tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
תצפיות של יאן אורט מוכיחות כי אור מקוטב שמגיע מערפילית הסרטן הוא תוצר של קרינה סינכרוטרונית.
מריאנה גרונברג-מנגו (Marianne Grunberg-Manago) וסברו אוצ'ואה בודדו אנזים (Polynucleotide Phosphorylase) שמזרז סינתזה של RNA מנוקלאוטידים.
ההנחה כי זהו RNA פולימראז התבררה מאוחר יותר כשגויה.
גילוי DNA פולימראז על ידי ארתור קורנברג.
26 בפברואר – רוזלינד פרנקלין פרסמה תוצאות צילומי רנטגן של גבישי וירוס מוזאיקת הטבק ובו קביעה כי מקלוני הווירוס אחידים בגודלם, צעד משמעותי לקראת גילוי מבנה הווירוס.
22 בדצמבר – גילוי כי לאדם יש 46 כרומוזומים על ידי ציטוגנטיקאי סיני ג'ו חין טייו (Joe Hin Tjio) וגנטיקאי שוודי אלברט לבאן (Albert Levan).
30 בנובמבר – משלחת סובייטית הראשונה לחקר אנטארקטיקה יוצאת לדרך.
פעילות המשלחת נמשכה עד לשנת 1957. המטרה המרכזית הייתה להקים תשתית לבסיס "מירניי" (Mirny Station) ולאתר מקום להקמת תחנת ווסטוק וסובטצקייה (Sovetskaya).
המשלחת הטראנס-אנטארקטית של חבר העמים הבריטי יוצאת לדרך.
ב-2 במרץ 1958 הם השלימו מסע פנים יבשתי של 3,473 ק"מ דרך הקוטב הדרומי
הגאוכימאי קלייר קמרון פטרסון מציג תוצאות מדידה של גיל כדור הארץ בעזרת יחס האורניום-עופרת שנמדד במטאוריט ממכתש המטאור שבאריזונה.
בּרנרד הֵבֶלְמַנְס (Bernard Heuvelmans), זואולוג בלגי, מפרסם את הספר "בעקבות חיות לא-נודעות" (On the Track of Unknown Animals) וטובע את המושג קריפטוזואולוגיה.
ז'ורז' דה מסטראל מקבל פטנט על המצאת צַמְדָּן (בלועזית ולקרו ובעברית מדוברת, סקוץ')
בניית שעון אטומי מדויק ראשון במעבדה הלאומית לפיזיקה בבריטניה.
בניית תנור מיקרוגל לשימוש ביתי על ידי חברת Tappan.
המוצר היה גדול ויקר ולא התקבל על ידי הציבור.
נבנה שלט רחוק ראשון לטלוויזיה על ידי חברת זנית אלקטרוניקה
הושלמה בנייתו של גשר סטרומסונד (Strömsund Bridge) בשוודיה, גשר מעוגן כבלים משמעותי ראשון בתקופה המודרנית
19 בפברואר – סינתזה של מֵנְדֵּלֵבְֿיוּם (Md), יסוד כימי מלאכותי מתכתי ורדיואקטיבי, מס' 101. זהו היסוד ה-9 בסדרת היסודות הטרנס-אורניים.
2 באוקטובר – פעולתו של אניאק, מהמחשבים הראשונים בעולם, הופסקה לאחר שפעל ברציפות מ-1947.
מוריס וינסנט וילקס פרסם מאמר בנושא מיקרוקוד.
שימוש ראשון במושג מעבד תמלילים על ידי איש מכירות של מכונות כתיבה של IBM, בעברו אלוף הפלות בלופטוואפה (Ulrich Steinhilper).
תאגיד ראנד מפרסם טבלת מספרים אקראיים
השערת טניאמה-שימורה מוצגת לראשונה על ידי יוטקה טניאמה בכינוס ביפן.
גילוי אנטיפרוטון על ידי קבוצת מדענים בראשות אמיליו סגרה.
יוסף (ג'וזף) רוטבלט מפרסם כי רמת הזיהום בנשורת גרעינית לאחר הניסוי של פצצת מימן שהוטלה באטול ביקיני שבאוקיינוס השקט גבוהה ממה שפורסם רשמית.
ברטראנד ראסל פרסם בלונדון את עצומת ראסל - איינשטיין, העצומה בחתימת אלברט איינשטיין, מקס בורן, ומדענים מובילים נוספים, נועדה להפנות את תשומת לבם של פוליטיקאים מובילים לסכנות שבפיתוח נשק גרעיני.
נרשם הפטנט על השימוש בטטרציקלין (Tetracycline).
תרכיב סאלק, חיסון נגד מחלת שיתוק ילדים מאושר לשימוש על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA)
פרס נובל לפיזיקה - ויליס לם, על גילוייו בנוגע למבנה הדק של ספקטרום המימן; פוליקרפ קוש, על הקביעה המדויקת של המומנט המגנטי של האלקטרון.
פרס נובל לכימיה - וינסנט דו ויניו, על עבודתו על תרכובות גופרית, ובפרט על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אקסל הוגו תאודור תאורל, שוודיה, מחקר על אנזימים ופעולתם, במיוחד אנזימים מחמצנים.
מדעים מדויקים - מיכאל פקטה
מדעי החיים - ישראל רייכרט
מדעי החיים - יעקב בן-תור
מדעי החיים - עקיבא פרומן
מדעי הרפואה - בנימין שפירא
מדעי הרפואה - שרה הסטרין-לרנר
24 בינואר – אלן סוקל, פיזיקאי אמריקאי, ידוע במיוחד בשל פרשת סוקל, פרסום פרודיה על פוסטמודרניזם
24 בפברואר – סטיב ג'ובס, מדען מחשבים וממציא אמריקאי, השתתף בהקמת חברת אפל והיה המנכ"ל הראשון שלה, (נפטר ב-2011).
20 באפריל – סְוָנְטֶה פֶּבּוֹ, גנטיקאי אבולוציוני שוודי, מן האבות המייסדים של תחום הפלאוגנטיקה.
19 במאי – ג'יימס גוסלינג, מתכנת מחשבים קנדי, אבי שפת התכנות Java.
8 ביוני – טים ברנרס-לי, פיזיקאי בריטי ממציא WWW) World Wide Web).
7 בספטמבר – יפים זלמנוב, מתמטיקאי סובייטי-אמריקאי זכה במדליית פילדס.
28 באוקטובר – ביל גייטס, מדען מחשבים וממציא אמריקאי, ממקימי חברת מיקרוסופט.
4 בנובמבר – דייוויד ג'וליוס, פיזיולוג וביוכימאי אמריקאי, יהודי, עוסק במדעי המוח, מוכר בזכות הישגיו בהבנת המנגנונים המולקולריים של תחושת כאב וחום, עליהם הוענק לו פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2021)
22 בדצמבר – תומאס סוּדהוֹף, ביוכימאי אמריקאי-גרמני המוכר בעיקר בגלל מחקריו על העברה סינפטית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (2013).
11 במרץ – אלכסנדר פלמינג, רופא ומדען סקוטי, מגלה הפניצילין, האנטיביוטיקה הראשונה.
18 באפריל – אלברט איינשטיין, פיזיקאי יהודי יליד גרמניה (נולד ב-1879).
12 באוגוסט – ג'יימס סאמנר, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל (נולד ב-1887).
13 בדצמבר – אנטוניו אגש מוניש, רופא פורטוגזי, חתן פרס נובל (נולד ב-1874).
תחילת חפירות גדולות בטיקאל, עיר עתיקה של תרבות המאיה.
פרסום פענוח כתב ליניארי ב' של השפה היוונית העתיקה - המיקנית.
13 בפברואר – הקמת תחנת מחקר מירני (Mirny Station) על ידי המשלחת הסובייטית.
נובמבר – הקמת התחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט.
14 באפריל – הצגת וידאו טייפ ראשון על ידי חברת Ampex.
27 באוגוסט – חיבור תחנת כוח גרעינית ראשונה לרשת החשמל.
התחנה עבדה בממלכה המאוחדת עד לשנת 2003.
11 בנובמבר – טיסה ראשונה של מפציץ סילון על קולי Convair B-58 שיכול להגיע למהירות של 2 מאך
בניית דיסק קשיח ראשון על ידי חברת IBM, נפח הדיסק - 5 מגהבייט.
מרטין גרדנר מתחיל לפרסם את הטור Mathematical Games בירחון סיינטיפיק אמריקן, הטור שתורם רבות לפופולריזציה של המתמטיקה.
21 ביוני – גילוי נֵייטְרִינוֹ על ידי צוות בראשות פרדריק ריינס, חלקיק אלמנטרי יציב, לפטון נטול מטען חשמלי או מטען צבע, בעל ספין ½, בשלב מאוחר יותר התברר כי זהו נייטרינו אלקטרוני.
15 ביולי – גילוי אנטינייטרון על ידי ברוס קורק (Bruce Cork) במעבדה הלאומית לורנס ברקלי.
פיתוח תאוריית נוזל פרמי (Fermi liquid theory) על ידי לב לנדאו
תחילת התפרצות מגפת השפעת האסיתית בסין
התפרצות של מחלת מינמטה ביפן, מחלה נוירולוגלת קטלנית שנגרמת מהרעלת כספית בעקבות זיהום מקורות מים בשפכים תעשייתיים.
פרס נובל לפיזיקה - ויליאם שוקלי, ג'ון ברדין, וולטר בראטיין, על מחקריהם במוליכים למחצה ועל גילוי אפקט הטרנזיסטור
פרס נובל לכימיה - סיריל נורמן הינשלווד, ניקולאי סמיונוב, על מחקריהם בעניין המנגנון של תגובות כימיות.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - אנדרה פרדריק קורנאן, ורנר פורסמן, דיקינסון וו.
ריצ'רדס על שהדגימו כיצד לצנתר את הלב ומחקר על מחלות לב שונות
מדעי היהדות - נפתלי הרץ טור-סיני
מדעי היהדות - יגאל ידין
מדעים מדויקים - אברהם הלוי פרנקל
מדעי החיים - מנפרד אשנר
מדעי החברה - יעקב טלמון
מדעי הרפואה - חיים ארנסט ורטהיימר
19 בינואר – סוזן סולומון, כימאית של האטמוספירה אמריקאית.
נודעה בעבודותיה על ה"חור באוזון" מעל אנטארקטיקה.
19 בפברואר – רודריק מק'קינון, נוירוביולוג וביופיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה יחד עם פיטר אגרה על עבודתו על המבנה של תעלת יונים.
