tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בסוף 2008 נוסף גם שירות בעברית המיועד לכבישי ישראל.
בשל הסכם זכויות יוצרים שנחתם בין גוגל לבין ספקית המפות בישראל, מפות אלה זמינות רק באתר הרשמי של Google Maps ולא באפליקציות Google Maps המוצגות באתרי צד ג'.
ב-2010 נגרמה תקרית גבול בין צבא ניקרגואה לקוסטה ריקה בעקבות אי דיוקים בגוגל מפות.
מפקד מניקרגואה הסתמך על מקטע לא מדויק בגוגל מפות והורה לחייליו לנוע בהסתמך על המקטע הלא מדויק.
החיילים ביצעו תנועה לתוך קוסטה ריקה ואף הסירו דגלים שלה בשטח זה.
ב-18 באפריל 2013 הודיעה גוגל כי הוסיפה לגוגל מפות ישראל את זמני התחבורה הציבורית ודרכי ההגעה אליהם (אוטובוס ורכבת) בכל הארץ.
הזמנים הם זמנים מתוכננים ולא בזמן אמת.
בינואר 2014 פורסם כי גוגל מפות הייתה אחת מהאפליקציות ששימשה למעקב בידי סוכנות הביון של בריטניה (GCHQ) והסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית כחלק מפרשת הציתותים בארצות הברית.
מציאת נתיב נווט, הצגת זמני נסיעה ו"פקקי תנועה"
לאחר בחירת יעד הנסיעה, נפתח חלון המאפשר לבחור את נקודת היציאה לנווט.
לאחר בחירת נקודת היציאה, היישום מחשב נתיב אופטימלי ומציג אותו על המפה.
בדרך כלל יוצגו שני נתיבים אפשריים כאשר לגבי כל אחד מהם מוצג זמן הנסיעה המוערך.
במצב זה ניתן לבחור גם הצגה של התנועה בכבישים לאורך המסלול.
לא ברור מאין גוגל לוקחת את נתוני התנועה והועלו שתי השערות לגבי נתון זה.
מעקב אוטומטי על כל משתמשי גוגל שלא חסמו את דיווחי המיקום העצמי או שימוש בנתוני חברת Waze שנרכשה על ידי גוגל.
במצב זה, הקשה על "השלבים במסלול" תפתח חלון הכולל את סיפור הנסיעה המפורט במלל/ טקסט.
כאשר הגישה לגוגל מפות מתבצעת מתוך מכשיר נייד, כברירת מחדל, הנווט יוצג מהמיקום העכשווי של המכשיר אל נקודת היעד שנבחרה.
תצוגת תמונות מגובה פני השטח - שימוש ב"גוגל תצוגת רחוב" ו"Google Views"
השירות מציע גם אפשרות לראות אזור מסוים מתצפית מציאותית אשר צולמה על ידי גוגל בחלק מהמקומות הבנויים, גוגל מחזיקה גם מודל תלת־ממדי של המרחב סביב נקודת הצילום.
אוסף התכונות הזה, מאפשר לעשות "סיור וירטואלי" במקומות שונים.
עיקר הכבישים והרחובות מופו באמצעות רכב נושא מצלמה.
אתרים שונים בעולם תועדו באמצעות מצלמה נישאת על ידי אדם-כך לדוגמה בישראל מופו אתרים כגון ראש הנקרה, העיר העתיקה בירושלים ושביל ישראל.
בחלון השמאלי התחתון ניתן לבחור הצגה של חלון ייעודי הכולל בתוכו "בולים" של תמונות שהעלו כלל משתמשי "פנורמיו".
מעבר עם העכבר מעל תמונות אלו מראה איפה כל תמונה כזו צולמה.
תכונה זו ככל הנראה תועבר ל-Google Views לאחר סגירת פנורמיו עליה גוגל הכריזה בספטמבר 2014.
גוגל מפות נודעת גם כמקור מידע על בתי עסק, מוסדות ממשלתיים, מקומות ציבוריים.
משתמשים שמעלים תמונות מדרגים כל מקום ואתר.
בעלי עסקים רבים מצטרפים ומעלים גם תמונות ומידע, רשתות פארם וקופות חולים לצד בוטיקים ואתרי תיירות.
בכך הפכה גוגל מפות לאפליקציה שמעניקה מידע על מקומות ובה אנשים מתעדכנים לגבי רמת השירות, היצע, מחיר, המלצות, ותיירים רבים משתמשים בה, כמו גם הקהל המקומי.
מידע על שווקים ומקומות בילוי, מחירים, נגישות לכיסא גלגלים ומקום לרכישת מוצר או קבלת שרות טוב וקרוב, שעות פתיחה מקומות ציבוריים או משרדים ומוסדות.
מי שתורם תמונות או ביקורת, זוכה להערכה ומדורג.
המשתמש הופך למדריך, וזוכה להכרה ולצ'ופרים ויכולת להתקדם ולהתפתח ככל שהוא מוסיף מידע ותוכן.
בכך חברת גוגל הפכה את הציבור לגוף המכריע בכל אמת מידה.
היכן מוכרים את הפירות הטריים ובאיזה פארק לאומי כדאי לטייל ומדוע, עסקים ומקומות רבים מעלים תכנים עדכניים מנגד, וזוכים לחשיפה עצומה.
יש פלטפורמות נוספות של גוגל, בהן המפרסם והמשתמש הרגיל הפכו לחלק מהאפליקציה המקורית.
גוגל כְּרוֹם הוא דפדפן מבית חברת גוגל שהושק ב-2008. תוך שנים בודדות הפך לאחד המובילים במלחמת הדפדפנים, ולפי סטטיסטיקות שונות, נכון ל-2019 הוא הדפדפן המוביל.
אף שהדפדפן מבוסס על תוכנה חופשית וקוד פתוח בשם "כרומיום" (Chromium) המפותחת על ידי גוגל, רישיון התוכנה הוא קנייני .
גוגל כרום הוא כרומיום בתוספת רכיבים קנייניים (לדוגמה: מקודדי מדיה ותרגום דפים) ועדכונים אוטומטיים מאת גוגל.
מנכ"ל חברת גוגל, אריק שמידט, התנגד לפיתוח של דפדפן אינטרנט עצמאי של החברה במשך שש שנים.
הוא הצהיר כי "באותה תקופה גוגל הייתה חברה קטנה", והוא לא רצה להיכנס ל"מלחמת הדפדפנים".
לאחר שהמייסדים המשותפים סרגיי ברין ולארי פייג' שכרו כמה מפתחי מוזילה פיירפוקס ובנו הדגמה של "גוגל כרום", שמידט אמר: "שהדפדפן היה כל כך טוב שזה בעצם אילץ אותי לשנות את דעתו".
בספטמבר 2004 הופיעו לראשונה שמועות על כך שגוגל בונה דפדפן אינטרנט.
בכמה אתרי אינטרנט ובלוגים פורסמו התרשמויות שונות שלפיהן גוגל מפתחת כלים.
השמועות התחזקו בעקבות דיווח שארבעה אנשים שעבדו בחטיבת דפדפן האקספלורר של מיקרוסופט גויסו לעבודה בגוגל.
פיתוח הדפדפן החל בשנת 2006, בראשותו של סונדאר פיצ'אי.
גרסת בטא ראשונה של הדפדפן הופצה בספטמבר 2008. הגרסה יועדה למערכת ההפעלה חלונות.
באותה עת תמכה גוגל בקרן מוזילה מפתחת הדפדפן פיירפוקס.
אך עם הפצת הדפדפן החלת תחרות מול דפדפנים אחרים שהיו קיימים בשוק, כאשר היתרון שהציג הכרום היה ביצועים מהירים.
כדי לפרסם את הדפדפן ולשווקו לציבור, הוציאה חברת גוגל חוברת קומיקס (שצוירה בידי סקוט מקולד) אשר מפרטת מדוע צריך להשתמש דווקא בגוגל כרום, וציינה את העובדה שבשנת 2009 ישנן דרישות גדולות יותר מהדפדפנים.
גרסה שנייה, שהייתה לעדכון הראשון לדפדפן, הופצה ב-21 במאי 2009. בדצמבר 2009 הוספה תמיכה בכרום גם במערכות ההפעלה OS X ולינוקס.
גרסה 4 כללה לראשונה את Chrome Extensions, אפשרות להתקנת הרחבות על ידי המשתמשים.
התכונה פותחה במענה לבקשות רבות של מפתחים ומשתמשים, אשר ביקשו לאפשר התקנה של הרחבות, בדומה לאלו שהיו אחד הגורמים העיקריים להצלחה של הדפדפן פיירפוקס.
ביוני 2010 הגיעה כרום לנתח שוק של יותר מ-25% בישראל.
באוגוסט 2011 שחררה גרסה 13 של הדפדפן, שכללה מאות תיקונים ושיפורים, וכ-13 תיקוני אבטחה.
לראשונה בגרסה זו, עבר הדפדפן ממסלול של מבחני בטה למסלול של הגרסאות היציבות למערכות ההפעלה חלונות, מקינטוש ולינוקס.
בין החידושים בגרסה היה מנגנון Instant Pages לתצוגה מהירה יותר של תוצאות החיפוש ושיפור החיפוש בהיסטוריית הגלישה.
בדצמבר 2011 עקף כרום את פיירפוקס, והפך לדפדפן מספר 2 בנתח השוק העולמי שלו.
בפברואר 2012 הושקה גרסה חדשה ללא תמיכה בטכנולוגית אדובי פלאש, והביאה בפועל לקיצה של תוכנת המולטימדיה שהייתה המובילה במשך שנים ליצירת ולהצגה אנימציות, יישומי אינטרנט, משחקי דפדפן ואפליקציות ויזואליות.
באותו חודש גם הושקה גרסה למערכת ההפעלה אנדרואיד.
במאי 2012, לפי נתוני חברת המחקר StatCounter, הפך כרום לדפדפן הנפוץ בעולם, עם נתח של 32.8%, בעוד נתח השוק הממוצע של אינטרנט אקספלורר של מיקרוסופט היה 31.9%.
חברת המחקר המתחרה Net Applications, לעומת זאת, טענה אז כי עדיין קיים הפרש לטובת הדפדפן של מיקרוסופט.
ביוני 2012 הושקה גרסה לאייפון ולאייפד.
ביוני 2014 דווח כי כרום הוא הדפדפן הנפוץ ביותר גם בארצות הברית (לאחר שכבר קודם הפך לנפוץ בעולם מלבד בארצות הברית).
