tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בתמיכת יו"ר הכנסת יולי אדלשטיין הוקמה "הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור", המכונה גם "ועדת השקיפות".
ב-14 ביולי 2015 מונתה ליושבת ראש הוועדה.
שפיר מונתה לעמוד בראש ועדת השקיפות של הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי (OECD) שאת הקמתה יזמה עם שגריר ישראל בארגון ועם משרד החוץ הישראלי.
מטרת הוועדה הייתה שיתוף פעולה בין פרלמנטים בעולם למען מלחמה בשחיתות ושיתוף הציבור.
הישיבה הראשונה התקיימה ב-10 בפברואר 2017 בפריז בה השתתפו כ-90 נציגים ממדינות שונות.
יחד עם ח"כ רועי פולקמן יזמה הצעת חוק להסדרת שכירות במגורים, שמומשה לבסוף בתיקון לחוק השכירות והשאילה.
בין השנים 2015–2019 עמדה שפיר בראשן של כ-7 שדולות בכנסת בהן מאבק בשחיתות, כינון חוקה לישראל, וקידום שכירות הוגנת.
בבחירות המקדימות בפברואר 2019 שקיימה מפלגת העבודה לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הגיעה שפיר למקום השני אחרי ח"כ אבי גבאי והוצבה במקום הרביעי ברשימת המפלגה לכנסת.
ביוני 2019, לאחר פרישתו של ח"כ אבי גבאי מהחיים הפוליטיים, התמודדה על תפקיד יו"ר מפלגת העבודה.
היא הפסידה לעמיר פרץ, שקיבל 47% מהקולות לעומת 27% לשפיר.
כמה שבועות לאחר מכן הודיעה שפיר על פרישתה ממפלגת העבודה.
היא נימקה את פרישתה בכך שיש צורך לאחד את מפלגות השמאל והמרכז תחת רשימה אחת, על מנת להגדיל ככל הניתן את הסיכוי לנצח את מפלגות הימין בבחירות.
יו"ר המפלגה עמיר פרץ סירב לבקשתה כי מפלגת העבודה תרוץ ברשימה אחת עם מפלגת מרצ ומפלגת ישראל דמוקרטית.
שפיר הצטרפה אל התנועה הירוקה, וחברה לראש הממשלה לשעבר אהוד ברק ולמפלגות מרצ וישראל דמוקרטית בהקמת רשימת המחנה הדמוקרטי, שבה הוצבה במקום השני ונכנסה לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש סירבו ראשי מפלגת מרצ לקיים פריימריז במסגרת רשימת "המחנה הדמוקרטי", פירקו את ההסכם בין המפלגות ובסופו של דבר, שפיר והתנועה הירוקה לא התמודדו לכנסת.
פעילות למען שקיפות תקציב המדינה וחופש המידע
שפיר פעלה לחשיפת המנגנון במסגרתו נעשות העברות תקציביות גדולות ללא פיקוח, לאחר שתקציב המדינה עבר.
כמו כן פעלה לחשוף את הפרקטיקה במסגרתה העברות תקציביות נעשות לחלק מהגופים רק לקראת סוף השנה, באופן שגופים אלו אינם מספיקים להשתמש בתקציב, והוא חוזר לקופת המדינה.
בדצמבר 2013 הגישה עתירה לבג"ץ בדרישה לבטל את נוהל ההעברות התקציביות בוועדת הכספים שאינן כלולות בחוק התקציב.
העתירה נדחתה, אך הנשיאה מרים נאור כתבה בפסק הדין שבעקבות העתירה גיבשה ועדת הכספים נוהל לטיפול בבקשות להעברות תקציביות וכן שהממשלה נקטה במספר צעדים במטרה לצמצם את הצורך בהעברות תקציביות במהלך השנה.
במרץ 2018 פרסם מבקר המדינה יוסף שפירא דוח שהסתמך על מידע שהעבירה אליו שפיר.
הדוח ביקר בחריפות את התנהלות אנשי אגף התקציבים במשרד האוצר, במסגרתה מוסתרים מיליארדי שקלים מפיקוח ציבורי באמצעות סעיפי רזרבה גלויים וסמויים, ובהם תקציבים שאינם מנוצלים כלל, החוזרים לקופת המדינה.
הדוח התייחס גם לעתירתה של שפיר נגד שיטת ההעברות התקציביות והתריע כי האוצר לא פעל לתיקון ליקויים שהתחייב לתקנם בנושא זה.
ב-2016 הובילה שפיר מהלך להפלת סעיף בהצעת חוק של הקואליציה, שנועד לבטל את הפיקוח של ועדת הכספים על שינויים בתקציב.
האופוזיציה הובילה פיליבסטר של 13 שעות בוועדת הכספים, במסגרתו נאמה שפיר במשך כ-4 שעות והגישה כ-6,800 הסתייגויות בכתב ובהן דרישה לחייב את הממשלה להנפיק דוחות המפרטים את השקעות התקציב בפריפריה ובמלחמה בעוני.
שפיר צילמה את הוועדה בלייב לרשת הפייסבוק ופנתה לצופים בבקשה שיעלו הסתייגויות.
בעקבות המהלך בוטל הסעיף בהצעת החוק.
שפיר התנגדה לפעילות הלוביזם בכנסת ודרשה כי הלוביסטים יחשפו בשם אלו גורמים פרטיים הם מפעילים לחץ על חברי הכנסת.
ב-2013 במהלך ישיבה של ועדת הכספים שעסקה בחוק הריכוזיות היא הקריאה בקול את שמות הלוביסטים שנכנסו לוועדות וחלקם יצאו בעקבות זאת מהדיון.
במסגרת ועדת השקיפות בראשותה נחשף בין השאר כי הממשלה לא נשענה על מידע ונתונים בקבלת החלטות על שוק הדיור וכי תוכנית "מחיר למשתכן" שירתה את העשירונים העליונים והותירה זוכים רבים ללא וודאות.
כמו כן נחשף כי המשרד לנושאים אסטרטגיים הסתיר מהציבור מה נעשה ב-300 מיליון ש"ח שקיבל בשנה וכי מירי רגב, כשרת התרבות, העלימה מהציבור מידע על השימוש בכספי חגיגות ה-70 למדינה (בעלויות של 108 מיליון שקלים).
ב-2018 חשפה שפיר כי 400 ממשפחות מפוני גוש קטיף נותרו ללא דיור נאות וכי מיליארדים מכספי המפונים לא הגיעו אליהם.
בעקבות החשיפה פתח מבקר המדינה בחקירת הנושא.
ב-2017 הגישו שפיר, פרופ' ירון זליכה ו-ולדימיר בליאק עתירה לבג"ץ, בבקשה לאפשר לחברי הכנסת גישה למערכת ניהול התקציב הממשלתית "מרכב"ה".
ב-2019 קבע בית המשפט כי שפיר, משרד האוצר ומרכז המחקר והמידע של הכנסת יקיימו הידברות ביניהם "על מנת לבחון האפשרות להגיע להסכמות, נוהל או מזכר הבנות, לצורך שיפור הפיקוח הפרלמנטרי.
זאת על מנת להגביר את שקיפות נתוני התקציב, הן ברמת התכנון והן ברמת הביצוע, בפני ועדת הכספים או ועדה אחרת של הכנסת".
ההידברות לא צלחה, וב-2024 דחה בג"ץ בדעת רוב את העתירה של שפיר, אך ציין שעתירה זו ועתירתה הראשונה של שפיר "הגבירו את השקיפות ושיפרו את הפיקוח של חברי ועדת הכספים על
התקציב", ולכן חייב את שר האוצר והממונה על התקציבים לשלם לעותרים הוצאות משפט בסך 15,000 ש"ח.
פעילות למען אנשים עם צרכים מיוחדים
ב-2017 חשפה שפיר שאחותה הקטנה נולדה עם אוטיזם ומוגבלות שכלית התפתחותית, אשר בעקבותיה למדה שפיר על הכשלים בשירותי הרווחה והחינוך, ובפתרונות דיור וטיפול באנשים עם צרכים מיוחדים.
כחברת כנסת השתמשה בחסינות הפרלמנטרית שלה כדי להיכנס מדי שבוע להוסטלים ומוסדות טיפוליים, ללא הודעה מראש, ולבדוק את התנאים והטיפול הניתן בהם.
בתוך כך חשפה כי בחלק מהמוסדות קיימים תת-טיפול ואף התעללות בחוסים.
ב-2018 ארגנה מבצע ביקורי פתע במסגרתו חברי כנסת ממפלגות שונות יצאו לבקר במוסדות הטיפוליים במטרה להביא לתודעה הציבורית את הנעשה בהם, ולשפר את השירות לחוסים.
שפיר קיימה ישיבות בנושא עם מנכ"ל משרד הרווחה, אליהן הזמינה משפחות לאנשים עם צרכים מיוחדים, אנשי טיפול ורווחה.
בישיבות אלו נחשף בין היתר שעובדים בהוסטלים נותנים סמים למטופלים כדי להרגיעם, בשל חוסר בכוח אדם, עד כדי פגיעה פיזית ונפשית.
הקמת מרכז שיר"ה לצעירים עם צרכים מיוחדים
ב-2021 הקימה שפיר, ביחד עם בני משפחתה, את מרכז שיר"ה - "שירותי התפתחות לאנשים עם צרכים מיוחדים", במטרה לאפשר לבוגרים צעירים עם אוטיזם או מוגבלות שכלית התפתחותית מקום שבו יוכלו ללמוד ולעבוד, בלב מכללה אקדמית ולצד צעירים בני גילם, אך בתוך מסגרת טיפולית.
שפיר גייסה תרומות מלמעלה מ-3,000 ישראלים לשם הקמת המרכז הראשון, שנפתח בשטח המרכז האקדמי רופין ב-2022. שפיר מנהלת בהתנדבות את העמותה.
עתירות נגד התמודדות מפלגת עוצמה יהודית בבחירות
בפברואר 2019 עתרה שפיר לוועדת הבחירות המרכזית, בדרישה למנוע את התמודדותה של מפלגת עוצמה יהודית בבחירות, על בסיס סעיף 7א לחוק יסוד: הכנסת, המאפשר לפסול רשימה מהתמודדות בבחירות אם היא שוללת את אופייה של ישראל כמדינה יהודית או דמוקרטית.
הוועדה דחתה עתירה זו ועתירה נוספת שהגישה מפלגת מרצ, אך בית המשפט העליון החליט במסגרת הערעור שלא לאפשר ליו"ר המפלגה, מיכאל בן ארי, להתמודד.