24 במרץ – סטיב באלמר, איש עסקים אמריקאי יהודי, מנכ"ל חברת מיקרוסופט מינואר 2000 עד פברואר 2014.
16 באפריל – דייוויד בראון, קפטן בצי האמריקני ואסטרונאוט של נאס"א.
נספה עם כל שאר חברי הצוות באסון מעבורת החלל קולומביה.
23 ביולי – יוסף גרפינקל, ארכאולוג ישראלי, מתמחה בארכאולוגיה מקראית ובתקופה הפרוטו-היסטורית.
11 באוגוסט – פייר לואי ליון (Pierre-Louis Lions), מתמטיקאי צרפתי זכה במדליית פילדס
23 באוגוסט – אנדראס פלואר (Andreas Floer), מתמטיקאי גרמני
10 בספטמבר – אֵילַת מזר, ארכאולוגית ישראלית המתמחה בארכאולוגיה פיניקית ובארכאולוגיה של ירושלים.
22 בספטמבר – נתן זייברג, פיזיקאי ישראלי-אמריקאי החוקר את תחום תורת המיתרים.
19 באוקטובר – קרלו אורבני (Carlo Urbani), רופא ומיקרוביולוג איטלקי, זיהה את המחלה הוויראלית הקטלנית החדשה סארס (נפטר ב-2003 מסארס).
3 בפברואר – אמיל בורל, מדינאי ומתמטיקאי צרפתי (נולד ב-1871).
25 בפברואר – יעקב לויצקי, מתמטיקאי ישראלי, מחלוצי המחקר המתמטי בישראל, חתן פרס ישראל למדעים מדויקים.
28 בפברואר – פרידיש ריס, מתמטיקאי יהודי-הונגרי (נולד ב-1880).
17 במרץ – אירן ז'וליו-קירי - כימאית צרפתית, כלת פרס נובל, (נולדה ב-1897).
11 במאי – וולטר סידני אדמס, אסטרונום אמריקאי (נולד ב-1876).
6 ביוני – היירם בינגהאם השלישי, חוקר ופוליטיקאי אמריקאי, גילה את עיר האינקה מאצ'ו פיצ'ו (נולד ב-1875).
19 ביוני – ולדימיר אוברוצ'ב, גאולוג וסופר רוסי-סובייטי (נולד ב-1863).
4 באוגוסט – גרגורי שיין אסטרונום סובייטי יהודי (נולד ב-1892).
25 באוגוסט – אלפרד קִינְסִי, ביולוג אמריקאי שנחשב למייסד ענף הסקסולוגיה במדעי האדם (נולד ב-1894).
7 בספטמבר – אוטו שמידט, גאוגרף, מתמטיקאי ואסטרונום סובייטי ממוצא גרמני (נולד ב-1891).
22 בספטמבר – פרדריק סודי, כימאי בריטי, עסק בכימיה של יסודות רדיואקטיביים חתן פרס נובל (נולד ב-1877).
28 בספטמבר – ויליאם בואינג - מתכנן מטוסים אמריקאי (נולד ב-1881)
12 בנובמבר – חואן נגרין, מדינאי ספרדי, פרופסור לפיזיולוגיה, מראשי ממשלות ספרד (נולד ב-1892).
3 בדצמבר – פליקס ברנשטיין, מתמטיקאי יהודי גרמני הידוע על תרומתו בפיתוח משפט קנטור-שרדר-ברנשטיין ופענוח דפוס התורשה של סוגי דם, באמצעות ניתוח סטטיסטי (נולד ב-1878).
1953 בישראל (ה'תשי"ג – ה'תשי"ד) הייתה השנה החמישית לעצמאותה של מדינת ישראל.
בדצמבר אותה שנה הודיע דוד בן-גוריון, בפעם הראשונה, כי החליט לפרוש מראשות המדינה לשדה בוקר.
החליף אותו בראשות ממשלת ישראל ראש הממשלה השני, משה שרת.
תחת שרת הוקמה ממשלת ישראל החמישית.
למרות פרישתו המוצהרת, המשיך בן-גוריון למשוך בחוטים הפוליטיים, ומשה דיין ושמעון פרס התייעצו בו בנושאים ביטחוניים ויזמו פעולות מאחורי גבו של שרת, אשר התנגד למדיניות פעולות התגמול.
העברת חוק חינוך ממלכתי וביטול הזרמים בחינוך הוביל למחאות, אף על פי שכביכול בא משבר החינוך של תחילת שנות ה-50 על סופו: ב-26 במאי נעצרו שניים מחברי מחתרת ברית הקנאים בדרכם להטמין מטען חבלה במשרד החינוך הישראלי, במחאה נגד חוק חינוך ממלכתי.
משבר עם הציבור החרדי מתחולל גם על רקע חוק שירות לאומי, המצווה על כל אישה לא נשואה בגיל גיוס אשר קיבלה פטור משירות צבאי עקב דתה, לשרת שירות לאומי.
התנגדותם החריפה של החרדים מביאה לכך שהחוק לא מיושם.
מועבר גם חוק שיפוט בתי דין רבניים (נישואין וגירושין) המעורר התנגדות מצידה של הליגה למניעת כפייה דתית.
המשבר ביחסים עם ברית המועצות
המשבר ביחסי ישראל עם ברית המועצות והגוש המזרחי החל עוד ב-1952, עם משפטי פראג ואף הכה גלים במפ"ם (על רקע בחינה מחודשת של היחס לסטאליניזם) ובתנועה הקיבוצית.
מדיניותה האנטישמית של ברית המועצות הסעירה לא רק את גופי השמאל.
לאחר הפיגוע בצירות הסובייטית בתל אביב ב-9 בפברואר, ניתקה ברית המועצות את יחסיה עם ישראל ב-11 בפברואר; אלה יתחדשו רק לאחר הגלאסנוסט.
ערב פרישתו ממנה בן-גוריון את פנחס לבון לשר הביטחון; את שמעון פרס למנכ"ל משרד הביטחון ואת משה דיין לרמטכ"ל.
השלושה פועלים לאחר פרישתו של בן-גוריון, בהתאם לתפיסתו המדינית-ביטחונית של הלה (המנוגדת לעמדותיו של ראש הממשלה משה שרת) ואף מבצעים פעולות ללא ידיעתו של שרת וללא אישורו.
על רקע ההסתננויות ומצב הביטחון ב-26 באפריל הוקם חיל משמר הגבול במסגרת משטרת ישראל ונפרס במסגרת של שמונה פלוגות לאורך הגבולות מירושלים בדרום ועד גבול הצפון.
למפקדו הראשון של מג"ב מונה פנחס קופל.
ב-5 באוגוסט מוקמת בצה"ל יחידה 101, בפיקודו של רס"ן אריאל שרון.
ב-14 באוקטובר מבצעת היחידה, יחד עם גדוד 890 של חטיבת הצנחנים, את פעולת התגמול בקיביה, השנויה במחלוקת בשל תוצאותיה.
ב-28 בדצמבר הוקם אגף המודיעין בצה"ל.
עיריית חיפה מחליטה על תכנון רכבת תחתית בעיר, הכרמלית.
ברחובות מוקם בית החולים קפלן.
מוקמת הבורסה לניירות ערך בתל אביב.
מוקם היישוב הקהילתי הראשון – נוה מונוסון; אמן הדאדא מרסל ינקו מקים את כפר האמנים עין הוד.
חוק רכישת מקרקעין שקבע כי מי שאדמתו אינה בחזקתו באפריל 1952 מאבד את זכותו עליה, גרם להפקעת אדמות מערבים שלא היו נפקדים במלחמת העצמאות, ובין השאר גם לאובדן זכויותיהם של הבדואים בקרקעותיהם שמחוץ לאזור הסייג, אליהן לא יכלו לחזור.
ביום העצמאות החמישי למדינת ישראל (20 באפריל) מוענק לראשונה פרס ישראל.
האוניברסיטה העברית מתחילה בבניית קמפוס גבעת רם.
מוקם מוסד יד ושם להנצחת זכר השואה.
חוק יד ושם משתמש גם לראשונה בביטוי "חסיד אומות העולם".
מבחינת חופש הביטוי במדינת ישראל נוסף נדבך חשוב עם פסיקת בג"ץ "קול העם" (בג"ץ 73/53 - חברת "קול העם" בע"מ נ' שר-הפנים), שבו התערב בית המשפט העליון לטובת העיתון "קול העם" ונגד החלטת שר הפנים לסגור את העיתון לעשרה ימים.
הצפת שכונות העולים בדרום תל אביב וההתנדבות לבוא לעזרתם של הנפגעים מובילה להקמת תנועת נוער חדשה ובלתי-מפלגתית: נוער לנוער.
מוקמת מתוקף חוק האקדמיה ללשון העברית.
ספרות: משה שמיר הוא חתן פרס ברנר על "במו ידיו"
ההסתדרות מתחילה להפיק סרטים בשיתוף פעולה עם "סרטי גבע" ובבימוי הבמאי נתן גרוס.
תפקידה של סדרת הסרטים הקצרים להפיץ את ראיית העולם ההסתדרותית.
סרט ישראלי נוסף מ-1953 הוא "קרייה נאמנה" של הבמאי הירושלמי יונה פרידמן.
ספורט: נבחרת ישראל בכדורגל משחקת לראשונה באצטדיון רמת גן.
9 בפברואר – שימי תבורי, זמר ישראלי
31 במרץ – אהוד בנאי, זמר, פזמונאי ומלחין
14 ביוני – חנה לסלאו, שחקנית ובדרנית
8 ביולי – צחי נוי, שחקן קולנוע ישראלי
29 בנובמבר – משה איבגי, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, במאי ומנחה טלוויזיה ישראלי
18 בדצמבר – מרגלית צנעני, זמרת, מלחינה ומנחת טלוויזיה
29 בדצמבר – גלי עטרי, זמרת ושחקנית
28 בפברואר – אלעזר ליפא סוקניק, ארכאולוג, פרופסור וראש המחלקה לארכאולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.
18 באפריל – חיים אתר, צייר ישראלי, ממייסדי עין חרוד ויוזם המשכן לאמנות עין חרוד, הנקרא על שמו (נולד ב-1902)
4 בספטמבר – בן-ציון מאיר חי עוזיאל, הראשון לציון והרב הראשי הספרדי הראשון של מדינת ישראל.
אחד הרבנים הבולטים במחצית הראשונה של המאה העשרים.