באפריל 2016 הכריזה גוגל כי כרום הוא דפדפן הסלולר הפופולרי ביותר בעולם, עם למעלה ממיליארד משתמשים פעילים.
ההכרזה נעשתה לרגל ההשקה של גרסה מספר 50 של הדפדפן.
הדפדפן נחשב לזריז ומהיר במיוחד, הן בטעינתו והן בטעינת דפים מאתרים.
עיצוב ממשק המשתמש שלו נקי ומינימליסטי.
הוא למעשה היה הדפדפן הראשון שהעביר את תיבת החיפוש לשורת הכתובת, ועל פי תוכן ההקלדה הוא מחליט האם לבצע חיפוש או לטעון את האתר.
רכיב משמעותי בדפדפן הוא מנוע JavaScript בשם "V8", שלטענת יוצרי הדפדפן מאיץ את הגלישה באתרים רבים.
מהנדס המנוע הוא לארס באק.
מנהל תוכנית "גוגל כרום" בגוגל הוא מארק לרסון.
הדפדפן מכיל מרכיבים של קוד פתוח ושאל תכונות רבות מן הדפדפנים הקיימים בשוק, אך עם זאת נבנה מחדש בהתאמה לראייה של גוגל את עולם האינטרנט - עולם של יישומים מבוססי רשת ולא רק של דפי אינטרנט רגילים.
בדומה לדפדפנים אחרים, גם בכרום ישנה אפשרות לפתיחת כרטיסיות.
המעבר בין הכרטיסיות מהיר יותר מאשר בדפדפנים אחרים, ואם כרטיסייה אחת "קורסת" (מפסיקה לעבוד), לא כל הכרטיסיות יקרסו איתה, ורק הכרטיסייה שקרסה תיסגר.
הסיבה לכך היא שכל כרטיסייה נחשבת כתהליך נפרד (כלומר, כתוכנית שרצה בפני עצמה).בנוסף, אם בטעות נסגרה כרטיסייה, ניתן לשוב אליה בקלות בעזרת הכפתור "נסגר לאחרונה", המופיע בחלון כרטיסייה חדשה.
אחת התכונות הנוחות בדפדפן היא האפשרות לעבוד בכרטיסיות רבות ללא צורך להזדהות שוב ושוב כאשר זיהוי המשתמש (Token) משותף על ידי מנוע הדפדפן בין הכרטיסיות.
כאשר מעוניינים לעבוד עם כמה משתמשים שונים בו זמנית מצב זה אינו נוח ודורש אלתורים כגון גלישה בסתר.
שימוש בפרופילים מאפשר עבודה במקביל תחת הזדהות שונה בכל פרופיל.
כרום תומך בחיפוש במנוע החיפוש "גוגל" (או כל מנוע אחר שנבחר) מתוך שורת הכתובת.
כרום גם מציע הצעות לכתובות קיימות ודפים שסומנו כסימניות או שביקרו בהם, תוך כדי הקלדת הכתובות.
גוגל כרום מכיל כלים שימושיים למתכנתים, המאפשרים, בין היתר, צפייה במקור הדף, קונסולה מובנית המאפשרת ניתוח מבנה ה-HTML וה-CSS של כל דף, סימולציה של קטעי קוד שונים, איתור באגים בקלות, בדיקה של כמות הזיכרון שסקריפט מסוים משתמש בו, מיטוב של מרכיבי הדף ועוד.
התכונה "גלישה בסתר" מאפשרת גלישה ללא הותרת עקבות במחשב.
הדפים בהם גולשים או נתונים אחרים המוזנים תוך כדי גלישה, לא נרשמים בהיסטוריית הגלישה של הדפדפן.
במצב זה, כל העוגיות, גם אלו המוגדרות על ידי השרת כעוגיות קבועות, נמחקות עם סגירת הדפדפן.
לגוגל כרום סרגל סימניות שניתן להוסיף לו כרטיסיות, שאליהן ניתן להגיע במהירות.
פונקציה זו עוזרת לניווט בין הכרטיסיות שהגולש אוהב או מרבה לגלוש בהן, ומקבילה לפונקציית המועדפים באינטרנט אקספלורר.
בפתיחת כרטיסייה חדשה בכרום מוצגים באופן פשוט וברור האתרים הנצפים ביותר ותמונתם, כרטיסיות אחרונות שנסגרו, סימניות שנוספו, סרגל הסימניות, ואפשרות לחיפוש בהיסטוריית הגלישה.
כרום מזהה דף אינטרנט הכתוב בשפה שאינה שפתו של המשתמש, ומציע למשתמש לתרגם עבורו את הדף.
אם המשתמש בוחר לתרגם (ברירת המחדל היא תרגום לשפת הממשק, אך אפשר לבחור שפת יעד מתוך רשימה נרחבת של שפות), כרום משתמש בשירותי התרגום של "גוגל", ומציג את דף האינטרנט מתורגם לשפת היעד.
איכות התרגום תלויה בשפת המקור ובשפת היעד, ובגורמים נוספים.
במקרה הטוב, למשל בתרגום בין אנגלית לצרפתית או רוסית לאנגלית, ניתן לקרוא ולהבין כמעט כל דף אינטרנט.
במצב "תרגום", הצפת העכבר מעל קטע טקסט מתורגם פותחת "בלון" עם הטקסט המקורי.
גוגל כרום מיועד להיות פלטפורמה למשחקים בגלל האפשרות להטמיע אל הדפדפן API של ג'ויסטיק.
אם אכן יוטמע כזה, תאופשר תקשורת בין בקרי משחק לבין הדפדפן.
כך אפשרות זו תאפשר פיתוח משחקי דפדפן מתקדמים גם לגיימרים.
הורדה של משחקים כאלו מתאפשרת באמצעות חנות האינטרנט של כרום.
במאי 2012 הגיע לנתח שוק עולמי של 32.43% ובכך הפך לדפדפן הנפוץ בעולם.
מאז היה הדפדפן בצמיחה עקבית בנתח שוק הדפדפנים לעומת הדפדפן של מיקרוסופט – אינטרנט אקספלורר, ונכון לנובמבר 2022 הוא מחזיק בנתח שוק של כ-61.36%.
להפצות הלינוקס אובונטו, דביאן, פדורה ו-OpenSUSE, קיימות גרסאות של גוגל כרום.
בשונה מדפדפן כרומיום של גוגל, הקוד של כרום סגור, ואינו מופיע במאגרי התוכנה הרשמיים של ההפצות.
גוגל ישראל בע"מ היא חברה פרטית וחברת בת של חברת גוגל העולמית, שנוסדה ופועלת בישראל בשנת 2005. הפעילות העסקית שלה הוקמה על ידי יוצא מיקרוסופט ישראל, מאיר ברנד.
מרכז המחקר והפיתוח של גוגל בישראל הוקם על ידי יוסי מטיאס.
החברה מפעילה, בין היתר, את "קמפוס תל אביב", המשמש כמקום מפגש של סטרטאפיסטים, יזמים ואנשי טכנולוגיה.
"גוגל ישראל" נוסדה בספטמבר 2005. הסניף הראשון של גוגל בישראל הוקם בבית איילון ביטוח ברמת גן על ידי מאיר ברנד, שממשיך לנהל את פעילותה העסקית.
בתחילת דרכה עסקה החברה בשיווק ופרסום מודעות אדוורדס לחברות הגדולות במשק הישראלי.
בשנת 2007 נחנכו משרדי החברה בתל אביב במגדל לוינשטיין.
גוגל ישראל סיימה את שנת 2007 במחזור מכירות של מעט יותר מ-50 מיליון דולר – גידול של כ-150% בהשוואה למחזור העסקים שלה ב-2006. כ-85% מהמחזור הגיע מפעילות החברה בתוך ישראל.
עיקר ההכנסה של גוגל ישראל מגיע מתקציבי פרסום של כמה גופים גדולים, בהם בנקים, בתי השקעות, רשתות סלולר ומפרסמים גדולים נוספים שמשקיעים כל אחד כמיליון דולר בפרסום מודעות טקסט בגוגל.
בחגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל התקיימה בישראל תחרות לציור גוגל דודל בנושא "ישראל שלי".
הדודל הזוכה הוצג בדף הבית של Google ישראל ב-30 ביוני 2008.
בפברואר 2010 קיימה גוגל ישראל את כנס המפרסמים הראשון שלה "כנס זינוק בעלייה".
באוגוסט 2006 הוקם מרכז מחקר ופיתוח של גוגל בפארק מת"ם שבחיפה על ידי יואל מארק.
בשנת 2006 הוקם מרכז מחקר ופיתוח של גוגל בתל אביב על ידי יוסי מטיאס.
בשנת 2009 אוחדו מרכזי הפיתוח למרכז מחקר ופיתוח אסטרטגי בישראל בהובלת יוסי מטיאס.
במרכז הפיתוח הישראלי פותחו מספר תכונות במוצרי גוגל, בהן מנגנון הצעת מילות החיפוש המשולב במנוע החיפוש (Google Suggest), תיקון שגיאות כתיב במילות חיפוש, יכולת הוספת שכבות ביוטיוב, יישומי תחרויות ביוטיוב, Google Trends ו-Google Insights for Search, יישומי מעבדה ב-Gmail, שיטה חדשה למכרזי פרסומות לטלוויזיה, ו-Google Visualization.
המרכז שיתף פעולה עם רשות העתיקות ועם מוזיאון ישראל להעלאת צילומי המגילות הגנוזות לאינטרנט, ועם יד ושם להעלאת תכנים לאינטרנט.
כמו כן פועלת בגוגל ישראל קבוצת פיתוח, העוסקת בחיזוי ובהתראה במקרים של אסונות טבע גדולים כמו שיטפונות ושריפות ענק.
באוגוסט 2011 אישר משרד המשפטים לחברת גוגל לצלם את רחובות ערי ישראל לשירות Google Street View.
באוקטובר 2011 כלי רכב של המיזם החלו למפות ולצלם את ערי מדינת ישראל.
בפברואר 2012 השיקה חברת גוגל בשיתוף משרד הכלכלה, הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים, ו-Webydo, את תוכנית "עסקים בישראל צומחים ברשת" שמטרתה הייתה הקמת אתר אינטרנט לכל בית עסק בישראל.
בדצמבר אותה שנה העבירה גוגל ישראל את משרדיה למגדל אלקטרה בתל אביב.
