tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
נוסף להפגנות, למדיה החברתית ולחלק מערוצי התקשורת המרכזיים, גם מוסדות אקדמיים הפכו בטוחים פחות ליהודים.
ב־18 באפריל 2024, פרצו מחאות פרו־פלסטיניות באוניברסיטת קולומביה, ומשטרת ניו יורק עצרה 108 מפגינים וקמפוס קולומביה נכבש על ידי מפגינים פרו־פלסטינים ונסגר למבקרים.
ב־30 באפריל, משטרת ניו יורק נכנסה לקמפוס אוניברסיטת קולומביה ועצרה ופיזרה מפגינים פרו־פלסטינים שכבשו בנייני קמפוס וחנו בקמפוס.
במקביל, ההפגנות התפשטו לקמפוסים נוספים בארצות הברית כמו אוניברסיטת ייל, אוניברסיטת ניו יורק, אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס והמשטרה עצרה יותר מ־500 איש.
מייד עם היוודע על טבח שבעה באוקטובר, וברקע הידיעות על הטבח המתחולל, חלה התגייסות גדולה של אזרחים יחידים לצד ארגוני סיוע וארגונים התנדבותיים אחרים שהסבו את משאביהם לצורכי השעה.
אזרחים רבים תרמו כספים וציוד לשם אספקת ביגוד ומזון למפונים ולחיילים, ואף לרכישת והטסת ציוד אישי וצבאי חסר לחיילים בבסיסי צה"ל.
גם חברות עסקיות נרתמו לעזרה ביוזמות רבות ומגוונות.
הארגון חמ"ל אזרחי בשיתוף עם מתנדבי אחים ואחיות לנשק הקימו חמ"ל קדמי בקיבוץ בית קמה, החמ"ל האזרחי הפעיל 20 צוותי חילוץ אשר סייעו ל־3,000 אזרחים, עובדים זרים, פצועים, להתפנות למגורים זמניים באזור בית קמה, ולקבל סיוע חיוני ראשוני.
ההתגייסות האזרחית באה לידי ביטוי בהקמתם של חמל"ים נוספים שגייסו כספים ומתנדבים ושיתופי פעולה עם גופים וחברות.
חמ"ל השינוע הארצי משתף פעולה עם שתי חברות היי־טק, Via ו־Monday, ועם חברת מצברי שנפ.
על פי דיווח של הארגון יש לו 700 מתנדבים שעסקו בשינוע ציוד ואספקה.
חמ"ל לב אחד הוקם בהובלת החברות Fiverr ו־HiBob ובשיתוף פעולה עם עמותת לב אחד, ונותן תמיכה ללוחמים ומשפחותיהם בהספקת ציוד ומזון, ליווי משפחות ההרוגים, סיוע לנפגעים ומפונים, ביקורי פצועים בבתי החולים.
חמל דנה גת פועל בקיבוץ בצפון, בעזרת למען קרן ישראל גיבס גייס כספים.
באמצעות קבוצות ווטסאפ נמצא עם אנשי צבא ואזרחים ומספק ציוד וצרכים העולים מהשטח.
חמ"ל עוטפים בחסד הוקם לאחר המלחמה על ידי עמותה באותו שם.
החמ":ל סייע לחיילי צה"ל שהתארגנו ללחימה בשדות כפר מימון וסייע בפינוי ב רוב קהילת כפר מימון ותושיה אל בתי מלון בירושלים.
במהלך השהות סייע בארגון חיי הקהילה.
במתנ"ס עיר ימים בנתניה הקימו דודו סלמה וטאניה אוסץ, שניהם פעילים חברתיים,חמ"ל אזרחי ביום הראשון למלחמה.
בשיתוף ארגונים נוספים סיפק החמ"ל למשפחות מפונים 4,500 ארוחות ביום.
חמ"ל החירום האזרחי הירושלמי הוקם מייד בתחילת המלחמה בשיתוף פעולה בין תנועת התעוררות בירושלים, עמותת לב אחד, המרכז האקדמי שלם, "האיחוד הירושלמי", "מחאת הסטודנטים" ו"הבית המשותף".
בעזרת 6,000 מתנדבים – חילונים, דתיים, חרדים, לא־יהודים, מבוגרים, צעירים ובני נוער – ניתן סיוע למשפחות מפונים.
החמ"ל שב לפעול שוב במבצע עם כלביא.
עם תחילת המלחמה הוקמו כיתות כוננות ברשויות מקומיות רבות ותוגברו קיימות.
עד דצמבר 2023 הוקמו למעלה מ־800 כיתות כוננות ברחבי הארץ.
במקביל הוקלו הקריטריונים למתן רישיון נשק.
מיומה הראשון של המלחמה התנהלו גיוס מילואים נרחב לצה"ל ואימון של הכוחות.
תהליך זה נתקל בקשיים שאיתם התמודדו המתגייסים כדי להגיע לאזורי הכינוס.
ביום הראשון לא פעלה כלל מערכת התחבורה הציבורית בגלל השבת, וחיילים נותרו שעות ארוכות ללא יכולת להגיע לבסיסים.
לאחר מכן פעלה המערכת חלקית ואף בסופי השבוע, בשל הצורך להסיט משאבים לצורכי הלחימה.
ישראלים ששהו בחוץ לישראל בזמן פרוץ המלחמה חזרו לישראל בטיסות של אל על כדי להצטרף ללחימה.
המלחמה פרצה בתקופה שבה הפטור לציבור החרדי מגיוס לצה"ל נמצא חסר עיגון משפטי.
ביולי 2023 פקעו התיקונים המסדירים את מעמדם המיוחד בחוק, ומפלגת יהדות התורה איימה כי תפרוש מהממשלה אם לא תחל חקיקה לעיגון הפטור מייד עם תחילת מושב החורף של הכנסת באוקטובר 2023. לאחר פרוץ המלחמה, הנושא עורר תשומת לב ותרעומת ציבורית מוגברת.
בג"ץ הוציא צווי ביניים המחייבים את הממשלה לנמק מדוע לא יגויסו בני הישיבות, ולהפסיק לתקצב את הישיבות שתלמידיהן אינם מתגייסים.
בחודש מרץ הוכן מתווה לחקיקת "חוק הגיוס", שקבע דרישות מחמירות מבעבר להגדרת אלו שתורתם אומנותם והעמיד בחירה עבור אלו שאינם עומדים בדרישות בין שירות בצבא לבין שירות במסגרות חלופיות כגון איחוד הצלה, משטרת ישראל וכדומה.
מתווה זה קיבל לראשונה הכרה פומבית מצד רבני הציבור החרדי.
באוגוסט החלה הממשלה במשלוח צווי התייצבות לכמה מאות בחורים חרדים, אך מאמצים אלה נתקלו בשיעור התייצבות נמוך והפגנות סוערות מצד חרדים המתנגדים לגיוס.
הבחירות לרשויות המקומיות, שהיו אמורות להתקיים בסוף חודש אוקטובר, נדחו בעקבות המלחמה ל־30 בינואר 2024 ולאחר מכן נדחו בשנית ל־27 בפברואר 2024.
ב־19 באוקטובר 2023 הוקמה מנהלת תקומה במטרה לשקם את יישובי עוטף עזה שנפגעו במתקפת הפתע.
ב־21 ביולי 2024 מונה אלוף (במיל') אליעזר (צ'ייני) מרום לתפקיד פרויקטור הצפון, שיהיה אחראי לניהול ותכלול שיקום אזור הצפון.
הוא התפטר בהמשך ומבקר המדינה פרסם דו"ח על הליקויים בשיקום.
עם פרוץ המלחמה קרא ראש הממשלה בנימין נתניהו לראשי האופוזיציה להצטרף לממשלת חירום.
ב־11 באוקטובר הכריז יו"ר סיעת המחנה הממלכתי, בני גנץ, על הצטרפות סיעתו לממשלה.
באותו ערב הוקם קבינט המלחמה, ולמחרת הושבעו חמישה מחברי המחנה הממלכתי לשרים בממשלה.
קבינט המלחמה הורכב משלושה חברים בעלי זכות הצבעה ושלושה משקיפים.
יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ
השר גדי איזנקוט מהמחנה הממלכתי
יו"ר מפלגת ש"ס אריה דרעי
השר לעניינים אסטרטגיים רון דרמר
ב־12 באוקטובר 2023, לבקשתו של שר הפנים ושר הבריאות משה ארבל, הועבר תיק הבריאות לידיו של חבר הכנסת אוריאל בוסו.
במהלך המלחמה נסגרו ארבעה משרדי ממשלה: משרד ההסברה, המשרד לחיזוק וקידום קהילתי, המשרד לקידום מעמד האישה ומשרד המודיעין.
ב־1 בינואר 2024, בוצע חילוף במשרדים בין השרים ישראל כ"ץ ואלי כהן בהתאם להסכמים הקואליציוניים תרם המלחמה.