6 באוקטובר – משה סמילנסקי, משורר ופובליציסט עברי (נולד ב-1874)
24 באוקטובר – אברהם ישעיהו קרליץ, מגדולי הדור הליטאים ומפוסקי ההלכה הבולטים במאה ה-20. ממעצבי דרכה של היהדות החרדית בארץ ישראל (נולד ב-1878)
3 בנובמבר – דוד סמילנסקי, סופר עברי ופובליציסט, פעיל ציוני, ממייסדי תל אביב, חבר הוועד הראשון של העיר ועובד עיריית תל אביב (נולד ב-1875)
1954 בישראל (ה'תשי"ד – ה'תשט"ו) הייתה השנה השישית לעצמאותה של מדינת ישראל.
ממשלת ישראל החמישית תחת משה שרת
לאחר שדוד בן-גוריון פרש מראשות הממשלה בדצמבר 1953, קיבל משה שרת על עצמו את משרת ראש הממשלה השני של ישראל.
ב-26 בינואר הציג את ממשלתו בפני הכנסת.
עם זאת, בן-גוריון המשיך לפעול מאחורי הקלעים ולהפעיל את נאמניו - לבון, דיין ופרס, נגד מדיניותו המוצהרת של שרת בנושאי חוץ וביטחון.
ב-17 במרץ התרחש טבח מעלה עקרבים, אחד מאירועי הטרור הקשים הראשונים בתולדות מדינת ישראל, בו נרצחו 11 אזרחים.
כשבועיים לאחר הטבח מבצע כוח צנחנים בפיקודו של אריאל שרון פשיטה על הכפר נחאלין שבאזור בית לחם.
ממשיכה המתיחות הקשה בין ישראל לשכנותיה, ובייחוד מצרים.
ביולי נעצרים יהודים מצרים שהיו חברים בחוליה שנשלחה על ידי מדינת ישראל לבצע פעולות טרור במצרים וכך לערער את יציבות המשטר במדינה.
חודש לפני כן מוחלף מפעיל החוליה, אברהם דר באברי אלעד.
הפרשה, שמצונזרת בישראל, נודעת אחר כך כ"העסק הביש".
בעקבות "הפרשה" מוקמת ב-29 בדצמבר ועדת חקירה חשאית, ועדת אולשן-דורי.
אשר מטרתה לברר מי נתן את ההוראה להפעלת החוליה, האם זה היה שר הביטחון פנחס לבון או ראש אמ"ן אל"ם בנימין גיבלי.
מאוחר יותר נודע כי עדויות קציני אמ"ן בפני הוועדה היו מתואמות והקצינים לאו דווקא דיברו אמת בעדויותיהם.
מבצע ברן - מבצע של המוסד לחטיפתו ולהבאתו לישראל של קצין צה"ל שעמד להעביר ידיעות למצרים.
המבצע הסתיים במותו של החטוף ובהשלכת גופתו לים.
ב-31 במאי נפתחת המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה של צה"ל.
ב-28 בספטמבר נעצר צוות הספינה "בת גלים" אשר ניסה לפרוץ את ההסגר הימי בתעלת סואץ על ידי המצרים.
ב-8 בדצמבר נפלו בשבי הסורי 5 חיילים במהלך מבצע צרצר.
מתחיל שיפור במצב הכלכלי בישראל.
המשק יוצא ממדיניות הקיצוב ומתחילה תקופה של צמיחה מהירה ומרשימה, שמתבטאת בגידול של כ-10% לשנה בתוצר הלאומי, וכ-5% בתוצר לנפש (בהתחשב בעובדה שגם אוכלוסיית המדינה גדלה בשיעורים ניכרים על פני התקופה).
להתפתחות זו סייעה הזרמת הון מסיבית מחו"ל, שהושקע בצורה מוצלחת ונשא פירות כלכליים.
ב-12 באפריל פרצה שביתת רופאים בכל בתי החולים הממשלתיים ובמרפאות קופת חולים במחאה על סירוב הממשלה להיכנס עימם למשא ומתן על העלאת שכרם.
ב-3 בנובמבר נפתחת לתנועה תחנת הרכבת תל אביב מרכז.
ב-1 בינואר החל משפט קסטנר.
המשפט, שהחל כמשפט דיבה נגד העיתונאי מלכיאל גרינוולד, הפך בשל פעילותו של עורך הדין שמואל תמיר לכתב האשמה נגד קסטנר והנהגת היישוב בתקופת השואה.
ב-1 באוגוסט מונה יצחק אולשן לנשיא בית המשפט העליון במקומו של משה זמורה.
אמנון זכרוני מבקש משר הביטחון לשחררו משירות צבאי עקב פציפיזם.
בקשתו נדחית בתחילה אך לאחר מכן מאושרת.
דוד אבידן מפרסם את קובץ שיריו הראשון, "ברזים ערופי שפתיים".
מופיע הספר השני של הטור השביעי של נתן אלתרמן
בין זוכי פרס ישראל: שמואל יוסף עגנון ודוד שמעוני.
התיאטרון הקאמרי מעלה את המחזה קזבלן.
מוקמת יחידת ההסרטה של דובר צה"ל.
יוצא לאקרנים הסרט "מפתח הזהב" של סאשה אלכסנדר, שהיה דוקו-דרמה העוסקת בחיפושי מים
מוקמת להקת פיקוד מרכז ויוצאת בתוכניתה הראשונה, "כף קוף אחד".
במחזור הראשון: אהובה דיכטר, ג'וקי ארקין ומושיק טרוים.
קבוצת הכדורגל לאציו (כדורגל) מרומא ביקרה בישראל.
ב-16 ביוני ניצחה את מכבי תל אביב באצטדיון רמת גן 3:0, וב-19 ביוני ניצחה את מכבי פתח תקווה בתוצאה 2:1.
ב-6 באפריל נטמנו עצמות אדמונד ג'יימס דה רוטשילד ורעייתו עדה ברמת הנדיב, זכרון יעקב, בטקס ממלכתי בנוכחות נשיא המדינה וחברי הממשלה, לאחר שהובאו ארצה על סיפון אח"י מבטח
ב-3 ביולי צוינו חמישים שנה למותו של הרצל, וההנהלה הציונית העולמית הכריזה על "שנת הרצל", שצוינה באירועים שונים בארץ ובעולם.
ב-29 ביולי מתרחש אסון מעגן, בעת שמתקיים טקס זיכרון בקיבוץ מעגן לצנחני היישוב, מתרסק מטוס קל וגורם למותם של שבעה עשר איש.
ב-22 בנובמבר מתרחשת תאונת הרכבת בכורדני, מתאונות הרכבת הקשות בתולדות רכבת ישראל.
בתאונה נהרגו 12 אנשים ונפצעו 23 כתוצאה מהתנגשות של רכבת נוסעים באוטובוס של חברת אגד.
25 בינואר – דויד גרוסמן, סופר, ומשורר ישראלי
25 בפברואר – גבי אשכנזי, הרמטכ"ל ה-19 של צה"ל
26 בפברואר – יולי תמיר, שרה וחברת הכנסת מטעם העבודה
20 ביוני – אילן רמון, טייס קרב ישראלי והאסטרונאוט הישראלי היחיד (נהרג ב-2003)
30 באוגוסט – שלומי שבת, זמר ומלחין ישראלי
30 בדצמבר – פנינה רוזנבלום, אשת עסקים וחברת הכנסת מטעם הליכוד
11 בפברואר – נתן אלבז, הקריב את חייו כדי להציל את חיי חבריו (נולד ב-1934)
18 במאי – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נולד ב-1888)
21 בדצמבר – מקס בינט, איש הקשר של החוליה מהעסק הביש התאבד (נולד ב-1917)
1955 בישראל (ה'תשט"ו – ה'תשט"ז) הייתה השנה השביעית לעצמאותה של מדינת ישראל.
משה שרת, העומד בראשות ממשלות ישראל החמישית והשישית - מתמודד עם כוחות (בהנעת דוד בן-גוריון) אשר פועלים נגד יישום מדיניותו ועם אתגרי כלכלה וביטחון.
ב-19 ביוני הציג שרת את ממשלת ישראל השישית.
חודש לאחר מכן זוכה מפא"י בראשות בן-גוריון בבחירות לכנסת השלישית.
בן-גוריון מרכיב את ממשלת ישראל השביעית ועומד בראשה החל מנובמבר.
13 בינואר מתאבד בשבי הסורי החייל אורי אילן.
אילן נתפס בדצמבר 1954 עם ארבעה אחרים במבצע צרצר, שנועד לתחזוקה של מתקן האזנה בסוריה.
עם החזרת גופתו מתגלה עליה פתק על עותק הספר "נקמת האבות", בו הוא ניקב את המילים "לא בגדתי".
31 בינואר מוצאים להורג במצרים ד"ר משה מרזוק ושמואל עזר, בעוון השתתפותם בחוליית הריגול והחבלה הישראלית.
2 בפברואר התפטר פנחס לבון מתפקידו כשר הביטחון בעקבות מסקנות ועדת אולשן, שהוקמה לחקור את "הפרשה".
בעקבות "העסק הביש" ממונה גם ראש חדש לאמ"ן, יהושפט הרכבי.
28 בפברואר מתחיל מבצע חץ שחור ברצועת עזה, פעולת תגמול הגדולה ביותר עד אז.
29 במרץ שר הביטחון בן-גוריון טובע את המונח או"ם שמום בהתייחסו להתנגדותו הצפויה של האו"ם לכוונה לגרש את המצרים מרצועת עזה.
27 באפריל במצעד צה"ל לרגל יום העצמאות נחשף לראשונה תת-המקלע עוזי.
29 באוגוסט שמונה ישראלים נרצחו בסדרת פיגועים שערכו מחבלים שבאו מרצועת עזה
1 בספטמבר שני מטוסי קרב מצריים מופלים על ידי חיל האוויר הישראלי בקרב אוויר מעל קיבוץ יד מרדכי.
21 בספטמבר נחתמת עסקת הנשק הצ'כוסלובקית-מצרית שבעקבותיה נפתח מרוץ חימוש בין מצרים לישראל.
22 בספטמבר בפיגוע באוטובוס סמוך למירון נרצחו שני אנשים ונפצעו עשרה
11 בדצמבר במבצע כנרת פושט כוח צה"ל על מוצבים סוריים בחוף המזרחי של הכנרת.
80 חיילים סוריים נהרגו ו-30 נשבו.