עם המעבר, חנכה בחלק מהשטח המוקצה לה במגדל את "קמפוס תל אביב", בהקמתו של יוסי מטיאס, אשר משמש כמרכז יזמות טכנולוגי.
באוקטובר 2013 מיפתה גוגל את משכן הכנסת, ובשנת 2014 העלתה אותו לאתר Google Street View המאפשר למשתמשיו סיור וירטואלי במקום המצולם.
בנובמבר 2015 קיימה גוגל את יום הקניות המקוון shoppingIL במטרה לעודד את המסחר האלקטרוני בישראל.
במאי 2015, בשיתוף החברה להגנת הטבע, צילמה החברה ומיפתה את שביל ישראל בעזרת מצלמות ה-Trekker של "Google Street View".
השביל צולם כאשר את המצלמה נשאו הצועדים בשביל על גבם.
נכון לשנת 2016 השביל הוא התיעוד היחידי של חציית מדינה לכל אורכה, וגם השביל הארוך ביותר שקיים בשירות גוגל סטריט ויו.
בשנת 2023 החלה החברה לפתח את תוכנית Hello Tech, בשיתוף קרן רש"י והמרכז לחינוך סייבר.
התוכנית תאפשר לכ-15,000 תלמידי חטיבות ביניים (כיתות ח'-ט') ללמוד טכנולוגיה ובינה מלאכותית, ללא רקע מוקדם.
התוכנית החלה לפעול כפיילוט בשלוש ערים: באום אל פחם, בחריש ובאופקים.
בהמשך, תורחב התוכנית לערים נוספות ברחבי הארץ, במטרה לחשוף עשרות אלפי תלמידים מהפריפריה הגאוגרפית והחברתית לעולם הבינה המלאכותית ולפתח אצלם מיומנויות חיוניות לעולם התעסוקה העתידי.
באפריל 2010 רכשה גוגל את חברת ההזנק הישראלית LabPixies ושילבה אותה במרכז הפיתוח בישראל.
בספטמבר 2010 רכשה גוגל את חברת ההזנק הישראלית Quiksee.
ביוני 2013 רכשה גוגל את חברת "וייז מובייל" מפעילת האפליקציה הסלולרית Waze תמורת 1.1 מיליארד דולר, תוך כדי שהיא משאירה את מרכז הפיתוח של וייז בישראל.
בינואר 2022 רכשה גוגל את חברת אבטחת המידע "סימפליפיי" שהוקמה בידי ישראלים ומרכז הפיתוח שלה שוכן ברמת גן.
שרתי החברה אינם ממוקמים בישראל ולכן החברה אינה משלמת מיסים בישראל על הכנסותיה מפרסום.
עיתוני כלכלה ישראלים ביקרו תופעה זו.
ביוני 2016 פורסם בחדשות ערוץ 2 כי חברת גוגל מפעילה לוביסטים אשר משכנעים, מצ'פרים ומשפיעים על העוזרים הפרלמנטריים של חברי הכנסת בישראל בכך שיפעלו על פי האינטרסים המסחריים שלה.
גוגל באז היה שירות של חברת גוגל בסגנון רשת חברתית מקוונת, המבוסס על שירות הדואר האלקטרוני של החברה - Gmail.
השירות מאפשר למשתמשים לשתף קישורים, הודעות סטטוס ותמונות.
השירות נחשף ב-9 בפברואר 2010, במסיבת עיתונאים במטה החברה בקליפורניה, בהשתתפות סרגיי ברין.
החברה הודיעה על סגירת השירות באוקטובר 2011.
גוגל באז מבוסס על הממשק והעיצוב של Gmail, אך מכיל תכונות נוספות המאפיינות רשת חברתית.
השירות מאפשר שיתוף של עדכונים, תמונות, קטעי וידאו וקישורים למספר מצומצם של חברים או לכל העולם.
השירות מאפשר למשתמשים ליצור פרופיל משלהם בו יתפרסמו העדכונים שלהם.
גוגל באז מאפשר אינטגרציה עם שירותי גוגל אחרים דוגמת Picasa וגוגל רידר, אך גם שירותים של חברות אחרות כמו פליקר וטוויטר.
הוא מכיל גם ממשק משתמש מיוחד המתאים לטלפונים חכמים.
רישום לשירות יוצר אוטומטית רשימת עוקבים המוצגת בפומבי.
ברשימת העוקבים נכללים משתמשי ג'ימייל שהנרשם מרבה להתכתב או לשוחח עמם בצ'אט.
יש המבקרים את השירות וטוענים כי צעד אוטומטי זה נחשב לפגיעה בפרטיות של הנרשם.
לאחר תביעות בבתי המשפט על הפרת פרטיות, הוסכם בספטמבר 2010 כי גוגל תשלם פיצויים בסך 8.5 מיליון דולר לקבוצות העוסקות בהגנת פרטיות של גולשים.
באוקטובר 2011 הודיעה החברה על סגירת גוגל באז בתוך מספר שבועות, במטרה להתמקד ברשת החברתית החדשה של גוגל, Google+.
גוגל סְקוֹלַר הוא מנוע חיפוש מקוון מבית היוצר של גוגל, הממפתח את הטקסט המלא של מאמרים, דוחות טכניים, דו"חות לפני הדפסה, תזות, ספרים, ומסמכים אחרים ממגוון רחב של הוצאות ובמקצועות שונים.
מנוע החיפוש, הושק בגרסת בטא בנובמבר 2004.
המנוע כולל כתבי עת מקוונים שרובם עברו ביקורת עמיתים מאירופה וארצות הברית ושייכים להוצאות הגדולות ביותר בתחום.
גוגל סקולר מאפשר למשתמשים לחפש עותקים דיגיטליים או פיזיים של מאמרים, באינטרנט או בספריות.
התוצאות הרלוונטיות ביותר למילות החיפוש יופיעו בראש הרשימה, לפי דירוג המחבר, מספר האזכורים של המאמר ועדכניות האזכורים.
חיפוש יעיל יכול להתבצע בסינון לפי שנת פרסום כדי לבחור מילות חיפוש מקצועיות ומתאימות, ניתן להיעזר במקורות משניים כגון ויקיפדיה.
במסגרת איתור מאמר המערכת מציעה מאמרים הדומים לו או מאמרים שציטטו אותו.
מכיוון שרבות מתוצאות החיפוש של גוגל סקולר מקושרות למאמרים מסחריים, רוב האנשים יוכלו לגשת רק לתקציר המאמר ולפרטיו הביבליוגרפיים, ויצטרכו לשלם דמי לגישה לכל המאמר.
סטודנטים ממוסדות אקדמיים לרוב יכולים לקבל גישה למאמר המלא דרך ספריית המוסד.
לגוגל סקולר מאגר משפטי נרחב של ארצות הברית.
המאגר כולל חוות דעת שפורסמו במקרי ערעורי מדינה ובית משפט עליון בארצות הברית משנת 1950, כתובים מבתי משפט מחוזי ופדרליים בארצות הברית, ערעורים, מס ופשיטת רגל משנת 1923 וכתובי בית משפט העליון האמריקאי משנת 1791.
גוגל סקולר מוסיף קישורים לציטוט בלחיצה בתוך המקרים והכרטיסיות המאפשרות לעורכי הדין לחפש תקדימים וציטוטים לאחר ההחלטה של בית המשפט.
גוגל ספרים הוא שירות רב-לשוני של גוגל לעריכת חיפושי טקסט בספרים שגוגל סרקה, המירה לטקסט באמצעות זיהוי תווים אופטי, ואחסנה במסד הנתונים הדיגיטלי שלה.
בעבר נודע השירות כ-Google Print ("דפוס גוגל"), השם שבו הוא הוצג ביריד הספרים בפרנקפורט באוקטובר 2004. את שמו הנוכחי, Google Book Search, קיבל עת הוכרז רשמית בדצמבר 2004. בדצמבר 2010 השיק האתר את חנות הספרים האלקטרוניים Google eBookstore.
עקב עימותיים משפטיים בין גוגל לבין סופרים והוצאות ספרים, רוב הספרים אינם נגישים לציבור.
היוזמה זכתה לתשבחות רבות בזכות הפוטנציאל הגלום במתן גישה חסרת תקדים למה שיכול להפוך לקורפוס המקוון הגדול ביותר של הידע האנושי, ובקידום הדמוקרטיזציה של הידע.
אולם האתר אינו חף גם מביקורת על פוטנציאל הפרות זכויות יוצרים הקיים בו.
תוצאות מ"גוגל חיפוש ספרים" מופיעות בחיפוש כללי באינטרנט הן בכתובת google.com והן דרך אתר ייעודי של גוגל ספרים: (books.google.com).
בחיפוש כללי באתר גוגל עשויות להופיע עד שלוש תוצאות מהאינדקס של גוגל ספרים, ובמקרים רלוונטיים, הן יופיעו מעל תוצאות החיפוש האחרות.
לחיצה של על תוצאה ב"גוגל ספרים" תפתח ממשק בו יכול המשתמש לעיין בדפים מתוך הספר, כאשר חוקי זכויות יוצרים או בעל זכויות היוצרים מאפשרים זאת.
ספרים הנמצאים ברשות הציבור (בארצות הברית) זמינים ל"תצוגה מלאה" ולהורדה בחינם.
גוגל מגבילה את מספר העמודים הניתנים לצפייה עבור ספרים שעדיין מודפסים, באמצעות מגוון רחב של מגבלות גישה ואמצעי אבטחה, שחלקם מבוססים על קובצי עוגייה.
מתוך ספרים שבעליהם לא זוהו והעשויים להיות מוגנים בזכויות יוצרים, ניתן לצפות רק בקטע מזערי של כ-2–3 שורות, אך הטקסט המלא של הספר זמין לחיפוש.
לצד תוצאות החיפוש מופיעות פרסומות הקשורות לתוכן החיפוש, אך הן לא מופיעות ליד ספרים הנצפים בתצוגה מקדימה.
האתר מספק קישורים לאתר האינטרנט של המוציא לאור ומוכרי ספרים.
מסד הנתונים של "גוגל ספרים" מוסיף להתרחב, אך היות שגוגל חייבת לוודא שהיצירות מעוגנות בחוקי הזכויות יוצרים המקומיים, הוא אינו נגיש במלואו עבור משתמשים מחוץ לארצות הברית.
בשנת 2010 העריכה גוגל שמספר הספרים בעולם כולו עומד על כ-130 מיליון ספרים ייחודיים (129,864,880 ליתר דיוק, כ-20 אחוז מתוכם נמצאים ברשות הציבור).