ב־13 במאי 2024 התפצלה מפלגת תקווה חדשה בראשות גדעון סער מסיעת המחנה הממלכתי ולאחר שלא קיבלה ייצוג בקבינט המלחמה לפי דרישתה, פרשה מהממשלה.
ב־9 ביוני הודיע בני גנץ כי גם מפלגתו פורשת מהממשלה.
ההתארגנויות הידועות ביותר שנוצרו בעקבות המלחמה הן פורום משפחות החטופים ופורום תקווה.
ב־29 בספטמבר 2024 הודיעו ראש הממשלה נתניהו ויו"ר סיעת הימין הממלכתי גדעון סער על הצטרפות סער ומפלגתו לקואליציה.
למחרת, ב־30 בספטמבר, מונה סער לשר בלי תיק וצורף לקבינט.
ב־5 בנובמבר 2024 פיטר ראש הממשלה בנימין נתניהו את שר הביטחון יואב גלנט.
שר החוץ ישראל כ"ץ החליף את גלנט ונכנס לתפקיד שר הביטחון, יו"ר סיעת הימין הממלכתי גדעון סער מונה לשר החוץ.
בנוסף, חבר הכנסת זאב אלקין מונה לשר במשרד האוצר – האחראי על מנהלת תקומה ומנהלת שיקום הצפון וחברת הכנסת שרן השכל מונתה לסגנית שר החוץ.
ב־19 בינואר 2025 בעקבות אישור עסקת החטופים השנייה, התפטר השר לביטחון לאומי ויושב ראש מפלגת עוצמה יהודית איתמר בן גביר, יחד עם יתר שרי מפלגתו, שר המורשת עמיחי אליהו והשר לפיתוח הנגב והגליל יצחק וסרלאוף מהממשלה.
חודשיים לאחר שהתפטרו ובצל חידוש הלחימה ברצועת עזה, ב־19 במרץ 2025, אישרה הממשלה את חזרתם של בן גביר וחברי סיעתו ־ עמיחי אליהו ויצחק וסרלאוף לשולחן הממשלה ולתפקידיהם.
במהלך טבח שבעה באוקטובר ניזוקו בישראל 8,402 מבנים ולמעלה מעשרת אלפים כלי רכב.
בחודש אוקטובר 2023 נעדרו מעבודתם כ־764 אלף איש – כ־17.6% מהמועסקים, זאת בהשוואה לכ־17 אלף נעדרים בחודש ספטמבר שקדם למלחמה.
280 אלף מועסקים נעדרו בשל צמצום פעילות העסקים (צד הביקוש), כ־140 אלף בשל גיוס לשירות מילואים, ו־345 אלף בשל סיבות אחרות הקשורות לצד ההיצע.
ב־24 באוקטובר 2023 הורידה חברת דירוג האשראי S&P את תחזית דירוג האשראי של ישראל מ"יציבה" ל"שלילית", והודיעה כי דירוג האשראי יֵרד אם העימות הצבאי יתרחב ויגדיל את הסיכונים הביטחוניים והגאופוליטיים שאיתם מתמודדת ישראל.
במהלך 2024 שלוש חברות דירוג האשראי הגדולות (מודי'ס, פיץ' ו־S&P) הורידו את דירוגי האשראי של ישראל.
באוגוסט 2024 התריע פרופ' צבי אקשטיין כי המשך הלחימה והתעצמותה יגררו השלכות מרחיקות לכת על כלכלת ישראל, מבחינת צמיחה כלכלית, גירעון תקציבי, חוב חיצוני, תעסוקה, מצב ההיי-טק בישראל וכל היבט כלכלי אפשרי.
להערכתו המדינה לא ערוכה לתרחישים אלה.
בספטמבר 2024 מודי'ס הורידה שוב את דירוג האשראי של ישראל באופן חריג בשתי דרגות והוסיפה תחזית דירוג שלילית.
לפי שר האוצר בצלאל סמוטריץ', הלחימה בעזה עולה כ־246 מיליון דולר ביום.
נוסף לכך, לפי בנק ישראל, עלות המלחמה למשק הישראלי בשל היעדרות מעבודה מגיעה ל־600 מיליון דולר בשבוע, אובדן של כ־6% מהתמ"ג השבועי.
בספטמבר 2024 פרסמה הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה כי תחזית הצמיחה השנתית ב־2024 היא 0.7%, שמשמעותה צמיחה שנתית שלילית במיוחד, עקב השפעות המלחמה על התוצר והירידה בייצוא.
על פי פרסום המכון הישראלי לדמוקרטיה מאוקטובר 2024, המשק הישראלי מאבד בכל חודש כ־1% משעות העבודה שלו, שהן כ־1.16 שעות בשל התארכות מילואים.
כ־14,000 עצמאים הקפיאו את העסק שלהם והתגייסו למילואים.
בחברה הערבית נרשם זינוק של כ־6% בשיעור האבטלה, כ־22,000 גברים ערבים (בגילים 25–64) לא חזרו לעבודה.
בתחילת המלחמה נרשמה ירידה של כ־7% בתעסוקת אימהות לילדים צעירים.
הענפים במשק אשר נפגעו במיוחד: האומנות, הבידור והפנאי, האירוח והאוכל וענף הבינוי.
דוח מבקר המדינה לשנת 2025, אשר עוסק בהיבטים הכלכליים והתקציביים של מלחמת חרבות ברזל מציין כי עלויות המלחמה נאמדות בכ־250 מיליארד שקלים לשנים 2023–2025. סך ההוצאות מפרוץ המלחמה ועד סוף שנת 2024 עמד על כ־142 מיליארד ש"ח, מהם כ־95 מיליארד שקלים הוצאות צבאיות ישירות.
כ־37 מיליארד ש"ח שולמו בשנת 2024 בגין תגמולי מילואים.
על פי הדו"ח מימון הוצאות המלחמה והשלכותיה פגעו במצבה הפיסקלי של ישראל והגדילו באופן ניכר את חובות המדינה והציבור.
עוד נכתב בדוח, שניסיון הממשלה להקים מרכז השליטה האזרחי כזרוע ביצועית עבור הקבינט נכשל וכי המרכז פעל חודשיים וחצי בלבד ונסגר.
בעקבות טבח שבעה באוקטובר נפתחו ברחבי הארץ מוקדים טלפוניים לתמיכה נפשית.
בעמותת נט"ל הזהירו את הציבור שלא להיחשף לתכנים מעוררי טראומה כמו תמונות וסרטוני סנאף.
חשיפה כזו נקשרה בעבר לדיכאון, חרדה, ופוסט-טראומה.
בסקר שבוצע באפריל 2023 עלה כי 63% מבני הנוער נחשפו ברשת לתכנים קשים הקשורים למלחמה כמו תמונות, סרטונים, התכתבויות ופוסטים המכילים תיאורים גרפיים של הטבח שביצעו מחבלי החמאס.
שיעור הפרעת הדחק הפוסט-טראומטית עלה מ־16% באוגוסט 2023 ל־30% בנובמבר 2023. חלה עלייה גם בשיעור הסובלים מחרדה ודיכאון.
בעקבות המלחמה נרשמה עלייה בתקריות האלימות במשפחה.
בשלושת החודשים הראשונים למלחמה דווח על עלייה של 37% בפניות למוקד האלימות נגד ילדים.
הדיווחים כללו פגיעה מינית, הזנחה ואלימות פיזית.
המלחמה הביאה להשבתה זמנית של הלימודים הפרונטליים במערכת החינוך בישראל, ותלמידים רבים נאלצו לעבור למודל של למידה מרחוק.
נמצא כי 26% ממוסדות החינוך בישראל אינם ממוגנים כראוי.
התקיימו ניסיונות לשמור על רצף לימודי באמצעות חלוקה של מחשבים ניידים לתלמידים שפונו מבתיהם והקמת בתי ספר חדשים במקומות המרכזיים אליהם התפנו.
משרד החינוך החליט לקבוע בשיתוף עם מנהלי בתי הספר תוכניות מותאמות לתלמידים שחוו אובדן משפחתי במהלך המלחמה.
על פי דו"ח ארגון לתת לשנת 2024, אצל 30.9% המצב הנפשי החמיר או החמיר מאוד בהשוואה למצבם לפני המלחמה.
אצל 17.6% המצב הבריאותי החמיר או החמיר מאוד.
על פי דו"ח של המרכז הישראלי להתמכרויות ובריאות הנפש לשנת 2025, בקרב מי שבן או בת זוגם משרת בצבא או במילואים, שיעורי השימוש באלכוהול, קנאביס או אופיאטים (משככי כאבים) גבוהים מהאוכלוסייה הכללית.
בנוסף, קיים אצלם סיכון מוגבר לחרדה ולהפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD).