מטרת המבצע העיקרית הייתה לגרום לחילופי שבויים אשר יקדמו את שחרור שאר אנשי חוליית אורי אילן וגם להגיב על הטרדת דייגים ישראליים בכנרת.
הוקמה חטיבת הצנחנים של צה"ל.
ועידת באנדונג של גוש המדינות הבלתי-מזדהות מחליטה שורת החלטות אנטי-ישראליות ומגבירה את תחושת הבידוד המדיני.
ביקור או נו בישראל - ב-29 במאי זכתה ישראל לביקור הרשמי הראשון של ראש מדינה מכהן: או נו, ראש ממשלת בורמה מבקר במדינה.
משפט קסטנר, שהחל ב-1954, ממשיך ואף מתפרסם בו פסק דין, אשר מציין כי קסטנר אכן שיתף פעולה עם הנאצים.
ב-26 באוגוסט - מבצע חירום להעלאת יהודי מרוקו לישראל, לאחר מהומות שפורצות במדינה כחלק מהמאבק לעצמאות.
ב-19 באפריל נוסדה העיר אופקים וב-19 בספטמבר דימונה.
בתחום הקולנוע יוצא לאקרנים סרט ישראלי דובר אנגלית ובעל השפעה חשובה - גבעה 24 אינה עונה.
הסרט נחשב לסרט הישראלי החשוב ביותר שנוצר עד אז.
בתחום השירה והספרות, יוצא לאור ספרו הראשון של יהודה עמיחי, "עכשיו ובימים האחרים".
מתפרסם גם קובץ הקריקטורות הראשון של רענן לוריא, "בין השמשות" (בהוצאת חיל האוויר).
יוצא לאור גם הרומן הסאטירי הראשון של אפרים קישון, השועל בלול התרנגולות.
ב-13 בפברואר מחליטה ממשלת ישראל לרכוש את מרבית המגילות הגנוזות שנתגלו במערות קומראן, לאחר שנמצא לרכישה מממן, דוד שמואל גוטסמן.
גוטסמן מממן את בניית היכל הספר, ובוחר את האדריכלים אשר יתכננו אותו, חתנו ארמן פיליפ בארטוס והארכיטקט היהודי-אמריקאי פרדריק ג'ון קיזלר, אשר תכנונו האוונגרדי מעורר מחלוקת וביקורת.
חברת "השחר העולה" מתחילה בייצור ממרח השוקולד שלה.
מכון ויצמן בונה את ויצק: המחשב הראשון (והיחיד, עד 1961) בישראל, ואחד המחשבים האלקטרוניים היחידים בעולם בזמנו.
1 בינואר – אנשי צוות 'בת-גלים' חוזרים ארצה ממצרים.
16 בפברואר – נחנך אולם התיאטרון הקאמרי בנחמני בתל אביב.
3 ביוני – הוקם מועדון צוותא בתל אביב.
27 ביולי – מטוס אל על מופל בשמי בולגריה, 58 נוסעיו נספו.
לראשונה בישראל מתגלה שדה נפט - בשדה הנפט חלץ ב-23 בספטמבר, ימים ספורים לפני יום כיפור.
19 בינואר – אברהם בורג, יושב ראש הכנסת לשעבר
19 בינואר – אסתר שמיר, זמרת ופזמונאית
12 במרץ – איוב קרא, חבר הכנסת מטעם הליכוד
15 במרץ – קורין אלאל, זמרת ומלחינה
30 באפריל – מני מזוז, משפטן, היועץ המשפטי לממשלה
6 במאי – אברהם גרנט, מאמן כדורגל
11 ביוני – מאיר פרוש, חבר הכנסת מטעם יהדות התורה
17 ביוני – מיקי קם, שחקנית וזמרת
4 בספטמבר – דויד ברוזה, זמר, מוזיקאי ומלחין
16 בנובמבר – מאיר סויסה, בדרן
18 באוגוסט - אמנון לוי, עיתונאי ומגיש טלוויזיה
13 בינואר – אורי אילן, חייל צה"ל שהתאבד בכלא הסורי כדי לא להסגיר סודות (נולד ב-1935)
31 בינואר – משה מרזוק (נולד ב-1926) ושמואל עזר (נולד ב-1929), אנשי מודיעין ישראלי, הוצאו להורג במסגרת "העסק הביש"
1956 בישראל (ה'תשט"ז – ה'תשי"ז) הייתה השנה השמינית לעצמאותה של מדינת ישראל.
בשנה זו מתרחש מבצע קדש, המלחמה הראשונה בה מעורבת ישראל לאחר מלחמת העצמאות.
בנוסף, מתחולל, ברקע למלחמה, טבח כפר קאסם, אשר השלכותיו לסוגיות זכויות אדם בישראל משמעותיות.
ב-29 באוקטובר - מתחיל מבצע קדש ובמסגרתו מתבצעת הצניחה המבצעית הראשונה והיחידה בתולדות צה"ל.
31 באוקטובר בריטניה וצרפת מתחילות בהפצצת מצרים, במטרה לכפות עליה את פתיחת תעלת סואץ; במקביל, נפתח קרב המתלה
ערב פרוץ מבצע קדש מתרחש מבצע תרנגול, מבצע אווירי סודי שנועד להפיל מטוס בו היה אמור הרמטכ"ל המצרי להיות; לאחר הפלתו, התברר כי הרמטכ"ל המצרי לא היה בין הנוסעים.
ב-29 באוקטובר, על רקע הכרזת המלחמה, מתבצע טבח כפר קאסם - חיילים ממשמר הגבול יורים למוות בערבים ישראלים השבים לכפרם בלי לדעת שהוטל עליו עוצר.
29 במרץ – לאחר 15 חודשי שבי חוזרים לישראל ארבעת חברי חוליית מבצע צרצר שנותרו בחיים לאחר שנפלו בשבי הסורי, בתמורה ל-41 שבויים סוריים.
חבר החוליה החמישי, אורי אילן, התאבד במהלך השבי וגופתו הועברה לישראל עוד במהלך 1955.
11 באפריל – הטבח בבית הספר למלאכה פיגוע נגד בית הכנסת של מושב שפריר גובה שישה הרוגים.
11 ו-14 ביולי - מבצע סריס של יחידה 504, לחיסול שניים מראשי הפדאיון.
16 באוגוסט – ארבעה הרוגים בפיגוע בכביש הערבה.
10 בספטמבר – תקרית דווימה: שישה חיילי צה"ל נהרגו במארב של הלגיון הערבי לסיור שנע באזור חורבות דווימה.
כעבור ימים אחדים מת מפצעיו חייל נוסף.
11 בספטמבר – מבצע יהונתן - פעולת תגמול על תקרית דווימה: גדוד צנחנים פשט על בניין המשטרה הירדנית בא-רהווה ופוצץ אותו.
12 בספטמבר – הפיגוע בעין עופרים נרצחו בדקירות סכינים שלושה שומרים דרוזים ששמרו במחנה קידוח נפט עין עופרים שבערבה.
13 בספטמבר – מבצע גוליבר - פעולת תגמול של צה"ל בעקבות הפיגוע בעין עופרים.
23 בספטמבר – ארבעה הרוגים מירי של חיילים ירדנים על כנס ארכאולוגים שנערך ברמת רחל.
25 בספטמבר – מבצע לולב - פעולת תגמול נרחבת על הירי ברמת רחל.
10 באוקטובר – פעולת תגמול גדולה נגד משטרת קלקיליה.
5 בנובמבר – פיגוע המיקוש ליד שדרות בו נהרגו 5 ישראלים מהתפוצצות מוקש.
6 בנובמבר – שלושה הרוגים, ביניהם אלוף פיקוד הדרום אסף שמחוני, בהתרסקות מטוס של חיל האוויר שתועה בדרכו ומופל מאש נ"מ ירדנית באזור מצודת עג'לון.
נחשפות שתי פרשיות ריגול נגד מדינת ישראל והמרגלים זאב אבני ואלכסנדר יולין.
מוקם כלא שש במהלך מבצע קדש.
1 במאי – שר האוצר, לוי אשכול, מאשר את הקמת העיר אשדוד.
ב-25 בנובמבר - נוסדה העיר והגיעו למקום המתיישבים הראשונים - 22 משפחות עולים ממרוקו.
6 ביוני – הוכרזה הקמת אוניברסיטת תל אביב
משחק כדורגל היסטורי בין נבחרות ישראל וברית המועצות, במהלכו מצליח נחום סטלמך להשוות את התוצאה ולהבקיע את השער הסובייטי (המשחק הסתיים בתוצאה 2:1 לטובת ברית המועצות).
שושנה דמארי מככבת בסרט עלילתי המבוסס על עלילת עליית משפחתה לארץ ישראל: "באין מולדת".
"באין מולדת" הוא הסרט הישראלי הראשון שצולם בצבע.
בנוסף, היא מוציאה תקליט שלישי, "כיתה אלמונית".
סרטים נוספים בשנת 1956 הם "מעשה במונית" של לארי פריש בכיכוב שמואל רודנסקי ושייקה אופיר; ו"דן קישוט וסעדיה פנצ'ו" של נתן אקסלרוד.
דוש מפרסם לראשונה קריקטורה עם הדמות שהפכה מזוהה עמו "שרוליק".
ברדיו מתחיל שידור תוכנית הבידור "שלושה בסירה אחת".
עזריאל קרליבך מפרסם את ספרו הודו - יומן דרכים, אשר הופך ל"רב מכר".
גל עלייה ועריקה משתי מדינות קומוניסטיות על רקע רדיפות נגד יהודים ומצבן הכללי של זכויות האדם: עלייה מהונגריה, במסגרתה אף עורקים מספר ספורטאים יהודיים במהלך אולימפיאדת מלבורן; ועליית גומולקה מפולין, שהייתה העלייה החוקית הראשונה מפולין לאחר הקמת המדינה.
4 בינואר – זהבה גלאון, יושבת ראש מרצ
6 בינואר – גונן שגב, חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל
13 במרץ – דפנה ארמוני, זמרת ושחקנית
17 באפריל – נתן דטנר, שחקן וזמר ישראלי
12 במאי – אילן גילאון, חבר הכנסת מטעם מרצ
26 ביוני – דידי הררי, בדרן, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי
30 ביולי – לב לבייב, איש עסקים ישראלי
7 בדצמבר – שלום שמחון, שר החקלאות
29 בדצמבר – יהודית רביץ, זמרת ומלחינה
12 בפברואר – עזריאל קרליבך, עיתונאי ופובליציסט, מייסד ועורך "מעריב" (נולד ב-1909)
20 באוגוסט – דבורה בארון, סופרת, עורכת ומתרגמת עברייה (נולדה ב-1887)
30 באוקטובר – בנימין כהנא, מחלוצי התעופה העברית בארץ ישראל, לוחם אצ"ל, מראשוני הטייסים בחיל האוויר הישראלי.