בעקבות העימותים ביניהם תבע בן גביר את שפיר על סך חצי מיליון ש"ח.
בהמשך לכך פרסמו פעילי ימין את פרטיה של שפיר בקבוצות שונות, דבר שגרר עשרות איומים על חייה, עד שהוחלט על ידי הכנסת לאבטח אותה.
בנובמבר 2020 הובילה שפיר עתירה לבג"ץ כנגד "פשרת האוזר", שאפשרה להאריך את כהונת ממשלת ישראל ה-35 מבלי להעביר תקציב מדינה, ומנעה את פיזור הכנסת.
בית המשפט קבע כי פשרה זו מהווה מקרה מובהק של שימוש לרעה בסמכות המכוננת של הכנסת, והוציא "התראת בטלות" לפיה ככל שבעתיד ייערך תיקון במתכונת דומה - הוא צפוי להתבטל.
הליכים משפטיים כנגד יאיר נתניהו
במרץ 2021 הגישה סתיו שפיר תביעת לשון הרע כנגד יאיר נתניהו, בנו של ראש הממשלה בנימין נתניהו.
שפיר טענה כי נתניהו הטריד אותה מינית בתגובה בפייסבוק וכי תגובה זו עלתה כדי עוולה אזרחית של לשון הרע, ותבעה ממנו 260 אלף שקלים בשל כך.
בתגובה תבע נתניהו את שפיר ודרש ממנה פיצוי בסך 300 אלף שקלים בגין ארבעה פרסומים שלה ברשתות החברתיות, שהתייחסו אליו ואל אביו, כינו אותו "חלאה" וכן "שקרן, רשע, גזען, מטרידן", והאשימו את אביו בכך שהוא מנסה להכשיל את ילדי ישראל וגורם הרס בחברה הישראלית.
ב-30 במרץ 2023 פסק בית משפט השלום כי על יאיר נתניהו לפצות את שפיר ב-40,000 ש"ח בגין הפרסומים, וב-20,000 ש"ח נוספים הוצאות משפט.
כמו כן, דחה בית המשפט את התביעה הנגדית של נתניהו וקבע שלשפיר עומדת הגנת "אמת דיברתי" על הכינויים בהם כינתה את נתניהו "גזען", "מטרידן" ו"מתבטל מכספנו" וחייבו ב-10,000 ש"ח הוצאות משפט.
במאי 2013 יזמה שפיר חקיקה שתאפשר לזוגות חד מיניים לקבל הכרה ממשלתית באיגודים אזרחיים.
למרות תמיכה רחבה במפלגת העבודה ובין חברי כנסת בודדים מהליכוד, חסמה יש עתיד את הצעת החוק לטובת הצעת חוק ההתאגדות האזרחית שלהם.
לאחר שסקר של "הארץ" הראה תמיכה של 70% מהישראלים בזכויות מלאות ושוויוניות לקהילה הגאה, שפיר, בסיוע עורכי דין ופעילים קהילתיים, ערכה רשימה של 12 דרכים להועיל לקהילת הלהט"ב באמצעות פעולה רגולטורית של השרים, תוך עקיפה של הצורך לחקיקה.
אלה כוללים תקנות המקלות על זוגות חד מיניים לאמץ ולהיכנס להסדרי פונדקאות.
כאשר דווח במהלך מבצע צוק איתן ב-2014 כי מקלטים בעיר אשדוד מדירים נשים ממקלטים המכונים "גברים בלבד", הגישה שפיר תלונה דחופה למשרד הדתות בדרישה לעצור לאלתר את ההפרדה וזו הסתיימה.
במהלך כל פעילותה בכנסת חרתה שפיר על דגלה את המאבק למען השקיפות ונגד שחיתות בכנסת, היא יזמה ועמדה בראש "הוועדה המיוחדת ליישום הנגשת המידע הממשלתי ועקרונות שקיפותו לציבור".
ב-2017 נבחרה לעמוד בראש ועדת השקיפות של ארגון ה־OECD.
בנוסף התנגדה לפעילות הלוביסטים בכנסת.
במרץ 2013 שפיר, ביחד עם תמר זנדברג ומיכל רוזין לבשה טלית והצטרפה לנשות הכותל בתפילה בכותל המערבי בירושלים.
בתחילה אסרה המשטרה על שפיר ושאר חברות הכנסת להגיע לתפילה, בטענה שנשים שעטופות בטלית הן "הפרעה לסדר הציבורי".
לאחר מכן צייצה שפיר בחשבון הטוויטר שלה: "אני מצטרפת לנשות הכותל, לתמוך בהן כשהן מתפללות בטליתות אל מול ההתנגדות החרדית בצד השני של הגדר ואיומי המשטרה".
שפיר תומכת בנישואים אזרחיים, הכרה בנישואים קונסרבטיביים, רפורמיים וזוגות חד-מיניים ואף עורכת בעצמה טקסי חופה.
שפיר תומכת במאבק במשבר האקלים, צמצום השימוש בתחבורה פרטית וקידום השימוש בתחבורה ציבורית.
ב-2019 הגישה הצעת חוק שלפיה על המדינה להציב יעדים לצמצום פליטות גזי החממה לפי המלצות הפאנל הבין ממשלתי לשינוי האקלים.
באותה שנה הובילו שפיר ויעל כהן פראן הצגת תוכנית "ניו דיל" ישראלית של "כלכלה ירוקה לישראל", מטעם המחנה הדמוקרטי.
שפיר תומכת במחאה נגד הרפורמה המשפטית.
היא מרבה לפרסם סרטוני הסברה כנגד פעולות ממשלת ישראל השלושים ושבע והייתה שותפה לעתירה נגד ביטול עילת הסבירות.
ב-2017 נבחרה על ידי הפורום הכלכלי העולמי כ-Young Global Leader.
ב-2018 נבחרה בין 100 המשפיעים של מגזין TheMarker.
ב-2018, העיתון הלונדוני א-פוליטיקל, כלל את שפיר ברשימת מאה המנהיגים העתידיים - הצעירים המשפיעים ביותר בעולם לשנת 2018.
ב-2025 נבחרה להיות World Fellow במרכז למנהיגות בינלאומית באוניברסיטת ייל.
שפיר שרה ומנגנת בפסנתר וגיטרה, ומלחינה.
בעבר סיפרה שמוזיקה הפכה לחלק משמעותי מהקשר בינה לבין אחותה הקטנה, המתמודדת עם אוטיזם ומוזיקה מאפשרת לה לתקשר עם העולם.
ב-2021 הופיעה בתחפושת החיפושית בעונה השנייה של "הזמר במסכה".
בנובמבר 2023, בעקבות טבח שבעה באוקטובר, הלחינה שפיר שיר באנגלית למען החזרת החטופים.
בקליפ שהתלווה לשיר השתתפו 100 אמהות חילוניות ודתיות, יהודיות וערביות, שיצאו בקריאה לאמהות בעולם להצטרף לדרישת ישראל להחזיר את כל החטופים הביתה מיידית.
סתיו שפיר, אנחנו מגש הכסף: התקציב הסודי ששובר את הדמוקרטיה – ואיך נציל אותה, סדרת אתגרי הדמוקרטיה, כנרת, זמורה, דביר 2025.
סתמרוח (במקור: Rincewind) הוא דמות בדיונית בסדרת "עולם הדיסק".
סתמרוח הוא תלמיד כושל באוניברסיטה הנעלמת באנק מורפורק שתואר לעיתים קרובות על ידיו מוריו כ"שווה הערך הכישופי למספר אפס".
רוב הזמן עוסק סתמרוח בבריחה מחבורות שונות של יצורים המעוניינים להרוג אותו, משלל סיבות.
הסיבה העיקרית להצלחתו להישאר בחיים היא, שלמרות שנולד עם רוח של מכשף, יש לו גוף של אצן ולכן הוא מסוגל לרוץ למרחקים גדולים ללא שום קושי.
לסתמרוח יש יכולת "מיוחדת" - לפתור בעיות קטנות על ידי הפיכתן לאסונות גדולים.
סתמרוח מצטייר כאדם פחדן ביותר, חסר מזל ובעל גישה צינית לחיים.
אולם במקרים רבים, למרות היותו לא-יוצלח, מצליח סתמרוח להתגבר על המכשולים ולהציל את העולם שוב ושוב.
סתמרוח נחשב לאחת הדמויות הפופולריות ביותר בסדרת "עולם הדיסק", על אף שמעבר לספרים בהם הוא דמות ראשית הוא כמעט ואיננו מופיע בסדרה.
בספר "Unseen Academicals" הוא כבר בעל מעמד של פרופסור באוניברסיטה הנעלמת.
הספרים בהם העלילה מתמקדת בסתמרוח וחבריו הם:
במשחקי המחשב של עולם הדיסק מדובב סתמרוח על ידי אריק איידל.
בעיבוד הטלוויזיוני ל"צבע הכשף" גולם סתמרוח על ידי דייוויד ג'ייסון.
איסור סתם יינם הוא גזירת חכמים האוסרת לשתות יין של גוי או יין שנגע בו גוי.
חז"ל גזרו על יין זה שיהיה אסור בשתייה ובהנאה והחמירו בדינו כדין יין נסך האסור מהתורה.
איסור זה הוא מזמן התנאים.
מלבד גזירה זאת נגזרה גזירה מאוחרת נוספת שגם יין שנגע בו יהודי משומד יאסר אף הוא כדין 'סתם יינם'.
חז"ל הקלו ביין שנתבשל שאינו נאסר באיסור "סתם יינם", מאחר שיין זה נחשב כפגום, ואין דרך הגויים לנסכו לעבודה זרה.
בסיבת האיסור, יש שכתבו שהטעם הוא מחמת שניסוך יין לעבודה זרה יכול להיות גם על ידי נענוע בלבד, ולכך ישנו חשש שמא הגוי התכוון לנסך את היין לעבודה זרה.
ויש שכתבו טעם אחר לפיו חז"ל חששו שעל ידי שתייה הדדית של יין שישתה היהודי עם הגוי, תיווצר קרבה בין היהודי לגוי, דבר שיוביל בעתיד לאיסור חתנות, לכך אסרו ייו זה בשתייה והנאה.
סתם יינם שהתערב במים, מותר בשתייה כל עוד יש פי ששה בכמות המים כנגד היין.
אם התערבב סתם יינם ביין כשר, יש אומרים שאוסר הכל בשתייה במשהו, וימכור את כל התערובת לגוי, ויש אומרים שבזמן הזה בטל בששים.
האיסור הראשוני היה על נגיעת גוי ביין, אך חכמים החמירו להחשיב בכלל האיסור אף יהודי מומר לעבודה זרה וכן מחלל שבת בפרהסיה, לעניין איסור סתם יינם.
