tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
פגישת הפסגה השנייה של "פורום הנגב" מיועדת להתקיים במרוקו במועד שטרם נקבע.
מפגש הפסגה השני היה אמור להתקיים במרץ 2023 אך מרוקו דחתה אותו בשל מתיחות ביטחונית בישראל.
דחייה נוספת, למועד לא ידוע, התחוללה על רקע אישור תוכניות לבניית כ-4,500 יחידות דיור בהתנחלויות בידי ממשלת ישראל.
הסתייגות של ממשל ביידן מהמיקום המיועד של הפסגה, באזור סהרה המערבית שמסופח למרוקו והוכר על ידי ממשל טראמפ, אך אינו מוכר על ידי הקהילה הבין-לאומית, העלתה קשיים נוספים על ארגון הפסגה השנייה.
הקמת 'פורום הנגב' מהווה המשך ישיר ל'הסכמי אברהם', המסמנים נקודת מפנה ברורה במדיניותן של מספר מדינות ערב שלא קיימו יחסים דיפלומטיים עם ישראל טרם חתימת ההסכם.
בנוסף, ההסכמות על הקמת 'פורום הנגב' השפיעו לטובה על ההפשרה במדיניות 'השלום הקר' בין ישראל למצרים, שאפיינה את מערכת היחסים שבין שתי המדינות לאחר חתימת הסכם השלום ביניהן, כארבעים שנים קודם לכן.
'התחממות' זו קיבלה ביטוי מעשי בהצטרפות אקטיבית של מצרים לארגון אזורי בו משתתפת ישראל, מהווה צעד נוסף בתהליך נורמליזציה בין שתי המדינות.
פורום דבורה – נשים במדיניות חוץ וביטחון לאומי היא עמותה שנועדה לקדם ייצוג שוויוני לנשים במוקדי קבלת החלטות, בממסד הביטחוני-מדיני הישראלי ובשיח הציבורי.
העמותה נקראת על שם דבורה הנביאה, שהייתה מנהיגה צבאית, שופטת, יועצת, לוחמת ומשוררת.
ב־31 באוקטובר 2000 התקבלה פה אחד החלטה מספר 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם, המצהירה על המחויבות של מועצת הביטחון להגן על נשים ולהבטיח את ייצוגן בתהליכי שלום ובפוליטיקה הבינלאומית.
ההחלטה הצהירה על הצורך של קובעי מדיניות ושל המשפט הבינלאומי להתחשב בחוויותיהן של נשים ונערות החיות באזורי לחימה וסכסוכים אלימים מתוך נקודת מבט מגדרית ומתוך הכרה בהשפעה הייחודית הקיימת על נשים, נערות וילדות במצבים אלה.
המכון האמריקאי The Institute for Inclusive Security, שהקימה סווני האנט , היה בין הגופים הראשונים ששמו להם למטרה לקדם את שילובן של נשים החיות באזורי סכסוך בתהליכי קבלת החלטות בתחום הביטחון הלאומי ובתהליכי משא ומתן לשלום, ברוח החלטה 1325 של מועצת הביטחון.
סווני האנט יצרה קשרים עם נשים ישראליות (בהן אורית אדאטו, ישראלה אורון ואתי לבני) ופלסטיניות (בהן ניעמה עריקאת, רעייתו של סאיב עריקאת), במטרה לקדם דו-שיח בין נשים.
במקביל הוזמנו הפעילות הישראליות והפלסטיניות למפגשים שנערכו בארצות הברית, שבהן השתתפו נשים מאזורי סכסוך מכל רחבי העולם.
בשנת 2005 התקבל תיקון מס' 4 לחוק שיווי זכויות האישה, ובו הקובע, בין היתר, כי: "בוועדה ציבורית ובצוות שמינו הממשלה, ראש הממשלה, שר, סגן שר או מנהל כללי של משרד ממשלתי (להלן - גוף ממונה) יינתן ביטוי הולם בנסיבות העניין לייצוגן של נשים ממגוון קבוצות האוכלוסייה".
בהמשך התקבלו תיקוני חקיקה נוספים ברוח זו, אך בפועל לא הושג שוויון, בין השאר בייצוג נשים בתפקידים בכירים במערכות הביטחון והחוץ.
שיתוף הפעולה בין המכון האמריקאי לבין קבוצה של כתריסר פעילות ישראליות נמשך מספר שנים עד שבשנת 2015 החליטה הקבוצה הישראלית להמשיך באופן עצמאי בפעילותה לקידום נשים ושילובן בתפקידים בכירים במערכת הביטחון ובמשרד החוץ ולהבטיח ייצוג הולם של נשים בוועדות הממלכתיות המוקמות לחקירת אירועים או לגיבוש מדיניות.
הפורום נוסד על ידי "נשים בכירות יוצאות מערכות הביטחון השונות ומשרד החוץ".
הפורום פועל מאז כארגון הנשים היחיד בישראל בתחום מדיניות חוץ וביטחון לאומי.
פורום דבורה מהווה קהילה מקצועית לנשים מובילות בישראל בתחומי הליבה של הפורום, ומספק פלטפורמה ארגונית מרכזית לפעולה למען חברה שוויונית ומכלילה מגדרית במוקדי ההשפעה וקבלת ההחלטות בישראל.
החברות בפורום מגיעות ממגוון דעות ורקעים, וללא שיוך פוליטי או מפלגתי, כאשר המכנה המשותף הוא העיסוק בתחום הביטחוני והמדיני.
הפורום מתמקד בחמישה תחומים עיקריים, שכולם באים לענות על רעיון מרכזי משותף – קידום השתתפותן ומעורבותן של נשים בכל המוקדים העוסקים בביטחון לאומי ומדיניות חוץ, וזאת מתוך הבנה כי השתתפותן של נשים תורמת לפיתוח ולהעשרת השיח הביטחוני והמדיני הישראלי.
קידום הכללתן של נשים בתהליכי קבלת החלטות במישור הלאומי בכלל, ובתחום הביטחוני והמדיני בפרט.
שילוב נשים בשיח הביטחוני והמדיני והרחבת הנושאים הנידונים.
הבטחת השתתפותן השוויונית של נשים בממסד הביטחוני והמדיני, על ארגוניו השונים.
עידוד נשים צעירות להשתלב במערך הביטחוני-מדיני ומתן תמיכה בידע ובניסיון לנשים שכבר פועלות במערך זה.
הרחבת תפיסת הביטחון להכללת היבטים נוספים, לרבות מגדר, סביבה ועוד.
כדי להשיג את יעדיו פועל הפורום במגוון דרכים, ובהן:
גיבוש רשת נשים העוסקות בתחומי הליבה של הפורום וקידום הידע שלהן באמצעות סדנאות, הכשרות ומפגשי נטוורקינג.
קידום מנהלות בדרגי ביניים במגזר הציבורי העוסקות בתחומי הליבה של הפורום באמצעות קיום סדנאות, הכשרות, תוכניות מנטורינג ומפגשי נטוורקינג.
השתתפות בדיונים רשמיים (במשרדי הממשלה ובכנסת), בכנסים אקדמיים ובהופעות בתקשורת בתחומי הפורום ופעילות להגדלת מאגר המומחיות ודוברות הפורום.
שותפות בוועדה הרשמית המייעצת למטה לביטחון לאומי (מל"ל) בנושא הטמעת חשיבה מגדרית בעת קבלת החלטות לאומיות במצבי חירום.
הדוח הוגש לראש המל"ל, והמלצות הכלולות בו אושרו כהחלטת ממשלה (החלטה 1845).
גיבוש ניירות עמדה בנושאי ביטחון לאומי ומדיניות חוץ והעברתם למקבלי ההחלטות.
בין היתר, הגשת נייר עמדה לדיון שנערך בוועדה בכנסת בפרשת הסרסור בסוהרות בכלא גלבוע ובוועדה המיוחדת לנושא אשר הוקמה על ידי משרד הביטחון והמשרד לביטחון פנים.
קידום מטרות הפורום באמצעות שיתופי פעולה עם גורמים רשמיים בישראל, עם ארגוני נשים אחרים הפועלים לשוויון מגדרי, עם ארגוני החברה האזרחית בישראל ובחו"ל, עם הסגל הדיפלומטי הזר בישראל ועם גורמים רלוונטיים בחו"ל.
לדוגמה, מאז 2019 חברות פורום דבורה משתתפות כנציגות של ישראל בוועדת החברה האזרחית המייעצת לנאט"ו בנושא נשים, שלום וביטחון (CSAP).
מי שייצגה את פורום דבורה והשתתפה בדיונים מאז הצטרפות ישראל לוועדה היא פנינה שרביט ברוך.
מאבק למען שילוב נשים ביחידות קרביות
בשנת 2022, בעקבות לחץ שהופעל על הרמטכ"ל אביב כוכבי ובכירי צה"ל מצד רבנים בציונות הדתית המתנגדים לשילובן של נשים בחלק מהיחידות הלוחמות, יצא פורום דבורה בקריאה לרמטכ"ל לעמוד על דבריו בעניין ערך השוויון בצבא, ולא להיכנע ללחץ מצד רבני הציונות הדתית בעניין שילוב נשים ביחידות שעדיין סגורות בפניהן.
"פקודת השירות המשותף עודכנה פעמיים לפי דרישות הרבנים, השאלה באילו יחידות נשים יכולות לשרת - מקוממת.
אנו אוחזות בחזון של ייצוג שוויוני לנשים במוקדי קבלת החלטות על בסיס ההבנה כי יש בכך לתרום לביטחון הלאומי של ישראל", כתבו החתומות על המכתב.
ב-14 ביולי 2024 בתשובתו לבג"ץ על עתירה בנושא שילוב נשים בכוחות המתמרנים מעבר לקווי האויב, צה"ל חשף כי הוא דוחה את הפיילוט לשילובן ביותר משנה: "יש אילוצים רבים שימנעו את פתיחת ההתנסות, ובהם אי-כשירות של טנקים רבים.
פורום דבורה הביע את אכזבתו מהודעת צה"ל ואמר כי מבחינתו הדיון לא הסתיים.
בעקבות עתירה משותפת לפורום דבורה עם שדולת הנשים ונעמת קבע בג"ץ כי על הממשלה חלה חובה חוקית לפעול לייצוג הולם של נשים במשרות בכירות והממשלה הפרה את חובתה זו, והורה לה להקים בתוך שישה חודשים מנגנון שיבטיח יישום אפקטיבי של שוויון מגדרי במינויים.