נהרג בקרב כטייס פייפר במבצע סיני.
1 בנובמבר – עובד לדיז'ינסקי, קצין צה"ל שעוטר פעמיים בעיטור העוז.
העיטור השני הוענק לו לאחר שנהרג בקרב המיתלה מהתפוצצות רימון יד, תוך שהוא מגונן בגופו על אחד מחייליו ובכך הציל את חייו.
6 בנובמבר – אסף שמחוני, אלוף פיקוד הדרום ומפקד מבצע קדש (נולד ב-1922)
10 בדצמבר – דוד שמעוני, משורר, סופר ומתרגם עברי, מראשוני המשוררים הידועים ביישוב (נולד ב-1891)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1955 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט המוזיקלי ברנשים וחתיכות הופק באולפני MGM בשנת 1955. הסרט בוים בידי ג'וזף ל.
מנקייביץ' והופק בידי סמואל גולדווין.
ג'יימס דין נהרג בגיל 24 בתאונת דרכים, לקראת סיום צילומי הסרט "ענק", סרטו רחב היריעה של הבמאי זוכה האוסקר ג'ורג' סטיבנס.
גבעה 24 אינה עונה היה הסרט הגדול ביותר שהופק בישראל עד אותה עת, מבחינת תקציבו, אמצעיו הטכניים וכוכביו.
הסרט ייצג את ישראל בפסטיבל הקולנוע בקאן.
הסרט הטוב ביותר – מרטי
הבמאי הטוב ביותר – דלברט מאן (מרטי)
השחקן הטוב ביותר – ארנסט בורגניין (מרטי)
השחקנית הטובה ביותר – אנה מניאני (השושנה המקועקעת)
שחקן המשנה הטוב ביותר – ג'ק למון (מיסטר רוברט)
הסרט הטוב ביותר – קדמת עדן
הסרט הטוב ביותר – ברנשים וחתיכות
השחקן הטוב ביותר – טום יוול (חטא על סף ביתך)
השחקנית הטובה ביותר – ג'ין סימונס (ברנשים וחתיכות)
6 בינואר – רואן אטקינסון, שחקן וקומיקאי בריטי
18 בינואר – קווין קוסטנר, שחקן, במאי קולנוע ומפיק אמריקאי, זוכה פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר על סרטו "רוקד עם זאבים"
16 במרץ – איזבל הופר, שחקנית קולנוע צרפתייה, זוכת פרס הסזאר ופעמיים בפרס השחקנית בפסטיבל הקולנוע בקאן
17 במרץ – גארי סיניז, שחקן קולנוע ובמאי אמריקאי, זוכה פרס אמי, פרס גלובוס הזהב, שני פרסי גילדת שחקני המסך ופרס אובי.
היה מועמד לפרס אוסקר על משחקו בסרט "פורסט גאמפ".
19 במרץ – ברוס ויליס, שחקן אמריקאי, זוכה פרס גלובוס הזהב וזוכה פעמיים בפרס אמי
23 באפריל – ג'ודי דייוויס, שחקנית קולנוע אוסטרלית, זוכת שני פרסי גלובוס הזהב ושלושה פרסי אמי, הייתה מועמדת לשני פרסי אוסקר
16 במאי – דברה וינגר, שחקנית קולנוע יהודיה אמריקאית, אשר הייתה מועמדת שלוש פעמים לזכייה בפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר
17 במאי – ביל פקסטון, שחקן ובמאי אמריקאי שהיה מועמד לארבעה פרסי גלובוס הזהב (נפטר ב-2017)
18 במאי – צ'או יון-פאט, שחקן קולנוע סיני
22 ביולי – וילם דפו, שחקן קולנוע אמריקאי רבגוני, מועמד ארבעה פרסי אוסקר ושלושה פרסי גלובוס הזהב
4 באוגוסט – בילי בוב תורנטון, שחקן, במאי קולנוע, מוזיקאי ומחזאי אמריקאי, זוכה פרס אוסקר על תסריטו לסרט "לולאת להב" ב-1996
13 בנובמבר – וופי גולדברג, שחקנית קולנוע אמריקאית.
גולדברג היא אחת מהאישים הבודדים (נכון ל-2008 – 13 אנשים) אשר זכו בפרס האוסקר, פרס גלובוס הזהב, פרס טוני, פרס אמי ובגראמי.
כמו כן היא האפרו אמריקאית השנייה אשר זכתה באוסקר.
12 בפברואר – טום מור, שחקן אמריקאי
7 באפריל – תידה בארה, כוכבת יהודי ה-אמריקאית של הסרט האילם
5 באוגוסט – כרמן מירנדה, זמרת ושחקנית ברזילאית שהפכה לכוכבת-על בארצות הברית במהלך שנות הארבעים של המאה העשרים
30 בספטמבר – ג'יימס דין, שחקן קולנוע אמריקני
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1954 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: חופי הכרך
השחקן הטוב ביותר: מרלון ברנדו - חופי הכרך
השחקנית הטובה ביותר: גרייס קלי - נערת הכפר
הסרט הטוב ביותר: כרמן ג'ונס
השחקן הטוב ביותר: ג'יימס מייסון - כוכב נולד
השחקנית הטובה ביותר: ג'ודי גרלנד - כוכב נולד
הבמאי הטוב ביותר: איליה קאזאן - חופי הכרך
הסרט הזר הטוב ביותר: עשרים וארבע עיניים, יפן
הסרט הזר הטוב ביותר: אין דרך חזרה, מערב גרמניה
הסרט הזר הטוב ביותר: הגברת עם הקמליות, ארגנטינה
הסרט הטוב ביותר: חופי הכרך, קולומביה
שחקן המשנה הטוב ביותר: אדמונד או'בראיין - הרוזנת היחפה
שחקנית המשנה הטובה ביותר: אווה מארי סיינט - חופי הכרך
10 בינואר – שמואל וילוז'ני, שחקן ישראלי
25 בינואר – דויד גרוסמן, סופר ומחזאי ישראלי
29 בינואר – אופרה וינפרי, שחקנית ומנחת טלוויזיה אמריקאית
18 בפברואר – ג'ון טרבולטה, שחקן קולנוע אמריקאי
1 במרץ – רון הווארד, שחקן ובמאי קולנוע אמריקאי
7 באפריל – ג'קי צ'אן, אמן לחימה, שחקן קולנוע, תסריטאי, במאי קולנוע, מפיק, וזמר סיני.
23 באפריל – מייקל מור, במאי קולנוע וסופר אמריקאי
29 באפריל – ג'רי סיינפלד, שחקן טלוויזיה וקומיקאי
25 במאי – חלי גולדנברג, שחקנית ישראלית
16 באוגוסט – ג'יימס קמרון, במאי סרטים קנדי
7 בספטמבר – קורבין ברנסן, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי
24 בנובמבר – אמיר קוסטוריצה, במאי קולנוע יוגוסלבי
27 בנובמבר – קרטיס ארמסטרונג, שחקן קולנוע אמריקאי
29 בנובמבר – ג'ואל כהן, במאי, מפיק ותסריטאי אמריקאי.
12 בדצמבר – אורנה בן דור, במאית ישראלית
28 בדצמבר – דנזל וושינגטון, שחקן קולנוע אמריקאי
18 בינואר – סידני גרינסטריט, שחקן
15 בנובמבר – ליונל ברימור, שחקן
8 בדצמבר – גלדיס ג'ורג', שחקנית
טור דה פראנס - לואיזון בובה (), מנצח שנה שנייה ברציפות.
ג'ירו ד'איטליה -קרלו קלריצ'י () מנצח בתחרות.
אליפות אירופה החמישית באתלטיקה נערכה בברן, שווייץ.
האתלטים הסובייטיים () זכו במרב המדליות.
אליפות צרפת הפתוחה - מורין קונולי ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - דוריס הארט ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - מרווין רוז ()
אליפות צרפת הפתוחה - טוני טרברט ()
ווימבלדון - ירוסלב דרובני ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - ויק סיישס ()
נבחרת ארצות הברית () זכתה בגביע דייוויס לאחר ניצחון 2-3 על נבחרת אוסטרליה ().
נבחרת גרמניה המערבית () זוכה בגביע העולם בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על נבחרת הונגריה () בתוצאה 2-3.
אינטר מילאנו זוכה באליפות בפעם השנייה ברציפות והשביעית בסך הכל.
וולברהמפטון וונדררס זוכה באליפות בפעם הראשונה.
וסט ברומיץ' אלביון זוכה בגביע בפעם הרביעית, לאחר ניצחון על פרסטון נורת' אנד בתוצאה 2-3.
התואר מגן הקהילה מתחלק בין וולברהמפטון וונדררס ווסט ברומיץ' אלביון, לאחר שהמשחק בין השתיים מסתיים בתוצאה 4-4.
בוקה ג'וניורס זוכה באליפות בפעם השלוש עשרה.
אליפות ריו דה ז'ניירו בכדורגל -פלמנגו זוכה באליפות
הנובר 96 זוכה באליפות בפעם השנייה והאחרונה בהיסטוריית המועדון, לאחר ניצחון על קייזרסלאוטרן בתוצאה 1-5.
שטוטגרט זוכה בגביע בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על פ.צ.
קלן בתוצאה 0-1 לאחר הארכה.
מכבי תל אביב זוכה באליפות בפעם השלישית ברציפות והתשיעית בסך הכל, ובגביע בפעם השביעית, לאחר ניצחון על מכבי נתניה בתוצאה 0-4, ובכך משלימה זכייה שלישית בדאבל.
ריאל מדריד זוכה באליפות בפעם השלישית.
ולנסיה זוכה בגביע בפעם השלישית, לאחר ניצחון על ברצלונה בתוצאה 0-3.
ליל זוכה באליפות בפעם השנייה.
ניס זוכה בגביע בפעם השנייה, לאחר ניצחון על אולימפיק מרסיי בתוצאה 1-2.
נבחרת הונגריה () זכתה במדליית זהב בכדורמים באליפות אירופה בפעם השישית.
נבחרת ארצות הברית () זכתה באליפות העולם בכדורסל.
