tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
את האלבום יצר שלום חנוך לאחר כישלון מסחרי של תקליטיו הקודמים "חתונה לבנה" ו"על פני האדמה", שהביא לכך שחברת התקליטים סי־בי־אס צמצמה את התקציב שהוקצה להקלטת האלבום.
בשנת 1984 נכנס שלום חנוך לגור בדירה שכורה עם זוגתו דפנה ארמוני בכיכר המדינה בתל אביב.
עם כניסתם לדירה הם הבחינו כי היא אינה מתאימה לצורכיהם.
חנוך ביקש מבעל הדירה לבטל את החוזה ולצאת ממנה, אך זה דחה את בקשתו.
מאורע זה הוביל את חנוך לכתוב את השיר.
לדבריו, הוא כתב את השיר ביום אחד, ללא כל שינויים או תיקונים בדיעבד.
התקופה שבה נכתב השיר התאפיינה בסיום מלחמת לבנון הראשונה, ובמשבר כלכלי שהתרחש בשל ויסות מניות הבנקים.
נפילת הבורסה בתקופה זו הביאה ישראלים רבים לאבד את כספי השקעתם.
בריאיון לעיתונאי יוסי חרסונסקי הסביר חנוך את הרקע לכתיבת השיר:
השיר אמור היה להיות מוקלט בקצב איטי מזה שבו הוקלט, אך בשל אי־הבנה באולפן ההקלטות עם המפיק המוזיקלי משה לוי הוקלט "מחכים למשיח" כשיר קצבי.
בבית הראשון מוזכרות הדמויות ירוחם ויהודה.
אלה יושבים במשרד היועצים "ארציאלי בע"מ" ומחכים למשיח, המתואר כאיש מפתח, אשר "ידו בכל ויד כל בו".
בבית השני מתווספות דמויות נוספות: ירדנה היפה, האישה היחידה המוזכרת בשיר, ארציאלי הבן, עזרא דהן וארציאלי האב, וניכרת אווירת מתח במקום.
בבית השלישי נכנס שוטר למשרד.
המסובים תמהים מה קרה, והשוטר מסביר להם שהייתה תאונה.
ארציאלי הבן שואל את השוטר בבית הרביעי למי אירעה התאונה.
השוטר מסביר לו שקרתה תאונה למדינה.
השוטר מזכיר שהבורסה נפלה, שאנשים מתאבדים בקפיצה מהגג ושביניהם מת גם משיח.
עזרא הקבלן נתקף עצב וירדנה נותרת המומה.
בבית האחרון הדובר מתייחס לנעשה במדינה, ומצטט את התבטאותו של שר האוצר יורם ארידור ששודרה במהדורת החדשות "מבט" של רשות השידור "הציבור מטומטם ולכן הציבור משלם".
ארידור התבטא כך בעקבות מחשבה של ישראלים רבים לעשות "כסף קל" בבורסה ללא מאמץ, מתוך מחשבה שהמדדים בבורסה לעולם לא יֵרדו, ברקע ויסות מניות הבנקים.
לסיום הדובר עובר לדבר על עצמו, ומספר כי אותו מעניינת ירדנה, שהוא הולך למילואים ושגם הוא נמצא במצב כלכלי גרוע.
ההשראה לדמותה של ירדנה היא ירדן לוינסון, אישה המתגוררת בינתיים בחו"ל ומחזיקה בשתי מסעדות ישראליות בארצות הברית.
השיר נבחר כשיר השנה במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלי צה"ל.
במצעד השנתי של רשת ג' דורג "מחכים למשיח" במקום השלישי ונרמז אל השיר בשיר "אנחנו נשארים בארץ" אשר יצא לאור באותה שנה.
השיר זכה להשמעות רבות ברדיו גם שנים לאחר יציאתו.
ב־2010 בחרה אותו מערכת המוסף "7 לילות" של "ידיעות אחרונות" למקום הראשון ברשימת 500 השירים הישראלים הטובים.
ב־2003 הקליטו מוקי וברי סחרוף גרסת כיסוי לשיר "[...] לציון אירוע היפ הופ רב משתתפים המסכם 'עשור של גרוב ישראלי'".
ב־2021 ביצע את השיר מחדש הזמר שולי רנד (אשר סיים את השיר בדקלום "עם כל זה, אחכה לו בכל יום שיבוא").
ב־2022 שודר בתוכנית הסאטירה "היהודים באים" מערכון שבו ארנסט יפת ומשיח מנהלים דו־שיח בנושא משבר מניות הבנקים, המצטט רבות מהשיר.
בסוף המערכון יפת דוחף את המשיח מהגג, תוך כדי שהוא מביים תאונה.
מחלבות גד היא חברה ציבורית ישראלית המפעילה מחלבה השוכנת בבת ים ומייצרת גבינות, יוגורט ומעדני חלב.
המחלבה הוקמה בשנת 1980 בראשון לציון על ידי עזרא גד כהן, כהמשך לפעילות בתחום זה שהחלה על ידי סבו, עזרא כהן, בתחילת המאה העשרים בטורקיה, נמשכה עם עליית הסב לארץ ישראל, והתפתחה למחלבה בשוק לוינסקי בשם "מחלבת הכהנים".
בשנת 2018 היו מכירות המחלבה 4.2% משוק החלב בישראל, והיא המחלבה הרביעית בגודלה בישראל, אם כי בפער ניכר משלוש מתחרותיה הגדולות ממנה.
בניגוד למתחרות אלה, החברה אינה מתמקדת בייצור חלב וגבינות בסיסיות כגון גבינת קוטג', אלא במוצרים יקרים יותר.
בשנת 2006 מחלבות גד נכנסו כשותפים ובשנת 2014 רכשה את מחלבת גדישון מקיבוץ נחשון שהוקמה בשנת 1996.
ביוני 2016 רכשה קרן "גרין לנטרן" 49% מהבעלות במחלבה, לפי שווי של כ-300 מיליון ש"ח.
יתר 51 האחוזים נותרו בידי עזרא גד כהן, שהמשיך להיות מנכ"ל החברה.
בהמשך הפך עזרא גד כהן ליו"ר פעיל.
בסוף 2018 רכשה חברת דיסקונט קפיטל, זרוע ההשקעות של בנק דיסקונט, 20% מהמחלבה מידי "גרין לנטרן".
בין 2018 ל-2023 היה בבעלות החברה זיכיון להפצת המותג "פסטה נונה".
ב-2021 רכשה החברה את מחלבה מבית יצחק.
המחלבה פונה למגוון הלקוחות בשוק הישראלי ומתהדרת בכשרות הרב רובין עבור קהל היעד.
בספטמבר 2025 גייסה החברה 280 מיליון ש"ח לפי שווי (לפני הכסף) של 725 מיליון ש"ח, והפכה לחברה ציבורית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
בנובמבר 2025 הוכרז כי מחלבות גד, בשיתוף פעולה עם רימילק, תתחיל לשווק קו מוצרי "חלב חדש" המבוסס על טכנולוגיית ייצור חלבון החלב של רימילק.
מחלבת המאירי היא מחלבת גבינות קטנה, הקיימת בצפת מאז שנת 1840 ומנוהלת על ידי משפחת המאירי.
בשנת 1837 פקדה את צפת רעידת אדמה קשה שהחריבה את רוב מבני העיר ושליחים יצאו למדינות רבות לאסוף כספים לבניית העיר מחדש.
בעקבות שליחים אלו החליט מאיר ארזוני, שגר בפרס, לעבור לצפת ולעזור לשיקום העיר.
ארזוני היה צורף במקצועו אך מכיוון שלא היה ביקוש למקצוע זה בעיר, הוא למד מערביי העיר את מלאכת הגיבון ופתח מחלבה.
ארזוני רכש בית גדול מעל לנביעת מעיין (ממנו מתמלא מקווה האר"י), חצב חדרים נוספים אל תוך הסלע, וכך הנכס שימש כבית המשפחה למעלה ומחלבה מתחת לאדמה.
ארזוני בצוואתו העמיד שני תנאים לבעלות הבית:
בכל דור הבית יהיה שייך רק לאחד מילדי המשפחה ולא בשותפות עם אחיו.
הילד הנבחר הוא זה שישא את אחד השמות, מאיר או שלומי, כהמשך לשושלת המשפחתית.
בן המשפחה חייב לגור בנכס ואינו רשאי למכרו או להשכירו.
לפני קום המדינה שכן במבנה גם מועדון של תנועת בית"ר ואשר שימש בשנים ה'ת"ש-ה'תש"ד (1940–1944), את מחתרת האצ"ל לשם אימונים בנשק וכמקום מסתור לאחסנתו.
המחלבה מתפעלת כיום כמחלבת בעלת מחזור קטן יחסית.
היא אינה משווקת ברשתות המזון הגדולות אלא במעדניות ומסעדות.
המחלבה מייצרת שני סוגי גבינות צאן: ברנז'י - המזכירה גבינה בולגרית, וגבינה צפתית שהומצאה על ידי משפחת המאירי.
לאחר פטירת מאיר המאירי (הדור החמישי) בשנת 2019, עברה בעלות המתחם לבנו שלמה, כפי שדורשת הצוואה, אך מכיוון ששלמה הוא בעל מוגבלות פיזית, המחלבה מנוהלת על ידי אחיו, יניב המאירי.
מחכים לברברים הוא סרט דרמה משנת 2019 בבימויו של הבמאי הקולומביאני סירו גרה, שזהו סרטו הראשון שדובר אנגלית.
הסרט מבוסס על הרומן באותו שם מאת ג'ון קוטזי.
בסרט מככבים ג'וני דפ, מארק ריילנס, רוברט פטינסון, גאנה באיארסאיחאן וגרטה סקאקי.
הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל ונציה ב-6 בספטמבר 2019. הוא מתוכנן לצאת לאקרנים ב-7 באוגוסט 2020 על ידי Samuel Goldwyn Films.
חייו השלווים של שופט ביישוב השוכן בפאתי ממלכה עלומה, מתערערים עם בואו של כוח מיוחד בפיקודו של קולונל ג'ול.
הם אוסרים כמה "ברברים", מביאים אותם ליישוב, מענים אותם, הורגים כמה מהם ויוצאים לעיר הבירה כדי להכין תוכנית מתקפה גדולה יותר כנגד הברברים.
במקביל, נרקמים יחסים בין השופט לבין "נערה ברברית" שהושארה מאחור על ידי החיילים, לאחר שגרמו לה לעיוורון ונכות.
בסופו של דבר, השופט מחליט לקחתה בחזרה אל אנשיה.