מנהל הנדסה בפרויקט מסר כי גוגל מתכוונת לסרוק את כולם בתוך עשור, והם יסתכמו בלמעלה מ-4 מיליארד דפים דיגיטליים ו-4 טריליון מילים.
ב-14 באוקטובר 2010 הוצגו באתר מעל 15 מיליון ספרים סרוקים רובם הגדול ספרים שאינם מודפסים יותר או שאזלו מחנויות הספרים (בארצות הברית, בריטניה או אוסטרליה).
למרות זאת, משתמשי השירות מעיינים בלא פחות מ-80 אחוז מתוך 15 מיליון הספרים הדיגיטליים הללו לפחות פעם בחודש.
בארכיון האתר זמינים בתצוגה מלאה או חלקית מספר רב של חיבורים בשפה העברית, חלקם ספרי קודש מהמאה ה-12 ואילך.
חלק גדול מהספרים נסרקים באמצעות מנגנון סריקה המורכב משתי מצלמות מהירות המצלמות את תוכן הדף, שאותו מעביר מפעיל אנושי באופן ידני, וממצלמת אינפרא-אדום המצלמת את ממדי הדף, על מנת שהמחשב המצורף למערכת יוכל לחשב היכן הדף עקום (בדרך כלל באזור הכריכה) ולתקן בהתאם.
כדי למנוע תופעות של דילוג על דפים בטעות במהלך תהליך הדפדוף המייגע, גוגל פיתחה מערכת המשמיעה צליל במרווחי זמן קבועים שאמורים להעניק למפעיל המערכת תחושת קצב בעלעול הדפים.
המערכת עשויה גם להשמיע צליל שגיאה במקרה דילוג או כשידו של המפעיל נמצאת בתוך התמונה.
בספטמבר 2009 רכשה גוגל את reCAPTCHA, שעושה שימוש במנגנון אנושי, CAPTCHA, כדי לזהות מילים שתוכנת זיהוי התווים לא הצליחה לזהות בבירור.
אומנם "גוגל ספרים" סרקה מספר רב של כתבי עת, אך סריקות אלו אינן כוללות את המידע הנדרש לזיהוי מאמרים ספציפיים בנושאים מוגדרים.
עניין זה הוביל לתוכנית נפרדת בשם Google Scholar, המספרתת (מבצעת דיגיטציה) ומאחסנת גם מאמרים מכתבי עת ישנים (בהסכם עם המו"לים שלהם).
הפרויקט עורר טענות בקרב חוגים אינטלקטואליים ופוליטיים באירופה, שהביעו חשש מ"אימפריאליזם של השפה האנגלית".
לטענתם, היות שהרוב המכריע של הספרים מוצגים בשפה זו, הדבר גורם לייצוג לא פרופורציונלי של השפות הטבעיות בעולם המקוון.
גרמנית, רוסית, וצרפתית לדוגמה, הן שפות נפוצות בעולם הידע והספרות; הדגש הבלתי-מידתי על אנגלית עלול לעצב את אופן הגישה לידע ומחקר היסטורי, ובסופו של דבר, גם את אופייה וכיוונה בעתיד.
בין המבקרים הללו נמנה ז'אן נואל, נשיא ה"ביבליוטק נשיונל דה פראנס"
בהקשר זה וכדי לתת מענה אירופי למיזם הספרים של גוגל, נפתח בנובמבר 2008 ביוזמת האיחוד האירופי אתר אירופיאנה.
נכון לסוף שנת 2010 מקשר האתר לכ-14.6 מיליון אובייקטים דיגיטליים, למעלה מ-3.4 מיליון מתוכם הם ספרים והוא כולל גם פריטי וידאו, תמונות, ציורים, אודיו, מפות, כתבי יד, ספרים מודפסים, ועיתונים, המתעדים 2000 שנות היסטוריה אירופית ושנאספו מלמעלה מ-1,500 ארכיוני האיחוד האירופי
טענה נוספת שהועלתה כנגד הפרויקט הייתה שהוא מוביל למונופוליזציה וריכוז של הידע בידי גוף מסחרי יחיד.
על כך השיבה גוגל שאין דבר המונע מכל גוף שהוא לערוך פרויקט דומה לשלה.
בין האתרים המציעים או הציעו שירות דומה:
מיקרוסופט החלה בפרויקט דומה בשם "לייב סרצ' בוקס" (Live Search Books) שהושק בסוף 2006. השירות פעל עד לנטישתו במאי 2008. לאתר נסרקו 750.000 ספרים ו-80,000,000 כתבות עיתונות.
כל הספרים שהועלו לאתר זמינים בארכיון האינטרנט, שהוא ארגון ללא כוונת רווח, והפרויקט השני בגודלו אחרי גוגל בתחום סריקת הספרים.
נכון לאוקטובר 2010, האתר מכיל יותר מ-2.5 מיליון ספרים סרוקים.
חברת קירטאס (Kirtas) טכנולוגיות הייתה ספקית הדיגיטציה הגדולה ביותר שנבחרה על ידי מיקרוסופט עבור הפרויקט Live Search.
בחודש יוני 2009 השיקה החברה את האתר KirtasBooks.com, שמכיל כמיליון כותרים מספריות המשתתפות בפרויקט כדי לספק הדפסה באיכות גבוהה והורדה דיגיטלית.
אתר גאליקה של הספרייה הלאומית של צרפת מקשר לכ-800,000 ספרים דיגיטליים, עיתונים, כתבי יד, מפות וציורים, וכו'.
הספרייה הדיגיטלית מוסיפה להתרחב מאז שנת היווסדה ב-1997, בקצב של כ-5000 מסמכים חדשים לחודש.
חלק הארי של המסמכים הסרוקים, הכתובים רובם בצרפתית, זמינים לעיון בפורמט של תמונה וטקסט מאז סוף 2008.
מחזיקה את הספרייה הדיגיטלית HathiTrust מאז 13 אוקטובר 2008, המשמרת ומספקת גישה לחומר שנסרק על ידי גוגל, ארכיון האינטרנט, וארגונים מקומיים על ידי מוסדות משותפים.
נכון למאי 2010, הספרייה כוללת כ-6 מיליון כרכים, למעלה מ-1 מיליון מתוכם נמצאים ברשות הציבור.
2004: גוגל הרחיבה את שירות Google Print, המכונה גם Google Print Library Project, ומבססת שותפויות עם אוניברסיטאות וספריות ציבוריות מובילות, תוך שהיא מצהירה על כוונתה לספרת ולהפוך לזמין כ-15 מיליון ספרים באמצעות שירות גוגל ספרים בתוך עשור.
2005: גילדת הסופרים ואיגוד ההוצאות לאור בארצות הברית תובעות את גוגל בגין אי כיבוד זכויות יוצרים ואי מתן פיצוי ראוי לסופרים ומוציאים לאור.
בחודש יוני שינתה גוגל את שם השירות מ-Google Print ל-Google Book Search.
2007-2006: אוניברסיטאות וספריות רבות בעולם מוסיפות להצטרף לפרויקט ומעמידות עשרות רבות של מיליוני ספרים לרשות גוגל.
2008: תעשיית ההוצאה לאור וגוגל הגיעו להסכם לאחר שנתיים של משא ומתן, גוגל תפצה סופרים ומוציאים לאור ותהפוך את הספרים לזמינים לציבור בתשלום, ולמוסדות אקדמיים בחינם.
בחודש דצמבר הודיעה גוגל על הכללת מגזינים בפרויקט.
2009: גוגל מודיעה בוועידה השנתית BookExpo בניו יורק על תוכנית שתאפשר למוציאים לאור למכור את ספריהם החדשים דרך גוגל.
גוגל נוחלת הפסד משפטי משמעותי ראשון לפרויקט, כאשר בדצמבר מפסיק בית משפט צרפתי את הסריקה של ספרים מוגנים היוצאים לאור בצרפת.
2010: בסוף חודש יולי הושק הפרויקט רשמית בגרסה עברית מלאה.
גוגל הודיעה שחתמה על הסכמים עם מספר הוצאות לאור ישראליות, לרבות הוצאת כתר, ובכוונתה לחתום עם כל ההוצאות.
בחודש דצמבר השיקה גוגל את Google eBookstore - חנות ספרים מקוונת המתחרה עם אמזון ואפל.
החנות מציעה (בינתיים לתושבי ארצות הברית בלבד) מבחר ראשוני של 3 מיליון ספרים, אותם ניתן לקרוא בקוראי ספרים אלקטרוניים רבים, למעט קינדל.
באוקטובר עברה גוגל את רף ה-15 מיליון ספרים סרוקים.
2011: שופט בבית המשפט הפדרלי בארצות הברית ביטל את ההסכם בין גוגל לנציגי בעלי הזכויות מ-2008.
2012: קצב סריקת הספרים יורד באופן משמעותי, בלוג הפרויקט מפסיק להתעדכן.
2013: שופט בבית המשפט הפדרלי מצדד בגוגל וקובע כי השימוש נכלל תחת שימוש הוגן.
גוגל חתמה על הסכמי דיגיטציה עם כ-22,000 חברות הוצאה לאור, ועם כארבעים ספריות.
לגוגל ספרים גם מיזם משותף עם הספרייה הלאומית, במסגרתו ייסרקו לגוגל ספרים 120,000 ספרים מאוסף הספרייה, שזכויות היוצרים עליהם פגו.
בתעשיית ההוצאה לאור ובאיגודי סופרים מתחו ביקורת על הכללת גזירי טקסט של יצירות מוגנות בזכויות יוצרים, וראו בכך הפרת זכויות.
איגוד המו"לים האמריקאי וגילדת הסופרים (כל אחד בנפרד) תבעו בסוף שנת 2005 את גוגל על "הפרת זכויות יוצרים מסיבית".
בתגובה טענה גוגל שהפרויקט הוא המקביל הדיגיטלי לכרטסת קיטלוג מסורתית והוא מעוגן בשימוש הוגן, משום שהציטוט המוצג בגזירי הטקסט הוא קצר ודומה באורכו לתוצאות החיפוש שמפנה לאתרים, או לציטוט המופיע בביקורת ספרותית.
על אף האמצעים שנקטה גוגל, בכך שסיפקה טקסט מלא רק לספרים הנמצאים ברשות הציבור, תוך הגבלת העיון בספרים מוגנים לקטעי טקסט בני מספר שורות בלבד, המו"לים טענו שאין לגוגל זכות להעתיק ספרים מוגנים שלמים, ולאחסן אותם בכמויות גדולות במסד הנתונים שלה תמורת רווח כספי.