עוד הבהיר בג"ץ כי חובת הייצוג ההולם חלה לא רק על משרות מנכ"לי משרדי הממשלה, אלא גם על מאות משרות האמון – לרבות ראשי מטות, יועצים ודוברים – המצויות בלב מוקדי קבלת ההחלטות.
במהלך שנות פעילותו של פורום דבורה כיהנו בתפקיד יושבות ראש: ח"כ (לשעבר) אתי לבני, אל"ם (מיל') עו"ד פנינה שרביט ברוך, אל"ם (מיל') רונית לבבי, תא"ל (מיל') שרון ניר ואל"ם (מיל') מאיה הלר, אל"ם (מיל') פנינה שרביט ברוך.
לצד יושבות הראש פעלו תחילה מנהלות ובהמשך מנכ"ליות.
המנהלות היו: שירה עפרון ומיכל חטואל.
המנכ"ליות היו: תניה מורקס ועפרה אש.
עמותת פורום דבורה מעניקה את "אות פורום דבורה" לנשים מובילות ומשפיעות שבפעילותן מגשימות או מקדמות את מטרות העמותה.
מאז שנת 2021 מתפרסם קול קורא לציבור להציג מועמדות לקבלת האות בארבע קטגוריות:
אות פורום דבורה על מפעל חיים מוענק למועמדת פורצת דרך בתחומה, שבנוסף פעלה לאורך השנים לקידום ושילוב נשים רבות וסללה את הדרך לאחרות.
אות פורום דבורה בתחום הביטחון הלאומי.
אות פורום דבורה בתחום מדיניות חוץ.
אות פורום דבורה למנהיגת דור העתיד – מחדשת ומובילה בתחומי הביטחון הלאומי ומדיניות החוץ.
הנשים שקיבלו את האות הן:
ענבל קרייס, מנהלת החדשנות בחטיבת מערכות טילים וחלל בתעשייה האווירית לישראל ובעבר סגנית מנהל מפעל חלל של התעשייה האווירית לישראל וראש פרויקט פיתוח הטיל נגד טילים "חץ 3" במפעל מלמ של התעשייה האווירית, על חלקה בפיתוח מערכות טילים וחלל ועל פריצת דרכן של נשים לתפקידי ניהול בכירים בתעשייה הביטחונית.
דינה זילבר, לשעבר המשנה ליועץ המשפטי לממשלה על פעילותה למען ייצוג נשים.
ר' (בכירה לשעבר ב"מוסד"), אות פורום דבורה למפעל חיים על תרומתה להעלאת יהודי אתיופיה.
ניצב סיגל בר צבי אות פורום דבורה לביטחון לאומי בהיותה האישה הראשונה בתפקיד ראש אגף מבצעים במשטרת ישראל.
מירב אילון שחר, אות פורום דבורה למדיניות חוץ בהיותה שגרירת ישראל למוסדות האו"ם בז'נבה, מאז אוגוסט 2020.
טל לוי דיאמנשטיין, אות פורום דבורה מיוחד לתקופת הקורונה על הקמת והובלת קבוצת המילואימניקיות.
לימור לבנת, אות פורום דבורה למפעל חיים, על פעילותה ללא לאות לקידומן של נשים ושילובן בחברה הישראלית, למניעת אפליית נשים והדרתן מהמרחב הציבורי ולמען צדק מגדרי וצדק חברתי.
מיכל יניב, אפרת מיניביצקי, עו"ד גיל אבריאל ומרב למברגר, אות פורום דבורה לביטחון לאומי.
הזוכות היו חברות צוות של המל"ל, בראשותה של מיכל יניב, והובילו להקמת ועדה ולכתיבת דוח שבו פורטו מסקנות פורצות דרך בדבר הסדרה בחקיקה של ייצוג הולם לנשים במוקדי קבלת ההחלטה ברמה הלאומית.
ג'ואנה לנדאו, אות פורום דבורה למדינות חוץ, על היותה יזמית, אשר החליטה לפעול למען מדינת ישראל בדרך יצירתית, ופועלת לשינוי השיח בעולם על ישראל ולשיפור תדמיתה.
בנוסף, קידמה נשים ואת העשייה הזאת היא מובילה עם צוות מנהלות בכירות.
רס"ן נטע בלום, אות פורום דבורה למנהיגות העתיד.
בלום היא ראש מדור סייבר במנהל למחקר ופיתוח אמצעי לחימה ותשתיות טכנולוגיות במשרד הביטחון, מובילה את פיתוח הדור הבא של המערך האווירי בתחום הכטמ"בים והרחפנים.
בנוסף, הקימה את המיזם "את – קידום תלמידות למנהיגות טכנולוגית נשית", שמטרתו לקדם תלמידות תיכון ולשלבן בעולמות הטכנולוגיה.
מפעל חיים – לעיתונאית טלי ליפקין-שחק - על המחויבת לקידום נשים ונושאים חברתיים, מנהלת תוכניות בגלי צה"ל ומשלבת נשים בנושאי ביטחון.
מדיניות חוץ - ראש המערך המדיני של משרד החוץ – השגרירה עליזה בן-נון - על הובלת הקמפיין המדיני של ישראל בארץ ובחו"ל, באופן המהווה דוגמה ומופת למקצועיות ומסירות.
ביטחון לאומי – לתצפיתניות לדורותיהן.
בשמן האות ניתן למיזם החברתי 'אחות שלי', על כך שסיפקו מידע מודיעיני חיוני במהלך מתקפת 7 באוקטובר, והיו הראשונות להתריע על תחילת המתקפה ועל תרומתן המשמעותית לצה"ל וביטחון המדינה המהווה השראה לשוויון בין נשים וגברים בצבא.
מנהיגות צעירה – לחוקרת אופיר דיין, על כך שהיא מהווה השראה לצעירות בשל קול ייחודי וראייה עכשווית, מדגישה את חשיבות הייצוג השווה לנשים במוקדי השפעה.
בשנת 2023 הוענק לפורום דבורה פרס המופת מטעם המכון למחקרי ביטחון לאומי, "בזכות עשייה מקצועית, משמעותית ויום-יומית בנושאי ביטחון לאומי ומדיניות החוץ של מדינת ישראל".
פורום דבורה הקים את אתר האינטרנט גיבורות ישראל.
אתר זה הוקם לכבודן של גיבורות ישראל, לציון הנשים ששירתו ושלחמו ולזכר הנופלות.
פורום המרצות והמרצים למשפטים למען הדמוקרטיה הוא ארגון וולונטרי מקצועי הפועל תחת ארגון בשער אך בעל עצמאות רעיונית.
בפורום חברים מעל 150 מרצות ומרצים למשפטים מכל הפקולטות למשפטים בישראל.
הפורום מקדיש עצמו להגנה על ערכי הליבה של הדמוקרטיה הליברלית בישראל: שלטון החוק, הפרדת רשויות, אחריותיות ציבורית של נבחרי הציבור, בחירות הוגנות, והגנה על זכויות יסוד, ובהן חופש הביטוי והזכות לשוויון.
בפעילותיו השונות הפורום מצביע על הצורך לבצר את המעמד, העצמאות והמקצועיות של הרשות השופטת, שומרי סף והשירות הציבורי בכללותו.
הפורום החל את פעילותו עם ההכרזה על הרפורמה המשפטית בישראל בינואר 2023 והוא עוסק בהסברת משמעויותיה לקובעי מדיניות ולקהלים רחבים, כמו גם בניסיון להדוף את המתקפה הנמשכת על אופייה הדמוקרטי-ליברלי של המדינה.
בפורום חברים כ-150 מרצות ומרצים למשפטים שהם חברי סגל קבוע בכל הפקולטות למשפטים בישראל, בהם מרבית המומחים והמרצים בישראל למשפט ציבורי.
את הפורום הובילה עד אוקטובר 2023 ד"ר רונית לוין-שנור מאוניברסיטת רייכמן, ומאוקטובר 2023 הוא הובל על ידי 3 יושבי ראש משותפים: פרופ' ברק מדינה, ד"ר מיטל פינטו ופרופ' יאיר שגיא.
חברי הפורום מונים מומחים במשפט חוקתי, מנהלי ותחומים אחרים של המשפט הציבורי.
משה גורלי, הפרשן המשפטי של "כלכליסט", סבור שלפורום היה תפקיד חשוב בהנגשת הסכנות שבשינויים המשטריים, באמצעות סרטונים, הרצאות וחוות דעת.
כמו כן, הפורום עומד בקשר רציף עם ארגונים משפטיים מרכזיים הפועלים בארץ, ומספק עזרה מקצועית לפעולות משפטיות כמו עתירות, מיצוי הליכים ופניה לגורמי אכיפת החוק.
הפורום אף פועל ברציפות עם ארגוני החברה האזרחית בישראל, כדי לספק את הידע הנדרש להמשך המאבק בהפיכה.
הפורום למעלה מ-60 ניירות עמדה.
הפורום מפרסם תרגומים של תמציות ניירות העמדה בערבית, אנגלית, צרפתית, ורוסית.
חברי הפורום השתתפו בדיוני ועדת חוקה, חוק ומשפט בכנסת שעסקו בשינויי המשטר המוצעים.
מסמכי עמדה של הפורום שימשו כחומר רקע לדיונים וחברי הפורום התבטאו במהלך הדיונים.
כמו כן, הפורום נפגש עם אנשי ציבור, עם סיעות הבית משני צידי המתרס הפוליטי, ועם קובעי מדיניות, על מנת לקיים שיח מקצועי ומעמיק הנוגע לרפורמה, לסכנות שהיא מציבה.
חברי הפורום קיימו מאות חוגי בית ברחבי הארץ, שמטרתם לחשוף את הקהל הרחב למשמעויות ההפיכה המשטרית.
חוגי הבית עוסקים בנושאים הרלוונטיים העומדים על הפרק, מעצמאות מערכת המשפט ועד האפשרות הפוליטית להפוך את תוצאות ההפיכה בהמשך.
חוגי הבית מתקיימים בהתנדבות מלאה של חברות וחברי הפורום.
הפורום עורך רבי-שיח בהשתתפות אקדמאים, חברי כנסת, ארגוני חברה אזרחית ומכוני מדיניות.
