עלולים להשפיע לרעה על מצב הבריאות
הימנעות מהגעה לקבלת טיפול רפואי מחשש להידבקות
פגיעה בביטחון התזונתי עקב המצב הכלכלי
הפסקת טיפולים פרה-רפואיים השתייכות למשפחה – הזנחה פיזית ורגשית
• הגברת הלחצים בתא המשפחתי (קיומי, בריאותי, כלכלי, זוגי ומשפחתי)
• חשש מהזנחת ילדים בהיבט הרגשי, הפיזי, בריאותי תזונתי ובריאותי
• ילדים להורים גרושים – חשש מנתק מאחד ההורים, מתח הנגרם ממפגשי ההורים, חשיפה לעימותים בין ההורים בנוגע להסדרי הראייה הגברת המוגנות של הילד
• לחצים קיומיים, כלכליים ומשפחתיים, שעות רבות מול מסכים, העדר פיקוח של גורמים חיצוניים - מגבירים את הסיכון לאלימות והתעללות לסוגיהן, חשיפה לעימותים ואלימות בין ההורים
• בריונות ופגיעות שונות ברשת
סיוע לילדים ובני נוער בזמן מגפת הקורונה
במחקר שערכה המועצה לשלום הילד (2020) בקרב תלמידי תיכון בישראל התבקשו בני הנוער לשתף מה יכול היה לסייע להם בתקופת משבר הקורונה.
המלצות על סדר יום ותעסוקה מעניינת בבית (64.9%)
קשר (אונליין) עם חברים (50%)
קשר (אונליין) עם ילדים ממקומות שונים בארץ (35.1%)
למידה מרחוק בבתי הספר ובמסגרות אחרות (20.2%)
מענה (אונליין) לשאלות והתייעצויות (18.1%)
להמעיט חשיפה לחדשות ומידע על קורונה (17%)
לקבל הסברים על הקורונה בשפה פשוטה וידידותית (14.9%)
מענה (טלפוני) לשאלות והתייעצויות (11.7%)
מתוך הנתונים הללו, מובילי המחקר הסיקו כי לתעסוקה מעניינת וסדר יום בריא יש השפעה רבה על איכות החיים של בני הנוער.
עלייה בדיווחי אלימות ופגיעות מיניות
עקב הנחיות ההתקהלות והפחתת הפעילות במגזר הציבורי, ובתוך זה שירותי הרווחה והמקלטים לנשים מוכות, עלו הפניות למוקד 118 של משרד הרווחה בנוגע לאלימות פיזית ומינית.
ב-25 במרץ דווח כי השר לביטחון פנים, גלעד ארדן, הורה לחברות האבטחה לאסוף את כלי הנשק ממאבטחים שהוצאו לחל"ת.
לבקשת אגף המחקר, התכנון וההכשרה במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים והתוכנית הלאומית למניעת אלימות במשפחה ביצע מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל סקירה בין-לאומית בנושא ההתמודדות עם אלימות נגד נשים במערכת יחסים זוגית בעת משבר הקורונה.
ממצאי הדוח כוללים את המענים בהתמודדות עם אלימות במשפחה ונסמכים על שלושה מעגלים עיקריים: הפרט, הקהילה והמדינה.
עקב המשבר ושהיית אנשים בביתם גברה צריכת האינטרנט הביתי, ובכלל זאת שימוש באמצעי עבודה מהבית ואפליקציות לשיחות ועידה כגון זום, כמו גם לצרכים אחרים כמו מנהגי אבלות.
כלי תקשורת הצביעו על הצורך להסיט משאבים מהמגזר העסקי אל המגזר הביתי ועל פערי התשתית.
בשל הגידול בצריכת האינטרנט, פנה משרד התקשורת לנטפליקס בבקשה להוריד את איכות השידור כדי להפחית בעומס על התשתיות.
החברה נענתה לבקשה, והפחיתה את קצב הנתונים המוזרמים בישראל למשך 30 יום.
