tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
המועצה, הפועלת תחת משרד ראש הממשלה, מעבירה בכל שנה תמיכות לעמותות ציבוריות המנציחות את ראשי המדינה, באמצעות תוכניות חינוך לבני נוער, הרצאות, ימי עיון ועוד.
אחד מהאירועים שעורכת המועצה הוא אזכרה שנתית כללית בא' בניסן (ראש השנה למלכים, על פי המסורת היהודית) לכל ראשי המדינה שנפטרו.
לפי דו"ח מבקר המדינה שפורסם בשנת 2013, חוק ההנצחה אינו מספק מענה לצורכי ההנצחה הקיימים וכתוצאה מכך נוצר חוסר שווין בהנצחת ראשי המדינה.
לדעת מבקר המדינה, מספר ראשי ממשלה זכו למרכזי הנצחה גדולים, ואילו אחרים מונצחים על ידי עמותות דלות אמצעים וזאת בשל ההבדל בין התאגידים לעמותות: תקצוב התאגידים גדול פי 20 מתקצוב העמותות, ולרשותם המדינה העמידה מבנים קיימים או קרקע להקמת מבנים ואילו העמותות שוכרות משרדים בתשלום.
בעקבות ביקורת זו, קרא מבקר המדינה לשינוי החוק אשר יתקן את המצב הקיים לטענתו, לפיו הנצחתם של ראשי מדינה מותנית ביכולת של מוקירי זכרם להביא לחקיקת חוק אישי ולזכות במשאבים.
ולכן, על המדינה לקבוע מדיניות שתבטיח הנצחה ראויה וממשית לכל ראשיה שהלכו לעולמם.
בנובמבר 2015, התלוננה הבמאית אילנה צור, כי באתר המועצה פורסם ללא רשותה סרטון המכפיש את יצחק רבין ומכיל קטעים מסרטה "אלטלנה".
יושב ראש המועצה הוא ראש הממשלה המכהן, וחברים בה עוד שישה נציגי הממשלה, עליהם נמנים בדרך כלל יושב ראש ועדת השרים לענייני סמלים וטקסים, שר המדע, התרבות והספורט, שר החינוך ועוד.
בנוסף, חברים בה גם אישי ציבור, סופרים ואנשי תרבות.
תקופת הכהונה של כל חבר היא 5 שנים, וניתן לחדש את כהונתו.
במשרד ראש הממשלה מכהן מזכיר המועצה להנצחה והוא זה שנושא באחריות להפעלת מערכות ההנצחה השונות.
כמזכיר המועצה הראשון כיהן סגן מזכיר הממשלה, אריה זהר ולאחריו כיהנו עו"ד עמיחי עורקבי, אורן מגנזי, אבי וידרמן, שרה לזר, וכיום מכהן בתפקיד ראובן פינסקי.
בשנת 1998 מינתה הממשלה הרכב חדש למועצה.
ב-23 ביוני 2024 החליטה הממשלה על הרכב חדש למועצה.
החלטת הממשלה זכתה לביקורת ציבורית, בטענה כי מינתה בעיקר נציגי ציבור הקשורים ללשכת ראש הממשלה.
המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית היא הגוף המייעץ לנשיא ארצות הברית בנושאי מדיניות חוץ וביטחון לאומי.
המועצה הוקמה ב-1947 על פי חוק הביטחון הלאומי, על ידי חוק הביטחון הלאומי (1947) שנחתם על ידי הנשיא הארי טרומן.
כוונת החקיקה הייתה למסד את התיאום בין כל הזרועות של הכוחות המזוינים של ארצות הברית (לתוך מחלקת ההגנה) ובין גופי ביטחון ומודיעין אחרים כגון ה-CIA וה-FBI, והחל מ-1952 גם ה-NSA, ולייסד גוף שיתאם בין סוכנויות הממשל האמריקניות לצורך הייעוץ היעיל ביותר לנשיא בתחום ביטחון לאומי.
משנת 1949 המועצה משתייכת למשרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית ואחראית על ניהול חדר המצב של הבית הלבן.
בראש המועצה עומד נשיא ארצות הברית.
היועץ לביטחון לאומי רשאי לקבוע את רשימת המשתתפים לכל ישיבה של המועצה, כולל הזמנת בכירים רלוונטיים מהממשל.
היועץ לביטחון המולדת רשאי לממש סמכות זהה כאשר המועצה מתכנסת כמועצה לביטחון המולדת.
כל חבר במועצה המשתתף בפגישה כבעל זכות הצבעה רשאי להציע מראש נושאים לדיון, במסגרת הזמן שנקבע על ידי היועץ לביטחון לאומי או נציגו.
היועץ לביטחון לאומי יחליט האם לכלול נושאים אלה בסדר היום.
+הרכב המועצה לביטחון לאומי – ממשל טראמפ השנימעמדמשרהיו"ר נשיא ארצות הבריתמשתתפים קבועים סגן נשיא ארצות הברית
סגן ראש סגל הבית הלבן למדיניותהיועץ הצבאי למועצה יושב ראש המטות המשולביםהיועץ המודיעיני למועצהמנהל המודיעין הלאומיהיועץ למדיניות בקרת סמים מנהל המדיניות הלאומית לבקרת סמיםמשתתפים קבועים נוספים סגן היועץ לביטחון לאומי
היועץ לביטחון מולדתמשתתפים לפי צורך היועץ המשפטי לבית הלבן
היועץ המשפטי למועצה לביטחון לאומי
הוועדה היא הפורום הבין-סוכנותי הבכיר ביותר במערכת המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, המשמש לבחינת סוגיות מדיניות הנוגעות לביטחון לאומי.
הוועדה אחראית על תיאום בין סוכנויות ממשלתיות שונות בנוגע למדיניות הביטחון הלאומי, ותפקידה להמליץ על פתרונות והחלטות לנושאים חשובים המובאים בפני הנשיא.
הוועדה מתכנסת באופן קבוע לפי הזמנת יועץ הביטחון הלאומי.
יועץ הביטחון הלאומי אחראי לקביעת סדר היום של הוועדה, להכנת המסמכים הנדרשים מראש, ולהפצת המסקנות וההחלטות בזמן.
כאשר הוועדה מדווחת לנשיא, יועץ הביטחון הלאומי מייצג את הדעות השונות של המשתתפים ומעביר את ההבדלים באופן נאמן.
הוועדה בראשות יועץ הביטחון הלאומי וכוללת את חברי הקבינט הבכירים של ארצות הברית, כאשר נושאים הקשורים לביטחון פנים נמצאים על סדר היום, משתתף גם היועץ לביטחון מולדת, אשר עשוי לשמש כיו"ר הוועדה בהתאם לשיקול דעתו של יועץ הביטחון הלאומי.
ועדה זו כוללת את סגני השרים והפקידים המובילים בממשלת ארצות הברית, אשר נבחרים על ידי הנשיא או ראשי הסוכנויות הרלוונטיות.
זהו פורום מקצועי שבדרך כלל מתמקד בניהול דיונים טקטיים וביצוע החלטות שדורשות ייצוג מרשויות שונות של הממשלה.
חברי הוועדה לרוב כוללים את, סגן מזכיר המדינה, ההגנה, התובע הכללי, ביטחון המולדת, האנרגיה, האוצר ועוד.
ועדת הסגנים מתכנסת באופן קבוע על פי הצורך, ביוזמת סגן היועץ לביטחון לאומי ולפי שיקול דעתו.
ישיבות הוועדה עוסקות בהכנת סדר היום, בהכנת המסמכים הדרושים, ובפיתוח המסקנות וההמלצות לשם קבלת החלטות אסטרטגיות במדיניות הביטחון הלאומי והחוץ של ארצות הברית.
הוועדה מבטיחה כי כל המסמכים המובאים בפני המועצות השונות (NSC ו-PC) מציעים ניתוח מעמיק, הצגת עובדות בצורה הוגנת, ושקילת אופציות שונות להחלטה, תוך הערכת הסיכונים וההשלכות של כל אחת מהן.
סגן היועץ לביטחון לאומי – יו"ר
המזכיר הביצועי של המועצה לביטחון הלאומי
היועץ לביטחון לאומי של סגן הנשיא.
גופים מייעצים במסגרת המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית, שנועדו לתאם ולנהל את פיתוח ויישום מדיניות ביטחון לאומי על ידי מספר סוכנויות ממשלתיות.
הוועדות מהוות את הפורום העיקרי לתיאום יום-יומי של מדיניות ביטחון לאומי בין סוכנויות שונות, ומספקות ניתוחי מדיניות לשם בחינה על ידי הוועדות הבכירות יותר במערכת המועצה לביטחון לאומי.
הוועדות בין-סוכנותיות אחראיות על סקירה ותיאום של יישום החלטות נשיאותיות בתחומים השונים של מדיניות הביטחון הלאומי, ובחינת סוגיות מדיניות הרלוונטיות בתחום אחריותן.
הן מספקות ניתוחי מדיניות ומפתחות אופציות החלטה, תוך מתן מענה מהיר להחלטות הנשיא.
בנוסף, הוועדות מוודאות שהמדיניות מיושמת בצורה עקבית ויעילה.
צוות המדיניות של המועצה לביטחון לאומי מורכב ממספר מנהלים האחראים על ביצוע האינטגרציה בין הסוכנויות הפדרליות השונות המשתלבות במדיניות החוץ של ארצות הברית.המנהלים אחראים בין היתר על ניהולה, פיתוחה ויישומה של מדיניות הביטחון הלאומי של הנשיא באמצעות תיאום בין רשויות.