לאחר מסע הרה סכנות באדמות השוממות, הוא שב לכפרו.
זמן קצר לאחר מכן, כוחות הממלכה חוזרים והשופט מוצא עצמו מתמודד עמם.
הפקת הסרט הוכרזה באוקטובר 2016 כשהקולנוען סירו גרה נשכר לביים את העיבוד לרומן מחכים לברברים.
מארק ריילנס לוהק לככב בסרט.
במאי 2018 נודע שג'וני דפ יצר קשר עם גרה כדי להופיע בסרט.
רוברט פטינסון חשף גם כי הוא לוהק לתפקיד בסרט.
דפ אישר באוקטובר שיככב בסרט וחשף שהצילומים היו אמורים להתחיל בסוף החודש במרוקו, ובהמשך נקבע שהצילומים יחלט ב-29 אוקטובר.
ההפקה הושלמה ב-14 בדצמבר 2018.
הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל ונציה ב-6 בספטמבר 2019. חברת Samuel Goldwyn Films רכשה את זכויות ההפצה של הסרט בארצות הברית והודיע כי ייצא לאקרנים ב-7 באוגוסט 2020.
מְחַכָּה הוא סינגל של הזמר-יוצר הישראלי עידן חביב, שיצא לאור ב-12 במרץ 2011, כסינגל השלישי מתוך אלבום הבכורה של חביב, "כל פעם קצת".
השיר נכתב והולחן על ידי עידן חביב, והופק על ידי גלעד שמואלי, בדומה לשאר שירי האלבום "כל פעם קצת", והוא בסגנון הפופ רוק.
השיר מהווה שיר אהבה לבת זוג.
השיר נכנס למצעד השבועי של רשת ג', תוך שהגיע למקום ה-12, ובשיאו הגיע למקום הרביעי.
במצעד הפזמונים העברי השנתי של התחנה, הגיע למקום ה-19, ובמצעד הפזמונים העברי השנתי של תחנת הרדיו גלגלצ הגיע למקום התשיעי.
נכון לאוגוסט 2020, השיר עומד על כ-1.5 מיליון השמעות ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, ו-16 מיליון צפיות בפלטפורמת שיתוף הווידאו יוטיוב.
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי ביקר את האלבום "כל פעם קצת" באתרו "יוסמיוסיק", ואמר על "מחכה" כי הוא "ממש הפתעה בדיסק", בשל קצבו של השיר, שהשתנה ביחס לשאר שירי האלבום.
מחירו של גבר הוא סרט קולנוע בריטי משנת 1963 בבימויו של לינדזי אנדרסון, עם ריצ'רד האריס ורייצ'ל רוברטס בתפקידים הראשיים.
זה סרטו הראשון של האריס בתפקיד ראשי.
התסריט נכתב על ידי דייוויד סטורי והוא מבוסס על ספרו "This Sporting Life" משנת 1960.
הסרט שייך לסרטי דרמות כיור המטבח, שהתפתח בתרבות הממלכה המאוחדת בשנות ה-50 של המאה ה-20 וה-60 בתיאטרון, בספרות, בקולנוע ובטלוויזיה.
בדירות המרופטות נראים המטבחים הקטנים עם הברז והכיור כמו בסרט הזה.
העלילה היא על פועל מכרות חסון ואגרסיבי, שרוצה לשפר את חייו.
וההזדמנות באה עם חוזה בקבוצת הרוגבי המקומית שם הוא מצליח וגם מוצא פרקן לתסכוליו במשחק האגרסיבי הזה, אבל הוא מחפש אהבה.
מי שיכולה למלא את רצונו היא בעלת הבית שבו הוא מתגורר, אבל היא אלמנה ושקועה באובססיביות בזכר בעלה המת.
חלק גדול מהסרט מתואר בפלאשבק כשהוא בטיפול בהרדמה אצל רופא שיניים לאחר ששיניו נשברו במשחק.
פרנק מייצ'ן (ריצ'רד האריס) הוא בחור צעיר העובד במכרה פחם בעיר וייקפילד במערב יורקשייר.
הוא גר בחדר שכור בדירתה של מרגרט המונד (רייצ'ל רוברטס) שהיא אלמנה, אם לבן ובת.
בעלה נהרג בתאונת עבודה במפעלו של ג'רלד וויבר (אלן באדל) שהוא גם בעל קבוצת הרוגבי של העיר.
היא מתקיימת בקושי כי חברת הביטוח קבעה שלא מדובר היה בתאונת עבודה אלא בהתאבדות.
פרנק מתוסכל ממצבו והוא מוצא עניין בצפייה במשחקי הרוגבי המלאים באלימות המתאימה לאופיו.
באחת הפעמים הוא מתגנב לנשף בו נוכחים שחקני הקבוצה כאורחי כבוד.
הוא מקנא בהם ומסתכסך עם אחד מהם.
בקרב אגרופים הוא מפיל אותו.
במקום נמצא "דאד" ג'ונסון (ויליאם הרטנל) "צייד הכישרונות" הקשיש של הקבוצה שמתרשם מפרנק ונענה לבקשתו לקבלו לקבוצה למשחק ניסיון.
פרנק מצטיין במשחק ומוזמן לחתימת חוזה.
הוא דורש 1,000 ליש"ט ולאחר היסוס של וויבר וחברי ההנהלה הוא נענה בחיוב.
הוא רוצה להתקרב למרגרט אך היא שקועה בדיכאון לאחר מות בעלה וגם דוחה את האגרסיביות שלו.
פרנק קונה מכונית מהודרת ומשחק עם הילדים אך גם זה לא מועיל לו.
הוא קונה לילדים מתנות ולמרגרט הוא קונה מעיל פרווה.
הם יוצאים למסעדה יוקרתית ופרנק מתנהג שם באופן מוחצן וצעקני עד שהיא מבקשת לעזוב בגלל הבושה.
לבסוף מרגרט נענית לו מחוסר ברירה והם מקיימים יחסים.
עם הזמן הקשר ביניהם מתפורר הוא נותר כל העת צמוד למאצ'ואיזם קשוח ואלים ואילו היא צמודה לנורמות חברתיות כובלות.
היא סובלת מכך שהשכנות מרכלות עליה וגם הילדים סובלים מכך.
לאחר ריב אלים הוא עוזב את הבית לבית מחסה למחוסרי בית.
כאשר הוא חוזר לדירה מסתבר שמרגרט בבית חולים, היא לקתה באירוע מוחי ונמצאת בתרדמת.
דם יוצא מפיה והרופא קובע את מותה.
פרנק חוזר לדירה הריקה וזועק "מרגרט"!!!
שם השחקן/יתשם הדמותהערותריצ'רד האריספרנק מייצ'ןרייצ'ל רוברטסמרגרט המונדאלן באדלג'רלד וויברמנהל הקבוצהויליאם הארטנל"דאד" ג'ונסוןצייד כישרונותקולין בלייקלימוריסשחקן רוגביונדה גודסלגב' אן וויבראשתו של מנהל הקבוצהג'ק וטסוןלן מילרשחקן רוגבי
ריצ'רד האריס זכה בפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל הקולנוע בקאן.
הוא היה גם מועמד לפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר ולפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר בתפקיד ראשי.
רייצ'ל רוברטס זכתה בפרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד ראשי והייתה מועמדת לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר.
מחלה אוֹטוֹאִימוּנִית (עצמי=auto, חיסון=immune, בעברית נקראת גם מחלת חיסון עצמי) מתאפיינת בכך שתאי מערכת החיסון (נוגדנים ולימפוציטים מסוג T) מאבדים את הסבילות החיסונית ותוקפים תאים ורקמות של הגוף עצמו במקום לתקוף פולשים חיצוניים.
מחלות אוטואימוניות פוגעות בכ-5% מהאוכלוסייה, בעיקר בנשים, והן אחד הגורמים העיקריים לתחלואה ולתמותה אצל נשים בגיל הפריון.
המחלות הנפוצות ביותר הן סוכרת סוג 1 ומחלת השימוטו.
ישנם כ-100 סוגים שונים של מחלות אוטואימוניות, חלקן ספציפיות לאיבר וחלקן כלליות יותר ופוגעות במספר איברים בגוף.
מחלה אוטואימונית מתאפיינת בחדירה של לימפוציטים מסוג T לרקמה הפגועה ההורגים תאים וגורמים לנזקים שונים, כגון הצטברות חומרים מזיקים המובלים לכיוון הרקמה למטרת הרס ופגיעה בתפקודה התקין.
ברוב המקרים עדיין לא ידועה הסיבה להתנהגות זו של מערכת החיסון.
במקרים מסוימים קיימת נטייה גנטית מולדת לפיתוח מחלות אוטואימוניות, כאשר רובן נובעות ממספר גנים שונים ולא מגן יחיד.
קיימת גם השפעה של גורמים סביבתיים על התפרצות מחלות אוטואימוניות, וניתן לראות זאת בשוני של שכיחותן של מחלות שונות כתלות באזור גאוגרפי.
מחלות אוטואימוניות הן לרוב חשוכות מרפא, וגם הגורמים להן ברובם אינם ידועים.
הטיפול הוא בעיקר סימפטומטי – טיפול המנסה להקל על התסמינים, אך אינו מתיימר לרפא את המחלה.
עם זאת, קיימים מספר טיפולים חדשניים אשר נמצאים בפיתוח, שמטרתם היא להחזיר למערכת החיסון את יכולתה להגיב בצורה מאוזנת ללא הרס עצמי של גוף החולה.
נכון ל-2022, קרוב-ל 100 מחלות אוטואימוניות סווגו.
חלקן משויכות לאיברים ספציפיים, אחרות מבוטאות במערכות רבות בגוף.
בין המחלות הנפוצות ביותר נמצאות:
סכרת מסוג 1 – מחלה מטבולית המתאפיינת בריכוז גבוה של גלוקוז בדם.
כחלק מהמחלה תוקפים תאי מערכת החיסון תאי בטא בלבלב, ובכך פוגעים בייצור האינסולין בגוף באופן מלא או חלקי.
מעל 0.02% סובלים ממנה באירופה בלבד, בעוד שמתוך כלל האוכלוסייה שבצפון אמריקה המספר נע בין 0.01%–0.02%.
כמות המקרים הגלובלית של סוכרת מסוג 1 היא בין 0.2%–0.4%.
מחלה אוטואימונית של בלוטת התריס – תסמונת רפואית שמשפיעה על תפקוד תקין של בלוטת התריס.