במלחמה עלה השימוש לאחד מכל שלושה ישראלים, ואצל מי שסובלים מפוסט-טראומה, השיעור מזנק לאחד משניים.
מהתקופה שלפני טבח השבעה באוקטובר ועד סוף 2025, הוכפלה פי 2.5 צריכת תרופות ההרגעה והשינה בקרב הציבור בישראל.
השימוש בממריצים ובמשככי כאבים אופיאטים כמעט הוכפל.
מחצית מהסובלים מתסמיני PTSD משמעותיים דיווחו על שימוש בסיכון מוגבר בחומרים ממכרים, ובקרב צעירים בגילאי 18–26, עמד השיעור על 29.1%.
בשמת 2025, הוכפל פי שלושה השימוש בסיכון מוגבר בתרופות קשב וריכוז ובממריצים אחרים בקרב צעירים.
מהתקופה שלפני המלחמה הוכפל פי שלושה השימוש המוגבר בקרב צעירים בתרופות הרגעה ושינה.
צריכת משככי כאבים אופיאטיים בקרב צעירים עלתה פי 1.5 מאז תחילת המלחמה.
שיעור הסובלים מתסמינים חמורים של הפרעת דחק פוסט-טראומטית (PTSD) הוכפל בחודשים שלאחר טבח השבעה באוקטובר מ־12% באפריל 2022 ל־25% בדצמבר 2023. בשנתיים שלאחר מכן הוא ירד בהדרגה.
נכון לפברואר 2025 שיעור התסמינים החמורים עומד על 15.5%.
על פי דו"ח של עמותת נט"ל, שפורסם בנובמבר 2025, מספר האנשים עם תסמיני פוסט־טראומה עלה בעקבות המלחמה מ־16.2% מהאוכלוסייה ל־29.8%.
על פי הדו"ח, העלות הישירה והעקיפה של פגיעות נפשיות בעקבות מלחמת חרבות ברזל עומדת על 100 מיליארד שקלים בשנה.
היא צפויה להגיע לכ־500 מיליארד שקל בשנים 2026–2031, מתוכם 200 מיליארד שקל עלות ישירה, הנובעת מהטיפול בנפגעים ומפגיעה בכושר העבודה שלהם ו־300 מיליארד שקל עלות עקיפה, הנובעת מתופעות שמלוות פוסט־טראומה, כמו עלייה בתאונות דרכים, באלימות במשפחה, בהתמכרות ובתחלואה במחלות קשות.
בחודשים אוקטובר־דצמבר 2023 נרשמה עלייה של 36% בהתקפי לב קשים לעומת התקופה המקבילה ב־2022. בקרב אזרחים מאזור העוטף וסביבתו נרשמו פי שמונה אירועים לבביים מאשר בכלל האוכלוסייה.
עלייה של 20% במקרי השבץ המוחי נרשמה בעקבות המלחמה ופי שניים בתחלואת סוכרת.
על פי דוח משרד הבריאות במהלך תקופת המלחמה, כ־24,000 אנשים קיבלו טיפול בבתי החולים.
כתב אישום הוגש נגד 13 ערבים ישראלים, רובם תושבי סכנין, באשמה שהיו שותפים בחוליית טרור שתכננה לבצע פיגועים בשיתוף פעולה עם חמאס.
מספר מצומצם של עובדים ערבים ובהם אנשי רפואה, סטודנטים, נשות חינוך והשחקנית מאיסה עבד אלהאדי, נעצרו לאחר שהביעו תמיכה בחמאס ובמעשי הטבח שביצע.
חלקם הודחו מעבודתם או ממוסדות הלימוד שבהם למדו, וחלקם נחקרו במשטרה בחשד לתמיכה בטרור.
היו שטענו כי חלק מהמעצרים בוצעו בשל הזדהות עם האוכלוסייה האזרחית בעזה, ציטוט פסוקים מהקוראן או הבעת תמיכה כלשהי בפלסטינים.
מספר חברי כנסת ערבים גינו את מתקפת הפתע ונרתמו להתגייסות האזרחית.
חבר הכנסת איימן עודה גינה מעל דוכן הכנסת את המתקפה ואת הקריאה של הנהגת חמאס לציבור הערבי בישראל להצטרף לטבח באזרחים חפים מפשע.
הוא שיבח את היהודים והערבים שבחרו להתנדב בסיוע לקורבנות.
חבר הכנסת מנסור עבאס גינה את מתקפת חמאס ופנה לאזרחי המדינה הערבים בבקשה שלא לעודד גורמים קיצוניים ושוליים בחברה הערבית לאור המתיחות שיצרה המלחמה.
בין האזרחים שנרצחו ונחטפו במתקפת הפתע היו גם ערבים ישראלים.
במהלך הטבח ביצעו אזרחים ערבים פעולות הצלה ויזמו התארגנויות לאיתור נעדרים, חילוץ משטחי אש ומתן טיפול רפואי תוך סיכון חייהם של המחלצים, שחלקם נהרגו במסגרת פעילותם.
אזרחים מהפזורה הבדואית התנדבו לחיפוש נעדרים בשטחי העוטף, והביעו את רצונם להתנדב לצה"ל ולמשטרה בתפקידי לחימה ולסייע בכל דרך אפשרית.
על רקע המשבר ההומניטרי והרעב ברצועת עזה, התארגנו יוזמות רבות בחברה הערבית לאיסוף סיוע שהסתכם ביותר ממאה משאיות ועשרות טונות של מוצרי מזון, היגיינה וחומרי ניקוי.
עם זאת, הממשלה החליטה להתיר רק סיוע שנתרם מחו"ל או סחורות שקנו סוחרים עזתים מסוחרים בגדה המערבית, בכפוף לתיאום ולבדיקה של הרשויות בישראל, ולכן הסיוע לא הגיע ליעדו.
דרדור מעמדה של ישראל וצעדי אמברגו
על רקע המלחמה המתמשכת חלה התדרדרות במעמדה הבין־לאומי של ישראל.
ב־11 בנובמבר אמר נשיא צרפת עמנואל מקרון כי "ישראל חייבת להפסיק להרוג תינוקות ונשים בעזה", אך גורם צרפתי בכיר הבהיר בהמשך כי מקרון לא התכוון לטעון שישראל פוגעת באזרחים בכוונה.
מנהיגים ופרלמנטים לאומיים הכריזו כי ישראל מבצעת רצח עם ברצועת עזה, ביניהם אלו של ברזיל, קולומביה, ונצואלה, קובה, לבנון, טורקיה ובנגלדש.
החלטה של מדינות אחדות, בהן ארצות הברית, בריטניה וגרמניה, לצמצם ייצוא אמצעי לחימה לישראל, והחלטה של ממשלת צרפת לאסור השתתפות של חברות ישראליות בתערוכת יורוסאטורי של תעשיית הנשק; חרם על ייצוא מטורקיה לישראל, החלטה של קולומביה להפסיק יצוא פחם לישראל; והחלטה של אוניברסיטאות בעולם לנתק את קשריהן עם אוניברסיטאות בישראל.
באוגוסט 2025 גרמניה, ספקית הנשק השנייה בגודלה של ישראל, הטילה אמברגו חלקי על ישראל לנשק שעשוי להיות בשימוש בעזה.
אך בנובמבר 2025 בשל כניסת הפסקת האש הודיעה על חידוש אספקת הנשק.
ההתדרדרות במעמדה של ישראל באה לידי ביטוי בהכרה של עוד מדינות מערביות במדינה פלסטינית.
במאי 2024 הכירו ספרד, נורווגיה ואירלנד במדינה פלסטינית ביוני 2024 הכירה ארמניה במדינה פלסטינית.
ב־17 בדצמבר 2024, בעקבות חוות הדעת של בית הדין הבין־לאומי לצדק בנושא מדיניות ישראל בשטחים הפלסטיניים הכבושים, הכירה העצרת הכללית של האומות המאוחדות בזכותם של הפלסטינים להגדרה עצמית.
ביולי 2025 התקיימה הוועידה הצרפתית־סעודית.
בעקבותיה הוצהרה ההצהרה קוראת להפסקת המלחמה בעזה, ולפתרון הסכסוך הישראלי־פלסטיני המבוסס על יישום פתרון שתי המדינות.
היא גם קוראת גם לחמאס למסור את נשקו לרשות הפלסטינית, ולסיים את שלטונו ברצועת עזה.
בהצהרה הוזכר גם גינוי לטבח 7 באוקטובר שביצעו מחבלי חמאס, מהלך שלא קודם בעצרת הכללית של האו"ם מאז הטבח.
במקביל לסיום הוועדה, הודיעה צרפת על כוונתה להכיר במדינה פלסטינית בספטמבר 2025 ואליה הצטרפו עוד מדינות מערביות נוספות, ביניהן בריטניה (בכפוף לתנאים) וקנדה.