לאחר שנתיים וחצי של משא ומתן, גוגל חתמה בשנת 2008 על הסדר עם תעשיית המולי"ם ואיגוד הסופרים בארצות הברית, בו היא הסכימה לשלם סך של 125,000,000 דולר לבעלי הזכויות של הספרים שסרקה.
גוגל התחייבה לכסות את הוצאות המשפט, ונדרשה ליצור פנקס רישום של בעלי הזכויות.
עם זאת, הסדר הפשרה לא אושר לאחר שמשרד המשפטים האמריקאי סבר שההסכם מפר את חוק ההגבלים העסקיים.
לאחר דיונים משפטיים שארכו 13 חודשים, דחה שופט פדרלי את ההסדר בנימוק שהוא העניק לגוגל מונופול, הפר חוקי זכויות יוצרים וחוק ההגבלים העסקיים, ואפשר לגוגל להרוויח מספרים ללא השגת רשות מיוצריהם.
בנוסף, ההסדר עורר התנגדות בקרב מספר ארגונים אמריקאיים שלא היו חלק מהתביעה וההסדר, ביניהם ארגון הסופרים והעיתונאים האמריקאי ואיגוד האמנים החזותיים, שמתחו ביקורת גורפת על ההסדר והגישו תביעות נוספות.
ספריית הווארד התריעה בעקבות ההסדר שתיסוג מהפרויקט אם גוגל לא תחדל לסרוק ספרים מוגנים.
כמתחייב מההסדר, השיקה גוגל בפברואר 2009 אתר אינטרנט המאפשר לסופרים להגיש טופסי תביעה מקוונים, ולקבל בתמורה 60 $ עבור ספר שלם, או 5 עד 15 דולר על תוספות חלקיות לספר.
בתמורה, גוגל יכולה לאנדקס את הספרים ולהציג קטעים קצרים ממנו בתוצאות החיפוש, כמו גם להציג 20% מכל ספר במצב תצוגה מקדימה.
גוגל יכולה גם להציג בדפים אלה מודעות פרסום ולמכור גרסאות אלקטרוניות של כל ספר.
המחברים ובעלי זכויות היוצרים יקבלו 63 אחוזים מכלל הכנסות הפרסום והמסחר האלקטרוני הקשורים ביצירותיהם.
סופרים שאינם מעוניינים להיכלל בהסדר זכאים למסור הודעת סירוב ולצאת מהמאגר.
בשנת 2009 נקנסה גוגל בסך 300,000 € על ידי בית משפט אזרחי בפריז, שהורה לגוגל לשלם 10,000 € ליום עד להסרת ספרי המו"ל התובע ממסד הנתונים שלה.
בית המשפט כתב כי "גוגל הפרה את זכויות היוצרים של המחברים בכך שסרקה ואפשרה גישה לספרים שבבעלות המו"ל ללא אישורה" גוגל ערערה על הפסק בערכאה גבוהה יותר.
הסופרת הסינית מיאן מיאן הגישה באותה שנה תביעה אזרחית נגד גוגל על סך 8,900 $, בגין סריקת הרומן שלה "אוהבי חומצה".
זוהי התביעה הראשונה נגד גוגל בסין.
גוגל הגיבה לביקורת המתמשכת בציינה שסריקת הספרים ואחסונם באינטרנט מגנה על המורשת התרבותית של העולם; סרגיי ברין, אחד ממייסדי גוגל אמר כי "הספרייה המפורסמת של אלכסנדריה נשרפה שלוש פעמים, בשנת 48 לפנה"ס, 273 לספירה ו-640 לספירה, כמו גם ספריית הקונגרס, שם החריבה האש בשנת 1851 שני שלישים מהארכיון.
אני מקווה שלא יקרה שוב הרס כזה, אולם ההיסטוריה מצביעה אחרת".
מומחים למשפט בארצות הברית טענו כי הפרויקט מסכן את דוקטרינת השימוש הוגן, כיוון שבפרויקט נעשה שימוש בטענת השימוש הוגן בממדים כה אדירים שהוא עלול לגרום להגבלה משפטית של זכות זו.
מאחר שאיגוד המו"לים הגיעה בסוף להסדר עם גוגל, המחלוקת על הגבלות השימוש הוגן נותרה בינתיים בלתי פתורה.
מספר גופים הצביעו על בעיות איכות שהתגלו בסריקות ובתהליך ההמרה לטקסט.
המגזין דר שפיגל מבקר תכופות את החוסר במטה-דאטה ואת איכות הסריקה - שאף על פי שנעשית בתהליך ידני התגלו בה טעויות גדולות, כמו כיתוב שגוי של שמות מחברים או שמות ההוצאה לאור, דפים חסרים מתוך הספר או דפים בלתי קריאים.
ממחקר שנערך על ידי פרופסור בבית הספר למידע באוניברסיטת ברקלי בשנת 2007, עולה ש"איכות הסריקה (ובעקבותיה איכות החיפוש) היא לעיתים לקויה ביותר.
הגרסאות המוצגות הן, במקרה הטוב, מאכזבות".
כמו כן נמצאו בעיות של קיטלוג שגוי בגרסה העברית של האתר.
גוגל חדשות או Google News, הוא אלגוריתם צובר חדשות המציג חדשות באתר של חברת גוגל.
שפותח על ידי קרישנה בהרט בשנת 2001 בגרסת הבטא.
בינואר 2006 הוציאו גוגל את גוגל חדשות בגרסה המלאה, השירות כולל את החדשות משלושים הימים האחרונים.
במהלך חודש מרץ 2006 הושק השירות גם בשפה העברית.
נכון לשנת 2013, גוגל חדשות אוסף חדשות מיותר מ-50,000 מקורות מידע ברחבי העולם.
גוגל חדשות סורקת את מפיצי התוכן החדשותיים ומציגה את המאמרים שעלו אליהם ב-30 הימים האחרונים.
בסך הכל, מערכת גוגל חדשות צוברת תוכן מלמעלה מ-25,000 אתרים מפיצי תוכן חדשותי, כשלמעלה מ-4,500 מהאתרים הנסרקים הם בשפה האנגלית (בשפות אחרות הכמות נמוכה יותר) ובישראל נסרקים כל אתרי החדשות המרכזיים בצורה מקיפה ביותר.
השירות מוצע ב-35 השפות הבאות: עברית, ערבית, בולגרית, קנטונזית, סינית, צ'כית, הולנדית, אנגלית, צרפתית, גרמנית, יוונית, בנגלית, הינדית, הונגרית, איטלקית, אינדונזית, יפנית, קוריאנית, לטבית, ליטאית, מליאלאם, נורווגית, פולנית, פורטוגזית, רומנית, רוסית, סרבית, ספרדית, שוודית, טמילית, טלוגו, תאילנדית, טורקית, אוקראינית ווייטנאמית.
גוגל קבוצות או Google Groups הוא ממשק אינטרנטי חינמי של גוגל המיועד לקבוצות דיון, ומאפשר לקבוצת אנשים להתכתב יחדיו.
בניגוד לפורומים אחרים, הדיון באתר לא חייב להתבצע בעמוד הבית אלא נעשה על ידי התכתבות ברשת המייל של הקבוצה.
הממשק יוצר שירות של רשימת תפוצה סגורה שיכולה להתכתב עם עצמה.
בסוף 2010 הודיעה גוגל שהיא משאירה רק את הדיונים ומסירה את האופציות של דפי אינטרנט והעלאת קבצים.
גוגל לונאר אקס פרייז הייתה תחרות אשר נוהלה על ידי ארגון XPRIZE ומומנה על ידי חברת גוגל.
הזוכה בתחרות יהיה "הצוות הראשון שינחית בבטחה על פני הירח רובר רובוטי שינוע למרחק של 500 מטר וישדר תמונות ונתונים חזרה אל כדור הארץ".
לפחות 90% מהמימון של כל צוות היה חייב להגיע מגופים פרטיים, אך לא הייתה הגבלה על גובה המימון הפרטי.
לתחרות נרשמו 34 צוותים מכל העולם, אך עם הזמן מספרם הלך וירד עד שנותרו רק כ־8 צוותים שאכן מתכוונים לשגר חללית לירח.
עד סוף 2016 השיגו 5 צוותים הסכמי שיגור מאושרים ועלו לשלב הגמר של התחרות.
הצוותים היו מחויבים לשגר עד סוף שנת 2017. באוגוסט 2017 ניתנה הארכה נוספת עד סוף מרץ 2018. ב־23 בינואר 2018 הודיעה קרן XPRIZE שכיוון שאף אחד מהצוותים שנותרו בתחרות אינו ערוך לשגר חללית אל הירח עד המועד האחרון שנקבע (ה־31 במרץ 2018), התחרות למעשה הסתיימה ללא אף מנצח.
בתחרות השתתפה גם קבוצה ישראלית הנקראת SpaceIL והיא הייתה האחרונה להירשם לתחרות, אך הראשונה לחתום על הסכם שיגור, עם חברת SpaceX האמריקאית.
השיגור יועד לשנת 2017 אך נדחה לשנת 2019. הגשושית הישראלית "בראשית" שוגרה ב־22 בפברואר 2019. ביום ו' בניסן ה'תשע"ט, 11 באפריל 2019, הגשושית התרסקה על פני הירח בעקבות תקלה.
ב־28 במרץ 2019 הודיע ארגון XPRIZE על השקת פרס "Moonshot Award" בסך מיליון דולר לנחיתה על הירח.
על אף שהגשושית בראשית נכשלה בכך, ארגון XPRIZE הודיע ש־SpaceIL תקבל מיליון דולר.
הפרס הראשון בתחרות היה 20 מיליון דולר לצוות הראשון שיבצע את המשימה בהצלחה.
הצוות השני היה אמור לזכות ב־5 מיליון דולר.
פרסים נוספים בסכום כולל של 5 מיליון דולר היו אמורים להיות מחולקים לצוותים שיצליחו ראשונים במשימות בונוס:
בונוס מורשת - לשדר תמונה ווידאו של פריט תרבותי היסטורי בירח.
בונוס מים - לאתר הוכחה חד־משמעית להימצאות מים על הירח.
בונוס מרחק - לנוע למרחק של לפחות 500 מטרים מנקודת הנחיתה.
התנועה עשויה להתבצע על פני הירח, מעליהם או מתחתם.
בונוס הישרדות - לתפעל את הרובוט מרחוק בשני ימי ירח נפרדים או במילים אחרות לשרוד לילה ירחי (שנמשך 14 ימים ארציים).