שכיחות המחלה היא בין 1%–2% מכלל האוכלוסייה.
מאפייני המחלה מתחלקים לשניים: תת-פעילות של בלוטת התריס - פעילות נמוכה של ייצור הורמוני תירואידים.
הגוף מייצר נוגדנים המזהים את תאי בלוטת התריס כמסוכנים ופוגעים בהם ובכך נפגעת גם היכולת ליצר תירואידים.
יתר פעילות של בלוטת התריס – פעילות גבוה מדי של ייצור הורמוני תירואידים.
טרשת נפוצה – מחלה כרונית של מערכת העצבים הפוגעת בתפקוד תקין של תאי העצב ומפחיתה את כמות המיאלין, החומר המבודד את סיבי העצבים, האקסונים, ומאפשר זרם חשמלי בין תאי העצב ללא הפרעה.
זו מחלה אוטואימוניות בה תאי T (תאי עזר לתאי דם לבנים) מזהים חלקים בריאים כזרים ועוינים לגוף ותוקפים אותם באזור מערכת העצבים המרכזית.
הפגיעה באוכלוסייה הכללית שונה באזורים גאוגרפים שונים.
במזרח התיכון ואסיה יש בין 0.7 ל-3.6 מקרים לכל 100 אלף אנשים, ובאירופה לבין 2.7–7.5 מקרים לכל 100 אלף איש.
בצליאק תוקפת מערכת החיסון את תאי המעי וגורמת לבעיות חמורות בעיכול ולכאבי בטן
ב-CITP חוסר בטסיות דם גורם לדימומים תת-עוריים.
אנמיה המוליטית אוטואימונית גורמת לתמס של תאי הדם האדומים.
אנמיה ממארת פוגעת בתאי הדופן בקיבה Parietal cells, או בפקטור הפנימי Intrinsic Factor, או בשניהם גם יחד.
סוגים מסוימים של דלקת מפרקים מקורם במחלה אוטואימונית, בהן מחלת מפרקים שיגרונית
מחלת קרוהן, הפוגעת במערכת העיכול
מחלת הפסוריאזיס או ספחת היא מחלה כרונית בה תאי העור מתחלפים בקצב מוגבר בשל זיהויים כפתוגן.
המחלה מתבטאת ברבדים עוריים, לרוב בצבע אדום-סגול המכוסים קשקשת.
דלקת כיבית של המעי הגס (קוליטיס כיבית), מחלה דלקתית כרונית של המעי הגס
שתי מחלות עור שונות: בולוס פמפיגואיד ופמפיגוס מאופיינות בשלפוחיות בעור ובריריות, דלקת עור אטופית היא מחלת עור התוקפת בעיקר ילדים.
מחלת גרייבס גורמת בדרך כלל לעודף פעילות של בלוטת התריס (תירואיד) המפרישה הורמונים בשם תריודוטירונין ותירוקסין.
דלקת כבד אוטואימונית, שבמהלכה מערכת החיסון תוקפת את הכבד.
מחלה זו עשויה להוביל לשחמת הכבד ולאי-ספיקת כבד חריפה
שחמת ראשונית של המרה מאופיינת על ידי הרס של דרכי כיס המרה בכבד.
מיאסטניה גראביס נובעת מקשירת נוגדנים לקולטנים לאצטילכולין בחלק הבתר סינפטי בחיבור עצב-שריר.
בעקבות זאת מתפתחת חולשת שרירים המערבת לעיתים קרובות את העפעפיים, שרירי הבליעה, שרירי הנשימה ושרירי הגפיים, או חלק מהם בלבד.
סקלרודרמה (טרשת רקמת חיבור) מאופיינת בעודף של קולגן שהוא החלבון התומך העיקרי של רקמות החיבור באזורים הנגועים.
תסמונת גייאן-בארה כתגובה של מערכת החיסון לאנטיגן זר, תוקפת מערכת החיסון את מערכת העצבים.
במחלה זו נפגעת מעטפת העצבים המיאלין.
בתסמונת סוסק מערכת החיסון תוקפת כלי הדם הקטנים המובילים למערכת השמיעה, לעיניים ולמערכת העצבים ובעיקר למוח.
ויטיליגו בה מותקפים המלנוציטים ונוצרים אזורים בהירים חסרי פיגמנטציה על פני העור.
אופסוקלונוס-מיוקלונוס-אטקסיה (שגשון) מוכרת גם כ-Opsoclonus myoclonus syndrome היא תסמונת אוטואימונית, נירו-התנהגותית.
מופיעה בעיקר אצל ילדים בשנתיים הראשונות לחייהם.
באה לביטוי בהפרעת תנועה, בנסיגה בהתפתחות, בהפרעת התנהגות ובהחמרה במצב הקוגניטיבי.
מרכיבים גנטיים משפיעים על הסיכוי לחלות במחלה אוטואימונית, כאשר שינויים גנטיים יכולים להביא לשינוים בתאי הגוף ובכך להוביל לפגיעה במערכת החיסון.
בנוסף, ישנם שינויים גנטיים המשפיעים ומתפשטים לאיברים רבים בגוף ולאו דווקא מתמקדים באיבר אחד.
מוטציות אלו נעשות יותר נפוצות במשפחות בעלות רקע היסטורי של בעיות גנטיות.
דוגמה לכך היא תסמונת סוסק, כאשר בעיה במערכת החיסון גורמת לתקיפה של כלי דם קטנים המובילים אל מערכת השמיעה, אל העיניים ובעיקר למערכת העצבים במוח.
הגורמים הגנטיים נחלקים לכמה סוגים.
ראשית, שינוי גנטי המשפיע על המערכת החיסונית באופן כללי ובכך חושף את האדם לבעיות רחבות יותר, (לאו דווקא מחלה אוטואימונית אחת).
בנוסף, ביטוי לקוי של הגנים מוביל לאנטיגנים שאינם עושים את תפקידם כראוי ובכך זיהוי תאי T בגוף נפגע.
שינויים סביבתיים כמו חשיפה מוגברת לרעלים או אורח חיים שונה מהרגיל לכל אדם יכולים לגרום באופן ישיר או עקיף לשינויים ברמת הביטוי של גנים מסוימים, ובכך לגרום למחלה אוטואימונית.
דוגמה לכך היא חשיפה מוגברת לכספית.
באזורים בהם מתבצעת פעילות ענפה של שריפת פחם וכרייתו, זו מובילה לשחרור כספית לאטמוספירה ובכך גוברת החשיפה באזורים אלה.
חשיפה זו יכולה לגרום לזירוז תהליכים כימיים בגוף המתאפיינים בשינויים בהרכבים חלבוניים בגוף דבר שעלול להוביל לבעיות גנטיות.
שכיחות גבוהה של מחלות אוטואימוניות בנשים
לאורך השנים נמצאה שכיחות גבוהה יותר של מחלות אוטואימוניות אצל נשים לעומת אצל גברים.
למשל, במחלת הזאבת, שהיא מחלה אוטואימונית, כ-90% מהחולים הן נשים.
הסיבה העיקרית לכך היא שבאופן טיפוסי, התגובה החיסונית אצל נשים חזקה יותר בהשוואה לגברים.
השוני מתבטא בשחרור של כמות גדולה יותר של נוגדנים בעת תגובה חיסונית בקרב נשים.
בספטמבר 2019, מחקר שנערך באוניברסיטת בן-גוריון ופורסם בכתב העת Nature מצא הבדלים משמעותיים במנגנוני המערכת החיסונית של נשים לעומת אלו של גברים.
המחקר בוצע על עכברים ובדק תאי זוויג זכריים ונקביים.
ההבדל העיקרי שנמצא היה בתא מאקרופאג' שתפקידו לפנות גורמים שונים בגוף שעלולים לגרום זיהום.
אצל נקבות העכברים שנבדקו, תאי המאקרופאג' היו פעילים יותר בתגובה לגורם מזהם, ודבר זה נמצא גם כקשור לתהליכים אוטואימוניים שמתבצעים בגוף וגורמים למחלות אוטואימוניות
הטיפול במחלות אוטואימוניות הוא מורכב עקב המגוון הרחב של המחלות וריבוי הגורמים המשפיעים עליהן.
בנוסף, חלק גדול מהטיפולים במחלות אוטואימוניות מלווים בתופעות לוואי.
הטיפולים במחלות אוטואימוניות לרוב כוללות שילובים שונים של תרופות אנטי-דלקתיות, תרופות מדכאות מערכת חיסון, סטרואידים, ובמידת האפשר תרופות ממוקדות ובהן נוגדנים חד-שבטיים שמטרתם להרוס מולקולות דלקתיות או נוגדנים ותרופות שונות המיועדות לווסת את החלוקה הבלתי מבוקרת של תאי מערכת החיסון.
בטבלה הבאה מוצגים מספר חומרים המשמשים לטיפול במחלות אוטואימוניות, חלק מהמחלות אשר בדרך כלל מטופלות בטיפול זה, השפעת הטיפול וחלק מתופעות הלוואי העלולות להיגרם בעקבותיו:
שם החומרמחלות מקושרות (רשימה חלקית)השפעהתופעות לוואי אפשריותגלוקוקורטיקואיד (קורטיזון, פרדניזון, בודזונייד)רוב המחלות האוטואימוניותדיכוי כללי של מערכת החיסוןעליית הסבירות לדלקות
התמכרות לתרופות מבוססות הורמוניםמיקופנולאט מופטילזאבת אדמנתית מערכתית
דלקת כבד אוטואימוניתדיכוי מערכת החיסון, זירוז מוות תאי (אפופטוזיס) בעיקר של תאי T ודיכוי יצירת נוגדנים על ידי תאי B.שלשולים, הקאות, בחילות
לויקופניה (רמה נמוכה של תאי דם לבנים), אנמיה
סיכון מוגבר לפתח מחלות עור סרטניות כגון לימפומה
סיכון מוגבר לדלקותמתוטרקסט (תרופה כימותרפית)זאבת אדמנתית מערכתית
PBDמניעת המטבוליזם של חומצה פולית, וכך מניעת הפעלה של תאי T של מערכת החיסון והורדת הרגישות של תאי Bנטייה לפיתוח דלקות
איבוד שיער, בחילות, כאבי ראש
פיגמנטציה של העורבלימובאב (נוגדן חד שבטי)זאבת אדמונית מערכתיתעיכוב תאי B של מערכת החיסון על ידי הצמדות לחומרים המשפעלים אותםנטייה לפתח דלקות
הגישה החדשנית ביותר לטיפול במחלות אוטואימוניות דוגלת בשימוש בחומרים ביולוגיים בעלי השפעה נקודתית יותר, במקום לדכא את כלל מערכת החיסון.
