tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מחקרים שנעשו באמצעות סימולציות הסיקו כי ייתכן שכוכב הלכת התשיעי במערכת השמש הוא כוכב לכת תועה שנלכד בכבידתה של השמש.
מכיוון שכוכבי לכת תועים אינם מקיפים כוכב, לא ניתן לגלותם בשיטות המסורתיות כמו "שיטת הליקוי" (Transit) או "שיטת המהירות הרדיאלית".
במקום זאת, אסטרונומים משתמשים בשתי שיטות עיקריות:
עידוש מיקרו כבידתי (Gravitational Microlensing): זוהי השיטה היעילה ביותר כיום.
כאשר כוכב לכת תועה עובר בדיוק בקו הראייה שבין כדור הארץ לבין כוכב רקע מרוחק, שדה הכבידה שלו פועל כעדשה המרכזת את אור הכוכב המרוחק וגורמת לעלייה זמנית בבהירותו.
אירועים אלו הם נדירים וקצרים ביותר (נמשכים שעות עד ימים בודדים).
תצפית ישירה בתת-אדום (Direct Imaging): עבור כוכבי לכת תועים צעירים מאוד, החום שנותר מתהליך היווצרותם גורם להם לפלוט קרינה בתת-אדום.
טלסקופים רגישים (כגון טלסקופ החלל ג'יימס וב) יכולים לזהות את החתימה התרמית הזו כל עוד הגוף לא התקרר לחלוטין.
בעשור האחרון זוהו מספר מועמדים בולטים לכוכבי לכת תועים, חלקם אושרו בסבירות גבוהה:
OGLE-2016-BLG-1928: אירוע עידוש מיקרו קצר ביותר שזוהה בשנת 2020 על ידי פרויקט OGLE, המצביע על גוף בעל מסה הדומה לזו של כדור הארץ.
זהו אחד המועמדים הקטנים ביותר שהתגלו אי פעם.
PSO J318.5-22: גוף בעל מסה המוערכת פי 6 מזו של צדק, שהתגלה ב-2013. הוא נמצא במרחק של כ-80 שנות אור מכדור הארץ ונע יחד עם קבוצת כוכבים צעירה, אך ללא כוכב אם.
JuMBOs (Jupiter-Mass Binary Objects): תצפיות של טלסקופ החלל ג'יימס וב בערפילית אוריון (2023) חשפו עשרות זוגות של עצמים במסת צדק הנעים יחד בחלל ללא כוכב.
תגלית זו אתגרה את המודלים הקיימים, שכן קשה להסביר כיצד זוגות כאלו נפלטים ממערכת שמש מבלי להיפרד.
היווצרות מפרוטו-כוכבים וקריסת ענני גז
מעבר לתרחיש שבו כוכב לכת נפלט ממערכת שמש קיימת ("מודל הפליטה"), קיימת סברה כי חלק מהגופים הללו נוצרים באופן הדומה לכוכבים:
קריסת ענן גז: ענן גז ואבק קטן (פרוטו-כוכב) עשוי לקרוס תחת כבידתו העצמית מבלי להגיע למסה הדרושה להצתת היתוך גרעיני.
אם המסה של הגוף הנוצר נמוכה מ-13 מסות צדק (מתחת לסף של ננס חום), הוא מוגדר מבחינה פיזיקלית כ"תת-ננס חום" (Sub-brown dwarf), אך מאפייניו התצפיתיים זהים לאלו של כוכב לכת תועה.
צבירי פרוטו-כוכבים: תצפיות בערפיליות המהוות "בתי חרושת" לכוכבים מראות לעיתים גושים קטנים של חומר שאינם קשורים לכוכב המרכזי.
ייתכן שגופים אלו יהפכו לכוכבי לכת תועים מבלי שאי פעם היו חלק ממערכת פלנטרית "סטנדרטית".
כוכב נולד הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1954 מסוגת מיוזיקל בביומיו של ג'ורג' קיוקור.
תסריט הסרט נכתב על ידי מוס הארט והוא מבוסס על סרט בעל שם זהה משנת 1937. ג'ודי גרלנד וג'יימס מייסון משחקים בסרט בתפקידים ראשיים.
בשנת 2000 נבחר הסרט לשימור בארכיון הסרטים הלאומי של ארצות הברית על ידי ספריית הקונגרס עקב תרומתו לקולנוע.
מכון הסרטים האמריקאי דירג את הסרט בכמה מרשימותיו; מקום 43 ברשימת "מאה שנים...
מאה תשוקות", מקום 7 ברשימת "מאה שנים...
מאה מוזיקליים" ומקום 11 עם השיר "The Man That Got Away" ברשימת "מאה שנים...
גרלנד לא שיחקה באף סרט מאז שנת 1950 וחזרתה למשחק לוותה בסיקור תקשורתי כבד.
בתחילת שנת 1955 היא זכתה למועמדות לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר על תפקידה בסרט זה.
רבים חזו שהיא תזכה בפרס ואף רשת NBC הציבה צלמים סמוך לבית החולים שבו היא שהתה אחרי לידת בנה כדי לראיין אותה מיד לאחר קבלת הפרס, אך למרבה ההפתעה גרייס קלי זכתה בפרס על תפקידה בסרט "נערת הכפר".
ב-1976 הופק רימייק בבימויו של פרנק פירסון ובכיכובם של ברברה סטרייסנד וקריס קריסטופרסון.
בשנת 2005, יצא הסרט ימים של אהבה המבוססת על עלילות של סרט זה בכיכובם של מאיה בוסקילה, ניר(נירו)לוי ורן בכור.
בשנת 2018, יצא חידוש לסרט בכיכובם של בראדלי קופר וליידי גאגא.
הסרט מגולל את סיפורו של נורמן מיין (ג'יימס מייסון), שחקן קולנוע עם קריירה בנסיגה, המגיע שיכור להופעה של האולפן שהוא חתום בו.
מפיק הקולנוע מנסה לרסן את נורמן, אך האחרון ממהר לעלות על הבמה.
על הבמה מופיעים להקה שסולניתה היא אסתר בלודג'ט (ג'ודי גרלנד) שמצליחה להפוך את התפרצותו של נורמן לבמה לקטע קומי ולא לשערורייה שתהרוס את המופע.
באותו ערב נורמן מגיע למגוריה של אסתר להודות לה על עזרתה במהלך המופע.
בעת הגעתו הוא שומע את אסתר שרה והוא משכנע אותה לפרוש מהלהקה כדי לפתח קריירה קולנועית משל עצמה והוא יעזור לה.
אסתר מסכימה, אך למחרת נורמן לא מופיע עקב צילומי סרט בים.
לבסוף נורמן מצליח למצוא את אסתר והוא מפגיש בינה לבין אוליבר ניילס (צ'ארלס ביקפורד), מנהל אולפן ההפקה.
בעוד הקריירה של אסתר מלבלבת, הקריירה של נורמן מתרסקת.
הוא אף נעצר ומשוחרר בערבות על ידי אסתר.
בסוף הסרט נורמן מחליט לשים קץ לחייו כדי לאפשר לאסתר להמשיך בקריירה שלה ללא שערוריות.
לאחר מותו אסתר מסרבת להיחשף לציבור, אך לבסוף היא מתרצה בשל בקשתו של חברה, דני מגוויר (טומי נונאן).
בדצמבר 1952 המפיק סינדי לאפט פנה אל הבמאי ג'ורג' קיוקור שיביים רימייק לסרט "כוכב נולד" (1937) עם השחקנית ג'ודי גרלנד בתפקיד ראשי.
גרלנד כבר שיחקה במחזה המבוסס על הסרט לצד וולטר פידג'ן בשנת 1942. בהתחלה הוא סירב להצעה, אך רצונו לביים מיוזיקל עם השחקנית המוערכת גרלנד בחברת ההפקה "טכניקולור" גבר.
קיוקור רצה ללהק את קרי גרנט לתפקיד הראשי.
גרנט רצה להשתתף בסרט, אך כשהוא שמע שגרלנד משחקת בסרט הוא סירב עקב אי יציבותה של השחקנית.
הבמאי הציע גם את השחקנים המפרי בוגרט ופרנק סינטרה לתפקיד הראשי, אך המפיק ג'ק וורנר פסל את שניהם.
סטיוארט גריינג'ר לוהק לתפקיד, אך הוא פרש עקב מחלוקות אומנותיות עם הבמאי.
לבסוף ג'יימס מייסון לוהק לתפקיד.
קיוקור נתקל בקשיים בהפקת הסרט הן מהתסריט שעבר שינויים רבים והן מצד גרלנד שהייתה בלתי יציבה במהלך צילומי הסרט.
תקציב הסרט עמד על כחמישה מיליון דולר מה שהפך אותו לאחד הסרטים היקרים ביותר באותה תקופה.
בעת שחרורו הסרט עורר עניין ומשך קהל.
לפי המגזין "וראייטי" הסרט הכניס כ-6.1 מיליון דולר, סכום גדול אך לא מספיק בשביל לכסות את התקציב העצום.
הסרט נחשב לכישלון כלכלי ויש טוענים שבגלל זה ג'ודי גרלנד הפסידה לגרייס קלי את פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר.
ג'ודי גרלנד - אסתר בלודג'ט/ויקי לסטר
ג'יימס מייסון - נורמן מיין
ג'ק כרסון - מאט ליבי
צ'ארלס ביקפורד - אוליבר ניילס
טומי נונאן - דני מגוויר
אמנדה בלייק - סוזן אטינגר
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר (ג'ודי גרלנד, מועמדות)
פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר (ג'יימס מייסון, מועמדות)
פרס אוסקר לעיצוב התפאורה הטוב ביותר (מלקולם ברט, ג'יין אלן, איירין שאראף וג'ורג' הופקינס, מועמדות)
פרס אוסקר לעיצוב התלבושות הטוב ביותר (ג'יין לואיס, מרי אן נייברג ואיירין שאראף, מועמדות)
פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר ("The Man that Got Away", מועמדות)
פרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר (ריי היינדרוף, מועמדות)
פרס באפט"א לשחקנית הטובה ביותר (ג'ודי גרלנד, מועמדות)
פרס איגוד הבמאים האמריקאי (ג'ורג' קיוקור, מועמדות)
פרס גלובוס הזהב לשחקנית הטובה ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי (ג'ודי גרלנד, זכייה)
פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט קומדיה או מוזיקלי (ג'יימס מייסון, זכייה)
פרס איגוד התסריטאים האמריקאי למיוזיקל הטוב ביותר (מוס הארט, מועמדות)
כוכב עולה הוא הספר מאת הסופר האמריקני אלמור לנארד, אשר יצא לאור בשנת 2007.
