tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
במהלך מלחמת חרבות ברזל גזרת יהודה ושומרון היא אחת מזירות הלחימה העיקריות מחוץ לרצועת עזה ובזמן הפסקת האש הזמנית ברצועת עזה הייתה הזירה העיקרית במלחמה.
במקביל ללחימה ברצועת עזה פעלו כוחות צה"ל למיגור וסיכול תשתיות הטרור ברחבי יהודה ושומרון.
בפעילות זו היו לצה"ל ומג"ב הרוגים ולפחות 29 פצועים.
על פי נתוני צה"ל, בקרב הפלסטינים היו הרוגים כשמתוכם לפחות מחבלים, מעל פצועים ומעל עצורים.
במהלך שנת 2023, עוד לפני פרוץ המלחמה, התחולל בישראל גל טרור, רצף פיגועי טרור שבוצעו בידי מחבלים פלסטינים וערבים ישראלים ורבים מהם בוצעו ביהודה ושומרון.
האזור הוגדר כמרחב רגיש בו היו קיימות התרעות חמות לפיגועים.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר, הכריז צה"ל על פתיחת מלחמת חרבות ברזל.
המלחמה נתנה אותותיה גם בקרב תושבים פלסטינים ביהודה ושומרון, שחלקם יצאו בהמוניהם לרחובות הערים, להפגין סולידריות עם תושבי רצועת עזה, תוך הבעת תמיכה בחמאס.
חמאס פעל להבעיר את אזור יהודה ושומרון והציף את הרשתות החברתיות בקריאה לפלסטינים לצאת ולהתעמת עם כוחות צה"ל.
לפי השרה אורית סטרוק הקבינט הגדיר את מטרת הלחימה ביהודה ושומרון ביום הראשון למלחמה, יחד עם שאר מטרות המלחמה.
המטרה היתה: "שימור היציבות, שהשטח לא יבער בזמן המלחמה רבת החזיתות".
סקרים שנערכו בקרב הפלסטינים הראו שרובם תמכו בחמאס ובמתקפת הטרור שלו ב-7 באוקטובר.
לפי אחד הסקרים, רובם ענו שהם לא צפו בסרטונים שפרסמו כלי תקשורת בין־לאומיים המציגים מעשים או זוועות שביצעו אנשי חמאס נגד אזרחים ישראלים ב־7 באוקטובר, כמו הרג של נשים וילדים בבתיהם והרוב גם טען שחמאס לא ביצע אותם.
הזירה אופיינה בהתרעות רבות לפיגועים ופעילות מוגברת של צה"ל למניעתם.
לקראת סוף החודש הראשון למלחמה דווח צה"ל שהמצב בשטח החמיר וכי הרשות הפלסטינית אינה מתפקדת.
במקביל, התרחבה התופעה של פריצות צירים של מתנחלים בלי אישור וללא צורך ביטחוני.
הידיעות על הבאת עובדים זרים שיחליפו את הפלסטינים מיהודה ושומרון במשק הישראלי, מהלך שקידם השר ניר ברקת, גרמו לערעור המוסדות הפיננסיים הפלסטיניים.
גורמים ברשות הביעו חשש מהאפשרות של ניסיון השתלטות של חמאס או אינתיפאדה נוספת, שיהרסו את הרשות סופית.
בחמאס נטען כי אנשי הרשות הפלסטינית וכמה מדינות ערביות קראו בחשאי למערב לחסל את חמאס.
לפי הממשל האמריקאי, הרשות הפלסטינית היא אויבת של חמאס ועושה כל שביכולתה לשמור על הביטחון והיציבות ביהודה ושומרון, אבל מתקשה בכך בגלל חולשתה ובשל המשבר הכלכלי בגדה.
בתחילת נובמבר 2023 אישר הקבינט המדיני ביטחוני העברת מיסים לרשות תוך קיזוז כספים שהיו אמורים לעבור לעזה או כספים שאמורים לעבור למשפחות מחבלים.
ברשות נאמר שהכספים שמיועדים להוצאות שוטפות ברצועת עזה, בין השאר תשלום לעובדי מערכת הבריאות ברצועה, שהרשות הייתה אחראית עליהם אף על פי שחמאס שלט בעזה כבר שנים רבות.
הם סירבו לקיזוז כספים אלה.
ארצות הברית תמכה בהחזרת הכספים.
בינואר 2024, הקבינט אישר את העברת הכספים לרשות הפלסטינית "דרך מדינה שלישית", נורווגיה.
מדינה זו תשמור את הכספים שקיזזה ישראל ותעביר את השאר.
בעקבות הידרדרות ביחסי ישראל–נורווגיה, בוטלה ההעברה וישראל חיפשה מדינה שלישית אחרת.
בסוף נובמבר 2023 פעלו בזירה 21 גדודי מילואים שפעלו בהגנה על הצירים והיישובים.
לצד הפעילות ההגנתית שביצעה אוגדת אזור יהודה ושומרון מתחילת המלחמה, הפעילות התמקדה בסיכול טרור ופגיעה בתשתית הטרור באזור.
לפי צה"ל, עד 30 בנובמבר נהרגו באיו"ש במהלך המלחמה 202 מחבלים ו-4 בלתי מעורבים.
כ-60 מההרוגים היו מחבלי גדוד ג'נין.
בפברואר 2024 אמר מפקד חטיבת שומרון, אלוף-משנה שמעון סיסו, כי "יש מה שהיה בשומרון עד 7 באוקטובר ומה שקורה אחרי.
המצב כעת הרבה יותר שקט מאשר לפני המלחמה.
מפיגוע ירי כל יומיים בממוצע, עברנו לאירוע כזה פעם בחודש.
נראה לי שהפלסטינים רואים בעזה ש'בעל הבית', כלומר צה"ל, 'השתגע', והם קצת בהלם ממה שקורה".
במהלך הרמדאן, נכשל חמאס בניסיונו להביא להתקוממות אלימה של הפלסטינים בירושלים, ביהודה ושומרון ובישראל.
בין האמצעים שננקטו: מעצרים מקדימים, הזמה מהירה של פייק ניוז, סיכול באמצעות טכנולוגיות לזיהוי פנים, ומתן אישור לתפילות המוניות בהר הבית.
בספטמבר 2024, פורסם כי התלקחות הזירה תגרום לכך שתגובת צה"ל תגיע על חשבון הלחימה ברצועת עזה משום שכח האדם היה מוגבל ולא היה ניתן להעביר כוחות מצפון ישראל.
ביולי 2025, אלוף פיקוד המרכז הורה לאסור על אזרחים ישראלים ופלסטינים ברחבי יהודה ושומרון לעטות כיסוי על פניהם, מלבד מטעמי דת או צורך מבצעי.
זאת במטרה להתמודד אלימות המבוצעת על ידי רעולי פנים.
כחלק ממעצרי פלסטינים וערביי ישראל במהלך מלחמת חרבות ברזל, שנועדו למנוע טרור פלסטיני והסתה, נעצרו למעלה מ- מבוקשים ברחבי אוגדת יהודה ושומרון, לפי צה"ל.
לפי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, מאז 7 באוקטובר ועד 30 בספטמבר רשויות ישראליות הרסו, תפסו או אילצו להרוס 1,768 מבנים בבעלות פלסטינית ברחבי יהודה ושומרון.
אירועים אלו הובילו לעקירתם של למעלה מ-4,455 פלסטינים, בהם 1,910 ילדים.
מיד לאחר מתקפת הפתע, תגבר צה"ל כוחות בפיקוד המרכז ובאוגדת איו"ש על מנת לוודא הגנה במרחב ולסכל אירועי טרור.
במסגרת זאת, בוצעו מעצרים של מאות פעילי חמאס, החשודים בפעילות טרור.
בנוסף, נעצרו אלפי פלסטינים נוספים, בהם אלפי פועלים מרצועת עזה שקיבלו היתר כניסה לישראל, וערבים ישראלים החשודים בפרסום דברי הסתה.
בוצעו פיגועי ירי רבים לעבר כוחות צה"ל במספר מוקדים והתקיימו הפרות סדר בשלל מוקדים.
ב-11 באוקטובר ניסה עצור פלסטיני שוהה בלתי חוקי לתקוף ולחטוף נשק מחייל צה"ל בכביש המנהרות.
המחבל נוטרל ואזרח ישראלי נפצע באורח בינוני.
ב-12 באוקטובר עצרו חיילים באזור בנימין שלושה פלסטינים שברכבם אותרו סכין וגרזן.
לפי עדויות, הם התעללו בעצורים הפלסטינים וגם עצרו פעילים ישראלים.
נפתחה חקירת משטרה צבאית חוקרת ומפקד היחידה של החיילים הודח בשל האירוע ואירועים קודמים שבהם התנהלותו הייתה חריגה.
ב-13 באוקטובר נהרג סרן (במיל') יעקב נדלין קצין צה"ל מאש כוחותינו סמוך לשכם, בעת פעילות מבצעית.
חמאס קראו לצאת ב-18 באוקטובר ל"יום זעם", אך לא היו מוקדים משמעותיים ובפיקוד המרכז שלטו במצב.
עם זאת, בצה"ל הודיעו כי במסגרת הפרות סדר ליד טולכרם, כוחות מיחידת המסתערבים של מג"ב איו"ש פתחו בירי והרגו לפחות 4 מחבלים, סך הכל במהלך היום נהרגו 11 מחבלים.
ב-19 באוקטובר פעלו כוחות צה"ל במחנה הפליטים נור שמס.
בעימות נפצעו עשרה לוחמי צה"ל ומג"ב כתוצאה מפיצוץ מטען חבלה תחת רכב ממוגן מסוג "פנתר", אחד מהם באורח קשה, ונפטר מפצעיו, וכל היתר באורח קל.
13 מחבלים נהרגו וכ-20 נפצעו, מירי של הכוחות שכלל תקיפה של מסוקי אפאצ'י ורחפן מתאבד.
ב-22 באוקטובר תקף כלי טיס של צה"ל תשתית טרור תת-קרקעית במסגד אל-אנסאר במחנה הפליטים ג'נין שבו הסתתרה חולייה של 5 מחבלים של חמאס וגא"פ שעמדה להוציא פיגוע.
על פי דיווחים פלסטיניים, לפחות 2 נהרגו ועוד 3 נפצעו או נלכדו מתחת להריסות.
מטרת התקיפה הייתה מפקד הג'יהאד האסלאמי בג'נין נור ביטאווי שהספיק להימלט מהמסגד, וחוסל במאי 2025.
בלילה של 24 באוקטובר כוחות צה"ל פעלו במספר מוקדים ברחבי יהודה ושומרון.
במהלך הפעילות נזרק מטען חבלה לעבר הלוחמים ולוחם נפצע במצב בינוני.
כמו כן, נהרגו לפחות 4 מחבלים חמושים מהאוויר, שהתעמתו עם כוחות צה"ל.