באופן כללי, המטרה בטיפול במחלות אוטואימוניות לפי גישה זו היא להחזיר למערכת החיסון את סבילותה, את היכולת שלה למנוע השמדה של תאי הגוף כתוצאה מפעילות יתר.
מספר טיפולים כאלו נמצאים בשלבי פיתוח וטרם אושרו לשימוש בבני אדם, כולל טיפול באמצעות תאי גזע.
אחת השיטות החדשניות שכברן אושרה לשימוש עבור מספר מחלות כוללת שימוש בנוגדנים חד-שבטיים אשר חוסמים חלבוני בקרה המשפיעים על חלוקת התאים של מערכת החיסון.
שם החומרמחלות מקושרות (רשימה חלקית)השפעהתופעות לוואי אפשריותמעכבי TNF (אינפליקסימאב, אתנרספט, אדלימומב, סרטוליזומב, גולימומב) - נוגדנים חד שבטייםSystemic rheumatic disease ומחלות מעי דלקתיותעיכוב חלבוני הבקרה TNFזיהומים
השפעות נוירולוגיות שונותמעכבי חלבון IL-6 (טוקיליזומאב)דלקת מפרקים שגרונית (RA)עיכוב הסיגנל של חלבון IL-6זיהומים
מחכים לסורקין הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 2013 בבימויו של יונתן פז, עם עמי סמולרצ'יק ואורי הוכמן בתפקידים הראשיים.
התסריט נכתב בידי יונתן פז וחנן פלד, והוא מבוסס על ילדותו של פז בקיבוץ מזרע ומתאר את אביו חנוך פז, שהיה מורה ובמאי הצגות תיאטרון בקיבוץ וקשריו עם שחקני תיאטרון הבימה ובעיקר עם אהרון מסקין (בשם סורקין בתסריט).
זה הסרט השלישי בטרילוגית סרטי הקיבוץ של יונתן פז, אחרי אסקימוסים בגליל (1989) ורכבת העמק (2007).
שנת 1957, חברי הקיבוץ בעמק יזרעאל צופים בהצגת מקבת של תיאטרון הבימה עם אהרון סורקין (אורי הוכמן) בתפקיד הראשי.
זוהר אוריין מודיעה בקול ישראל שאפשר לצפות בספוטניק הרוסי בשמים.
כל הקהל מסתכל למעלה ורק חנוך (עמי סמולרצ'יק) מתבונן בהתלהבות בסורקין אותו הוא מעריץ.
הוא נפגש איתו ומזמין אותו לצפות במחזה "מעשה שמשון" של רמח"ל אותו הוא מביים בהשתתפות חברי הקיבוץ.
סורקין מקבל מתנה - קופסת ביצים, מודה לחנוך ומזמין אותו להגיע ל"הבימה" בתל אביב.
חנוך הוא מורה בקיבוץ אך עיקר פעילותו היא בשטח התרבות.
הוא מביים הצגות בקיבוץ אך רוב החברים מסתכלים עליו בזלזול כבטלן שאינו אוהב להתעסק בעבודת כפים.
גם אשתו ליבה (מרינה שויף) אינה מעודדת אותו.
הוא קשור מאוד לבנם יוני בן העשר (איתמר פלג-גינזבורג).
הקיבוץ מתכונן לחגיגות יובל 25 שנים לקיבוץ וחנוך מחפש ביחד עם יוני, מחזה שכדאי להעלותו.
בעמדה נטושה מוטלים ספרים ישנים ומאובקים ויוני מוצא את "שני קוני למל" ביידיש.
חנוך נלהב, מנשק אותו ומחליט מיד – הוא יתרגם את המחזה ויביים אותו.
חנוך נוסע לתל אביב להיפגש עם סורקין ומחביא בתיקו תרנגולת וביצים שקיבל מהרצל הלולן ובהתחכמות הוא מצליח להיחלץ מביקורת של פקח משרד האספקה והקיצוב.
בתל אביב הוא אינו מוצא את סורקין אך נותן לחברי ההנהלה את התרנגולת.
כעת הוא מתחיל בחזרות ל"שני קוני למל" ונעזר בתפאורן טושק (יואב הייט) האופה של הקיבוץ ובתופרת התלבושות פנינה (נועה מצנר).
טושק רוצה לביים מחזמר על התנ"ך שראה בניו יורק בביצוע שחורי עור אך תוכניתו מתבטלת לאחר שהשחקנים הממורמרים מתקשים להסיר את המשחה השחורה שרקח בשבילם.
חנוך ממשיך בחזרות ויום אחד מפתיע אותו סורקין.
חנוך וכל חברי הקיבוץ נלהבים מסורקין השחקן המפורסם ומלעיטים אותו מכל טוב.
הכובסת תחיה (איילת הלפרן) אף לא מהססת להתעלס איתו.
סורקין מבקר ברפת, שוחה במאגר המים וכמעט טובע.
החזרות נמשכות וחנוך רוצה לדעת כל הזמן מה דעתו של סורקין על ההצגה.
סורקין דוחה זאת כל פעם עד שהוא מודיע לו כי הגיע לקיבוץ בגלל סכסוך שהיה לו בהבימה לאחר שנתנו את תפקיד אותלו לשמעון פינקל וכי הצגת "שני קוני למל" שלו היא "קקה" של הצגה.
חנוך נכנס לדיכאון ומרגיש שאינו שווה כלום.
הוא שוכב במיטה ומסרב לאכול למרות הפצרותיהן של ליבה, פנינה וטושק.
חברי המשק נושאים אותו במיטה לבמה ולפתע מופיע סורקין שהוזעק למקום על ידי ליבה ותוך זמן קצר מקבל את תפקיד קוני למל.
ההצגה מתקבלת בתשואות והקהל מקבל בתשואות את השחקנים ובעיקר את סורקין וחנוך.
יוני מוחא כפיים לאביו ומתבונן בספוטניק שהופיע שוב בשמים.
שם השחקן/יתשם הדמותהערותעמי סמולרצ'יקחנוךמורה ובמאיאורי הוכמןאהרון סורקיןשחקן הבימהיואב הייטטושקאופה/תפאורןמרינה שויףליבהאשתו של חנוךאיתמר פלג-גינזבורגיוניבנו של חנוךנועה מצנרפנינהתופרתאיילת הלפרןתחיהכובסתראובן שיבקהרצללולןרונן הופמןפלדיסנדלר/אקורדיוניסטניצה רייסצילהמבשלת
"מחכה שתבואי" הוא אלבום האולפן החמישי של הזמר הישראלי איתי לוי.
האלבום יצא לאור ב-30 ביוני 2022, על ידי חברת התקליטים רות הפקות.
כל השירים מתוך האלבום יצאו כסינגלים לפני כן, ביניהם "הטעות הכי יפה", "מסיבה בצהריים", "יש לי יום הולדת" ו"אני נשבע".
"מחכה שתשוב" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית שירי מימון.
את השיר הוציאה ב-24 ביולי 2012 לאור חברת התקליטים הליקון כסינגל השני מתוך אלבומה השלישי של מימון, "שלג בשרב".
"מחכה שתשוב" נכתב והולחן על ידי מורן גמליאל, והופק על ידי תומר בירן.
השיר עוסק בתחושת הכאב והכמיהה לחזרתו של אהובה של מימון.
הדוברת מבטאת את הקושי לחשוף את כל האמת הרגשית שלה, כיוון שחלק מלבה מת.
ישנו קונפליקט בין הרצון להיחשף ולשחרר את הרגשות, לבין הפחד מוויתור הזיכרונות המשותפים ביניהם.
הפזמון מספר על ציפייה עזה לחזרתו של האהוב, לצד תחושת אובדן שנשארת גם כשהדמעות כבר יבשו וגעגועים שלא מרפים.
בית נוסף מפשיט את הסבל דרך תחושות סמליות כמו "משב קולות רחוקים" ו"ריח מוכר", שמייצגים את הזיכרונות הרודפים את הדוברת.
"הלב התועה בלילה הזר" משקף את חוסר המנוחה הנפשי.
בעטיפה נראית מימון שוכבת על ספה ומביטה למצלמה.
התמונה בשחור-לבן, ומימון לובשת גופייה פשוטה.
היא נשענת על ידה הימנית, ושיערה פזור.
הסביבה והצבעים יוצרים תחושה שקטה.
בפינה הימנית התחתונה מופיע הכיתוב "שירי מימון", שם השיר "מחכה שתשוב", ואורכו, שלוש דקות ועשר שניות.
הווידאו קליפ הרשמי ל"מחכה שתשוב" בוים על ידי שגיא דהרי.
בבתים מופיעה מימון כשעל גופה מוקרנים צורות גאומטריות בצבעים עדינים.
היא לובשת שמלה צמודה בצבע גוף.
בפזמונים מופיע על רקע כחול, המדמה כוכבים בשמי הלילה.
היא לבושה בשמלת שמנת בעלת עיטורי כסף ונצנצים.
לצידה מופיע השחקן ניר גרינברג, שלעיתים נוגע בה באינטימיות או מנשק את גופה.
ב-9 ביולי 2012 הוצג "מחכה שתשוב" כמועמד לכניסה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'.
בשבוע שלאחר מכן דורג במקום השני, ורשם את שיאו במצעד.
צעידתו בדירוג נמשכה תשעה שבועות רצופים, עד שב-8 בנובמבר יצא מהטבלה.
"מחכה לנס" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מארינה מקסימיליאן.
את השיר הוציאה ב-19 בספטמבר 2024 לאור חברת התקליטים די-מיוזיק, כסינגל הראשון מתוך אלבומה העתידי של מקסימיליאן.
"מחכה לנס" נכתב והולחן על ידי מקסימיליאן, והופק על ידי גיא מנטש.
השיר עוסק בצורך של הדוברת להיאחז בדברים קטנים המסבים לה אושר, וליצור לעצמה עוגן רגשי בתוך מציאות מורכבת.
היא מוצאת נחמה בפעולות פשוטות, כמו לשיר לעצמה ברחוב, לרוץ בגשם או ב, ולראות שמיים.
הרשימות שהיא עורכת הן תזכורת יומיומית לדברים טובים, גם אם הם קטנים, שמחברים אותה לעצמה ומשמרים את תחושת הביטחון והשלווה שלה.
במקביל נוגע השיר בתחושות כמיהה לשינוי והמתנה למשהו גדול שיביא הקלה – "מחכה לנס, לשעון שיתאפס".