הספר מתרחש בשנות השלושים וגיבורו הוא המרשל קַרֵל (קרלוס) וֵבּסְטֵר.
ובסטר, שהרג לראשונה כבר בגיל 15, הוא אקדוחן מיומן השואף לגדולות ולפרסום.
הצלחתו הראשונה מגיעה בהורגו את שודד הבנקים והרוצח אמט לונג והוא זוכה לפרסום תקשורתי ניכר.
בהמשך הספר רודף ובסטר אחר ג'ק בלמונט, שודד בנקים מתוחכם.
כוכב לכת תשיעי הוא שם זמני שהוענק לכוכב לכת היפותטי במערכת השמש, החג במסלול מרוחק יותר ממסלולו של פלוטו.
האפשרות שכוכב הלכת הזה קיים הוצעה ב-2016 על ידי קבוצת מדענים מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה, כמסקנה מהשפעות הכבידה שלו, על עצמים אחרים.
אין לבלבל בינו לבין כוכב הלכת טיכה, שקיומו הופרך.
ב-20 בינואר 2016 פרסמו האסטרונומים קונסטנטין בטיגין ומייקל בראון מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה מאמר ובו טענו כי מצאו עדות לכוכב לכת תשיעי במערכת השמש.
באמצעות מודלים מתמטיים ממוחשבים של מסלולי גופים טרנס-נפטוניים מרוחקים, בעלי מאפיינים מיוחדים, הם הסיקו שישנה סבירות גבוהה מאוד לכך שגוף כלשהו השפיע על המסלולים הללו.
לפי המודל שבנו, זמן ההקפה של כוכב הלכת על פי חישוביהם הוא כ-10–20 אלף שנים, והפריהליון שלו, הנקודה הקרובה ביותר לשמש במסלולו סביבה, היא כ-200 יחידות אסטרונומיות.
המסלול אקסצנטרי מאוד והוא נמצא רוב הזמן רחוק הרבה יותר מהשמש, במרחק של בין 600–1200 יחידות אסטרונומיות.
מסתו לפי המודל היא 5 עד 10 מסות ארץ והוא דומה בגודלו לענק הגזים נפטון.
באוקטובר 2016, פורסם כי חוקרים סבורים שכוכב הלכת התשיעי הזה השפיע גם על ציר הנטייה של השמש.
לאחר החיזוי, פורסמו מספר מחקרים תאורטיים המסבירים את היווצרותו האפשרית: כוכב לכת חוץ שמשי שהיגר למערכת השמש, היווצרות במקום בו הוא נמצא כיום במנגנון של אי יציבות כבידתית או כוכב לכת תועה שנלכד בכבידה של מערכת השמש.
במאי 2018 פורסם מחקר לפיו התגלה כי מסלולו של האסטרואיד BP519 2015 עשוי להיות מושפע מכוכב לכת, מה שמהווה ראייה נסיבתית נוספת לקיומו של כוכב לכת זה.
כוכב נאנצ'אנג (בסינית: 南昌之星) הוא גלגל ענק בעיר נאנצ'אנג בירת מחוז ג'יאנגשי.
כוכב נאנצ'אנג שקוטרו 153 מטרים וגובהו 160 מטרים היה הגלגל הענק הגבוה ביותר בעולם מהשקתו במאי 2006 ועד 1 במרץ 2008, אז נפתח הסינגפור פלייר בסינגפור, הגבוה ממנו בחמישה מטרים.
כוכב נולד הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 2018, אותו ביים בראדלי קופר ובו מככבים קופר וליידי גאגא, זוכת פרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר.
הסרט מבוסס על סרטו של ויליאם ולמן באותו שם משנת 1937.
ג'קסון "ג'ק" מיין (בראדלי קופר) הוא זמר קאנטרי מפורסם המתמודד עם אלכוהוליזם, סמים, אובדן שמיעה ומשבר בקריירה ובחייו האישיים.
האמרגן שלו הוא אחיו הבכור, בובי (סם אליוט).
ערב אחד, לאחר הופעה, הוא נקלע לבר שבו מופיעה אלי (ליידי גאגא), זמרת אלמונית, כחלק מהופעה של דראג קווין כשהיא מבצעת את השיר החיים בוורוד של אדית פיאף.
ג'קסון מבקש לפגוש את אלי והם יוצאים לערב שבו הם משוחחים בגילוי לב.
במהלך הערב אלי חושפת בפניו יצירה שחיברה.
ג'ק מזמין אותה למופע שלו מול קהל רחב, ובמהלך ההופעה קורא לה לבצע עמו את השיר שכתבה והוא עיבד.
אלי עולה לבמה, מופיעה וסרטון המתעד את המופע הופך לפופולרי ברשת.
אלי מצטרפת לג'קסון למסע ההופעות.
בהמשך, בעקבות הצלחתה חוברת אלי לאמרגן שמקדם אותה לקריירת סולו בכיוון מסחרי ופופ, למורת רוחו של ג'קסון שמתדרדר שוב לאלכוהוליזם ולסמים.
לאחר הופעה מוצלחת של אלי, ג'קסון מבקש ממנה נישואים והם נישאים בחטף.
בטקס פרסי גראמי מופיע ג'קסון כשהוא שיכור, וכשאלי עולה לקבל את פרס תגלית השנה, הוא מדדה לבמה.
אלי מנסה להודות לו על העזרה שלו בתחילת הקריירה.
ג'קסון שיכור מכדי להבין מה קורה משתין על עצמו ומתעלף.
בעקבות זאת הוא מתאשפז במוסד גמילה ומבטיח לאלי להשתנות.
הוא נמצא חודשיים במוסד, מצבו משתפר והוא מתחיל לעסוק בספורט באופן קבוע.
באחד המפגשים עם הפסיכולוג שלו הוא מתוודה שניסה להתאבד בעבר, בגיל 13, על ידי תלייה ולא הצליח.
הוא גם מספר שאביו היה שתיין לפניו, ולא שם לב למה שקורה אצל הילדים שלו.
טרם חזרתו של ג'קסון הביתה, אלי מבקשת לצרף אותו למסע ההופעות שלה באירופה.
האמרגן של אלי מתנגד, מה שמוביל אותה לביטול המסע לגמרי.
האמרגן כועס ומתעמת עם ג'קסון שהפעולות שלו גורמות לפגיעה בקריירה של אלי.
לעומת זאת, אלי מספרת לג'קסון שהמסע בוטל על מנת שתוכל להתרכז ביצירת האלבום השני.
אלי יוצאת להופעה ומבקשת מג'קסון שיגיע לשיר איתה.
אולם הוא מחליט להישאר בדירה.
הוא מוצא כדורים ישנים, לוקח אותם ואז מתאבד בתלייה במוסך.
אחיו, בובי, מנסה לעודד את אלי ואומר לה שזו אשמתו של ג'קסון בלבד שהוא מת, ולא אשמתה.
בהופעה לזכרו שרה אלי את השיר שכתב עבורה.
הסרט הוא הגרסה הקולנועית השלישית לסרטו המקורי של ויליאם ולמן באותו שם משנת 1937, לאחר הגרסה מ-1954 בכיכובם של ג'ודי גרלנד וג'יימס מייסון והגרסה מ-1976 בכיכובם של ברברה סטרייסנד וקריס קריסטופרסון.
לאחר מספר שנים של תלאות הפקה במהלכן נשקל קלינט איסטווד כבמאי וליהוקה של ביונסה לתפקיד הראשי, נבחר לבמאי הסרט בראדלי קופר שזה לו סרטו הראשון כבמאי, קופר גם נכנס כשותף להפקה ולוהק לגילום התפקיד הגברי הראשי.
לצדו לוהקה ליידי גאגא בתפקיד הקולנועי הראשי הראשון שלה.
הצילומים התבצעו במהלך 2017 במספר אתרים בקליפורניה בהם בלוס אנג'לס, בסנטה קלריטה ובפסטיבל קואצ'לה וכן בפסטיבל גלסטונברי שנערך באנגליה.
הקרנת הבכורה של הסרט נערכה ב-31 באוגוסט 2018 בפסטיבל הסרטים של ונציה.
הקרנה הבכורה בארצות הברית הייתה ב-5 באוקטובר של אותה שנה.
הסרט הוקדש למנטורית של קופר, אליזבת' קמפ, שנפטרה מסרטן בשנת 2017.
פסקול הסרט כולל שירים מקוריים המבוצעים על ידי קופר וליידי גאגא שרובם נכתבו בשיתוף פעולה של קופר, ליידי גאגא עם לוקאס נלסון וכן שיתופי פעולה נוספים עם מארק רונסון, ניק מונסון, דיאן וורן, ג'וליה מייקלס ואחרים.
כמו כן כולל הפסקול ביצוע מחדש לשיר החיים בוורוד של אדית פיאף שמבוצע על ידי ליידי גאגא.
הפסקול הופץ על ידי אינטרסקופ רקורדס במקביל לתחילת ההקרנה המסחרית של הסרט.
שיר הנושא, "Shallow", שנכתב על ידי ליידי גאגא, אנדרו ווייט, מארק רונסון ואנתוני רוסומאנדו, הופץ כסינגל וזכה להשמעות רבות ברחבי העולם.
הוא זיכה את יוצריו בפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר, בפרס גלובוס הזהב לשיר המקורי הטוב ביותר ובפרס גראמי בקטגוריית "השיר הטוב ביותר שנכתב לסרט קולנוע, לטלוויזיה או למדיה ויזואלית אחרת".
הסרט זכה לשבחי מבקרי הקולנוע, לפי אתר Rotten Tomatoes קיבל דירוג משוקלל של 8.1 ו-90% תגובות חיוביות מצד מבקרי הקולנוע הבכירים.
הסרט זכה לתשבחות רבות מצד מבקרי הקולנוע ומאתרי התרבות השונים, והושווה פעמים רבות לשלושת הסרטים הקודמים משנים קודמות; כוכב נולד (1976), כוכב נולד (1937), וכוכב נולד (1954).
אתר החדשות Insider ביקר את הסרט בצורה חיובית באומרו "כוכב נולד" בכיכובו של בראדלי קופר הוא "[הסרט] הטוב ביותר בטווח הארוך כי הוא הכי כנה", ודירג את הסרט במקום הראשון מבין סדרת הסרטים במירוץ השנים.
גם באתר החדשות הבינלאומי USA Today, הסרט התברג במקום הראשון כאשר תיארו את הסרט כ"הטייק החדש מוסיף ניואנסים ופיתוח דמויות שחסרים מקודמיו.