במחקר אשר בוצע על ידי מכון מאיירס-ג'וינט-ברוקדייל נמצא כי 68% מן המשיבים ציינו כי משך הזמן שבו הם מבלים מול מסכים הוא ארוך מן הרגיל.
בנוגע לילדיהם, 75% ממי שיש להם ילדים דיווחו על עלייה במספר השעות שבהן הילדים מבלים מול מסכים.
כמו כן, חברת "בזק" דיווחה על עלייה חדה בשימוש באינטרנט בקרב החרדים, המהווים 8% מקרב המצטרפים החדשים מאז השבתת המשק ב-15 במרץ וכן גידול של 40% ויותר בממוצע בנפחי הגלישה בערים חרדיות בתקופת הקורונה.
דווח גם על עלייה בקניות באינטרנט במגזר זה ושימוש בו לצורך לימודים אונליין.
סיכוני סייבר, הונאות ופגיעה בפרטיות
בשל שינוי אופן צריכת האינטרנט, המשטרה, הרשות להגנת הפרטיות ומערך הסייבר התריעו על גידול במספר איומי הסייבר והפרטיות.
מערך הסייבר התריע כי אזרחים מקבלים שיחות טלפוניות והודעות דואר אלקטרוני המתחזות לאמצעי הקשר של מקום העבודה ובהם מבקשים את שם המשתמש והסיסמה כדי לסייע.
כן התריעו על ניסיונות להונאות כופר כנגד מוסדות רפואיים.
מספר תלונות הוגשו למשטרה לאחר שהתקבלו הודעות כוזבות לפיהן הנמען נדבק בנגיף והשב"כ בדרך לביתם.
ב-29 במרץ התפרסמו עדויות על זיוף מוצרי אלכוג'ל.
דווח על מקרים בהם נעשתה השתלטות מצד גורמים עוינים על שיעורים בזום המתקיימים במסגרת הלמידה מרחוק, תוך הצגת תכנים שאינם הולמים לתלמידים, וכן גם שימוש בתוכנות פולשניות להשתלטות מרחוק על המחשב למניעת גלישה ולצילום הסטודנטים בעת ביצוע בחינות בבית.
בעקבות התפרצות הנגיף וההגבלות של הממשלה על תנועת האזרחים, עובדים רבים עברו לעבוד מן הבית.
עם זאת, 30% מן המשיבים שעבדו מן הבית דיווחו כי היו יעילים פחות כאשר עבדו מן הבית, 69% דיווחו שהקושי הבולט בעבודה מן הבית הוא הטיפול בילדים במקביל לעבודה ו-56% מן המשיבים דיווחו שהגבולות בין החיים הפרטיים לעבודה מיטשטשים.
לפני שהתגלו חולים בישראל, נקטו הרשויות בישראל פעולות למניעת כניסת המחלה לישראל על ידי נשאים החוזרים ממדינות נגועות.
החוזרים מחוץ לארץ נדרשו להיכנס לבידוד, ומי ששהה בשבועיים האחרונים במדינה נגועה, או היה במגע עם אדם ששהה שם, ופיתח תסמינים של המחלה נדרש להגיע לבית חולים.
תחילה, חלה ההוראה רק על החוזרים מווהאן שבסין.
ב-30 בינואר 2020 נאסרה כניסת תיירים מסין, ובוטלו הטיסות הקבועות.
ב-17 בפברואר הורחב האיסור להונג קונג, מקאו, יפן, תאילנד, סינגפור וקוריאה הדרומית.
החל מ-26 בפברואר נדרשו לשהות בבידוד בית, החוזרים ממספר מדינות בהן הייתה כמות גבוהה של חולים.
ב-4 במרץ הוחמרו ההגבלות על נסיעה מחוץ לישראל וקיום אירועים בינלאומיים, וכן הורחבה רשימת המדינות שהחוזרים מהן מחויבים בבידוד, הרחבה שגרמה לכניסתם לבידוד של כ-50 אלף איש.