בדיון בנושא "הליכים לכינון חוקה, מבט השוואתי ומקומי" בשיתוף עם המכון הישראלי לדמוקרטיה השתתפו, לצד חברי הפורום וחוקרי המכון הישראלי לדמוקרטיה, חוקרים מאוניברסיטאות בארצות הברית.
בדיון בנושא "התהליך הראוי לכונן חוקה בישראל והמודל הרצוי להרכב הוועדה לבחירת שופטים" השתתפו, לצד חברי הפורום ואנשי אקדמיה אחרים, נשיאת בית המשפט העליון לשעבר השופטת דורית ביניש, חברת הכנסת יוליה מלינובסקי ומנכ"לים ונציגים של ארגוני חברה אזרחית, ועורכי דין מהמגזר הפרטי.
הפורום מקיים הרצאות "מרחיבות את המעגל" בשותפות עם "בונות אלטרנטיבה".
הפורום פעיל בהפגנות המתנגדות להפיכה המשטרית, ובהפגנות התומכות בדרישה להחזיר את כלל החטופים והחטופות הביתה.
חברי הפורום נואמים בהפגנות ברחבי הארץ ומייצג את קול המשפטנים.
כמו כן, הפורום מקיים דוכני הסברה לקהל המפגין, על מנת לעזור להעמיק את ההבנה ואת השיח סביב ההפיכה.
חברי הפורום מפרסמים טורי דעה רבים בתקשורת הישראלית, מקיימים ראיונות בתקשורת הישראלית והבינלאומית, וכן מוזמנים להתארח כקול המקצועי-אקדמי בפודקאסטים אקטואליים.
כמו כן, חברי הפורום מספקים ידע לטובת כתבות תחקיר מעמיקות.
מלבד היות חברי וחברות הפורום מרצות ומרצים בכלל הפקולטות בארץ, הפורום מקיים קשרים רציפים עם ארגונים סטודנטיאליים הפועלים למען הדמוקרטיה הישראלית ברחבי הקמפוסים בארץ וחבריו מגיעים להרצאות בפני תאים ומועדוני סטודנטים.
המרצים טוענים כי צעדים אלה יאפשרו לממשלה ולשריה לפעול בניגוד לחוק, ועשויים לעודד שחיתות שלטונית.
שינויי החקיקה מקודמים בהליכים מואצים ופגומים החורגים באופן חסר תקדים ממסלולי חקיקה מקובלים, ומונעים דיון מקצועי וציבורי מעמיק בשינויים שעשויים להיות בלתי הפיכים.
לדברי הפורום, אין בעולם אף מדינה דמוקרטית שמתקיים בה שילוב של כל ההסדרים המוצעים על ידי הקואליציה.
הפורום מדגיש כי את ערכם של שינויים מוצעים בשיטה יש לבחון לאור המכלול, שכן דמוקרטיה מושגת באמצעות מגוון אמצעים ומנגנונים.
המנגנון לבחירת שופטים: הפורום מתנגד לבחירת שופטים על ידי רוב קואליציוני, בטענה שהדבר יפגע בעצמאות בתי המשפט, וכן לבחירת שופטים בקולות פוליטיקאים בלבד.
עמדת הפורום היא שככל ששיטת מינוי שופטים מערבת יותר שחקנים פוליטיים ופחות נציגים מקצועיים, כך מתגברת ההשפעה הפוליטית על פסקי הדין.
מעמד היועץ המשפטי לממשלה בגיבוש עמדה משפטית של הממשלה והשרים: הפורום טוען כי ההצעה שעמדה משפטית של היועץ המשפטי לממשלה או היועץ המשפטי המשרדי לא תחייב את הדרג הפוליטי, שגויה ותאפשר לדרג הפוליטי לבצע מעשים לא חוקיים ללא כל ביקורת פנימית.
לפי הפורום עבודת משרדי הממשלה תיתקל בקשיים כששרים יורו להתעלם מחוות דעת משפטית, וההצעה תגרום לנחיצות גדולה יותר של מעורבות שיפוטית.
לגישת הפורום, כל רפורמה אפשרית צריכה לעמוד בדרישות מינימום שמהן אין לסגת.
מנגנונים למניעת שליטה ישירה או עקיפה של הקואליציה בבחירת שופטים ולמניעת תלות פוליטית של השופטים, וייצוג לנשים ולערבים בוועדה לבחירת שופטים.
צמצום הסמכות לביקורת שיפוטית על חוקי יסוד צריך להיות מותנה בקיומן של ערובות לכך שמבחינה מהותית חוקי יסוד יהיו כלליים וצופים פני עתיד, שיעסקו רק בסדרי משטר ובזכויות ויהיו מחויבים לעקרונות מגילת העצמאות, ושמבחינה צורנית יתקבלו בהסכמה רחבה.
השארת הסמכות לביקורת חוקתית בידי כל בתי המשפט, תוך הגבלת היכולת של ערכאות נמוכות לקבוע שחוק הוא בלתי חוקתי לעילות הקשורות בהליך שבו נעשתה הקביעה.
הגנה על זכויות אדם מפני פגיעה בלתי חוקתית.
ריסון פעילות הממשלה באמצעות עצמאות הייעוץ המשפטי, כפיפות הממשלה לעמדת היועץ המשפטי ביחס לדין, וביקורת שיפוטית על החלטות הרשות המבצעת.
ביטול עילת הסבירות: הפורום טוען שביטול עילת הסבירות עלולה לגרום לשחיתות אישית ומוסדית, ופוגעת בעקרון הפרדת הרשויות, באינטרס הציבורי ובהבטחת אמון הציבור ברשויות השלטון.
לדברי הפורום, הדיוניים המשפטיים והאקדמיים בעניין עילת הסבירות אינם עוסקים בהצעה לבטל בחוק את תחולת העילה, אלא בפיתוח משפטי שלה, ופיתוח חקיקתי של המשפט המנהלי צריך להיעשות בחקיקה של נורמות החלות על המינהל, ולא בקביעת גבולות הסמכות של בית המשפט.
הפורום מבקר את התיקון לחוק יסוד: השפיטה שביטל את הסבירות כעילת ביקורת שיפוטית על חקיקה בטענה שבחקיקת התיקון נפלו פגמים הליכיים ומהותיים קשים, המגיעים לכדי אי חוקתיות התיקון.
מבחינה הליכית, התיקון התקבל מבלי שניתנה לחברי הכנסת הזדמנות לשמוע את מלולא הדעות העקרוניות כדי שיוכלו לקבל החלטה מושכלת.
מבחינה מהותית, התיקון מחליש משמעותית את סמכות הפיקוח של בית המשפט על הרשות המבצעת, ובכך מסכן את מימוש עקרונות היסוד ובעיקר את ההליך הדמוקרטי ואת השמירה על שלטון החוק.
בשל כך, התיקון חורג מסמכותה המכוננת של הכנסת.
ניתוח השוואתי של הסדרים חוקתיים במדינות שונות
הפורום מתנגד לשאיבת השראה להסדרים מתוך מדינות אחרות, כאשר זו נעשית בהתעלם מההקשר המלא של ההסדרים החוקתיים באותן המדינות.
לדעתם מדובר ב-constitutional borrowing ובשקילות כוזבת, שכן המשווים מתמקדים בפרט אחד מתוך מכלול, מבלי להביא את הדברים בהקשרם.
הפורום טוען כי הצעדים המוצעים מנוגדים לחלוטין להמלצות של ועדת ונציה של מועצת אירופה, שישראל חברה בה, לפחות בשלושה היבטים: שיטות בחירת השופטים, הפרוצדורה לביצוע שינויים חוקתיים, וכיבוד עקרונות של שלטון החוק.
לפי הטענה אם ההצעות יעברו, ישראל תעמוד לצד מדינות כגון פולין, הונגריה וטורקיה שלגביהן פורסמו חוות דעת שליליות מאוד מטעם הוועדה.
אמצעים וכלים לבניית שינויים חוקתיים
מתווה בנושא הביקורת השיפוטית וסמכויות הכנסת והממשלה: לגישת הפורום, צמצום היקף הביקורת השיפוטית מצדיק את העצמתה של הכנסת, והכרעה בפרטי ההסדר צריכה להיעשות על ידי הכנסת ברוב גדול, הכולל את חברי אופוזיציה.
יש לבחון מחדש כינון חוקה מלאה על יסוד חוקי היסוד הקיימים ובהתאם לרוח ההכרזה על הקמת המדינה במגילת העצמאות.
עם זאת, המתווה מתייחס לפתרון זמני לשם מענה למשבר הנוכחי.
הוועדה לבחירת שופטים צריכה להבטיח ייצוג לבית המשפט, לממשלה, לכנסת ולציבור.
יש להבטיח ייצוג לנשים ולציבור הערבי בוועדה.
מוצע לקבוע כי נשיא בית המשפט העליון ייבחר בשיטת הסניוריטי.
יש לחוקק חוק יסוד: החקיקה, הקובע מגבלות פרוצדורליות ומהותיות, ברוח עקרונות היסוד שבהכרזה על הקמת המדינה, על חקיקת ותיקון חוקי יסוד.
יש לעגן את סמכות בתי המשפט לקיים ביקורת שיפוטית על חקיקה לאור חוקי היסוד.
יש לעגן את הזכות לשוויון בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ולהקים ועדה לקידום חוק יסוד: זכויות במשפט וחוק יסוד: זכויות חברתיות.
יש לעגן בחוק יסוד זכויות קיבוציות לציבור הערבי.
יש לעגן בחוק יסוד את עצמאותם של היועמ"שים ואת המעמד המחייב של חוות דעתם.
סמכות הכנסת לשנות חוקי יסוד: הפורום טוען כי כוחה של הכנסת מוגבל, וכי אם תחרוג מגבולות סמכותה ותפעל לביטול עצמאות הרשות השופטת ולמניעת ביקורת שיפוטית על חוקי יסוד – לא יהיה תוקף לחקיקתה.
שינוי כללי המשחק מחייב הסכמה לאומית רחבה, וכן שתוכנם של חוקי היסוד יעלה בקנה אחד עם עקרונות יסוד של השיטה הדמוקרטית.
התחולה בזמן של השינויים המשטריים: עמדת הפורום היא שההצעות לשינוי חוק יסוד: השפיטה מהוות שימוש לרעה בסמכות מכוננת עקב ניגוד העניינים המובהק שבו מצוי הרוב הקואליציוני, מכיוון שהצעות אלו משנות את ההגבלות על כוחו של הרוב.