בנוסף, זה פשוט סיפור אזהרה מודרני נהדר".
העיתון האמריקאי The New-York Times, השווה את הסרט לשאר הסרטים גם כן, והחליט כי הסרט הוא הסרט הטוב ביותר מבין כל הסדרה והצהיר כי "השניים ביצעו מודרניזציה של הסיפור הזה עם עומק של תחושה ומוזיקליות שנועדה להרוות את עונת הפרסים".
עבור מגזין בילבורד, הסרט דורג במקום השני וטענו כי "הבמאי קופר מעביר אמפתיה אנושית עמוקה לדמויות שלו, והמצלמה שלו נעה בנזילות בטוחה, רק מושכת את תשומת הלב לעצמה כשהיא מחקה באופן משכנע את מצבה ההידרדרות של דמותו.
והגברת ליידי גאגא מתגלה כאחת ההופעות הגדולות של זמר שהפך לשחקן בכל הזמנים (ברצינות)".
הסרט היה מועמד לשמונה פרסי אוסקר וקטף פרס אחד: הסרט הטוב ביותר, השחקנית הטובה ביותר, השחקן הטוב ביותר, שחקן המשנה הטוב ביותר (סם אליוט), צילום, השיר המקורי הטוב ביותר ("Shallow") - מועמדות בה זכה לבסוף, מיקס הסאונד, והתסריט המעובד הטוב ביותר.
הוא זכה בפרס באפט"א למוזיקה הטובה ביותר בסרט.
כוכב פרהיסטורי היא תוכנית טלוויזיה מוקומנטרית אשר שודרה ברשתות ערוץ דיסקברי, NBC וערוץ Discovery Family במשך 2 עונות: עונה ראשונה בין 2001–2002 ועונה שנייה בין 2002–2003. תוכנית זו מבוססת על הסדרות המצליחות של ה-BBC על החיים הפרהיסטוריים: ללכת עם דינוזאורים וללכת עם חיות אשר שודרו בשנים 1999–2001.
התוכנית הותאמה לצפיית ילדים ועל כן קטעים רבים בה שונו או נמחקו וכן השתנו חלק מהצילומים והמוזיקה של הסדרות המקוריות.
קריין העונה הראשונה של התוכנית הוא השחקן בן סטילר ושל העונה השנייה השחקן כריסטיאן סלייטר.
בסוף העונה הראשונה שודר פרק מיוחד בו מדורגים עשרת היצורים המרשימים ביותר בתוכנית.
העונה הראשונה בסדרה הופצה גם בקלטות וב-DVD.
שחר הדינוזאורים: הפרק עוקב אחרי ראשוני הדינוזאורים, כמו הצלופיזיס ושאר היצורים הפרהיסטוריים של אריזונה לפני 220 מיליון שנה מהיום בתור הטריאס.
ענקי היורה: הפרק עוקב אחרי עדרי הדיפלודוקוסים של תור היורה בקולורדו לפני 152 מיליון שנה.
חופי היורה: הפרק עוקב אחרי צעירי אופתלמוזאורוסים החיים בשונית רדודה לצד טורפים כמו כרישים וליופלרודון ענקי באוקספורדשייר לפני 149 מיליון שנה בתור היורה.
מלכי השמיים: הפרק עוקב אחרי נדודיו של אורניתוכירוס זכר בברזיל המתחיל לנדוד בעת עונת הרבייה שלו בקרטיקון התחתון לפני 127 מיליון שנה.
הדינוזאורים של יער הקרח: הפרק עוקב אחרי עדר של לילינזאורים החיים באנטארקטיקה הקרה לפני 106 מיליון שנה בקרטיקון התחתון.
מותם של הדינוזאורים: הפרק עוקב אחרי נקבת טירנוזאורוס רקס גדולה עם צאצאיה ומציג את חיי הדינוזאורים האחרונים עד התרסקות המטאור הגדולה לפני 65 מיליון שנה בקרטיקון העליון של מונטנה.
הגעת הבהמות: הפרק עוקב אחרי נקבה של לפטיקטידיום בעלת צאצאים החיה ביערות הטרופיים של גרמניה בתחילת האאוקן לפני 49 מיליון שנה.
סיפור הלווייתן הרוצח: הפרק עוקב אחרי נקבה הרה וענקית של בסילוזאורוס המחפשת טרף בחופי פקיסטן של סוף האאוקן לפני 36 מיליון שנה.
מגה-יונק: הפרק עוקב אחרי אם פרצרתריום וגורה הצעיר המשוטטים במדבר המונגולי של סוף האוליגוקן לפני 25 מיליון שנה.
ראשוני קופי האדם מגיעים: הפרק עוקב אחרי קבוצת אוסטרלופיתקוסים ואתגריהם השונים ובעיקר אחרי פרט צעיר בשם "בלו", שחיו באתיופיה בפליוקן לפני 3.2 מיליון שנה.
שן-חרב: הפרק עוקב אחרי הגדול שבכל החתוליים - הסמילודון ואחרי פרט זכר בעל שן אחת המגונן על להקתו מיריביו במהלך הפליסטוקן של פרגוואי לפני מיליון שנה.
שורדי עידן הקרח: הפרק עוקב אחרי עדר ממותות צמריות הנודדות במהלך עידן הקרח ברחבי אירופה מהים הצפוני לבלגיה ולהרי האלפים השווייצרים, שם נתקלים במארב של ניאנדרתלים בסוף הפליסטוקן לפני 30 אלף שנה.
פרק שדירג את עשרת היצורים המרשימים ביותר לדעת היוצרים:
ליופלרודון: בשל יכולתו לטרוף דינוזאורים.
טירנוזאורוס רקס: בשל היותו מהגדולים שבדינוזאורים הטורפים ובשל כינויו כ"מלך הדינוזאורים".
סטגוזאורוס: בשל הדיפתו טורפים רעבים כמו אלוזאורוס.
אלוזאורוס: בשל היותו הטורף היחיד שיכל לטרוף את הדיפלודוקוס הגדול.
דיפלודוקוס: בשל היותו מהארוכים שבזאורופודים בכדור הארץ.
טורוזאורוס: בשל היותו בעל גולגולת גדולה ביותר.
אורניתוכירוס: בשל היותו מהגדולים שבכל הפטרוזאורים המעופפים.
יוטרפטור: בשל יכולתו להפיל בהצלחה איגואנודון.
איגואנודון: בשל יכולתו ללעוס צמחים והיותו בעל דרבנות בכפותיו להגנה.
צלופיזיס: בשל היותו טורף פראי אכזרי.
כוכב לכת קשוח היא סדרת טבע אמריקאית ששודרה בין 1 באפריל עד 6 במאי 2019 בערוץ נשיונל ג'יאוגרפיק.
הסדרה בוימה על ידי הצלם המקסיקני גיירמו נבארו ומקוריינת בידי ההרפתקן הבריטי בר גרילס והיא נעשתה בידי המפיקים של הסדרות המצליחות של ה-BBC: הכוכב הכחול ועולם מופלא 2. הסדרה עלתה לעונה אחת בת 6 פרקים שאורכם 47 דקות.
הסדרה מתארת את מאבקי בעלי החיים והיצורים השונים בשש סביבות שונות ואת המאבקים שלהן בעקבות שינויי האקלים, נגד טורפים או בין עצמם.
כמו כן, היא מראה את הקשיים שנוצרים לאחרונה, בעיקר עקב ההתחממות הגלובלית לחיי בעלי החיים.
הרים - בפרק זה מתוארים בעלי חיים השוכנים במרומי ההרים, בהם: ברנטה לבנת לחי שאפרוחיה נאלצים לקפוץ מגובה רב, בבונים זנובים מתחרים, צפיר קולדילרים וגדיו, עיטים זהובים נאבקים על נבלה ונמר שלג במסע ציד.
אוקיינוסים - בפרק מתוארים חיות ים, בהן: דובי ים מרחיקים עמלץ לבן מגוריהם, צבי ים צעירים בורחים מטורפיהם לים, מדוזות ענק, יצורי מצולות, אורקות ולווייתנים גדולי-סנפיר זוללים הרינגים, מתקפת כרישים סביב חופים, דגי שוניות ולווייתן כחול במסע לאזורי האכילה.
ערבות - בערבות חיים בעלי חיים המתואמים לתנאי שובע ורעב ממושכים, בהם: ביזונים נלחמים בשלג בזאבים, פילים אפריקנים נודדים בשעות היובש ובאזורי הצפה, ברדלסים טורפים גורי אנטילופות, עופות ממתינים ליד שרפה כדי ללכוד חרקים, מאבק של היפופוטמים, איילי צפון בנדידה ואריות טורפים צעירי פילים מותשים.
ג'ונגלים - ביערות הגשם מגוון בעלי חיים החיים בתנאים לחים.
בין בעלי החיים: יגואר צד קיימנים, אורנגאוטנית צעירה מתכוננת לגשם, דולפיני נהרות במים, טפיר, פקארי ועוד צמחונים מגיעים לבריכת מינרלים ונשמרים מטורפים, מאבק בין מיני קוליבריים על צוף, פטריית הקורדיספס הטורפת, טרסיוסיים ועטלפי פירות נמלטים מתנינים האורבים להם במים.
מדבריות - הסביבה הקשה מותירה רק בעלי חיים שלהם יכולת הישרדות גבוהה, בהם: זאב ערבי צד גדיי יעלים, צבועים ותנים צדים גורי דובי ים, לטאה שטוחת-אף ועכביש עקבות בנמיב, עקבי האריס בציד משותף, סוריקטות מבריחות קוברה, קנגורים אדומים שורדים במדבריות אוסטרליה, קרקל בציד של אורגיים ושועלי פנק יוצאים בחשכת הלילה.
קטבים - בקטבים תנאים קשים של קור קבוע והמסות נרחבות.
רק מינים חזקים יכולים לשרוד.
בין המינים שמוצגים: דובי קוטב מתרועעים בסתיו במפרץ הדסון ובהמשך נראים בציד של כלבי ים על הקרח, פינגווינים קיסריים השורדים יחדיו בחורף של אנטארקטיקה, זאבי קוטב צדים כבשי מושק, דובים הצדים גורי לבתנים, וכלב ים נמרי המשתעשע בטרפו - פינגווינים לבני אוזן.
כוכב קטן היא סדרת הנפשה צרפתית לילדים המבוססת על סדרת ספרים באותו השם מאת ג'ין דופרה ונלי בלומנטל.
הסדרה עלתה לשידור בערוץ France 5 ב-1 בספטמבר 2018, במהלך רצועת השידור "Zouzous".