עוזר לנשיא ויועץ לביטחון לאומי
יועץ בכיר ליועץ לביטחון לאומי
סגן עוזר לנשיא ולרמטכ"ל ומזכיר בפועל של המועצה לביטחון לאומי
סגן מנהל ביקורים ועניינים דיפלומטיים
עוזר לנשיא וסגן ראשי ליועץ לביטחון לאומי
עוזר לנשיא ויועץ לביטחון פנים וסגן היועץ לביטחון לאומי
סגן עוזר הנשיא וסגן היועץ לביטחון פנים
מנהלת בכירה ללוחמה בטרור: קלייר לינקינס
מנהל ללוחמה בטרור – איומים גלובליים / אבטחת שגרירות
סגן עוזר הנשיא וסגן היועץ לביטחון לאומי לסייבר וטכנולוגיה מתפתחת
יועץ בכיר לסגן היועץ לביטחון לאומי לסייבר וטכנולוגיה מתפתחת
מנהל בכיר לטכנולוגיה וביטחון לאומי
מנהל בכיר לאבטחת סייבר ומדיניות
מנהל אבטחת סייבר ומדיניות טכנולוגיה מתפתחת
מנהל אבטחת סייבר בתשתיות קריטיות
מנהל מדיניות אבטחת סייבר ותגובה לאירועי סייבר
סגן עוזר הנשיא וסגן היועץ לביטחון לאומי לכלכלה בין-לאומית
מנהל בכיר לכלכלה בין-לאומית ותחרותיות
מנהל מדיניות טכנולוגיה דיגיטלית וכלכלה בין-לאומית
מנהל בכיר לכלכלה ועבודה בין-לאומית
מנהל תכנון כוח אדם אסטרטגי
יועץ משפטי של המועצה לביטחון לאומי
מנהל תחום המשפט הפלילי העולמי
סגן עוזר הנשיא והמתאם למדיניות הגנה ובקרת נשק
מנהל תחום חדשנות ביטחונית ומדיניות סייבר
מנהל כוח אדם צבאי ומוכנות
מנהל בכיר לבקרת נשק, פירוק נשק ואי-הפצה
מנהל בכיר לשותפויות ומעורבות גלובלית
מנהל בכיר לאבטחת בריאות גלובלית והגנה ביולוגית
מנהל לסיכוני ביוטכנולוגיה ואי-הפצת נשק ביולוגי
מנהל למניעת איומים ביולוגיים ואבטחת בריאות עולמית
יועץ ומנהל בכיר לאיומים ביולוגיים מתעוררים
סגן עוזר הנשיא והמתאם של הודו-פסיפיק
מנהל בכיר למזרח אסיה ואוקיאניה
מנהל בכיר לדרום מזרח אסיה ואיי האוקיינוס השקט
עוזר מיוחד, מנהלת המועצה ההודית-פסיפית
מנהל בכיר לפיתוח, בריאות גלובלית ומענה הומניטרי
מנהל בכיר לענייני חצי הכדור המערבי
עוזר מיוחד למנהל הבכיר לענייני חצי הכדור המערבי
מנהל האיים הקריביים ופסגת אמריקה
מנהל עבור מרכז אמריקה והאיטי
מנהל מיגון אזורי וניהול הגירה
סגן עוזר הנשיא והמתאם לתקשורת אסטרטגית
מנהל בכיר לדובר העיתונות וה-NSC
סגן עוזר הנשיא והמתאם לדמוקרטיה וזכויות אדם: שנתי קלת'יל
מנהל בכיר לדמוקרטיה וזכויות אדם
מנהל בכיר עבור רוסיה ומרכז אסיה
מנהל בכיר הבלקן ומרכז אירופה
סגן עוזר הנשיא והמתאם למזרח התיכון וצפון אפריקה
מנהל בכיר למזרח התיכון וצפון אפריקה
מנהל בכיר חצי האי ערב
מנהל בכיר לענייני צפון אפריקה
מנהל בכיר לעניינים מדיניים-צבאיים ותימן
מנהל בכיר לאנרגיה ושינויי אקלים
מנהל תחום דיפלומטיה אקלימית ושינוי אנרגיה
מנהל בכיר השקעות אקלים, סחר וסביבה
מנהל בכיר אבטחת אקלים וחוסן
מנהל בכיר לכתיבת נאומים ויוזמות אסטרטגיות
מנהל בכיר למעורבות גלובלית ודיפלומטיה רב-צדדית ב-NSC וב-NEC
חדר המצב הוא מרכז ניהול מודיעין הממוקם בקומת הקרקע של האגף המערבי של הבית הלבן.
בעוד שהשם מרמז שמדובר בחדר יחיד, זהו למעשה מרכז תפעול בשטח של 6,000 מ"ר המחובר לשלושה חדרי ישיבות מאובטחים.
הוא מנוהל על ידי צוות המועצה לביטחון לאומי לשימוש נשיא ארצות הברית ויועציו (כולל היועץ לביטחון לאומי, היועץ לביטחון המולדת וראש הסגל של הבית הלבן) כדי לפקח ולהתמודד עם משברים בבית, בחו"ל ולנהל תקשורת מאובטחת עם אנשים מבחוץ (לעיתים קרובות מעבר לים).
חדר המצב מצויד בציוד תקשורת מאובטח ומתקדם לנשיא כדי לשמור על פיקוד ושליטה על כוחות ארצות הברית ברחבי העולם.
המועצה לביטחון לאומי של רוסיה, רשמית מועצת הביטחון של הפדרציה הרוסית היא גוף מייעץ לנשיא רוסיה בענייני אסטרטגיה וביטחון לאומי.
המועצה הוקמה כפורום מתואם ליישום מדיניות המדינה בנושאי ביטחון לאומי.
חברי המועצה הם שרים בכירים וראשי סוכנויות פדרליות.
יושב ראש המועצה הוא נשיא המדינה, המנהל את המועצה וקובע את ישיבותיה.
ראש המועצה הוא המזכיר סרגיי שויגו, המכהן כמזכיר המועצה מאז מאי 2024 ונחשב ליועץ הנשיאותי לביטחון לאומי.
סמכויות המועצה והמזכיר הורחבו ב-6 במאי 2011 על פי צו הנשיא דאז, דמיטרי מדבדב.
בינואר 2020 יצר הנשיא ולדימיר פוטין תפקיד חדש, סגן יו"ר המועצה, והעניק אותו למדבדב.
המועצה יושבת בארמון הסנאט שבקרמלין.
הוועדה הבין-גופית לענייני תכנון אסטרטגי - בראשה עומד ראש סגל הקרמלין.
הוועדה הבין-גופית לענייני מדינות חבר העמים - אותה מנהל סגן מזכיר המועצה
הוועדה הבין-גופית לענייני ביטחון כלכלי וחברתי - בראשה עומד סגן נשיא האקדמיה הרוסית למדעים
הוועדה הבין-גופית לענייני ביטחון אקולוגי - בראשה עומד סגן נוסף לנשיא האקדמיה הרוסית למדעים
הוועדה הבין-גופית לביטחון צבאי - בראשה עומד הרמטכ"ל הרוסי
הוועדה הבין-גופית לביטחון הציבור - אותה מנהל ראש באם.וה.דה.
הוועדה הבין-גופית לביטחון מידע - בראשה עומד עוזר מזכיר המועצה
הוועדה הבין-גופית לענייני יצירת מערכות לאומיות להגנה מנגיפים חדשים - בראשה עומד סגן יושב ראש המועצה
המועצה לניסויים בבעלי חיים פועלת בישראל משנת 1995, מכוח חוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים), ומטרתה להסדיר עריכת ניסויים בבעלי חיים ולפקח על ניסויים אלה.
במועצה 23 חברים הממונים על ידי שר הבריאות, ובהם נציגי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, נציגים של אחדים משרי הממשלה, נציגים של בתי ספר לרפואה ונציגים של ארגונים למען בעלי חיים ועוד.
סעיף 4 לחוק צער בעלי חיים (ניסויים בבעלי חיים) קובע את תפקידי המועצה:
פעילי זכויות בעלי-החיים טוענים כנגד המועצה שרוב מוחלט של חברי המועצה הם נציגים של גופים העורכים ניסויים בבעלי-חיים, או המייצגים קבוצות אינטרסים המעוניינות בניסויים כאלו במגבלות מזעריות.
כמו כן נטען שרבים מהנציגים עורכים ניסויים בבעלי-חיים בפועל או אף אחראים על נושא הניסויים בבעלי-חיים במוסדות שבהם הם עובדים.
המועצה לעירוניות אנכית היא ארגון בין-לאומי בתחום של בניינים גבוהים ו"תכנון אורבני בר קיימא".
המועצה היא מוסד ללא כוונת רווח.
היא הוקמה באוניברסיטת ליהיי בשנת 1969, שם היא שכנה עד אוקטובר 2003 כאשר עברה למכון הטכנולוגי של אילינוי בשיקגו.
המועצה מכריזה בתקשורת על "הבניין הגבוה ביותר בעולם", והוא מהווה סמכות על הגובה הרשמי של בניינים גבוהים.
המשימה המוצהרת שלה היא ללמוד ולדווח "על כל ההיבטים של תכנון, עיצוב, בנייה של בניינים גבוהים."
ב-6 באוקטובר 2025, "המועצה לבניינים גבוהים וסביבת מחיה עירונית" שינתה שמה ומותגה מחדש ל"המועצה לעירוניות אנכית", כחלק ממנדט רחב יותר אשר בוחן כיצד בניינים גבוהים יכולים לספק פתרונות תלת-ממדיים לאתגרים הדוחקים ביותר העומדים בפני ערים.
המועצה מארחת כנסים שנתיים בקונגרס העולמי שהיא מקיימת מדי כמה שנים.
הקונגרס הראשון נערך ב-1972 באוניברסיטת ליהיי, בית לחם, פנסילבניה.
ב-2019 שב הקונגרס לשיקגו, לציון חמישים שנה להקמת הארגון.
המועצה מעניקה פרסים למבנים גבוהים בעולם מדי שנה, עם ארבעה פרסים אזוריים באמריקה, אירופה, אפריקה, אסיה, אוסטרליה.
כמו כן, מוענקים ארבעה פרסים אזוריים כאשר כל אחד מקבל את "פרס הבניין הגבוה הטוב ביותר באופן כללי".
יש גם שני פרסי הוקרה לכל החיים החל משנת 2010. פרסים אלו הוצגו בכנס וארוחת ערב שהתקיימו בקמפוס המכון הטכנולוגי של אילינוי בשיקגו.
בשנת 2012 הוסיפה המועצה שני פרסים חדשים על חדשנות וביצועים.
במאי 2021 נבחר מגדל תוצרת הארץ שבתל אביב ל"מגדל המשרדים הטוב בעולם" ול"מגדל הטוב במזרח התיכון ואפריקה".
פרסים שהעניקה המועצה למגדלים בישראל
בשנת 2018 זכה מגדל עזריאלי שרונה בפרס "Best Tall Building, by Region, Middle East & Africa" מטעם מועצת גורדי השחקים והסביבה העירונית (CTBUH).
בשנת 2019 זכה מגדל עזריאלי שרונה בפרס "Façade Engineering – Overall Winner" מטעם מועצת גורדי השחקים והסביבה העירונית (CTBUH), כהכרה על מצוינות תכנונית והנדסית של קירות המסך.