יש לכל הפחות לקבוע ששינויים כאלו ייכנסו לתוקף החל מהכנסת הבאה.
ביקורת שיפוטית על חוקי יסוד: עמדת הפורום היא שמעמדו של חוק כ"חוק יסוד" אינו מחסן אותו מביקורת שיפוטית.
זאת, כיוון שהליך החקיקה של חוקי יסוד זהה לחלוטין לזה של חוקים רגילים.
טענות להשלכות אפשרויות של השינויים המשטריים המוצעים
נשים: הפורום טוען כי מכלול הפעולות, ההתחייבויות ושינויי החקיקה מטעם הממשלה והקואליציה, מסיגים את זכויות הנשים בישראל בצורה החמורה ביותר מאז קום המדינה.
הפורום מצביע על כך שפגיעות שחלקן כבר בהליכי חקיקה וחלקן מתוכננות, באמצעות הפליה והחרפה של הדרת הנשים מהמרחב הציבורי הקיימת כבר היום.
ילדים: הפורום מדגיש שלרשות השופטת יש חשיבות מיוחדת בפרשנותם של חוקים ובהגנה על זכויותיהם של ילדים וילדות.
לטענת הפורום עלולה להתקיים פגיעה לקטינים המשתייכים לקבוצות מיעוט, ובכלל זה ילדים חסרי מעמד, ילדים וילדות להט"ב, וילדים וילדות להורים להט"ב.
פגיעה במעמדו של חוק יסוד: כבוד האדם וחירותו תוביל לפגיעה בזכויות קטינים.
לפי הפורום ביטול עילת הסבירות תסכן במיוחד קטינים במצבי סיכון.
פוליטיזציה של בחירת שופטים עלולה לפי הפורום לגרום למינויים לא מקצועיים לבתי המשפט לנוער ולענייני משפחה, שתי ערכאות מקצועיות ומתמחות.
הרחבת סמכויות בתי הדין הרבניים עלולה לדעת הפורום לפגע בזכויות שיש כיום לקטינים במסגרת הליכי גירושין
פלסטינים: לדברי הפורום, העברת האחריות והניהול של שטחי הגדה המערבית לידיים אזרחיות על פי הסכם חלוקת סמכויות בין שר הביטחון לשר הנוסף במשרד הביטחון מתאריך 23 בפברואר 2023 היא הכפפה מפורשת ופומבית של ניהול השטח לשיקולים לאומיים וחברתיים של המדינה, דבר שלטענתם עומד בניגוד מוחלט למשפט הבינלאומי.
לפי הפורום ההסכם הוא צעד גלוי ורשמי שמעניק תוקף לטענות שישראל משתמשת בפרקטיקה של אפרטהייד, אשר אסורה במשפט הבינלאומי.
עובדים: הפורום טוען שהשינויים המוצעים יפגעו בדיני העבודה הקיבוציים (הזכות לחופש ההתאגדות ולניהול משא ומתן קיבוצי, יישוב סכסוכי עבודה והזכות לשביתה) ובדיני העבודה האישיים, לרבות זכויות חוקתיות בעבודה, וקרנות הפנסיה של העובדים.
הפורום טוען ששינויי החקיקה יפגעו במיוחד בשכבות החלשות, ובאוכלוסיות פגיעות.
לפי הפורום, התלות של שופטים בפוליטיקאים תפגע ביכולתם של בתי הדין לעבודה להתמודד עם סכסוכי עבודה, עם בקשות לצווי מניעה נגד שביתות, ועוד.
להט"ב: הפורום טוען כי שינוי החקיקה המתוכננים יאפשרו אפליה מטעמי דת שעלולים לבטל את ההגנות המשפטיות על הזכות של להט"ב לשוויון ולחירות במרחב הציבורי ולאוטונומיה.
כמו כן הפורום חושש לפגיעה בהגנה מפני הפליה ומפגיעה בכבוד האדם בכל תחומי החיים המוגנות בחוק יסוד: כבוד האדם וחירותו ובאמנות בינלאומיות.
לפי הפורום, ביטול הביקורת השיפוטית האפקטיבית תאפשר פגיעה במשפחות להט"ביות.
פגיעה בעצמאות בתי המשפט עתידה להשפיע חמורות במיוחד על זכויות נשים ועל הקשת הטרנסית, שכן זכויותיהם בתחומים מהותיים זכו להכרה והגנה באמצעות בתי המשפט.
לטענת הפורום הגבלת פעילותם של ארגוני זכויות האדם תפגע במאבק למען שוויון זכויות ללהט"ב.
מתדיינים ומתדיינות בבתי הדין הרבניים: הפורום טוען שכיוון שבתי הדין הרבניים סובלים מרבים מחוליי המשילות שהצעות הקואליציה מבקשות לכאורה לתקן, הם היו צריכים להיות במוקד התוכנית לשיפור הליכי השפיטה בישראל.
לפי הפורום כוונתה של הקואליציה דווקא להרחיב את סמכות השיפוט של בתי הדין הרבניים מעוררת ספק בכנות כוונותיהם של יוזמי המהלכים לתקן את חוליי המערכת המשפטית האזרחית.
נאשמים וקורבנות: הפורום טוען כי ביטול עילת הסבירות והיעדר עיגון מפורש של הזכות לשוויון עשויים לחשוף אוכלוסיות חלשות כמו אסירים, חשודים, נפגעי עבירה ואחרים לפגיעות קשות ללא כל ריסון.
דוגמאות לכך הן קביעת עבירות חדשות או החמרת ענישה באופן שפוגע במיוחד באוכלוסיות מוחלשות, וחקיקה שתאפשר שיטור ואכיפה פוגעניים וענישה דרקונית.
אנשי הפורום מציינים כי בדמוקרטיות פופוליסטיות נעשה שימוש לרעה במשפט הפלילי, למשל הטלת מגבלות על ארגוני החברה האזרחית, הגבלת חופש הביטוי, ויצירת תשתית המעודדת שחיתות.
מח"ש: הצעת החוק לתיקון פקודת המשטרה ("חוק מח"ש") עלולה לטענת הפורום להיות צעד ראשון בהתערבות של פוליטיקאים באכיפת הדין הפלילי במדינת ישראל.
לפי הפורום, כל רכיב בהצעה בפני עצמו מביא לתוצאות הפוכות ממה שמוצג בדברי ההסבר כמטרתה של ההצעה.
במקום להבטיח חקירות ותביעות בלתי מוטות, ההצעה מבטיחה מראש את הטיית פעולתה של מח"ש ומאפשרת השפעה פסולה על רשויות התביעה.
מכלול רכיבי ההצעה מכרסם בעצמאות התביעה ומאפשר פוליטיזציה של מח"ש ופגיעה במאבק בשחיתות.
אקדמיה: הפורום מעריך שהאיומים הקיימים על החופש האקדמי בישראל יתעצמו ככל שיאושרו השינויים המשטריים.
ללא רשות שופטת עצמאית וחזקה יהיו אנשי אקדמיה חשופים לגחמות פוליטיות, ושיקולים של מצוינות מחקרית ייסוגו בפני שיקולים פוליטיים.
החירות של אנשי אקדמיה לחקור וללמד תיפגע, ועמה איכות המחקר וההוראה.
התייחסות אקדמית לאופני פעולה אפשריים של שחקנים שונים
השירות הציבורי בעת משבר חוקתי: בעת משבר חוקתי, כלומר כששתי רשויות שלטון שונות טוענות כי בסמכותן לקבוע הסדרי יסוד במדינה ומשרתי ציבור אינם יודעים למי לציית, ההחלטה למי לציית נגזרת בראיית הפורום משני שיקולים: זיהוי הגורם המוסמך לקבוע מהו הדין, והחובה להעניק שירות שווה ומיטבי לאזרחי המדינה.
נוכח מאפייני הפעולה של הממשלה בתחום החוקתי, הפורום סבור כי על משרתי ציבור להישמע להוראות היועצת המשפטית לממשלה ולבג"ץ במקרים בהם פסיקתו נוגעות לפעולותיהם, אך קביעה זו עשויה להשתנות ככל שישתנו התנאים הקיימים ובראשם עצמאות הייעוץ המשפטי ובג"ץ.
שביתה: הפסקת עבודה שעילתה היא התנגדות למהלכים שמקדמת הממשלה בכובעה השלטוני ולא כמעסיקה, היא שביתה פוליטית שאינה מוכרת כ"שביתה" על פי הדין בישראל.
עם זאת, במקרים מסוימים עשויה הפסקת עבודה במחאה נגד המהלכים שמקדמת הממשלה להיות מוכרת כשביתה ואף להעניק הגנות לשובתים, למשל אם היא מכוונת כנגד צעדים (במקרה זה שינויי החקיקה) המשליכים במישרין על תנאי העבודה ויחסי העבודה.
הפורום הביע דאגה רבה לנוכח מתווה סער-לוין– והוראות ההסדר שהתקבל בכנסת בעקבותיו.
בנייר העמדה שפרסם הפורום הוא התריע מפני הפוליטיזציה של כל דרגות השיפוט העלולה להיגרם בגין השינוי בהרכב הוועדה לבחירת שופטים, תוך פגיעה במקצועיות השופטים שיבחרו לפיו לכל הערכאות.
הפורום הזהיר במיוחד מפני מנגנון ה-דדלוק ("היציאה ממבוי סתום") שנכלל בתיקון שהתקבל, בשל החשש שהפוליטיקאים חברי הוועדה יתומרצו להגיע אליו – ובכך לכפות את מינוי מועמדיהם – מבלי לנסות להגיע למינויים בהסכמה.
לבסוף, הפורום גם ציין את הפגמים בהליך החקיקה של התיקון אותו ערכה הכנסת, שכן היה זה הליך מזורז שלא איפשר דיון ציבורי מעמיק, כראוי לתיקון חוקתי בעל חשיבות כה רבה.
זהו מתווה חוקתי-עקרוני מטעם הפורום.
המתווה נועד לשמר ולחזק את עקרונות הדמוקרטיה הליברלית בישראל, תוך איזון בין הרשויות, הבטחת עצמאות מערכת המשפט, והגנה אפקטיבית על זכויות האדם.
במוקד המתווה עומדות מספר עמדות עקרוניות:
ועדה לבחירת שופטים מאוזנת ולא פוליטית: הפורום מציע הרכב שבו אין לאף צד – קואליציה, אופוזיציה או שופטים – שליטה מוחלטת, ומחייב הסכמה רחבה לכל מינוי.