בונוס גיוון - בו יזכו צוותים מגוונים מבחינת לאום, מגדר, מוצא אתני וכדומה.
בסך הכל, שוויו של הפרס המרבי היה 30 מיליון דולר.
להלן הצוותים שהגיעו לשלב הגמר בתחרות:
הקבוצה הישראלית SpaceIL בנתה חללית שתשקול כ־585 ק"ג, שלא מצוידת בגלגלים אלא תנסה לנוע באמצעות המנוע שלה - דהיינו להשתגר מפני הירח ולנחות שוב במרחק כמה ק"מ מאתר הנחיתה הראשון.
השיגור היה על גבי פאלקון 9.
אחת הקבוצות שהמשיכו לבנות את החללית לאחר סגירת התחרות הייתה SpaceIL, זו הקבוצה הראשונה ששיגרה את החללית בתאריך 22 בפברואר 2019, בשעה 3:45 לפי שעון ישראל, מקייפ קנוורל בפלורידה.
ב־11 באפריל 2019 כשעה לאחר ההתרסקות, הודיעה Google Lunar X PRIZE בטוויטר כי בכוונתה להעניק פרס של מיליון דולר לצוות SpaceIL על ההישג שלהם כקבוצה פרטית להבאת הגשושית למסלול סביב הירח.
גוגל דסקטופ הייתה תוכנת חיפוש תוכן בשולחן העבודה שיוצרה על ידי גוגל עבור מערכות ההפעלה לינוקס, Mac OS X ו-Windows.
התוכנה אפשרה לחפש תוכן מגוון במחשב כגון: כתובות דואר אלקטרוני, קובצי מחשב, תמונות, מוזיקה, וידאו, דפי אינטרנט ווידג'טים, צ'אטים דפי אינטרנט להצגה, וגאדג'טים נוספים של גוגל.
בחודש ספטמבר 2011 הודיעה חברת גוגל על הפסקת תמיכה והפעלה של כמה ממוצריה, ובהם גוגל דסקטופ.
לאחר התקנת גוגל דסקטופ על המחשב, התוכנה סורקת את תכולת הכונן הקשיח של המשתמש ויוצרת ממנו אינדקס.
מיד לאחר ההתקנה המשתמש יכול לבצע חיפוש עבור קובץ מסוים ולקבל את התוצאות, בדומה מאוד לתוצאות החיפוש של מנוע חיפוש באינטרנט.
סוגים נוספים של קבצים ניתן למפתח בעזרת תוספים הניתנים להורדה מהאינטרנט וגם ישנה האפשרות להתנות לגוגל דסקטופ למפתח רק סוגים מסוימים של קבצים.
במפתוח הראשוני, גוגל דסקטופ סורקת עד 100,000 קבצים לכל כונן קשיח כלומר, גוגל דסקטופ לא תמפתח את כל הקבצים בפעם הראשונה עבור משתמש אשר בכונן הקשיח שלו יהיו יותר מ-100,000 קבצים.
עם זאת התוכנה תמשיך להוסיף למאגר האינדקס קבצים נוספים בעזרת תכונה הנקראת Real-Time Indexing, בכל פעם שהמשתמש יפתח או יזיז אותם.
אחת מהתכונות הבולטות של גוגל דסקטופ היא סרגל הצד, אשר מכיל בתוכו מספר גאדג'טים שימושיים לצד שולחן העבודה.
סרגל הצד קיים בגרסאות התוכנה עבור מערכות ההפעלה חלונות ולינוקס ומגיע במצב ברירת המחדל שלו עם הגאדג'טים הבאים:
• אי מייל - מאפשר למשתמש לצפות בתיבת הדואר המסופקת על ידי גוגל.
• מחברת שרבוט - שם ניתן לרשום לעצמנו תזכורות ולשמור אותן.
• תמונות - מציג עבורנו מצגת תמונות מתיקייה מסוימת במחשב (במקור "My Pictures")
• חדשות - מציג עבורנו את הכותרות האחרונות מגוגל חדשות ואת השעה בה הן פורסמו, בהתאם לתוכן אותו אנו קוראים באינטרנט.
• מזג אוויר - מציג תחזית לפי מיקום שהמשתמש בוחר.
• גזיר אינטרנט - מציג עבורנו תוכן מעודכן מRSS וAtom.
• גוגל טוק - אם גוגל טוק מותקנת במחשב, ניתן להצמיד אותה לסרגל הבית בלחיצה כפולה על כותרת החלון.
סרגל הצד מעוגן לאחת מצלעות המסך של שולחן העבודה, ניתן להפעיל עבורו הסתרה אוטומטית בדומה לסרגל המשימות של ווינדוס.
לרוב הסרגל יכסה בין 1/6-1/9 משטח המסך לפי הגדרות המשתמש ובהתאם לגודל ורזולוציית המסך שלו.
חלונות אחרים ייאלצו לשנות את גודלם בהתאם.
כאשר הסרגל ממוזער ניתן להגדיל חלונות אחרים לגודל מלא, וכאשר עוברים עם סמן העכבר מעל הצד בו הסרגל ממוקם, הסרגל יתרחב ויכסה זמנית חלק מהחלון המלא.
כאשר הסרגל ממוזער יופיעו התראות עבור הודעות אי מייל וחדשות עדכניות בצורה של חלון שיקפוץ מעל סרגל המשימות.
כאשר מחפשים בתיבת החיפוש של גוגל דסקטופ יופיע חלון "Quick Find".
בחלון זה יוצגו שש (ניתן לשנות את הכמות) התשובות הרלוונטיות ביותר ממחשבו של המשתמש.
התוצאות בחלון יתעדכנו אם המשתמש יחפש ערכים אחרים וינטרל את הצורך לפתוח חלון חדש.
"דסקבר" ("תיבת שולחן" בתרגום חופשי) היא תיבת טקסט, המאפשרת לבצע חיפוש ישירות משולחן העבודה.
קבצים יופיעו בחלון החיפוש המהיר, ותוצאות של חיפוש באינטרנט ייפתחו בחלון של דפדפן ברירת המחדל של המשתמש.
תיבת החיפוש של היישומון יכולה להיות ממוקמת בצמוד לסרגל המשימות, או לצוף מעל שולחן העבודה בכל מקום שנבחר.
גוגל דסקטופ הייתה יכולה ליצור אינדקס ממאגרי מידע מקומיים של תוכנות כגון Microsoft Outlook, IBM, Lotus Notes, Mozilla Tunderbird.
עבור דואר אלקטרוני המסופק דרך גוגל ניתן לבנות מאגרי מידע של חשבונות גוגל הנמצאים בשרתים ולא ממוקמים פיזית על המחשב.
גאדג'טים הם מיני אפליקציות אשר ניתן למקם בכל מקום על שולחן העבודה או להצמיד לסרגל הצד, הם מציגים עבורנו אי מיילים חדשים, תמונות, חדשות ומזג אוויר.
גוגל נותנת גישה לגלריה של גאדג'טים קיימים מאתר הבית שלה וגם מקדמת עידוד של מפתחים ליצור עבור פלטפורמת הגוגל דסקטופ, היא עושה זאת בעזרת פרסום של ערכת פיתוח תוכנה עבורם ומתחזקת בלוג עבור כל מי שרוצה לפתח עבור גוגל דסקטופ.
ישנה מערכת אוטומטית שנקראת "Google Desktop Hall Of Fame" שם מפתחים יתקדמו על בסיס הצלחת האפליקציה שלהם.
רשימת תוצאות חיפוש: כותרת מטא מידע - תוצאות החיפוש יופיעו תחת המטא כותרת של הקובץ, בכך גוגל דסקטופ יוצרת חוויית שימוש טובה יותר שכן לרוב שמות הקובץ לאו דווקא מייצגים את תוכן המידע ואילו המטא כותרת (כאשר היא קיימת) קשורה באופן ישיר לתוכן אותו מכיל הקובץ.
בפברואר 2007 נמצאו מספר פרצות אבטחת מידע בממשק גוגל דסקטופ על ידי עמית ארז מחברת Watchfire.
הפרצות אפשרו לאדם עם כוונות זדוניות גישה קבועה מרחוק למידע של המחשב, וגרוע מכך, במקרים מסוימים, גם שליטה מלאה עליו.
גוגל נאלצה לבצע שינויים ועדכונים בתוכנה על מנת לחסום את ליקויי האבטחה שהתגלו.
קבוצות רבות של שמירת הפרט וזכויות הפרט כגון ארגון Electronic Frontier Foundation בארצות הברית, הביעו דאגה שמידע אישי יכול להיות מועתק ממחשבים של משתמשים אל הרשת.
גרסה 3 של גוגל דסקטופ הכילה בתוכה אופציות מסוימות והמדאיגה מבניהן, מאפשרת לבצע חיפוש של קבצים בין מחשבים שונים של המשתמש דרך הרשת.
על מנת לבצע את הפעולה גוגל העתיקה את הקבצים של המשתמש לשרתיה דבר שעורר ביקורת רבה ושאלות בנוגע לפרטיות המידע של המשתמשים.
היו חששות רבים לכך שהמידע יכול להיות זמין יותר ובעזרת צווי בית משפט וארגון EFF גובשה המלצה לא להשתמש בתוכנה.
נוסף על כך אילו אשר מצוי במחשבם מידע רגיש לא כדאי שיפעילו את פונקציית השיתוף מרחוק שכן הם עלולים לעבור על הסכמי סודיות שחתמו עם מעסיקים וחוקי פרט מסיימים.
בעיות נוספות שעלו היו מהסכם הרישיון של התוכנה אשר המשתמש נאלץ לאשר, היו סעיפים בעיתים רבים הנוגעים לרמת הטמעת התוכנה במערכת המידע של המשתמש, כמו גם שינויים עתידיים במסגרת הסכם הרישיון שהלקוח אוטומטית מאשר אותן ללא היכולת לראות אותם מבעוד מועד.
הקונפליקט בין הצורך בפרטיות לבין הנוחות
אחת הטענות שחברת גוגל העלתה ביחס לפגיעת התוכנה בפרטיות, התייחסה לרצון של אנשים רבים לוותר על הפרטיות בעבור הנוחיות ובעבור תוצאות חיפוש טובות יותר.
ד"ר אלעד שגב התייחס לאותו קונפליקט בין חופש המידע לזכות לפרטיות.
לטענתו, התחלופה או האיזון בין השניים היא מוקד עיקרי בעבור חברת המידע.