במדליית הכסף זכתה נבחרת ברזיל () ובמדליית הארד זכתה נבחרת הפיליפינים ().
מיניאפוליס לייקרס זכתה בגמר ה-NBA לאחר ניצחון בסדרת הגמר על סירקיוז נאשיונלס 3-4.(ראה עונת 1953/1954 ב-NBA).
הוקמה ליגת העל הישראלית בכדורסל
מכבי תל אביב זכתה באליפות המדינה בכדורסל, כשסיימה ראשונה בליגה הסדירה.
פורמולה 1 - הסתיימה העונה שכללה 9 מרוצים.
חואן מנואל פנג'יו () עם מכוניות מתוצרת מזראטי ומרצדס-בנץ זכה באליפות.
קליבלנד בראונס זוכה באליפות ה-NFL לאחר ניצחון 10-56 בסופרבול על דטרויט ליונס.
נערכה בטורינו שבאיטליה מ-31 עד 5 בספטמבר 1954.
קטלין סוקה (), זכתה ב-2 מדליות זהב
אגותה שבו (), זכתה ב-2 מדליות זהב
אימרה ניקי (), זכה ב-2 מדליות זהב
גאורג צ'ורדש (), זכה ב-2 מדליות זהב
תאריך משחה שם השחיינית מדינה מקום תחרות שיא 3 באוגוסט 4x100 מטר מעורב שליחות נבחרת בודפשט, הונגריה 5:07.8 דקות 16 באוגוסט 4x100 מטר מעורב שליחות נבחרת מרסיי, צרפת 5:06.2 דקות 27 בנובמבר 4x100 מטר מעורב שליחות נבחרת רוטרדם, הולנד 5:02.1 דקות
ברית המועצות () זכתה במדליית הזהב, בהרכב מיכאל בוטביניק, וסילי סמיסלוב, דוד ברונשטיין, פאול קרס, יפים גלר, אלכסנדר קוטוב שצברה 34 נקודות, לפני ארגנטינה () שצברה 27 נקודות, ויוגוסלביה () שצברה 26.5 נקודות.
מיכאל בוטביניק () שמר על תוארו כאלוף העולם באליפות העולם לשחמט שהתקיימה במוסקבה הדו-קרב נגד וסילי סמיסלוב () הסתיים בתיקו 12-12 ועל פי התקנון נשאר בוטביניק אלוף העולם.
1956 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 180 שנה מיום היווסדה.
הנשיא: דווייט אייזנהאואר (המפלגה הרפובליקנית)
סגן הנשיא: ריצ'רד ניקסון (המפלגה הרפובליקנית)
22 במרץ – מרטין לותר קינג מנהיג השחורים בארצות הברית, מואשם בבית משפט באלבמה על ארגון החרם של השחורים על נסיעה באוטובוסים, נקנס אחר כך ב-500 דולר
30 ביוני – האסון האווירי בגרנד קניון מתרחש
24 ביולי – דין מרטין וג'רי לואיס מעלים בפעם האחרונה במועדון הלילה קופקבאנה בניו יורק את מופע הקומדיה שלהם יחדיו, שהחל ב-25 ביולי 1946
25 ביולי – 45 מייל מדרום לאי ננטקט טובעת האונייה האיטלקית "אנדריאה דוריה", לאחר שהתנגשה בספינה "סטוקהולם" בשל הערפל הכבד
30 ביולי – נשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר חותם על החלטת הקונגרס לפיה המוטו של ארצות הברית יהיה "In God We Trust"
6 בנובמבר – דווייט אייזנהאואר מנצח בבחירות לנשיאות ארצות הברית.
13 בנובמבר – בעקבות חרם האוטובוסים של מונטגומרי שהתחילה רוזה פארקס, מכריע בית המשפט העליון של ארצות הברית כי ההפרדה הגזעית מנוגדת לחוקת ארצות הברית
3 בינואר – מל גיבסון, שחקן קולנוע אמריקאי
27 בינואר – מימי רוג'רס, שחקנית אמריקאית
24 בפברואר – ג'ודית באטלר, אקדמאית פמיניסטית אמריקאית
7 במרץ – בריאן קראנסטון, שחקן אמריקאי
12 באפריל – אנדי גרסיה, שחקן קובני-אמריקאי
18 באפריל – אריק רוברטס, שחקן אמריקאי
17 במאי – בוב סאגט, שחקן וקומיקאי אמריקאי-יהודי
11 ביוני – ג'ו מונטנה, שחקן פוטבול אמריקאי
25 ביוני – אנתוני בורדיין, שף, סופר ואישיות טלוויזיונית אמריקאי-יהודי
26 ביוני – כריס אייזיק, זמר אמריקאי
9 ביולי – טום הנקס, שחקן אמריקאי
21 באוגוסט – קים קטרל, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית
17 באוקטובר – מיי ג'מיסון, אסטרונאוטית רופאה ומהנדסת אמריקאית
21 באוקטובר – קארי פישר, שחקנית אמריקאית
7 בדצמבר – לארי בירד, כדורסלן אמריקאי
6 ביוני – היירם בינגהאם השלישי, ארכאולוג ופוליטיקאי אמריקאי (נולד ב-1875)
23 ביוני – אלפרד קינסי, ביולוג אמריקאי שנחשב למייסד ענף הסקסולוגיה במדעי האדם (נולד ב-1894)
1955 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 179 שנה מיום היווסדה.
24 בינואר – נפתחת תערוכת הצילום "משפחת האדם" במוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק.
22 בינואר – הפנטגון מכריז לראשונה על כך שארצות הברית עוסקת בפיתוח טילים בליסטיים מונחים בין-יבשתיים אשר יהיו בעלי טווח פגיעה גדול במיוחד ויהיו מיועדים לנשיאת ראשי נפץ גרעיניים.
15 באפריל – איש העסקים ריי קרוק פותח את מסעדת האבטיפוס לסניפי רשת המזון המהיר מקדונלד'ס ביישוב דס פליינס שבמדינת אילינוי.
בהמשך הצליח קרוק להפוך את רשת מקדונלד'ס לאחת מרשתות המזון המהיר המצליחות ביותר בעולם.
15 באפריל – הפיזיקאי אלברט איינשטיין נפטר בגיל 76 בבית החולים שבפרינסטון, ניו ג'רזי כתוצאה מדימום פנימי.
18 ביולי – פארק השעשועים דיסנילנד נפתח לציבור באנהיים שבקליפורניה.
19 באוגוסט – סערת ההוריקן "דיאן" הורגת 200 בני אדם במזרח ארצות הברית וגורמת לנזק בעלות של מיליארד דולרים.
22 באוגוסט – רכבת משא פוגעת ישירות באוטובוס בית הספר בטנסי.
30 בספטמבר – השחקן ג'יימס דין נהרג בתאונת דרכים.
1 בנובמבר – צעיר אמריקני מטמין פצצה במטוס שבו נוסעת אמו, בתקווה להשיג את ביטוח החיים שלה, וגורר את התרסקות טיסה 692 של יונייטד איירליינס
1 בדצמבר – רוזה פארקס נעצרת במונטגומרי לאחר שהיא מסרבת לפנות את מקומה באוטובוס לאדם לבן
31 בדצמבר – ג'נרל מוטורס הופך לתאגיד האמריקאי הראשון שמרוויח מעל מיליארד דולרים בשנה.
18 בינואר – קווין קוסטנר, שחקן קולנוע אמריקאי
26 בינואר – אדי ואן היילן, גיטריסט אמריקאי
27 בינואר – ג'ון רוברטס, נשיא בית המשפט העליון של ארצות הברית
8 בפברואר – ג'ון גרישם, סופר אמריקאי
21 בפברואר – קלסי גראמר, שחקן אמריקאי
24 בפברואר – סטיב ג'ובס מנכ"ל אפל וממקימיה
19 במרץ – ברוס ויליס, שחקן קולנוע אמריקאי
16 במאי – דברה וינגר, שחקנית קולנוע יהודיה אמריקאית
2 ביוני – דיינה קארווי, שחקן קולנוע וקומיקאי אמריקאי
22 ביולי – וילם דפו, שחקן קולנוע אמריקאי רבגוני
28 באוקטובר – ביל גייטס מייסד שותף של חברת מיקרוסופט
5 בנובמבר – קריס ג'נר, אשת עסקים, אשת חברה וידוענית אמריקאית
13 בנובמבר – וופי גולדברג, שחקנית, קומיקאית וזמרת אמריקאית
12 במרץ – צ'ארלי פארקר, סקסופוניסט ג'אז אמריקאי (נולד ב-1920)
7 באפריל – תידה בארה, כוכבת סרטים אילמים אמריקאית יהודייה (נולדה ב-1885)
18 באפריל – אלברט איינשטיין, פיזיקאי גרמני יהודי, אבי תורת היחסות (נולד ב-1879)
23 ביולי – קורדל הול, מדינאי אמריקאי (נולד ב-1871)
30 בספטמבר – ג'יימס דין, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1931)
1954 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 178 שנה מיום היווסדה.
21 בינואר – מיימי אייזנהאואר הגברת הראשונה של ארצות הברית משיקה את הנאוטילוס, הצוללת האטומית הראשונה, בגרוטון קונטיקט
23 בפברואר – לראשונה, חיסון נגד פוליו מחולק בפיטסבורג שבמדינת פנסילבניה.
1 במרץ – ארבעה לאומנים פוארטוריקנים פותחים באש מיציע אולם מליאת בית הנבחרים של ארצות הברית בוושינגטון.
7 באפריל – הנשיא דווייט אייזנהאואר מציג לראשונה את תאוריית הדומינו
17 במאי – פסק דין בראון נגד מועצת החינוך: בית המשפט העליון של ארצות הברית קובע כי הפרדה על רקע גזעי בחינוך הציבורי בארצות הברית היא בלתי חוקתית
24 באוגוסט – חוק הפיקוח על קומוניסטים נכנס לתוקף בארצות הברית.