הסדרה חודשה לעונה שנייה, שעלתה לשידור לראשונה בערוץ RTS Un בשווייץ ב-17 באפריל 2022, ועלתה לשידור בצרפת ב-8 במאי של אותה השנה, במהלך רצועת השידור "Okoo".
בישראל, שודרה הסדרה בדיבוב לעברית בערוץ הופ!
ברבעון הראשון של 2018, טרם שידור הסדרה בצרפת.
הסדרה סיימה את שידוריה לאחר 13 פרקים, כאשר עונתה השנייה לא דובבה.
כוכב קטן משוטט ביקום כאילו הוא גן השעשועים האישי שלו, והוא בעל יכולת לדבר אל כוכבי לכת כדי להבין מאין הם מגיעים וכיצד נוצר העולם.
בכל פרק, כוכב קטן זוכה להתנסות בתפיסה טבעית או מדעית פשוטה אחת.
הדיבוב העברי בוים על ידי דן שצברג, והופק על ידי יעל אללוף ומיה שחר.
דמותמדבב/ת בצרפתיתמדבב/ת בעבריתכוכב קטןביאטריס מוג'יי איתי סולומוןאווה כהן גאלו לא דובבה לעברית
דמויות נוספות שהופיעו במהלך הסדרה דובבו על ידי דן שצברג, טליה ברקאי ואמנון וולף.
כוכב מושלם היא סדרת-טבע תיעודית של ה-BBC, בקריינותו של דייוויד אטנבורו, המורכבת מחמישה פרקים באורך 60 דקות.
הסדרה צולמה במשך 4 שנים ברחבי מעל 31 מדינות בעולם, תוך התמודדות עם מצבי צילום קיצוניים וצילום במקומות מרוחקים.
בנוסף היא צולמה תוך מגפת הקורונה העולמית.
הסדרה קיבלה ביקורות חיוביות שונות.
סדרה זו עוסקת בהשפעת כוחות הטבע העולמיים כמו התפרצויות געשיות, שינויי אקלים, השמש והאוקיינוסים על סביבות המחיה השונות ובעלי החיים השונים החיים בהם, כשהפרק האחרון בסדרה עוסק בהשפעת האדם על סביבות המחיה ובעלי החיים.
הרי געש: הפרק הראשון מציג את ההשפעות של הרי הגעש על הכדור.
בהוואי קילוואה הוא הר הגעש הפעיל ביותר הפולט מאגמה הרסנית ביותר, עם זאת הכוחות הגעשיים חשובים לחיים.
השמש: הפרק מציג את השפעת השמש על החיים.
אור השמש מסייע לשגשוג יערות הגשם הטרופיים בדרום מזרח אסיה בהם גיבוניים מלקטים תאנים המואבקות בזכות צרעות פירות קטנות שחיות בתוכן ומסתכנות בטריפה מצד נמלים ביציאתן מהתאנים.
מזג אוויר: הפרק מציג מזגי אוויר קיצוניים המשתנים דרך קבע.
בעת האחרונה בצורות, שריפות גדולות וסופות ענק מחוללים שינויים גדולים בכדור הארץ.
אוקיינוסים: הפרק מציג את השפעת זרמי האוקיינוס על הכדור.
לחופי דרום אפריקה דולפינים מצויים, סולות כף וכרישים זוללים נחיל סרדינים ענק.
בני אדם: הפרק האחרון מציג את השפעת האדם על הכדור ופגיעתו במערכת האקולוגית השברירית, בו דייוויד אטנבורו מסתייע בשלושה מומחים עולמיים: ד"ר ניאל מקאן (Niall McCann), ד"ר אשה די ווס וג'רמי ריפקין.
הפרק מציג בצורות ויובש ממושך בשטח הפארק הלאומי מזרח צאבו בקניה גרם לתמותה של פילים אפריקנים רבים מהתייבשות מה שגרם לפילונים רבים להתייתם כשצוות שימור מציל אותם, שריפת דלק מאובנים גורם לייצור המוני של פחמן דו-חמצני לאטמוספירה ומשנה את האקלים, מה שמניע סופות ענק, שריפות ואזורים שלא ראויים למגורים.
הדבר מוביל לנדידת אוכלוסיות רבות ממוצאם.
כוכב נולד הוא סרט דרמה רומנטית אמריקאי בצבעי טכניקולור משנת 1937, בבימויו של ויליאם ולמן, עם ג'נט גיינור, פרדריק מארץ' ואדולף מנז'ו בתפקידים הראשיים.
העלילה מספרת על כוכב קולנוע מפורסם שמריץ את הקריירה של אשתו ובאותו זמן הקריירה שלו דועכת עד לסוף טרגי.
שלושה רימייקים נוספים הופקו לסרט:
כוכב נולד (1954) – בכיכובם של ג'ודי גרלנד וג'יימס מייסון.
כוכב נולד (1976) – בכיכובם של ברברה סטרייסנד וקריס קריסטופרסון
כוכב נולד (2018) – בכיכובם של בראדלי קופר וליידי גאגא.
אסתר ויקטוריה בלדג'ט (ג'נט גיינור) גרה בחוה חקלאית בדקוטה הצפונית ושואפת להיות שחקנית קולנוע.
אביה ודודתה מתנגדים לכך ורק סבתה (מיי רובסון) תומכת בה בהשגת שאיפותיה ונותנת לה כסף בחשאי לטיסה להוליווד.
היא מתחילה לחפש עבודה כשחקנית אך נאמר לה שהסיכוי שלה הוא אחד למאה אלף.
היא מתוודעת לדייר סמוך לחדרה בשם דני מקווייר (אנדי דיויין) שהוא עוזר במאי שמזמין אותה לקונצרט בהוליווד בול שם היא רואה לראשונה את נורמן מיין (פרדריק מארץ') שהקריירה שלו מקרטעת בגלל בעיות השתייה שלו.
דני מסדר לה עבודה כמגישה בנשף של שחקנים שם היא נתקלת שוב בנורמן שמתאהב בה ומשכנע את המפיק שלו, אוליבר נילס (אדולף מנז'ו) לתת לה תפקיד בסרט שבו הוא מופיע.
נילס מתלבט אך לבסוף מסכים.
היחצ"ן העיתונאי שלו, מאט ליבי (ליונל סטנדר), מראיין את אסתר, משפץ את קורות חייה ובהסכמה עם נילס הוא משנה את שמה לוויקי לסטר.
ויקיר מתפרסמת בסרט הזה שמצליח בקופות והם מתחתנים ונוסעים לירח דבש.
הקריירה של נורמן יורדת לשפל בעוד שוויקי מתפרסמת.
הוא מובטל ונשאר בבית והיא מפרנסת אותו.
כאשר היא מקבלת פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר הוא מתפרץ שיכור ומטיח דברים קשים נגד האקדמיה.
לבסוף הוא נעלם ונעצר על ידי המשטרה באשמת שוטטות ושיכרות.
השופט רוצה לכלוא אותו לשנתיים אך ויקי מגיעה למשפט ומשכנעת את השופט כי יבטל את גזר הדין והיא תהיה אחראית על שיקומו.
הוא חוזר הביתה והיא ממשיכה בעבודתה אך הוא שקוע בדיכאון עמוק, פוסע לים ומתאבד בטביעה.
ויקי בדיכאון ורוצה להפסיק לשחק אך סבתה מגיעה ומשכנעת אותה להמשיך.
בטקס ההקרנה של סרטה החדש היא מודיעה לקהל: "אני גברת נורמן מיין".
שם השחקן/יתשם הדמותהערותג'נט גיינוראסתר בלדג'ט/ויקי לסטרפרדריק מארץ'נורמן מייןשחקןאדולף מנז'ואוליבר נילסמפיקליונל סטנדרמאט ליבייחצ"ןאנדי דיוייןדני מגוויירמיי רובסוןלטי בלדג'טהסבתא
פרס אוסקר לשם כבוד – ויליאם הווארד גרין, על טכניקת הטכניקולור בסרט.
פרס אוסקר לסיפור הטוב ביותר – ויליאם ולמן, רוברט קרסון.
מועמדות לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר – דייוויד או סלזניק.
מועמדות לפרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר – ויליאם ולמן.
מועמדות לפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר – פרדריק מארץ'
מועמדות לפרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר – ג'נט גיינור
מועמדות לפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר – אלן קמפבל, רוברט קרסון, דורותי פרקר
מועמד לפרס אוסקר לעוזר במאי – אריק סטייסי
כוכב נולד הוא סרט דרמה רומנטי מוזיקלי אמריקאי משנת 1976 בבימויו של פרנק פירסון, שנכתב על ידי פירסון, ג'ון גרגורי דאן, וג'ואן דידיון, בכיכּוב ברברה סטרייסנד, קריס קריסטופרסון, גארי ביוסי, פול מזורסקי וג'ואן לינוויל.
עלילת הסרט עוסקת בזמרת צעירה שנפגשת ומתאהבת בכוכב רוק מפורסם; לאחר מכן, הקריירה שלה עולה כפורחת בעוד שלו הולכת ודועכת.
זוהי גרסה מחודשת לסרט המקורי מ־1937 בכיכּוב ג'נט גיינור ופרדריק מארץ, שעובד גם לסרט מוזיקלי ב־1954 בכיכובם של ג'ודי גרלנד וג'יימס מייסון, ושוב לסרט מוזיקלי ב־2018 בכיכובם של ליידי גאגא ובראדלי קופר.
הקרנת הבכורה של הסרט הייתה ב־18 בדצמבר 1976, והוא הופץ לאקרנים על ידי חברת אולפני האחים וורנר.
הסרט נחל הצלחה קופתית גדולה, בהכניסו באמריקה הצפונית לבדה 80 מיליון דולר לעומת עלות בת 6 מיליון דולר, והיה הסרט השני הכי רווחי באותה שנה.
עם זאת, פורסמו על הסרט ביקורות מעורבות, ובהן שבחים על המשחק ועל הפסקול, אך קובלנות על חוסר מקוריות, על איכות התסריט, ועל אורכו.
הסרט זכה לארבע מועמדויות בטקס פרסי האוסקר ה־49: על הצילום הטוב ביותר, על הפסקול המקורי הטוב ביותר, על מיקס הסאונד הטוב ביותר, ולמועמדות נוספת, בקטגוריה שבה גם זכה, על השיר המקורי הטוב ביותר, שיר האהבה "Evergreen".