יש שכתבו שיהודי שימנע מלחלל שבת בפני רב גדול, או שיחלל מאחר שחונך לחילול שבת מקטנותו ונחשב לתינוק שנשבה, לא נחשב כ'מומר' לעניין -"סתם יינם".
אך מחללי שבת בפרהסיה המצהירים שנוהגים כך מתוך חקירה ובדיקה, אינם נחשבים לתינוקות שנשבו.
כמו כן, כתב הבניין ציון שאם אותו מחלל שבת לכל הפחות עושה קידוש או הולך להתפלל בבית כנסת, לא שייך לומר עליו שדינו כמי שעובד עבודה זרה, כי במעשים אלו מגלה כי הוא מאמין באלוהי ישראל על אף שנכשל בחילול שבת.
ולכן גם יין שנגע בו אינו יאסר בשתייה.
גוי שאינו עובד עבודה זרה
לדעת הרמב"ם, יין שנגע בו גוי מאותן אומות שאינם עובדים עבודה זרה, היין נאסר בשתייה בלבד אבל מותר בהנאה, ולכך הוא סבור שמוסלמי שנוגע ביין אין היין נאסר בהנאה, אבל נוצרי שנוגע ביין היין נאסר אף בהנאה.
לעומתו הרשב"ם כותב בשם רש"י שגם יינו של נוצרי אינו אסור אלא בשתייה, היות שעבודתם אינה כוללת ניסוך יין (כי מה שהם שותים מיין האוכריסטיה אינו נחשב לניסוך).
גם המאירי התירו בהנאה לפי שיטתו הידועה כי הנוצרים אינם נחשבים כעובדי עבודה זרה.
לדעת השולחן ערוך סתם יין של גוי אסור בשתייה ובהנאה, אולם דעת הרמ"א להקל ולהתיר באיסור הנאה בשעת הדחק ביין של נוצרים .
לדעת הרב יוסף משאש, ניתן להקל בסוגי משקה העושיים מיין כגון קוניאק, מתוך הנחה שבתקופה המודרנית אין זה שכיח שהגויים ינסכו יין לעבודה זרה, אך הרב עובדיה דחה דבריו וכתב להחמיר בכך.
תקן ישראלי 1318, העוסק ביין, בגרסתו ממאי 1988 ובגרסה שהחליפה אותו באוגוסט 2019, מחייב לציין על התווית של יין שאינו כשר את המילים "לא כשר".
"סתם יום של חול" הוא שיר עברי שכתב יוסי גמזו והלחין וביצע שמעון ישראלי ב־1960.
ישראלי חיבר את הלחן של השיר בסוף שנות ה־50, כששהה בפריז יחד עם חבריו לשלושת המיתרים, אריק לביא וצבי בורודו.
במהלך שהותו בצרפת, נחשף לראשונה לשירים העוסקים בשגרת ימיהם של אנשים ובדברים פשוטים, בניגוד למקובל בזמר העברי באותה העת, שעסק בעיקר בערכים כגון עבודה, גבורה, ניצחון, רעות והתנדבות.
ברוח זו חשב ישראלי על המילים "סתם יום רגיל, עם אושר וגיל", ועם שובו לישראל, ב־1960, ביקש מגמזו להרחיב את השורה לכדי פזמון שלם, בלחן שכתב.
גמזו שינה את המילים ל"סתם יום של חול, עם בוקר כחול", וכתב את השיר, העוסק במודע ביום רגיל וחסר ייחוד.
לדברי יוסי גמזו, נעמי שמר כתבה מילים למנגינה לפניו, אולם שמעון ישראלי לא היה שבע רצון מהן ופנה אליו מבלי לספר לו מי המחברת המקורית.
פרט לנושא השיר, שהיווה חידוש, הוא קבע חידושים נוספים.
זו הייתה אחת הפעמים הראשונות שזמר עברי ביצע שיר שהוא עצמו הלחין.
נוסף על כך הוא שימש כשיר הנושא במופע יחיד שהעלה ישראלי, הראשון מסוגו בישראל.
ישראלי ספג ביקורת גם על כך שכשחקן צעיר העז להעלות הצגת יחיד וגם על הסגנון המוזיקלי, שהיה בהשראת השאנסונים הצרפתיים.
חרף הביקורת זכה המופע להצלחה.
ברבות השנים ביצעו את השיר אמנים נוספים, בהם גידי גוב, אריק סיני ולהקת סקסטה.
הסתמאים הוא כינוי לכותבי ה'סתמא' בתלמוד הבבלי.
הסתמא הם אותם קטעים בתלמוד שלא מובאים בשם תנא או אמורא כזה או אחר, אלא באופן סתמי, כלומר אנונימי.
הכינוי 'סתמא דמתניתין' (בארמית) או 'סתם משנה' (בעברית), המכוון לקטעים האנונימיים במשנה, מופיע פעמים רבות כבר בתלמוד עצמו, תמיד בפיו של רבי יוחנן, גדול אמוראי ארץ ישראל.
הכינוי התאום, 'סתמא דגמרא' או 'סתם התלמוד' נמצא בשימוש כבר בקרב פרשני התלמוד בימי הביניים, בעיקר בפי התוספות.
מתוך כינויים עתיקים אלה חודש במחקר העכשווי הכינוי 'סתמאים'.
כמה חוקרים בולטים, ביניהם חוקרי התלמוד פרופ' דוד הלבני ופרופ' שמא פרידמן, רואים בסתמאים יוצריה של שכבה מאוחרת לשכבה האמוראית בתלמוד, ולמעשה רואים בהם את יוצריו העיקריים של התלמוד המוכר לנו.
תפיסה זו הפכה לרווחת במחקר בעשרים השנים האחרונות, כמבואר להלן.
לשיטת הלבני, פרידמן וחוקרי תלמוד מובילים עכשוויים רבים ההולכים בעקבותיהם, את התלמוד הבבלי כפי שהוא לפנינו יצרו הסתמאים, כאשר הסתמות מהווה למעשה את רוב התלמוד.
הסתמאים החכמים שחיו בבבל במאתיים השנים לערך שאחר תום תקופת האמוראים, כלומר למן אמצע המאה השישית ועד אמצע המאה השמינית (הלבני דחה את תאריך סיום העריכה לימי רב יהודאי גאון ב-750).
בשלהי תקופת הסתמאים, באותו זמן שפעלו ראשוני הגאונים שפרסמו חיבורים עצמאיים (שאילתות דרב אחאי גאון, הלכות גדולות וכדומה), פעלו גם הסבוראים.
בתום תקופת הסבוראים נחתם התלמוד.
לשיטתם, התלמוד הבבלי נחתם אבל לא נערך, רוצה לומר, הסתמאים סיימו לשחזר לפי הבנתם את השקלא והטריא האמוראיים, אבל לא פעל עורך שיפעל לאחידות ולהסרת הסתירות בין הסוגיות ובתוך עצמן; וכך נותרו בתלמוד סוגיות מוקשות וסותרות.
שיטת המחקר החדשה מנוגדת לדעה המקובלת אודות עריכת התלמוד, למן רב שרירא גאון באיגרתו המפורסמת, דרך הראשונים והאחרונים ועד חוקרי התלמוד בעת החדשה.
לפי הלבני הוראה אינו גמרא וסוף אינו עריכה, אלא הוראה היא תמיד הלכה פסוקה (קיימת מסכת שלמה בשם "הוריות" העוסקת בהלכות פסוקות); לכן מפרש הלבני "סוף הוראה" במובן של סוף מסירת הלכות פסוקות על ידי המסרנים (התנאים).
הלבני מחדש את קיומם של הסתמאים, שפעלו לאורך מאתים שנה, אף על פי שאינם ידועים בשמם ולא נזכרו במפורש בשום מקור היסטורי.
יש לציין שהסתמות מצויות גם בתלמוד הירושלמי, אמנם בהיקף קטן בהרבה מבבבלי, אך רוב המחקר שעוסק בסתמאים התרכז עד כה בבבלי בלבד.
דעתו של הלבני היא דעה מרכזית במחקר התלמוד, אך לא בלעדית.
החולק המרכזי על שיטת הלבני הוא פרופ' ירחמיאל ברודי.
יש לציין כי רוב ככל החוקרים מודים בקיומם של סתמות קדומות ומאוחרות, והמחלוקות היא מי ומתי יצרו את רוב הסתמות בתלמוד: האמוראים עצמם, או ממשיכיהם האנונימיים, המאוחרים יותר.
סתריים (שם מדעי: Prunellidae) היא משפחה של ציפורי שיר הכוללת רק סוג אחד - סתרי (Prunella) ובו 13 מינים.
הסתרי הוא עוף המצוי באזורים הרריים ומיוערים ברחבי אירואסיה מצפון עד לסיביר ומדרום מדרים עד המזרח התיכון כולל לישראל אליה מגיעים המינים: סתרי צוקים, סתרי שחור-גרון, סתרי מצוי וסתרי ממושקף.
הסתרים בעלי צבעים אפורים ולא בולטים והמקור חרוטי וקטן.
במראהו הוא מזכיר דרור אך חיוור יותר.
כשמו הסתרי מסתתר בין השיחים הצפופים או מצוי בין שיחים ועשב על הקרקע.
הסתרי ניזון מחרקים בקיץ ומזרעים ופירות יער בחורף.
כדי לסייע לו לעכל את הזרעים הוא לעיתים יבלע אבנים קטנות לתוך הקיבה והם יימעכו עבורו את הזרעים שיתפצחו.
הסתרי הוא עוף מונוגמי המשקיע שעות רבות בחיזור אחר נקבות בקיץ ובטיפול בצאצאים.
סתמא דגמרא (בעברית: סתם תלמוד או הסתם של התלמוד) הוא מושג בלימוד התלמוד, המתאר טקסט אנונימי שמשמש כדברי קישור בין הדוברים או להבאת פירוש, תירוץ, קושיה, הערה לדברי חכם או פסיקה במהלך הלימוד, ללא הזכרת שם אומרו.
המונח 'סתמא' מופיע כבר בתלמוד עצמו, ומכוון לאותם ציטוטים מהמשנה שלא מובאים בשם תנא מסוים, אלא באופן סתמי, כלומר אנונימי.
הכינוי 'סתם משנה' (בעברית) או 'סתמא דמתניתין' או 'סתימתאה' (בארמית) או מופיע פעמים רבות בתלמוד, כמעט תמיד בפיו של רבי יוחנן, גדול אמוראי ארץ ישראל.