בלילה של 27 באוקטובר הוחלט על הריסת בית בבעלות בכיר חמאס סאלח אל-עארורי, בכפר עארורה, כמו כן נהרגו שלושה מחבלים, בהם אייסר אל-עאמר, מפקד חטיבת ג'נין של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.
בנוסף, נסגרו שתי חנויות שביזו את החטופות והביעו תמיכה בטרור.
ב-30 באוקטובר ביצע צה"ל מבצע חטיבתי לסיכול טרור ומעצר מבוקשים במחנה הפליטים ג'נין בהובלת יחידת דובדבן, יהל"ם, סיירת חרוב ומג"ב.
כלים הנדסיים חשפו מטעני גחון מתחת לכבישים ויהל"ם השמידה חמ"ל ממולכד וכלי רכב ובו אמל"ח.
במהלך חילופי האש, נהרגו 4 מחבלים באמצעות כלי טיס בלתי מאויש.
כמו כן, הרס צה"ל את שער הכניסה למחנה הפליטים, שהיווה אחד מסמלי העיר ג'נין.
בבוקר 31 באוקטובר הרס צה"ל את ביתו של בכיר החמאס סאלח אל-עארורי בעיירה עארורה.
בליל 3 בנובמבר, התחוללו חילופי אש במחנה הפליטים ג'נין הסתיימו ב-4 הרוגים לפי הדיווחים הפלסטיניים, בהם שניים שנהרגו באמצעות כלי טיס בלתי מאויש.
במחנה אל-פוואר ליד חברון פשטו כוחות על מחרטות לייצור אמצעי לחימה, 2 מתפרעים נורו למוות.
במהלך הפשיטה פעלו כוחות הנדסה קרבית בג'נין ובאמצעות D9 חשפו ופוצצו מטעני גחון שהטמינו המחבלים מתחת לכבישים.
ב-6 בנובמבר כוח של הימ"מ הרג 4 מחבלים בטולכרם בדרכם לבצע פיגוע, בהם עז א-דין עוואד, מפקד הזרוע הצבאית של חמאס בטולכרם ומהראג' שחאדה, מפקד גדודי חללי אל-אקצא בטולכרם.
ב-7 בנובמבר חשפו כוחות חיל ההנדסה הקרבית מטעני חבלה שהוטמנו מתחת לכבישים ותשתיות אזרחיות.
דחפורי D9 פוצצו את המטענים.
ב-9 בנובמבר דחפורי D9 פוצצו עשרות מטעני גחון ומטעני חבלה מאולתרים שהטמינו הפלסטינים בג'נין ובמחנה הפליטים ג'נין, במהלך פעילות של חטמ"ר מנשה נגד טרור.
בבוקר נמשכה הלחימה בג'נין, כוחות של חטיבת כפיר, יחידת יהל"ם, דובדבן ומג"ב נכנסו לעיר בהובלת כלי צמ"ה ממוגנים וניהלו חילופי אש עם מחבלים.
כלי טיס תקף מהאוויר חולייה של 4 מחבלים שירתה על הכוחות.
בסך הכל, הכוחות הרגו 15 מחבלים, השמידו פיר תת-קרקעי שהכיל אמל"ח ומטעני חבלה, וניטרלו עשרות מטענים שהוטמנו מתחת לכבישים.
ב-14 בנובמבר כוחות מסיירת חרוב, גדוד דוכיפת, יחידת דובדבן במילואים, הנדסה קרבית, שב"כ מג"ב איו"ש בפיקודה של חטיבת כפיר, פעלו כ-15 שעות האחרונות במבצע לסיכול טרור במחנה הפליטים טולכרם.
את הכוחות הובילו דחפור D9 משוריין ולביא"ה שחשפו עשרות מטעני גחון מוכנים לשימוש שהוטמנו מתחת ובצד הכבישים.
במהלך הפעילות הלוחמים פגעו במחבלים חמושים בנשק ומטענים.
כוחות של סיירת חרוב איתרו והשמידו מעבדת מטענים שבתוכה נמצאו עשרות מטענים מוכנים לשימוש, שאותם השמידו לוחמי יהל"ם.
כלי טיס של צה"ל בהכוונת שב"כ תקף מהאוויר והרג חוליית מחבלים חמושה שירתה והשליכה מטענים על כוחותנו וסיכנה אותם.
בסך הכל נהרגו בעימות 7 מחבלים פלסטינים.
בנוסף, כוח מג"ב עצר על בסיס מידע מודיעיני מדויק של שב"כ, בכיר בגדוד טולכרם לאחר שניסה לברוח מהמחנה בחסות אמבולנס.
בליל 16–17 בנובמבר כוחות מחטיבת כפיר, חיל ההנדסה הקרבית ומג"ב בליווי כלי צמ"ה ממוגנים פעלו בעיר ג'נין ובמחנה הפליטים הסמוך לה.
הם הרגו חמישה מחבלים ועצרו שמונה מבוקשים.
במהלך הפעולה חלק מהמבוקשים ניסו לברוח באמבולנסים לבית החולים אבן סינא, והכוחות הקיפו את בית החולים וערכו חיפושים שבהם נעצרו המחבלים.
בלילה של 21–22 בנובמבר כוחות הביטחון ערכו מבצע צבאי בטולכרם.
עם כניסת הכוחות כלים הנדסיים ממוגנים חשפו והשמידו מטעני חבלה (בהם מטעני גחון).
הכוחות עצרו מבוקשים, השמידו חמ"ל טרור ותשתיות טרור נוספות.
במהלך המבצע ביצע כלי טיס בלתי מאויש של צה"ל סיכול ממוקד בחוליית מחבלים שתקפה את הכוחות והרג 6 מהם, בהם 4 בכירים.
בלילה של 25–26 בנובמבר פעלו כוחות הביטחון בהובלת חטיבה 646, כלי הנדסה ממוגנים ושב"כ במבצע לסיכול טרור בג'נין.
במבצע נהרגו 5 מחבלים ונעצרו 25 מבוקשים.
ב-29 בנובמבר 2023 הרג כוח של הימ"מ 2 מחבלים בכירים במחנה הפליטים ג'נין, בהם מוחמד זביידי, מפקד גדוד ג'נין ואחיו של זכריה זביידי.
במהלך האירוע שני קטינים בני שמונה ו-15 נהרגו מאש צה"ל.
הצבא טען כי שני הקטינים שנהרגו יידו מטענים לעבר כוחות צה"ל.
בדצמבר 2023 פורסם כי במערכת הביטחון היו עדים לתופעה שהתפתחה: עשרות מבוקשים הסגירו את עצמם לידי כוחות הביטחון וגם לידי המנגנונים הפלסטיניים מתוך הבנה שהסיכוי שייעצרו או ייהרגו – גבוה.
ב-8 בדצמבר פעלו כוחות צה"ל ושב"כ במחנה הפליטים פארעה בבקעת הירדן.
הם הרגו 6 מחבלים ועצרו 2 מחבלים בולטים.
ב-12 בדצמבר פעלו כוחות מחטמ"ר מנשה בעיר ג'נין בהובלת כוחות הנדסה קרבית במילואים ושירות הביטחון הכללי.
דחפור D9 משוריין ולביא"ה פתחו צירים לכוחות ולרכבי ה"פנתר" הממוגנים.
כוח של יחידה 636 זיהה 4 מחבלים שיידו מטעני חבלה והכווין כטב"ם שהרג אותם, ואחד המחבלים התלקח כתוצאה ממטען חבלה שהחזיק.
בפעילות הוחרמו אמצעי לחימה ונעצרו מבוקשים.
ב-13 בדצמבר המשיכה הפעולה בג'נין ונהרגו עוד 6 מחבלים.
ב-14 בדצמבר הסתיימה הפעולה, ובסיומה נהרגו בסך הכל 10 מחבלים, נעצרו 60 מחבלים, הוחרמו 50 כלי נשק, הושמדו עשרות מטענים, 10 פירים תת-קרקעים, 7 מעבדות נפץ ו-5 חמ"לי תצפית.
ב-26 בדצמבר שישה מחבלים נהרגו בסיכול ממוקד מהאוויר בפעילות צה"ל במחנה הפליטים נור שמס.
מבוקשים נעצרו והוחרמו כלי נשק.
ב-8 בינואר לוחמי צה"ל, שב"כ ומג"ב עצרו 13 מחבלים ברחבי יהודה ושומרון.
במבצע בטולכרם ובפעילות בשכם הושמדו מטענים מוכנים לשימוש.
במחנה הפליטים נור שמס השמידו הכוחות מטענים מוכנים לשימוש שהוטמנו מתחת לכבישים על מנת לפגוע בכוחות המתמרנים.
במהלך הפעילות, כטב"ם של צה"ל תקף חוליית מחבלים שירתה לעבר הכוחות.
בנוסף, נעצרו מבוקשים בכפר יעבד שבגזרת החטיבה.
לוחמי יחידת דובדבן פעלו בעיר שכם, עצרו מבוקש והשמידו מטענים מוכנים לשימוש שאותרו בתוך בית המחבל.
בנוסף, מסתערבים ממג"ב איו"ש שנכנסו לכפר איכתאבא במטרה לעצור מחבל, הרגו מחבלים חמושים.
ב-10 בינואר פורסם שבסך הכל הושמדו אלפי מטענים מאז תחילת המלחמה.
ב-16 בינואר החל מבצע לסיכול טרור במחנה הפליטים טולכרם, שבו נעצרו יותר מעשרה מחבלים ונחשפו עשרות מטענים.
במהלך המבצע נהרגו חמישה מחבלים.
ב-17 בינואר נהרגה בסיכול ממוקד מהאוויר חוליית מחבלים שהייתה בדרכה לבצע פיגוע, שבראשה עמד עבדאללה אבו שלאל, ראש תשתית הטרור במחנה, שנחשב לאחד מראשי הטרור המרכזיים ביהודה ושומרון.
ב-18 בינואר וב-19 בינואר ערך צה"ל בשיתוף ימ"ס, מג"ב ושב"כ מבצע חטיבתי בטולכרם.
דחפורי D9 חישפו את הכבישים ופוצצו עשרות מטעני גחון שהוטמנו מתחתם.
הכוחות עצרו 37 מחבלים ואיתרו והשמידו למעלה מ-400 מטעני חבלה, החרימו 27 כלי ירייה וציוד צבאי רב, והשמידו חמש מעבדות לייצור מטענים וארבעה חמ"לי תצפיות.
במהלך הפעילות לוחם מילואים נפצע קשה.
כלי טיס ירה בחולייה שפגעה בו והרג מספר מחבלים.
ב-14 בפברואר כוחות צה"ל, שב"כ ומג"ב עצרו 12 מבוקשים ברחבי יהודה ושומרון.
בכפר ביתוניא הכוחות הוציאו משימוש שש מחרטות לייצור אמצעי לחימה.
בשכם אותרו אמצעי לחימה לצד מטעני נפץ מוכנים לשימוש.
ב-11 במרץ כוח משולב של לוחמי שב"כ ויחידת דובדבן הרג מחבל פלסטיני חמוש ברובה סער ובמטען חבלה, שהיה בדרכו לבצע פיגוע בישראל.