בשנת 2021 זכה מגדל תוצרת הארץ 1 בפרס "Best Tall Building, by Region, Middle East & Africa" מטעם מועצת גורדי השחקים והסביבה העירונית (CTBUH).
בשנת 2021 זכה מגדל תוצרת הארץ 1 בפרס "Best Tall Building, by Height, 100-199 meters" מטעם מועצת גורדי השחקים והסביבה העירונית (CTBUH).
בשנת 2021 זכה מגדל תוצרת הארץ 1 בפרס "Best Tall Building, by function, Office" מטעם מועצת גורדי השחקים והסביבה העירונית.
בשנת 2022 זכה מגדל Arlozorov 17 בפרס "Façade Engineering – Overall Winner" מטעם מועצת גורדי השחקים והסביבה העירונית (CTBUH), כהכרה על מצוינות תכנונית והנדסית של קירות המסך.
בשנת 2024 זכה קמפוס בנק דיסקונט בפרס "Façade Award 2024 Award of Excellence" מטעם מועצת גורדי השחקים והסביבה העירונית (CTBUH).
בשנת 2025 זכה מגדלי לנדמרק A בפרס "Space Within Award 2025 Award of Excellence" מטעם מועצת גורדי השחקים והסביבה העירונית (CTBUH).
המועצה לעבודה סוציאלית היא גוף סטטוטורי, שתפקידה הוא לייעץ לשר הרווחה והשירותים החברתיים בנושאים שלגביהם עליו להתייעץ בה לפי חוק העובדים הסוציאליים וכן בעניינים אחרים הנוגעים לעיסוק בעבודה סוציאלית (תקנה 52 לחוק העובדים הסוציאליים התשנ"ו 1996).
כיום עומד בראש המועצה ד"ר יקותיאל (קותי) צבע.
מטרת העל של המועצה היא לסייע לשר במילוי אחריותו ללקוחות המשרד ולמקצוע העבודה הסוציאלית, על פי חוק העובדים הסוציאליים - באמצעות המדיניות החברתית של מדינת ישראל.
בשנת 1996 חוקק חוק העובדים הסוציאליים, ובמסגרתו הוחלט על הקמת מועצה לעבודה סוציאלית.
המועצה נועדה להיות מועצה מייעצת לשר בעניינים שלגביהם עליו להתייעץ בה לפי חוק העובדים הסוציאליים, וכן בעניינים אחרים הנוגעים לעיסוק בעבודה סוציאלית.
כיום עומדת בראשה פרופסור אורית נוטמן שורץ.
מטרת העל של המועצה היא לסייע לשר במימוש אחריותו ללקוחות ולמקצוע - על פי חוק העובדים הסוציאליים - באמצעות המדיניות החברתית של מדינת ישראל.
החוק מתייחס לשטחות שונות בתחום הרישוי וההכשרה לעבודה סוציאלית, כולל תחומי העבודה ואיכותה של העבודה המקצועית, ומתייחס במפורש לסוגיות שבהן על השר להתייעץ עם המועצה (פירוט בהמשך).
תחילת פעילותה של המועצה הייתה בשנת 1989, עת הוקמה כגוף שאמור להנחות את הפעילות המקצועית בתחום העבודה הסוציאלית (שפירו 2010).
עם חקיקת החוק, בעת כהונתה של ח"כ אורה נמיר כשרת העבודה והרווחה, מינתה השרה 31 חברי מועצה.
חברי המועצה מתמנים מתוך הגופים המרכזיים שבהם מתקיים שירות עבודה סוציאלית וכאלה המשפיעים על הרווחה כספקי שירות ומקבלי שירות, וזיקתם התעסוקתית/שיוכית הוגדרה בחוק.
תפקיד המועצה הוא לעסוק במקצוע העבודה הסוציאלית מתוך התייחסות רחבת מבט אל הרווחה בחברה הישראלית על גווניה השונים, כולל תחומים כגון חינוך ובריאות.
המועצה עוסקת במיצובו של מקצוע העבודה הסוציאלית ובהתפתחות מערכי הרווחה הכוללים במדינה במסגרת תוכנית רב שנתית, באמצעות חמש ועדות מרכזיות ובאמצעות מליאת המועצה, אשר דנה בסוגיות של מדיניות.ועדות המועצה נגזרות מתחומי הפעילות המוגדרים בחוק.
שניים מחברי המועצה חברים בוועדת הרישום.
בנוסף לחברי המועצה, בוועדות חברים אנשי מקצוע מתחומי העבודה הסוציאלית והמשפטים, משתמשי שירותים, נציגי מוסדות להשכלה גבוהה ונציגי שירותים, בהתאמה לסוג הוועדה.
חזון המועצה מעודכן מעת לעת.
בשנת 2011 קיימה המועצה יום חזון בהשתתפות הנהלת משרד הרווחה, מנהלי שירותים ונציגי אוניברסיטאות ומומחים אחרים, שבמסגרתו קבעה ואשררה את חזון המועצה, הכולל:
מועצת העבודה הסוציאלית שואפת לקדם את מדיניות הרווחה בישראל באמצעות קידום מדיניות חברתית מיטיבה המצמצמת פערים חברתיים.
המועצה שואפת לייצג את כל מגוון הקולות הקיימים ביחס לעבודה סוציאלית בישראל, כולל צרכנים, נותני שירותים ממשלתיים וחוץ ממשלתיים וגורמי אקדמיה, מתוך מערכת יחסים המושתתת על שיתוף, הגינות, אמינות ומחויבות.
המועצה חורטת על דגלה את קידום הרלוונטיות, החדשנות והמקצועיות, במקביל למתן שירות איכותי ללקוחות העבודה הסוציאלית באשר הם.
המועצה העמידה לעצמה כאתגר את קידום מעמדם הציבורי של מקצוע העבודה הסוציאלית והעוסקים בו.
יחד, שני גופים אלו גיבשו את דרכי העבודה ואת הקשרים בין הגוף הסטטוטורי החדש לאיגוד, שהוא הגוף המייצג את העובדים הסוציאליים.
מיסוד זה מהווה בסיס לעבודה עד עצם היום הזה.
ועדת מוסדות ותאריםועדת מוסדות ותארים בודקת את כשירותן של תוכניות הלימודים וההכשרה בעבודה סוציאלית המתקיימות באוניברסיטאות ובמכללות בחו"ל.
הוועדה ממליצה לשר הרווחה באילו תוכניות לימוד ובלימודיהן של אילו אוניברסיטאות ומכללות אפשר להכיר.
לאחר האישור וההכרה של השר, המוסדות נכנסים לרשומות ומתווספים למאגר הקיים של מוסדות הלימוד המוכרים לצורך רישום בפנקס העובדים הסוציאליים בישראל.
ועדת חוק וכללי האתיקההוועדה יוזמת התייחסות להצעות חוק שיש להן זיקה ישירה לעבודת העובדים הסוציאליים ולאוכלוסיית משתמשי שירותי הרווחה.
כמו כן, היא מקדמת חקיקה ומגיבה על הצעות חוק הקשורות בעובדים הסוציאליים ובביצוע של משימות עבודתם.
בין היתר, אפשר לציין את החוק למניעת אלימות נגד עובדים סוציאליים, עדכון חוק העובדים הסוציאליים וחקיקת חוק שירותי רווחה.
ועדת מומחיותמטרת הוועדה היא לקדם את הפרופסיה ולקבוע את תחומי המומחיות ואת התנאים להכרה במומחיות.
בשנים האחרונות, הוועדה התמקדה בקידום סוגיית המומחיות והכללתה בהסכם השכר.
הטיפול במומחיותעבר ב 1 בספטמבר 2016 לאחריות משרד הרווחה והשירותים החברתיים.
ועדת מידעתפקיד ועדת המידע, בכפוף לפרק ז' סעיף 54 ב' לחוק העובדים הסוציאליים, הוא ליישם את סעיף 7 סעיף קטן א', האומר כי "אדם זכאי לקבל מעובד סוציאלי מידע בדבר טיפולו של העובד הסוציאלי בענייניו, למעט מידע הנוגע לאדם אחר ורישומים אישיים של העובד הסוציאלי".
על פי החוק, בראש ועדת המידע יעמוד מי שכשיר להתמנות כשופט בית משפט השלום, אחד מחברי הוועדה יהיה עובד סוציאלי וחבר נוסף הוא נציג ציבור.
בוועדה זו, החברים אינם חייבים להיות חברי מועצה.
ראש המועצה וחבריה ממונים לתקופה של שלוש שנים ומותר לשוב ולמנותם לקדנציה נוספת.
עד היום כיהנו בתפקיד ראש המועצה פרופ' שמעון שפירו, פרופ' לאה קסן, ד"ר אהרון יורק, גב' ברכה בן צבי, פרופ' יצחק בריק, פרופ' חיה יצחקי, פרופ' אורית נוטמן-שורץ פרופ' אורית נוטמן-שוורץ.
פעילות המועצה בעבר והמלצותיה לשר כללו, בין היתר, התייחסות לדו"ח ועדת טרכטנברג, לדו"ח העוני, למיסוד אומבודסמן, לשאלת הדיור הציבורי, לסוגיית קצבאות ילדים, לתפקיד העבודה הסוציאלית במצבי חירום, לעבודה סוציאלית בבתי הספר, לחיזוק התפקיד המקצועי-מניעתי ולחקיקת חוק שירותי רווחה.
המועצה דנה וקידמה את סוגיית המומחיות ואת מעמד העבודה הסוציאלית בכלל ומעמד העובדים הסוציאליים בפרט בחברה הישראלית.
חלק מהנושאים הועלו ביוזמת השר וחלקם מתוך ראיית תפקידה הרחב של המועצה בהקשר של מדיניות חברתית בישראל, ביוזמת ראש המועצה, חברי המועצה או אחרים.
נציגי המועצה יושבים גם בוועדות ממשלתיות ובוועדות המשרד הדנות בסוגיות שיעצבו את מדיניות הרווחה בישראל, כמו ועדת העוני, ועדת הרפורמה לענייני משפחה וועדת הנזקקויות.
בהתאם לרוח החוק, דיוני המועצה סגורים לציבור והמלצות המועצה מועברות על פי חוק ישירות לשר באמצעות ראש המועצה - המייעצת, כאמור, לשר בעניינים המוגדרים בחוק ובסוגיות נוספות הנדרשות בהקשר של מדיניות הרווחה הכוללת בישראל.