הסתמא דגמרא לפי פרשני התלמוד
הכינוי התאום לסתם משנה, 'סתמא דגמרא' או 'סתם התלמוד' כבר מתייחס לתלמוד עצמו ונמצא מחוץ לו.
הוא נמצא בשימוש כבר בקרב פרשני התלמוד בימי הביניים, בעיקר בפי התוספות.
קטעים נרחבים מהתלמוד נזכרים ללא שם אומרם.
כך למשל, הסוגיה הראשונה במסכת קידושין מובאת כולה ללא הזכרת שמו של חכם אחד.
במרבית המקרים סוגיות הגמרא הן בליל של אמירות ודעות תנאיות ואמוראיות, מוקדמות ומאוחרות, ודיון בקישורים ובסתירות ביניהן.
בתוך מבנה זה, לעיתים קרובות הדיונים והקישורים מובאים ללא שם אומרם, אלא בשם התלמוד עצמו.
פרשני התלמוד בימי הביניים כינו קטעים אלה בשם 'סתם תלמוד'.
חוקרים כמו דוד הלבני ושמא יהודה פרידמן טענו כי כחלק מהצורה האקלקטית בה נבנה התלמוד, כאשר מאמרי התנאים קודמים למאמרי הדור הראשון של האמוראים וכן הלאה, כך את ה"סתמא דגמרא" כתבו חכמים מאוחרים יותר, הנקראים בפיהם סתמאים.
כתוצאה מהיותם כאלה, ישנם הטוענים כי אין לפסוק הלכה מסתם התלמוד, כפי שפסקו חכמים בעבר.
טענה זו הביאה למחלוקות רחבות היקף בקרב לומדי גמרא.
שיטתם של הלבני ופרידמן מקובלת היום על חוקרי תלמוד רבים, אך ישנן גם שיטות אחרות במחקר, הטוענות שקטעים אלו נתחברו על ידי הסבוראים או על ידי רב אשי ורבינא, שהתלמוד מכנה אותם 'סוף הוראה', וישנן שיטות המייחסות את הסתמא דגמרא אף למקורות אמוראיים מוקדמים יותר
סתניקטיס (שם מדעי: Sthenictis) הוא סוג של טורף נכחד ממשפחת הסמוריים שחי בתקופת המיוקן לפני 13–9.2 מיליון שנה.
הוא התגלה לראשונה ב-1910 בחפירות באורגון, ומאובניו נמצאו ברחבי ארצות הברית ודרום קנדה.
מין אחד - Sthenictis neimengguensis'' נמצא גם במונגוליה וסין.
רוב המאובנים מכילים עצמות, שיניים ולסתות.
יצור זה היה מאבותיהם של הסמורים הקיימים, קרובם הרחוק של הסמור והדלק, והוא הגיע למשקל של 5–13.7 ק"ג (ישנם שני סוגי דגימות משקל).
ליצור היה גוף דק עם רגליים ארוכות וחזקות, והוא חי כנראה על העצים חלק מזמנו.
היו לו ניבים קדמיים ארוכים.
הוא ניזון מבשר, אך שיניו הותאמו גם לאכילה של מזון צמחי או של חרקים.
היצור חי בדומה לדלקים או סמורים מודרניים ביערות אמריקה של המיוקן.
סתימה בביוב היא בעיה הנוצרת בצנרת הביוב כתוצאה מהצטברות של משקעים בצנרת או חדירה של גורמים חיצוניים כמו שורשי עצים לצנרת, ומפריעים לזרימת המים התקינה בצנרת.
ככל שמתעבה המחסום גדל הסיכוי שייתפסו בו גורמים נוספים שיסייעו בהאצת התהליך, כמו מגבונים לחים המושלכים לעיתים לאסלה אך אינם מתפרקים כמו נייר טואלט, שערות, מוצרי היגיינה נשיים ועוד.
סתימות חמורות יותר עשויות להתרחש בצנרת הראשית של הבניין או בצנרת העירונית עקב הצטברות פסולת בנייה, שאריות בטון או ברזלים, שורשי עצים שחדרו לתוך הצינורות או פסולת ביתית שהושלכה לביוב ונתפסה בהמשך הצינור.
סתימת ביוב עלולה לגרום להצפת ביוב שעלולה לגרום למפגע סביבתי חמור ולתחלואה.
סתימה בצנרת הביתית ניתנת לפתיחה בקלות יחסית, באמצעות פתיחת פתח הניקוז וסילוק הגורמים המפריעים.
במקרה של סתימה במקלחת למשל ניתן לפתוח ולהסיר את הרשת הסוגרת את פתח הניקוז, ולפנות את גורם הסתימה (שלרוב נובעת משערות שנסחפו לניקוז).
סתימה בכיור המטבח או המקלחת, נדרש בדרך כלל לפתוח את הסיפון שמתחת לכיור, שם מצטבר מרבית הלכלוך ברוב המקרים.
במקרים של סתימה קשה ניתן להשתמש בחומר כימי מיוחד מנקז סתימות .
ניתן לשפוך בסיס חזק כמו סודה קאוסטית לצינור (בשימוש באמצעי זה חובה להיזהר משאריות החומר שעלולים להישאר בצנרת).
במקרים של סתימה קלה ניתן גם להזרים מים חמים לתוך הצנרת הסתומה במטרה להמס את שכבות השומן, או להשתמש בפומפה, שימוש נכון בפומפה מתאימה עשוי להביא לפתיחת הסתימה הביתית בקלות ובמהירות.
במקרים של סתימה קשה שאינה נפתרת באמצעים הביתיים או שלא ידוע מיקומה, ניתן להיעזר בשירותיו של השרברב, במרבית המקרים המקרים צריך להחדיר קפיץ מיוחד לתוך צנרת הביוב על מנת לפתוח את הסתימה, שיטה זו יעילה בעיקר בסתימות בתוך הצנרת הביתית ואינה יעילה בקווי ביוב מרכזיים.
במקרה של סתימה בצינור בעל קוטר רחב כמו בצנרת העירונית, ניתן לפתחה באמצעות ביובית, שבה ישנו צינור מים בלחץ גבוה מאוד אשר מגיע אל הסתימה ומפורר אותה.
רוב הסתימות ניתנות למניעה באמצעות הקפדה על ניקיונם של חורי ניקוז המים, מניעת חדירה של גורמים זרים והסרת הלכלוך לעיתים קרובות.
סתנורוס (שם מדעי: Sthenurus; מילולית: "זנב קצר") הוא סוג של קנגורו ענקי נכחד אשר חי בתקופת הפליוקן והפליסטוקן באוסטרליה.
הוא השתייך לתת-המשפחה הנכחדת קנגורי ענק וחי לצד קרובו הענקי פרוקופטודון שהיה גדול הקנגורים מעולם.
מאובניו התגלו באוסטרליה הדרומית בידי החוקר דרן ג.
הממצאים נחקרו וקיבלו את שמם בידי החוקר האנגלי ריצ'רד אוון.
קנגורו נכחד זה הגיע לאורך של עד 3 מטרים ולמשקל של עד 140 ק"ג.
הוא היה בעל צוואר קצר ופנים קצרות ומוגבהות ולסת שהכילה שיניים בעלות ציפוי אמייל עבה אשר עזר לבעליו ללעוס צמחייה קרקעית קשה.
לקנגורו היו רגליים קדמיות ארוכות בעלות טפרים ורגליים אחוריות שריריות מאוד אך בעלות אצבע בודדת דומה לפרסה.
הוא היה אוכל צמחים שרעה בערבות וניזון מעשב לצד פאונה שכללה דיפרוטודונים עצומים, עופות מסוג גניאורניס וקנגורים אדומים.
ככל הנראה קנגורו זה לא יכל לקפץ במהירות ובמקום זה נע בדומה לתנועת גורילות ושימפנזות.
לא ברור ממה נכחד בסוף הפליסטוקן אך ייתכן שהדבר קשור להגעת אוכלוסיות אנשים לאוסטרליה או לשינויי אקלים שגרמו לקריסת המערכת האקולוגית בערבות בהם חי הקנגורו.
בעבר השתייכו לסוג גם מיני הסימוסתנורוס הקרוב.
ע"ב ס"ג מ"ה ב"ן (בראשי תיבות: עסמ"ב במספרים: 72, 63, 45, 52) הוא מושג בקבלה היהודית, שיסודו בארבע אפשרויות גימטריה במילוי לשם יהוה.
האפשרות ע"ב נוצרת מגימטריה של השם ב"מילוי יודין": יוד הי ויו הי, ס"ג ממילוי משולב: יוד הי ואו הי, מ"ה מ"מילוי אלפין": יוד הא ואו הא, וב"ן מ"מילוי ההין": יוד הה וו הה.
ארבע אפשרויות אלו הן ארבע מתוך 27 אפשרויות מילוי לאותיות י ה ו ה.
מקביל ל: ע"ב ס"ג מ"ה ב"ן באותיות השם י ה ו ה בארבעת העולמות אצילות בריאה יצירה עשייה בפרצופיםבגימטריה72634552 בחלקי התורה טעמים נקודות תגים אותיות בחלקי הנשמה חיה נשמה רוח נפש בארבעת היסודות אש מים רוח עפר ברוחות השמים דרום צפון מזרח מערב באבות האומה אברהם יצחק יעקב דוד
ארבע הפעמים 72 שוות בסך הכל 288 (רפ"ח) ועל זה מיוסד המושג הקבלי רפ"ח ניצוצין.
האות י' מופיעה תשע פעמים בארבעת השמות ומרמזת ל"מים" שבמקווה שעולים בגימטריה 90.
סך האותיות של ארבעת השמות הוא 39 כנגד ל"ט מלאכות שאסורות בשבת.
הגימטריה של ארבעת השמות היא 232 ושווה לגימטריה של "הברכה".
"סתם" הוא סינגל שהוקלט על ידי צמד הזמרים הישראלי סטטיק ובן אל תבורי, השיר יצא לאור ב-25 בספטמבר 2016, כסינגל שלא מתוך אלבום, דרך חברת התקליטים Mobile1 Music.
השיר נכתב והולחן על ידי סטטיק ובן אל תבורי והופק על ידי ירדן "ג'ורדי" פלג, השיר הוא בסגנון הפופ.
הווידאו קליפ המלא שיצא עבור השיר, בוים על ידי רומן בוצ'אצקי והועלה לערוץ היוטיוב של סטטיק ובן אל תבורי ב-25 בספטמבר 2016. בקליפ ניתן לראות את השניים מופיעים על שערים של מגזינים, עוברים בשדה מעריצים ומראים את כמויות צפיות הקליפים שלהם.