ב-20 במרץ כלי טיס בלתי מאויש של צה"ל הרג בסיכול ממוקד שני מחבלים מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בג'נין שהיו בדרכם לפיגוע ("פצצה מתקתקת").
באותו היום, צה"ל החל במבצע מעצרים חטיבתי נרחב במחנה הפליטים נור שמס, סמוך לטולכרם.
במהלך המבצע נהרגו 4 מחבלים.
ב-27 במרץ בלילה נערך מבצע חטיבתי לסיכול טרור בג'נין.
בכניסה לעיר כלי צמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית חשפו מטעני חבלה וגחון שהטמינו הפלסטינים מתחת לצירים.
כוחות ההנדסה השמידו כלי רכב שבו אותרו מטענים מוכנים לשימוש, ועצרו שני חשודים ששהו ברכב טרם השמדתו.
במקביל, כלי טיס הרג שני מחבלים חמושים ומחבל חמוש נוסף שהשליך מטענים נהרג בחילופי אש עם החיילים.
ב-16 באפריל פתחו כוחות צה"ל במבצע מעצרים נרחב ביהודה ושומרון, במחנה הפליטים בלאטה בשכם, בג'נין, בבית לחם, בקלקיליה, בטולכרם ועוד.
ב-19 באפריל פתחו כוחות צה"ל במבצע בטולכרם ומחנה נור שמס, והרגו 5 מחבלים בהם מפקד גדוד טולכרם של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.
בפעילות נפצעו 4 לוחמי צה"ל.
לפי דיווח בעיתון "הארץ", במהלך הפשיטה למחנה הפליטים נור שמס נהרגו 14 תושבים, כמה מהם חמושים ואחרים לא.
ב-4 במאי כוחות הימ"מ וצה"ל פעלו משעות הלילה בעיירה דיר אל-ע'וסון, ליד טולכרם, שם מחבלים התבצרו באחד הבתים.
הכוחות הפעילו נוהל סיר לחץ, הרסו את הבית עם דחפור D9 משוריין ובאגר ממוגן והרגו 5 מחבלים.
במהלך הפעילות נפצע באורח קשה לוחם הימ"מ ייטב לב הלוי, ולאחר מספר ימים נפטר מפצעיו.
ב-18 במאי הופצצה מפקדה של חמאס במחנה הפליטים ג'נין מהאוויר על ידי מטוס קרב ישראלי, בפעם השלישית במלחמה.
בתקיפה נהרג המחבל אסלאם ח'מאיסה, ראש הזרוע הצבאית של חמאס בג'נין, שאחראי לשורת פיגועים, בהם הפיגוע בחרמש.
ב-21 במאי פשטו כוחות צה"ל וימ"ס איו"ש על ג'נין במבצע לסיכול טרור, וניהלו חילופי אש כבדים עם מחבלים.
דחפור D9 משוריין חרש את הכבישים ופוצץ מטעני חבלה שהטמינו הפלסטינים ולביא"ה סייעה לו בהובלת הכוחות.
בצה"ל דיווחו על כך שכ-30 חמושים נפגעו והפלסטינים דיווחו על 12 הרוגים.
מחפר של חיל ההנדסה הקרבית הרס את ביתו של אחמד ברכאת, מבצע הפיגוע בחרמש.
ברכאת עצמו נהרג בסיכול ממוקד כחודשיים לפני כן.
המבצע הסתיים בשעות הבוקר המוקדמות של 23 במאי, כשכוחות צה"ל יצאו מן העיר.
במהלך המבצע נפצע לוחם דובדבן באורך קל מרסיסי ירי.
כמו כן פנתר ומחפר ממוגן של צה"ל נפגעו ויצאו משימוש.
לפי דיווח של גדעון לוי בעיתון "הארץ", במהלך הפשיטה צלפים של צה"ל הרגו שבעה מתושבי העיר, ככל הנראה עוברי אורח חפים מפשע, בזמן שהרחובות היו שקטים ולא הייתה לחיילים עילה לצלוף בתושבים.
דובר צה"ל מסר כי "הנסיבות שבגינן נפגעו בלתי מעורבים נמצאות בבירור".
במהלך חודש יוני נמשכו פעילויות צה"ל בזירת יהודה ושומרון.
ב-22 ביוני מת מפצעיו ילד פלסטיני בן 12 מהעיירה קטנה שנורה בפלג גופו העליון על ידי צלף של צה"ל בעת שהיה בדרך חזרה מאימון כדורגל.
באותו יום פורסם כי חיילי צה"ל במחנה הפליטים ג'נין ירו בפלסטיני החשוד בירי לעבר חיילים, פצעו אותו ברגליו, ולאחר שנעצר קשרו אותו למכסה מנוע של רכב צבאי ונסעו עימו מהמקום.
צה"ל מסר בתגובה כי הדבר נעשה "בניגוד לפקודות ולנהלים.
ההתנהלות הנראית בסרטון אינה עולה בקנה אחד עם פקודות צה"ל והמצופה מחייליו.
מוג'אהד בלאס, הפלסטיני שנקשר לרכב, העיד על התעללות.
מחלקת המדינה האמריקנית גינתה את האירוע וביקשה לחקור אותו ולהעמיד לדין את האחראים.
בהמשך, שני פלסטינים נוספים העידו כי גם אותם קשרו לרכב צבאי בצורה דומה.
לפי דיווח של גדעון לוי בעיתון "הארץ", בהתבסס על תחקירן "בצלם", ב-22 ביוני לפחות ארבעה פלסטינים, "לא חמושים ורובם לא מבוקשים", אולצו לשכב על מכסה המנוע של שלושה ג'יפים שונים של צה"ל, כחלק ממה שהגדיר בתור "נוהל חדש".
בדיווח הוצג סרטון המציג את סמיר דבעיה, פלסטיני נוסף, מובל על מכסה המנוע של ג'יפ צבאי בג'נין.
ב-27 ביוני נהרג מפקד מחלקת צלפים מסיירת חרוב סרן אלון סאקאג'יו בפעילות בג'נין.
צוות לוחמים שנסע בפנתר תאג"ד נפגע ממטען גחון וכאשר פרק מהכלי והגיע כוח חילוץ מסיירת חרוב הופעל בשלט רחוק מטען חבלה נוסף שגרם לרוב הנפגעים.
בנוסף נפצעו 17 לוחמים, מהם אחד במצב קשה.
להערכת צה"ל מטען הגחון הכבד הוטמן בעומק מטר וחצי מתחת לכביש.
ב-1 ביולי נהרג נהג מבצעי של חטיבת מנשה רס"ל יהודה גטו בפעילות במחנה נור שמס שבמסגרתה נפרצו צירים ונוטרלו מטענים.
במהלך הפעילות התפוצץ מטען גחון של עשרות קילוגרמים על רכב מסוג פנתר, שעמד במרחב מחנה הפליטים.
בעת הפיצוץ היו ברכב הנהג המבצעי, גטו, וכן מפקד מיחידת דובדבן.
שאר הלוחמים שהיו ברכב קודם לכן, ירדו ממנו לפני הפיצוץ לביצוע משימה רגלית מבצעית.
ב-2 ביולי תקף כלי טיס של צה"ל חוליית מחבלים שהטמינה מטען חבלה בנור שמס והרג 4 מחבלים.
בלילה שבין 3 ביולי ל-4 ביולי הרסו כוחות חיל ההנדסה הקרבית באמצעות מחפר ממוגן את בתי המחבלים מוחמד זוואהרה וכ'אטם זוואהרה, שביצעו את פיגוע הירי ב-22 בפברואר 2024 שבו נרצח מתן אלמליח ונפצעו מספר אזרחים ישראלים נוספים.
ב-5 ביולי פעלו כוחות צה"ל שכללו לוחמים מיחידת דובדבן, סיירת חרוב ודחפור D9 משוריין בג'נין והפעילו נוהל סיר לחץ על מבנה שבו התבצרו שני מחבלים חמושים, שירו על הכוחות ונהרגו בחילופי האש, בהם האחראי על הריגת סרן אלון סקאג'יו.
במהלך חילופי האש כלי טיס תקף והרג 4 מחבלים נוספים שהשתייכו לגדודי חללי אל-אקצא.
גורמי רפואה פלסטינים דיווחו על שבעה הרוגים.
באירוע נהרג מוחמד ג'בארין, שלפי עד ראייה היה על גג ביתו יחד בנו סלאח כשצלף החל לירות לעברם.
ב-9 ביולי השלימו כוחות צה"ל, מג"ב ושב"כ מבצע צבאי בן 15 שעות בנור שמס שבמהלכו חיל ההנדסה הקרבית – באמצעות דחפורי D9 משוריינים, שופלים מסוג לביא"ה ומחפרים ממוגנים – חישף והשמיד עשרות מטעני חבלה ומטעני גחון, שני חמ"לים של ארגוני הטרור ומכונית שהכילה מטעני חבלה רבים.
במהלך החישוף חפרו כלי הצמ"ה חלק מהכבישים לעומק של כ-2 מטרים על מנת לחשוף מטעני גחון עמוקים.
במהלך האירועים, נהרג הנער רסאן זהראן בן ה-13 מאש של הצבא.
בצה"ל אמרו כי הנער נורה לאחר שיידה אבנים לעבר מכוניות.
עדי ראייה סיפרו שנפגע מירי בבטנו.
ב-23 ביולי ביצעו כוחות יחידת דובדבן, סיירת חרוב ויחידה 636 בסיוע דחפורים ממוגנים של חיל ההנדסה הקרבית מבצע סיכול טרור בטולכרם.
בשיא המבצע תקף כלי טיס של צה"ל חוליית מחבלים חמושים, ולפי דיווחים פלסטיניים בין ההרוגים היו אשרף נאפע – מפקד חמאס בגזרה שחמק מספר פעמים מניסיונות חיסול, ומוחמד אבו עבדו – מפקד גדודי חללי אל-אקצא בגזרה.
מנהלת התיאום והקישור הפלסטינית הודיעה כי חמישה בני אדם נהרגו, כולל שתי נשים.
אישה אחת הייתה מחבלת שהתחזתה לפרמדיקית.
לפי צה"ל בפעולה נהרגו 7 מחבלים, בהם מפקד חמאס בגזרה והמחבלת שהתחזתה לפרמדיקית.
אל-ג'זירה פרסמה כי בתקיפה נהרגה גם בתה בת ה-16 של המחבלת, וכי יעה אופני של צה"ל פינה את גופות ההרוגים.
ב-3 באוגוסט בבוקר הרג כלי טיס של חיל האוויר הישראלי חוליית טרור בת 5 מחבלים שיצאה מטולכרם לבצע פיגוע.
בצהריים כלי טיס של חיל האוויר הישראלי, בהכוונת יחידת דובדבן ויחידה 636, הרג חוליה נוספת של 4 מחבלים שפתחה באש על כוחות צה"ל בגזרת חטמ"ר מנשה.