מידע כללי על פעילות המועצה וועדותיה מתפרסם לציבור העובדים הסוציאליים במסגרת העיתון "מידע עו"ס".
המועצה מפרסמת את פעילויותיה באמצעות עיתון העובדים הסוציאליים - מידע עו"ס באמצעות המדור "משולחן המועצה".
המועצה לאקדמאים בסיכון היא ארגון צדקה בריטי המוקדש לסיוע לאקדמאים הנמצאים בסכנה מיידית, בין אם גלו ממקומם, ובין אם נותרו בארצות מוצאם למרות שבפניהם סיכונים חמורים.
הארגון תומך גם במוסדות להשכלה גבוהה אשר המשך עבודתם נמצא בסיכון או מופרע.
הארגון מציע לאקדמאים גם תמיכה כלכלית להמשך עבודתם ומחקרם, וגם תמיכה לוגיסטית על ידי סיוע לחוקרים לעבור למוסדות להשכלה גבוהה בארצות אחרות או על ידי סיוע בארץ המוצא שלהם.
הארגון נוסד בשנת 1933 תחת השם המועצה לסיוע אקדמי (AAC - Academic Assistance Council), כדי לסייע אקדמאים שברחו מפני המשטר הנאצי.
בשנת 1936 התגבש הארגון וגם שינה את שמו לחברה להגנת המדע והלמידה (SPSL).
ב-1999 שונה השם למועצה לעזרת פליטים אקדמאים (CARA).
השם הנוכחי נקבע בשנת 2014. משרדי הארגון נמצאים בקמפוס של אוניברסיטת סאות'בנק בלונדון, והוא ממשיך לספק תמיכה לאקדמאים הנמצאים בסכנה.
המועצה לסיוע אקדמי (AAC) נוסדה באפריל 1933 על ידי ויליאם בוורידג'.
בעודו בדרך לווינה למד על הפיטורים של מספר פרופסורים מובילים מאוניברסיטאות גרמניות על רקע גזעי ו/או פוליטי, והחליט להשיק מבצע הצלה עבור מספר גדל והולך של אקדמאים עקורים.
בשובו לבריטניה החל בוורידג' לגייס את תמיכתם של אנשי אקדמיה בולטים.
ב-22 במאי 1933 פורסמה הצהרת יסוד של הארגון והופצה באוניברסיטאות הבריטיות, ובין פוליטיקאים ונדבנים.
קריאת הגיוס הראשונית התמקדה בצורך לתמיכה מעשית, סיוע למדענים שנמלטים מרדיפות והעברתם לאוניברסיטאות הבריטיות, ובכוונה נמנעה מכל סוג של ביטוי פוליטי.
המועצה מנתה בתחילתה 41 נשים וגברים שהיו פעילים בעולם האינטלקטואלי הבריטי.
אסתר ("טס") סימפסון 'האיומה' מונתה למנהלת, והמשרדים הוענקו על ידי החברה המלכותית.
זוכה פרס נובל הכימאי והפיזיקאי לורד Rutherford נבחר כנשיא הראשון.
מדען זוכה פרס נובל אחר ונציג פרלמנט מאוניברסיטת קיימברידג', ארצ'יבלד היל, הפך לסגן הנשיא.
המועצה כללה את ג 'יי.
הלדן , סר פרדריק גואולנד הופקינס, לורד Rayleigh וסר ויליאם הנרי בראג.
עשרת אלפים איש השתתפו באוקטובר 1933 באירוע באלברט הול שאורגן על ידי מספר ארגונים, כולל AAC.
אלברט איינשטיין, בהרצאה הציבורית האחרונה שלו באירופה לפני צאתו לארצות הברית, דיבר על חשיבות החופש האקדמי.
בנאומו עודד איינשטיין את הקהל "לעמוד מול הכוחות אשר מאיימים לדכא את החרות הרוחנית ואת חופש הפרט", ודיבר על החובה שלנו "לטפח את מה שהוא נצחי והיקר ביותר בין החזקות שלנו".
שינוי שם זה הביא לידי ביטוי התפתחות אידאולוגית בראיית תפקידו של הארגון: מסיוע לפרטים אקדמאים, להגנה על החופש האקדמי עצמו.
אלפי אקדמאים נעזרו ב-SPSL במהלך שנות ה-30. שישה עשר אקדמאים שזכו בסיוע קיבלו פרס נובל, שמונה עשר קיבלו תוארי אצולה, ומעל מאה נבחרו לאקדמיה הבריטית או לחברה המלכותית.
ראו לציין בעיקר את לודוויג גוטמן שייסד את המשחקים הפאראלימפיים; מקס בורן שהיה חלוץ של מכניקת הקוונטים ואחד הפיזיקאים הבולטים ביותר בין המתנגדים לפיתוח נשק גרעיני, וארנסט בוריס צ'יין שלקח חלק מרכזי בפיתוח של הפניצילין.
הפעילות של SPSL נמשכה גם אחרי מלחמת העולם השנייה.
בוורידג הסביר מאוחר יותר במאמרו על ההגנה של החרות ללמוד (1959) איך "למרות שהיטלר מת, חוסר הסובלנות ממשיך להתקיים", ו"הצרכים הנמשכים כמו משברים עתידיים אפשריים הופכים את שירותי האגודה הכרחיים כמו פעם, באירופה וברחבי העולם".
במהלך שנות ה-40, SPSL עזרה לאקדמאים רבים שחיפשו מקלט מהמשטר הסטליניסטי בברית המועצות ומזרח אירופה.
ככל שעבר הזמן, תחומי הטיפול של SPSL התרחבו לכלול, בין השאר, את אלה שנמלטו ממשטר האפרטהייד בדרום אפריקה, והחונטות בצ'ילה ובארגנטינה.
אחד הבולטים ביותר בין הגולים מדרום אפריקה, שנעזר ב-SPSL ב-1966 ושוב ב-1988, היה מנהיג בתנועה נגד האפרטהייד אלבי סאקס, שהיה לאחר מכן שופט בבית המשפט החוקתי בדרום אפריקה תחת נלסון מנדלה.
סאקס מתאר את "הנחמה המוסרית והרגשית העצומה", אשר הסיוע של ה-SPSL נתן לו, והוא ממשיך להיות תומך של הארגון.
מאז שנות ה-90 נדד מוקד העניין של ה-SPSL למזרח התיכון (בעיקר לעיראק ואיראן) ולאזורי מתיחות באפריקה.
בשנת 1999 שונה שוב שמה של האגודה מ-SPSL למועצה לעזרת פליטים אקדמאים (Council for Assisting Refugee Academics - CARA).
ב-2014 שונה שוב השם אבל נשמרו ראשי תיבות, "המועצה לאקדמאים בסיכון" (Council for At-Risk Academics).
שינוי זה הביא לידי ביטוי את העובדה ש-CARA עוזרת לרבים הנמצאים בסיכון גדול אבל לא רואים את עצמם כ"פליטים", והם עדיין מקווים לחזור למולדתם כאשר יאפשרו זאת התנאים.
אנשי אקדמיה בולטים שקבלו סיוע מ-AAC/SPSL/CARA
בין 1,500 אנשי אקדמיה שקבלו סיוע בשנים הראשונות, שישה-עשר זכו בפרסי נובל, שמונה עשר הוכתרו לדרגות אצולה, מעל מאה נבחרו לחברים של החברה המלכותית של האקדמיה הבריטית, ועוד רבים הפכו למנהיגים בתחומם.
סר וולטר בודמר, גנטיקאי בולט ומי שגם תרם רבות להנגשה של המדע לציבורים רחבים.
סר הרמן בונדי, מתמטיקאי שעזר לפתח את המכ"ם והשפיע על תאוריית היחסות, שימש מדען ראשי בשתי ממשלות, וראש הקולג' על שם צ'רצ'יל, אוניברסיטת קיימברידג'.
מקס בורן, פיזיקאי ומתמטיקאי, הפך לפרופסור לפילוסופיה של מדעי הטבע באוניברסיטת אדינבורו, וזכה בפרס נובל בשנת 1954 בזכות עבודתו במכניקה קוונטית.
סר ארנסט בוריס צ'יין זכה בפרס נובל בשנת 1945 על עבודתו בפיתוח השימוש בפניצילין.
סר אלטון ג'פרי, היסטוריון ופילוסוף, עזר לקדם את ההבנה של ממשלת טיודור.
סר ארנסט גומבריך הביא שאלות יסוד של האסתטיקה באמנות לתשומת הלב האקדמית והציבורית.
סר לודוויג גוטמן נוירולוג ונוירוכירורג, נעזר ב-SPSL כדי להגר עם משפחתו מגרמניה הנאצית ב-1939. המועצה ניהלה משא ומתן עם משרד הפנים בשמם, ותרמה סכום של £250 (שווה ערך ל-10,000 £ בכסף של היום), ועזרה להם להתבסס באוקספורד.
כאן הם נשארו בביתו של הלורד לינזי, המאסטר של בבייליול קולג'.
גוטמן יסד את המרכז הלאומי לפציעות חוט השדרה בבית החולים בסטוק מנדוויל בו גרם למהפכה בטיפול בפציעות אלה, וייסד את מה שיהפוך בהמשך למשחקים הפאראלימפיים.
סר פיטר הירש קידם את חקר החומרים במדע ובהנדסה באוניברסיטת אוקספורד.
סר אוטו קאהן-פרוינד היה דמות מובילה בתאוריה ובמעשה של משפט העבודה.
סר ברנרד כץ זכה בפרס נובל בשנת 1950 בזכות מחקרו על מנגנון השחרור של נוירוטרנסמיטורים בסינפסה עצב-שריר.
סר האנס קורנברג חקר את הפיקוח על מעבר פחמימות דרך קרום התא של מיקרו-אורגניזמים, וייעץ לפרלמנט בנושאי מדע וטכנולוגיה.
סר הנס אדולף קרבס זכה בפרס נובל בשנת 1953 על חלקו במחקר שפענח את הרצף המורכב של התגובות הביוכימיות בחילוף החומרים הנקרא כיום על שמו "מעגל קרבס".
סר קלאוס מוזר , סטטיסטיקאי בולט, ניהל את הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה ושימש סגן הנשיא של אוניברסיטת אוקספורד.