ברברה סטרייסנד בתפקיד אסתר הופמן האווארד
קריס קריסטופרסון בתפקיד ג'ון נורמן האווארד
גארי ביוסי בתפקיד בובי ריצ'י
פול מזורסקי בתפקיד בריאן וקסלר
ג'ואן לינוויל בתפקיד פרדי לוונסטין
רוג'ר איברט העניק לסרט שניים וחצי כוכבים מתוך ארבעה, וכתב בביקורתו "ראשית אין להכחיש את הכישרון העצום של ברברה סטרייסנד.
בסיום 'כוכב נולד' נשארת המצלמה עליה לשוט אחד רצוף בן שבע או שמונה דקות, והיא שרה מכל הלב, ואנחנו מודים שהיא אחת הכוכבות הגדולות בקולנוע, בעלת נוכחות אדירה [...] אני סבור שסטרייסנד לוהקה באופן שגוי ומסיח את הדעת, ובכל זאת סלחתי לה על הכל כששרה."
גם ג'ין סיסקל העניק לסרט שניים וחצי כוכבים, וכינה אותו "סיפור אהבה מגושם שנעשה ראוי למאכל בזכות השירה המעולה של סטרייסנד".
דעת מבקר/ת כתב העת וראייטי הייתה חיובית, ותיארה את המשחק של סטרייסנד "הופעתה המשובחת ביותר על המסך עד כה, בעוד שהגילום של קריס קריסטופרסון את הפטרון הכושל שלה מממש את כל מה שהבטיחה הופעתו לפני חמש שנים בסרט 'סיסקו פייק'.
ההפקה של ג'ון פיטרס יוצאת מן הכלל, והבימוי של פרנק פירסון מבריק."
וינסנט קנבי מהניו יורק טיימס כינה את זה "רימייק אלקטרוני, רועש מתמיד, אבל עלוב מאוד מבחינת עיסוק במהות כלשהי".
הוא גם ציין שקריסטופרסון "חולף בסרט ונראה משועמם מאוד".
צ'ארלס צ'מפלין מהלוס אנג'לס טיימס כתב כי "הטיפול בסטרייסנד הוא כל כך מעריץ ובקלוז אפ מלכתחילה, עד שבאמת נראה שאין לאן ללכת אלא יותר למעלה, ואין [בסרט] שמץ מהצורך ההדדי החיוני לאהבה, או לסיפור אהבה [...] לאחר חצי שעה, כתבתי במחברת 'כוכב משעמם', ועד סוף הסרט לא שוכנעתי שטעיתי."
גארי ארנולד מהוושינגטון פוסט כתב שהסרט "צריך היה להיקרא "כוכב חנוט" או "כוכב נקבר" או פשוט "כוכב אבוד" [...] הטרגדיה הדרמטית לכאורה הולכת לאיבוד, כי נראה שהטרגדיה האמיתית היא השימוש הלא־מתאים של סטרייסנד בכישרון שלה."
ג'ף בראון מהירחון The Monthly Film Bulletin פסל את הסרט בשל "כישלונה של סטרייסנד לשכנע ככוכבת רוק, אפילו כששרה את סוג הרוק הרך שניתן כאן.
למרבה המזל, קריס קריסטופרסון עושה רושם טוב בהרבה.
לעיניו יש המבט הרחוק המתאים, שמלמד על מוח מצועף באלכוהול או באהבה, והוא נסחף לעבר גורלו בלי הזיקוקים של ג'יימס מייסון, אלא עם הרבה מאוד קסם שקט."
כוכב פרהיסטורי היא סדרת טבע תיעודית שהופקה בידי חברת ה-BBC בקריינותו של דייוויד אטנבורו המציגה את חיי הדינוזאורים במשך הקרטיקון.
עונה ראשונה של הסדרה הכילה 5 פרקים שעלו בין 23 במאי ל-27 במאי 2022 ושודרו בערוץ אפל TV פלוס.
ב-2023 עלתה עונה שנייה שכוללת גם 5 פרקים בין ה-22 ל-26 במאי.
הסדרה הופצה, בדומה לתוכנית היום האחרון של הדינוזאורים, בליווי תמונות באנימציות מחשב (Computer-generated Imagery) תוך התבססות על המדע העדכני ביותר הכולל דינוזאורים מנוצים, ופסקול שהופק בידי הנס צימר.
הסדרה הופקה בידי הבמאי ג'ון פאברו וייעצו לה מספר פלאונטולוגים ביניהם סטיבן ל.
אמריקה הצפונית: בפרק מוצג זכר אלמוזאורוס זקן שגוסס על החוף.
גופתו מושכת טרודונים וטירנוזאורוס אך זוג קוואצלקואטלוסים מצליחים לגרש אותו, במים גלובידנס אורב ללהקה של ספנודיסקוסים וטורף רבים, על ימה מלוחה פטינודונים צעירים לוכדים זבובים בעוד אביהם צד פרט סטיגונטה (Styginetta), זכרי טריצרטופסים נלחמים על נקבות ובצפון נקבת נאנוקזאורוס צדה אורניתומימוסים עבור צאצאיה.
שנהפרסקטגוריהמועמד(ים)תוצאהמקור2024פרס אמי האמנותיההרכב המוזיקלי לסרט תיעודי הטוב ביותר בסדרה או ספיישל (פסקול דרמטי מקורי)הנס צימר, אנז'ה רוזמן וקארה טלבה
כוכב לכת פחמני נחזה כסוג של כוכב לכת המכיל יותר פחמן מאשר חמצן.
פחמן הוא היסוד הרביעי בשכיחותו ביקום אחרי מימן, הליום וחמצן, אבל למרות חיוניותו לחיינו, הוא מהווה רק 0.1% ממסת כדור הארץ.
כוכבי לכת פחמניים עשויים להיווצר מדיסקאות קדם-פלנטריות העשירות בפחמן ודלות בחמצן.
, הוכרז ב-2012 כבעל סממנים של כוכב לכת פחמני, אשר הלחץ בליבתו הפך כמויות גדולות של פחמן ליהלום.
למערכות פלנטריות שונות יש יחסי פחמן לחמצן - C/O - שונים.
מדענים משתמשים ביחס בין פחמן לחמצן בכוכב האם כמדד ליחס שהיה בענן האבק והגז שהתגבש לכוכבי לכת באותה מערכת פלנטרית.
יחס פחמן לחמצן בשמש שלנו הוא בערך חצי, ואכן, סלעים על פני כדור הארץ מורכבים בעיקר ממינרלים עשירים בחמצן הנקראים סיליקטים.
בשנת 2020, סקר של 249 כוכבים דמויי שמש הסמוכים למערכת השמש מצא כי ל-12% מהכוכבים יש יחסי C/O מעל 0.65, מה שהופך אותם למועמדים לקיים מערכות פלנטריות המכילות כוכבי לכת סלעיים עתירי פחמן.
עם זאת, במחקר הזה לא התגלו כוכבים עם יחס C/O מעל 0.8, יחס שמבטיח, לדעת החוקרים, כי במידה וימצאו שם כוכבי לכת סלעיים, הם יהיו עתירי פחמן.
כאשר כוכבים עתיקים מתים, הם פולטים כמויות גדולות של פחמן.
ככל שיחלוף הזמן ויסתיימו עוד ועוד דורות של כוכבים, יגדל ריכוז הפחמן, ואיתו ריכוז כוכבי הלכת הפחמניים.
ב-2005, לאחר שלמדו על מחקר שטען כי צדק נוצר מגרעין של כוכב לכת פחמני, חזו המדענים מארק קוצ'נר ושרה סיגר את קיומו של כוכב לכת פחמני (במאמר שלא התקבל לפרסום), תחזית שהוצגה בוועידת חקר כוכבי הלכת מחוץ למערכת השמש באספן, קולורדו.
מחקרים קודמים בנושא כוכבי לכת עם יחסי פחמן-חמצן גבוהים נעשו כבר ב-1987, על ידי פגלי וקמרון.
לפי אחת ההשערות, לכוכב לכת פחמני תהיה כנראה ליבה עשירה בברזל, כמו שיש לכוכבי הלכת הארציים.
סביב הליבה יהיה סיליקון קרביד וטיטניום קרביד.
מעל שכבה זו צפויה שכבת פחמן בתצורת גרפיט, ואם הלחץ גבוה מספיק, ייתכן מצע של יהלום בעובי קילומטרים.
במהלך התפרצויות געשיות, ייתכן שיהלומים מתוך כוכב הלכת יכולים לעלות אל פני השטח, וכתוצאה מכך ייווצרו הרים של יהלומים וסיליקון קרבידים.
פני השטח יכילו פחמימנים קפואים או נוזליים (למשל זפת ומתאן) ופחמן חד-חמצני.
תאורטית, על כוכבי לכת פחמניים בעלי אטמוספירה ייתכן קיום של מחזור מזג אוויר, בתנאי שטמפרטורת פני השטח הממוצעת היא מתחת ל-77 מעלות צלזיוס.
עם זאת, כוכבי לכת פחמניים כנראה יהיו נטולי מים, שהיווצרותם נמנעת מכיוון שכל אטום חמצן שיימסר על ידי שביטים או אסטרואידים יגיב עם הפחמן שעל פני השטח.
בכוכב פחמן קריר יחסית, האטמוספירה תהיה מורכבת בעיקר מפחמן דו-חמצני או פחמן חד-חמצני עם כמות משמעותית של ערפיח פחמן.
כוכבי לכת פחמניים צפויים להיות בקוטר דומה לכוכבי לכת עשויים סיליקט ומים בעלי אותה מסה, מה שעלול להקשות על ההבחנה ביניהם.
המקבילים של מאפיינים גאולוגיים על פני כדור הארץ עשויים להיות נוכחים גם הם, אך בעלי הרכבים שונים.
לדוגמה, הנהרות עשויים להזרים שמן במקום מיים.
אם הטמפרטורה נמוכה מספיק (מתחת ל-350 מעלות קלוין), סינתזה פוטוכימית של גזים יכולה ליצור פחמימנים ארוכי שרשרת, שיכולים להפוך לגשם שירד על פני השטח.
יש חוקרים שטוענים שכוכבי לכת פחמניים לא יאפשרו חיים, כיוון שהקשיות הגבוהה של ליבתם לא תאפשר גאולוגיה פעילה ותנועה טקטונית החושפים חומרים שונים לאטמוספירה, דבר שלטענתם היה חיוני ליצירת חיים בכדור הארץ.
ניתן להסיק על הרכבו הכללי של כוכב לכת על ידי מדידת הרדיוס והמסה שלו, אבל מידע זה לא מאפשר להבחין בין כוכב לכת המורכב מסיליקטים לזה המורכב מפחמן כי צפיפותם דומה.