מינוי נשיא בית המשפט העליון ייעשה לפי עקרון הסניוריטי, תוך שמירה על עצמאות המערכת השיפוטית ומניעת פוליטיזציה.
הגבלות מהותיות על חקיקת חוקי יסוד: הפורום קורא להחלת מגבלות תוכניות וצורניות על חוקי יסוד, כך שלא ניתן יהיה לקבוע כל נושא כחוק יסוד ברוב רגיל וללא מגבלות על תוכנו.
יש לעגן את חוקי היסוד בחוקה אמיתית שתעסוק רק בסדרי שלטון וזכויות יסוד, ותיכנס לתוקף רק מהכנסת הבאה.
הגנה חסינה על זכויות האדם: המתווה מדגיש את הצורך בקיומו של מנגנון הגנה חוקתי על זכויות יסוד – ובראשן שוויון, חופש הביטוי והזכות לבחור ולהיבחר – שרוב קואליציוני פשוט או פסקת התגברות לא יוכלו לפגוע בהם.
ביקורת שיפוטית אפקטיבית: הפורום תומך בשמירה על סמכותו של בית המשפט העליון לפסול חוקים הסותרים את חוקי היסוד, כולל חוקי יסוד עצמם אם נחקקו תוך שימוש לרעה בסמכות המכוננת או אם הם פוגעים באופייה הדמוקרטי של המדינה.
שמירה על עצמאות הייעוץ המשפטי: המתווה קובע כי חוות הדעת המשפטיות של היועצים המשפטיים יהיו מחייבות, וכי עילת הסבירות תשמר כעילת ביקורת מנהלית חיונית המגנה על הציבור מפני שרירות שלטונית.
בסיכומו של דבר, מתווה המרצים מהווה ניסיון לנסח "חוקה מינימלית" שתגן על יסודות הדמוקרטיה, תוך שימור העקרונות עליהם מושתת הדמוקרטיה הישראלית – שלטון החוק, עצמאות הרשות השופטת, זכויות אדם, ואיזון בין הרשויות.
האפשרות לבטל את ההפיכה המשטרית בכנסת הבאה
לנוכח התחושה הרווחת כי הכנסת הבאה (הכנסת ה-26) תוכל "פשוט" לבטל את מהלכי הקואליציה בכנסת ה-25, פרסם הפורום נייר עמדה מפורט בו הובהר כי גם אם בהמשך תורכב קואליציה שתהיה מחויבת לערכי הדמוקרטיה ולשלטון החוק – גלגול הגלגל לאחור לא יהיה פשוט כלל.
נייר העמדה מצביע על כך שגם ממשלה עתידית עם כוונות טובות עלולה להיתקל בקשיים מוסדיים, פוליטיים וחברתיים מהותיים בבואה לבטל את המהלכים שנעשו.
בין החסמים: קיבוע מוסדי של שינויים אנטי-דמוקרטיים, הצורך להתמודד עם אתגרי השעה ועם המשברים שיצרה הקואליציה הקודמת, אינטרסים של בעלי כוח שהשינויים יטיבו עימם, והעדפת יציבות קואליציונית על פני תיקון מהותי.
הפורום אף מזהיר מפני יוזמות קואליציוניות נוכחיות העלולות לפגוע בתקינות הליכי הבחירות, כך שממילא יקשה על החלפה השלטון בעתיד.
לפיכך, הפורום מדגיש כי אין להסתמך על האפשרות לתקן בעתיד את המהלכים האנטי-דמוקרטיים שקודמו בכנסת ה-25, אלא יש להיאבק כבר עתה נגדם כבר כעת.
פורום הדיור הציבורי מנוהל על ידי עמותת פורום למשפחות עולים, ונועד לתיאום בין ארגונים והתארגנויות למען שיקום וחיזוק הדיור הציבורי בישראל.
הפורום כולל פעילים מכל רחבי הקשת הפוליטית, עולים חדשים וותיקים, ערבים ויהודים שפועלים בין היתר באמצעות פעילות שדלנות פוליטי, מחאות וכתיבת מסמכי מדיניות.
הפורום הוקם ב-1997, תחילה כהתארגנות של דיירי דיור ציבורי ולאחר מכן כקואליציה של ארגונים שפעלו תחילה תחת ארגון שתיל סביב קידום קידום חוק הדיור הציבורי יחד עם ח"כ רן כהן.
הפורום הוא התארגנות א-מפלגתית של פעילים, עמותות וארגונים מכלל החברה הישראלית – יהודים וערבים, עולים וותיקים, הפועלים לשיקום והרחבת הדיור הציבורי.
בין הארגונים שפעלו לאורך השנים במסגרת הפורום - סינגור קהילתי, האגודה לזכויות האזרח, רבנים לזכויות אדם, שוברות קירות, מרכז אדוה ועוד, והפעילות התמקדה בקידום חקיקה בכנסת.
לאחר המחאה החברתית של 2011 חזר הדגש לפעילות שטח.
נכון ל-2025, מאגד הפורום התארגנויות דיירים מכל הארץ ופועל בשיתוף עם קליניקות משפטיות והסיוע המשפטי.
מרבית הפעילים בפורום הם מתנדבים או מועסקים בארגונים חברתיים אחרים.
המימון לפעילות הפורום נעשה באמצעות תרומות מהקרן החדשה לישראל, ארגונים פילנתרופיים של הפדרציות היהודיות בצפון אמריקה (פדרציית נשות שיקגו, פדרציית ניו יורק, פדרציית טורונטו), ארגון נשות הדסה וגיוס כספים מהציבור באמצעות מימון המונים.
משנת 2021 מנהל דני גיגי את הפורום.
הגדלת מערך הדיור הציבורי בישראל מ-2% מכלל הדירות ל-12%, בדומה למודלים אירופיים, עם לפחות 400,000 דירות ציבוריות איכותיות.
הפורום תומך במודלים של דיור ללא מטרות רווח, בשיתוף המדינה, עמותות ורשויות מקומיות, על בסיס הפעילות המשותפת עם חברת עמיגור.
בנוסף, הפורום רואה חשיבות גדולה בהקמת איגוד לשוכרי הדירות ולחסרי הדיור בישראל.
הפורום פועל כדי לקדם שלוש מטרות מרכזיות:
הגדלת תקציבים לרכישת ותוכנית ארוכת טווח לשיקום הדיור הציבורי.
בנייה ציבורית ובנייה ללא מטרות רווח של מאות אלפי דירות, על פי מדדים בינלאומיים.
שימור מלאי הדירות הציבוריות הקיים, החזרת דירות שהועברו לעמותות בניגוד לחוק והשמשה של דירות ריקות.
הגמשת הקריטריונים לזכאות לדיור ציבורי על מנת לייצר מודל של דיור ציבורי אוניברסלי שעונה על הצרכים של עשירונים 1–7 בחברה הישראלית.
אימוץ המודל האירופאי של דיור ציבורי אוניברסלי כחלק מסל פתרונות הדיור הכלליים.
נטישת המודל לפיו דיור ציבורי מיועד למקרי סעד בלבד.
תחזוקת הדירות על ידי החברות המשכנות כנדרש בחוק.
קידום שקיפות, יחס הולם לדיירים, ומתן מענה הוגן לצרכיהם מצד החברות המשכנות.
מאבק בהתעמרות המשפטית של החברות המשכנות נגד דיירים חסרי ייצוג ואמצעים.
פורום הדיור הציבורי היה שותף מרכזי במהלך לחקיקת חוק הדיור הציבורי של רן כהן בשנת 1998 וגם היה מעורב מאוד לאורך השנים בדרישה לקיים החוק.
הפורום קידם ביחד עם חבר הכנסת אילן גילאון את הבג"ץ שהוגש כנגד המדינה בשנת 2013 בגין הדחיה המתמשכת בכניסת החוק לתוקף במסגרת חוקי ההסדרים.
בג"ץ שהוביל בסופו של דבר בשנת 2013 להוצאת החוק מחוק ההסדרים ולמימושו מאז ועד היום.
הפורום הקים עם חבר הכנסת דב חנין את שדולת הדיור הציבורי בכנסת בשנת 2013 ופעל לחוקק באמצעות השדולה מספר רב של חוקים שמועדו להגן על דיירי הדיור הציבורי.
אחד החוקים הללו הוא חוק "השקיפות בדיור הציבורי" שנוסח בשיתוף עם הפורום ועם דיירי דיור ציבורי ועבר בסיור שדולת הדיור בכנסת.
פורום הדיור הציבורי מסייע בייצוג פרטני של דיירים בדיור הציבורי שמתמודדים עם צווי פינוי והזנחה ויחס לא הוגן מצד החברות המשכנות.
לחץ של הפורום על הממשלה ועל החברות המשכנות הוביל לשיפוץ של אלפי דירות, לאחר שנחשף כי משרד האוצר אינו מתקצב את תחזוקת הדירות.
הפורום ניהל מאבק משפטי נגד חברת עמידר והחברות המשכנות עם הקליניקה המשפטית של המכללה למינהל וסייע להגיש עשרות תביעות נזיקין על הזנחה של הדירות הציבוריות.
בנוסף, סייעו פעילי הפורום לנסח את "חוק ההגנה על דיירי דיור ציבורי בהתחדשות עירונית", המגן על זכויותיהם ומונע פינוי ודחיקה מדירות של הדיור הציבורי שעוברות תהליכי התחדשות עירונית.
מאבקים משפטיים נוספים התנהלו כנגד פינויים, הטרדות מיניות של דיירות, וחובות שצברו דיירים בגלל התעמרות בהם.
פרויקט משותף נוסף של הפורום עם הקליניקות המשפטיות והסיוע המשפטי מסייע במיצוי זכויות והגשת בקשות לדיור ציבורי, בייחוד במתן זכאות למשפחות חסרות דירה שבקשתם הראשונית נדחתה על ידי משרד השיכון.
במסגרת העבודה על מיצוי זכויות.
הפורום היה אחראי ליצירת זכותון ראשון של משרד השיכון עבור הדיור הציבורי שכולל מידע על תנאי הזכאות, זכויות בהגשת הבקשות, זכויות הדיירים, זכויות בתהליכי התחדשות עירונית ועוד.