סר רודולף פיירלס לימד פיזיקה תאורטית בברמינגהאם ואוקספורד, היה מעורב גם בפיתוח נשק אטומי וכן בתנועה נגד הפצתו.
מקס פרוץ זכה בפרס נובל בכימיה ב-1962 בזכות חלקו במחקר של מבנה ההמוגלובין אשר הוסיף להבנתנו את מחלות הדם.
סר ניקולאוס פבזנר הביא נקודת מבט חדשה על המורשת הארכיטקטונית של בריטניה לחוקרים בתחום ולציבור הרחב.
סר קרל פופר, פילוסוף פוליטי וחברתי רב השפעה שהיה מבקר של הטוטליטריות על כל צורותיה.
סר פרנסיס סיימון חלוץ מחקר בתרמודינמיקה ופיזיקה של טמפרטורות נמוכות במעבדת קלרנדון באוקספורד.
אלברט (אלבי) לואי סאקס, שופט בבית המשפט החוקתי של דרום אפריקה ופעיל נגד משטר האפרטהייד, נעזר על ידי SPSL ב-1966, ושוב ב-1988.
ל-CARA מועצת מנהלים המונה עשרים וחמישה חברים המגויסים בעיקר מעולם האקדמיה.
מועצת המנהלים מתכנסת פעמיים בשנה, בעוד שהוועדה לכספים ומטרות כלליות של המועצה מתכנסת לפחות אחת לרבעון.
CARA הפעילה מספר תוכניות במהלך השנים האחרונות.
עיקר העבודה הנוכחית של הארגון מתמקד בתוכנית המלגות הפועלת בשיתוף פעולה הדוק עם אוניברסיטאות בממלכה המאוחדת.
תוכנית המלגות: תוכנית המלגות של CARA תומכת באקדמאים, לעיתים קרובות כאלה הנמצאים בסכנה מיידית, כדי להמשיך את עבודתם בביטחה.
CARA עובדת בשיתוף פעולה הדוק עם 112 אוניברסיטאות בממלכה המאוחדת ומספר גדל של מוסדות אחרים בממלכה המאוחדת ומחוץ לה, כדי להבטיח מיקום עבור אקדמאים נזקקים.
המועצה בודקת את הרקע של המועמדים, את הכישורים וההמלצות שלהם, ומסדירה את הפרטים של ההשמה במוסדות להשכלה גבוהה.
ויתור על תשלומים ושווי תמיכה כלכלית מובטחים על ידי CARA, בעוד שכל מימון נוסף צריך להיות מוקצה ממשאבי הארגונים הקולטים.
CARA מסייעת בקבלת הוויזות המתאימות עבור האקדמאים, כמו גם לעיתים קרובות, עבור בני משפחותיהם.
רבים מהאקדמאים הנתמכים על ידי CARA מחויבים לחזור לארץ המוצא שלהם כאשר יאפשרו התנאים, כדי לבנות מחדש את החברה, תוך שהם משתמשים בכישורים ובקשרים שפיתחו במהלך שהותם בעולם האקדמי הבינלאומי.
CARA תומכת גם באקדמאים שאינם יכולים לחזור הביתה בגלל המשך הסכנות על ידי מתן ייעוץ תעסוקתי, לצד הכשרה והזדמנויות לחינוך המאפשרות לאקדמאים הגולים לבנות מחדש את הקריירה שלהם בממלכה המאוחדת.
תוכניות למדינות: ל-CARA תוכניות מדינות ספציפיות שנועדו לספק תמיכה לאקדמאים הממשיכים לעבוד בארצם למרות הסיכונים, או שנאלצו לגלות לאזורים סמוכים.
תוכנית עיראק: התוכנית הושקה בסוף 2006 בתגובה למבצע ממוקד של רצח וחטיפה שכוון נגד אקדמאים בעיראק.
מעל 350 נרצחו בין השנים 2003 ו-2012, אלפים נדחפו לגלות, או נאלצו לשנות מיקום בתוך עיראק.
בשיאה של התוכנית, מעל 75 אנשי אקדמיה מ-16 אוניברסיטאות בממלכה המאוחדת ו-11 אוניברסיטאות בעיראק שיתפו פעולה במחקר עם נגיעה ישירה לעיראק.
תוכנית זימבבואה: התוכנית הושקה ב-2009 בתגובה לעלייה ניכרת במספר האקדמאים שברחו מזימבבואה, ודיווחים על ירידה דרמטית באיכות ההשכלה הגבוהה במדינה.
התוכנית הציעה מענקים עבור ציוד חיוני ואספקה, ובשנת 2012 הוקם "אולם הרצאות וירטואלי" באוניברסיטה של זימבבואה.
פרויקט זה אפשר לאקדמאים בגלות ואחרים להתחבר בזמן אמת עם אוניברסיטאות בזימבבואה, בעיקר פקולטות לרפואה ווטרינריה, לסגור פערי ידע, לשפר סטנדרטים של הוראה ומחקר, ולהקל על תקשורת ושיתופי פעולה בין חוקרים.
בתגובה לביקוש הושקה תוכנית "ניידת" שנייה, והמערכת הטכנית סופקה באוקטובר 2013. הציוד נמסר באופן רשמי לידי האוניברסיטה של זימבבואה, וממשיך להיות בשימוש קבוע.
המועצה לביטחון לאומי של הממלכה המאוחדת הידועה בשמה NCS, היא גוף בקבינט ממשלת בריטניה המופקדת על פיקוח כל הנושאים הקשורים לביטחון הלאומי, תיאום מודיעיני ואסטרטגיה ביטחונית.
תפקידיה של המועצה לביטחון לאומי הם לדון בעניינים הנוגעים לביטחון הלאומי, מדיניות החוץ, ביטחון לאומי, יחסים בינלאומיים ופיתוח בינלאומי, חוסן, אנרגיה ואבטחת משאבים.
המועצה הוקמה ב-12 במאי 2010 על ידי ראש הממשלה דייוויד קמרון.
בדברי ההסבר של הממשל נאמר כי המועצה תתאם את התגובות לאיומים הניצבים בפני בריטניה ותשלב ברמה הגבוהה ביותר את עבודתם של גורמים ממשלתיים רלוונטיים בתחום הביטחון הלאומי, וכי היועץ לביטחון לאומי של בריטניה יכהן כמזכיר המועצה.
ב-1 באפריל 2015 המועצה השיקה קרן יציבות וביטחון, המשמש כמאגר כספים של סכום הכולל מעל 1 מיליארד ליש"ט בשנה, עבור התמודדות עם סכסוכים וחוסר יציבות בחו"ל.
שר תפקיד קיר סטארמר (יו"ר) ראש הממשלה
שר לענייני האיחוד (ארבע אומות הבית של הממלכה המאוחדת)
שר השירות הציבורי דייוויד לאמי (סגן יו"ר) סגן ראש ממשלת בריטניה ושר המשפטים רייצ'ל ריבס שרת האוצר איווט קופר מזכירת המדינה לענייני חוץ, חבר העמים ופיתוח שבאנה מחמוד מזכירת הפנים ג'ון הילי מזכיר ההגנה ריצ'רד הרמר התובע הכללי של אנגליה וְויילס
והפרקליט הכללי של צפון אירלנד פיטר קיילי מזכיר המדינה לענייני מדע, חדשנות, וטכנולוגיהמשתתפים נוספיםג'ונתן פאוולמזכיר המועצה לביטחון לאומי (היועץ לביטחון לאומי)
יועץ לביטחון לאומי של הממלכה המאוחדת הוא פקיד בכיר במשרד הקבינט, המשמש כיועץ הראשי לראש ממשלת בריטניה ולקבינט ממשלת בריטניה בכל נושאי הביטחון הלאומי.
כמו כן, משמש היועץ כמזכיר המועצה לביטחון לאומי של הממלכה המאוחדת .
בין התפקידים של המזכירות לביטחון לאומי נמנים: מתן ייעוץ אסטרטגי למועצה לביטחון לאומי, תיאום ופיתוח מדיניות חוץ וביטחון במשרדי וגופי הממשלה השונים, תיאום מדיניות, פתירת סוגיות אתיות ומשפטיות בקהילת המודיעין הבריטית, ניהול המימון וסדרי העדיפויות שלה,שיפור חוסנה של בריטניה ויכולת התגובה למצבי חירום, קידום אסטרטגיית אבטחת הסייבר הלאומית.
המועצה לביטחון לאומי והגנה של אוקראינה (באוקראינית: Рада національної безпеки і оборони України, בקיצור РНБО), היא גוף ממלכתי מייעץ לנשיא אוקראינה בנושאי ביטחון לאומי והגנת המדינה.
זהו גוף ממשלתי שמטרתו לפתח את המדיניות בענייני ביטחון לאומי ומייעץ לנשיא נשיא אוקראינה.
כל הפגישות של המועצה מתקיימות בבניין האדמיניסטרציה הנשיאותית בקייב.
מאז 2014, קיבל המועצה לביטחון לאומי ולהגנה מורחבות, כולל הסמכות להטיל סנקציות.
במהלך כהונתו של ולודימיר זלנסקי, החל משנת 2021, עושה המועצה שימוש פעיל בסנקציות נגד אזרחי אוקראינה, דבר שזוכה לביקורת מצד ארגוני זכויות אדם ומשפטנים, הרואים בכך הפרה של עקרונות שלטון החוק ומניעים פוליטיים מובהקים.
מועצת ההגנה נוצרה על פי החלטת המועצה העליונה של אוקראינה מ-11 באוקטובר 1991. המועצה הוגדרה כגוף ממשלתי בכיר בתחומי הגנה וביטחון, עם היעדים הבאים:
השלמות הטריטוריאלית וחוזקה של הרפובליקה
לפתח אסטרטגיות ושיפור מתמיד של המדיניות בתחום ההגנה וביטחון המדינה
מתן הערכה מקיפה באשר לטבע האיומים הצבאיים על המדינה
קביעת עמדה כלפי הלוחמה המודרנית
שליטה אפקטיבית על ביצוע המשימות של גופי המדינה בתחום ההגנה
ב-23 בינואר 1992 נשיא אוקראינה מינה את מירוסלאב ויטובסקי למזכיר המועצה, תפקיד שהוא החזיק עד 30 בנובמבר 1995.
לאחר הקמתה ולאחר הבחירות לנשיא אוקראינה הרכב המועצה שונה ב-9 באפריל 1992 על פי הוראת הראדה העליונה (הפרלמנט של אוקראינה).