באוגוסט אותה שנה קבוצת מדינות ערביות ובניהן מצרים, ירדן, קטר וטורקיה הגישו מסמך לאו"ם עליו חתמו במסגרת הוועדה.
במסמך גינו המדינות את חמאס, קראו לו להתפרק מנשקו ודרשו להוציאו מכל תרחיש הנוגע לעתידה של עזה.
במסמך גינו גם את טבח שבעה באוקטובר.
ההצהרה עליה חתמו המדינות קראה גם לסיום המלחמה ולהכנסת סיוע הומניטרי לעזה, וגינתה את המצב ההומניטרי ברצועה וכל תוכנית לעקירת אזרחים ברצועה.
בספטמבר 2025 הודיעו בריטניה, צרפת, קנדה, אוסטרליה, פורטוגל, ועוד מספר מדינות קטנות כי הן מכירות במדינה פלסטינית.
באותו חודש במהלך עצרת האו"ם, המדינות מערביות מימשו את כוונתן להכיר במדינה פלסטינית.
איטליה, שהתנגדה להכרה באותה העת, אמרה תתמוך בהטלת בחלק מהסנקציות שקודמו באיחוד האירופי, מה שעשוי היה לתת את הרוב הדרוש להטלתן.
בנובמבר 2023, כחודש לאחר תחילת המלחמה, אמר ראש הממשלה נתניהו כי האחריות הביטחונית הכוללת על המתרחש ברצועת עזה תהיה בידי ישראל לאחר המלחמה, למשך תקופת זמן בלתי מוגבלת.
בריאיון אחר אמר ראש הממשלה כי הרצועה "מפורזת ותחת ממשלה אזרחית, אך יידרש כוח מהימן שייכנס ויהרוג את הרוצחים כך שלא תופיע ישות כמו חמאס".
לראשי הרשויות בנגב המערבי אמר כי צה"ל ימשיך להחזיק ברצועת עזה גם אחרי המלחמה לתקופה מסוימת ושאחרי חיסול חמאס תהיה שליטה ביטחונית ישראלית כוללת על רצועת עזה, כולל פירוז מלא.
ב־11 בנובמבר הביע נתניהו התנגדות לאפשרות שהרשות הפלסטינית תשלוט אזרחית ברצועה.
במענה לשאלה בדבר אפשרות להחזרת ההתיישבות היהודית לרצועה בצורה זו או אחרת, התנגד ואמר שאינו רואה בכך יעד ריאלי.
סוגיית גורלה של רצועת עזה ביום שאחרי המלחמה נידונה בממשל האמריקאי ובמדינות נוספות.
בהמשך חודש דצמבר פורסם כי אנשי הפת"ח ובכירים מהלשכה המדינית של חמאס החלו במשא ומתן על היום שאחרי המלחמה בניגוד לעמדת בכירי חמאס בעזה, בראשם יחיא סנוואר.
מצרים טיפחה שיחות להקמת ממשלה טכנוקרטית שתטפל בסיוע ושיקום עזה ותקיים בחירות לחקיקה.
נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, הציגה חמישה עקרונות בסיסיים ליום שאחרי המלחמה בין ישראל לחמאס.
היא אמרה שלישראל יש זכות להגן על עצמה בשעה שחמאס התחבא בבונקרים והסליק נשק מתחת למחנות פליטים ולתשתיות אזרחיות.
את השימוש של חמאס בפלסטינים חפים מפשע ובבני הערובה כמגינים אנושיים הגדירה כרשע טהור.
כמאה ימים לאחר תחילת המלחמה, דיבר שר הביטחון גלנט על הצורך בהכרעה הצבאית ואמר שסופה של המערכה הצבאית חייב להיות מעוגן במעשה מדיני.
לדבריו, המחשבה המדינית היא המובילה את המעשה הצבאי וחוסר החלטה מדינית עלול לפגוע בהתקדמות הפעולה הצבאית.
בינואר 2024, ראש הממשלה הפלסטיני מוחמד אשתייה הודיע על תחילת יישומה של תוכנית רפורמה ברשות הפלסטינית, בהנחיית הנשיא הפלסטיני מחמוד עבאס.
לפי בכירים ברשות, התוכנית פורסמה בהמשך לדרישה האמריקאית לעריכת שינויים במערך הניהולי של הרשות, שעלתה בשיחות שקיימו הצדדים סביב המלחמה.
בסוף פברואר 2024, הממשלה הפלסטינית התפטרה בעקבות לחץ של ארצות הברית ומדינות האזור, מתוך כוונה להקים ממשלת טכנוקרטים שתשלוט בשטחי הרשות הפלסטינית ועזה יחדיו.
בפברואר 2024 הציג ראש הממשלה נתניהו לקבינט את הצעתו ל"יום שאחרי חמאס".
היא כללה ניהול של גורמים מקומיים ולא אושרה או הוצגה לציבור.
כחצי שנה לאחר תחילת המלחמה, פורסם כי ראש הממשלה נתניהו מונע דיון אסטרטגי על יעדי המלחמה לאור אופן התקדמותה, בניגוד לסיכום בקבינט המלחמה.
ב־12 במאי פורסם כי צמרת צה"ל דורשת מרה"מ הכרעה בסוגיית ה"יום שאחרי".
ב־15 במאי כינס שר הביטחון גלנט מסיבת עיתונאים ובה הטיח ביקורת בראש הממשלה נתניהו על כך שהוא דוחה את ההתעסקות בשאלת ה"יום שאחרי" ברצועת עזה.
במאי 2024 פורסם כי הרשות הפלסטינית ומדינות ערב קידמו תוכנית לטיפול ברצועת עזה והתקדמות לכינון מדינה פלסטינית, שכונתה ה"חזון הערבי".
התכנית נדחתה על הסף על ידי ארצות הברית.
ב־23 ביולי התקשורת הממלכתית בסין הודיעה כי 14 פלגים פלסטיניים שקיימו פסגה בבייג'ינג חתמו על הסכם להקמת ממשלת ביניים של "פיוס לאומי" כדי שזו תשלוט ברצועה אחרי המלחמה.
בספטמבר פורסם שגורם בחמאס טענו כי הם הגיעו להסכמות – ופתח הוא זה שיהיה אחראי על הניהול האזרחי של הרצועה, ועל המעברים.
ב־24 ביולי 2024, נאם ראש הממשלה בנימין נתניהו בקונגרס האמריקאי ותיאר את חזונו לרצועת עזה לאחר המלחמה: "עזה מפורזת מנשק וללא קיצוניות.
אנחנו לא רוצים להתיישב בעזה אבל נצטרך לשמור על אחריות ביטחונית שם.
היא צריכה להיות מנוהלת על ידי גורמים פלסטינים שלא רוצים להשמיד את ישראל.
דור חדש של פלסטינים צריכים לא ללמוד יותר לשנוא יהודים אלא לחיות איתנו בשלום.
לאחר הניצחון שלנו, בעזרת שותפים מהאזור, פירוז עזה וסיום הקיצוניות בעזה, נוכל להביא לעתיד של שלום ושגשוג".
באוקטובר פורסם שארצות הברית ומדינות ערביות דנו עם איראן על הצעה להפסקת אש בכל הגזרות.
לא היה ברור מה מקומה של הרצועה בהצעה שהתגבשה אז.
בסוף ינואר 2025, בראשית כהונתו השנייה של דונלד טראמפ כנשיא ארצות הברית, אמר טראמפ כי הוא מעוניין לפעול לכך שמדינות זרות כמו אינדונזיה, מצרים וירדן יקלטו מאות אלפי פליטים פלסטינים מרצועת עזה.
אינדונזיה, מצרים, ירדן וערב הסעודית התנגדו להצעה, ולדברי נציג סעודי "העברת התושבים מעזה תערער את היציבות באזור ותשחק לידיהם של הקיצוניים".
במסיבת עיתונאים עם נתניהו, טראמפ הכריז על תוכניתו לפנות את תושבי רצועת עזה, כאשר ארצות הברית תשתלט על רצועת עזה ותשקם אותה.
מדינות בעולם הערבי, ובראשן סעודיה, שיתפו פעולה כדי לגבש תוכנית לעתידה של רצועת עזה, שתהווה חלופה לתוכניתו של דונלד טראמפ.
במרץ 2025, גובשה תוכנית בידי מצרים לרצועת עזה, כאלטרנטיבה לזו של נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ.
לפי תוכנית זו גופים של מדינות ערב אמורים לתפוס זמנית את השליטה ברצועה במקום חמאס.
ישראל וארצות הברית התנגדו לתוכנית.
בסוף מרץ 2025, החלה מחאה בקרב פלסטינים בעזה אשר קראו לסיום המלחמה והפלת שלטון החמאס.