היא מפליגה בדמיונות על חיים שונים, ולומדת כיצד להרגיש נוכחת ורוגעת בעולמה, במיוחד כשהיא קרובה לאדם אהוב.
דרך הדימויים של כתיבת משפט משמעותי ולימוד נגינה גיטרה, היא מחפשת דרך לממש חלומות ישנים ולהרגיש שלמה, תוך כדי שהיא נזכרת בכוחם של הדברים הקטנים והתמדה באמונה.
"מחכה לנס" זכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו בישראל.
הוא הגיע בשיאו למקום התשיעי במצעד המדיה פורסט, המבוסס על נתוני האיירפליי השבועיים של ישראל.
"מחכים לשמש" הוא המיני-אלבום הראשון של ההרכב של גיל ויין.
הוא יצא לאור ב-9 בספטמבר 2024 תחת הוצאה עצמית של גיל ויין וטל קסטיאל ובהפצת חברת ההפצה די-מיוזיק.
גיל ויין, זמר, יוצר ומפיק מוזיקלי הקים הרכב מוזיקלי אליו גייס שלושה זמרים: מתן עגמי, עומרי פילס ועופרי כלפון.
להיטים מוכרים שכתב, הלחין והפיק ויין כוללים את השירים: "אל תשאלי", "צבעים", "מסיבה בחיפה" ו"עד המדבר" עם אמנים כמו נתן גושן, בניה ברבי וטליסמאן.
האלבום נקרא "מחכים לשמש" וכולל חמישה שירים, שנכתב בתקופת מלחמת חרבות ברזל ומבטא כמיהה לטוב וליציאה מתקופה קשה.
השיר "אהובי", שיר על אהוב שלא חזר שנכתב בהקשר למלחמת "חרבות ברזל" ומוקדש למשפחות החטופים ולמי שאיבד קרובים במלחמה, יצא בחודש אוקטובר כסינגל שיווקי לתחנות הרדיו.
"מחכים לך שם" הוא אלבום האולפן השלישי של הראפר הישראלי וייב איש, שיצא לאור ב-24 בפברואר 2025.
האלבום מציג שילוב בין סגנונות ההיפ-הופ והפופ.
ברצועה החמישית באלבום, וייב איש ונועם קלינשטיין משתפים פעולה בשיר "אהבת אמת" המשלב בין סגנונות ההיפ הופ ו-R&B.
עינב שיף כתב ב-ynet כי האלבום מסמן את השיא במסעו של וייב איש לעבר המיינסטרים וכי הוא נחשב לנגיש ביותר מבין אלבומיו עד כה.
בנוסף, צפה שיף כי השיר "אהבת אמת" צפוי להפוך ללהיט, בין היתר בזכות שיתוף הפעולה עם נועם קלינשטיין.
מחיר קבוע הוא מחיר שנקבע לטובין או שירות שאינו כפוף או ניתן ביכולת להתמקחות או סחר חליפין.
המחיר יכול להיות קבוע מכיוון שהמוכר קבע אותו ככזה, או מכיוון שהמחיר מנוהל על ידי הרשויות במסגרת רגולצית מחירים.
מחירים קבועים עשויים להתייחס גם לעסקת החלף שבהן התשלומים נקבעים לפי שיעור ריבית ללא תקרה, אם לא מתייחסים לנקודות מחיר מוסכמות שאינן ניתנות לשינוי במצבים רגילים.
אלו חלים גם על מחירים קניה או מכירה בחוזים, לפיהם המחיר אינו ניתן לשינוי, אלא אם כן קיימים סעיפי התייחסויות מקלים מתוכננים מראש כמו ריבית, הצמדה, פיגורים וכו'.
מיקוח נפוץ מאוד בחלקים רבים של העולם כשקיימים מקומות בהם אף נהוג להגיע לעסקאות מתוך נקודת מיקוח אך ברכישת מוצרים במרכול.
נפוץ בעיקר בבאזארי המזרח התיכון, אפריקה ואסיה, אך לא נהוג ברוב חנויות הקמעונאות באירופה, צפון אמריקה ויפן.
במקומות אחרים, מחירים קבועים נוטים להיות יוצאי דופן מהנורמה, כחלק מסל בריאות או פיקוח מחירים על מוצר צריכה.
מחלה פסיכוסומטית (מיוונית: פסיכו - נפשי, סומטי - גופני) היא מחלה גופנית המושפעת ולעיתים אף נובעת מגורמים נפשיים, בעיקר מלחץ נפשי.
תופעות פסיכוסומטיות כוללות גם מצבים של כאב כרוני ואף שיתוק איברים עם וללא אבחנה רפואית של איבר שאינו מתפקד כראוי.
פסיכוסומטיה מבוססת על ההנחה כי ישנה השפעת גומלין בין הגוף לנפש.
מחלות הפורצות בעקבות מצבי דחק (לחץ) או שהסימפטומים שלהן מחמירים בעקבות מצבים אלו, הן מחלות פסיכוסומטיות.
ההשפעה יכולה להיות גם לכיוון המיטיב, ועם הגעת אהבה ושלווה לחייו של אדם, מצבו הבריאותי ישתפר ומחלות כרוניות עשויות להירפא או להיחלש.
לדוגמה, אנשים הסובלים מחרדה נוטים לסבול מהפרעות נשימה (ביניהן אסתמה), ואנשים בעלי אישיות מטיפוס A נוטים לסבול מלחץ דם גבוה ומגוון מחלות המושפעות מכך.
אלרגיות וסבוראה משתנות בחומרתן בהתאם למצבו הנפשי של האדם.
היום מקובל לדבר על הפרעות פסיכופיזיולוגיות ועל טיפול פסיכופיזיולוגי.
ההתמקדות היא בתחום המחלות או ההפרעות הנכללות תחת השם הרחב יותר Stress-Related Disorder.
מדובר בסדרה רחבה של הפרעות המתעוררות או מתחזקות בתנאים של לחץ.
ההפעלה הסימפטטית המוגברת הוכחה כמרכיב מרכזי בתופעות אלו.
בין ההפרעות הרלוונטיות: יתר לחץ דם, כאב כרוני, כאבי ראש, תסמונת המעי הרגיז, אינסומניה, אסתמה, קוליטיס אולצרוסה, קרוהן, כיב, מחלות אוטואימוניות, אקזמה, דרמטיטיס אטופית, אלופציה אראטה ועוד.
תופעות אלו משיקות להפרעות המסווגות כפסיכיאטריות כגון הפרעת סומטיזציה והיפוכונדריה.
להפרעות אלו ניתן להוסיף את אכילת היתר והעישון שהם ללא ספק התנהגויות הקשורות בלחץ ומהוות בעצמן גורם סיכון מרכזי.
במקרים כאלה ברור כי יש עדיפות לטיפול שיאפשר וויסות של עוררות היתר האוטונומית ושינוי אורח החיים.
השימוש בכדורי הרגעה למיניהם או ב-SSRI הוא נפוץ אך אינו תמיד מומלץ.
הפנייה לטיפול פסיכיאטרי או פסיכולוגי יכולה להועיל לטווח הארוך.
היא דורשת בדרך כלל סדרה לא קצרה של טיפולים.
יש גם הממליצים על טיפול ביופידבק במקרים כאלו.
מרבית הגישות ברפואה האלטרנטיבית מאמינות כי ישנו קשר הדוק בין הגוף לנפש, וחלקן מתייחסות לכל המחלות האורגניות כמחלות שהן גם פסיכוסומטיות.
כל תופעה נפשית גורמת להפרשת חומרים כימיים בגוף, משפיעה על ההתנהגות ובכך גם על התזונה ועל התפקוד הגופני.
למרות ההשערות הרבות שטוענות כי מקורן של מחלות שונות הוא מצבי דחק, הסיבה להתפרצות המחלות עדיין איננה ידועה למדע ונמצאת תחת מחקר.
מדובר במחלות שיש להן, לרוב, עדויות קליניות, למשל: קרוהן, אסתמה, כאבים כרוניים ומחלות אוטואימוניות.
אלו מחלות שנמצאו להן גורמים פיזיולוגיים משוערים יחד עם גורמים נפשיים משוערים.
לכן, כל השערה שמחלות פסיכוסומטיות נגרמות מלחץ היא בגדר השערה בלבד.
במקרים רבים, חולים הנזקקים לטיפול רפואי נענים בתגובה כי מקור תלונתם הוא נפשי ולא פיזי.
כאשר חולים אלו אינם מקבלים טיפול מצבם יכול להתדרדר או שלא יחול בו שיפור והם עשויים להיות במצוקה נפשית גדולה.
המצוקה יכולה לנבוע מחוסר האמונה של הסביבה במחלתם וגם מהתסמינים הפיזיים שאינם מטופלים.
יש הרואים באפקט הפלצבו הוכחה לכך כי כל המחלות והסימפטומים מושפעים ממצבו הנפשי, אמונותיו ומחשבותיו של האדם.
האפקט מראה כי נטילת תרופת דמה משפיעה לטובה על מצבו הגופני של האדם ומשפרת את המדדים הפיזיולוגיים, למרות שאינה מכילה חומר כימי פעיל.
אפקט זה נמצא כבעל השפעה על כל סוגי המחלות.
מחלוקת, פולמוס או דבר קונטרוברסלי (שנוי במחלוקת) היא אי-הסכמה בין מספר צדדים (לרוב, שניים) על אודות סוגיה מסוימת.
כל צד מנסה להוכיח שטענתו או דעתו היא הנכונה ולעיתים אף בשימוש בכח.
מחלוקות יכולות להתקיים בין שני אנשים, כמו גם בין המון רב.
מחלוקות אף יכולות לגרור עמים ומדינות שלמות לעימותים קשים כגון קרבות ומלחמות.
ישנן מחלוקות אידאולוגיות, שנמשכות לאורך שנים או דורות רבים, כמו מחלוקות בנושאי דת, פילוסופיה ופוליטיקה.
ישנם ויכוחים שבהם הצדדים מתפשרים די מהר, כגון ויכוחי ילדים.
מחלוקות נובעות לעיתים מחוסר מידע.
לדוגמה, בניתוחים של המחלוקת הפוליטית על ההתחממות הגלובלית, שהיא חריפה במיוחד בארצות הברית, הוצע הסבר שהמתנגדים לקונצנזוס המדעי עושים זאת משום שאין להם מספיק מידע על הנושא.
מחקר שנערך בקרב 1,540 מבוגרים בארצות הברית מצא לעומת זאת כי רמות האוריינות המדעיות מתואמות עם חוזק הדעה על שינויי האקלים, אך לא באיזה צד של הוויכוח הן עומדות.