ב-6 באוגוסט בפעילות משותפת של מסתערבי משמר הגבול, סיירת חרוב, יחידה 636 ושב"כ בג'נין נהרגו 7 מחבלים שפתחו באש נגד הכוחות.
מאוחר יותר דווח על שתי תקיפות אוויריות נגד חוליות מחבלים.
לטענת הפלסטינים באחת מהן נהרגו 5 בני אדם, בהם פרמדיק.
סך הכל נהרגו 11 מחבלים ותושב.
ב-14 באוגוסט, כוחות הביטחון פתחו במבצע לסיכול טרור במרחב הכפרים טובאס וטמון שבחטיבת הבקעה והעמקים.
כלי טיס של חיל האוויר ביצע תקיפות אוויריות בכפרים ונהרגו ארבעה מחבלים חמושים במהלך המבצע רכב צבאי מסוג "דוד" עלה על מטען, וכתוצאה מכך נפצעו שני לוחמי צה"ל באורח בינוני ושני לוחמים נוספים באורח קל.
ב-17 באוגוסט צה"ל הרג בג'נין שני מחבלי חמאס בכירים שהיו מעורבים בתכנון פיגוע הירי בבקעת הירדן, שבו נרצח יהונתן דויטש.
הם נהרגו בתקיפת רכב מהאוויר בכיכר אל-בטיח'ה שבצפון-מערב העיר.
ב-26 באוגוסט תקף כלי טיס של צה"ל חדר מבצעים בנור שמס.
בתקיפה נהרגו 5 מחבלים והושמד מחסן מטעני חבלה של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.
ב-28 באוגוסט פתח צה"ל במבצע מחנות קיץ – מבצע נרחב לסיכול טרור.
המבצע התנהל במחנות הפליטים שבג'נין, נור שמס שליד טולכרם, טובאס ופארעה שבצפון מזרח השומרון.
ב-31 באוגוסט במסגרת מבצע מחנות קיץ, כוח גדוד 906 של חטיבת ביסלמ"ח התקרב לבית במחנה פליטים ג'נין ובו מחבלים – ונתקל בשני מחבלי חמאס שהיו אחראים לפיגועי מטענים וירי באזור.
בהיתקלות מטווח קצר חוסלו שני המחבלים.
במהלך ההיתקלות, נהרג סמ"ר אלקנה נבון, מ"כ בגדוד, ו-3 לוחמים נפצעו.
ב-6 בספטמבר נהרגה פעילת זכויות אדם אמריקאית מירי של צה"ל במהלך הפגנה בכפר ביתא.
נפתחו תחקיר צה"לי וחקירה של המשטרה הצבאית החוקרת בעקבות האירוע.
באותו יום, נורתה בקריות (נפת שכם) ילדה בת 13 במהלך התפרעויות מתנחלים שהפכו לזריקות אבנים הדדיות.
משפחתה ומשרד הבריאות הפלסטיני האשים את צה"ל בירי.
בתגובה נמסר מדובר צה"ל שתפתח חקירה של המשטרה הצבאית החוקרת.
ב-19 בספטמבר כלי טיס תקף רכב ובו מחבלים חמושים בקבטיה שבמרחב ג'נין, כחלק ממבצע בצפון השומרון.
ב-3 באוקטובר מטוס קרב תקף בטולכרם לראשונה מאז האינתיפאדה השנייה.
הפלסטינים טענו כי זמן קצר לפני התקיפה, התקיימה תהלוכת ראווה לאסיר מגדודי חללי אל-אקצא ששוחרר מהכלא הישראלי אחרי 20 שנה – ובה השתתפו חמושים רבים.
לפי דיווחים פלסטיניים 18–20 נהרגו בתקיפה שביצע צה"ל, רובם מחבלים.
בין ההרוגים ע'ית רדואן, מפקד בג'יהאד האסלאמי.
בתקיפה נהרג המחבל זאהי יאסר עבד א-ראזק עופי, ראש תשתית חמאס בטולכרם, שתכנן לבצע פיגוע בטווח הזמן המיידי.
ב-7 באוקטובר דווח על ילד בן 12 שנהרג מאש צה"ל במחנה הפליטים קלנדיה.
צה"ל מסר כי ירה לעבר משליכי בלוקים ואבנים שסיכנו את הכוחות.
ב-17 באוקטובר דווח על בת 59 שנהרגה מאש צה"ל בעת שמסקה זיתים סמוך לגדר ההפרדה באזור ג'נין.
לפי בני משפחתה, בזמן שעסקה בפעילות המסיק הגיע למקום אדם הלבוש מדי צבא וירה כעשרה כדורים לכיוונה.
צה"ל פתח בתחקיר של התקרית.
במסגרת הפעילות של שב"כ וצה"ל למיגור הטרור בשטחי יהודה ושומרון, התבצע מבצע מול ארגון הטרור החזית העממית לשחרור פלסטין במסגרתו נעצרו 60 מבוקשים.
שר הביטחון החדש ישראל כ"ץ החליט להפסיק את השימוש בצווי מעצר מנהליים נגד יהודים באזור.
ב-27 בנובמבר הותר לפרסום שצה"ל והשב"כ סיכלו הברחת נשק ענקי מאיראן ליהודה ושומרון, עם דגש על נשק לתאי הטרור בג'נין.
בין הנשק שנתפס והוחרם: מטולי רקטות נגד טנקים ורקטות מדגמי RPG-7, RPG-22 ו-RPG-18; מטעני חבלה תקניים, כולל מסוג כלימגור; קני מרגמה ופצמ"רים; רובי צלפים, רובי סער M16 ו-M4A1, אקדחים ותחמושת רבה.
ב-13 בדצמבר פלסטיני בן 23 שהיה חשוד במעורבות בטרור נורה למוות על ידי כוחות הביטחון ביישוב בית עווא.
לטענת סוכנות הידיעות הפלסטינית וואפא הצעיר היה בעל צרכים מיוחדים.
מצה"ל ומהמשטרה נמסר כי לוחמי מג"ב יחד עם כוחות צה"ל עצרו חשוד בבית עווא, וכי במהלך מעצרו "חשוד נוסף נורה ונהרג על ידי הכוח שחש סכנה".
ב-19 בדצמבר אישה בת 80 וצעיר בן 25 נהרגו מאש צה"ל במחנה הפליטים בלאטה בשכם.
מהצבא נמסר כי "התפתחו חילופי אש עם מחבלים, שירו והשליכו מטענים לעבר הכוחות, וזוהו פגיעות.
מוכרת הטענה כי במהלך חילופי האש עם המחבלים נפגעו בלתי מעורבים אשר נכחו במרחב".
בנוסף, לפי משרד הבריאות הפלסטיני, בתקיפה אווירית של צה"ל במחנה הפליטים טולכרם נהרגו ארבעה אנשים ושלושה נפצעו באורח קשה.
ארבעת ההרוגים בסיכול הממוקד היו מחבלים, בהם טארק דוש, מפקד גדודי חללי אל-אקצא שמומן על ידי איראן.
ב-24 בדצמבר שמונה פלסטינים, מהם שישה מחבלים, נהרגו במבצע שהכריז הצבא עם שב"כ והמשטרה במחנות הפליטים טולכרם ונור שמס.
חמישה מההרוגים, בהם שתי נשים, נהרגו בשתי תקיפות כטב"ם.
בצה"ל הודו בכך ששתי הנשים שנהרגו לא היו היעד לתקיפה האווירית.
סוכנות הידיעות הפלסטינית דיווחה כי דחפורי צה"ל הרסו תשתיות במחנה נור שמס, כולל חלק מרשת המים של המחנה, וכן נהרסו בתים, חנויות וחלק מקירות מסגד שבו התבצרו חמושים.
התשתיות נפגעו כחלק מפעולות חישוף ופתיחת צירים שעשו הדחפורים בהן הם ניטרלו מטעני גחון שהטמינו המחבלים הפלסטינים מתחת לכבישים.
מפקד חטמ"ר מנשה נפצע ממטען כשרכבו עלה על מטען כאשר נסע בציר שאותו לא חישפו הדחפורים.
בלילה שבין ה-6 בינואר ל-7 בינואר כלי טיס של חיל האוויר תקף בעיירה טמון והרג שני מחבלים.
לוחמי חטיבת השומרון חיסלו בקרב פנים אל פנים בכפר טלוזה את המחבל שתכנן כמה שעות קודם לכן את הפיגוע באל-פונדוק ועצרו מבוקש נוסף בכפר ועוד שני מבוקשים בכפר רפידיה, והחרימו נשק שנמצא בכפר.
במהלך חילופי האש לוחם מהחטיבה נפצע באורח קשה.
בנוסף, באותו הלילה כוחות הביטחון עצרו כ-17 מבוקשים נוספים ברחבי יהודה ושומרון.
ב-8 בינואר שלושה פלסטינים, ביניהם שני ילדים בני 10 ו–8, נהרגו בתקיפת כטב"ם בכפר טמון.
צה"ל טען כי התקיפה כוונה אל חוליה של מטמיני מטעני חבלה, וכי "בעקבות תוצאות התקיפה, האירוע מצוי בבירור".
קרובי ההרוגים הכחישו שהייתה להם מעורבות בפעילות לאומנית.
ב-14 בינואר שישה מחבלים פלסטינים – בהם מפקד גדוד ג'נין – נהרגו בתקיפת צה"ל במחנה הפליטים ג'נין.
בין ההרוגים נער בן 15.
ב-20 בינואר בסיור של צה"ל בטמון שבצפון השומרון, רכב מסוג דוד עלה על המטען.
מהפיצוץ נהרג חייל, וארבעה לוחמים נפצעו קשה.
ב-21 בינואר הודיעו צה"ל, שב"כ ומג"ב על פתיחת מבצע "חומת ברזל" לסיכול טרור בג'נין.
ב-25 בינואר דווח כי תינוקת בת שנתיים נהרגה מירי הצבא בכפר ליד ג'נין.
לפי משרד הבריאות הפלסטיני, היא נורתה בראשה.
צה"ל מסר כי הכוחות ירו לעבר מחבל והאירוע בבדיקה.
סוכנות הידיעות הפלסטינית ופא דיווחה כי צה"ל נכנס לכפר וכיתר את אחד הבתים בו, והציב מסביבו צלפים שפתחו באש לאחר שהתפתחו עימותים במקום.
לפי דיווח אחר, התקבל מודיעין כללי על מחבל מבוקש שמתבצר במבנה.
בהתאם למידע, כוח התחיל נוהל "סיר לחץ" על המבנה, במטרה ללכוד את המבוקש.
הנוהל החל עם כריזות שדרשו מכל האנשים לצאת מהמבנה, אחריהן השליכו הלוחמים רימוני הלם, אך אף אדם לא יצא מהמבנה.
עקב אי-התגובה, וכחלק מהנוהל, הכוח פתח בירי לעבר המבנה.