ב-8 במרץ הודיע שר הפנים, אריה דרעי, על סגירת הגבול היבשתי עם מצרים, בנוסף לכך אזרחים זרים ששהו במצרים בשבועיים האחרונים לא יורשו להיכנס לישראל.
אל על הודיעה על ביטול טיסה ראשונה מניו יורק, כחלק מהצעדים הננקטים למניעת הבאת הנגיף מארצות הברית.
נסגר טרמינל 1 בנמל התעופה בן-גוריון לטיסות חוץ.
למחרת, הורחבה חובת הבידוד לכל החוזרים מחוץ לישראל.
אחרי שבוע הודיעה רשות שדות התעופה על סגירת נמל התעופה רמון לפעילות לילית.
עד יוני היו מספר קטן של נכנסים ויוצאים אך לא סגירה מוחלטת.
דווח על ירידה של 98 אחוז בתנועת הנוסעים.
באמצע אוגוסט התאפשרה חזרה מחוץ לישראל בלי בידוד.
היו "מדינות ירוקות" שחולקו לשתי קבוצות: מי שדרשו מישראלים להיכנס לבידוד, והחוזרים מהן לא נזקקו לבידוד.
בשאר דרשו מישראלים שהגיעו אליהן להיכנס לבידוד.
אולם, השבים לישראל ממדינות אלה לא חויבו בבידוד.
בשל הפרות בידוד, נקבע בדצמבר שהבאים מחלק מהמדינות יבחרו בין בידוד במלונית לבדיקה ובבידוד ביתי.
הצעד לא מומש ובהמשך הוגדרו כולן כאדומות.
בשל גילוי המוטציה הבריטית, החל מ-20 בדצמבר כל השבים מבריטניה חויבו בבידוד במלוניות (פרט לאלה עם פטור).
בראשית 2021, אזרחים זרים ותיירים לא הורשו להיכנס לישראל ונתב"ג נסגר ברובו.
בפברואר צומצמה בהדרגה הכניסה לישראל עד לשיא של 200 איש ליום בלבד.
כ-70% מהחוזרים מחו"ל לא שמרו על הנחיות הבידוד.
במרץ פסק בית המשפט שתבוטל מכסת השבים וועדת חריגים ליוצאים.
במקביל אושר חוק המחייב בחירה בין אזיק אלקטרוני לבידוד במלונית בעת כניסה לישראל למעט חריגים.
באפריל פורסמו אזהרות מסע לכמה מדינות.
במאי השבים מהם חויבו בבידוד גם אם הם חוסנו.
ביוני הוחלט להקשיח את הפיקוח בנתב"ג, וב-27 לחודש מונה רוני נומה לממונה מיוחד בנושא הגבולות.
ביולי נקבע שכל הישראלים שישובו לארץ מחו"ל, כולל מחוסנים ומחלימים, יחויבו בבידוד של 24 שעות, או עד לקבלת תוצאות בדיקת קורונה שלילית.
באוגוסט אושר שימוש ביישומון לצורך אכיפת הבידוד.
בנוסף נקבע שתוגדר רשימה מצומצמת ביותר של מדינות, שהחזרה מהן תחייב בידוד עד לקבלת תוצאת בדיקה שלילית, בניגוד למצב הקודם שכלל רשימה רחבה יותר.
פיקוח אלקטרוני הורחב לכל המבודדים בספטמבר.
מאז מרץ 2020 נאסרה כניסת תיירים זרים לישראל, למעט מקרים חריגים.
מכ-4.5 מיליון תיירים שהגיעו לישראל ב-2019, צנחה תנועת התיירות לכ-850 אלף תיירים בלבד ב-2020 - ירידה של 81%.
בראשית אפריל 2021 החליט שר הפנים דרעי על פתיחת השמיים לביקורי קרובים מדרגה ראשונה.
ב-1 בנובמבר 2021, הותרה לראשונה כניסת יחידים לישראל בכפוף לתנאים.