התופעה התמוהה של שני אנשים שיכולים להגיע למסקנות שונות לאחר שנחשפו לאותן עובדות הוסברה תדיר (במיוחד על ידי דניאל כהנמן) בהתייחסות לרציונליות מוגבלת – במילים אחרות, שרוב השיפוטים נעשים תוך שימוש בהיוריסטיקות מהירות, שפועלות היטב במצבים יום-יומיים, אך אינן מתאימות לקבלת החלטות בנושאים מורכבים כמו שינויי אקלים.
במחלוקות אחרות, כמו זו סביב החיסון לנגיף הפפילומה האנושי, נראה היה שאותן ראיות מאפשרות להסיק מסקנות שונות בתכלית.
השפעות דומות על ההיגיון נראות גם במחלוקות לא מדעיות, למשל בוויכוח על בקרת נשק בארצות הברית.
כמו במחלוקות אחרות, הוצע שחשיפה לעובדות אמפיריות תספיק כדי לפתור את הוויכוח אחת ולתמיד.
תאוריית ההחלטות הבייסיאנית מאפשרת לתאר את כשלי הרציונליות הללו כחלק ממערכת אופטימלית סטטיסטית לקבלת החלטות.
ניסויים ומודלים חישוביים באינטגרציה רב-חושית הראו כי קלט מחושים שונים משולב בצורה אופטימלית סטטיסטית.
בפרקי אבות נעשית הבחנה בין שני סוגי מחלוקות:
מחלוקת לשם שמים היא מחלוקת עניינית, שהעוסקים בה חותרים להגיע לחקר האמת, ועל כן סופה להתקיים, כלומר תוכנה ימשיך להיות רלוונטי גם לאחר שתוכרע ולא יהיה ניתן למנוע ממנה מלהתקיים.
מחלוקת שאינה לשם שמים היא מחלוקת אישית, המשקפת מאבקי כח ורצון בשררה, ולכן תוכנה יחדל להיות רלוונטי ברגע שתוכרע, ויישכח מהלב.
בתלמוד נקבע שהמחזיק במחלוקת עובר באיסור תורה.
התלמוד מתאפיין במחלוקות הרבות המוצגות בו, והן למעשה המאפיין הבולט שלו.
היעדר מחלוקת (כלומר קיומו של קונצנזוס) מוצג בביטוי הארמי "כולי עלמא לא פליגי" – כל העולם אינו חולק.
פסיקת ההלכה במקום של מחלוקת
ישנם מספר עקרונות המדריכים מי שנתקל במחלוקת פוסקים כיצד לנהוג:
"יחיד ורבים הלכה כרבים", כלומר במקרה וישנה מחלוקת בין חכם יחיד לחכמים רבים, בדרך כלל נפסקת הלכה כרבים.
כמו כן ישנם תחומים מסוימים בהלכה בהם נפסקת הלכה לעיתים כדעת היחיד כנגד הרבים (לדוגמה בהלכות אבלות), וכן לעיתים מסתמכים על דעת יחיד בשעת הדחק, או במקרים בהם מעורבים שיקולים נוספים להיתר.
מאידך "הלכה כבתראי" – ישנם מקרים של מחלוקת בין פוסקים מאותה סוג תקופה, שבהם מעדיפים את הפוסק האחרון דווקא.
לדוגמה, מקובל בהלכה שבמחלוקות בתוך תקופת האמוראים, הלכה כאחרונים.
בדין תורה הולכים אחר המחמיר, בדברי חכמים אחר המיקל.
במחלוקות בנושאי אמונה לא פוסקים הלכה כאף צד.
אלו ואלו דברי אלוהים חיים
על אף ריבוי המחלוקות בחז"ל ישנה תפיסה ששתי הדעות נכונות.
רש"י מסביר על דרך הפשט, שכל צד במחלוקת לקח טעם או דין קיים וממנו דימה לדין הזה, כך שהטעם או הדין המקוריים הם ודאי נכונים רק השאלה אם הם שייכים גם במקרה הזה או שיש לחלק.
לדעתו כאשר ישנה מחלוקת על מסירה, שנחלקו שני אנשים מה אמר רבם – לא נאמר כלל זה, ובוודאי שאחד מהם טועה.
ורק במחלוקת של סברה, שבה כל חכם אמר את דעתו, נאמר הכלל "אלו ואלו דברי אלהים חיים".
הריטב"א מסביר על דרך הדרש, שכשעלה משה למרום לקבל את התורה הראו לו על כל דבר ודבר מ"ט צדדים לאיסור ומ"ט צדדים להיתר, ושאל להקב"ה על זה ואמר לו הקב"ה שיהא זה מסור לחכמי ישראל שבכל דור ודור ויהיה הכרעה כמותם.
המהרש"ל מסביר על דרך הקבלה, שבני ישראל במעמד הר סיני קיבלו את התורה דרך מ"ט צינורות, וכל אחד קיבל דרך צינור לפי השגתו כך שיש מי שעד עומק עיונו השיג לטמא או לטהר והאחר שהעמיק יותר השיג להפך.
הרב דסלר מוסיף לבאר שבכל נושא יש כמה ממדים של אמת, וכל חכם לפי נקודת מבטו אומר את האמת.
כלל זה מתבסס על הבנה שמראש ניתנה התורה באופן שאפשר להסביר אותה בכמה סברות.
"דבי ר' ישמעאל תנא וכפטיש יפוצץ סלע, מה פטיש זה מתחלק לכמה ניצוצות, אף מקרא אחד יוצא לכמה טעמים".
"ריב"ל אמר ועליהם ככל הדברים וכתיב כל המצוה אשר אנכי וגו' כל ככל דברים הדברים מצווה המצוה מקרא משנה הלכות תלמוד תוספתות אגדות ואפי' מה שתלמיד ותיק עתיד לומר לפני רבו כלן נאמרו למשה בסיני שנאמר יש דבר שיאמר ראה זה חדש הוא חבירו משיב עליו כבר היה לעולמים".
לפי דברי הראי"ה קוק בהרצאת הרב ישנן חמש סיבות עיקריות לכלל המחלוקות בהלכה:
דחיית סוגיה אחת מפני סוגיה אחרת
מחלוקת בכללי ההלכה, כגון הכלל הלכה כבתראי
לדבריו, לעיתים המחלוקות בנויות על שילוב בין כמה משורשים אלה.
מַחְלוּל הוא מושג משפטי בדיני הקרקעות באימפריה העות'מאנית.
משמעותו היא התנהגות משפטית לא-הולמת, או שימוש לרעה, בקרקע מסוג מירי (קרקע שהיא רכוש הממשלה).
בגדר התנהגות לא הולמת נכלל גם אי-עיבוד של הקרקע, או הזנחתה.
כאשר שלוש שנים הקרקע היא בגדר מחלול, אזי יכלה הממשלה העות'מאנית להחרים אותה.
הכללים הללו נוהגים לגבי קרקע מירי (שהיא של הממשלה אך ניתנת לרשות היחיד) ואינם חלים על קרקע מסוג מלכ.
חוק המחלול נחקק בשנות ה-60 של המאה ה-19, במטרה לעודד את עיבוד הקרקעות ובכך להגדיל את היקף גביית המיסים.
בארץ ישראל נקראו בשם או בכינוי זה בתקופה העות'מאנית ובתקופת המנדט, אתרים אחדים, בהם שכונת מחלול בחוף תל אביב.
מחלה דלקתית של האגן היא מונח כללי הבא לציין דלקת חריפה של הרחם, החצוצרות ו/או השחלות ולעיתים אף הידבקויות ויצירת צלקות באיברים הסמוכים להם באגן.
במרבית המקרים הסיבה נעוצה במחלות המועברות במגע מיני, בעיקר חיידקים כגון חיידק זיבה Neisseria gonorrhoeae ו-Chlamydia trachomatis.
שבשכיחות נמוכה ניתן לקשר מחלה דלקתית של האגן ניתן לקשר להתקן תוך רחמי (אך רק בשבועות הראשונים להכנסתו) .
שכיחותה של המחלה גבוהה הרבה יותר בקרב נשים צעירות יחסית (מתחת לגיל 25).
מחלה דלקתית של האגן יכולה להגרם גם מהתערבות כירורגית כמו גרידה או ניתוח קיסרי בהול, ואז היא נקראת דלקת רירית הרחם, אנדומטריטיס.
בצוואר הרחם קיים ריר המשמש כמחסום ומונע כניסה של מזהמים שונים לדרכי הרבייה העליונות: בימים ה-10–28 למחזור החודשי עולה כמות האסטרוגן המופרשת בגוף האישה ומגיעה ל-50–150 pg/ml (פיקוגרם למ"ל) בדם; בימים אלו האסטרוגן תורם להכנה של גוף האישה לקליטת העובר על ידי גרימה לעיבוי רירית הרחם ולעיבוי הריר בצוואר הרחם.
כ-75% מהמקרים של דלקת האגן מתרחשים תוך 7 ימים מהווסת כיוון שתקופה זו מאופיינת במיעוט של ריר בצוואר הרחם.
במרבית המקרים הזיהום הוא פולי-מיקרוביאלי (זיהום שבו יותר מחיידק אחד מעורב) כאשר ביותר מ-50% מן המקרים החיידקים שימצאו יהיו Neisseria gonorrhoeae ו-Chlamydia trachomatis.
גיל צעיר (צעירות פעילות מינית, בעיקר כשהתחלת הפעילות המינית היא בגיל מוקדם).
סיפור של מחלת מין בעבר או של PID בעבר
סיבות אחרות, כגון: הכנסת התקן תוך רחמי, היסטרוסקופיה וביצוע גרידה
הפרשה וגינלית עם ריח רע.
PID יכול להופיע כדלקת חריפה וסוערת עם חום וכאבי בטן, או לעיתים ייתכן PID שהוא סאב-קליני, ללא תלונות, אשר יתגלה כאשר האישה תגיע לטיפולי פוריות, ככל הנראה מאחר שהדלקת מביאה לפגיעה מכנית של החצוצרות ומכאן לבעיות בפריון.
בבדיקה גופנית ניתן להתרשם מרגישות בבטן התחתונה, הפרשה מוגלתית, ריח חריג.
בבדיקה גניקולוגית קיימת רגישות עזה בהנעה של צוואר הרחם, לעיתים מישוש של מסה באזור השחלות אשר יכול להעיד על אבצס.