"סתם שני אנשים" הוא סינגל של הזמרת הישראלית רוני דלומי, שיצא לאור ב-4 בפברואר 2013. זהו השיר השלישי מתוך אלבומה השני "תחזיקו".
השיר נכתב בידי נועם חורב, הולחן בידי דנה ברגר, והופק על ידי איתמר מאירי ואיתן רז.
השיר מתאר מערכת יחסים בין גבר לאשה, העומדת לקראת פירוק.
הדוברת בשיר מספרת על פחדה שבעוד חודש היא ובן זוגה כבר יהיו "סתם שני אנשים".
הווידאו קליפ של השיר בוים בידי אלעד וייסמן ופורסם בערוץ היוטיוב של דלומי ב-29 באפריל 2013. נכון ל-2021 הקליפ עומד על יותר מ-3.6 מיליון צפיות.
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי סקר לשיר ביקורת מעורבת, והעניק לו ציון של שלושה וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה.
"סתלבט בקיבוץ" הוא סינגל של להקת פול טראנק ביחד עם הראפר הישראלי ג'ימבו ג'יי.
השיר יצא לאור ב־11 בפברואר 2022, כסינגל מתוך אלבום האולפן השלישי של פול טראנק, "ממותה".
השיר היה ללהיט ונבחר לשיר השנה לשנת ה'תשפ"ב של גלגלצ ורדיו תל אביב.
את השיר כתבו ג'ימבו ג'יי וגל ניסמן והלחינו ניסמן וזהר ברזילי.
השיר הופק על ידי אריאל קשת וברזילי ועובד על ידי ניסמן וברזילי.
ניסמן סיפר כי מגוריו בקיבוץ בדרום הביאו את הרצון לכתוב שיר על ההווי בקיבוץ.
במהלך הכתיבה פנה ניסמן לג'ימבו ג'יי לסיוע בכתיבת השיר.
הווידאו קליפ צולם בקיבוץ רוחמה שבצפון הנגב.
לקליפ הם השתמשו במגוון חפצים ובעלי מקצוע שונים כמו: קלנועית, ארגז בירות, חברת מוניות ושליח פיצה.
במסגרת המצעד השנתי של גלגלצ, ביצע תמיר גרינברג יחד עם הגבעטרון גרסת כיסוי לשיר, המשלבת קטעים בעברית ואנגלית.
בנוסף בוצעה לשיר גרסת כיסוי על ידי להקת ג'יין בורדו.
סִתְרִי מָצוּי (שם מדעי: Prunella modularis) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הסתריים, המצויה ברחבי אירופה הממוזגת ועד לרוסיה האסיאתית.
סתרים מצויים הובאו בידי אדם גם לניו זילנד.
זהו ללא ספק המין בעל התפוצה הנרחבת ביותר במשפחת הסתריים; רוב הסתרים האחרים מוגבלים לבתי גידול הרריים.
בישראל חולף וחורף מצוי למדי אך במספרים קטנים, בעיקר בצפון הארץ ובמרכזה, באזורי חורש צפופים.
בנדידה נצפה גם בבתי גידול פתוחים יותר - למשל בבתות החוף באזור תל ברוך, במיוחד בשבועיים הראשונים של חודש נובמבר.
הסתרי המצוי תואר על ידי חוקר הטבע השוודי קארולוס לינאוס בשנת 1758 במהדורה העשירית של Systema Naturae שלו.
הוא טבע את השם המדעי שלו כ-Motacilla modularis.
שם המין הספציפי הוא מלטינית modularis "שר".
השם האנגלי "dunnock" בא מהמילה האנגלית dun (חום מטושטש, בצבע כהה) וצורת הקטנה ock.
השם "Accentor" הוא מלטינית ופירושו אדם ששר עם אחר.
שם הסוג Prunella הוא מגרמנית Braunelle, "חום" עם צורת הקטנה.
מיינרצהגן, 1934 – אירלנד והברידיים (מערבית לסקוטלנד)
הארטרט, 1910) - סקוטלנד (למעט ההברידים), אנגליה, ויילס ומערב צרפת
לינאוס, 1758) - צפון ומרכז אירופה
mabbotti Harper, 1919 – חצי האי האיברי, דרום מרכז צרפת ואיטליה
fuscata Mauersberger, 1971 - דרום חצי האי קרים (החוף הצפוני של הים השחור)
euxina Watson, 1961 - צפון מערב וצפון טורקיה
obscura (Hablizl, 1783) - צפון מזרח טורקיה, הקווקז וצפון איראן
כמה טקסונומים הציעו לאחרונה שייתכן שיתייחסו לסתרי המצוי כאל שלושה מינים, כאשר התת-מינים P.
ציפור בגודל של אדום חזה, אורכו כ-13.5-14 ס"מ.
הוא בעל גב מפוספס, ודומה במקצת לדרור בית קטן.
בדומה למין הזה, לסתרי המצוי יש מראה אפרורי שאולי התפתח כדי למנוע טרפה.
חלקיו התחתונים חומים, ויש לו מקור מחודד עדין.
לבוגרים יש ראש אפור, ושני הזוויגים בצבע דומה.
שלא כמו כל ציפור חומה קטנה בגודל דומה, סתרים מצויים מפגינים תנועות כנפיים תכופות, במיוחד כאשר הם מעורבים בסכסוכים טריטוריאליים או כאשר מתחרים על זכויות הזדווגות.
קריאתו העיקרית של הסתרי היא צפצוף צווחני ומתמשך יחד עם צליל גבוה, המסגיר את נוכחותה הלא בולטת של הציפור.
השיר מהיר, דק ומצלצל, שניתן לבלבל עם זו של הגדרון, אך היא קצרה וחלשה יותר.
סתרים מצויים הם מינים מקומיים באזורים נרחבים של אירואסיה, המאכלסים חלק גדול מאירופה כולל לבנון, צפון איראן והקווקז.
הם הסתרי הנפוץ היחיד באזורי שפלה; כל השאר מתגוררים באזורים גבוהים.
סתרים מצויים הובאו בידי אדם לניו זילנד במהלך המאה ה-19, וכיום הם התפשטו ברחבי המדינה ובכמה איים מהחוף.
בתי הגידול המועדפים כוללים יערות, שיחים, גינות ומשוכות שבהן הם ניזונים בדרך כלל מהקרקע.
סתרים מצויים הם טריטוריאליים ועלולים להסתכסך עם ציפורים אחרות הקרבות לקנים שלהם.
זכרים חולקים לפעמים טריטוריה ומפגינים היררכיית דומיננטיות קפדנית.
עם זאת, הדומיננטיות החברתית הזו אינה מתורגמת ליתרונות לזכר האלפא במונחים של רבייה, שכן האבהות מתחלקת בדרך כלל שווה בשווה בין זכרי הקבוצה.
יתר על כן, לעיתים רחוקות יש קשר בין חברי קבוצה, ולכן עלולה להיווצר תחרות.
הטריטוריות של הנקבות הם כמעט תמיד בלעדיות.
עם זאת, לפעמים, מספר זכרים ישתפו פעולה כדי להגן על טריטוריה אחת המכילה מספר נקבות.
זכרים מפגינים היררכיית דומיננטיות חזקה בתוך קבוצות: פרטים בוגרים נוטות להיות הזכרים הדומיננטיים ופרטים מהשנה הראשונה בדרך כלל תת-דומיננטיים.
מחקרים מצאו שקרובי משפחה קרובים כמעט אף פעם לא חולקים טריטוריה.
יכולתו של הזכר לגשת לנקבות תלויה בדרך כלל בגודל טריטוריית הנקבה, המושפע מהתפלגות המזון.
כאשר משאבים מופצים בשטחים צפופים, שטחי הנקבות נוטים להיות קטנים וקל לזכרים להשיג בלעדיות.
מערכות ההזדווגות הבאות, כפי שנדון להלן, משקפות הצלחה ברבייה גבוהה לזכרים והצלחה נמוכה יחסית לנקבות.
בתקופות של מחסור, הטריטוריות של הנקבות מתרחבות כדי להכיל את המחסור במשאבים, מה שגורם לזכרים להתקשות יותר ליצור בלעדיות על הנקבות.
לפיכך, נקבות זוכות ליתרון רבייה על פני זכרים במקרה זה.
לסתרי המצוי יש מערכות יחסים משתנות.
הנקבות הן לרוב פוליאנדריות, מתרבות עם שני זכרים או יותר בבת אחת, דבר נדיר למדי בקרב ציפורים.
מערכת יחסים מרובה זו מובילה להתפתחות תחרות זרע בין המחזרים הגברים.
פרופיל DNA הראה שלגוזלים בתוך המחזור יש לרוב אבות שונים, בהתאם להצלחת הזכרים בהשגת מונופול לנקבה.
זכרים מנסים להבטיח את אבהותם על ידי ניקור בביב של הנקבה כדי לעורר פליטת זרע של זכרים יריבים.
לסתרים לוקח רק עשירית שנייה להזדווג והם יכולים להזדווג יותר מ-100 פעמים ביום.
זכרים מספקים טיפול הורי בפרופורציה להצלחת ההזדווגות שלהם, כך שבדרך כלל ניתן לראות שני זכרים ונקבה מספקים גוזלים בקן אחד.
מערכות יחסים אחרות קיימות גם בתוך אוכלוסיות סתרים, בהתאם ליחס בין זכר לנקבה ובחפיפה של טריטוריות.
כאשר רק טריטוריה אחת של נקבה וטריטוריה אחת חופפות, מונוגמיה מועדפת.
לפעמים, שתיים או שלוש טריטוריות נקבות סמוכות חופפות טריטוריה זכרית אחת, ולכן הפוליגמיה מועדפת, כאשר הזכר מחזיק במונופול על מספר נקבות.
קיימת גם , בה שני זכרים מגינים במשותף על טריטוריה המכילה מספר נקבות.
פוליאנדריה, לעומת זאת, היא מערכת היחסים הנפוצה ביותר של סתרים שנמצאת בטבע.
בהתאם לאוכלוסייה, לזכרים יש בדרך כלל את הצלחת הרבייה הטובה ביותר באוכלוסיות פוליגניות, בעוד שלנקבות יש יתרון בפוליאנדריה.
מחקרים המחישו את נזילותן של מערכות היחסים של הסתרים המצויים.
כאשר נמצא מזון בשפע, גודל הטריטוריה של הנקבות מצטמצם באופן דרסטי.
כתוצאה מכך, זכרים יכולים בקלות רבה יותר להשיג בלעדיות על הנקבות.