בשל גילוי מוטציה חדשה, בנובמבר 2021 הוכרז על מדינות אפריקאיות מהן יש חובת בידוד במלונית.
כמו כן, נאסרה כניסת זרים וכל האזרחים שבאו מחוץ לישראל חויבו בבידוד (במלונית או בבית בהתאם למדינה) והוקשחו הגבלות היציאה מהארץ.
הקלה בהגבלות נקבעה בשלהי 2021, והמשיכה בינואר 2022 כשסוכם לאפשר כניסת זרים מחוסנים ומחלימים.
בעקבות המשבר התאחדו חבורת "זהו זה!" לעונה חדשה אשר משודרת בכאן 11. באופן דומה חבורת קומדי סטור התאחדה.
בשל עצירת אירועי התרבות בישראל גברה התופעה של שידור הופעות דרך רשתות חברתיות, מטעם אמנים כדוגמת רן דנקר ועידן רייכל.
בהמשך קבוצת קשת, זאפה ושורה של חברות פרטיות השיקו פרויקט לשידור הופעות של אמנים ישראלים בולטים לציבור הרחב.
גם חיל החינוך, דרך הרשתות החברתיות, העביר הופעות של הלהקות הצבאיות בשיתוף עם אמני ישראל.
מוזיאונים, גופי תוכן, תרבות ואמנות נוספים בישראל פתחו סיורים וירטואליים מוקלטים או בשידור חי, והקלטות של אירועים מהעבר.
מגפת השפעת האסייתית 1957–1958 הייתה מגפה עולמית של שפעת מתת-סוג של הנגיף H2N2 שמקורו בגוויג'ואו שבדרום סין.
מספר מקרי המוות שנגרמו על ידי המגפה נאמד בין 1 ל-4 מיליון ברחבי העולם, מה שהפך אותה לאחת מהמגפות הקטלניות בהיסטוריה.
עשור לאחר מכן זן חדש יותר של הנגיף H3N2 גרם למגפת שפעת הונג קונג (1968–1969).
המקרים הראשונים של השפעת דווחו בגוויג'ואו שבדרום סין, בשנת 1956 או בתחילת 1957. עד מהרה דווח עליהם במחוז השכן יונאן בסוף פברואר או תחילת מרץ 1957.
באמצע מרץ התפשטה השפעת בכל רחבי סין.
הרפובליקה העממית של סין לא הייתה אז חברה בארגון הבריאות העולמי (לפחות עד 1981) ולא הודיעה למדינות אחרות על ההתפרצות בשטחה.
לעומת זאת, המרכז לבקרה ולמניעת מחלות של ארצות הברית (CDC), הצהיר כי השפעת דווחה לראשונה בסינגפור בפברואר 1957.
בסוף שנת 1957 התרחש הגל השני של השפעת בצפון סין, במיוחד באזורים כפריים.
באותה השנה כתגובה למגפה, הקימה ממשלת סין את המרכז הסיני הלאומי לשפעת, שפרסם עד מהרה ספר הוראות על השפעת בשנת 1958.
באוקטובר 1957 הגיעה השפעת לישראל, כאשר הייתה התפרצות שלה בשכונת התקווה ובחלקים אחרים של תל אביב.
במהלך מגפת הקורונה דווח ברחבי העולם על מקרים רבים של הפרת זכויות האדם, בהם פגיעה בחופש הביטוי ובחופש התנועה, צנזורה על מידע, אפליה, ושנאת זרים.
ארגון אמנסטי אינטרנשיונל הצהיר כי "הפרות של זכויות אדם אינן מקלות אלא מקשות על התגובות למקרי חירום בנושאי בריאות הציבור ופוגעות ביעילותן." גם ארגון הבריאות העולמי הודיע כי עמדתו היא שהטלת הסגר כדי להאט את התפשטות המגפה איננה צריכה לבוא על חשבון זכויות האדם.