נציגי הפורום השתתפו בדיונים על הגמשת הקריטריונים לזכאות, והיו שותפים בגיבוש נייר המדיניות שהוגש לוועדה הציבורית לבחינת אמות המידה לזכאות לדיור הציבורי (ועדת הכהן).
פורום האקלים הישראלי הוקם בינואר 2022 ביוזמתו של נשיא המדינה, יצחק הרצוג.
הפורום הינו שיתוף פעולה ראשון מסוגו במציאות הישראלית בין כוחות מהחברה האזרחית, האקדמיה, הממשלה, הכנסת, השלטון המקומי, גורמים מהמערכת הכלכלית ומשדה התרבות, התקשורת והרוח, וכן פלטפורמה לשיתופי פעולה אזוריים ובין-לאומיים בנושא משבר האקלים.
בבסיס הפעולה של הפורום ניצבת ההבנה שכדי להביא את ישראל למקום שעליה להיות בו, הן בהיבט הפחתת הפליטות והן בהיבט ההיערכות לחיים בעידן של שינויי אקלים, נדרשות פעולות בטווח הזמן המיידי ובסדר גודל שונה מזה שהיה עד כה.
הפורום פועל ליצירת מגוון של שיתופי פעולה כדי לקדם שינוי מדיניות ולתרום לשינוי במציאות.
פורום האקלים הישראלי פועל בשיתוף ארגון חיים וסביבה, ארגון הגג של הארגונים הסביבתיים בישראל ובתמיכת קרן דיאן וגילפורד גלייזר.
פורום האקלים הישראלי הוקם על־ידי יצחק הרצוג בינואר 2022. הרצוג הצהיר על כוונתו לעסוק במשבר האקלים עוד בנאום ההשבעה שלו בכנסת.
הנשיא קיווה שהקמת הפורום תעלה את המודעות למשבר האקלים בקרב המנהיגות בישראל ותסמן את מחויבותה של ישראל לעמוד בקדמת הדיון בתחום זה.
ההודעה על הקמת הפורום פורסמה עוד באוקטובר 2021, לקראת ועידת האקלים של האו"ם בגלאזגו.
במאי 2022 אירח הנשיא הרצוג את המפגש הראשון של פורום האקלים.
באירוע הוקרנה ברכה של ג'ון קרי, השליח המיוחד של נשיא ארצות הברית לענייני אקלים.
במאי 2023 אירח הנשיא הרצוג את הכנס השני של הפורום.
בכנס קרא יו"ר הפורום, ד"ר דב חנין, לממשלה לאמץ את חוק האקלים שהוגש על־ידי המשרד להגנת הסביבה.
קידום אימוץ תוכניות מדיניות שיתרמו להפחתת 60% מפליטות גזי החממה עד שנת 2035, בהתאמה ליעד הבינלאומי.
קידום אימוץ מדיניות היערכות וחוסן לשלטון מרכזי ומקומי.
להוות פלטפורמה ליוזמות, מהלכים ושיתופי פעולה בין מגזריים.
להיות גוף מייעץ לבית הנשיא בענייני אקלים וסביבה
פורום האקלים התחיל את דרכו כמרחב פיתוח של מגוון יוזמות שינוי בתחום האקלים.
בשנתיים הראשונות לעבודת הפורום גובשו מעל 70 יוזמות שונות.
צוות הפורום ליווה את גיבוש היוזמות ועבור רוב-רובן הוצעו כלי מדיניות במסגרת תיקי תוכניות עבודה פרלמנטריות שנכתבו עבורן.
התיקים כוללים גם הצעות חוק פרטיות שתוכלנה לקדם את היוזמות בכנסת.
יצירת שיתופי פעולה ועבודה עם השלטון הארצי והמקומי לטובת קידום אימוץ תוכניות מדיניות שיתרמו הן להפחתת פליטות גזי החממה והן להיערכות לשינוי אקלים.
- "שינוי כיוון – תוכנית החוסן": אסטרטגיות וכלים ליישומם בארבעה תחומי חוסן שונים – אנרגטי, מערכות המזון, תחבורתי וקהילתי מקומי – לישראל שאחרי ה-7.10.
- שיתופי פעולה עם הדרג המקצועי והפוליטי במשרדי הממשלה.
- קידום פעילויות ומהלכי חקיקה אקלימיים בכנסת.
- מפגשי מומחים בבית הנשיא.
- דו"חות שבועיים לנשיא ותדרוכים בענייני סביבה ואקלים.
- שיתוף פעולה עם משרד מבקר המדינה.
חיזוק הרשויות המקומיות בישראל כשחקניות מפתח בהפחתת פליטות וזיהומים, בהיערכות למשבר האקלים ופיתוח חוסן קהילתי מקומי.
תוכנית השאפתנות האקלימית והחוסן הסביבתי של השלטון המקומי בישראל בשיתוף מרכז אקלימא וקק"ל.
שיתופי פעולה עם ארגוני הסביבה הפעילים בזירות השלטון המקומי.
מעבר למודל אנרגיה מקיים לישראל המושתת על חסכון באנרגיה ומעבר למשק אנרגיה מבוזר המתמקד בייצור אנרגיה סולארית משולבת אגירה בקרבת אזורי הצריכה ובדגש על דו שימוש.
קידום אגרו וולטאי מקיים על ידי חיבור בין בעלי העניין בנושא.
תמיכה במהלכי מדיניות לקידום פאנלים סולאריים על גגות.
הסרת חסמים להקמת תאגידי אנרגיה ברשויות המקומיות.
קידום החוסן של מערכות המזון בישראל באמצעות קידום מדיניות ויישום של עקרונות חקלאות מקיימת, הגברת הייצור המקומי של מזון, בדגש על מזון מהצומח, והתאמתו לאתגרים הקיימים.
זאת, לצד ביסוס מערכת מזון המבטיחה לכולנו מזון בריא ומקיים תוך צמצום למינימום של מזון אולטרה-מעובד ושל אובדן מזון.
תמיכה וליווי הכנת התוכנית הלאומית לביטחון מזון.
הסרת חסמים לקידום חקלאות מקיימת.
שיתוף פעולה עם ארגוני הסביבה והבריאות בפרויקט בטחון תזונתי.
בתחום האקדמיה: הטמעת נושא משבר האקלים במערכת ההשכלה הגבוהה ובהכשרות מורים, וחיזוק השקעות במחקר ומדע בנושא משבר האקלים לצד שיתוף פעולה עם מיזמי אקלים וקיימות באוניברסיטאות השונות.
בתחום החינוך: הטמעת נושא משבר האקלים בתחומי העיון והלימוד בבתי הספר, בשיתוף חברה אזרחית, משרד החינוך והתאחדות הסטודנטים והסטודנטיות בישראל.
תמיכה במהלך הכללת משבר האקלים בתכניות הלימוד בבתי הספר ופעילות למימוש ההחלטה הזו בפועל.
תמיכה בהקמת מרכזי האקלים והקיימות באוניברסיטאות המחקר בישראל ושיתופי פעולה עמם.
שיתופי פעולה עם קליניקות משפטיות וסביבתיות.
קידום הוראה ופעילות אקלימית במכללות.
"ועידת אקלים לנוער" המחברת בין בני נוער בישראל לנושא משבר האקלים בשיתוף המזכירות הפדגוגית של משרד החינוך.
קידום מדיניות מבוססת מחקר הכוללת תמריצים ופעולות ארוכות טווח שיובילו ליישום של מעבר צודק וירוק- קידום תעסוקה ירוקה ומעבר לכלכלה דלת פחמן בישראל.
פעולה למען קידום הטמעת מעבר צודק בתכניות פינוי המפעלים המזהמים במפרץ חיפה.
אמנה בנושא מעבר צודק בשיתוף ההסתדרות.
חיזוק תפקידה של מערכת הבריאות בבנייה ובחיזוק החוסן האקלימי של מדינת ישראל והידוק הקשר בין בריאות, רווחה ומשבר האקלים.
רתימת מערכת הבריאות להיערכות למשבר האקלים.
תמיכה בהכשרה לבכירי מערכת הבריאות בנושא משבר האקלים.
הכשרה בנושא אקלים לעובדים.ות סוציאליים ועובדי רווחה בשיתוף משרד הרווחה.
קידום אנרגיה מקיימת בכפרים הבדואים בנגב.
מועצת פורום האקלים הישראלי הינה מסגרת מייעצת לעבודת הנשיא והפורום.
המועצה מונה 53 איש ופועלת בהרכב רב-מגזרי, הטרוגני ומולטי דיסציפלינארי ומתכנסת לטובת התעדכנות מקצועית וקידום פרויקטים בחסות פורום האקלים.
חברי.ות המועצה מייצגים את פורום האקלים מיסודו של נשיא המדינה מול גורמים שונים ומקבלי החלטות.
ד"ר דב חנין, יושב ראש, פורום האקלים הישראלי
ד"ר נטע גלנור טנא, מנכ"לית, פורום האקלים הישראלי
עו"ד נעמה וינברג, מנהלת תחום שלטון מקומי, פורום האקלים הישראלי
גב' עדן נאור, מנהלת קהילה פורום האקלים הישראלי
פורום הגבורה הוא ארגון של משפחות ששכלו את קרוב משפחתן בטבח שבעה באוקטובר ובמלחמת חרבות ברזל.
מטרתו היא לקדם את המשך התמרון הקרקעי ברצועת עזה על מנת להכריע את האויב.
על פי פרסום הפורום בדף הפייסבוק, בפורום חברות כ־300 משפחות של חיילים שנפלו במהלך מלחמת חרבות ברזל.
ב-17 בדצמבר 2023, כיממה וחצי לאחר תקרית הרג שלושת החטופים בש'ג'אעייה, קרא ראש הממשלה בנימין נתניהו בפתח ישיבת הממשלה, מכתב מחברי הפורום, שביקש להמשיך את הלחימה עד לניצחון מוחלט.
ב-29 באפריל 2024, ברקע פרסום על עסקה להשבת החטופים הישראלים ברצועת עזה שתביא לסיום המלחמה, פרסמו משפחות מקרב חברי הפורום כי בכוונתן לפתוח בשביתת רעב עד להבטחת המשך הלחימה.
בעקבות זאת זימן ראש הממשלה בנימין נתניהו ב-30 באפריל נציגים מהפורום ומפורום תקווה לפגישה, בה טען בפניהם כי לא חל כל שינוי במטרות המלחמה, ויש בכוונתו לפעול עד שיושגו, כולל תמרון ברפיח.