לפיכך, ניתן להעביר את מערכת היחסים מכזו שמעדיפה הצלחה נקבית (פוליאנדריה), לכזו שמקדמת הצלחה זכרית (מונוגמיה, פוליגיננדריה או פוליגניה).
הסתרי בונה קן (בעיקר מזרדים וטחב ומרופד בחומרים רכים כמו צמר או נוצות), נמוך בשיח או עצים מחטיים, שבו הבוגרים מטילים בדרך כלל שלוש עד חמש ביצים כחולות ללא כתמים.
המחזורים, בהתאם לאוכלוסייה, יכולים להיות מגודלים על ידי נקבה בודדת, נקבות מרובות בעזרת זכר באופן חלקי, נקבות מרובות עם עזרה מלאה של זכר, או על ידי נקבות מרובות וזכרים מרובים.
בזוגות, הזכר והנקבה משקיעים בטיפול ההורי בשיעורים דומים.
עם זאת, בשלישיות, הנקבה וזכר האלפא משקיעים יותר טיפול בגוזלים מאשר זכר הבטא.
בטריטוריות שבהן הנקבות מסוגלות לברוח מהזכרים, גם זכרי האלפא וגם הבטא חולקים אספקה שווה.
מערכת היחסים האחרונה הזו מייצגת את התרחיש הטוב ביותר עבור נקבות, שכן היא מסייעת להבטיח טיפול מקסימלי והצלחתם של הצעירים.
מחקר מצא שזכרים נוטים לא להבחין בין הצעירים שלהם לבין אלה של זכר אחר במערכות פוליאנדריות או פוליגיננדריות.
עם זאת, הם משנים את ההאכלה שלהם בהתאם לוודאות של האבהות.
אם לזכר יש גישה גדולה יותר לנקבה, ולכן סיכוי גבוה יותר להפריה מוצלחת, במהלך תקופת הזדווגות ספציפית, זה יספק יותר טיפול כלפי הצעירים.
סִתְרִי שְׁחֹר-גָּרוֹן (שם מדעי: Prunella atrogularis) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הסתריים.
בישראל מזדמן נדיר ביותר בחורף עם שתי תצפיות עד כה: הראשונה מאזור ירושלים ב-1982 והאחרונה הייתה בפרט שחרף בעמק האלה (נתיב הל"ה) בנובמבר 2010.
שם המין הספציפי atrogularis מלטינית, ומשמעותו שחור-גרון; ater - שחור ו-gular - גרון.
Atrogularis - דוגר בצפון ומרכז הרי אורל שבצפון מערב רוסיה.
חורף במזרח איראן, טורקמניסטן, אוזבקיסטן, דרומה לאפגניסטן ודרום מערב תת-היבשת ההודית.
Huttoni - דוגר במרכז אסיה, מהרי האלטאי ודרומה לרכס טיין שאן והרי פמיר.
בחורף נע דרומה לדרום מערב אסיה.
השם Huttoni מנציח את הסרן והממלוג הבריטי תומאס האטון (1807–1874) ששירת בהודו ובאפגניסטן.
המין אינו נחשב לנודד ארוך טווח וברוב המקרים התנועה בין העונות היא אנכית - מאתרי הקינון הגבוהים בקיץ לאזורים עוינים פחות בחורף.
נוהג לחרוף בבתות או בשטחים מעובדים.
הסתרי בונה קן מסודר נמוך בסבך של עצי אשוחית, ומטיל 3–5 ביצים כחולות ללא כתמים.
גודלו דומה לזה של סתרי מצוי; אורכו כ-13.5–14 ס"מ, ומשקלו כ-19 גרם.
יש לו גב חום כהה ומפוספס, הדומה במקצת לזה של דרור הבית, אבל למבוגרים יש כיפה, כתם פנים וגרון שחרים, ופס-גבה לבן.
החזה כתום, והבטן לבנה עם פסים כתומים.
כמו סתריים אחרים, למין זה יש מקור מחודד של אוכלי חרקים.
הזוויגים דומים, אך לצעירים ובוגרים בלבוש חורף יש פחות ניגודיות בניצוי.
בפרט, הגרון הכהה עשוי להיעדר כמעט לגמרי אצל ציפורים צעירות, אז הוא עלול לבלבל עם סתרי ממושקף.
המין נוהג לבלות את עיקר זמנו בשיחור מזון על הקרקע, כאשר המזון המועדף עליו הוא דרגות צעירות של חרקים בעודם רכים.
בחורף, כאשר מלאי החרקים מצטמק, התפריט מתרחב גם לפירות וזרעים.
הקריאה היא "טי-טי-טי" דק, והשירה דומה לציוצים הנעימים של הסתרי המצוי.
סִתְרִי מְמֻשְׁקָף (שם מדעי: Prunella ocularis) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הסתריים.
בישראל הוא חורף נדיר ביותר באזורים הרריים בעיקר בצפון הארץ.
בכל חורף נרשמות כמה תצפיות בודדות, בעיקר מהחרמון והגולן.
סתרי ממושקף תואר על ידי חוקר הטבע הגרמני גוסטב ראדה בשנת 1884 מפרט שנאסף בהרי טאליש ליד גבול אזרבייג'ן-איראן.
הוא טבע את השם המדעי Accentor ocularis.
כיום הוא מסווג תחת הסוג סתרי שהוגדר על ידי חוקר הצפרות הצרפתי לואי וייו בשנת 1816. המין הוא מונוטיפי.
שם המין הספציפי ocularis, נגזר מהמילה הלטינית ocular, עין.
מרומי ההרים באזור האירנו-טורני: ממזרח טורקיה וארמניה, דרך צפון איראן ועד הרי הזגרוס בדרום מערב איראן.
הסתרי הממושקף אמנם אינו נודד, אך הוא נוהג לשוטט, ובחורף הוא מעדיף לבלות באזורים נמוכים יותר באיראן ועד לחופי המפרץ הפרסי.
בית הגידול הטבעי שלו הוא ערבות ממוזגות.
הוא מקנן באזורי אחו עם שיחי ברברית פזורים בטורקיה, ובאזור הטרנס-קווקזי הוא מעדיף מצוקים סלעיים עם עצי ערער וארז.
את קינו הוא בונה מזרדים, עלים וגבעולים; ומרפד אותו בצמר, שיער, עשב וטחב.
הקן ממוקם בתחתית שיחים נמוכים.
החלקים התחתונים גוון בז'-כתמתם ומפוספסים בעדינות (לפעמים לחזה גוון כתום עז יותר).
החלקים העליונים חומים כהים, עם פספוס כהה וצפוף.
כמו אצל סתריים אחרים, למין זה יש מקור מחודד של אוכלי חרקים.
התזונה שלו מורכבת מחרקים וזרעים.
כיוון שטווח התפוצה שלו נחשב רחב ומגמות השינוי באוכלוסייה יציבות, סווג מין זה כללא חשש לפי הרשימה של האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע.
האוכלוסייה האירופית מונה בין 11,000 ל-33,000 זוגות, ומעריכים שהם כ-55% מכלל האוכלוסייה, ומכאן משערכים את האוכלוסייה העולמית בין 40,200 ל-120,900 פרטים.
סִתְרִי צוּקִים (שם מדעי: Prunella collaris) הוא ציפור שיר קטנה ממשפחת הסתריים.
בישראל הוא חורף נדיר למדי.
רוב התצפיות הן מהר הארבל, שם חרף באופן קבוע עד שנות התשעים, אך מאז כבר אינו קבוע.
בנוסף נצפה מספר פעמים במצוקים בגליל, בגולן, ובמדבר יהודה.
המין תואר על ידי חוקר הטבע האוסטרי ג'ובאני אנטוניו סקופולי ב-1769. הוא טבע את השם המדעי Sturnus collaris ותיעד אותו לראשונה באזור קרינתיה בדרום אוסטריה.
מין זה ממוקם כעת בסוג סתרי שהוגדר על ידי חוקר הצפרות הצרפתי לואי וייו בשנת 1816. סתרי צוקים, יחד עם סתרי הימלאי, מופרדים לפעמים משאר הסתרים, לסוג Laiscopus.
שם המין הספציפי collaris הוא מלטינית ומשמעותו "של הצוואר".
השם האנגלי "Accentor" הוא מלטינית ופירושו אדם ששר עם אחר.
collaris (סקופולי, 1769) – דרום מערב אירופה עד סלובניה והרי הקרפטים, צפון מערב אפריקה
subalpina (ברהאם, 1831) – קרואטיה עד בולגריה ויוון, כרתים ודרום מערב טורקיה
montana (הבליץ, 1783) – מצפון ומזרח טורקיה עד לקווקז ואיראן
rufilata (סברצוב, 1879) – צפון מזרח אפגניסטן וצפון פקיסטן דרך הרי מרכז אסיה למערב סין
whymperi (בייקר, 1915) – מערב ההימלאיה
nipalensis (בלית', 1843) – מרכז ומזרח ההימלאיה עד דרום מרכז סין וצפון מיאנמר
tibetana (ביאנצ'י, 1905) – מזרח טיבט
erythropygia (סווינהו, 1870) – מזרח קזחסטן ודרום מרכז סיביר עד צפון מזרח סיביר, יפן, קוריאה וצפון מזרח סין
fennelli (דייגנן, 1964) – טייוואן
הוא נמצא ברחבי ההרים של דרום אירופה הממוזגת, לבנון ואסיה בגבהים מעל 1,800 מטר.
הוא יציב בעיקר, עם נדידה אנכית מקומית מהגבהים לאזורים נמוכים ועוינים פחות בחורף.
חורף נרחב יותר בקווי רוחב נמוכים יותר, ולעיתים נדירות פרטים משוטטים מזדמנים לצפון אירופה.
את עונת הקינון הוא מעביר במצוקים והרים סלעיים או אזורי אחו אלפיני, בין קו העצים לקו השלג בגבהים שבין 1,800–3,000 מטר.
מחוץ לעונת הקינון הוא נמצא גם ברום נמוך יותר, ומעדיף אזורים סלעיים עם צמחייה נמוכה, לעיתים קרובות גם ליד מגורי אדם וחוות.
סתרי צוקים גדול במקצת מסתרי מצוי, אורכו כ-15–17.5 ס"מ.
יש לו גב חום מפוספס, הדומה במקצת לזה של דרור הבית, אבל למבוגרים יש ראש אפור וכתמים חומים-אדומים בחלקים התחתונים.
יש לו מקור מחודד עדין של אוכל חרקים.
הזוויגים דומים, אם כי לזכר עשויה להיות יותר ניגודיות בניצוי.
לציפורים צעירות יש ראש וחלקים תחתונים חומים יותר.