יו"ר המועצה העליונה של אוקראינה
סגן ראשון ליו"ר המועצה העליונה של אוקראינה
שר התעשייה הצבאית של אוקראינה
מפקד שירות הביטחון של אוקראינה
מפקד המשמר הלאומי של אוקראינה
מפקד שירות משמר הגבול של אוקראינה
המועצה נוצרה במקור על פי הנחיה מ-3 ביולי 1992, בשם המועצה לביטחון לאומי והיוותה גוף זמני, אם כי התחזקה באופן משמעותי בתקופת הנשיא ליאוניד קוצ'מה ב-1994. בראש המועצה עמד היועץ הנשיאותי לענייני ביטחון לאומי.
ב-23 באוגוסט 1994 נשיא אוקראינה אימץ הנחיה חדשה עבור המועצה.
לאחר קבלת חוקת אוקראינה, ב-28 ביוני 1996, המועצה לביטחון לאומי ומועצת ההגנה של אוקראינה פורקו.
לפיכך המועצה לביטחון לאומי מוזגה עם מועצת ההגנה של אוקראינה, על פי צו נשיאותי מ-30 באוגוסט 1996.
מאז תחילת מלחמת רוסיה–אוקראינה, הרחיבה מועצת הביטחון וההגנה הלאומית של אוקראינה (NSDC) את השימוש בסנקציות אישיות נגד אזרחים אוקראינים.
צעדים אלה כוללים הקפאת נכסים, שלילת רישיונות, חסימות תקשורתיות ואיסור פעילות עסקית.
הסנקציות מופעלות בהחלטת ה-NSDC ומאושרות בצו נשיאותי, ללא מעורבות שיפוטית או פסק דין.
ארגוני זכויות אדם אוקראיניים ובינלאומיים מתחו ביקורת על מנגנון זה, בטענה כי הוא מפר את חוקת אוקראינה, חותר תחת שלטון החוק, ומשמש ככלי פוליטי נגד יריבים של השלטון.
בין המבקרים נמנים איגוד עורכי הדין האוקראיני, קבוצת זכויות האדם של חרקוב, מרכז החירויות האזרחיות, וארגון אמנסטי אינטרנשיונל.
לטענתם, הסנקציות הופעלו ללא הליך הוגן, וה-NSDC — גוף פוליטי במהותו — אינו מוסמך להפעיל סמכויות מעין-שיפוטיות.
הסנקציות כוונו נגד עשרות עיתונאים, פוליטיקאים ואנשי עסקים, ביניהם הנשיא לשעבר פטרו פורושנקו, אנשי העסקים איגור קולומויסקי וגנאדי בוגולובוב, העיתונאית סבטלנה קריוקובה, היועץ לשעבר לנשיא אולכסיי ארסטוביץ' ואיש העסקים קוסטיאנטין ז'בגו.
תומכי השלטון טוענים כי מדובר במאבק בשחיתות ובחתרנות פרו-רוסית, אך מבקרים רואים בכך ניסיון לחסל אופוזיציה פוליטית ולבצר שליטה בשוק התקשורת וההון.
בפברואר 2025 פרסמו מספר ארגוני זכויות אדם הצהרה משותפת שבה דרשו לבטל את הסנקציות האישיות נגד אזרחים אוקראינים, ולהשיב את הסמכויות השיפוטיות לבתי המשפט.
לצד הנשיא ומזכיר המועצה, הרכב המועצה כולל גם אישים בכירים כדוגמת: ראש ממשלת אוקראינה, שר ההגנה, ראש שירות הביטחון של אוקראינה, שר הפני ושר החוץ.
ראש המועצה הוא נשיא אוקראינה המסתייע במזכיר שאותו הוא ממנה.
בהיעדר נשיא מכהן, ממלא מקום יו"ר המועצה הוא ראש הממשלה.
יושב ראש הפרלמנט הוא לא חבר מועצה, אך הוא או היא רשאים להשתתף בישיבות.
חברי המועצה יכולים להיות גם מנהלים אחרים של גופי הרשות המבצעת.
כל אדם אחר מתמנה לחבר במועצה רק על ידי הזמנה מיוחדת מיושב ראש המועצה, דהיינו נשיא אוקראינה.
אם הנשיא מתפטר, יו"ר ראדה העליונה מכהן כממלא מקום ראש המועצה.
המועצה למודיעין כלכלי היא סוכנות אכיפת חוק והמודיעין ממשלתית של הודו האחראית לאיסוף מודיעין בתחום הכלכלה.
המועצה אחראית לתאום, בחירת אסטרטגיה והחלפת מידע בין הגורמים השונים בממשל בתחום הכלכלי.
יושב ראש של המועצה הוא שר האוצר ההודי.
בין חברי המועצה יושב ראש הבנק המרכזי, יושב ראש מועצה לניירות ערך, מנהל לשכת החקירות המרכזית של הודו, מנהל הלשכה לשליטה בסמים ומנהל מודיעין בתחום המיסים.
לתפקוד המועצה הוקמו 30 מועצות אזוריות.
בראש מועצה אזורית עומד בדרך כלל פקיד בכיר מקומי בתחום המיסים או המכס.
המועצה לביטוח הבריאות הממלכתי (או בשמה המקוצר מועצת הבריאות) היא מועצה מייעצת למשרד הבריאות המונה 46 חברים שהוקמה מכוח הוראות פרק י"א בחוק ביטוח בריאות ממלכתי - 1994.
יושב ראש מועצת הבריאות הוא שר הבריאות.
במועצה חברים 46 חברים כולל יושב הראש.
תקופת כהונת המועצה היא לארבע שנים.
על המועצה להתכנס לפחות אחת לשלושה חודשים.
תפקיד המועצה לייעץ לשר הבריאות בנושאים:
קידום השוויוניות באיכות שירותי הבריאות, זמינות השירותים ונגישותם
אמות מידה להקצאת מקורות להרחבת שירותי בריאות
סוגיות ערכיות במישור הממלכתי בתחום הבריאות
סדרי עדיפויות בתחום הבריאות לניצול משאבים לפי צרכים שונים
המלצה לשר הבריאות ולשר האוצר בנושא שינוי הרכב מדד יוקר הבריאות או עדכון עלות הסל בשל שינויים דמוגרפיים שחלו באוכלוסייה
אישור מינוי נציב קבילות לחוק ביטוח בריאות ממלכתי
עריכת מחקרים, סקרים וחוות דעת מקצועיות (באמצעות מכון המכון הלאומי לחקר שירותי בריאות)
פרסום מידע עדכני לחברי קופות החולים בדבר זכויותיהם לפי החוק, השירותים העומדים לרשותם, היכן ניתן לקבלם ומיהם נותני השירותים מטעם כל קופת חולים
ייעוץ לשר הבריאות בכל נושא אחר שיקבע שר הבריאות או שליש מחברי המועצה
ועדת דמי ביטוח, תשלומים, שירותים ומקורות מימון
ועדה לקידום האיכות בשרותי בריאות זמינותם ונגישותם
ועדה לזכויות המבוטח ונציבות הקבילות
ועדת מחקר ומעקב לביצוע החוק
המועצה לביטחון המולדת היא ועדה במסגרת משרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית, המופקדת לייעץ לנשיא בעניינים הרלוונטיים לביטחון פנים.
היועצת לביטחון המולדת כיום היא ג'וליה נשיוואט, ולפניה היועץ לביטחון המולדת היה טום בוסרט, שהחזיק בדרגת עוזרו של הנשיא לביטחון פנים וללוחמה בטרור.
המועצה לביטחון פנים (HSC) היא חלק במשרד ההנהלה של הנשיא, והיא הוקמה על ידי הקונגרס ב־2001, ובהמשך הורחבה על ידי צו נשיאותית לביטחון פנים.
הוא שימש כממשיך דרכו של מחלקת ביטחון המולדת, שהוקמה ב-20 בספטמבר 2001, מיד לאחר פיגועי 11 בספטמבר.
הקונגרס לאחר מכן חיקק את הקמת המועצה לביטחון המולדת בחוק ביטחון הפנים ב-2002, והטיל עליו ייעוץ לנשיא בענייני ביטחון פנים ואכיפה.
ב־23 בפברואר 2009 פרסם ממשל אובמה את הנחיית המחקר הנשיאותית.
תזכיר זה הורה על ביקורת בת 60 יום על ביטחון הפנים של הבית הלבן והמבנה נגד טרור.
בבדיקה המליץ הנשיא למזג את הצוות התומך במועצה לביטחון המולדת עם הסגל התומך בהמועצה לביטחון לאומי.
ב־26 במאי 2009 חתם ברק אובמה על ההמלצה למזג את המועצה לביטחון המולדת ואת המועצה לביטחון לאומי למועצת ביטחון לאומית אחת.
ב-10 בפברואר 2014 שם הנשיא אובמה את ראשות הביטחון הלאומי לסגל המועצה לביטחון לאומי.
קובעי המדיניות והמשקיפים התלבטו אם צוות המועצה צריכה להישאר ישות עצמאית בבית הלבן או להתמזג עם צוות להערכת המטרות, ההתחייבויות והסיכונים של ארצות הברית, והמלצות לנשיא ביחס למדיניות ביטחון פנים.
במהלך ממשל בוש עמד בראש המועצה היועץ לביטחון המולדת.
המטות המשולבים מורכבים מהיועצים הצבאיים העיקריים של המועצה לביטחון פנים וכן מהמועצה לביטחון לאומי.
עקב ההמלצות שביצע אובמה, במועצה לביטחון פנים ובמועצה לביטחון לאומי יש כעת צוות משולב, סגל הביטחון הלאומי (NSS).
אף על פי שדומה בשמו, המחלקה לביטחון המולדת הוא המשרד הרשמי הפדרלי האחראי; בניגוד למחלקה לביטחון המולדת ה-HSC תפקד כחלק מ משרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית, ומשך עובדים מכל סוכנויות פדרליות ובשליטתו הישירה של הנשיא.