באזור רפיח, פעלה מיליציה הכוחות העממיים בתמיכה ישראלית.
ניסיון מוקדם יותר לחזק חמולה סוכל בידי חמאס.
ביולי נודע על פעילות שתי חמולות הנתמכות על ידי ישראל והרשות הפלסטינית.
באפריל 2025 הייתה הצעה קטרית-מצרית חדשה להכרזה על הפסקת אש למשך שבע שנים ברצועת עזה.
ההצעה הייתה אמורה לסיים את שלטון חמאס ברצועה, ומי שינהל את הרצועה היא "ועדת תמיכה קהילתית מנהלתית" וכוחות המשתייכים לרשות הפלסטינית.
לפי דיווח מיוני 2025, בכל הצעה שהוצגה, חמאס איננו שולט בעזה באופן רשמי, החטופים חוזרים, יש הגליה סמלית או יותר מסמלית של ראשי חמאס, והמלחמה נגמרת.
בספטמבר 2025 הציג הנשיא דונלד טראמפ את תוכנית 21 הנקודות.
לפי התוכנית, הרצועה תנוהל באופן זמני על ידי ועדה פלסטינית טכנוקרטית שתפעל תחת פיקוח של גוף מעבר בין-לאומי – "מועצת השלום הפלסטינית" – שבראשה יעמוד טראמפ, ובהשתתפות מנהיגים נוספים, בהם טוני בלייר.
גוף זה היה אמור לקבוע את המסגרת וינהל את מימון הפיתוח עד שהרשות הפלסטינית תשלים רפורמה ותוכל לחזור לשלוט באופן בטוח ויעיל ברצועה.
התכנית זכתה לתמיכת מדינות ערביות ומערביות, כאשר גם טורקיה הצטרפה כמתווכת, בנוסף לקטר ולמצרים.
באוקטובר 2025 פורסם שחמאס בחר חצי מההרכב של ממשלת הטכנוקרטים, בהם דמויות "סימפתיות" לארגון.
את החצי השני של הרכב הממשלה בחרה הרשות הפלסטינית.
המתווכות למימוש תוכנית 21 הנקודות הציגו בפני חמאס את הרשימה המלאה.
ב־27 בנובמבר 2024 פרצה מתקפת מורדים סורים, שבה כוחות היאת תחריר א-שאם והצבא הסורי החופשי כבשו חלקים נרחבים בסוריה.
המתקפה הביאה לנפילת בשאר אל-אסד מהשלטון, לאחר למעלה מ־50 שנות שלטון של שושלת אסד.
לאחר קריסת השלטון עבר הכוח הפוליטי לידיו של אחמד א-שרע, הידוע גם כאל-ג'ולאני, מנהיג אסלאמיסטי סוני ומורד ג'יהאדיסטי, וסיים למעשה את שלטון המיעוט העלוואי בסוריה.
הישגי המורדים באו על רקע היחלשות בני בריתו של אסד, עם העברת הקשב הרוסי למלחמה באוקראינה ופגיעה משמעותית בצמרת הפיקוד של חזבאללה ובדרג השטח שלו, במהלך מבצע "חיצי הצפון" של צה"ל במסגרת מלחמת חרבות ברזל.
המורדים אף זכו לתמיכה ורוח גבית מנשיא טורקיה, רג'פ טאיפ ארדואן, השואף להשיב לביתם את 3.5 מיליון הפליטים הסורים שהתיישבו במדינתו.
המורדים הסונים הביעו גישה העוינת את איראן, חזבאללה ואת רוסיה שהיו בני בריתו של אסאד וסייעו לו במהלך מלחמת האזרחים בסוריה.
במקביל התחזקה השפעתה של טורקיה על השלטון הסורי.
במהלך מלחמת חרבות ברזל נכנסה איראן לעימות צבאי ישיר עם ישראל, לראשונה מאז המהפכה האיראנית ב־1979, לאחר שנים שבהן הסכסוך התקיים בעיקר דרך שלוחות ומיליציות פרוקסי כגון חזבאללה וחמאס.
העימותים כללו את ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי, המתקפה האיראנית באפריל 2024, ההתנקשות באסמאעיל הנייה בטהרן, מתקפה נוספת באוקטובר אותה שנה, מתקפת נגד ישראלית ולבסוף התקפה ישראלית־אמרקיאית על מתקנים גרעיניים איראניים, מבצע עם כלביא, שגרם לעיכוב בפיתוח תוכנית הגרעין של איראן, אך לא ביטל אותה לחלוטין.
לאחר הטבח בפסטיבל נובה, נותרו מאות מכוניות פזורות בצידי כביש 232, רבות מהן שרופות כליל.
המכוניות השרופות נאספו אל מגרש ליד מושב תקומה, ונערמו למעין קיר שהפך לאנדרטת "קיר המכוניות" לזכר הנרצחים.
בחניון רעים, שבו נערך הפסטיבל בלילה שקדם למתקפה, הוקמה באופן ספונטני אנדרטת נרצחי פסטיבל נובה.
במקום הוצבו בזנטים שעליהם תמונות הנרצחים בטבח, ובט"ו בשבט תשפ"ד (ינואר 2024) נטעו עובדי הקרן הקיימת לישראל יחד עם משפחות הנרצחים שתילי עצים לזכרם של קורבנות הטבח.
מאז הטבח הגיעו לאתר אלפים רבים, וקבוצות מאורגנות של תלמידי בית ספר, אנשי כוחות הביטחון, משלחות מחו"ל ועוד, מגיעות באורח קבע למתחם.
ב־6 בדצמבר 2023 נחנכה בכפר המכביה אנדרטה בשם "פסל עוטף ישראל" לזכר נרצחי מתקפת הפתע.
עיריית פתח תקווה החליטה להקים בעיר גשר ואנדרטה לזכר קורבנות מתקפת הפתע וחללי מלחמת חרבות ברזל.
במאי 2024, לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, השיק תאגיד השידור הישראלי מוזיאון וירטואלי אינטראקטיבי בשם כאן 7.10.360 להנצחת מאורעות מתקפת הפתע והשלכותיה.
באוקטובר 2024 השיק המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישה אתר הנצחה לאזרחים הוותיקים חללי מלחמת חרבות ברזל.
אירועי הטבח והמלחמה הביאו אמנים רבים לפעול למען הציבור בתחומי אומנותם.
אמנות רחוב: אמנים רבים ציירו גרפיטי וציורי קיר במרחב הציבורי והעירוני בישראל, לחיזוק המורל הלאומי ולהבעת תמיכה בחיילי צה"ל שנלחמים בחזית.
מיזם "חפץ מעבר": פרויקט המשקם חפצים שנפגעו במסגרת אירועי ה־7 באוקטובר, ומשמיש אותם מחדש.
מטרת הפרויקט להעניק לתושבי העוטף תהליך ליווי באמצעות חידוש חפץ מביתם שנפגע על מנת לסייע בתהליך השיקום.
התערוכה, "חפץ מעבר – הסיפור שמעבר לחפץ", המבוססת על שחודשו או עוצבו במסגרת הפרויקט, הוצגה במתחם עזריאלי שרונה בתל אביב.
מוזיקה: אומנים רבים הופיעו בהתנדבות בפני חיילים, ביניהם חנן בן ארי, שלמה ארצי, עומר אדם, ביני לנדאו, הראל טל ורבים אחרים.
מוזיקאים הוציאו שירים וגרסאות כיסוי בהשפעת המלחמה; להעלאת המורל, לזכר ההרוגים, למען שחרור החטופים ובמחאה על המחדל שגרם לטבח.
בקונצרט מולדת כ־1,000 מוזיקאים שיתפו פעולה בביצוע השיר "הביתה" למען החזרת החטופים.
אושר כהן הופיע לאלפי אנשים עם השיר "תרקדי".
תיאטרון: המחזה הדוקומנטרי "שורה: מלאכת זיהוי חיים" מאת המחזאי רועי יוסף הועלה בפסטיבל ישראל 2024. המחזה מבוסס על שירות המילואים של יוסף במשימת זיהוי החללים במחנה שורה והוא מבוסס על עדויותיהם של האנשים שעסקו במלאכת הזיהוי.
ספרות: על פי דו"ח הספרייה לאומית, נכון למאי 2024 יצאו מעל ל־80 ספרים העוסקים בנושאים שונים בהקשר למלחמה.
יוסי קווטינסקי ערך את האלבום "הותר לפרסום" ובו מונצחים כל הנופלים, אלקנה כהן כתב את הספר "מספר אישי 7.10.23" ובו מספר על המלחמה דרך עיניו של קצין בקומנדו הישראלי, מיכה גודמן פרסם את ספרו "היום השמיני: ישראל שאחרי 7 באוקטובר".
הספר "שבת שבעה באוקטובר" נערך על ידי יוצרים ויוצרות ישראלים כאשר מחבר הספר מופיע בתור "עדויות".