ניתן לאמת גילוי כוכב לכת פחמני על ידי בחינת הספקטרום שלו: הספקטרום של כוכב לכת פחמני יראה חוסר במים, אך יראה נוכחות של חומרים פחמניים, כמו פחמן חד-חמצני.
כוכבי לכת פחמניים עשויים להיות ממוקמים ליד המרכז הגלקטי או בצבירים כדוריים המקיפים את הגלקסיה, שם לכוכבים יש יחס פחמן לחמצן גבוה יותר מאשר לשמש ולכן הסבירות ליצירת כוכב לכת פחמני שם גדולה יותר.
כוכבי לכת במערכות של פולסרים או ננסים לבנים גם הם מועמדים טובים להיות כוכבי לכת פחמניים כיוון שכוכב אשר נימצא בשלב יצור פחמן מעשיר את סביבתו בפחמן לאחר הפיצוץ.
בשנת 2011, נאס"א ביטלה משימה שהייתה מתוכננת ל-2015 בשם , טלסקופ חלל גדול בהרבה מטלסקופ החלל האבל, שהיה יכול לזהות כוכבי לכת פחמניים.
טלסקופ החלל גימס ווב מצויד ביכולת למדוד ספקטרום של כוכבי לכת דמויי-ארץ כדי לגלות את הרכבם.
באוקטובר 2012, הוכרז כי המקיף פולסר בעל יחס פחמן לחמצן של 0.78, מציג ראיות להיותו כוכב לכת פחמני.
אורך השנה על כוכב הלכת יאנסן קצר ביותר, הוא מקיף את הכוכב קופרניקוס שבקבוצת סרטן אחת ל-18 שעות.
ב-2016 הפך יאנסן לכוכב הלכת החוץ-שמשי הראשון אשר האטמוספירה שלו אופיינה בהצלחה כמורכבת מחנקן, מים ואפילו חמצן, בדומה לזו של כדור הארץ.
יאנסן מרוחק כ-40 שנות אור מאיתנו, מסתו גדולה פי שמונה מזו של כדור הארץ ורדיוסו כפול משלנו.
מחקרים מצביעים על כך שהטמפרטורה על פני השטח שלו היא אלפי מעלות צלזיוס והוא "מכוסה בגרפיט ויהלום ולא במים ובגרניט".
לשם השוואה, ליבת כדור הארץ עשירה בחמצן אבל מסת הפחמן שבה היא רק כאלפית מכלל המסה.
המחקר מעריך כי לפחות שליש ממסתו של כוכב הלכת – או כשלוש מסות ארץ – עשוי להיות יהלום, ומעריכים שהוא בעל אטמוספירה צפופה למרות קרבתו הרבה לשמש שלו.
כוכבי לכת כמו Draugr ,Poltergeist ו־Phobetor במערכת , המקיפים גם הם פולסר, עשויים להיות כוכבי לכת פחמניים שנוצרו לאחר פיצוץ סופרנובה של כוכב בשלב יצור פחמן, או כוכבי לכת שהיו קיימים כבר בזמן הפיצוץ כענקי גז ואיבדו את שכבות האטמוספירה שלהם בפיצוץ, תוך השארת ליבת פחמן.
הועלתה סברה שגם סביב הכוכב בטא בכן-ציור (בטא פיקטוריס), כוכב צעיר המרוחק מאיתנו 63 שנות אור, נמצא כוכב לכת פחמני.
באוגוסט 2011, מתיו ביילס וצוות המומחים שלו מאוניברסיטת סווינבורן לטכנולוגיה באוסטרליה דיווחו כי לפולסר אלפיות השנייה , המצוי כ-4000 שנות אור מכדור הארץ, עשוי להיות מלווה בגודל של כוכב לכת, מלווה העשוי ברובו מיהלום מוצק.
למרות שהמלווה קטן יחסית (קוטרו בערך פי חמישה מכדור הארץ), המסה שלו מעט גדולה יותר מזו של צדק.
הצפיפות הגבוהה שלו היא שרמזה לצוות על הסבירות להיותו עשיר בפחמן וחמצן - והצביעה על הצורה הגבישית של היסודות.
עם זאת, התיאוריה היא ש-"כוכב הלכת" הזה הוא שריד של ננס לבן שהתנדף, ורק הליבה הפנימית נותרה ממנו.
לפי הגדרות מסוימות, מצב זה אינו מאפשר לקרוא לו כוכב לכת, כיוון שהוא נוצר ככוכב.
כוכב נאט"ו הוא פסל עשוי פלדת בליה הניצב בחצר הכבוד של מטה ארגון האמנה הצפון-אטלנטית (נאט"ו) בבריסל שבבלגיה, שעוצב על ידי האדריכל והפסל הבלגי, ריימונד הויברכטס.
הוא הוצב בחצר באוגוסט 1971. גובהו 7 מטרים ומסתו 6 טונה.
הפסל מסמל את יחסי אירופה – אמריקה הצפונית שבאו בברית תחת האמנה הצפון-אטלנטית ב-1949, בעקבות מלחמת העולם השנייה.
והוא לוקח השראה מדגל הארגון שבמרכזו מוטענת שושנת רוחות לבנה, מעגל לבן סביבה וארבעה קווים לבנים היוצאים ממנה, שהוצג לראשונה ב-1953.
במטה הישן של הארגון, גם הוא בבריסל, הפסל כותר בדגלי המדינות החברות, אך עם המעבר למטה החדש הממוקם בסמוך לישן – בעבר השני של שדרות לאופולד השלישי, מלך הבלגים – הוצב בכיכר סמוכה לחזית המבנה, אך הוא אינו מכותר עוד בדגלים.
ב-1967 נאט"ו עברה לבריסל שבבלגיה, למטה שהוגדר תחילה כזמני, ועל כן לא תוכננה בו חצר כבוד.
רק עם החלטת גוף קבלת ההחלטות הפוליטי של הארגון, המועצה הצפון-אטלנטית, בסוף 1969 להפוך את האתר למשכנה הקבוע של הארגון, עלתה שאלה בדבר עיצוב חצרה הריק של הכניסה הראשית למבנה.
הארגון הקים קבוצת עבודה לשם כך, שדחתה את ההצעה הראשונית, להקמת גג באתר.
במקום זאת, הקבוצה פנתה והזמינה אדריכלים מייעצים לאיתור חלופה.
בעקבות הצעת הנציג היווני בקבוצה, עיצב האדריכל הבלגי, ריימונד הויברכטס, מוטיב בהשראת הסמליל של נאט"ו – שושנת רוחות שסביבה מעגל וארבעה קווים היוצאים ממנה – המייצגים את אירופה ואת אמריקה.
המוטיב נתמך בידי המועצה כאשר הוצג בישיבתה ב-17 במרץ 1970, והפסל תוקצב ב-1.5 מיליון פרנק בלגי.הפסל הוקם באמצע אוגוסט 1971, וב-10 בספטמבר נערך במטה הארגון טקס חניכתו.
ב-1 באוקטובר, מזכ"ל נאט"ו ה-5, , היה למזכ"ל הראשון שהצטלם עם הפסל.
מאז, הפך הפסל לאטרקציה תיירותית פופולרית.
הוא משמש כרקע לתמונות רשמיות ולא-רשמיות.
הפסל הוצג לצד דגל נאט"ו בבול שהונפק במהדורה מיוחדת על ידי הדואר הבלגי ב-31 במרץ 1979, לרגל ציון 30 שנים לברית.
ב-11 באוקטובר 2016, הבול הוצג בשנית על בול בלגי במהדורה מיוחדת, שהונפק לציון יובל לברית.
הבול החגיגי הציג את חזית מטה נאט"ו החדש (נחנך לבסוף ב-25 במאי 2017) כאשר בחזיתו כיכר דומה, שבמרכזה הפסל, מכותר בדגלי המדינות החברות.
עם חנוכת המטה החדש והעברת הפסל, הכיכר הסמלית לא שוחזרה במלואה והדגלים כבר אינם מכתרים את הפסל.
כּוֹכְבֵי־יָם (שם מדעי: Asteroidea) הם מחלקה של בעלי חיים המשתייכת למערכת קווצי העור.
למרבית מיני המחלקה צורה דמוית כוכב בעל מרכז שממנו יוצאות ארבע או חמש זרועות בסימטריה מעגלית, ומכאן שמה.
כוכב הים מתאפיין בסימטריה מעגלית מחומשת, כלומר כל אחת מ־5 זרועותיו זהה לשאר הזרועות וכולן סובבות סביב אזור מרכזי טבעתי.
בחלקו העליון של אזור הגוף המרכזי ממוקם פי הטבעת ובחלק התחתון (הגחון) ממוקם הפה כך שכוכב הים מסוגל לאכול בעלי חיים שונים הנמצאים תחתיו.
בחלק העליון של האזור המרכזי נמצאת בנוסף גם נפת המים (לוח כברה) דרכה נכנסים מים אל כוכב הים, המים עוברים סינון ומגיעים אל צינור טבעתי ממנו מתפזרים ב־5 צינורות אל הזרועות.
כניסת המים אל כוכב הים מאפשרת לו את תנועתו במנגנון שיפורט בהמשך.
חלקו העליון של כוכב הים בנוי מרקמת אפיתל המכילה איברי חוש, ריסונים קטנים וסדרה של צבתות (נקראות גם "קוצבתות" או פדיצלריה) וקוצים זעירים המגינים עליו.
בחלקו התחתון ישנם אלפי רגלונים (מסוג רגלי מים) הנצמדים אל הקרקע ומאפשרים את תנועתו.
תכונה נוספת המקנה הגנה לכוכב הים היא יכולתו להקשיח את גופו תוך שניות על ידי שינוי מבנה רקמת החיבור ובשליטה של מערכת העצבים.
על פי הוראותיהם של גני הבקרה מתפתח בפגיות הצעירות מבנה ראש-זנב, כמו בכל בעלי החיים.
אך בכוכב הים הבוגר לא נמצא שום ביטוי לגנים המבקרים את התפתחות חלקי הגוף האחרים מלבד הראש.
אלה התבטאו במרכז הכוכב ובמרכז כל אחת מחמש הזרועות.
כלומר, במהותם כוכבי הים הם רק ראש.
מחקר מ-2024 זיהה תגובה הורמונלית המקושרת לניתוק אחת מהזרועות של כוכב הים בעת סכנה.
כוכבי הים הם בעלי יכולת לבצע רגנרציה (יצירה מחדש) של איברים שנקטעו, אך תהליך זה מתרחש בצורה איטית מאוד.
לעיתים כאשר נקטעת זרוע, גדלה יותר מזרוע אחת ואז נוצר מצב בו לכוכב הים יש יותר מחמש זרועות.