האבחנה של PID היא קלינית, ונסמכת על שלושה ממצאים: רגישות בבטן תחתונה, רגישות בהנעת צוואר הרחם במהלך בדיקה גניקולוגית ורגישות במישוש של השחלות והחצוצרות.
בנוכחות ממצאים אלו, יש להתחיל בטיפול באופן מיידי על מנת להימנע מסיבוכים, שלעיתים עלולים להיות בלתי הפיכים.
ממצאים תומכים נוספים ב-PID כוללים חום, לויקוציטוזיס, או תאי דם לבנים במשטח שנלקח מהנרתיק, הפרשה נרתיקית מהותית ועליה במדדי דלקת.
בדיקת אולטראסאונד יכולה לעזור במצבים בהם חושדים בקיום מורסה של השחלה והחצוצרה - Tubo-ovarian abcess.
לעיתים יש צורך בביצוע לפרוסקופיה: כאשר המטופלת נראית חולה מאוד ואינה מגיבה לטיפול או כאשר האבחנה לא ברורה.
בלפרוסקופיה ניתן לראות האם קיים תהליך דלקתי בבטן כגון חצוצרות מעובות או הידבקויות.
בעת ביצוע בדיקות מעבדה נערכת בדיקת BHCG על מנת לשלול מצב של הריון חוץ רחמי, העלול לעיתים לספק תמונה דומה מבחינה קלינית.
על הרופאים להורות על ביצוע ספירת דם מלאה ובדיקת שתן, תרבית נרתיקית ותרבית מצוואר הרחם.
בנוסף, יש לערוך בדיקה לדם סמוי לשלול מקור אחר לקליניקה (גסטרואנטריטיס).
קריטריונים לאשפוז: במצבים מסוימים יש לאשפז את החולה:
כאשר יש סיבוכים כגון tubo-ovarian abcess
כאשר ה-PID הוא בנוכחות של הריון
חוסר תגובה לטיפול אנטיביוטי דרך הפה תוך 72 שעות
כאשר לא בטוחים באבחנה של PID או כאשר קיים סיכוי סביר להתערב מבחינה כירורגית
כאשר המצב הכללי לא טוב- חום גבוה, חולשה וכדומה
כאשר אין הענות של המטופלת להשלמת הטיפול
הטיפול התרופתי ב-PID כולל מתן אנטיביוטיקה ל-10 ימים עד שבועיים.
האנטיביוטיקה יכולה להינתן בכדורים והיא כוללת כיסוי כנגד Neisseria gonorrhoeae ו-Chlamydia trachomatis (אוגמנטין ודוקסילין), או להינתן תוך ורידית (קלינדמיצין וגרמיצין, אוגמנטין, טריביד).
לעיתים יש צורך בטיפול כירורגי- בעיקר כאשר יש כיס של מוגלה וצריך לנקזו.
טיפול כירורגי יינתן לאישה אשר לא הראתה הטבה לאחר טיפול תרופתי.
אבצס חצוצרתי-שחלתי (Tubo-ovarian abcess): זהו הסיבוך המשמעותי והשכיח ביותר.
האבצס מערב את השחלה ואת החצוצרה, וברוב המקרים תהיה עליה בתאי הדם הלבנים וחום, יחד עם כאב בטן.
ניתן למשש מסה אגנית, אשר יכולה להיות חד צדדית או דו צדדית.
במרבית המקרים האבצס נגרם עקב הצטברות של חיידקים בחלל סגור.
האבחנה דורשת הדמיה של אולטראסאונד וכאן לא מספיקה הקליניקה בלבד.
הטיפול במקרים כאלו הוא שנוי במחלוקת- יש לאשפז את האישה ולתת לה טיפול אנטיביוטי דרך הוריד,אם אין שיפור במצבה תוך 72 שעות מבצעים ניקוז חירום של האבצס בשלוש דרכים- או בהנחיה של אולטראסאונד, או בהנחיה של CT, או טראנס-גלוטאלית.
במידת הצורך הניקוז נעשה בלפרוסקופיה או לפרוטומיה, אם צופים כי הגישה לאבצס תהיה לא נוחה.
פרי-הפטיטיס (Fitz-Hugh Curtis syndrome) - תהליך דלקתי סביב הכבד (נדיר)
מחלה סופנית הוא מונח רפואי אשר נפוץ ב כדי לתאר מחלה אשר לא ניתן לרפאה, או לטפל בה באופן מתאים כדי לשנות את מהלכה, ואשר ניתן לצפות באופן סביר כי תגרום למותו של החולה בתוך פרק זמן קצר.
המונח נמצא בשימוש רב יותר לתיאור מחלות מתמשכות וקטלניות, כגון מחלות ממאירות, מחלות לב או מחלות גנטיות חשוכות מרפא, מאשר פגיעות טראומה גופנית.
במובנה הפשוט מחלה סופנית היא מחלה אשר קרוב לוודאי תגרום למותו של החולה בתוך פרק זמן קצר יחסית.
חולה הלוקה במחלה סופנית מתואר לעיתים כחולה סופני.
לעיתים, חולה מוגדר כחולה סופני כאשר, על פי הערכה, תוחלת חייו היא שישה חודשים או פחות, גם אם יינתן לו טיפול מיטבי ובהנחה שהמחלה תתקדם באופן האופייני לה.
תיחום הזמן לשישה חודשים הוא שרירותי, והערכות תוחלת חיים עשויות להיות בלתי מדויקות.
לכן, אף שניתן להגדיר חולה כחולה סופני, אין כל ביטחון שתוחלת חייו לא תהיה ארוכה, או קצרה, מן התחזית.
לא כל חולה הלוקה במחלה אשר קיימת סבירות גבוהה שתגרום למותו הוא חולה סופני, כך למשל תוחלת חייהם של חולים במחלת האיידס, הנמצאים במשטר טיפולי מתאים, ארוכה בהרבה משישה חודשים.
ממחקרים שנעשו נמצא שרופאים נוטים בדרך כלל להערכות מוגזמות של תוחלת חיים במחלות ממושכות ומסוכנות, ובמציאות תוחלת החיים של החולים קצרה מהניבוי של רופאיהם.
מעצם הגדרתה מחלה סופנית לא ניתנת לריפוי, או לטיפול שישנה באופן משמעותי את מהלך המחלה.
אולם, סוגים מסוימים של טיפול רפואי עדיין עשויים להיות מתאימים, כגון טיפול פליאטיבי שמטרתו להקל על תסמינים של המחלה הפוגעים באיכות חייו של המטופל (מצוקה נשימתית, כאב, וכדומה).
יש חולים סופניים הבוחרים להפסיק כל טיפול שתופעות הלוואי שלו גורמות להגברת סבלם או נכותם.
אחרים בוחרים להמשיך בטיפולים רפואיים, גם אם הם קשים, מתוך תקווה שתחזית הרופא לא תתגשם.
יש חולים הפונים אף לשיטות טיפול מחוץ למסגרת הרפואה הקונבנציונלית, ומעדיפים לנסות טיפולי רפואה אלטרנטיבית, אף אם לא הוכחו מדעית.
בחירות אלה של חולים סופניים עשויות להשתנות ככל שעובר הזמן.
טיפולים פליאטיביים הם חלק מהטיפול בחולה הסופני, ללא קשר לבחירתו באשר לטיפול במחלה, והם עשויים להקל על תסמינים ולשפר איכות חיים.
אשפוז במסגרת הוספיס, או הוספיס בית, יכול לספק לחולה הסופני גם את הליווי בתמיכה רגשית ונפשית, תוך שילוב בני משפחתו בתהליך הפרידה.
מחלה מיילופרוליפרטיבית , או שאת מיילופרוליפרטיבית (Myeloproliferative neoplasm, MPN), היא שם כולל לקבוצת מחלות הטרוגנית של מח העצם שבהן חל שגשוג של תאים מאחת או יותר מן השורות המיילואידיות.
כתוצאה משגשוג זה חל ריבוי של תאי דם אדומים, גרנולוציטים וטסיות דם בדם ההיקפי.
סיווג של ארגון הבריאות העולמי משנת 2008 מונה תחת קבוצת המחלות המיילופרוליפרטיביות שמונה מחלות: פוליציטמיה ורה, תרומבוציטמיה ראשונית, מיילופיברוזיס ראשונית, לוקמיה מיאלואידית כרונית, לוקמיה נויטרופילית כרונית, לוקמיה אאוזינופילית כרונית, מסטוציטוזיס ומחלה מיילופרוליפרטיבית שאינה ניתנת לסיווג.
באופן מסורתי נחשבות השלוש הראשונות למחלות מיילופרוליפרטיביות קלאסיות, ולכל אחת מהן יכולים להיות בשלב כזה או אחר מאפיינים של האחרת.
עדויות ממחקרים שבחנו הבדלים בגלוקוז 6-פוספט דהידרוגנאז, ניתוחים ציטוגנטיים ושיטות מולקולריות מראות כי המחלות המיילופרוליפרטיביות הן תוצאה של התמרה שחלה בשבט אחד של תאים, כאשר שבט זה יכול לבוא מרמות התמיינות שונות.
אחד המאפיינים המשותף למחלות הפרוליפרטיביות, אם כי לא בכל המקרים ניתן להראות זאת, הוא מוטציית הפעלה בגנים המקודדים לטירוזין קינאזות.
דוגמאות בולטות לכך הן הטרנסלוקציה ההדדית של כרומוזום פילדלפיה, שנמצאת ב-95% מהחולים בלוקמיה מיאלואידית כרונית, והמוטציה V617F בגן המקודד ל-JAK2, שנמצאת בלמעלה מ-95% מחולי פוליציטמיה ורה, כמחצית מחולי מיילופיברוזיס ראשונית וכ-30% מחולי תרומבוציטמיה ראשונית.
המחלות המיילופרוליפרטיביות הן מחלות כרוניות, כאשר המהלך הטבעי של לוקמיה מיאלואידית כרונית, לוקמיה נויטרופילית כרונית ולוקמיה אאוזינופילית כרונית נמדד בשנים, בעוד זה של פוליציטמיה ורה, תרומבוציטמיה ראשונית ומיילופיברוזיס ראשונית נמדד בעשרות שנים.
יחד עם זאת, מחלות אלה עלולות להתמיר ולהתפתח ללוקמיה מיאלואידית חריפה, כאשר הלוקמיות הכרוניות מתמירות בשיעורים גבוהים יותר.
מחלה חסימתית של ורידי הכבד היא מחלה נדירה ומסכנת חיים, המופיעה בחולים מושתלי מח עצם כ-30 יום לאחר ההשתלה.