המפלגה הקומוניסטית האמריקאית מוצאת אל מחוץ לחוק
29 בנובמבר – נקודת הכניסה הראשית למהגרים בנמל ניו יורק, באליס איילנד, נסגרת
23 בדצמבר – השתלת הכליה הראשונה מתבצעת בבית חולים בבוסטון
12 בינואר – הווארד סטרן, שדרן רדיו אמריקאי
15 בפברואר – מאט גריינינג, מאייר קומיקס אמריקאי, יוצר תוכנית הטלוויזיה משפחת סימפסון ופיוצ'רמה
9 באפריל – דניס קווייד, שחקן אמריקאי
29 באפריל – ג'רי סיינפלד, שחקן טלוויזיה וקומיקאי אמריקאי
19 ביוני – קת'לין טרנר, שחקנית אמריקאית
13 בנובמבר – כריס נות', שחקן אמריקאי
11 בדצמבר – ג'רמיין ג'קסון, מוזיקאי אמריקאי
18 בדצמבר – ריי ליוטה, שחקן אמריקאי
21 באפריל – אמיל פוסט, מתמטיקאי אמריקאי (נולד ב-1897)
1953 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 177 שנה מיום היווסדה.
הנשיא: הארי טרומן (המפלגה הדמוקרטית) עד 20 בינואר, דווייט אייזנהאואר (המפלגה הרפובליקנית)
סגן הנשיא: אלבן ברקלי (המפלגה הדמוקרטית) עד 20 בינואר, ריצ'רד ניקסון (המפלגה הרפובליקנית)
7 בינואר – נשיא ארצות הברית, הארי טרומן, מודיע על פיתוחה של פצצת המימן
20 בינואר – דווייט אייזנהאואר מושבע כנשיא ה-34 של ארצות הברית.
26 במרץ – יונה סאלק מכריז על פיתוח החיסון כנגד מחלת הפוליו
8 ביוני – פלינט-ווסטר: 115 הרוגים בסופת טורנדו אשר מכה בעיר פלינט שבמישיגן.
זהו הטורנדו האחרון שגבה יותר מ-100 קורבנות.
19 ביוני – אתל ויוליוס רוזנברג מוצאים להורג בארצות הברית אחרי שהורשעו בריגול לטובת ברית המועצות ובמסירת סודות הגרעין האמריקאים
27 ביולי – מלחמת קוריאה מסתיימת: ארצות הברית, סין, קוריאה הצפונית וקוריאה הדרומית חותמות על הפסקת אש
19 באוגוסט – המלחמה הקרה: ה-CIA מסייע להפלת ממשלתו של מוחמד מוסאדק באיראן, ולחזרתו לשלטון של השאח מוחמד רזה שאה פהלווי
30 בדצמבר – הטלוויזיות הצבעוניות הראשונות מוצעות למכירה בארצות הברית
8 בפברואר – מרי סטינבורגן, שחקנית אמריקאית
13 ביוני – טים אלן, שחקן אמריקאי
22 ביוני – סינדי לאופר, זמרת פופ אמריקאית
11 באוגוסט – האלק הוגאן (טרי ג'ין בולאה), מתאבק מקצועי
8 בדצמבר – קים בייסינגר, שחקנית אמריקאית
9 בדצמבר – ג'ון מלקוביץ', שחקן קולנוע אמריקאי
19 במאי – אריך מנדלסון, אדריכל אמריקאי יהודי (נולד ב-1887)
19 ביוני – יוליוס ואתל רוזנברג, הורשעו בריגול והוצאו להורג (נולדו ב-1918 ו-1915 בהתאמה)
28 בספטמבר – אדווין האבל, אסטרונום אמריקאי (נולד ב-1889)
27 בנובמבר – יוג'ין או'ניל, מחזאי אמריקאי (נולד ב-1888)
1953 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-36 למהפכת אוקטובר.
ראש הממשלה – יוסיף סטלין (עד 5 במרץ), גאורגי מלנקוב (מ-6 במרץ).
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות – ניקולאי שברניק (עד-15 במרץ), קלימנט וורושילוב – מ-15 במרץ
המזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית – ניקיטה חרושצ'וב (מ-13 בספטמבר)
בתחילת השנה יוסיף סטלין היה השליט של המדינה.
הוא נפטר במרץ ולאחר מאבקי ירושה, לקראת סוף השנה הסתמן ניקיטה חרושצ'וב, המזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית כשליט החדש של ברית המועצות.
13 בינואר – בעיתונות הסובייטית התפרסמו הודעות על גילוי קשר של רופאים-רוצחים שבין היתר תכננו להרוג את יוסיף סטלין.
רוב הרופאים המוזכרים הם יהודים.
11 בפברואר – ברית המועצות ניתקה את היחסיה הדיפלומטיים עם ישראל בעקבות הפיגוע בצירות הסובייטית בתל אביב שהתרחש ב-9 בפברואר, זאת על אף שממשלת ישראל גינתה את הפיגוע.
1 במרץ – תחילת שידורי תחנת רדיו "חרות" מגרמניה המערבית בשפה הרוסית.
1 במרץ – יוסיף סטלין סובל משבץ.
השבץ משתק את הצד הימני של גופו והופך אותו לחסר הכרה עד למותו ב-5 במרץ.
5 במרץ – יוסיף סטלין נפטר.
6 במרץ – גאורגי מלנקוב מונה לראש הממשלה.
ויאצ'סלב מולוטוב חזר לתפקיד שר החוץ.
15 במרץ – לברנטי בריה מונה לשר הפנים.
27 במרץ – ביוזמת לברנטי בריה הוכרז על חנינה רחבה של האסירים.
שוחררו רוב האסירים עם תקופת מאסר פחות מ-5 שנים וכ-100 אלף אסירים פוליטיים.
1 באפריל – הורדת מחירים של רוב מוצרי הצריכה בכ-10%.
4 באפריל – בהודעת משרד הפנים צוין שפרשת רופאים-רוצחים הסתיימה וכל הרופאים שוחררו ללא אשמה.
10 באפריל – בוועד המרכזי של המפלגה דנו בפעולות לא-חוקיות של כוחות ביטחון פנים.
הדיון וההחלטות מכוונות נגד לברנטי בריה.
27 במאי – בישיבת הממשלה לברנטי בריה הציע לא לשאוף לבניית משטר סוציאליסטי בגרמניה המזרחית ולהסתפק בשליטה צבאית על השטח.
27 במאי – תחילת מרד אסירים במחנה גולאג באזור נורילסק
17 ביוני – המרד המזרח-גרמני: בעקבות תחילת התקוממות עממית בגרמניה המזרחית, כוחות של הצבא הסובייטי מדכאים את המרד באזור מזרח ברלין.
26 ביוני – לברנטי בריה נעצר במהלך ישיבה בקרמלין על ידי קציני צבא ובהוראת ניקיטה חרושצ'וב.
הוא הועבר למעצר בבניין מטה פיקוד מוסקבה.
התגבשות של השלישייה השולטת – גאורגי מלנקוב, ניקיטה חרושצ'וב וויאצ'סלב מולוטוב.
29 ביוני – תחילת מרד אסירים במחנה גולאג באזור וורקוטה.
המרד דוכא רק ב-1 באוגוסט
2 ביולי – בישיבת הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית דווח על המעצר של לברנטי בריה.
10 ביולי – העיתון הסובייטי הרשמי "פראבדה" מכריז כי לברנטי בריה הודח מתפקידו כראש המשטרה החשאית הסובייטית וניהול חקירה נגדו.
20 ביולי – חידוש יחסים דיפלומטיים עם ישראל.
27 ביולי – סיום מלחמת קוריאה.
27 ביולי – מטוסי חיל האוויר האמריקאי מיירטים מטוס תובלה צבאי סובייטי.
29 ביולי – חיל האוויר הסובייטי מיירט מטוס ריגול אמריקאי באזור קמצ'טקה.
8 באוגוסט – ראש הממשלה הסובייטי גאורגי מלנקוב מכריז על כך שכעת יש ברשותה של ברית המועצות פצצת מימן.
12 באוגוסט – ברית המועצות מבצעת ניסוי של פצצת מימן
23 באוגוסט – ברית המועצות מוותרת על תשלומי פיצויים מגרמניה
23 באוגוסט – ניסוי מוצלח של פצצה גרעינית.
בעקבות הניסוי היא נכנסה לשימוש מבצעי.
13 בספטמבר – בישיבת הוועד המרכזי, ניקיטה חרושצ'וב מונה לתפקיד מזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.
25 בספטמבר – לראשונה מתום מלחמת העולם השנייה ברית המועצות שולחת את שבויי המלחמה הגרמנים חזרה לגרמניה המערבית.
ספטמבר – תחילת תהליך זיכוי של קורבנות הטרור הסטליניסטי.
20 בנובמבר – בישיבת הממשלה התקבלה החלטה על תחילת פרויקט בניית שובר קרח המונע באמצעות אנרגיה גרעינית.
23 בדצמבר – ברית המועצות מכריזה רשמית כי לברנטי בריה ו-6 מעוזריו הבכירים הוצאו להורג.
23 בדצמבר – ממשלת ברית המועצות פנתה לארצות הברית עם הצעה להסכים על אי-ניצול נשק להשמדה המונית.
תחילת ייצור של מחשב ראשון בברית המועצות – סטרלה.
עד לשנת 1956 (הפסקת הייצור) נבנו 7 יחידות.
31 בינואר – סרגיי איבנוב – מדינאי רוסי, שר ההגנה לשעבר
14 בפברואר – סרגיי מירונוב, מדינאי רוסי
29 באפריל – ניקולאי בודרין, קוסמונאוט רוסי
29 במאי – אלכסנדר אבדולוב, שחקן סובייטי ורוסי (נפטר ב-2008)
30 ביולי – אלכסנדר בלנדין, קוסמונאוט סובייטי
31 באוגוסט – יורי וינוגרדוב, קוסמונאוט רוסי
30 באוקטובר – אלכסנדר פולשצ'וק, קוסמונאוט רוסי
27 בנובמבר – בוריס גרבנשצ'יקוב, זמר סובייטי ורוסי
11 בדצמבר – אנדריי מקרביץ', זמר ומוזיקאי סובייטי ורוסי
5 במרץ – יוסיף סטלין, מדינאי סובייטי ושליטה השני של ברית המועצות (נולד ב-1878)
5 במרץ – סרגיי פרוקופייב, מלחין רוסי וסובייטי (נולד ב-1891)
30 ביוני – וסבולוד פודובקין, במאי קולנוע סובייטי (נולד ב-1893)
31 ביולי – ניקולאי זלינסקי, כימאי רוסי וסובייטי (נולד ב-1861)
12 באוגוסט – יבגני פאטון, חוקר ומתכנן מכונות סובייטי (נולד ב-1870)
6 באוקטובר – ורה מוחינה, פסלת סובייטית (נולדה ב-1889)
6 בנובמבר – איוואן בונין, סופר רוסי, חתן פרס נובל (נולד ב-1870)
23 בדצמבר – לברנטי בריה, מדינאי סובייטי, הוצא להורג (נולד ב-1899)
1954 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-37 למהפכת אוקטובר.