מיד לאחר הירי, הכוח הבין שפגע בפעוטה והזמין את הסהר האדום.
האם, אישה בהריון שנשרטה קלות בידה, פונתה עם הפעוטה לבית החולים.
כיממה אחר כך אמרו בצה"ל כי ירו לעבר בניין שבו היה מידע על חמושים ו"זיהו פגיעה בבלתי מעורבים".
ב-27 בינואר מפקד חמאס במחנה נור שמס בטול כרם חוסל בתקיפה מהאוויר.
ב-30 בינואר כוח מסיירת חרוב נכנס לסריקות במבנה במחנה הפליטים ג'נין, כחלק מהמבצע המתמשך בעיר.
מחבלים שהסתתרו באחד החדרים במבנה הפתיעו את הלוחמים ופתחו לעברם באש מטווח קצר.
במהלך קרב היריות נהרג סמ"ר ליאם חזי לוחם סיירת חרוב, ונפצעו 5 לוחמים בדרגות שונות.
שני המחבלים הצליחו להימלט מהמבנה לאחר ההיתקלות.
כ-10 שעות מאוחר יותר חוסלו שני המחבלים כאשר כוחות הסיירת כיתרו את המבנה שאליו עברו, וניהלו מולם קרב יריות לאורך חצי שעה.
עד השני לפברואר חוסלו 50 מחבלים בצפון השומרון.
בנוסף עשרות כלי נשק ומטענים הוחרמו, וכי 23 מבנים ששימשו לפעילות טרור הושמדו על ידי כוחות ההנדסה בג'נין.
ב-9 בפברואר גבר ואישה נהרגו מירי צה"ל במחנה הפליטים נור שמס.
האישה בחודש השמיני להריונה וצוותי הרפואה לא הצליחו להציל את העובר.
בתחקיר הראשוני של הצבא נטען כי האישה ההרה "הסתכלה בצורה מחשידה לעבר הקרקע".
לפי הדיווח, היא לא הייתה חמושה, ולא נמצאו בסביבתה אמצעי לחימה שהיו עשויים להעיד כי ניסתה להטמין מטען חבלה.
בתקרית אחרת, נהרגה אישה ממיטען.
פורסם שהחלק המרכזי של מבצע חומת ברזל הסתיים עד 21 בפברואר.
המבצע בצפון השומרון עבר למה שהוגדר בצה"ל "שלב ב'" שלו – פשיטות חוזרות.
לראשונה מאז מבצע "חומת מגן" לפני יותר מ-20 שנה, נכנסים שלושה טנקי מרכבה סימן 4מ מחטיבה 188 ללחימה ביהודה ושומרון.
הכוחות התרכזו ב-3 מוקדים: נור שמס, מחנה פליטים ג'נין וקבאטיה.
שר הביטחון אמר כי הנחה את צה"ל להיערך לשהייה ממושכת במחנות שטוהרו למשך השנה הקרובה.
לפי השר, 40 אלף פלסטינים התפנו ממחנות הפליטים ג'נין, טול כרם ונור שמס – והם התרוקנו מתושבים.
גם פעילות אונר"א במחנות הופסקה.
ב-4 במרץ, ראש התארגנות הטרור של חמאס בג'נין איסר סעדי חוסל במהלך פעילות של מסתערבי מג"ב איו"ש יחד עם כוחות צה"ל מחטיבת מנשה, ונעצרו שלושה מבוקשים.
בסריקה שביצעו הכוחות במבנה שבו הסתתר המחבל, איתרו הכוחות אמצעי לחימה נוספים.
בנוסף, הכוחות חיסלו מחבל חמוש נוסף שסיכן אותם.
ב-21 במרץ, במהלך פעילות של כוחות צה"ל בשכם, ירה מחבל לעבר הכוחות, שהשיבו באש לעבר מקור הירי.
כתוצאה מהירי, לוחם צה"ל במילואים נפצע באורח קשה.
ב-30 באפריל, לוחם צה"ל במילואים מחטיבת אפרים נפצע באורח קשה כתוצאה מהתפוצצות מטען במהלך פעילות מבצעית בכפר ביתא שבמרחב חטיבת שומרון.
כוחות צה"ל הטילו כתר על כפר ביתא ופעלו במרחב לאיתור המחבלים.
ב-8 במאי חיסל כוח של מסתערבי מג"ב איו"ש וחיילי צה"ל מחטיבת שומרון בפעילות טרור ב מחבל מבוקש מארגון גוב האריות שהוציא לפועל פיגועי טרור, סייע בהתחמשות ותכנן לבצע פיגועי טרור נוספים.
מבוקש בכיר נוסף שהיה יחד עם המחבל נעצר על ידי הכוחות.
בפעילות נפצעו 41 פלסטינים נוספים במהלך חילוץ כוח המסתערבים שנחשף במרחב.
ב-9 במאי לוחמי צה"ל, ימ"מ ושב"כ חיסלו בבית בשכם את נור ביטאווי, ראש התארגנות הטרור של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בג'נין, שנחשב למבוקש הבכיר ביותר ביהודה ושומרון מספר חודשים לאחר שזוהה על ידי כוחות הביטחון בורח מג'נין לעבר שכם בעקבות המבצע בצפון השומרון.
יחד איתו חוסל מחבל נוסף.
השב"כ חשף בחברון תשתית חמאס משמעותית שפעלה להוצאה לפועל של פיגועים במתווים שונים בטווח הזמן המיידי.
נחפשה מעבדת מטענים בלב רמאללה.
ב-18 ביולי דווח כי כוחות הביטחון פתחו במבצע חטיבתי בג'נין (גזרת מנשה), שבמסגרתו לוחמי יחידת דובדבן סיכלו פיגוע נגד הכוחות ועצרו שלושה מחבלים.
במהלך אותו השבוע, נעצרו כ-70 מחבלים ועשרות אמצעי לחימה הוחרמו.
במסגרת המבצע, לוחמי דובדבן איתרו מטענים מאולתרים שאיתם התכוונו המחבלים לפגוע בכוחות צה"ל.
בספטמבר 2025 דיווח ערוץ 14 ששר הביטחון ישראל כ"ץ ביקש מצה"ל להכין "תוכנית הכרעה ביהודה ושומרון" שתופעל במקרה של התפרצות אינתיפאדה, ותמומש על ידי כוחות צבא שיועתקו ליהודה ושומרון מזירת רצועת עזה.
על פי הדיווח, הרמטכ"ל אייל זמיר אישר את התוכנית.
ב-11 בספטמבר, חוליית מחבלים הצליחה לשגר רקטה עם ראש נפץ ללא תקני מהכפר ניעמה (כ-7 ק"מ מהעיר מודיעין ומקו התפר) שנחתה בשטח פתוח בבית עור א-תחתא בסמוך לכביש 443. מדובר ברקטה הרבה יותר משמעותית מעצמי הדמה שנראה לפני כן ביהודה ושומרון.
כוחות הביטחון זיהו את השיגור, ופעלו בכפר ועצרו את המחבל ששיגר את הרקטה, ואיתרו רקטה נוספת ללא ראש נפץ.
ב-19 בספטמבר, כוחות צה"ל, שב"כ והימ"מ סגרו על מבנה באזור רמאללה שבו שהו שני מחבלים נוספים מהחוליה ועצרו אותם לאחר שיצאו מהמבנה.
במבנה אותרו עשרות רקטות (בהן שתיים שיועדו לשיגור ללא ראש קרב), עשרות מטענים וחומרי נפץ ומחרטה לייצור רקטות.
ב-23 בספטמבר, כוחות צה"ל איתרו בשטח פתוח בעיר טולכרם רקטה שככל הנראה הייתה שם זמן רב.
עלה כי מדובר ברקטה ישנה ומאולתרת בייצור עצמי שנמצאה ללא מנוע.
ב-1 באוקטובר, לוחמי מג"ב איו"ש, צה"ל ושב"כ תפסו בתוך מבנה בכפר ביתוניא שבאזור רמאללה 15 רקטות (שמונה מהם נשאו חומר נפץ), ששייכות לאותה החוליה שנתפסה ב-19 בספטמבר.
במבנה נתפסו גם 18 מטענים, נשקים, חומרי נפץ ואמצעי לחימה נוספים שהוכנו ונאספו על ידי החוליה.
ב-28 באוקטובר, לוחמי ימ"מ בהכוונת שב"כ ובסיוע כוחות צה"ל ביצעו פעילות בכפר קוד שבסמוך לג'נין.
במהלך הפעילות, זיהו הלוחמים חולייה של 3 מחבלים שתכננו לבצע פיגוע ולקחו חלק בהתארגנות הטרור במחנה הפליטים ג'נין יוצאים ממערה, צלפי היחידה ביצעו ירי מדויק וחיסלו את שלושתם.
זמן קצר לאחר מכן, בוצעה תקיפה אווירית על ידי חיל האוויר על מנת לפגוע במערה ממנה יצאו המחבלים במטרה לפגוע בתשתית הטרור.
ב-5 בדצמבר סיימו כוחות הביטחון את מבצע חמש אבנים במחומש הכפרים בצפון השומרון.
במהלך המבצע נהרגו 6 מחבלים ונעצרו עשרות, וכן הוחרמו אמצעי לחימה רבים ומאות אלפי ש"ח כספי טרור.
לפי שירות הביטחון הכללי, מאוקטובר 2023 ועד יוני 2024 התרחשו מעל ל-3,966 תקיפות פלסטינים נגד אזרחים ואנשי כוחות הביטחון ביהודה ושומרון, ובהם בין היתר: 1,870 אירועי יידויי אבנים, 998 בקבוקי תבערה, 645 מטעני צינור, 231 אירועי ירי, 175 הצתות, 15 מעשי דריסה ו-32 אירועי דקירות.
תקיפות אלו גרמו להרג של 21 אזרחים ואנשי כוחות ביטחון ישראליים, ולפציעתם של עוד כ-200.
עם היוודע תוצאות מתקפת הפתע, נראו ביטויי שמחה מצד פלסטינים, שכללו חלוקת מיני מתיקה, התקיימו צעדות תמיכה בהשתתפות פעילי טרור חמושים וקריאות עידוד להמשך הלחימה.
בתחילת המלחמה, אבו מאזן קרא למנגנוני הביטחון הפלסטינים להגביר את המשילות בערים הפלסטיניות והתריע כי אם לא יפעלו בזמן אמת – "המצב עלול לצאת משליטה".
במקביל, הוא אף הורה להם לפעול כדי להשתיק מחאה חריגה שפרצה נגדו, שבה קראו: "העם רוצה להפיל את הראיס".
לפי גורם פלסטיני, המנגנונים פעלו כדי לבלום מפגני כוח של תומכי חמאס ובינתיים די הצליחו במשימה, זאת על מנת לשמר שלטון של פת"ח ביהודה ושומרון.
ב-17 באוקטובר אירע פיצוץ בבית החולים אל-אהלי בעזה בעקבות שיגור כושל של רקטה מרצועת עזה לעבר ישראל.