בבסיס המחלה פגיעה אנדותליאלית בכבד, המובילה לחסימה של ורידי הכבד הטרמינליים והסינוסים בכבד, כתוצאה מטיפול אינטנסיבי בכימותרפיה הניתנת לפני השתלת מח עצם.
בכל שנה מתבצעות בישראל כ-550 השתלות מח עצם במבוגרים וילדים.
VOD מופיעה ב-14% ממושתלי תאי אב.
האבחנה מתבצעת על ידי קליניקה ועל ידי אולטרסאונד בטן שנועד לאשש את האבחנה המוקדמת.
עליה ברמות הבילירובין, מיימת, עיבוי דופן כיס המרה והגדלת כבד בבדיקת אולטרה סאונד מחזקים את האבחנה של VOD.
הופעת צהבת בעור ובלובן העין
כאב בטן ברביע ימני עליון,
הטיפול הרגיל שמרני: הקפדה על צמצום מתן נוזלים וטיפול במשתנים.
טיפולים נוספים שניתנים הם הפארין וUrsodeoxycholic Acid, אולם יעילותם לא הוכחה.
דפיברוטייד הוא טיפול למניעה ולטיפול במחלת ה-VOD המבוסס על מנגנון המביא לדיכוי השפעול של מערכת הקרישה וכן לפירוק הקרישים שנוצרו כתוצאה מפגיעה בתאי האנדותל בסינוסים ובכלי הדם הקטנים שבכבד, בעקבות הטיפול האינטנסיבי בכימותרפיה.
מחלה שארית מינימלית היא המצב בו מעט תאים סרטניים שורדים את הטיפול האנטי-סרטני ונותרים בגוף החולה.
ברוב המקרים, התאים הסרטניים לא יזוהו בשיטות האבחנה שקיימות כיום ולכן החולה יוגדר כנמצא ב"נסיגה" (רמיסיה).
הימצאות תאים סרטניים לא מאובחנים אלה, שנקראים גם מיקרו-גרורות, היא הגורם העיקרי להישנות מחלת הסרטן .
המונח "מחלה שארית מינימלית" נטבע כדי לתאר מחלה סרטנית מינימלית שאין לה תסמינים או סימנים קליניים ושניתנת לאבחון רק בשיטות רגישות ביותר.
הימצאות מחלה שארית מינימלית היא הגורם להישנות המחלה במועד מאוחר יותר, כאשר אותם תאים ששרדו את הטיפול האנטי-סרטני, הקרויים גם תאים מיקרו-גרורתיים, מצליחים לשגשג ולגרום לחזרת המחלה.
אבחון הימצאות תאים סרטניים לאחר טיפול אנטי-סרטני הוא חשוב ביותר כיוון שהוא יכול להפריד בין מטופלים אשר סיימו את הטיפול ונמצאים בנסיגה מלאה, ומטופלים אשר סיימו את הטיפול אך זקוקים לטיפולים נוספים כדי למגר את התאים הסרטניים ששרדו ולמנוע את הישנות המחלה.
הסיבות שגורמות לתאים בודדים אלה להתחיל לשגשג ולגרום להישנות המחלה אינן ידועות, אך עדויות שמצטברות מצביעות על כך שלסביבה באיבר אליו הגיעו התאים יש חשיבות רבה בתהליך זה.
מספר התאים הסרטניים ששורדים את הטיפול האנטי-סרטני הוא לרוב קטן מאוד ולכן קשה לאבחן את הימצאות התאים הללו בגוף החולה.
עם השנים התפתחו שיטות בעלות רגישות גבוהה לזיהוי תאים מיקרו-גרורתיים אלה, המאפשרות לזהות תא סרטני אחד ב-10,000 עד 100,000 תאים.
ישנן מספר שיטות אבחנה הנמצאות בשימוש כיום ועושות מאמצים לאבחן הימצאות תאים מיקרו-גרורתיים בגוף החולה.
השיטה הוותיקה ביותר לאבחון הימצאות תאים מיקרו-גרורתיים, אך גם השיטה בעלת היעילות הנמוכה ביותר.
בשיטה זו נלקחת דגימה מהחולה ונבחנת תחת מיקרוסקופ להימצאות תאים סרטניים באמצעות צביעות היסטולוגיות.
היות שמספר התאים המיקרו-גרורתיים השורדים לאחר טיפול אנטי-סרטני נמוך מאוד, שיטה זו איננה יעילה ורגישה מספיק כדי לאתר הימצאות תאים בודדים אלה.
שיטה רגישה זו מבוססת על איתור רצף דנ"א ספציפי הקיים בתאים הסרטניים באמצעות שיטת "תגובת שרשרת פולמראז" .
הרצפים שנמצאים בשימוש לאיתור תאים הסרטניים מזהים מקטעי דנ"א פגומים המאפיינים את התאים הסרטניים בלבד.
שיטה רגישה זו מבוססת על איתור רצף רנ"א ספציפי הקיים בתאים הסרטניים באמצעות הפיכת הרנ"א לדנ"א ולאחר מכן שימוש בשיטת "תגובת שרשרת של פולמראז" .
שיטה זו בדרך כלל מבוצעת כאשר אין אפשרות לבצע אבחון מבוסס דנ"א.
שיטות הדמיה מטרתן "לצלם תמונות" של איברים שונים בתוך הגוף.
שיטות אלה יעילות רק כאשר גודל הממצאים הוא מעל 1 ס"מ.
במקרים כאלה תתאפשר בדיקה באמצעות טומוגרפיית פליטת פוזיטרונים המאתרת אזורים בגוף בהם יש פעילות חילוף חומרים גבוהה, האופיינית לגידולים ולגרורות.
שיטה רגישה זו משתמשת במנגנוני ההגנה הטבעיים של הגוף, ומזהה חלבונים המבוטאים על גבי תאי דם לבנים.
חלבונים מסוימים יבוטאו על גבי תאים אלה רק במצבים סרטניים.
עיקר השימוש בשיטה זו נעשה בסרטני דם.
במקרים מסוימים, הימצאות מחלה שארית מינימלית בזמן מסוים במהלך טיפול אנטי-סרטני הוא מדד מצוין לחזות את הישנות המחלה .
למשל, במחלות סרטני דם בילדים, נלקחת דגימה ממח העצם 5 שבועות לאחר תחילת הטיפול האנטי-סרטני.
אם בדגימה זו יימצאו תאים סרטניים, אשר יצביעו על סיכוי גבוה להישנות של המחלה, המטופל יקבל טיפול אנטי-סרטני נוסף על מנת למגר את התאים הסרטניים ששרדו ולמנוע את הישנות המחלה.
לאחר תום טיפול אנטי-סרטני, דגימות מחולים לבחינת הימצאות תאים סרטניים יכולות לשמש כסמנים מוקדמים להישנות המחלה.
למשל בלויקמיה מיאלואידית כרונית נלקחת דגימת דם מהמטופלים פרק זמן מסוים לאחר שסיימו את הטיפול האנטי-סרטני באופן קבוע ותדיר, במטרה לאתר תאים סרטניים.
הימצאות תאים אלה יכולה להופיע חודשים לפני שיופיעו תסמינים ולכן תאפשר לזהות את הישנות המחלה בשלב מוקדם מאוד, ולטפל בה בהקדם.
רוב החולים מקבלים טיפול אנטי-סרטני בהתבסס על פי סוג הגידול הראשוני, גודלו, מיקומו, האם ישנן גרורות ומדדים נוספים.
יחד עם זאת, היות שסרטן איננה מחלה אחידה, חולים שונים זקוקים לטיפולים שונים על מנת להבריא לחלוטין.
לדוגמה, בחולים מסוימים 5 שבועות של טיפול כימותרפי יעלים לחלוטין את המחלה ובחולים אחרים תישאר מחלה מפושטת לאחר טיפול זה.
ללא אבחון של מחלה שארית מינימלית, רופאים נאלצים לתת לחולים טיפול זהה בידיעה שעבור חולים מסוימים טיפול זה יהיה מעבר למה שהם קוקים לו ועבור חולים אחרים טיפול זה לא יהיה מספיק.
היכולת לאבחן מחלה שארית מינימלית יכולה לעזור לרופאים לקבל החלטות לגבי אופי הטיפול האנטי-סרטני לו זקוק החולה.
לרוב, הגישה היא להביא את המטופל למצב של נסיגה של הסרטן, כלומר למצב בו אין תסמינים של המחלה, ואז לנסות למגר את התאים הסרטניים ששרדו.
לעיתים קרובות השיטות בהן מנסים למגר את התאים הסרטניים ששרדו תהיינה שונות בהן השתמשו בתחילת הטיפול האנטי-סרטני.
טיפולים המתמקדים בתאים הסרטניים ששרדו את הטיפול האנטי-סרטני הראשוני יכולים להיות מהבאים:
חזרה על הטיפול הראשוני שניתן בעוצמה חזקה יותר
טיפול עם נוגדנים חד-שבטיים כנגד התאים הסרטניים
הפעלת מערכת החיסון של הגוף שתתקוף את התאים הסרטניים
השתלת מח עצם (בסרטנים מסוימים)
מחלה שארית מינימלית היא הגורם העיקרי להישנות מחלת הסרטן - התאים הסרטניים ששרדו את הטיפול האנטי-סרטני הראשוני הם אלה שיגרמו לחזרת המחלה.
כאשר ישנה הישנות של מחלת הסרטן, סיכויי ההישרדות אינם גבוהים, כיוון שלרוב מדובר במופע אלים יותר של המחלה מאשר המופע הראשוני.
יחד עם זאת, אם המחלה השארית המינימלית מאובחנת בשלב מוקדם באמצעות שיטות האבחנה הרגישות הזמינות כיום, סיכויי ההישרדות יהיו גבוהים יותר.
כלומר לאבחון המוקדם של המחלה השארית המינימלית תהיה השפעה על סיכויי השרידות של החולה.
ישנם חילוקי דעות רבים לגבי המועד בו יש לבחון הימצאות מחלה שארית מינימלית.
ישנם כאלה הגורפים כי יש לבחון הימצאות תאים הסרטניים ששורדים את הטיפול האנטי-סרטני מיד לאחר תום הטיפול, יש כאלה הגורפים כי יש לבחון הימצאות תאים אלה מספר חודשים לאחר הטיפול, ויש כאלה הגורפים כי יש לעשות זאת במהלך הטיפול.
בסרטנים מסוימים, כגון סרטני דם, מתהווה קונצנזוס בנוגע למועד בחינת הימצאות מחלה שארית מינימלית.