הוא בונה קן מסודר נמוך בתוך שיח או נקיק סלע, אותו הוא בונה מעשב, טחב, וגבעולים, ומרפד אותו בשיער ונוצות.
בתטולה 3–5 ביצים בצבע כחול-שמיים ללא כתמים.
טריטוריות הקינון תפוסות על ידי קבוצות רבייה של שלושה או ארבעה זכרים עם שלוש או ארבע נקבות.
אלו ציפורים לא מונוגמיות ולהן מערכת הזדווגות חברתית .
לזכרים יש היררכיה דומיננטית, כאשר זכרי האלפא בדרך כלל מבוגרים יותר מאלו שמתחתיהם.
נקבות מחפשות להזדווג עם כל הזכרים, אם כי זכר האלפא עשוי לגונן עליהן מפני הזדווגויות של זכרים בדרג נמוך יותר.
בתורם, זכרים מחפשים הזדווגות עם כל הנקבות.
נעשה שימוש בפרופיל DNA כדי להראות שבתוך מחזורי קינון, יש לעיתים קרובות אבהות מעורבת, על אף שהנקבה אינה תמיד האם האמיתית של הגוזלים הגדלים בתוך הקן שלה.
הזכרים יספקו מזון לגוזלים במספר קנים בתוך הקבוצה, תלוי אם הזדווגו עם הנקבה או לא - הזכרים מספקים טיפול רק כאשר יש סיכוי שהם האבות האמיתיים של הגוזלים.
הוא ניזון בעיקר מחרקים, בנוסף על עכבישים, שבלולים קטנים, שלשולים, ומעט מקור צמחי.
האוכלוסייה האירופית מונה בין 77,900–149,000 זוגות, ומעריכים שהם כ-10% מכלל האוכלוסייה, ומכאן משערכים את כלל האוכלוסייה העולמית בין 1,560,000—2,980,000 פרטים.
סתם אחד הוא סרט פעולה אמריקאי משנת 2021 בבימויו של איליה ניישולר ובכיכובו של בוב אודנקירק.
הסרט מתמקד בהאץ' מנזל, איש משפחה שגר חיי שגרה משעממים עד שהוא מתמודד עם פריצה לביתו.
בעקבות האירוע, הוא חוזר לעברו האלים והנסתר, כשהוא מוצא את עצמו נלחם בפשע המאורגן במרדף אחר נקמה וצדק.
הסרט מלא באקשן אינטנסיבי ובעל טון קומי, תוך הצגת דמות שקטה שמסתירה יכולות הרסניות.
סרטי יוניברסל הוציאו את הסרט לאקרנים בארצות הברית ב-26 במרץ 2021, ובבריטניה ב-9 ביוני 2021. הסרט הכניס 57 מיליון דולר ברחבי העולם וקיבל ביקורות חיוביות בדרך כלל מהמבקרים, ששיבחו את קטעי הפעולה ואת הביצועים של אודנקרק.
האץ' מנסל, איש משפחה שגר בפרברים, מוצא את עצמו בחדר חקירות, חבול ומוכה.
הוא מציג את עצמו בתור "אף אחד", אבל מהר מאוד מתברר שהוא הרבה יותר מזה.
בפלשבק אנחנו רואים את האץ' חי חיים שגרתיים עם אשתו בקה, בנם המתבגר בריידי ובתם הצעירה סמי.
לילה אחד פורצים שני שודדים לביתם, והאץ', למרות שהיה יכול לפעול, בוחר לא להגיב כדי לא להסלים את המצב – מה שגורם לסביבתו לראות בו פחדן.
כשסמי מאבדת צמיד יקר ללב, האץ' יוצא למסע לאיתור השודדים, אבל מגלה שהמצב מסובך יותר ממה שחשב.
בדרכו חזרה הביתה, הוא מתעמת באוטובוס עם חבורת בריונים שמטרידה נוסעת – ומרסק אותם באלימות מדויקת.
אחד מהם קשור למאפיה הרוסית.
האירועים מתגלגלים במהירות – יוליאן, ראש המאפיה ואחיו של אחד הבריונים, מחליט לנקום.
האץ' חושף את עברו הסודי כאודיטור – סוג של מתנקש על-מטעם סוכנויות ממשלתיות – ומחליט להחזיר מלחמה.
הוא מרוקן את המטמון הסודי שלו, שורף את הבית, רוכש את מפעל המתכת של חמיו ומכין את השטח לעימות חזיתי.
כשהמאפיה תוקפת, האץ' מקבל חיזוק מפתיע מאביו ואחיו – שלושתם חוברים יחד לקרב עקוב מדם נגד הכוחות של יוליאן.
הקרב מסתיים בניצחון שלהם, כשהאץ' מחסל את יוליאן בתחבולה מתוחכמת.
המשטרה מגיעה, אבל שיחת טלפון מסתורית מסדרת את שחרורו.
שלושה חודשים לאחר מכן, המשפחה מתחילה חיים חדשים – עד שהאץ' מקבל שיחת טלפון שמרמזת: הסיפור כנראה עוד לא נגמר.
בוב אודנקירק בתפקיד האצ' מנסל / "אף אחד", מתנקש ממשלתי לשעבר
קוני נילסן בתור בקה מנסל, אשתו המצליחה של האצ'
אלכסיי סרבריקוב בתפקיד יוליאן קוזנצוב, בוס מאפיה רוסי השומר על אובשצ'ק, שמכוון להאצ' ומשפחתו
ריזה בתור הארי מנסל, אחיו של האצ'
מייקל איירונסייד בתור אדי ויליאמס, חמו והבוס של האצ'
קולין סלמון בתור הספר, המטפל הממשלתי לשעבר של האצ'
כריסטופר לויד בתפקיד דייוויד מנסל, אביו של האצ' וסוכן FBI בדימוס
בילי מקללן בתור צ'רלי ויליאמס, בנו של אדי וגיסו של האצ'
גייג' מונרו בתור בלייק מנסל, בנו המתבגר של האצ'
פייזלי קדורת' בתפקיד אבי מנסל, בתו של האצ'
אלכסנדר פאל בתור טדי קוזנצוב, אחיו הצעיר של יוליאן
אראיה מנגה בתפקיד פאבל, שומר הראש חצי רוסי חצי אתיופי של יוליאן
סתם אחד הכניס 27.6 מיליון דולר בארצות הברית ובקנדה, ו-29.9 מיליון דולר בטריטוריות אחרות, בסך כולל של 57.5 מיליון דולר ברחבי העולם, מול תקציב ייצור של 16 מיליון דולר.
שבוע לפני יציאתו לאקרנים בארצות הברית מגזין וראייטי העריך שהסרט יכניס בסביבות 5 מיליון דולר בסוף השבוע הפותח שלו, בהשוואה לצפי שהוא ייפתח לכ-15 מיליון דולר בשוק שלפני מגפת הקורונה.
הסרט הרוויח 2.5 מיליון דולר ביום הראשון שלו, והמשיך עם הבכורה ל-6.7 מיליון דולר, והגיע לראש הקופות.
62% מהקהל היה גברים, כאשר 56% היו מתחת לגיל 35. הסרט ירד ב-56% ל-3 מיליון דולר בסוף השבוע השני שלו, וסיים במקום השלישי.
קהלים שנשאלו על ידי "CinemaScore" העניקו לסרט ציון ממוצע של "A−" בסולם A+ עד F, בעוד "PostTrak" דיווח כי 83% מחברי הקהל נתנו לו ציון חיובי, כאשר 69% אמרו שהם בהחלט ימליצו עליו.
סתם אחד 2 הוא סרט מתח ופעולה אמריקאי שבוים על ידי טימו טג'אהג'נטו על פי תסריט מאת דרק קולסטאד וארון רבין.
הסרט מהווה המשך לסרט "סתם אחד" משנת 2021. בסרט מככבים בוב אודנקירק, קוני נילסן, ריזה, מייקל איירונסייד, קולין סלמון, בילי מקללן, גייג' מונרו, פייזלי קדוראת וכריסטופר לויד, ששבים לגלם את דמויותיהם מהסרט הראשון, בעוד לצוות השחקנים הנוכחי מצטרפים קולין הנקס, ג'ון אורטיז ושרון סטון.
הסרט עתיד לצאת לאקרנים בארצות הברית ב-15 באוגוסט 2025.
בוב אודנקירק – האץ' מנסל, מתנקש לשעבר
נולן גראנטהם – האץ', בצעירותו.
קוני נילסן – בקה מנסל, אשתו של האץ'.
פייפר בראון – בקה, בצעירותה.
כריסטופר לויד – דייוויד מנסל, אביו של האץ' וסוכן FBI בדימוס.
ריזה – הארי מנסל, אחיו המאומץ של האץ'.
מייקל איירונסייד – אדי ויליאמס, חותנו של האץ'.
בילי מקללן – צ'ארלי ויליאמס, גיסו של האץ'.
גייג' מונרו – בריידי מנסל, בנו של האץ'.
פייזלי קדוראת – סמי מנסל, בתו של האץ'.
קולין הנקס – אייבל, שריף מושחת.
ג'ון אורטיז – הנרי, מפעיל פארק שעשועים מושחת.
שרון סטון – לנדינה, אחראית על רשת הברחות.
קולין סלמון – "הספר", מפעיל סוכני ממשלה לשעבר
סינדי מיסקיו – קשישה באמבט
במרץ 2021 הביעה קוני נילסן עניין לשוב ולגלם את בקה מנסל בסרט המשך ל"סתם אחד".
לדבריה, היא רצתה ללמוד עוד על הרקע של דמויותיהם של האץ' ובקה, וציינה כי דיונים על כך נערכו כבר בצילומי הסרט הראשון.
ביוני 2021 נמסר כי דרק קולסטאד שוקד על כתיבת תסריט לסרט המשך, אם כי האולפנים טרם אישרו את הפקתו.
במרץ 2022 הודיעה חברת "87North" ברשתות החברתיות על כוונתה לעבוד על סרט המשך, אף שלא נמסר תאריך רשמי לתחילת ההפקה.
באוגוסט 2022 אישר דייוויד ליץ' כי כתיבת התסריט נמשכת, והוסיף כי האולפנים התחייבו להפקת הסרט.
בדצמבר 2022 הכריזה קלי מקורמיק רשמית כי הפקת הסרט החלה, וכי הצילומים צפויים להתקיים במהלך 2023. בינואר 2024 אישרה נילסן כי ההפקה מתקדמת וכי תשוב לגלם את דמותה מהסרט הראשון.