משרד הבריאות בעזה הכחיש עובדה זו, וייחס את הפיצוץ לתקיפה ישראלית.
בעקבות זאת, חמאס קרא להפגנות ונערכו תהלוכות זעם ברחבי יהודה ושומרון.
הרשות הפלסטינית הכריזה על שלושה ימי אבל.
לפי דו"ח של השב"כ, באוקטובר ונובמבר בלבד התרחשו מאות ניסיונות פיגוע מהצד הפלסטיני כלפי מתנחלים, בהם מעל 700 פיגועים של בקבוקי תבערה ומטעני צינור, 103 פיגועים של ירי מנשק קל, 23 פיגועים של הצתה, ארבעה פיגועים של דריסה ושבעה פיגועים של דקירה.
מספרים אלה לא כוללים השלכת אבנים וסלעים על מכוניות פרטיות.
ב-2 בנובמבר ביצעו מחבלים פיגוע ירי לעבר רכב בכביש 557 ליד שבי שומרון.
ב-7 בנובמבר הגיע מחבל עם סכין לגדר היישוב עפרה.
חיילים זיהו אותו ופתחו באש.
ב-8 בנובמבר ירו מחבלים לעבר רכב סמוך לאיתמר.
זוג, גבר ואישה נפצעו קשה ובינוני.
ב-16 בנובמבר ביצעו מחבלים פיגוע ירי לעבר מחסום המנהרות בכביש 60 מדרום לירושלים.
באירוע נהרג רב"ט אברהם פטנה לוחם גדוד ארז של חיל המשטרה הצבאית.
על פי מפכ"ל המשטרה, הם תכננו פיגוע גדול יותר.
ב-23 בנובמבר ביצע גדוד עיאש של החמאס שיגור רקטת קסאם 1 מג'נין לעבר היישוב שקד בצפון השומרון, הרקטה התפוצצה במקום.
בעקבות התגברות הפשיטות של צה"ל על מחנות הפליטים ביהודה ושומרון, בסוף דצמבר החלו פעילי תנזים מסוימים במנגנוני הביטחון הפלסטיניים למנוע מכנופיות החמושים להניח מטענים בכבישים ובסמטאות.
היה מדובר בעיקר בפעילי תנזים במחנה נור שמס בטולכרם ובמחנה הפליטים ג'נין.
הסיבה לכך הייתה שכדי לאתר מטעני צד המוטמנים באדמה ומתחת לכבישים, צה"ל נאלץ להשתמש בכלים הנדסיים כבדים, דבר שהחריב את התשתיות.
ב-7 בינואר נהרגה לוחמת מג"ב איו"ש ו-3 לוחמים נוספים נפצעו בעת שנכנסו לסיכול טרור במחנה הפליטים ג'נין.
באותו היום ערבי תושב מזרח ירושלים בן 30 נרצח וערבייה נוצרייה נפצעה באורח קשה בפיגוע ירי בוואדי חרמיה ומתה מפצעיה ב-25 בינואר.
ב-12 בינואר חדרה חוליית מחבלים לאדורה שבהר חברון.
מהירי נפצעו 2 יהודים תושבי המקום ו-3 המחבלים נהרגו.
ב-20 בינואר תקפו כ-100 פלסטינים מהכפרים דיר דיבוואן ורמון רועה צאן יהודי מאחת החוות באזור ציר אלון בבנימין, ופצעו אותו באורח קל בראשו.
כוחות צה"ל שהוזעקו למקום נתקלו בירי שבוצע לעברם מכיוון הכפר רמון.
ב-29 בפברואר בוצע פיגוע בתחנת דלק בעלי שבו נרצחו שני אזרחים ישראלים.
ב-22 במרץ ירה מחבל באמצעות רובה צלפים לעבר כלי רכב ישראלי בסמוך לצומת הפרסה בסמוך ליישוב דולב שבמטה בנימין בתחומה של חטמ"ר אפרים.
לוחמי יחידת דובדבן וגדוד רם בליווי כלי טיס של חיל האוויר, פתחו במרדף, ובשלב ההסתערות, המחבל החל בירי לעבר כוח דובדבן.
כתוצאה מצליפתו של המחבל נהרג לוחם יחידת דובדבן רס"ל עילי דוד גרפינקל.
12 באפריל: בנימין אחימאיר בן ה-14 נרצח בנשק קר לאחר שיצא מהמאחז מלאכי השלום לרעות עדר כבשים.
במהלך החיפושים אחריו ולאחר מציאת גופתו התפתחו עימותים בין ישראלים לפלסטינים ביישובים פלסטינים שבאזור.
בעקבות האירועים צה"ל תגבר את הכוחות ביהודה ושומרון כדי לחצוץ בין מתנחלים לפלסטינים,
29 במאי – פיגוע הדריסה בצומת המטווחים: מחבל פלסטיני שנהג ברכב מסחרי גדול הגיע לצומת "חווה 6", אחת הכניסות לעיר שכם שסמוכה לאיתמר, ודרס שני לוחמי חטיבת כפיר שהיו בפעילות מבצעית במקום.
כתוצאה מפיגוע הדריסה נהרגו סמ"ר אליה הלל וסמ"ר דייגו שוישה הרסאג', שני לוחמי גדוד נחשון של החטיבה.
ב-27 ביוני מטען גחון שהוטמן בכביש התפוצץ על רכב פנתר של כוח סיירת חרוב בפעילות במחנה הפליטים ג'נין.
כתוצאה מהפיצוץ נהרג סרן אלון סאקג'יו מפקד מחלקת צלפים מסיירת חרוב ובנוסף בפעילות נפצעו 17 לוחמים, מהם אחד במצב קשה.
ב-1 ביולי במהלך פעילות של יחידת דובדבן במחנה נור שמס התפוצץ מטען גחון מוטמן של עשרות קילוגרמים על רכב מסוג פנתר, שעמד במרחב מחנה הפליטים.
כתוצאה מכך נהרג נהג מבצעי של חטיבת מנשה רס"ל יהודה גטו.
ב-31 ביולי מחבל ירה לעבר רכב בין קריית ארבע לבית ענון, ואז יצא מרכבו ודקר בצד הדרך את הנהג.
נורה על ידי לוחמת שהייתה בנקודה.
לוחמים פתחו במרדף אחר המחבל שנמלט, וחסמו צירים.
פיגוע ירי לעבר היישוב בקעות בשומרון.
מהערכת המצב בשטח עלה כי הירי של המחבלים נועד למשוך את כוחות הצבא לציר צדדי שממנו הם נמלטו, שם ככל הנראה תכננו לארוב להם.
למחרת, צהל סיכל ניסיון ירי על בקעות.
ב-6 באוגוסט, במהלך בדיקה ביטחונית של אוטובוס במחסום כביש המנהרות, התנפל על לוחמת חשוד שעוכב לבדיקה כשבידו מברג.
כוחות הביטחון שהיו במקום הרגו אותו.
ב-12 באוגוסט אירע פיגוע ירי בקלקיליה.
היורה שהבחין בישראלי פתח לעברו באש ופגע גם בשני פלסטינים.
המחבל נמלט מהזירה, אך אותר בתום מרדף על-ידי כוח צה"ל שהרג אותו.
המחבל, טארק דאוד בן ה-18, שוחרר מהכלא בישראל בנובמבר 2023 במסגרת עסקת חטופים.
ב-24 באוגוסט נכנסו שני ישראלים לקלקיליה ויצאו עצמאית.
הם נחשבו נעדרים ולכן צה"ל נכנס לעיר.
במהלך הסריקות אחרי האזרחים, מחבלים השליכו מטענים ובלוקים לעבר הלוחמים, שהגיבו בירי ופגעו במחבל שהשליך מטען.
במסגרת מבצע, המנגנונים הפלסטיניים איתרו והשמידו עשרות מטעני נפץ במעבדות שהוקמו על ידי מחבלים ביהודה ושומרון: 15 מטענים בג'נין ו-20 מטענים בכפרים בצפון השומרון.
במקביל, צה"ל החרימו מאות טונות של דשן ברחבי יהודה ושומרון, כזה שעלול לשמש לבניית מטענים ועצרו עשרות חשודים בתחום המטענים בשטחים.
ב-25 באוגוסט התפוצץ מטען על אוטובוס אזרחי מדרום לבית לחם, נגרם נזק אך לא היו נפגעים.
מוקדם יותר אירע פיגוע דריסה בצומת אריאל, שני המחבלים הדורסים נהרגו.
ב-30 באוגוסט התפוצץ רכב בסביבות 23:35 בתחנת דלק ליד צומת גוש עציון, ובצה"ל הייתה הערכה גוברת כי מדובר בפיגוע מכונית תופת שכשל.
המחבל באירוע הזה נהרג לאחר שניסה לתקוף עובדים וחיילים.
דקות לאחר מכן חדר מחבל ליישוב הסמוך כרמי צור – וגם הוא נהרג.
לאחר מכן התפוצץ הרכב איתו חדר ליישוב.
צה"ל החל לפעול בחברון לאחר סיכול הפיגוע, עצר מבוקשים והטיל כתר על העיר.
במקביל, מחסומים רבים נפרסו באזור, וכוחות צה"ל סרקו בגזרה.
פיגוע הירי במחסום תרקומיא: ב-1 בספטמבר בוצע פיגוע ירי לעבר רכב משטרה בכביש 35, סמוך למחסום תרקומיא שמצפון לחברון.
האש ככל הנראה נפתחה מרכב חולף, ולאחר מכן המחבלים נטשו אותו ונמלטו.
ב-2 בספטמבר, מכונית תופת נוטרלה בכניסה ליישוב עטרת בבנימין.
לפי גורם במנגנוני הביטחון הפלסטיני, מחבלים המזוהים עם הג'יהאד האיסלאמי, שפעלו במחנה הפליטים בלאטה שממזרח לשכם, מסרו את נשקיהם והסגירו את עצמם למנגנוני הרשות הפלסטינית מחשש למבצע של צה"ל בעיר וכתוצאה מלחץ ציבורי בשל מראות המבצע בג'נין וטולכרם.
הפיגוע במעבר אלנבי: ב-8 בספטמבר 2024 מחבל שהגיע מהצד הירדני של מעבר אלנבי פתח באש לעבר ישראלים עובדי המעבר, ורצח שלושה מהם.
לפי הודעת משטרת ישראל, שוהה בלתי חוקי, בן 17 מיטא, נעצר בחשד שבכוונתו לבצע פיגוע דקירה בבית כנסת, לאחר שבמשטרה קיבלו על כך מידע מודיעיני.
השוטרים החלו בסריקות במקום, איתרו את החשוד שניסה להימלט ועצרו אותו לאחר מרדף רגלי וירי באוויר של השוטרים.
פיגוע הירי ביפו: ב-1 באוקטובר 2024, שני מחבלי חמאס תושבי חברון עלו לרכבת הקלה בגוש דן, כשאחד מהם חמוש ברובה M-16 והאחר מצויד בסכין.