ב-1 במאי 2024 פתחו בני משפחות נופלים מפורום הגבורה מאהל מחאה מול משרד ראש הממשלה, בדרישה לצאת לתמרון ברפיח שישלים את כיבוש רצועת עזה, ולא לקבל עסקת חילופי שבויים הכוללת עצירת המלחמה.
ב-2 וב-4 במאי יצאו לצעדות מחאה בסמוך ל ולמשרד ראש הממשלה וחסמו כבישים.
למחרת צעדו לעבר משרד ראש הממשלה לקראת ישיבת הממשלה, ונחסמו על ידי המשטרה.
השרים מיקי זוהר, בצלאל סמוטריץ', שלמה קרעי ואורית סטרוק יצאו אליהם והבטיחו לפעול לכך שתהיה פעולה ברפיח.
פעולת צה"ל ברפיח החלה ב-6 במאי בהיקף מוגבל.
בתחילה פעל צה"ל בפאתי רפיח ובהמשך, למרות ניסיונות הממשל בארצות הברית להפסיק אותה, התרחב לאזורים נוספים.
ביולי 2024 נרשם הפורום כעמותה בשם "פורום הגבורה".
עם מייסדי העמותה וחברי הוועד שלה נמנה מנחם קלמנזון.
בספטמבר 2024, לאחר שיו"ר ההסתדרות החדשה ארנון בר-דוד הודיע על השבתת המשק על מנת ללחוץ על הממשלה להגיע לעסקה להחזרת החטופים, הגיש פורום הגבורה בקשה להוצאת צו מניעה לשביתה לבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב.
בהמשך הגישה גם המדינה בקשה דומה.
בית הדין קבע כי מדובר בשביתה פוליטית וכי על ההסתדרות להפסיקה.
בפברואר 2025, בעקבות פיגוע הירי במוצב בבקעת הירדן, הגישו משפחות הפורום בקשה לכלי התקשורת להפסיק לכנות מקרי טרור בהם נפלו לוחמים כפיגוע - אלא כקרב.
ביולי 2025 פנה פורום הגבורה לראש הממשלה, בנימין נתניהו, בדרישה לעצור את הכנסת הסיוע ההומניטרי לרצועת עזה ולנתק את הרצועה מחשמל ומים.
בתחילת מאי הוקם מאהל מחאה של המשפחות השכולות מול משרד ראש הממשלה, המכונה "מאהל הגבורה".
במאהל מתקיימות פעילויות יומיומיות הכוללות שיחות מפי קרובי משפחה של נופלים, בריתות מילה, הופעות ואירועים מגוונים.
במועדים מיוחדים כגון יום ירושלים ותשעה באב, מתקיימים במאהל אירועים ייחודיים הכוללים תפילות, שיעורי תורה, ושיחות של משפחות שכולות.
לאירועים אלה הגיעו מאות משתתפים.
באוגוסט 2024, כארבעה חודשים לאחר הקמת מאהל הגבורה בירושלים, יזם פורום הגבורה את פרויקט "המאהל הנודד".
מטרת היוזמה הייתה להרחיב את פעילות הפורום מעבר לירושלים ולהעביר את מסר הגבורה והדרישה לניצחון במלחמה לערים שונות ברחבי ישראל.
הפעילות כללה אירועים בשיתוף עם רשויות מקומיות באשקלון, רחובות, לוד, פתח תקווה, דרום הר חברון, ועוד, בהם השתתפו משפחות שכולות שסיפרו את סיפורי יקיריהן שנפלו במלחמת חרבות ברזל.
המאהל הנודד נועד לחזק את רוח הניצחון בקרב הציבור הרחב ולהגביר את המודעות למטרות הפורום מחוץ למאהל בירושלים, שיש אנשים שהוא אינו נגיש להם.
ב-1 באוקטובר 2024 הגיע ראש הממשלה בנימין נתניהו לביקור במאהל.
ב-23 באוקטובר 2024 נערך במקום לימוד ליל הושענא רבה בו השתתפו מאות אנשים.
לדברי מנכ"ל הפורום, וולי וולפסטל, אביו של סרן אריאל שנפל בקרב בדרום רצועת עזה, בשנתו הראשונה של המאהל, עברו בו מעל למיליון וחצי מבקרים.
פורום הביתה הוא ארגון הגג של היישובים בהם בוצעו, טבח, רצח, אונס, חטיפה והרס בממדים הנרחבים ביותר בטבח שבעה באוקטובר.
הפורום מונה את היישובים בארי, כפר עזה, ניר עוז, נחל עוז, כיסופים, נירים, חולית, נתיב העשרה, רעים, ניר יצחק, סופה, עלומים וכרם שלום.
הפורום הוקם בסוף אוקטובר 2023 וחברים בו נציגי הנהלות היישובים.
הפורום שם לעצמו למטרה לקדם את הסוגיות הרוחביות וארוכות הטווח הנוגעות לשיקום ופיתוח העוטף הדרושות לשם השבת קהילותיהן.
הפורום פועל לאורך הדרך לצד ובשיתוף פעולה עם מנהלת תקומה.
שרים, משרדי הממשלה ופקידים בכירים על מנת להבטיח יצירת עוגנים כלכליים שיביאו לחבל ארץ משגשג.
יו"ר הפורום הוא זיו מצליח, תושב כפר עזה.
המנהל הכללי הוא עדן ביזמן (מאז חודש דצמבר 2024) אשר החליף את עו"ד אילה לונדנר, ששימשה בתפקיד במהלך השנה הראשונה, בה נאבק הפורום להכרה מול גורמי הממשלה ומנהלת תקומה.
הובלה בהצלחה של המאבק להכרה ב"בתים מחוללים".
סיוע בשמירה על תקציב מנהלת תקומה.
השפעה על מבנה חוק תקומה באמצעות מפגשים עם חברי כנסת והופעות בוועדות הכנסת.
העלאת המודעות הציבורית לאתגרי התושבים.
ייצוג ושיח של התושבים והנהלות היישובים עם מנהלת תקומה וגיבוש מדיניות רלוונטית.
חיבור והפצת דין וחשבון של הפורום, ביום השנה למלחמת חרבות ברזל, המשקף את מצב היישובים והתושבים.
פורום המדיה הערבי הוא כנס תקשורתי ערבי אשר נוסד בשנת 2001 בדובאי.
הפורום מתקיים בחסות מועדון העיתונות של דובאי בתמיכת ממשלת דובאי ובהובלת האמיר מחמד בן ראשד אל-מכתום.
החל משנת 2024 הפורום נערך כחלק מפסגת המדיה הערבית.
יש להבחין בין פורום המדיה הערבית הנערך בדובאי תחת "מועדון העיתונות של דובאי", לכנס בעל שם דומה הנערך בכווית.
הפורום מתכנס על בסיס שנתי ומרכז בשנים האחרונות למעלה מ-3000 אנשי תקשורת ומשפיענים מכל רחבי העולם, רובם מהעולם הערבי.
בשני העשורים האחרונים הפורום כלל למעלה מ־70,000 משתתפים.
מטרתו היא לאפשר דיון באתגרים המקצועיים המשותפים, לצד התפתחות ענף התקשורת בעולם הערבי והתאמתו לפלטפורמות משתנות בעידן המודרני.
הפורום מארח פאנלים, ראיונות והרצאות שונות בנושאי תרבות, ספורט, כלכלה, טכנולוגיה ותקשורת.
החל משנת 2024 הוחלט כי כלל האירועים המתרחשים תחת חסות 'מועדון העיתונות של דובאי' יאוגדו לאירוע שנתי של "פסגת המדיה הערבית", יחד עם "פסגת משפיעני הרשתות החברתיות הערביים", "פורום המדיה האמירתי" ו"פרס העיתונאות הערב"'.
פורום המדינות המייצאות גז הוא ארגון בין-לאומי המונה כיום 20 מדינות, הנמנות עם יצרניות הגז הטבעי המובילות בעולם, ביניהן אלג'יריה, בוליביה, מצרים, גינאה המשוונית, איראן, לוב, קטר, רוסיה, טרינידד וטובגו, איחוד האמירויות הערביות, ונצואלה ועוד.
כלל המדינות בארגון אחראיות על מעל ל-71% מהגז הטבעי ו-51% מהגז הטבעי הנוזלי (LNG) המיוצא בעולם.
מטה הארגון שוכן בדוחה, בירת קטר.
הרעיון להקים פורום נדון לראשונה במפגש בטהראן בשנת 2001. הארגון הוקם באופן רשמי רק לאחר שזכה לתמיכת נשיא רוסיה ולדימיר פוטין, במהלך ביקורו בקטר (אחת מיצרניות הגז הגדולות).
ההקמה נעשתה על בסיס הסכמה עם האמיר חמד בן ח'ליפה אאל ת'אני על תיאום פעילויות במגזר הגז.
עד 2007, הארגון עסק בעיקר בייעוץ בתחום מסחר הגז אך לא היה בעל הנהגה מסודרת.
במפגש השרים ה-6 בדוחה הוחלט על הקמת קבוצה בראשות משרד התעשייה והאנרגיה של רוסיה.
זה היה במטרה להפוך את הפורום לארגון בינלאומי ועצמאי.
באותה העת, הארגון נתפס כמתחרה לאופ"ק, ארגון בין-לאומי נוסף העוסק בייצוא של נפט.
ההסכם הרשמי להקמת הארגון נחתם ב-23 בדצמבר 2008, במפגש השרים ה-7 במוסקבה.
בשנת 2019, אנגולה ומלזיה הצטרפו לארגון, וב-2020 הפכו לחברות רשמיות.
כמו כן, מדינות כמו מוזמביק, טנזניה, סנגל, מאוריטניה, טורקמניסטן ואוזבקיסטן משתתפות כמועמדות עתידיות בארגון.
המבנה הארגוני של הפורום נקבע בפגישה במטה הארגון שבדוחה בשנת 2009 בידי יושב ראש הארגון עבדאללה בן חמד אל עטיה וסגנו שכיב חליל .
שםמדינהזמן שירותלאוניד בוכנובסקי9 בדצמבר 2009 – 1 בינואר 2014 (2 כהונות)מוחמד חוסיין אדלי1 בינואר 2014 – 12 בינואר 2018 (2 כהונות)יורי סנטיורין12 בינואר 2018 – 31 בדצמבר 2022 (2 כהונות)מוחמד חמל1 בינואר 2022 – הווה
פגישות של אנשי הפורום נעשות פעם בשנה מאז 2001.