במקרים רבים הובעו חששות שהצעדים הננקטים לטיפול במגפה עלולים להשפיע על זכויות אדם, על הדמוקרטיה ועל פעילותם של גופי ממשל.
בדיון בבג"ץ במרץ 2021 מנה השופט יצחק עמית את הפגיעות בזכויות האדם בישראל האדם בתקופת הקורונה, והמשיל אותן לעשר המכות:
פגיעה בחופש התנועה בתוך הארץ (סגר, כתר ועוצר);
פגיעה בחופש הביטוי (הגבלת הפגנות);
פגיעה בחופש הדת (איסור תפילות בבתי תפילה ואיסור לימודים בישיבות);
פגיעה בחופש העיסוק, בזכות לקניין ובזכות לעבודה (סגירת בתי עסק, פיטורים ואבטלה);
פגיעה בזכות לחינוך (סגירת מערכת החינוך);
פגיעה בזכות לאוטונומיה אישית (איסור על משפחות שכולות לפקוד את קבר יקירם ביום הזיכרון; השיח "להתחסן או לא להתחסן")
פגיעה בשוויון (טענה לאכיפה בררנית בתחומים שונים);
פגיעה בזכות למינימום קיום אנושי בכבוד (המצב הכלכלי אליו נקלעו אנשים ומשפחות);
פגיעה בזכות להליך הוגן במשפט הפלילי (דיונים בשיחות וידאו עקב אי הבאת אסירים ועצורים לבתי המשפט);
פגיעה בזכות הכניסה והיציאה לישראל ("המכה ה-11").
מסמך שפורסם במרץ 2021 על ידי מחלקת המדינה של ארצות הברית סקר כמאתיים מדינות ומתאר הידרדרות במצב זכויות האדם ברחבי העולם.
מזכיר המדינה של ארצות הברית אנתוני בלינקן ציין כי כמה ממשלות השתמשו במשבר הקורונה "כאמתלה להגביל את הזכויות ולבסס משטר סמכותני ...
מגמת זכויות האדם ממשיכה להתקדם בכיוון הלא נכון."
במהלך מגפת הקורונה בעולם נפגעו רבות מזכויות האדם, בהן חופש הביטוי, הזכות לבריאות, חופש מאפליה, חופש המידע, חופש התנועה, חופש ההתאגדות, חופש דת, הזכות לפרטיות, , זכויות מיעוטים, הזכות לעבודה, הזכות לחינוך וזכויות הקשישים.
בדו"ח של ארגון Freedom House נמסר כי לפחות ב-91 מדינות הוטלו מגבלות על אמצעי התקשורת בדיווחים על מגפת הקורונה, הן במדינות חופשיות והן בלא-חופשיות.
לפחות ב-72 מדינות הטילה הממשלה מגבלות נוספות על חופש הביטוי.
באזרבייג'ן נעצרו עיתונאים ופוליטיקאים מהאופוזיציה בעקבות ביקורת על תגובת הממשלה למגפת הקורונה במדינה.
בבנגלדש נעצרו 11 אנשים, בהם בלוגרים, קריקטוריסטים ועיתונאים, בעקבות ביקורת על תגובת הממשלה למגפת הקורונה במדינה.
רשויות החוק בטורקיה עצרו 19 משתמשי רשתות חברתיות בטענה שפרסמו "הודעות מופרכות ופרובוקטיביות", וגרמו לבהלת יתר.
באפריל נעצרו שבעה עיתונאים בגלל האופן בו סיקרו את הטיפול הממשלתי במגפה, ושלושה ערוצי טלוויזיה נקנסו, בהם הערוץ המרכזי Habertürk TV שנקנס עקב דיווח שפקפק באמינות הנתונים הרשמיים אודות המגפה במדינה.
עקב מגפת הקורונה בטורקיה ותנאי הצפיפות והתחלואה בבתי הסוהר במדינה, אישר הפרלמנט הטורקי הצעת חוק המאפשרת שחרור של כ-100,000 אסירים מבתי הכלא, כולל אסירים הקשורים למקרי רצח.