הם רצחו ארבעה מנוסעי הרכבת.
הם ירדו בתחנה בשדרות ירושלים ביפו ופתחו בירי ובדקירות של הולכי רגל ורצחו שלושה בני אדם ופצעו מספר אזרחים נוספים.
המנגנונים הפלסטיניים החלו, לראשונה זה כמה שנים, בפעילות מעצרים בתוך מחנה הפליטים ג'נין נגד מחבלי "גדוד ג'נין", שאיתם הם ניהלו חילופי אש.
המבצע החל בעקבות מתיחות עם "גדוד ג'נין" ומחבלי הג'יהאד האיסאלמי, שהשתלטו על 2 רכבי המנגנונים.
בהמשך, מהומות פרצו בכמה מוקדים ברחבי הגדה.
כך למשל, בטול כרם נרשמו חילופי אש בין חמושים לכוחות הפלסטיניים, וגם שם וגם בג'נין התקיימו צעדות תמיכה בארגוני הטרור – לצד מהומות ושריפת צמיגים במחאה על פעילות המנגנונים.
מתחילת המבצע, השמידו המנגנונים הפלסטיניים 18 רכבים ממולכדים וביצעו מעצרים.
על רקע המבצע, נשיא הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס ומפלגת פתח שבראשותו פרסמו הצהרה חריגה שבה הם מתחייבים "לא לאפשר לחמאס, שוויתר על האינטרסים של העם הפלסטיני לטובת איראן וגרם להרס ברצועת עזה, לשחזר את פעולותיו בגדה".
בינואר 2025, כניסת המנגנונים הפלסטיניים התאפשרה לאחר שהלחץ הכבד על החמושים נשא פרי ובתיווך ועדה שהורכבה מנכבדי העיר הושג הסכם לגבי גורל החמושים (המבוקשים יוכלו להסגיר את עצמם ואם לא, המרדף נגדם יימשך) וההיערכות בתוך המחנה.
ב-4 בפברואר – בפיגוע הירי בתיאסיר מחבל חמוש חדר לתוך פילבוקס צה"לי ליד תיאסיר, ירה לעבר הכיתה ששהתה בו והרג שני לוחמים ופצע 8 נוספים.
ב-20 בפברואר – פיצוצים אירעו בשלושה אוטובוסים בבת ים כשהם ריקים מנוסעים.
שני מטענים נוספים אותרו באוטובוסים בבת ים ובחולון, שלא התפוצצו, ועל אחד מהם נכתב: "נקמה מטולכרם".
לפי משרד האו"ם לתיאום עניינים הומניטריים, בין 7 באוקטובר 2023 ל-30 בספטמבר 2024, התרחשו לפחות 1,423 תקיפות מתנחלים נגד פלסטינים ביהודה ושומרון.
140 מהן הובילו להרוגים ולפצועים פלסטינים, ב-1,135 מהן נגרם נזק לרכוש פלסטיני ו-148 כללו הן נפגעים והן נזק לרכוש.
בכל שנת 2024 אירעו 675 אירועי פשיעה לאומנית.
עד 1 בנובמבר נרשמו 692 אירועי פשיעה לאומנית.
נכון למאי 2025, לפי ארגון "כרם נבות", מתחילת המלחמה גורשו יותר מ-60 קהילות ומקבצי רועים פלסטיניים, והוקמו לפחות 14 מאחזים על חורבותיהם או בסמוך להם.
במהלך המלחמה עלו טענות כי פעילות טרור יהודי של מתנחלים פעילי ימין קיצוני לא נאכפה.
ב-11 וב-12 באוקטובר, מתנחלים חמושים ורעולי פנים נכנסו לכפר הפלסטיני קוסרה, והתקיפו את תושבי הכפר.
במתקפה נהרגו מספר פלסטינים, כולל נער.
ב-28 באוקטובר נהרג בילאל סאלח, פלסטיני בן 40, במהלך מסיק זיתים, לאחר חיכוך אלים שהתפתח מוקדם יותר באותו היום בין פלסטינים למתנחלים באזור הכפר א-סאוויה שליד שכם.
חייל בחופשה נעצר כחשוד בהריגתו.
כעבור מספר ימים החייל שוחרר ממעצר ושב להשתתף בלחימה עם יחידתו.
בעקבות האירוע פורסם כי הרמטכ"ל וראש השב"כ אמרו שאירועי החיכוך של יהודים ופלסטינים באיו"ש מקשים על הפעילות הצבאית ומאלצים להסיט כוחות מעזה לאיו"ש.
עם תחילת עונת המסיק, טענו פלסטינים כי מתנחלים וחיילים מנסים למנוע אותו.
ב-28 בנובמבר מתנחלים נכנסו לבית של משפחה פלסטינית בכפר בבקעת הירדן, בטענה שיושביו גנבו מהם עיזים.
אחד מהם, חייל מילואים, פתח באש.
צה"ל השעה אותו ונשקו הוחרם.
מתנחל אחר הכה את המשפחה עם קנה ה-M-16 שהיה עליו.
בתחילת דצמבר, לפי חברים בארגון "פעילי קהילת הירדן" הפועל לדבריהם כדי לעזור לרועי צאן פלסטינים, צעירים מהמאחזים באזור תקפו אותם בגז פלפל ובאבנים.
אחד מהם אושפז בבית החולים.
ב-12 בפברואר 2024, כ-20 מתנחלים תקפו שלושה יישובים פלסטיניים באזור ההתנחלות יצהר.
המתנחלים הציתו בית והשחיתו בתים נוספים, מכוניות ורכוש.
12 באפריל: ביום זה התרחש רצח בנימין אחימאיר.
עוד לפני היוודע דבר הירצחו של אחימאיר, מתנחלים החלו בהתקפה של כפרים פלסטינים סמוכים, שבמהלכה נהרגו ארבעה פלסטינים והוצתו כ-26 בתים.
על רקע המהומות ועל מנת למנוע הפרות סדר אלימות החליט צה"ל לתגבר את הכוחות בגזרה.
לפי ארגון זכויות האדם הישראלי "יש דין", לפחות עשרה כפרים הותקפו, ובתים וכלי רכב ניזוקו.
בתחילת חודש יוני, נערי גבעות מהמאחז הבלתי חוקי צור הראל ניסו להצית מבנים בכפר הפלסטיני ביתין הסמוך.
האש החלה להתלקח ובשל כיווני הרוח, האש שינתה את כיוונה במהירות וכמעט כילתה את המאחז הסמוך גבעת אסף שהיה בתהליכי הסדרה.
בעקבות אירועי אלימות קודמים ובעקבות האירוע הזה, אושר לפנות את המאחז הבלתי חוקי צור הראל.
מתנחלים רעולי פנים יידו בקבוקי תבערה ואבנים על כוחות הביטחון במהלך פינויו.
כתוצאה מהאלימות נפגע רכבו של קצין במנהל האזרחי והשמשה הקדמית נופצה.
מכבי אש שהגיעו למקום הותקפו באבנים ושמשת הכבאית נופצה.
לאחר הפינוי מתנחלים יידו אבנים לעבר מכוניות פלסטיניות בצומת גבעת אסף ועוז ציון.
ב-21 ביולי, מתנחלים רעולי פנים מנוער הגבעות תקפו פעילי זכויות אדם שהגיעו לנטוע עצים בשטח B.
שתי נשים אמריקניות וצעיר הולנדי נפצעו וטופלו על ידי הסהר האדום הפלסטיני.
ב-3 באוגוסט, דווח על התפרעויות של פורעים יהודים בכפרים אל-מוע'ייר בבנימין וצוריף בשומרון.
בשני המקומות הציתו כ-20 ישראלים שטחים חקלאיים וידו אבנים לעבר הכפרים.
ב-9 באוגוסט, מתנחלים בגבעת רונן שליד שכם יידו אבנים והציתו את רכבן של ארבע נשים תושבות רהט ותינוקת בת כשנתיים, לאחר שנכנסו בטעות למאחז גבעת רונן.
לטענת אחת הנשים שהותקפו, אחד התוקפים הצמיד רובה לראשה של התינוקת.
הן נפצעו ופונו לבית החולים בילינסון.
הוגשו כתבי אישום נגד שניים מהמשתתפים.
ב-15 באוגוסט מתנחלים, חלקם רעולי פנים, נכנסו לג'ית ויידו אבנים, השליכו בקבוקי תבערה והציתו רכבים ובתים.
הפלסטינים דיווחו על צעיר כבן 23 שנורה למוות ואדם נוסף שנפצע קשה.
כוחות ביטחון הגיעו למקום ופיזרו את הפורעים.
לפי התחקיר הצה"לי, כוחות מג"ב, שנפרסו בצירים במרחב, מנעו הגעה של ישראלים נוספים שהתכוונו להצטרף לפרעות.
זמן קצר לאחר ההתפרעות, התקבלה בצה"ל התרעה על קבוצה נוספת שהתכוונה לפעול כך גם בשני כפרים נוספים בשומרון.
הם זוהו יורדים לחווארה ולבורין.
כוחות משטרה וגדוד 90 של צה"ל נפרסו במרחב, ומנעו את הגעתם לכפרים הפלסטיניים.
ב-24 באוגוסט, מתנחלים רעולי פנים תקפו פלסטינים בשני כפרים בגדה המערבית.
לפי גורמי ביטחון, כ-10 פורעים יהודים הגיעו בשבת לכפר סוסיא בדרום הר חברון, ניסו להיכנס לבתים, ובמקום התפתחו עימותים פיזיים.
לפי גורם ביטחוני, כ-80 מתנחלים הציתו עצי זית ורכוש בכפר רוג'ייב.
צה"ל אישר כי נגרם נזק לכלי רכב של פלסטינים כתוצאה מיידוי אבנים.
בנובמבר, לוחם צה"ל נפצע באורח בינוני במהלך פינוי מאחז בלתי-חוקי בשם "עוז ציון" ליד גבעת אסף בבנימין, לאחר שהותקף על-ידי מתנחלים.
מתנחלים התפרעו במקום, השליכו לעברו בקבוק זכוכית ויידו אבנים על הכוחות בשטח.
דובר צה"ל מסר כי ישראלים, חלקם רעולי פנים, קיימו הפרת סדר אלימה סמוך לאיתמר שבחטיבת שומרון, במהלכה זרקו אבנים לעבר כוחות צה"ל ומג"ב שהגיעו לנקודה.
כוחות צה"ל, מג"ב ומשטרה פיזרו את הפרת הסדר ועצרו חמישה חשודים.
בגל"צ דווח כי מאות ישראלים ניסו לפרוץ אל הצד הפלסטיני של חברון, וכוחות צה"ל ומג"ב הגיעו למקום כדי להרחיקם.
מספר ישראלים הצליחו להיכנס לצד הפלסטיני וליידות אבנים לעבר חנויות במקום.
ישראלית תקפה את אחד הלוחמים במקום ונעצרה.