מחול: המסלול לתנועה וכוריאוגרפיה של מכללת ספיר חזר ביוני 2024 לשדרות כדי לעודד ריפוי דרך אמנות.
בישיבת ממשלה שנערכה ב־17 במרץ 2024 אישרה הממשלה פה אחד כי בכ"ד בתשרי בכל שנה יתקיים יום הזיכרון לחללי מלחמת חרבות ברזל.
התאריך נקבע יומיים לאחר המועד העברי של מתקפת הטרור, בשל העובדה כי כ"ב בתשרי הוא חג שמחת תורה, וכ"ג בתשרי הוא יום אסרו חג סוכות.
הוחלט כי יום הזיכרון יוקדש לאירועי מתקפת הפתע והמלחמה ויתקיימו בו שני טקסים ממלכתיים: טקס לזכר האזרחים שנרצחו בפעולות האיבה, וטקס לזכר הלוחמים שנהרגו במלחמה.
לצד ההחלטה לקבוע יום אבל לאומי בכ"ד בתשרי מדי שנה, הוחלט בנוסף כי בשנה הראשונה ייערך טקס ממלכתי בתאריך הלועזי, 7 באוקטובר, באופן חד פעמי, בשל הדומיננטיות של תאריך זה בתודעה הציבורית.
הוחלט כי השרה מירי רגב תהיה אחראית על הפקת הטקס הראשון, והשרה החליטה שהטקס ייערך כמופע מוקלט מראש, ללא קהל, שישודר בערוצי הטלוויזיה.
החלטה זו נתקלה בהתנגדות, גם מצד קורבנות המתקפה, וגרמה להכרזה של רבים מיישובי עוטף עזה והערים השכנות על החרמת הטקס הממלכתי.
בשל כך הופק "טקס הזיכרון הלאומי של משפחות 7 באוקטובר" כטקס זיכרון חלופי לציון יום הטבח.
מלחמת חרבות ברזל, שפרצה בעקבות טבח שבעה באוקטובר, השפיעה בהיבטים שונים על העורף בישראל, ובכלל זה על המוזיקה הישראלית ועל עולם המוזיקה בישראל וברחבי העולם.
עקב טבח שבעה באוקטובר, שכללה, בין היתר, את החטיפה לעזה והטבח במסיבת הטבע ליד רעים, החלו מוזיקאים להוציא שירים המביאים לידי ביטוי את שאירע מאז המתקפה.
ב-11 באוקטובר 2023, הראפר איזי הוציא את השיר "שבעה באוקטובר" וב-22 באוקטובר 2023 הוציא ביחד עם אודיה את "חורף 23", לזכר הנרצחים במלחמה.
הוא נכלל במיני-אלבום חרבות ברזל, שאודיה הוציאה ב-16 בנובמבר 2023.
הזמר חנן בן ארי הוציא ב-16 באוקטובר 2023, את "מולדת", שנכתב עוד לפני המלחמה ויצא רשמית בעקבותיה.
הוא זכה להצלחה ארצית והיה לשיר מלחמת חרבות הברזל הראשון שדורג במקום הראשון במדיה פורסט.
איל גולן הוציא את "עם ישראל חי" ב-19 באוקטובר 2023, שדורג גם הוא במקום הראשון.
את הכנסותיו החליט לתרום לעמותת ער"ן המספקת סיוע נפשי.
ב-5 באוגוסט יצא השיר "מדבר הדמעות" של בריו חקשור עם המילים של סופר הילדים אלכס ליברמן ובלחן של ארלט ספדיה.
ב-19 באוקטובר 2023 הוציאו עמי מימון ואודי דמארי את "עם הנצח" להרמת המורל הלאומי, ואילנית את "אני נושאת תפילה".
ב-21 באוקטובר 2023 יצא "לתמיד" של עטרה אוריה שנכתב להנצחת גבורת משטרת ישראל ולוחמי משמר הגבול.
ב-22 באוקטובר 2023 יצא "לא תירא" של פאר טסי, ו"התקוה" של הזמרת אתי אנקרי אותו כתבה מחדש בהתבסס על המנון מדינת ישראל, "התקווה"; חלקים מתוכו נדלו מתוך "הכתר".
באותו יום הוציא ליאור נרקיס, את השיר "אחינו כל בית ישראל", המבוסס על מילים מן המקורות, בהלחנת אבי אוחיון.
ב-24 באוקטובר 2023 יצא "תשמרי על הלב" של הזמרת-יוצרת יובל דיין.
ב-26 באוקטובר 2023 יצא "תרקוד לנצח" של עומר אדם ואינפקטד מאשרום, שהוקדש לזכר הנרצחים בטבח במסיבת הטבע, ו"בשורה טובה" של אליאנה תדהר ולי בירן.
ב-27 באוקטובר 2023 הוציא הזמר בר צברי את "לא רוצה להיות עצוב".
בסוף אוקטובר 2023 הוציא עידו בי את "מלאכים" להנצחת הנרצחים ולספר את סיפורם של הנפגעים בטבח במסיבת הטבע, הזמר יניב בן משיח הוציא את שיר התפילה "דברי אליי", והזמר דודו אהרון הוציא את "יש עוד עולם" והקדיש אותו לכל החללים של המלחמה.
ב-1 בנובמבר 2023 הוציא אושר כהן את השיר "תרקדי (7.10.23)" לזכר הנפגעים בטבח במסיבת הטבע כשבקליפ מופיעים שמות הנרצחים ב-7 באוקטובר.
ב-2 בנובמבר הוציא הזמר אליאב זוהר את "בגוף אחד".
ב-3 בנובמבר הוציא הזמר שלומי שבת את "בדמיך חיי".
ב-5 בנובמבר הוציאה הזמרת נרקיס את "הבלדה למחכות".
ב-7 בנובמבר הקליטו אחד-עשר מוזיקאים את "עם אחד".
ב-7 בנובמבר הוציא הזמר והיוצר אביב לוי שיר "אל תלך עכשיו" לזכרו של חברו סמל רועי פרי שנהרג בדיוק חודש לפני כן, ב-7/10 בלחימה בגולני.
רועי נהרג יחד עם מפקדו.
ב-12 בנובמבר 2023 הוציאו הזמרים שרית חדד ועדן חסון את "אנחנו זה גורל", ולהקת ג'יין בורדו את "לא לבד".
הצמד נס וסטילה הוציאו ב-14 בנובמבר 2023 את "חרבו דרבו", שהוקדש לכוחות הביטחון ולחיילי צה"ל.
ב-19 בנובמבר 2023 הוציא היוצר החרדי יאיר אליצור את השיר "אין נחמה" בשיתוף פסקול של הרב שלום ארוש.
ב-20 בנובמבר הוציא הזמר משה פרץ את "לנצח תישאר" שהקליפ שלו כלל תמונות של עשרה מהנופלים, ו"שמע ישראל" של דויד ברוזה ואברהם טל יצא גם כן.
ב-22 בנובמבר 2023 מרדכי רוט ומרדכי ווברמן פרסמו דואט בו הם מבצעים את השיר "השתוקקות", זאת בעקבות ניחום אבלים אצל אב ששכל את בנו במתקפת הפתע ושפך את כאבו.
ב-27 בנובמבר 2023 הוציא הזמר איתי לוי את השיר "אין לי מקום אחר", אותו כתב והלחין אבי אוחיון.
השיר מתאר את החרדות וההתמודדות הרגשית של אזרחי מדינת ישראל מאז טבח שבעה באוקטובר ובמהלך מלחמת חרבות ברזל בכלל ויצא לצד סינגל נוסף בשם "אחרי המבול".
בנובמבר-דצמבר 2023, בעקבות הטבח בקיבוץ בארי, כתב יגל הרוש את "קינת בארי" ללחן יהודי-מסורתי.
ב-13 בדצמבר 2023 הוציאה התקווה 6 את השיר "השמש תחזור".
ב-20 בדצמבר 2023 אביב גפן הוציא יחד עם מיאה ליימברג את השיר "זריחה שחורה".
מיאה ליימברג היא הנערה ששוחררה מהשבי בעזה, כשבזרועתיה הכלבה בלה.
באותו היום יצא גם השיר "בסוף הכל יהיה בסדר" של ליאור נרקיס, אשר הגיע בשיאו למקום הראשון במצעד ההשמעות השבועי של מדיה פורסט.
ב-27 בדצמבר 2023 הוציא ביני לנדאו את השיר "התנערי", בתפילה לחיזוק כל הלוחמים, רפואה לכל הפצועים ושחרור כל החטופים.
ב-2 בינואר 2024 הוציאה שירה מרגלית את השיר "עד שיפול הירח", שמדבר על הקשיים היומיומיים בעורף במלחמה
ב-14 בינואר 2024 הוציא יוני בלוך את השיר "בין הים והנהר" על רקע המלחמה, עטיפת השיר היא ציור של סמל אמיר לביא, לוחם מגדוד 50 שנפל ב-7 באוקטובר.