מצד אחד גישה טובה יותר למידע אונליין עשוי לספק הזדמנויות ויתרונות למבחר של שחקנים, אך מנגד היא עשויה להוות איום לפרטיות ומכאן גם לביטחון המורחב של האינדיבידואל.
שרבוט גוגל, הידוע גם בכינוי "גוגל דודל" , הוא איור המבוסס על סמלילה של גוגל ומוצג במקומו בעמוד הבית של אתר גוגל בשפות שונות.
האיורים המשתנים מציינים את יצירתם של אישים מפורסמים בהיסטוריה, חייהם, מותם, מבליטים חגים ואירועים חשובים, או התרחשויות אקטואליות מרכזיות.
בתחילת דרכם הופיעו לרוב "שרבוטים" של חגים נוצריים או אמריקאים, אך במרוצת השנים החלו לפרסם שרבוטים מיוחדים, גם לציון אירועים אזוטריים יותר.
לגוגל יש בסך הכול 184 דומיינים במדינות ברחבי העולם.
נכון ל-2024 נוצרו למעלה מ-5000 שרבוטי גוגל, חלקם עיצובים כלליים ל-google.com העולמי, וחלקם ייעודיים לדומיינים הלאומיים השונים, על-פי אירועים שונים במדינות המתאימות.
לפעמים השרבוטים נוצרים כסדרה, מעין סיפור בהמשכים, ומדי יום מופיע שרבוט אחר הקשור לאותו נושא.
כך היה למשל באולימפיאדת סידני (2000) ולרגל חגיגות 40 שנה לסדרה "רחוב סומסום".
בסדרת חג המולד בשנת 2008 נראה סבא המרכיב צעצוע לנכד במשך חמישה ימים כאשר בכל יום הוצג שרבוט שונה.
בשנת 2010 החלו להופיע שרבוטים תוך שימוש באנימציה ובשנת 2011 גם סרטונים באורך של עד שתי דקות.
לדוגמה, בימי הולדת של ג'ון לנון, צ'ארלי צ'פלין ומרתה גרהם.
יש גם שרבוטים אינטראקטיביים המשתנים כאשר עוברים עליהם עם סמן העכבר.
השרבוטים מוצגים כלוגו של גוגל לזמן קצר ולאחר מכן מועברים לארכיון השרבוטים, האוצר בתוכו את כל העבודות שנעשו אי פעם.
העבודות מקוטלגות לפי שנים וחודשים, ומאפשרות להתרשם מהאירועים שקורים כמעט מדי יום מסביב לעולם ומהפרשנות שקיבלו על ידי מאיירי החברה.
בשנת 1999 הופיעו כבר חמישה שרבוטים: לכבוד חג ההודיה, חג המולד, ליל כל הקדושים ושניים לכבוד השקת "Uncle Sam search" - מנוע לחיפוש סוגיות הקשורות לממשל האמריקאי, שירות שנסגר ב-2011.
עד שנת 2000 נוצרו שרבוטי גוגל על ידי קבלן חיצוני ששכרו ברין ופייג'.
באותה השנה, לקראת יום הבסטיליה, פנו המייסדים למתמחה בחברה, דניס הוואנג, בבקשה ליצור שרבוט גוגל לציון יום זה.
עבודתו של הוואנג התקבלה בעין יפה אצל מייסדי החברה והם מינו אותו ל"משרבט (דודלר) הראשי".
הוא אחראי על התחום עד היום, בנוסף למשרתו כמנהל האתר הבינלאומי של גוגל.
בשנת 2005 השקיעו ג'ון דואר וראם שרירם, מראשוני המשקיעים בגוגל, 16 מיליון דולר באתר הקמעונאי "Zazzle", המאפשר למשתמשים להעלות תמונות ולהדפיסן על מוצרים שונים.
בשנת 2011 הושקה חנות וירטואלית המתבססת על עיצובי שרבוטי גוגל כחלק מאותו אתר, אולם החנות נסגרה מאז.
בחנות היה ניתן לרכוש חולצות טי, כרטיסי ברכה, פוסטרים, סטיקרים, ספלים, בולים, תיקים ומוצרים אחרים עליהם מודפסים שרבוטי גוגל.
לבחירת הצרכנים עמדו יותר מאלף עיצובים שהיו קיימים באתר.
גוגל מזמינה את הציבור להציע הצעות לשרבוטים וכן לשלוח גרסאות דודל משלהם לכתובת proposalsgoogle.com.
בארצות הברית מתקיימת מדי שנה תחרות הנקראת "Doodle 4 Google", הפתוחה לילדים ולנוער מגיל הגן עד כתה י"ב בין 20,000 בתי ספר ברחבי ארצות הברית.
בשנת 2011 זכה מת'יו לופז, תלמיד כיתה ב' מקליפורניה, ואיורו הופיע בעמוד הבית של גוגל.
בנוסף לכך, קיבל לופז מלגת לימודים בשווי 15,000 דולר.
לבית הספר, שבו הוא לומד, ניתן מענק בסך 25,000 דולר לשם רכישת ציוד טכנולוגי.
התחרות מתקיימת גם במקומות אחרים בעולם שבהם יש שלוחות של גוגל.
ב-2008, לרגל חגיגות שנת ה-60 למדינת ישראל, התקיימה תחרות תחת הכותרת "ישראל שלי".
הזוכה הייתה אילונה פלקסמן מגבעתיים שהייתה אז בת 16, ואיורה הוצג בעמוד הבית של גוגל ישראל ב-30 ביוני 2008, היום האחרון לשנת הלימודים.
כל השרבוטים מאורכבים באתר של גוגל.
שרבוטים אינטראקטיביים אף הונצחו בעמוד ייעודי משלהם על מנת שהגולשים יוכלו להמשיך ליהנות מהם.
ב-4 בינואר 2006, לכבוד יום הולדתו ה-107 של לואי ברייל - ממציא הכתב לעיוורים - הסמליל של 'גוגל' הופיע באותיות ברייל באנגלית.
ב-1 באפריל 2010 גוגל הציגה שרבוט בו כתוב "Topeka" בגופן ובצבעי הלוגו של גוגל, לכבוד יום השוטים הבינלאומי.
טופיקה היא עיר בקנזס שבארצות הברית, שבשנה לפני כן שינתה את שמה ל"גוגל" למשך חודש שלם.
ב-21 במאי 2010, הלוגו של גוגל הוחלף במשחק פק-מן (במקור: Ms.Pack-man), לכבוד יום הולדתו ה-30 של המשחק.
הכפתור "יותר מזל משכל" הוחלף לכבוד האירוע בכפתור "הכנס מטבע".
לחיצה אחת על הלוגו הפעילה את המשחק עבור שחקן אחד ושתי לחיצות אפשרו לשני שחקנים לשחק על אותה המקלדת.
השרבוט הפך ללהיט ענק, וגוגל החליטו להקצות לו דף ייעודי באתר, על-מנת שהגולשים יוכלו לחזור לשחק שוב.
על פי טוני רייט, שיצר כלי המאפשר לעסקים למדוד הפסדים בשל התמקדות של עובדים בעניינים אחרים, נמצא כי בשל שרבוט הפק-מן הפסיד המשק הבינלאומי כ-120 מיליון דולר.
ב-8 באוקטובר 2010, לכבוד יום הולדתו ה-70 של הזמר ג'ון לנון, גוגל החליפה את הלוגו ל-30 שניות של אנימציה בסגנון ייחודי על רקע השיר "Imagine".
ב-8 בפברואר 2011, לכבוד יום הולדתו ה-183 של הסופר הצרפתי ז'ול ורן, גוגל העלתה לוגו אינטראקטיבי בהשראת ספרו, עשרים אלף מיל מתחת למים.
ב-16 באפריל 2011, לכבוד יום הולדתו ה-122 של אייקון הקולנוע צ'ארלי צ'פלין, גוגל העלתה מחוות דודל מיוחדת: במקום הלוגו הקבוע שלה הופיע סרטון וידאו באורך של 2 דקות מלאות.
בסרטון, שהופק בסגנונו הייחודי של צ'פלין, נראים מעצבי גוגל דודל בתור שחקנים.
זהו למעשה הדודל הארוך ביותר נכון ל-2012.
ב-11 במאי 2011 פורסם שרבוט אינטראקטיבי לכבוד יום הולדתה ה-117 של מרתה גרהם, חלוצת הריקוד המודרני.
השרבוט מציג רקדנית מצוירת מבצעת מספר תנועות שגרהם המציאה.
ב-9 ביוני 2011, לכבוד יום הולדתו ה-96 של לס פול - ממציא הגיטרה החשמלית - הופיע שרבוט בצורת גיטרה עם מיתרים, שניתן לנגן עליהם בעזרת המקלדת והעכבר.
הגיטרה הפכה ללהיט והתחילה טרנד חדש כאשר גולשים רבים צילמו את עצמם מנגנים יצירות שלמות עליה והעלו זאת ליוטיוב.
השרבוט הוכתר כ"דודל המצליח ביותר אי פעם" ואף זכה להיות היחיד שנשאר באוויר במשך 48 שעות (במקום 24) בעמוד הבית של גוגל.
אנליסטים כלכליים העריכו כי המשק הגלובלי הפסיד 268 מיליון דולר עקב זמן שאבד בהתעסקות העובדים עם הדודל.
לאחר שירד, הונצח בעמוד מיוחד שזמין לגולשים.
ב-5 בספטמבר 2011, לכבוד יום הולדתו ה-65 של הזמר פרדי מרקיורי נוצר שרבוט גוגל המופעל באמצעות כפתור "Play".
לאחר הלחיצה, הלוגו של גוגל הופך לקליפ אנימציה המבוסס על השיר "Don't Stop me now" של להקת קווין שמרקורי היה הסולן שלה.
אורך השרבוט 01:38 דקות והוא הדודל השני באורכו בהיסטוריה.
הווידאו נוצר על ידי צוות אנימטורים בראשות ג'ניפר הום, שהשקיע כשלושה חודשים לעניין.
ב-24 בספטמבר 2011 פורסם שרבוט לכבוד יום הולדתו ה-75 של יוצר "החבובות", ג'ים הנסון.
השרבוט הציג שש דמויות של "החבובות" ומתחתיהם כפתור בצבע זהה לכל אחד.
כל לחיצה על הכפתורים או תזוזה של העכבר הובילו לתגובה אחרת.