בדצמבר 2024, פורסם שקציני צה"ל מהמנהל האזרחי פעלו יחד עם כוחות הביטחון לפינוי 3 מבנים לא חוקיים ממאחז ליד שכם.
בתגובה, הגיעו מתנחלים והחלו בעימותים עם כוחות הביטחון תוך כדי שהם מעלים באש 3 מבנים ו-3 רכבים בחווארה ובית פוריכ.
בנוסף, כמה רעולי פנים תקפו את רשב"ץ היישוב יצהר באלות – שהגיב בירי באוויר.
כ-40 רעולי פנים יהודים התפרעו בכפר הפלסטיני פונדוק, ובהמשך גם בכפר הסמוך ג'ינספוט.
באזור, נורו שניים על ידי שוטר.
לפי תחקיר, כוח מג"ב שהיה באזור זיהה את הפורעים, וכשהוא התקרב אליהם, הם החלו להימלט ברכב לכיוון הכפר הסמוך ג'ינסאפוט.
ניידת משטרה עצרה אותם, הם ירדו מהרכב שלהם והחלו לברוח.
אחד השוטרים רדף אחרי שני צעירים יהודים, שירדו לוואדי ונעצרו בתום המרדף – שם החל ביניהם עימות פיזי.
כ-40 ישראלים תקפו פלסטינים באזור השמורה ההסכמית שבמדבר יהודה – באמצעות גז פלפל, אלות וכלבים.
לפחות רכב פלסטיני אחד הושחת.
כוחות צה"ל הוזעקו למקום – ופיזרו את המתפרעים.
לפי גורמי ביטחון 4 פלסטינים נפצעו, ולפי הפלסטינים – 16.
מתנחלים התפרעו בדומא שליד שכם ב-1 באפריל 2025.
מתנחלים שחגגו בחתונה באזור מאחז הבלאדים תקפו כוח משטרתי שהגיע למקום לטפל בתלונה על רעש.
החוגגים השיכורים יידו אבנים לעבר ניידת משטרה, הציתו אותה ופצעו שוטרים.
ב-4 ביוני מתנחלים פשטו על הכפר דיר דיבוואן והציתו בתים ומכוניות.
ב-26 ביוני, אזרחים ישראלים הציתו רכוש בכפר מאלכ, ובמקום התפתח חיכוך בין אזרחים ישראלים לפלסטינים, שכלל יידוי אבנים הדדי.
עם קבלת הדיווח, הגיעו כוחות צה"ל והמשטרה למרחב האירוע ופעלו על מנת לפזר את העימות.
ערבים יידו אבנים וירו לעבר הכוחות, וכוחות צה"ל הגיבו בירי.
בעקבות האירועים, נדרש הגדוד לתחקור מיידי ולהגברת הגנה על יישובים מחשש לפעולות נקם - דבר שבא על חשבון פעילות מבצעית מתוכננת.
ב-28 ביוני, בצה"ל זיהו מתנחלים שנעו ברכבים לעבר אזור שהיה תחת צו שטח צבאי סגור, סמוך לכפר מאלכ.
הכוחות קפצו לנקודה במטרה לפזר את ההתקהלות.
עם הגעת הכוחות, אזרחים ישראלים יידו לעברם אבנים ותקפו את הלוחמים באלימות פיזית ומילולית, בהם את מפקד הגדוד.
בנוסף, האזרחים השחיתו ופגעו ברכבי כוחות הביטחון.
אחרי התקרית, נמצאה כתובת שרוססה על מבנה בשימוש המשטרה בבית אל שבה נכתב: "ירי נקמה".
במקביל, דווח על ניסיון הצתה סמוך לנקודת משטרה באזור.
במרחק של כ-6 ק"מ, באותו הלילה, תועדה זריקת אבנים לעבר רכב צבאי מגבעה סמוכה.
לפי תחקיר של צה"ל, הנהג ירה שלושה כדורים באוויר.
לאחר שרדף אחרי רעולי הפנים שמע אחד מהם מאיים בעברית.
עוד לפי התחקיר, מאוחר יותר הגיע לפילבוקס רימונים פצוע ישראלי.
הנערים שהביאו אותו סירבו לשתף פעולה או למסור פרטים על זהותו ונסיבות האירוע.
האירועים נמשכו גם למחרת - בצהריים הוצת רכב צבאי ונוקב ג'יפ סיור בכוכב השחר.
למחרת, מתפרעים יהודים הציתו והשחיתו מתקן ביטחוני באזור בנימין, ובו מערכות לסיכול פיגועים.
המתפרעים ריססו כתובות גרפיטי על המתקן, בהן המילים "נקמה" ו"ירי".
ב-4 ביולי הותקף צוות של דויטשה ולה לפי איגוד העיתונאים הזרים בישראל.
חלון המכונית נופץ באבנים והמנוע שלה הושבת.
ב-11 ביולי היו עימותים בין מתנחלים ופלסטינים בכפר סינג'יל שליד רמאללה.
פורסם ב-CNN שהצוות של הרשת האמריקנית שפעל בישראל הותקף באלימות על ידי מתנחלים בעת סיקור מותו של אחד המעורבים, פלסטיני אמריקאי.
ב-18 ביולי טען כומר פלסטיני שכנסייה בטייבה (נפת רמאללה ואל-בירה) הוצתה ידי מתנחלים.
משטרת מחוז ש"י חקרה את הדיווח ומצאה שהדיווח שגוי עובדתית וחסר בסיס שכן הכנסייה לא הוצתה, ושגריר ארצות הברית בישראל מייק האקבי חזר בו מגינוי המתנחלים.
ב-28 ביולי הוצתו שני רכבים של פלסטינים בטייבה.
בנוסף, רוסס גרפיטי על קיר סמוך, ובו נכתב: "אל-מועייר (כפר פלסטיני סמוך) אתם עוד תתחרטו".
בתחילת ספטמבר 2025, לאחר פיגוע הירי בצומת רמות, דווח על ריבוי מקרים של אלימות מתנחלים כלפי פלסטינים, שכללו הצתת משתלה, יידוי אבנים על מכוניות פלסטיניות, עקירת עצי זית, והשחתת מסגד חנבלי בשכם.
לפי נתוני מערכת הביטחון, באוגוסט 2025 התרחשו 56 אירועי פשיעה לאומנית, בספטמבר 60 ובאוקטובר 97. סוג האירועים האלימים במהלך אוקטובר כללו חיכוך (21 אירועים, לא כולל אלו שבהם נפצעו רועי צאן יהודים) הצתה (14) השחתה (5) ידויי אבנים (46) ותקיפה (11).
בנובמבר, כ-100 מתנחלים רעולי פנים השתתפו בהתפרעויות בשומרון, בין היתר בכפר בית ליד שממזרח לטול כרם, שם הציתו כלי רכב ופצעו ארבעה פלסטינים.
בזמן הימלטותם תקפו רעולי הפנים חיילים ואף השחיתו רכב צבאי.
עיצומים בין-לאומיים בעקבות אלימות מתנחלים
בשלהי אוקטובר 2023 הצהיר נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן כי הוא מודאג מההתקפות של מתנחלים על פלסטינים בגדה המערבית, שלדבריו "שופכים שמן למדורה", ושהן חייבות להיפסק.
ממשל ביידן אף התנה רכישת נשק מחברות בארצות הברית בכך שהנשק הזה לא יגיע לכיתות כוננות ביהודה ושומרון.
בתחילת דצמבר החליטה מחלקת המדינה של ארצות הברית לאסור על מתן ויזות ל"מתנחלים קיצוניים שהיו מעורבים באלימות נגד פלסטינים ביהודה שומרון".
בדצמבר ארצות הברית השהתה עסקת רובים עם ישראל על רקע דאגות בעניין אלימות מצד מתנחלים נגד פלסטינים.
ב-1 בפברואר 2024, הנשיא חתם על צו נשיאותי שחל על 4 מתנחלים שתקפו פלסטינים.
בנקים ישראליים פעלו בהתאם לסנקציות והחלו לחסום את חשבונותיהם.
גם קנדה והאיחוד האירופי הטילו סנקציות.
באפריל 2024, האיחוד האירופי הודיע על הטלת סנקציות נגד ארבעה מתנחלים ישראלים ושני ארגונים בגין אלימות נגד פלסטינים ביהודה ושומרון.
בין שני הארגונים היה ארגון להב"ה.
הארגון השני היה "נוער הגבעות".
בסבב הסנקציות האמריקאי השלישי, הוטלו סנקציות אישיות על מייסד להב"ה, בנצי גופשטיין, וגם על שני גופים שהפרו סנקציות קודמות.
ביוני 2024, קנדה הרחיבה את הסנקציות.
ממשלת קנדה הודיעה כי החליטה להטיל סנקציות על דניאלה וייס, פעילה מרכזית בהתנחלויות בגדה המערבית וראש מועצת ההתנחלות קדומים לשעבר, ועל תנועת אמנה, שהייתה מעורבת בבנייה בהתנחלויות ובמאחזים בלתי חוקיים בגדה המערבית.
ביולי 2024, משרד החוץ של ארצות הברית הודיע כי הטיל סנקציות על שלושה ישראלים, בנוסף לכמה ישויות ישראליות – ארגון להב"ה ומאחזים ביהודה ושומרון.
באוגוסט 2024, ארצות הברית הטילה סנקציות על רכז הביטחון של יצהר על הקמת מחסומים לפלסטינים כשהוא לא בתפקיד.
הוטלו סנקציות גם על ארגון "השומר יו"ש".
בדברי הסנקציות על "שומרי יו"ש" נכתב שהארגון העניק תמיכה למאחז חוות מיתרים לאחר שפינו לדבריהם 250 פלסטינים תושבי ח'רבת זנוטה בסוף ינואר, וכדי למנוע מהם לחזור – שומרי יו"ש גידרו את הכפר.
משרד האוצר האמריקני הוסיף את ארגון "נוער הגבעות" ושני פעילים לרשימת הסנקציות המכוונות נגד מתנחלים קיצוניים שפוגעים בפלסטינים.
באוקטובר 2024, בריטניה הטילה עיצומים על שבע ישויות שקושרו לבניית מאחזים (חלקן מאחזים): אמנה, תורת לחימה, השומר יו"ש, מאחז שובי ארץ, ישיבת עוד יוסף חי, מאחז מיתרים וחוות עמק תרצה.
בנובמבר 2024, ארצות הברית הטילה סנקציות אישים, על ארגון אמנה וכן הארגונים "חברת בנייני בר אמנה" ו"אייל הרי יהודה".
בינואר 2025, עם חילופי הממשל, נשיא ארצות הברית, דונלד טראמפ, ביטל את הצו הנשיאותי של הנשיא הקודם, שאיפשר להטיל סנקציות על מתנחלים שמעורבים בהתקפות אלימות נגד פלסטינים בגדה המערבית.
במהלך שנת 2025 הוטלו עיצומים רבים על מתנחלים, על ארגוני ימין בישראל ועל מנהיגי הארגונים, וכן על חברות בנייה הפעילות ביהודה ושומרון.