-מבנה המועצה לביטחון פנים של ארצות הברית (הנוכחי) -יושב ראשנשיא ארצות הברית -משתתפים קבועיםסגן הנשיא, מזכיר המדינה, מזכיר האוצר, מזכיר ההגנה, התובע הכללי, מזכיר האנרגיה, המזכיר לביטחון המולדת
היועץ לביטחון לאומי היועץ לביטחון המולדת, השגריר באו"ם -יועץ צבאי סטטוטורי
יו"ר המטות המשולבים -יועץ מודיעין סטטוטוריראש המודיעין הלאומי -משתתפים נוספיםראש סגל הבית הלבן, יועץ הבית הלבן, מנהל לשכת הניהול והתקציב
המועצה לביטחון לאומי של ערב הסעודית הייתה הגוף האחראי על תיאום האסטרטגיות בתחומי הביטחון הלאומי ומדיניות החוץ של ערב הסעודית.
המועצה נחשבה לעמוד השדרה של ממשלת ערב הסעודית בתחומי יחסי חוץ וביטחון לאומי עד פירוקה.
המועצה הוקמה על ידי מלך ערב הסעודית, עבדאללה ב-2005 ופורקה על ידי מחליפו המלך סלמאן ב-29 בינואר 2015, פחות משבוע לאחר שהומלך למלך ערב הסעודית.
את המועצה החליפה מועצה חדשה בשם "המועצה לעניינים מדיניים וביטחוניים".
מזכיר המועצה בתקופת קיומה היה בנדר בן סולטאן אאל סעוד.
המועצה לביטחון לאומי הוקמה ב-16 באוקטובר 2005 על ידי המלך החדש, המלך עבדאללה בתגובה לשינויים גאופוליטיים גדולים באזור המזרח התיכון (אשר המרכזי שבהם היה מלחמת עיראק).
המועצה בוטלה על ידי המלך סלמאן ב-29 בינואר 2015, פחות משבוע לאחר שהומלך.
במקום המועצה הקים המלך סלמאן את "המועצה לעניינים מדיניים וביטחוניים".
המועצה הוקמה על מנת לפעול כמנגנון ארגוני שיתאם את המדיניות של הממלכה הנוגעת לביטחון לאומי.
למועצה היה את הסמכות החוקית להכריז מלחמה ולחקור סוכנויות ביטחון במידה והן היו מעורבות במעשים אשר איימו על הביטחון הלאומי של הממלכה.
למרות הקמת המועצה ובדומה להתנהלות של מוסדות ממשלתיים סעודים אחרים, ההחלטות המרכזיות בכל התחומים ובפרט בתחום הביטחון הלאומי התקבלו על ידי בכירים במשפחת המלוכה, משפחת סעוד.
בראש המועצה לביטחון לאומי עמד מלך ערב הסעודית ומלבדו היו חברים בה בין היתר, יורש העצר, שר ההגנה, שר הפנים, שר החוץ, ואישים נוספים.
+חברי המועצה לביטחון לאומי ב-2015, לפני המלכתו של סלמאןחברי המועצהיו"ר המועצהעבדאללה, מלך ערב הסעודיתסגן יו"ר המועצהיורש העצר הסעודי, סלמאןמזכ"ל המועצהבנדר בן סולטאן אאל סעודשר הפניםמוחמד בן נאיף אאל סעודשר החוץסעוד בן פייסל אאל סעודראש סוכנות המודיעין הסעודיתחאליד בן בנדר אאל סעודראש המשמר הלאומי של ערב הסעודיתמוטייב בן עבדאללה אאל סעוד
המועצה לגפן היין בישראל היא חברה לתועלת הציבור אשר הוקמה ב-1963 ומייצגת את הכורמים והיקבים בישראל.
החברות במועצה היא התנדבותית, והיא מאגדת ומייצגת כ-85% מענף היין בישראל.
יושבת ראש דירקטוריון המועצה לגפן היין בישראל היא עורכת הדין נטלי ברודנר מור, משנה למנכ"ל משרד החקלאות וביטחון המזון המשמשת כנציגת שר החקלאות וביטחון המזון.
מנכ"ל המועצה לגפן היין בישראל הוא צחי דותן.
לפי אתר המועצה, יעדיה הם:
קידום תקן יין חדש ומפת אזורי יין
קידום ומיתוג לענף היין הישראלי בעולם
פעילות בכנסת תקנות וחקיקה בנושאי רלוונטיים
פעילות מול קרן נזקי טבע (התאמה למצב הענף) ובוררויות מול קרן לביטוח נזקי טבע בחקלאות
עבודה מול הרגולטור בנושא עובדים זרים
קידום ומימון מחקרים חקלאיים ואונולוגיים
שמירה על חומר ריבוי נקי לכרמים
הגדלת מגוון הזנים והתאמתם למציאות המשתנה
ריכוז וניהול פעילות בהתמודדות עם נגעי הסגר
פעילות שוטפת מול משרדי החקלאות, תיירות, כלכלה, דתות, רשות המיסים והרשות למקרקעי ישראל
למועצה ישנה מליאה המייצגת את בעלי המניות.
במליאה חברים 36 איש: 18 כורמים, 9 יקבים ו-9 נציגי ציבור.
המליאה מתכנסת אחת לשנה או במקרה הצורך.
המליאה מטפלת בשינויי תקנות, מיזוג ואישור דוחות כספיים ודוחות דיריקטוריון.
בהנהלת המועצה יושבים 18 דירקטורים: 7 כורמים, 7 יקבים (יקב כרמל, יקב בנימינה, יקב קסטל, יקב טפרברג, יקבי רמת הגולן ויקב ברקן), שני נציגי מדינה ושני נציגי ארגונים חקלאיים (מהתאחדות האיכרים בישראל והתאחדות חקלאי ישראל).
יושב ראש המועצה (הדירקטוריון) הוא נציג משרד החקלאות וביטחון המזון והמנהל הכללי של המועצה נבחר על ידי שר החקלאות וביטחון המזון.
ההנהלה מתכנסת אחת לכמה חודשים על פי החלטת יושבת ראש הדירקטוריון.
ההנהלה מתווה ומעצבת קווי מדיניות לחברה, מפקחת על עבודת המנהל הכללי ויושב הראש.
מלבד הייצוג מול המדינה, המועצה מקיימת גם ימי עיון, קורסים וכנסים.
בנוסף על כך, המועצה תומכת במחקרים, ומעניקה תמיכות ומענקים.
בשנת 2013 המועצה הציגה קמפיין פרסום לעידוד תרבות שתייה ישראלית.
במסגרת פעילותה המועצה שומרת על האינטרסים של ענף גפן היין בישראל ופועלת לטיוב רגולציה ליקבים ולכורמים למול משרדי הממשלה הרלוונטיים (משרד הבריאות, משרד הכלכלה והתעשייה, משרד האוצר ומשרד החקלאות וביטחון המזון).
במהלך שנת 2024, התנגדה המועצה לפתיחת יבוא יין בצוברים, דבר אשר היה צפוי לפגוע ביכולת התפתחות ענף היין המקומי-ישראלי.
במהלך שנת 2025 עם שינוי מדיניות המכס והיטלי הסחר למול ארה"ב, פועלת המועצה להגן על הענף המקומי ומגבשת מתווה מוצע לסיוע לענף.
המועצה למדיניות פנים של ארצות הברית היא גוף ייעוצי בכיר בתוך הממשל הפדרלי.
תפקידה העיקרי הוא לסייע לנשיא ארצות הברית בקביעת מדיניות פנים, כלומר מדיניות המשפיעה ישירות על חיי האזרחים בארצות הברית.
המועצה היא חלק ממשרד הבית הלבן, שבעצמו כפוף אל משרד הרשות המבצעת של נשיא ארצות הברית.
המועצה למדיניות פנים שונה מהמועצה הלאומית לכלכלה, המשמשת לבחינת מדיניות כלכלית עבור הנשיא.
המועצה היא גם הגוף המבצע הראשי של הנשיא בעת תיאום צעדי מדיניות פנים בין זרועות הרשות המבצעת.
בראש המועצה עומד עוזר הנשיא למדינות פנים המשמש גם כמנהל המועצה למדיניות הפנים.
נכון ל-20 בינואר 2025 מנהל המועצה הנוכחי הוא וינס היילי.
המועצה למדיניות פנים נוסדה ב-16 באוגוסט 1993 מכוח צו נשיאותי 12859, שנחתם בידי נשיא ארצות הברית ביל קלינטון.
המנהלת הראשונה של המועצה למדיניות פנים הייתה קרול רסקו , אשר מונתה לתפקיד על ידי קלינטון עצמו.
המועצה מפקחת על פיתוח ויישום סדר היום של מדיניות הפנים של הנשיא ומבטיחה תיאום ותקשורת בין ראשי המשרדים והסוכנויות הפדרליות הרלוונטיות.
לפני הקמת המועצה הלאומית לכלכלה, סגל למדיניות כלכלית היה קיים מאז שנות ה-60 של המאה ה-20. הנשיא לינדון ג'ונסון מינה עוזר בכיר שתפקידו לפתח ולארגן מדיניות פנים, ובתוכה גם התייחסות וטיפול בכלכלת ארצות הברית.
בשנת 1970 הנשיא ריצ'רד ניקסון הוציא צו נשיאותי שיצר את המשרד לפיתוח מדיניות.
הנשיא קלינטון פיצל את תחומי האחריות של המועצה למדיניות פנים מהמועצה הלאומית לכלכלה.
המועצה מורכבת מפקידי ממשלה שונים, המייעצים לנשיא בנושאים ועניינים של מדיניות פנים.
תיאום מדיניות: המועצה אחראית על תיאום בין הסוכנויות הפדרליות השונות כדי להבטיח שהמדיניות הממשלתית תהיה עקבית ותומכת במטרות הנשיא.
פיתוח מדיניות: המועצה עובדת על פיתוח מדיניות חדשה בתחומים מגוונים כמו בריאות, חינוך, רווחה, אנרגיה, תשתיות ועוד.
ניתוח מדיניות: המועצה מבצעת ניתוח מעמיק של מדיניות קיימת והשפעתה, ומציעה המלצות לשיפור.
ייעוץ לנשיא: המועצה מספקת לנשיא ייעוץ אסטרטגי בנושאי מדיניות פנימית, ומסייעת לו לקבוע את סדר העדיפויות הלאומי.
קשר עם הקונגרס: המועצה מקיימת קשר הדוק עם הקונגרס כדי להבטיח שהמדיניות הממשלתית תזכה לתמיכה חקיקתית.
המבנה הארגוני של המועצה למדיניות פנים נועד להבטיח תיאום יעיל בין הסוכנויות הממשלתיות, פיתוח מדיניות עקבית, ומתן ייעוץ מקצועי לנשיא.