ב-24 באפריל 2012, לכבוד יום הולדתו ה-132 של ממציא הרוכסן גדעון סאנדבק, הופיע שרבוט גוגל של רוכסן במרכז המסך.
ניתן היה למשוך את הרוכסן ולהגיע לדף חיפוש בגוגל של המילים "גדעון סאנדבק".
ב-8 בנובמבר 2013, לכבוד יום הולדתו ה-129 של הרמן רורשאך, פורסם שרבוט גוגל אינטראקטיבי מיוחד, בהשראת מבחן כתמי הדיו שרורשאך המציא.
החלק המרכזי בלוגו היה משתנה בכל מספר שניות, והצופים הוזמנו לשתף עם חבריהם באמצעות הרשתות החברתיות את אשר עיניהם קלטו.
ב-7 במרץ 2014, לכבוד יום האישה הבינלאומי, הופיע שרבוט גוגל ובו נראו סמלי ונוס, הסמל הנקבי, עומדים תחת לוגו גוגל מותאם.
בלחיצה על סמליל "Play" שהופיע במרכז האות "O" האמצעית בשם מנוע החיפוש, החלו הסמלים לפזז במקומם.
הקשה נוספת על הלחצן הפעילה סרטון מוזיקלי באורך למעלה מדקה, בו נראו נשים מלאומים שונים ובנות גילים שונים, מאחלות ברכה בשפתן ליום האישה.
ב-20 במרץ 2014, לכבוד "היום הראשון של האביב", הופיע שרבוט גוגל שכלל איור פרחים וגנן מותאמים ללוגו.
לאחר לחיצה על סמליל "Play" שהופיע במרכז האות "O" האמצעית בשם מנוע החיפוש, היו הפרחים נעלמים והגנן הנראה כרוח רפאים ומיוצג באות G השנייה, קם ממקומו ופוצח בריקוד תוך כדי השקיית הקרקע במזלף, מה שהביא לצמיחתם מחדש של הפרחים.
ב-9 בנובמבר 2015 הופיע שרבוט גוגל עם סרטון אנימציה לכבוד יום הולדתה ה-101 של הדי לאמאר, שחקנית הקולנוע האמריקאית-אוסטרית היהודייה, שהמציאה טכנולוגיית שידור גלי רדיו בדילוגי תדר, בה השתמשו בשנות ה-50 במערכות תקשורת צבאיות שהותקנו בספינות הצי האמריקאי.
טכנולוגיה זו מונחת ביסוד רבים מיישומי הרדיו המודרניים, בהם תקשורת סלולרית, בלוטות' ו-GPS.
ב-16 בדצמבר 2015, לרגל יום הולדתו ה-245 של לודוויג ואן בטהובן, פורסם שרבוט גוגל המשלב קטעי אנימציה ומשחק.
בקטעי האנימציה נראתה דמותו של בטהובן כשהיא מנסה לסדר דפים עם תווים, ובמשחק נדרש המשחק לסדר תווים של ארבע מיצירותיו של בטהובן (תחילתה של הסימפוניה החמישית של בטהובן, לאליזה, סונאטת אור ירח, ואודה לשמחה).
לכבוד אולימפיאדת טוקיו ב-2021 פורסם משחק של גוגל דודל בשם "אי האלופים" ובו היה צריך לנצח בענפי ספורט שונים, כמו טניס שולחן, ריצת מרתון, שחיה צורנית, ועוד.
ראש השנה ה'תשס"ז (23 בספטמבר 2006), היה החג היהודי הראשון שצוין בשרבוט.
מאז צוינו אירועים שונים נוספים.
חגים ומועדים: כגון: ט"ו בשבט, פורים, יום העצמאות, ט"ו באב, יום המשפחה, יום המורה, ימי זיכרון, יום כדור הארץ.
40 שנה לשידור הראשון של הטלוויזיה החינוכית (2006)
40 שנה לפרק הראשון של רחוב סומסום (2009)
101 שנים להולדת הסופרת מרים רות (2011)
102 שנה להולדת המשוררת לאה גולדברג (2013)
141 שנה להולדת המשורר חיים נחמן ביאליק (2014)
58 שנה להולדת השחקנית רונית אלקבץ (2022)
100 שנה להולדת הפנטומימאי מרסל מרסו (2023)
לזכרו של השחקן אלן ריקמן (2023)
190 שנים להולדתו של המלחין יוהנס ברהמס (2023)
לזכרה של השחקנית, הזמרת והפעילה הטרנסג'נדרית גילה גולדשטיין (2023)
204 שנים להולדתה של המדענית, הפיזיקאית והממציאה יוניס ניוטון פוט (2023)
122 שנים להולדתו של הרופא הערבי שהציל יהודיה בשואה מוחמד חלמי (2023)
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2024).
ב-12 ביולי 2007 גוגל הציגה לגולשים מישראל סרט כחול לסמלילה בדף הבית, לצד הכיתוב "ושבו בנים לגבולם".
זאת, במלאת שנה לחטיפת החיילים אהוד גולדווסר ואלדד רגב.
עם זאת, אין מדובר בשרבוט גוגל.
גוגל גלאס היה מיזם מחקר ופיתוח של חברת X המתמקד ביצירת אבטיפוס של משקפיים עם מסך תצוגה, אשר יוכלו להציג מציאות רבודה (שילוב של שכבות עצמים וירטואליים לתוך מציאות אמיתית).
בינואר 2015 הודיעה גוגל על השהייה של המיזם במתכונת בה פעל עד לאותו היום, תוך ציון כי תקים חטיבה נפרדת שתעסוק בפיתוח משקפיים חכמים.
Project Glass מפותח על ידי גוגל במתקן שמיקומו מעולם לא נחשף המכונה באמצעי התקשורת Google X Lab, בו מפותחות גם טכנולוגיות עתידניות אחרות, כגון מכונית ללא נהג.
על אף שמסכי תצוגה המציגים מציאות רבודה אינם רעיון חדש בפני עצמו, פרויקט זה משך תשומת לב תקשורתית רבה.
זאת בעיקר משום שהפרויקט מפותח על ידי תאגיד ציבורי גדול, וכמו כן מפני שהאבטיפוס הוא קטן-ממדים באופן משמעותי בהשוואה לכל מסכי התצוגה המציגים מציאות רבודה שהושקו עד היום.
המוצר שהוצג בעת החשיפה הראשונית של הפרויקט דומה במראהו לזוג משקפיים רגילים כאשר העדשה הוחלפה במערכת תצוגה עילית, אותה יוכלו המשתמשים בעתיד גם להתקין על גבי משקפיים רגילים.
הבדיקות למוצר החלו באפריל 2012. הניו יורק טיימס דיווח כי המשקפיים יהיו זמינים ב"עלות של סמארטפונים כיום", בסביבות 250 עד 600 דולרים, ויהיו זמינים לציבור עד סוף שנת 2013.
הייעוד של מוצרי Project Glass יהיה לאפשר להציג מידע הזמין כיום לרוב המשתמשים בטלפונים חכמים מבלי שיהיה צורך להפעיל את היישומים באמצעות הידיים, וכמו כן הם יאפשרו לקיים אינטראקציה עם האינטרנט באמצעות פקודות קוליות שיעבדו על בסיס עיבוד שפה טבעית, באופן הדומה מאוד ליישום ה-סירי ב-אייפון.
כדי להפעיל את הזיהוי הקולי יש להגיד בקול "OK GLASS" ולתת את הפקודה לדוגמה "TAKE A PHOTO".
הזיהוי הקולי יהיה זמין לראשונה בשפה אנגלית אך בעתיד צפוי לפעול גם בשפה העברית.
המשקפיים יופעלו על מערכת ההפעלה אנדרואיד (מערכת ההפעלה של גוגל).
בחודש אפריל 2013 החלה גוגל להפיץ את משקפיה עבור המפתחים ברחבי העולם שהזמינו את המשקפיים מבעוד מועד וזאת כדי שיחלו לבנות אפליקציות ייעודיות עבור המשקפיים.
הטכנולוגיה מאפשרת שילוב תמידי של הוירטואלי למציאות כמציאות רבודה.
יישומי גוגל יפותחו בחינם על ידי מפתחי צד שלישי.
ב-16 במאי הודיעה גוגל על הוצאת אפליקציות ליישומי חדשות, זיהוי פנים, פעילות גופנית, צילום, תרגום, שיתוף תמונות ברשתות חברתיות ועוד.
בדצמבר 2013 הודיעה גוגל לציבור חובשי המשקפיים כי היא עובדת על דגם המשלב את עדשת המשקפיים עם הטכנולוגיה של גוגל כך שגם הם יוכלו ליהנות מהמשקפיים.
בינואר 2015 הודיעה גוגל על הפסקת מכירת המשקפיים החכמים והשהייה של המיזם במתכונת בה פעל עד לאותה עת.
הטכנולוגיה החדשה של משקפי גוגל עוררה דיון ציבורי באמצעי התקשורת על אופן השימוש העתידי שלנו בה.
בין היתר עלו שאלות אתיות בנוגע לכיצד העולם צריך להיערך לטכנולוגיה שכזו.
דוגמה לדיון שכזה עלתה כאשר נהגת בקליפורניה בארצות הברית נעצרה על נהיגה במהירות מופרזת וקיבלה כפל קנס על כך שהרכיבה את משקפי גוגל בטענה שהן חוסמות את שדה הראייה במהלך נהיגה וכי יש במדינה חוק האוסר על צפייה בצגים במהלך נהיגה.
בעקבות המקרה, מדינות נוספות ברחבי העולם החלו לאסור על השימוש במשקפיים במהלך נהיגה כמו בריטניה, אילינוי, מערב וירג'יניה ועוד.
חששות רבים עלו על ידי מקורות שונים בנוגע לחדירה לפרטיות, כללי ההתנהגות, האתיקה של השימוש במכשיר והקלטת המשתמשים בו ללא רשותם.
אחת הטענות הייתה שכיום קיימים שירותי אינטרנט כמו תצוגת הרחוב של גוגל, העושה את אותה הפעולה בקנה מידה עצום ואין מחלוקת כי משקפי גוגל יפרו זכויות של פרטיות גם כן.
שוחרי פרטיות מודאגים מכך שמרכיבי המשקפיים עשויים להיות מסוגלים לזהות זרים בציבור באמצעות זיהוי תווי פנים בגלוי או בחשאי ואף להקליט ולשדר את השיחות הפרטיות.
חששות נוספים הועלו לגבי חוקיותם של המשקפיים במספר מדינות, בעיקר ברוסיה, אוקראינה ועוד.