ראש הממשלה - גאורגי מלנקוב.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - קלימנט וורושילוב
המזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית - ניקיטה חרושצ'וב.
מעשית, החל משנת 1953 השלטון בהדרגה התרכז בידי ניקיטה חרושצ'וב
בהתאם להחלטת הממשל בשנת 1954 החלה מערכה רחבה של התאמה לעיבוד חקלאי של אדמות בקזחסטן, סיביר, ודרום אורל בשטח של אלפי קילומטרים ריבועים.
המערכה הסתיימה רק בשנת 1961. במהלכה כ-6 מיליון רוסים ואוקראינים עברו להתגורר בקזחסטן.
במבצע זה הושקעו כ-20% מכלל ההשקעות של ברית המועצות בחקלאות באותן שנים.
התוצאות תחילה היו מעודדות ותפוקת הדגנים גדלה בהיקף משמעותי, אך ההשפעה האקולוגית של הנעשה הייתה כבדה מאוד.
במרוצת השנים הופסק עיבוד חקלאי של חלק גדול מהאדמות.
25 בינואר – הוועד המרכזי של המפלגה קיבל החלטה בנושא "מגרעות בתפקוד הממסד המפלגתי והממשלתי".
25 בינואר – תחילת ועידת ברלין.
בוועידה השתתפו שרי החוץ של 4 מעצמות (ברית המועצות, ארצות הברית, בריטניה וצרפת).
שרי החוץ הצליחו לסכם את הצורך בוועידה רחבה יותר למציאת פתרון לסיום מלחמת קוריאה ומלחמת הודו-סין הראשונה אך נכשלו בניסיון לקבוע פתרון מוסכם לסיום הכיבוש באוסטריה וגרמניה.
19 בפברואר – הסובייט העליון ביוזמת ניקיטה חרושצ'וב קיבל החלטה על מעבר שטח של חצי האי קרים מרפובליקה רוסית של ברית המועצות לאוקראינה.
זאת לציון 300 שנים לאיחוד רוסיה ואוקראינה.
1 במרץ – הקמת ארגון הביון והמשטרה החשאית הראשי של ברית המועצות ק.ג.ב.
ומינוי איוואן סרוב, מתומכי ניקיטה חרושצ'וב ליו"ר הראשון של הארגון.
14 במרץ – בחירות לסובייט העליון.
17 במרץ – קבלת החלטה על "ערים סגורות" בהם מרוכזים מפעלים הקשורים לנשק גרעיני.
25 במרץ – ברית המועצות הכירה בעצמאות של הרפובליקה הגרמנית הדמוקרטית שהוקמה בשטח שהיה בשליטה צבאית של ברית המועצות.
אפריל – יוני - מרד במחנה קנגיר, אחד ממחנות גולאג.
3 באפריל – ולדימיר פטרוב, מראשי שגרירות ברית המועצות באוסטרליה מבקש מקלט מדיני.
26 באפריל – תחילת ועידת ז'נבה בהשתתפות ברית המועצות.
בעקבות החלטות הוועידה הסתיימה מלחמה שנוהלה על ידי צרפת בווייטנאם.
29 באפריל – מטוס ריגול בריטי פלש לתחום האווירי של ברית המועצות, הותקף באש נגד מטוסים מעל קייב וחזר לבסיס.
23 ביוני – הצי של רפובליקת סין השתלט על אונייה סובייטית "טואפסה" במימי ים סין הדרומי.
על סיפון האונייה היו מוצרי נפט שלטענת שלטונות רפובליקת סין היו יכולים למצוא שימוש צבאי.
ביולי כמחצית מהימאים הוחזרו לברית המועצות.
האונייה עצמה לא הוחזרה לברית המועצות מעולם.
27 ביוני – תחילת עבודה של תחנת כוח גרעינית ראשונה בעולם שהוקמה בקרבת מוסקבה.
7 ביולי – מיכאיל ריומין שהיה בראשי מ.ב.ד.
הסובייטי ומיוזמי פרשת רופאים-רוצחים הואשם בבגידה במולדת והוצא להורג.
12 ביולי – בעקבות צו של הסובייט העליון בוטלו דרגות ואותות לפקידי משרדים אזרחיים של הממשל הסובייטי.
1 באוגוסט – פתיחה מחודשת של מרכז התערוכה של כל רוסיה להישגי המשק הלאומי במוסקבה.
14 בספטמבר – תחילת אימון גדול של הצבא האדום בהשתתפות כ-45 אלף חיילים.
במהלך האימון בוצע פריצה של קו הגנה תוך שימוש בנשק גרעיני.
במרוצת השנים אלפים ממשתתפי האימון נפטרו כתוצאה מחשיפה לקרינה.
17 בספטמבר – הכרזת האי נוביה זמליה כשטח לניסויים גרעינים.
29 בספטמבר – ביקור של ניקיטה חרושצ'וב בסין.
חתימת הסכם חדש ופינוי כוחות סובייטיות מפורט ארתור.
23 באוקטובר – בהתאם לסיכום בין ברית המועצות, ארצות הברית, בריטניה וצרפת הופסק משטר הכיבוש בכל שטח גרמניה.
29 בנובמבר – תחילת ועידה של בעלי הברית מתקופת מלחמת העולם השנייה במוסקבה.
19 בדצמבר – שר ביטחון הפנים לשעבר ויקטור אבאקומוב הוצא להורג באשמת בגידה במולדת.
בעקבות כך מוחלש מעמדו של גאורגי מלנקוב בשלטון.
תחילת בנייה של תחנת כוח הידרואלקטרית על נהר אנגרה בסיביר.
עם סיום הבנייה, זה היא הייתה בין תחנות הכוח הגדולות בעולם.
חנוכת פסל ליורי דולגורוקי, מייסד מוסקבה.
הפסל הפך להיות אחד מסמלי העיר.
22 בינואר – אלכסנדר ירמולניק - שחקן רוסי
20 בפברואר – ואסילי ציבלייב, קוסמונאוט רוסי
24 בפברואר – לובוב אוספנסקאיה, זמרת סובייטית ורוסית
30 במרץ – לאימה ואיקולה, זמרת סובייטית ממוצא לטבי
29 ביולי – איגור קרוטוי, מלחין סובייטי ורוסי
16 בינואר – מיכאיל פרישבין, סופר רוסי וסובייטי (נולד ב-1874)
12 בפברואר – דג'יגה ורטוב, במאי קולנוע סובייטי (נולד ב-1896)
25 באפריל – לידיה סייפולינה, סופרת סובייטית (נולדה ב-1889)
22 בנובמבר – אנדריי וישינסקי, מדינאי סובייטי (נולד ב-1884)
19 בדצמבר – ויקטור אבאקומוב, מדינאי ואיש נ.ק.ו.ד.
סובייטי (נולד ב-1896) - הוצא להורג
1955 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-38 למהפכת אוקטובר.
ראש הממשלה - גאורגי מלנקוב (עד ל-8 בפברואר), ניקולאי בולגנין (מ-8 בפברואר).
בהתאם להחלטת הממשל בשנת 1954 החלה מערכה רחבה בהכנה לעיבוד חקלאי של אדמות בקזחסטן, סיביר, ודרום אורל בשטח של אלפי קילומטרים רבועים.
במבצע זו הושקעו כ-20% מכלל ההשקעות של ברית המועצות בחקלאות באותן שנים.
במרוצת השנים הופסק העיבוד החקלאי של חלק גדול מהאדמות.
25 בינואר – ברית המועצות מודיעה באופן רשמי על הפסקת מצב מלחמה עם גרמניה.
25 בינואר – ישיבת הוועד המרכזי של המפלגה בה נמתחת ביקורת קשה על מדיניות של גאורגי מלנקוב
30 בינואר – ממשלת ברית המועצות מקבלת החלטה על תחילת תוכנית חקר החלל.
8 בפברואר – גאורגי מלנקוב מודיע על כך שהוא מבין את הטעויות הניהוליות שלו ומתפטר מתפקיד ראש הממשלה.
ניקולאי בולגנין מונה לתפקיד וגאורגי ז'וקוב החליף אותו כשר ההגנה.
12 בפברואר – קבלת החלטה על תחילת עבודות הקמה באתר של נמל חלל בייקונור.
27 בפברואר – בחירות לסובייט העליון של הרפובליקות המרכיבות את ברית המועצות.
15 באפריל – חתימת הסכם הכלכלי בין ברית המועצות לבין אוסטריה
7 במאי – כתגובה למדיניות של צרפת ובריטניה, ברית המועצות מבטלת הסכמים איתם.
17 באפריל – יירוט מטוס ריגול של ארצות הברית על ידי מטוסים סובייטים באזור קמצ'טקה.
14 במאי – חתימת ברית ורשה.
26 במאי – ביקור של ניקיטה חרושצ'וב וניקולאי בולגנין ביוגוסלביה.
הפשרה ביחסים בין המדינות וחתימת הסכם ידידות.
13 ביוני – מתגלה מכרה מיר, מכרה היהלומים הראשון שהתגלה בברית המועצות.
17 ביוני – טיסת בכורה של טופולב Tu-104, מטוס נוסעים עם מנוע סילון ראשון מתוצרת ברית המועצות.
22 ביוני – מטוס סיור אמריקאי הותקף על ידי מטוסים סובייטים.
המטוס נפגע ואנשי הצוות נפצעו.
לאור כך שלא היה ברור האם המטוס אכן נכנס לתחום האווירי של ברית המועצות, הסובייטים הסכימו לתשלום פיצוים.
יולי – ויאצ'סלב מולוטוב שהתנגד לנירמול היחסים עם יוגוסלביה מודה בטעויות.
18 ביולי – מפגש של ניקיטה חרושצ'וב, דוייט דייוויד אייזנהאואר, אדגר פור ואנתוני אידן בז'נבה.
שיחות להפגת המתיחות בין המדינות.
25 באוגוסט – יחידות אחרונות של הצבא הסובייטי עזבו את אוסטריה.
9 בספטמבר – ביקור של קונראד אדנאואר במוסקבה.
כינון יחסים דיפלומטיים בין המדינות.
ברית המועצות מסכימה לשחרר שבויי מלחמה גרמניים לגרמניה המערבית.
16 בספטמבר – ביקור ראש ממשלת פינלנד אורכו קקונן במוסקבה.