מיקוםשנהטהראן, איראן2001אלג'יר, אלג'יריה2002דוחה, קטר2003קהיר, מצרים2004פורט אוף ספיין, טרינידד וטובגו2005דוחה, קטר2007מוסקבה, רוסיה2008דוחה, קטר2009 (יוני)דוחה, קטר2009 (דצמבר)אוראן, אלג'יריה2010 (אפריל)דוחה, קטר2010 (דצמבר)קהיר, מצרים2011 (יוני)דוחה, קטר2011 (נובמבר)מלאבו, גינאה המשוונית2012טהראן, איראן2013דוחה, קטר2014טהראן, איראן2015דוחה, קטר2016מוסקבה, רוסיה2017פורט אוף ספיין, טרינידד וטובגו2018מוסקבה, רוסיה2019אלג'יר, אלג'יריה (בווידאו)2020
פגישות ממלשתיות המערבות ראשי מדינות בנושא ייצוא גז התקיימו בשבע פעמים שונות.
מס' פגישהמיקוםשנהI, דוחה15 בנובמבר 2011II, מוסקבה1 ביולי 2013III, טהראן23 בנובמבר 2015IV, סנטה קרוס דה לה סיירה24 בנובמבר 2017V, מלאבו29 בנובמבר 2019VI, דוחה18 בנובמבר 2021VII, אלג'יר2 במרץ 2024
ריו פורוס (Rio Purus) הוא נהר גדול באמריקה הדרומית.
זהו היובל השני באורכו בעולם אחרי מדיירה.
נהר הפורוס מתחיל את זרימתו במורדותיהם המזרחים של הרי האנדים בפרו ומשם ממשיך דרך יער גשם טרופי לברזיל עד הישפכו לנהר האמזונאס כ-160 ק"מ מערבית ממנאוס.
נהר אקרה הוא אחד מיובליו של נהר פורוס.
הנהר יפה לשיט לאורך 2,575 ק"מ.
בחודשים מסוימים יכולות לשוט ספינות נהר ממנאוס לעיר ריו ברנקו שבמדינת אקרי, הנמצאת על גדת נהר אקרה.
פורום מנהלי כספים ראשיים (סי.אף.או), איגוד מקצועי בע"מ המוכר בשם המקוצר "פורום CFO" הוא חברה פרטית בבעלותה של נגה קינן, העומדת בראש החברה מיום הקמתה בשנת 1997, ומשמשת ארגון לסמנכ"לי כספים בחברות שמחזורן השנתי מעל 40 מיליון דולר.
הפורום מאגד כ-650 חברים, אשר 180 מתוכם הם סמנכ"לי כספים של חברות שמחזורן עולה על 200 מיליון דולר.
הפורום חבר בארגון הבינלאומי IAFEI– International Association of Financial Executives Institutes, המאגד ארגונים מקבילים מ-19 מדינות ברחבי העולם.
הפורום הוא חברה פרטית (ולא איגוד מקצועי כפי שבעליו מציגה אותו) שנמצא בבעלותה המלאה של נגה קינן אשר משמשת כיושבת הראש שלו מיום הקמתו.
ועדת ההיגוי אחראית על העניינים המקצועיים, על פי תקנון הפורום, וחברים בה בין 15 ל-30 סמנכ"לי כספים בכירים.
חברי מועצת הפורום הם כ-180 סמנכ"לי כספים בחברות המובילות במשק.
בפורום פעילות שמונה ועדות מקצועיות ושתי ועדות משנה: ועדת דיווחים כספיים וניירות ערך, ועדת מימון, שתחתיה פועלות ועדות המשנה למימון בנקאי ולמימון חוץ בנקאי, הוועדה לניהול סיכונים ומכשירים פיננסיים, ועדת עידוד השקעות הון, הוועדה למס הכנסה, הוועדה למע"מ ומיסים עקיפים, הוועדה למיסוי בינלאומי, והוועדה ל-IT.
כמו כן בתוך הפורום פעילים עשרה תאים המאגדים תתי-קבוצות של סמנכ"לי כספים.
בין התאים הפועלים בפורום: תא חברות רב-לאומיות, תא חברות נסחרות בחו"ל, תא חברות קמעונאיות, תא חברות אחזקה ישראליות, ותא לקידום חברתי כלכלי בפריפריה.
בשנים 2004–2005 הוביל הפורום את המאבק לביטול מס בולים, שהגיע לשיאו בהגשת עתירה לבג"ץ נגד משרד האוצר והביא לביטול המס.
אחת לשנה מפרסם פורום CFO סקר שביעות רצון מתפקודם של גופי ממשל כלכליים.
בין הגורמים הנבדקים: מידת ההערכה למדיניות משרד האוצר, משרד התמ"ת ובנק ישראל, רמת השירות, המקצועיות והאמינות של גופי הממשל הכלכליים.
בנוסף, הפורום מקיים השתלמויות המציעות תוכניות לימוד לסמנכ"לי כספים.
בשנת 2014 פעל הפורום להקמת איגוד הכלכלנים.
קידום ענייניהם המשותפים של סמנכ"לי הכספים.
קיום כנסים וימי השתלמויות מדי שנה.
מתן ייצוג בכנסת ושאר מוסדות השלטון.
בין השנים 2003 ל-2007 נשאה החברה את התואר "חברה לתועלת הציבור" למרות שמעולם לא הייתה כזו, ולמעשה תמיד הייתה חברה פרטית הפועלת למען רווחים.
בעקבות תיקון מס' 6 לחוק החברות, הקובע תנאים להגדרת חברה לתועלת הציבור, הפורום החליף את התואר ב"איגוד מקצועי".
הפורום מחזיק בדומיין אשר סיומת האינטרנט שלו היא ".org" שמיועדת לאתרי אינטרנט של גופים ללא כוונת רווח, אך כלל זה אינו נאכף.
החברה הציגה עצמה כארגון מקצועי, כהגדרתו בסעיף 9(2א) לפקודת מס הכנסה, שעודף הכנסותיו פטור ממס הכנסה.
לאחר שפקיד השומה קבע שלא מתקיימים בחברה התנאים להכרה בה כארגון מקצועי, ולכן עודף הכנסותיה חייב במס הכנסה, ערערה החברה לבית המשפט המחוזי בתל אביב, אך ערעורה נדחה, תוך שהשופט מביע מחאה על עצם הגשתו.
בעיתונות הכלכלית נמתחה ביקורת על מהותו של הפורום, בכך שמחד הוא מנסה להשפיע על המדיניות הכלכלית הציבורית ומציג את עצמו כגוף הפועל למען המשק הישראלי, ומאידך הוא למעשה חברה פרטית, שלבעליה, נגה קינן, ישנם אינטרסים של טוויית קשרים עסקיים ורווח אישי מפעילותו.
בעקבות ביקורת זו, שהעלתה את הטענה כי מדובר בגוף למטרות רווח, פורסם כי רשות המיסים הפסיקה את שיתוף הפעולה שלה עם הפורום עד להחלטת משרד המשפטים בעניין.
הפורום הרומאי אשר שרידיו נמצאים ברומא היווה את מרכז רומא העתיקה ומרכז האימפריה הרומית.
הפורום נקרא בתקופה הרומית "הפורום הגדול" - פורום מאגנום (forum magnum) או פשוט הפורום.
הפורום, החשוב ביותר באימפריה הרומית, השתרע במשטח הישר, שבין שתי גבעות גבעת הקפיטולין (Capitoline) - מושב הממשל - לבין גבעת הפלטין (Palatine) - מושב האצולה הרומאית.
הפורום שימש מרכז לאסיפות עם, לבתי המשפט, שהיו פומביים, ולקרבות גלדיאטורים בימי הרפובליקה הרומית.
לאורך הפורום היו חנויות מקורות ושווקים.
בנוסף, היה הפורום מרכז לטקסים דתיים והוצבו בו מונומנטים חשובים של העיר.
במרכז הפורום עברה הויה סקרה - "הדרך קדושה" בה עברו התהלוכות הדתיות ותהלוכות הניצחון.
הפורום ננטש בהדרגה במהלך מאות השנים שלאחר שקיעת האימפריה הרומית.
התאריך המדויק של נטישתו המוחלטת אינו ברור, שכן הוא עבר תקופות של הזנחה, הרס ושימוש חוזר לאורך ההיסטוריה.
אולם בימי הביניים הפורום היה כבר נטוש ברובו, וחורבותיו שימשו מקור לחומרי בנייה.
כיום, הפורום רומאנום הוא אתר ארכאולוגי ואטרקציה תיירותית פופולרית המציגה את שרידי המרכז האזרחי של רומא העתיקה.
המונח פורום הפך למקובל לתיאור מקומות דומים בעולם המערבי, ובהשאלה, לתיאור מקום בו נערך דיון ציבורי.
לפורום רומאנום ברומא יש היסטוריה עשירה המשתרעת על פני מאות שנים.
הוא הוקם במאה ה-7 לפני הספירה ושימש כלב החיים הפוליטיים, הדתיים והחברתיים הרומיים.
הפורום היה עד לאירועים משמעותיים כמו בניית מקדש סטורנוס ובזיליקת אמיליה.
הפורום חווה גם הרס ובנייה מחודשת, כולל לאחר השריפה של 210 לפנה"ס וביזת רומא על ידי הגאלים ב-390 לפנה"ס.
בתקופת שלטונו של אוגוסטוס, משנת 27 לפנה"ס עד 14 לספירה, נבנו מבנים בולטים, ביניהם מקדש קיסר.
רצח יוליוס קיסר התרחש בפורום בשנת 44 לפני הספירה.
השריפה הגדולה של רומא בשנת 64 לספירה גרמה להרס נרחב.
השלמת הקולוסיאום בשנת 80 לספירה הביאה בידור לאזור.
הוויזיגותים בזזו את רומא בשנת 410 לספירה, והאימפריה הרומית המערבית נפלה בשנת 476 לספירה.
אירועים אלו עיצבו את משמעות הפורום בהיסטוריה הרומית וגרמו בסוף לכך שבמהלך המלחמות הגותיות במאה ה-6, נגרם לפורום רומאנום ברומא נזק והידרדרות משמעותיים.