מערכת העיכול של כוכב הים מורכבת מפה, ושט, קיבה ופי טבעת.
ההזנה מתבצעת בשיטה של עיכול חוץ גופי, החלק הקדמי של הקיבה נשלף אל מחוץ לפה שם הוא נצמד אל הטרף ומשחרר אנזימים המפרקים את המזון.
לאחר מכן נכנסים תוצרי המזון המפורקים אל הגוף כאשר הקיבה חוזרת פנימה משם הם מפוזרים אל הזרועות בעזרת תנועת ריסונים.
כוכבי הים הם טורפים הניזונים מיצורים איטיים או קבועי מקום כדוגמת צדפות, אלמוגים, פלנקטון וספוגי ים.
כוכבי הים הם בעלי יכולת תנועה איטית המתאפשרת בזכות מנגנון מיוחד המבוסס על שימוש בלחץ הידראולי.
המים נכנסים דרך נפת המים בחלקו העליון של כוכב הים ומועברים דרך מערכת צינורות אל הזרועות, משם מוזרמים אל סדרה של "רגלוני מים".
כאשר רגלוני המים מתמלאים הם מתארכים ונצמדים אל הקרקע בעזרת ריר מיוחד המופרש ובעזרת התת־לחץ הנוצר, בכל פעם מתארכים רגלונים באזור אחר בגחון הכוכב ואחרים מתקצרים ובכך מתאפשרת התנועה.
יכולת ההצמדות של כל רגלון מים היא קטנה אך יחד יוצרים אלפי רגלוני המים משיכה חזקה המאפשרת לכוכב הים לטפס מעלה גם בזוויות של 90 מעלות.
רוב הפרטים הם דו־מיניים, כך שנדרשת הפריה הדדית, איברי המין ממוקמים 2 בכל זרוע מפרישים בצורה מתוזמנת את תאי המין הנעים במים ומפרים את הכוכב.
לאחר תקופת התפתחות קצרה בתוך כוכב הים משתחררת אל המים הפגית (לרווה) המסוגלת לשחות באופן עצמאי וניזונה מפלנקטון, בהמשך מתפתחות הזרועות והיא מקבלת את צורת הבוגר.
החמצן נקלט דרך רגלוני המים ומשלפוחיות בחלקו העליון של הכוכב ומועבר אל שאר חלקי הגוף בעזרת נוזל חלל הגוף הנע בסיוע תנועת הריסונים.
כוכב הים עלול להיטרף בידי בני מינו, בידי מינים אחרים של כוכב הים, בידי חלזונות ים (כגון חצוצרת הים), סרטנים, דגים, שחפים ולוטרות.
אמצעי ההגנה העיקרי של כוכבי הים הוא חומר הסאפונין המצוי בעורם, שגורם לטעם לא נעים.
ישנם אף מיני כוכב ים שמרחיקים טורפים באמצעות רעלנים כמו טטרודוטוקסין המצויים בגופם, ואחרים יכולים לפלוט כמויות גדולות של ריר המרתיע את הטורף.
הם מגנים על עצמם גם באמצעות מעטפת ושלד קשיח.
משפחה שביטיים (Goniasteridae) - בה פרומיה מונליס
מינים בולטים בחופי מפרץ אילת
במפרץ אילת מצויים 15 מיני כוכבי ים.
רשימה חלקית של מינים אלה:
כוכבי יצחק הוא שמו של מאסף או כתב עת עברי שיצא לאור בווינה בשנים 1845–1872 על ידי מנדל שטרן ובשנים 1872–1873 על ידי מ.
וייסמן (חיות), במקביל להופעתו של המאסף כרם חמד.
במאסף הופיעו יצירות ספרותיות מקוריות ומתורגמות, בין השאר של חכמי הדור כאהרן ילינק, שמואל דוד לוצאטו, רחל מורפורגו, והיינריך היינה, וחכמים קדמונים כאלעזר בן יהודה מוורמס.
על שמו של כתב העת נקרא רחוב בתל אביב.
כּוֹכָבִים בַּחוּץ הוא קובץ השירים הראשון שפרסם המשורר העברי נתן אלתרמן (1910–1970).
הקובץ, אשר ראה אור בארץ ישראל המנדטורית בשנת 1938, הוא ספרו הידוע והמוערך ביותר של אלתרמן ונחשב לאחת מפסגות יצירתו.
הספר יצא בכשבע עשרה הדפסות, האחרונה ב-2016 בהוצאת הקיבוץ המאוחד.
בקובץ מתבונן המשורר בבריאה מלא התפעלות.
בשירים מתוארים מפגשים רבי-היבטים עם אובייקטים שונים בעולם.
רוח הדברים נעה בין התפעמות גדולה מהעולם לבין תחושת חידלון בפני המוות.
השיר הראשון בספר, שיר ללא שם הפותח בשורה "עוד חוזר הניגון", הוא אחד משיריו הידועים ביותר (וזכה לביצועים שונים, בהם של נירה גל, חוה אלברשטיין וברי סחרוף).
אלתרמן מתייחס לשם ספרו בשיר "פגישה לאין קץ", שבו מופיעות השורות "אל תניחי לו שיאפיל כחדר / בלי הכוכבים שנשארו בחוץ".
נעמי שמר, בשירה "בהיאחזות הנח"ל בסיני", כותבת בערגה כי ראתה בהיאחזות "ספרי שירה קטנים על מדפים: / שירי רחל ו'כוכבים בחוץ' / כמו לפני שנות אלף בקיבוץ".
גם הזמר אביתר בנאי שילב שורה בהשראת המשפט "תְפִלָּתִי דָּבָר אֵינֶנָּה מְבַקֶּשֶת, תְפִלָּתִי אַחַת וְהִיא אומֶרֶת – הֵא לָךְ!" מהשיר "פגישה לאין קץ" בשירו יפה כלבנה: "לא אבקש דבר.
את לא צריכה להוכיח לי כלום".
חוקר הספרות, דן מירון, מצביע על כליו של המשורר המופעלים ב"כוכבים בחוץ" לאורך השיר: "המלוס [הזרימה המלודית] המודגש והסוחף והלשון הפיגורטיבית המזמנת לקורא הפתעות ויזואליות צבעוניות מהממות.
ללא כפייה של סדר סיפורי ומערכות אלגוריות (שעתידים להופיע בספריו הבאים), הוא ביצע כאן מהלך הגותי-שירי שמעטים כמוהו לעושר ולהיגיון פנימי כאחד, וכבש את לבו של דור קוראים שלם"
המשורר נתן זך העביר ביקורת חריפה על הספר במאמרו הרהורים על שירת אלתרמן, וטען כי קריאתם עוררה בו "רתיעה אינסטינקטיבית כמעט".
ביקורתו נסבה על הנושאים ה"גדולים מהחיים", בעלי הנופך המיתי והבלתי-קונקרטיים, השפה הגבוהה, ושפע האמצעים הננקטים להשגת אווירה "פיוטית", ופרט החריזה והמשקל המוקפדים.
כוכבים בארון הוא סרט תיעודי משנת 1995 בבימויים של רוב אפשטיין וג'פרי פרידמן.
הסרט מבוסס על ספר באותו שם משנת 1981 (מהדורה מתוקנת יצאה ב-1987) מאת ויטו רוסו ועל קטעי וידאו והרצאות שערך בין השנים 1972–1982. רוסו ביקש לחקור כיצד מוצגים בסרטים, במיוחד סרטים הוליוודיים, דמויותיהם של הומואים, לסביות, ביסקסואלים וטרנסג'נדרים.
הסרט יצא בהפצה מוגבלת במספר בתי קולנוע בארצות הברית תחילה, בהם גם בית הקולנוע בקסטרו בסן פרנסיסקו באפריל 1996, ולאחר מכן הוצג ברשת הטלוויזיה בכבלים HBO.
ויטו רוסו סייע בהפקת הסרט התיעודי עד לפני מותו, בשנת 1990.
הוא יצר ז'אנר ביקורתי הבוחן כיצד סרטים, תוכניות טלוויזיה, קומיקס ומשחקי מחשב מציגים דמויות להט"ב.
בגרסת ה-DVD שיצאה בשנת 2001 משולבת ביקורת מפי צוות ההפקה וכן ביקורת מפי רוסו עצמו מתוך ראיון שהתקיים ב-1990. כמו כן ישנו קישור לאתר הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה ומספר ראיונות משוחזרים, אשר יצאו כסרט שני בשם "Rescued From the Closet".
כוכבים בהירים בולטים בשמי הלילה משום שהם קרובים יחסית לכדור הארץ או משום שהבהירות המוחלטת שלהם גדולה במיוחד.
זו רשימת 50 הכוכבים הבהירים ביותר בשמי הלילה (עד דרגת בהירות נראית 2.0) כפי שהם נצפים בעין.
משום כך דרגת הבהירות מתייחסת לבהירות באור נראה בלבד; וכוכבים כפולים מופיעים ברשימה על פי הבהירות הכוללת של המערכת ולא בנפרד.
להשוואה, ניתנת הבהירות הנראית המקסימלית של הגופים במערכת השמש, שניתנים לצפייה בעין:
כוכבי הלכת באסטרולוגיה הם בעלי משמעות שונה ממה שמקובל כיום במדע לתיאור של כוכב לכת.
עוד הרבה לפני שגילו את הטלסקופ, יכלו הקדמונים לחקור את השמיים מנקודת צפייה בעין בלתי מזוינת, ומשם חולקו כוכבי השמיים ונפלו לשתי קטגוריות, והן כוכב שבת וכוכב לכת.
כוכב שבת, הוא כוכב שנראה קבוע על מפת השמיים וכוכב לכת הוא כוכב שנע על גבי פני השמיים.
הירח והשמש זכו לכינויים המאור הקטן והמאור הגדול בהתאמה אך יחד עם זאת בשל תנועתם הנצפית על פני השמיים, הוגדרו אסטרולוגית גם ככוכבי לכת.
האסטרולוגיה הבבלית והיוונית ראו במודל הגיאוצנטרי כמסביר את מבנה היקום.
במודל זה נצפתה הארץ במרכז היקום וכוכבי הלכת סובבים סביבה.
על פני מישור המילקה נצפתה תנועת כוכבי הלכת ועל אותו מישור ממוקם גלגל המזלות.
לפי המודל הגאוצנטרי רק גרמי שמיים שנעים על פני רצועת הזודיאק, נחשבים לכוכבי לכת בעוד כל השאר נחשבים לכוכבי שבת.
באסטרולוגיה הקלאסית והעתיקה (בבלית, יוונית, הודית) היו ידועים שבעה כוכבי לכת והם: השמש, הירח, כוכב חמה, נוגה, מאדים, צדק ושבתאי.