במרץ 2024 אישר ליץ' כי הצילומים יחלו בשלהי שנת 2024. ביוני 2024 אושר רשמית שובה של נילסן לגילום דמותה של בקה.
באותו החודש נחשף כי הבמאי האינדונזי טימו טג'אג'נטו יופקד על בימוי הסרט – זו תהיה עבודתו הראשונה בשפה האנגלית – וכי קולסטאד, ארון רבין, בוב אודנקירק ואומאיר עלים כתבו את התסריט.
ביולי 2024 הצטרפה שרון סטון לצוות השחקנים בתפקיד שטרם נחשף, ואושר כי כריסטופר לויד ישוב לגלם את דייוויד מנסל.
באוגוסט וספטמבר 2024, נמסר על ליהורם של קולין הנקס וג'ון אורטיז לצוות השחקנים, כשבמקביל נחשף כי ריזה ומייקל איירונסייד ישובו לגלם את הארי מנסל ואדי ויליאמס.
צילומי הסרט החלו ב-6 באוגוסט 2024 בעיר ויניפג והסתיימו ב-26 בספטמבר 2024.
הסרט עתיד לצאת לאקרנים ב-15 באוגוסט 2025 בצפון אמריקה.
"סתכלי למעלה" הוא שיר מאת הזמר-יוצר הישראלי חנן בן ארי, שנכלל באלבום "לא המשוגע היחידי" שיצא ב-15 בינואר 2026. השיר נכתב והולחן בידי בן ארי בשיתוף פאר טסי ואיתן דרמון.
במסגרת פרסום האלבום תואר השיר כיצירה המציעה צעד אחורה בתוך מערבולת של רעש וחוסר שליטה, תוך הדגשת תנועה של החזקה פנימית ולא של פתרון חד משמעי.
"סתכלי למעלה" נכלל באלבום "לא המשוגע היחידי", שיצא לאחר תהליך פרסום מדורג שבו נחשף שיר אחד בכל חודש עד להשלמת אלבום מלא.
בהקשר זה הוצג האלבום ככזה שנע בין אמונה לספק, בין חוויות משפחתיות לבין התבוננות במלחמה ובשבר, ובתוך הרצף הזה השיר זוהה על ידי שיר לוי מאתר "סרוגים" כנקודת מבט שמבקשת להשהות את הדחיפות ולייצר זווית שקטה יותר להתמודדות.
"סתכלי למעלה" נכתב בשיתוף פעולה של בן ארי עם פאר טסי ואיתן דרמון והופק על ידי תומר בירן.
במאמר ביקורתי מאת דודי פטימר באתר "מעריב אונליין" תואר "סתכלי למעלה" כרגע של נשימה בתוך עומס רגשי, שבו פעולת המבט למעלה מתפקדת כמסגרת להתמודדות עם כאב ובלבול.
פטימר הדגיש את המעברים בין אינטימיות לבין דרמטיות בשירה, וכן את תרומת המעברים המלודיים והדינמיקה המוזיקלית לעיצוב חוויה רגשית עשירה, המאפשרת למאזין לשהות בתוך השיר כמסגרת של ריכוז וייצוב, ולא רק כמסר מילולי.
בביקורת מאת בן שלו בעיתון "הארץ" הוצג "סתכלי למעלה" כדוגמה לשפה אמונית מודגשת, כאשר צוין כי פתיחת השיר במשפט אמוני עשויה להציב בעיה עבור מאזין שאינו מאמין.
שלו הציג גם הממד הרעיוני של השיר, הכולל אמירות על זמן, על ניצחון שכבר התרחש, ועל תפיסה גורלית של מפגש, לצד פרט יומיומי של קריאה ב"מאה שנים של בדידות" במלון מול הים.
הביקורת הציבה את השיר בתוך טענה רחבה יותר על האלבום, שלפיה הכוונה והמקצועיות ניכרות אך העומק הרגשי והנכונות לשקף את השבר נתפסים כמוגבלים, וכי השיר משקף תמונה אופטימית יחסית גם כאשר הרקע נתפס ככואב.
עַ'גַ'ר (ערבית: غجر; מבוטא בעברית רַגַ'ר) הוא כפר עלווי השוכן על גבול ישראל–לבנון.
חלקו הדרומי מוגדר כמועצה מקומית ישראלית.
הכפר שוכן במחוז הצפון, בין הגליל העליון לרמת הגולן והוכרז כמועצה מקומית בשנת 1982 לאחר שסופח בחלקו יחד עם רמת הגולן תחת חוק רמת הגולן ב-1981.
ע'ג'ר הוא היישוב היחיד בישראל שרוב תושביו הם עלווים.
בשנים 1972–1973 הכין הממשל הצבאי ברמת הגולן ביחד עם משרד הדתות חוקים להסדרת ענייני המעמד האישי של תושבי הכפר והם הוכפפו לקאדי (שופט באסלאם) בחיפה.
חוקר ארץ ישראל הצרפתי ויקטור גרן ביקר בע'ג'ר בשנת 1870, וכתב כי מתגוררים בו 600 נוסיירים.
הוא ציין כי הבתים בנויים בצורה גסה מאבני בזלת קטנות, וכי על גגות רובם יש סוכות קנים קטנות בהן התושבים מבלים את הלילה.
הוא הוסיף כי בכפר יש מסגד בשם "ג'אמע אל-ארבעין", המוקדש לארבעים רעי הנביא.
ממלחמת העולם הראשונה עד מלחמת ששת הימים
לאחר מלחמת העולם הראשונה ובעקבות הסכם ניוקומב-פולה, עבר האזור להשפעה צרפתית.
הן לבנון והן סוריה היו נתונות בחסות צרפתית, וקו הגבול ביניהן לא סומן בבירור.
הכפר נמצא על הגבול ולפי חלק מהמפות היה בריבונות לבנון.
תושבי הכפר הם ברובם עלווים, עדה מבוססת בסוריה, והיו להם קשרים עם כפרים עלוויים אחרים ברמת הגולן: זעורה ועין פית.
במפקד אוכלוסין שנערך בסוריה ותוצאותיו פורסמו ב-1960 נכלל הכפר ע'ג'ר בין היישובים הסוריים, ואף משויכות אליו חלק מחוות שבעא.
במפקד הזה נמנו בע'ג'ר 620 איש.
(לא כולל תושבי החוות) במהלך מלחמת האזרחים בלבנון בשנת 1958 שימש ע'ג'ר כאחת מנקודות המעבר דרכן סיפקה סוריה נשק למורדים.
על פי גרסה אחת, כשסוריה ולבנון זכו לעצמאות, קיבלה סוריה את השליטה בכפר בפועל, ואף העניקה אזרחות סורית לתושביו.
גרסה אחרת מציינת שכבר בשנת 1932 ניתן לתושבי הכפר לבחור בין השתייכות לסוריה או לבנון והם בחרו להשתייך לסוריה.
בעיתונות הישראלית לאחר מלחמת ששת הימים הופיעה גרסה נוספת, שעל פיה הכפר ע'ג'ר היה כפר לבנוני שהועבר לשליטה סורית על מנת שסוריה תוכל להשתמש בו כעמדה קדמית לפגיעה בישראל והטיית מקורות הירדן.
מפה של סוכנות הבינוי הסורית משנת 1965 הנמצאת בארכיון המפות של המכללה האקדמית תל חי מעידה אף היא כי לפחות שנתיים לפני מלחמת ששת הימים הייתה עג'ר כולה בשליטה סורית.
ממלחמת ששת הימים ועד הנסיגה מלבנון
במלחמת ששת הימים עלו כוחות צה"ל לגולן והתקדמו אל הכפר מכיוון מזרח.
לפי המפות שהיו בידי צה"ל, שהיו ככל הנראה מבוססות על מפות בריטיות, הכפר נמצא בתוך תחומי לבנון, מדינה שלא השתתפה בלחימה נגד ישראל.
לפיכך צה"ל הסתפק בכניעת הכפר ואיסוף הנשק ועזב את הכפר.
על פי פרסומים אחרים, צה"ל כלל לא הגיע אל הכפר עד שלאחר מספר ימים הלך נציג הכפר לקונייטרה להודיע על כניעת הכפר.
בריאיון למגזין טבע הדברים שערך דודו בן-צור עם ח'טיב ג'מאל, אחד מתושבי הכפר, בדצמבר 1993 סיפר ג'מאל:
בראשות המועצה המקומית הוצב סלמאן אל־ח'טיב, שכיהן כמוח'תאר הכפר מאז שנת 1958. הוא הוסיף לכהן כראש המועצה עד שנת 2003, ללא שאיש יתמודד מולו בבחירות.
בדצמבר 1967 חנך אגד קו אוטובוס שהגיע פעמיים ביום לכפר.
מקורות חיברה את הכפר בצינור 3 אינץ' למתקן שאיבה מהווזאני שהיה בשטח לבנון ומשרד החקלאות סייע לכפר בפיתוח החקלאות, אשר נפגעה מכיוון שרוב שטחי החקלאות של הכפר נותרו בשטח לבנון.
רבים מאנשי הכפר התחילו לעבוד בעבודות חוץ בישראל.
בשנת 1970 סבל הכפר, כמו יישובים אחרים בצפון, מקטיושות שנורו על הכפר.
בשנים 1972–1973 הכין הממשל הצבאי ברמת הגולן ביחד עם משרד הדתות חוקים להסדרת ענייני המעמד האישי של תושבי הכפר והם הוכפפו לקאדי בחיפה.
בספטמבר 1973 חובר הכפר באופן אלחוטי לרשת הטלפון של ישראל.
תלמידי התיכון מהכפר למדו יחד עם הדרוזים בתיכון במסעדה.
הכפר סופח לישראל במסגרת חוק רמת הגולן שהתקבל בכנסת ב־1981. בניגוד לרוב הדרוזי של תושבי רמת הגולן, תושבי ע'ג'ר הסכימו לקבל את האזרחות הישראלית.
רבים מהם עבדו בקיבוצי הסביבה ובמפעלים בקריית שמונה ומצבם הכלכלי השתפר.
בשנת 1978, במבצע ליטני, נכנס צה"ל ללבנון, ומאז ועד מאי 2000, נמצאו שני צידי הגבול הלבנוני בשליטת ישראל.
באותה תקופה הואץ פיתוח הכפר ובתים רבים נבנו בחלק הצפוני של הכפר בטריטוריה לבנונית, באופן דומה להתפתחות של רפיח לתוך חצי האי סיני בעת שהיה בשליטה ישראלית.
לקראת יציאת צה"ל מדרום לבנון בשנת 2000 התעוררה מחדש הבעיה של ע'ג'ר.