הגמישות והמומחיות הן המאפיינים הבולטים של מבנה זה.
יו"ר המועצה (נקרא גם עוזר הנשיא לענייני מדיניות פנים): בדרך כלל איש סמך של הנשיא, בעל השפעה רבה על קביעת סדר העדיפויות של המועצה.
אחראי על ניהול הפעילות היומיומית של המועצה, קביעת סדר העדיפויות, תיאום בין הסוכנויות השונות, ודיווח ישיר לנשיא.
סגני יו"ר: מספר סגני יו"ר האחראים על תחומים ספציפיים, כגון בריאות, חינוך, כלכלה ועוד.
מנהלים את עבודת הוועדות המשנה, מקיימים קשר עם סוכנויות ממשלתיות רלוונטיות, ומספקים ייעוץ טכני ליו"ר.
חברי המועצה: נציגים בכירים מסוכנויות ממשלתיות שונות, כגון מחלקת הבריאות ושירותי האנוש, מחלקת החינוך, מחלקת ההגנה, מחלקת האוצר ועוד.
הנציגים מייצגים את הסוכנויות שלהם במועצה, תורמים את המומחיות שלהם, ומסייעים בתיאום מדיניות בין-סוכנותית.
צוות מקצועי: צוות של אנליסטים, יועצים משפטיים, וכלכלנים המספקים תמיכה לחברי המועצה באמצעות ביצוע מחקר, ניתוח נתונים, הכנת מסמכים, והצעות מדיניות, ומספק תמיכה לוגיסטית לפעילות המועצה.
ועדות משנה: המועצה עשויה להקים ועדות משנה המתמקדות בנושאים ספציפיים, כגון שינויי אקלים, אי שוויון, או ביטחון תזונתי.
סגל המועצה למדיניות פנים בממשל דונלד טראמפ השני (מעודכן ינואר 2025):
ראש המועצה למדיניות פנים ומנהל המועצה: וינס היילי
ראש צוות המועצה למדיניות פנים: (לא מאויש)
סגנית עוזרת לנשיא למדיניות פנים: היידי אוברטון
סגן עוזר לנשיא למדיניות פנים: סם אדולפסן
עוזר מיוחד לנשיא למדיניות פנים - מדיניות הבריאות: תיאו מרקל
עוזר מיוחד לנשיא למדיניות פנים - חוק וסדר, ענייני חיילים משוחררים וחוסר בית ודיור: סקוט סנטורינו
עוזר מיוחד לנשיא למדיניות פנים: וולס קינג
עוזר מיוחד לנשיא למדיניות פנים: ג'יימס שרק
עוזר מיוחד לנשיא למדיניות פנים - חינוך: אריק בלדסו
עוזר מיוחד לנשיא למדיניות פנים: אנתוני ר.
בראש המועצה למדיניות פנים עומד עוזר הנשיא למדיניות פנים.
מאז 20 בינואר 2025, תפקיד זה מאויש על ידי וינס היילי.
מועצת הביטחון הלאומי של ספרד (בספרדית: Consejo de Seguridad Nacional) היא הגוף המוסמך לסייע לראש ממשלת ספרד בניהול מדיניות הביטחון הלאומי ומערכת הביטחון הלאומי של המדינה.
המועצה פועלת כוועדה מייעצת של הממשלה ובעלת תפקידים שנקבעים בחוק הביטחון הלאומי ותקנותיו.
מועצת הביטחון הלאומי מתכנסת לפחות אחת לשני חודשים, ובמצבים של חירום או כשנדרשת התערבות מיידית בנושאים הנוגעים לביטחון הלאומי, תתכנס המועצה לעיתים תכופות יותר.
המועצה מתכנסת ביוזמת ראש הממשלה, וראש הממשלה עצמו משמש כיושב ראש המועצה.
בנוסף, המועצה מחויבת להציג את עמדותיה בפני המלך לפחות פעם אחת בשנה.
כאשר המלך משתתף בישיבות המועצה, הוא יעמוד בראשה.
מועצת הביטחון הלאומי אחראית למספר תפקודים מרכזיים בנוגע לניהול ובקרת הביטחון הלאומי של ספרד.
קביעת קווים מנחים ותיאום מדיניות הביטחון הלאומי.
ניהול תיאום פעולות במהלך מצבי חירום או משברים, בהתאם לחוק.
פיקוח על מערכת הביטחון הלאומי ותיאום פעולתה.
בדיקת יישום אסטרטגיית הביטחון הלאומי ודחיפת עדכוניה לפי הצורך.
קידום פיתוח אסטרטגיות ביטחוניות נוספות ואישורן.
ארגון תרומת המשאבים לביטחון הלאומי בהתאם לחוק.
אישור דוח הביטחון הלאומי השנתי לפני הצגתו בפני הקורטס (הפרלמנט הספרדי).
קביעת יצירה והתחזקות של גופי תמיכה הנדרשים לביצוע תפקידי המועצה.
קידום הצעות חקיקה לחיזוק מערכת הביטחון הלאומי.
ביצוע תפקידים נוספים המוקנים לה בחוקים ובתקנות הרלוונטיים.
+הרכב המועצה לביטחון לאומי של ספרדמעמדמשרהיושב ראשראש ממשלת ספרדמשתתפים קבועים שר החוץ, האיחוד האירופי ושיתוף פעולה
שר הנשיאות, קשרי פרלמנט ושוויון
שר הבריאות, הצריכה והרווחה החברתיתיועץ צבאיראש מטה ההגנהמשתתפים נוספים ראש לשכת ראש הממשלה
המועצה לניתוח כלכלי היא גוף ייעוץ עצמאי בצרפת, שנוסד בשנת 1997 ופועל תחת סמכותו של ראש ממשלת צרפת.
המועצה עוסקת בניתוח כלכלי מעמיק של נושאים רלוונטיים למדיניות הלאומית, מגישה את תוצריה לממשלה, ומפרסמת אותם לציבור הרחב.
המועצה מנתחת סוגיות המובאות לפתחה על ידי ראש הממשלה ושר הכלכלה והאוצר, ובמקביל יוזמת באופן עצמאי ניתוחים כלכליים בנושאים שהיא מזהה כרלוונטיים למדיניות הכלכלית של צרפת.
חברי המועצה כוללים כלכלנים מובילים, חוקרים אקדמיים ונציגים מעולם העסקים.
המועצה הוקמה בשנת 1997 ביוזמתו של ראש הממשלה ליונל ז'וספן.
בתקופה זו התמודדה צרפת עם אתגרים כלכליים משמעותיים, בהם האבטלה הגבוהה, המעבר למטבע האירו, והלחצים לייעל את הכלכלה הלאומית.
המועצה נועדה לספק לממשלה כלי מקצועי ואובייקטיבי לניתוח סוגיות כלכליות, במנותק משיקולים פוליטיים.
במהלך השנים, המועצה הרחיבה את תחומי עיסוקה וכללה נושאים גלובליים כגון שינויי אקלים, משברים פיננסיים בינלאומיים, והמעבר לאנרגיה ירוקה.
משימתה העיקרית של המועצה היא לספק לממשלה תובנות בלתי תלויות שיתמכו בתהליך קבלת החלטות המבוסס על מחקר אקדמי, נתונים וניתוחים כלכליים מעמיקים.
המועצה פועלת כגוף פלורליסטי ומגוּון, במטרה לשלב מגוון רחב של דעות מקצועיות וכלכליות.
תוצרי המועצה נועדו לשמש את הממשלה אך גם את הציבור הרחב, שכן הדוחות והמחקרים שלה מתפרסמים באופן פומבי.
תוכנית העבודה של המועצה נקבעת בתיאום עם לשכות ראש הממשלה, שר הכלכלה והאוצר, ונשיא הרפובליקה.
נושאי העבודה משתנים בהתאם לצרכים הלאומיים והבינלאומיים.
כל דוח של המועצה נכתב תחת אחריותם האישית של מחבריו ואינו מחייב את הממשלה או הגופים המיוצגים במועצה.
דוחות אלה נגישים לציבור הרחב, במטרה לשמור על שקיפות ולתרום לדיון הציבורי בנושאים כלכליים.
המועצה כוללת חברים שנבחרו על סמך תרומתם למחקר הכלכלי, וכן נציגים מהסקטור העסקי.
חברי המועצה אינם מקבלים שכר עבור השתתפותם ומחויבים לאמנת אתיקה, המבטיחה שקיפות בעבודתם ובפעילותם.
בנוסף, מנכ"ל משרד הכלכלה והאוצר (Direction générale du Trésor) ומנכ"ל המכון הלאומי לסטטיסטיקה ולמחקרים כלכליים (INSEE) משמשים כחברים במועצה מתוקף תפקידם.
המועצה מנוהלת על ידי ראש הממשלה, המשמש כיו"ר המועצה.
בהיעדרו, שר הכלכלה והאוצר מכהן כיו"ר.
יו"ר-משנה, המתמנה על ידי ראש הממשלה לתקופה של חמש שנים, אחראי לניהול השוטף של פעילות המועצה, כולל גיבוש תוכנית העבודה והנחיית חברי המועצה.
העבודה האדמיניסטרטיבית והמקצועית מנוהלת על ידי צוות קבוע בראשות המזכיר הכללי של המועצה.
צוות זה אחראי על תיאום הפעילות, הכנת הדוחות וניהול הישיבות.
הֵמוֹפִילְיָה (בעברית: דַּמֶּמֶת) היא מחלה תורשתית המתבטאת בתפקוד לקוי של מנגנון הקרישה של הדם.
עקב תפקוד לקוי של הקרישה, כל פגיעה בכלי דם עלולה לגרום לדימום רב, חיצוני או פנימי.
בנוסף לעצם איבוד הדם, דימום פנימי יכול לגרום לפגיעה ברקמות פנימיות.
שריטות חיצוניות ופצעים קלים מגילוח, למשל, בעייתיים וגורמים לדימום מעבר לרגיל.
המופיליה נגרמת עקב מחסור באחד מגורמי קרישת הדם או תפקוד לקוי של אחד מהגורמים האלה, עקב שיבוש במבנהו.
ישנם שלושה סוגי המופיליה, כאשר ההבחנה ביניהם נעשית במעבדה:
המופיליה A (המופיליה קלאסית) - חוסר בפקטור 8.
המופיליה B ("מחלת כריסמס") - חוסר בפקטור 9.
המופיליה C - חוסר בפקטור 11.