עם זאת, החוק אינו כולל כ-50,000 אסירים פוליטיים, שנותרו בבתי הכלא.
ממשלת טורקמניסטן הוציאה את המילים "נגיף הקורונה" מחוץ לחוק, ואסרה על השימוש בביטוי בכלי התקשורת.
במהלך הסגר השני בישראל, שהחל בספטמבר 2020, הוטלו מגבלות על חופש ההפגנה שבמסגרתן נאסר להתרחק יותר מקילומטר אחד ממקום המגורים.
בתגובה החלו מאות הפגנות ברחבי המדינה, שבהן יצאו האזרחים להפגין בצמתים ובגשרים הסמוכים לבתיהם.
ההפגנות כללו את המחאה נגד בנימין נתניהו ואת המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש.
המכון הישראלי לדמוקרטיה בדק את המגבלות שהוטלו בישראל לעומת מדינות אחרות בעולם, ומצא שהמגבלות שאוסרות על יציאה של יותר מקילומטר מהבית, אותן החילה ממשלת ישראל גם על הפגנות, הן חריגות בחומרתן בעולם, וישראל היא המדינה היחידה שהגבילה את טווח ההפגנות של אזרחיה ביחס למקום מגוריהם.
בבריטניה, גרמניה, דנמרק, צ'כיה, צרפת ומדינות נספות הוטלו מגבלות על התקהלות, אבל הוכנס חריג לטובת הפגנות.
מיד עם התפרצות מגפת הקורונה ברפובליקה העממית של סין הטילה הממשלה צנזורה במטרה למנוע הפצת מידע על המחלה ועל הסכנות לבריאות הציבור.
הובעה ביקורת על כך שהמגפה התפשטה במדינה במשך מספר שבועות מבלי שנעשו מספיק מאמצים להכיל את הנגיף.
לי ונליאנג, רופא עיניים סיני שהזהיר את עמיתיו בעניין נגיף הקורונה, נעצר בשל "הפצת שמועות כוזבות", ומאוחר יותר נדבק במחלה ונפטר.
ארגון אמנסטי אינטרנשיונל מתח ביקורת על כך שסין מזערה את חומרת התפרצות המחלה בדיווחיה לארגון הבריאות העולמי.
משחק המחשב "Plague Inc.", המאפשר מעין סימולציה של מגפה עולמית, הוסר מחנויות האפליקציות בסין בטענה שיש בו "תוכן לא חוקי".
בפולין נאסר על רופאים למסור מידע לתקשורת, לאחר שמיילדת פרסמה בפייסבוק דיווח במרץ 2020 על מצבם הקשה של אנשי הרפואה וצוותי בתי החולים בזמן הטיפול במגפת הקורונה בפולין, ופוטרה עקב הדיווח.
איטליה התמודדה עם צפיפות בלתי רגילה בבתי החולים, וחולים רבים, בעיקר קשישים, נאלצו לחזור לביתם לאחר שעות של המתנה.
חלקם מתו בבתי החולים מבלי שטופלו.
בצילום שזכה לפופולריות נראית אחות שהתמוטטה עקב עומס עבודה גבוה בבית חולים איטלקי.
לוב התמודדה עם מגפת הקורונה בד בבד עם מלחמת האזרחים במדינה, במהלכה הותקפו מספר בתי חולים.
באפריל 2020 דיווח נציג האו"ם לעניינים הומניטריים כי 27 בתי חולים נפגעו ו-14 נסגרו בתוך חמישה שבועות.
ארגוני טרור הממומנים על ידי איחוד האמירויות הערביות תקפו ב-6 באפריל בית חולים באמצעות רקטות גראד, בזמן שטופלו בו כ-300 איש, בהם חולי קורונה.
האו"ם הגדיר את המתקפה כהפרה של החוק ההומניטרי הבינלאומי.