ב-14 בינואר 2024 הוציא רותם כהן את השיר "מי ששונא אותך ימות", המוגדר כשיר אהבה למדינה.
לשיר צולם קליפ בו נראה הזמר במדים, בהשתתפות חיילים.
ב-15 בינואר 2024 הוציא יונתן רזאל את השיר "עת מלחמה" (שיר מתנה לחיילים) לעידוד והעלאת המורל בקרב חיילי צה"ל.
בתאריך זה גם הוציאו הזמרים פאר טסי ושלמה ארצי את השיר "נהר הדמעות".
תוכנו הלירי של השיר עוסק במלחמת חרבות ברזל.
ב-29 בינואר 2024 הוציאו הצמד סאבלימינל והצל, ביחד עם רביב כנר, את השיר "זה עלינו", המעודד את רוח הלחימה של חיילי צה"ל בעת מלחמת חרבות ברזל.
ב-30 בינואר 2024 הוציא אברהם פריד את השיר "לנצח".
ב-5 בפברואר 2024 יצא השיר "מחר זה ייגמר", שיתוף פעולה של המוזיקאי לורן פלד ונועם חורב, שמציג בטקסט את המציאות הישראלית הקשה - בין סבבי לחימה, למבצעים צבאיים ולמלחמות, שבהם נופלים רבים, על ציר הזמן ממלחמת המפרץ ועד לאירועי 7 באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל.
באותו יום יצא השיר "מלאכים במדים" שהלחין וכתב קובי אפללו.
השיר עוסק ברצון לחיים של חיילי צה"ל, שמטרתם גם בעת המלחמה היא להוסיף חיים וטוב לעולם.
ב-19 בפברואר 2024 הוציאה להקת התקווה 6 את השיר "גיבורי על", המספר את הסיפור של עם ישראל, שברגע שנקרא לדגל עוזב את חיי היום יום לטובת הגנה על הבית בתפקיד לו הוכשר במסגרת השירות הצבאי.
ב-11 במרץ 2024 יצא השיר "פורחים לשובם" של הזמר ישי ריבו.
השיר נכתב והולחן על ידי ריבו ומאור שושן, בצל מלחמת חרבות ברזל, והופק על ידם.
ב-18 במרץ, יצא השיר "מגדלור", שיתוף פעולה של הזמרים גדי (GADEE) ויפתח אבן, שאת מילותיו כתבה, חן באר, תושבת זמרת, שבעוטף עזה.
בזמן המתקפה, באר לא הייתה במושב, אך משפחתה הקרובה כן, ואח של גיסה, שגיא דקל חן, נחטף מקיבוץ ניר עוז.
ב-29 במרץ 2024 הוציא הזמר והראפר טונה את השיר "בין העיר לפרדס" המציג את המציאות הקשה של המפונים בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
ב-1 במאי 2024 הוציאה להקת צד גימל, בביצועו של זאב נחמה את השיר "רות עבור".
השיר נוגע במצב המורכב בחברה הישראלית בעקבות אסון טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל.
ב-2 במאי 2024 הוציאה הזמרת מירי מסיקה את הסינגל "הו ארצי מולדתי".
השיר נכתב כשיר אהבה למדינה בצל מלחמת חרבות ברזל וטבח שבעה באוקטובר.
ב-3 ביוני 2024 הוציא הזמר והיוצר הישראלי אמיר דדון את השיר "ילדה קטנה כותבת מכתב".
השיר יצא ברקע המורכבות של תקופת מלחמת חרבות ברזל ומאורעות 7 באוקטובר, ודדון שיתף בריאיון כי השיר הגיע אליו "בדרך נס" לאחר שנה שבה לא הצליח למצוא את המילים בעצמו.
ב-10 ביולי 2024, ד' בתמוז, הוציא ביני לנדאו את השיר "הקפה שביעית", הפותח במילים שקוראים בהקפה השביעית של שמחת תורה, הזמן בו התחילה המלחמה.
ב-29 ביולי 2024, פרויקט הסברה מוזיקלי נוצר על ידי שרי גבעתי בשיתוף עמותת "The Jewish Future".
הפרויקט מציג קליפ שנועד להעלות את המורל ולחזק את הפטריוטיות הישראלית והמשתתפים בפרויקט כוללים את מונטנה טאקר, אסתר רדא, אברהם טל, אבי אבורומי ומשה ראובן.
בפרויקט משתתף גם פעיל ההסברה והעיתונאי הישראלי-ערבי יוסף חדאד.
ב-11 באוגוסט 2024 מירי מסיקה הוציאה שיר בשם "הותיר אחריו חברה" לרגל ט"ו באב, שנוצר בשיתוף עם עמותת "הותיר אחריו חבר.ה", שמטפלת בבנות ובני זוג של חללי צה"ל.
ב-25 בספטמבר 2024 הוציא חמי רודנר את השיר "אדם ללא אדם".
השיר נכתב על-ידי אודי שרבני והולחן בידי עדי רנרט.
אמנם שם ומיקום המסיבה לא מצוינים, אך לפי אותו חלק אפשר להבין שמדובר על הטבח בפסטיבל נובה.
ב-7 באוקטובר 2024 קרן פלס הוציאה שיר בשם "בשדה מאחורי ביתי", שנוצר בשיתוף עם מטה משפחות החטופים ובהשתתפות ילדות ששוחררו מהשבי וקרובות משפחתם של חטופים ונרצחים ממתקפת השבעה באוקטובר.
השיר יצא לרגל יום הזיכרון הראשון לחללי המלחמה.
ב-8 באוקטובר 2024, במליאת שנה לטבח שבעה באוקטובר, הוציא אייל גולן את השיר "את לי הנצח", שנכתב על ידי רותם חן, מאור תיתון, משה בן אברהם ואופק יקותיאל.
השיר יצא לרגל יום הזיכרון הראשון לחללי מלחמת חרבות ברזל.
ב-10 באוקטובר 2024 הוציא לירן דנינו שיר בשם "השיבה לאוקטובר" המתאר את התמודדותו עם טבח שבעה באוקטובר.
ב-9 בינואר 2025 הוציא הזמר בן ציון בורוסבקי שיר בשם "רגלי המלאכים" המוקדש לנכי צה"ל שאיבדו רגליים במלחמה.
השיר הולחן על ידי דוד סילברברג למילים שכתבה המשוררת רחלי מושקוביץ.
ב-6 בפברואר 2025 הוציאה מירב הלינגר את השיר "מה אמיתי" שבו היא מארחת את המוזיקאי והראפר ליעם חכמון, השיר מתאר את תחושותיהם של הרבה מאוד ישראלים לאחר טבח שבעה באוקטובר.
ב-8 באוגוסט 2025 פורסם השיר "אשמור אותך", שכתב דרור אלון, הלחין אורי שכיב והפיק עדי רותם.
השיר מספר את סיפורו של איש מילואים ששהה מחוץ לישראל בפרוץ המלחמה, ושב לארץ להתגייס, אף שלא קיבל צו 8.
ב-31 באוקטובר 2023 יצא השיר "תחזור", שיתוף פעולה של הפרויקט של עידן רייכל ורוני דלומי, שהוקדש לחטופים ולנרצחים.
ב-9 בנובמבר, הוציאה הזמרת אסתר שמיר את השיר "חזרה הביתה", אותה ביססה על פי "הליכה לקיסריה".
את הגרסה הוציאה למען הישראלים שנחטפו בידי חמאס, ובקליפ שיצא לשיר מופיעות תמונותיהם של החטופים.
ב-12 בנובמבר הוציאה הזמרת ליעד אלון בשם "בוא הביתה" המייחל לחזרת החטופים.
בנוסף לכך, הוציא גם הזמר הראל מויאל את השיר "בשורות מאהובי", הקורא לשובם של כל החטופים.
ב-13 בנובמבר הוציאה הזמרת דיקלה ביחד עם להקת צעירי אריאל את השיר "Bring Them Home", למען החטופים והכמיהה להשיבם לביתם.
ב-22 בנובמבר הוציא הזמר והמלחין אבי טולדנו את השיר "אביגיל", שאותו הלחין למילים של טום נגולה, והקדיש אותו לאביגיל עידן בת ה-3 מקיבוץ כפר עזה, שהוריה, סמדר ורועי עידן, נרצחו ב-7 באוקטובר, והיא עצמה נחטפה לעזה.
ב-22 בנובמבר יצא השיר "ליבי ער" (מילים: מן המקורות), שיתוף פעולה של היוצר החרדי אברומי וינברג עם הראפר Issac The 2nd (יצחק מאראצ'ה), שכתב את הטקסט לשיר באנגלית.