באסטרולוגיה ההלניסטית והיהודית כל אחד מהכוכבים שולט במשך שעה אחת ואחריו הכוכב הבא בסדר שצ"ם חנכ"ל - שבתאי, צדק, מאדים, חמה (השמש), נוגה, כוכב (-חמה), לבנה (הירח).
שבתאי שולט בשעה הראשונה של בוקר יום השבת ולאחר מכן כל שבע שעות, ברכת החמה שנאמרת פעם ב-28 שנים, קשורה לשליטת שבתאי.
וכפי שנכתב ב: "כל כ"ח שנין והדר מחזור ונפלה תקופת ניסן בשבתאי באורתא דתלת נגהי ארבע [=כל 28 שנה, כאשר חוזר המחזור ונופלת תקופת ניסן במזלו של שבתאי בערב שבין יום שלישי לרביעי]".
על פי כללים אלו, כעת, ב- על פי שעון ישראל, מושל הכוכב .
+יום רביעייום חמישייום שישייום השבתיום ראשוןיום שנייום שלישישעות
השמש היא הכוכב הכי גדול במערכת השמש ולפיכך היא המאור הגדול.
השמש היא הבסיס שעליו בנויה האסטרולוגיה המערבית.
אסטרולוגיה מבוססת שמש, היא ניסיון פשטני להסביר את האסטרולוגיה על בסיס מזל השמש בלבד.
אסטרולוגיה זאת היא השכיחה והפופולרית בעיתונים ובכתבי עת ובקרב האנשים ולמעשה אנשים שנשאלים באיזה מזל הם נולדו, הכוונה למיקום השמש באותו הזמן שבו נולדו.
ובהיות השמש הגורם השמיימי הכי גדול במערכת השמש, יש הטוענים שגודלה וזוהרה מקנה לה את המקום החשוב ביותר באסטרולוגיה.
השמש מיוצגת במיתולוגיה היוונית על ידי האל הליוס וכן האל אפולו, במיתולוגיה ההינדית על ידי האל סוריה, ויוחס לה מין זכרי.
השמש שליטה של מזל אריה ונעלה במזל טלה.
היא נפולה במזל מאזניים ודלי.
השמש היא המרכז של מערכת השמש, וכמו המרכז כך השמש מייצגת דמות ריכוזית שנמצאת במרכז העניינים, בולטת לעין בצורה גלויה מאוד עד כדי גאווה גדולה שלא ניתן לראות בסביבתה כוכבים אחרים בשמיים.
השמש באסטרולוגיה מייצגת גם את דמות האב, יכולת מנהיגות, שליטה, מלכות, יצירתיות, חיוניות וכל הקשור בכוח שמניע את החיים.
השמש מייצגת את הכוח שמניע את החיים, את המטרה העיקרית של האדם ואת האופן שבו הוא רוצה להשאיר חותם ורושם בעולם.
הירח מכונה בלטינית לונה, ובמיתולוגיה היוונית מופיע בתור האלה סלנה וכן האלה ארטמיס ואצל הרומאים ידוע בשם האלה דיאנה.
באסטרולוגיה ההודית מופיע הירח כאל צ'אנדרה ומיוצג על ידי אל ולא אלה.
הירח שולט על מזל סרטן ונעלה במזל שור, בעוד הוא נפול במזלות עקרב וגדי.
הירח באסטרולוגיה הוא ראי לנפש, מייצג את הרגש, את עולם הדמיון, את החמלה, את דמות האם, את התת-מודע, יכולות תגובות רגשיות.
כמו כן הוא משקף הכלה, רגישות, אמפתיה ואת העבר ובעיקר את עולם הילדות.
הירח משתנה במראה שלו במשך החודש הודות שינוי במיקום שלו ביחס לכדור הארץ והשמש.
הופעותיו השונות מכונות פאזות הירח ולהן חשיבות גדולה בניתוח אסטרולוגי.
הפאזות משקפות את היחסים בין הירח לשמש ובסימבוליקה אסטרולוגית את היחסים בין האגו לנפש, בין האב לאם וכיוצא בזה.
מקובל לחלק את פאזות הירח לחלוקות של שתיים (מתמלא או מתחסר), ארבע (מתמלא עד למחציתו, מתמלא עד מילואו, מתחסר עד למחציתו ומתחסר עד למחזור חדש) ושמונה פאזות ירחיות (מרחקים בטווחים של 45 מעלות בין הזוויות שיוצרים השמש והירח עם כדור הארץ).
השינוי במראה של הירח גם נותן לו את אופיו המשתנה והלא יציב, כזה שמושפע רגשית.
בהיותו הכוכב שקשור למאזן המים בכדור הארץ (גאות ושפל) הירח שייך למזל סרטן וליסוד המים, רגיש ונתון לשינויים.
כוכב חמה (מרקורי) המיוצג על ידי האל הרמס והאל מרקורי במיתולוגיה היוונית והרומית בהתאמה, הוא הכוכב הקרוב ביותר לשמש.
בהיותו הכוכב הקרוב ביותר לשמש, וגם כוכב הלכת הקטן ביותר לשמש הוא קולט את מרב אורה של השמש.
כמייצג של האלים שהיוו את שליחי האלים, מרקורי מתחבר לנושאים של תקשורת, העברת מידע, דיבור, לשון ובין היתר הרמס גם היה פטרונם של הסוחרים ושל הגנבים.
מרקורי שולט על מזל תאומים ומזל בתולה, והוא נעלה במזל דלי.
מרקורי נחשב חלש במזלות קשת ודגים, ונפול במזל אריה.
במזל תאומים מרקורי נמצא במזל מיסוד האוויר ולכן שולט על השכל, דיבור, כתיבה, תקשורת.
הדיבור והמסר המילולי מיוחס למזל תאומים ומרקורי שם מתבטא במדיות שונות של תקשורת.
במזל בתולה הוא שולט במזל של אדמה ולכן מתחבר שם לניתוחים אנליטיים ומגיע לרמות דיוק גבוהות, תוך שאיפה ליצור משהו שלם ומוקפד.
מרקורי הוא כוכב של העברת מידע, יוצר תקשורת ומגשר בין אנשים, אך יחד עם זאת הוא גם יכול להוביל לבלבול בתקשורת, במיוחד בתקופת נסיגת הכוכב.
מרקורי, הוא הכוכב האישי, שנמצא בנסיגה בין 3–4 פעמים בשנה וזאת יותר מכל הכוכבים באסטרולוגיה.
באסטרולוגיה הקלאסית, תקופת נסיגת הכוכב נחשבת לתקופה לא פשוטה.
תקופה זאת מאופיינת בשינוי תדר של הכוכב, שכן הנושאים עליהם הוא חולש משנים צורה ומקבלים משמעות שונה, שמתורגמת אחרת.
לכן בטורי אסטרולוגיה בעיתונים וברשת ההמלצות הן להימנע מרכישות יקרות או חתימת חוזים למיניהם.
מרקורי הוא הכוכב הכי קטן מבין כוכבי הלכת והוא יכול להיות במרחק של עד 28 מעלות מהשמש.
לכן הכי קשה לזהותו בשמיים, שכן הוא מופיע בשמיים כשהוא נמצא במרחק של יותר מ-12 מעלות מהשמש, וגם אז לזמן קצר מאוד.
כשהוא מקדים את השמש בהילוך הוא כוכב של בוקר ומופיע לפני הזריחה, וכשהוא עוקב אחרי השמש הוא כוכב של ערב.
תכונה זאת גם נתנה לו את אופיו החמקן, ובספרי אסטרולוגיה רבים הוא מכונה הטריקסטר, הלהטוטן/ חמקן.
יכולת הופעתו פעם בבוקר ופעם בערב גרמה לכך שבעבר חשבו שמדובר בכוכבים שונים לגמרי, והיוונים הקדמונים כינוהו פרומתאוס (וגם אפולו, כשזרח עם שחר) ואפימתאוס (וגם הרמס, כשהופיע לאחר שקיעת השמש).
זמן הסיבוב העצמי של הכוכב סביב עצמו הוא ארוך מאוד (כ-58 ימי ארץ) ולכן חלקו האחד של מרקורי עומד צרוב ונשרף מול השמש, כאשר בחלקו השני שוררות טמפרטורות נמוכות מאוד (המגיעות עד מינוס 180 מעלות צלזיוס).
באסטרולוגיה ההודית הוא מכונה בודהא (שפירושו בסנסקריט המואר) בשל צידו המואר תחת עוצמת השמש.
כוכב נוגה מיוצג באסטרולוגיה על ידי האלה ונוס בשמה הרומי או בשמה היווני אפרודיטה.
ונוס היא הכוכב הפנימי השני בין כדור הארץ לשמש (אחרי כוכב חמה).
באסטרולוגיה מייצגת ונוס אמנות, יופי, הרמוניה, מערכות זוגיות, דרכים ליצירת חברויות, שותפים, אהבה ורומנטיקה.
ונוס גם מייצגת ערכים, ערך עצמי, כסף וממון אישי.
ונוס שליטה של מזל שור ושל מזל מאזניים.
במזל שור השליטה מתבטאת בחיבור ליסוד הארצי, חיבור לתחושות ולחושים הבסיסיים לקיום, ההנאה מהחיים ומהאוכל, נעימות במגע והרגשה.
במזל מאזניים היא מתבטאת בחיבור לזוגיות, שותפויות, דיפלומטיה, את היכולת לראות ולהכיל את זה שממול, שיכול להיות חבר, שותף, בן זוג, עמית, אויב וכיוצא בזה.
ונוס נעלה במזל דגים, נחשבת חלשה במזלות עקרב וטלה, ונפולה במזל בתולה.
ונוס בעקרב נחשבת לונוס בעלת יכולת אהבה חזקה אך לא הרמונית יחסית בטווח ארוך עם נטייה לקיצוניות ואובססיביות.
ונוס בטלה נחשבת גם הוא לונוס עוצמתית אך אדם עם ונוס בטלה בעל נטייה למיצוי של המושג ורדיפה אחר הבלתי מושג.
ונוס בבתולה היא גם אינה הרמונית מכיוון שהאנרגיה של בתולה באה מהרצון לדייק והרצון לשלמות שיכול ליצור קשרים לא הרמוניים עם נטייה למזוכיזם.
לאחר המאורות, ונוס נחשבת לעצם הבולט ביותר בשמיים.
תכונה זאת בעיני הקדמונים התבטאה במקום טוב, ולכן ונוס נחשבת לכוכב מיטיב באסטרולוגיה הקלאסית.