ב-26 בנובמבר הוציא הזמר משה קליין את השיר "תחזור הביתה", העוסק בתפילה להשבת החטופים לביתם.
ב-28 בנובמבר הוציא הזמר מענדל ראטה את השיר "ושבו בנים", שהוקדש לתפילה לחזרתם של החטופים.
ב-28 בנובמבר הוציאה הזמרת גל דה פז את השיר "Bring Them Home" שמוקדש להחזרת החטופים.
השיר נעשה להיט באפליקצית הטיקטוק.
ב-6 בדצמבר הוציא ההרכב לולה מארש את השיר "עד שתחזור, עד שתשובי".
ב-11 בדצמבר הוציא מיכה שטרית את השיר "שמש של יום", שאת מילותיו כתב עמירם קופר, ממקימי ניר עוז, שנחטף יחד עם אשתו נורית מביתם בקיבוץ בשבת ב-7 באוקטובר.
את השיר הלחין שטרית לבקשת משפחתו של קופר, והוא יצא לציון יום הולדתו ה-85.
ב-10 בינואר 2024 הוציא בן דנציג את השיר "עד שתשוב", שאת מילותיו כתב דני אלגרט, לאחיו איציק אלגרט שנחטף מניר עוז ב-7 באוקטובר ונרצח, וגופתו הוחזרה במסגרת עסקה.
בן דנציג, הוא אחיינו של איציק, ובנו של אלכס דנציג בן ה-75, שנחטף ונרצח אף הוא וגופתו חולצה באוגוסט 2024.
ב-22 בינואר הוציא יעקב שוואקי את השיר "תן לי כוח", שיר שנוצר בעקבות קשר אישי עם משפחתו של אורי דנינו שנחטף לעזה, ובתפילה לחזרתו ולחזרת שאר החטופים.
ב-18 בפברואר יצא השיר "נהפוך כל אבן", שיתוף פעולה של הזמר סגיב כהן עם כוכבת הילדים עינת מדני ("נתי הגעתי הופעתי").
בקליפ שיצא לשיר מופיעים לצד כהן ומדני גם כמה מבני המשפחות של החטופים, אשר מציגים את תמונות יקיריהם בצירוף מילים וקריאה של אהבה.
ב-20 בפברואר יצא השיר "Carta a mi niña", שיתוף פעולה של המוזיקאיות אור אדרי ושרון רוטר.
השיר, בשפה הספרדית, נועד להעלות את המודעות בעולם הלטיני למלחמה ולשפוך אור על מצבן של משפחות החטופים.
ב-2 באפריל 2024, הוציאו הצמד גיא ויהל סינגל בשם "תחזיר אותם הביתה".
את עטיפת הסינגל צילם סמל לביא ליפשיץ, לוחם בעורב גבעתי, שנהרג בקרב ב-31 באוקטובר 2023. באותו יום הוציאה הזמרת הדר זכריה את השיר "ליפול ולקום", שמדבר בין היתר על ההתמודדות האמונית והקושי לתפקד בזמן מלחמה.
ב-10 באפריל 2024, הוציאה ריטה את השיר "חיים שלי".
ב-1 באוגוסט 2024, חוה אלברשטיין הוציאה שיר בשם "אבא חטוף".
ב-13 בנובמבר 2024, עידן רייכל הוציא סינגל בו הוא מחדש את השיר "יורד הערב" מתוך האלבום "רבע לשש" משנת 2013. השיר הוקדש לחטוף שגיא דקל חן.
בוגרי כפר הנוער ביכורים, שהקימו שגיא ותמר קדם סימן טוב, משתתפים בביצוע השיר יחד עם עידן רייכל.
ב-19 בדצמבר 2024, הוציא שחר סוויסה את השיר, "ואלה שמות (האחים והאחיות שלנו)".
השיר, הכולל את שמות מאה החטופים הנמצאים בשבי החמאס מאז פרוץ המלחמה, לווה בקליפ עם תמונות החטופים כחלק מהמאבק של מטה משפחות החטופים.
ב-7 בינואר 2025 הוציא הראפר והכותב, ג'ו פאסיב, את השיר "מחכים לך פינק (ענבר הימן)", המוקדש לענבר הימן, שנחטפה במהלך הטבח בפסטיבל נובה ונרצחה בשבי החמאס.
הימן, אמנית גרפיטי וסטודנטית לתקשורת חזותית, הייתה מוכרת בקרב קהילת אמני הגרפיטי גם בכינוי "פינק".
ב-19 בספטמבר 2025 הוציא המוזיקאי הישראלי מוקולי את השיר "אל תשכחו אותי" מנקודת מבט של חטוף ישראלי בעזה, המבקש מעם ישראל לא לשכוח אותו ולשחרר אותו מהשבי.
שירים על נרצחים ונופלים במלחמה
ב-7 בנובמבר הוציאה מירי מסיקה את השיר "מפל", לזכרה של מפל אדם, אחותה של מעיין אדם, שנרצחה בפסטיבל נובה.
ב-10 בנובמבר הוציא הזמר אביב לוי את השיר 'אל תלך עכשיו' לזכרו של חברו משוהם סמל רועי פרי ז"ל, לוחם גדוד 13 בחטיבת גולני, שנפל במלחמת חרבות ברזל, ביום שבת (7.10.2023), בחדירת המחבלים למוצב פגה (נחל עוז).
ב-16 בנובמבר הוציאה הזמרת אודיה את השיר "מלאכית לבנה", לזכר מאי נעים, נכדתו של שלמה שרף, שנרצחה בטבח בפסטיבל נובה.
השיר נכלל במיני אלבומה "חרבות ברזל".
ב-22 בנובמבר הוציאה להקת סינרגיה את השיר "מי האדם", בהשראת הסיפור של בן בנימין שמעוני, שהצליח לברוח משטח פסטיבל נובה תוך שהוא מחלץ אנשים רבים, עד שחזר פעם אחת נוספת ונרצח.
ב-12 בדצמבר 2023 הוציא הראפר והכותב ג'ו פאסיב את השיר "מסיבה של איש אחד" לזכרו של נועם רביע שנרצח במהלך הטבח במשתתפי מסיבת פסיידאק
ב-19 בדצמבר 2023 הוציא הראפר והמפיק אמיר אבירם את השיר "אריאל" לזכרו של סגן אריאל רייך, שנהרג בקרב בעזה, והיה חבר טוב של אבירם.
אריאל ואמיר הכירו בתקופתם בתיכון הימלפרב ופיתחו חברות חזקה.
בשיר שכתב אבירם לזכרו של אריאל משולב משפט שמשתמש בו תדיר, "שתמיד נלך לישון בתחושה שעשינו הכי טוב".
הקלטת קולו של אריאל, הכוללת את הביטוי הנ"ל, נכללה בשיר כמחווה.
מדבקות הנושאות את הביטוי הזה הופצו ברחבי ירושלים על ידי משפחתו של אריאל כמחווה לזכרו.
ב-4 בינואר 2024 הוציאו הצמד גיא ויהל את השיר "מחכים לאור" לזכרו של לאור אברמוב, שנרצח בטבח בפסטיבל נובה.
ב-14 בדצמבר 2023 הוציאה תהל צוייג את השיר "שיר לצורי" לזכר בן דודה צור סעידי שנרצח בפסטיבל הנובה יחד עם שני חבריו הטובים.
ב-28 בינואר 2024 הוציא הזמר אלי חולי את השיר "סיפורי מלחמות" לזכרו של סמל ראם מאיר בטיטו, לוחם בגדוד 51 של חטיבת גולני, שנפל מירי מרגמה בבוקר 7 באוקטובר בלחימה ליד מוצב כיסופים.
בשיר שילב חולי קטע מההקלטה של השיחה האחרונה של ראם עם אמו, דקלה.
ב-5 בפברואר הוציאה הזמרת נופיה ידידיה את השיר "פיות", שהוקדש לזכרם של הצעירות והצעירים שנרצחו בפסטיבל המוזיקה נובה.
ב-21 בפברואר הוציא הזמר יהודה יפרח את השיר, "אם יש בי", שהוקדש לזכרו של סמל לביא גיהסי, לוחם בגדוד 931 של חטיבת הנח"ל, שנפל בקרב בצפון רצועת עזה ב-20 בדצמבר.
ב-10 במרץ הוציא שלומי שבת את השיר, "מכתב מיוסי", שהוקדש לזכרו של רס"ם במיל' יוסי הרשקוביץ, שנפל ב-10 בנובמבר 2023 בקרב בצפון רצועת עזה.
את השיר, המבוסס על משפטים, שכתב הרשקוביץ במכתבים למשפחתו ולחבריו מאזור הלחימה, כתבו אמיר אטיאס, טל שגב ועוזי ג'ורג' כשאת הלחן, המבוסס על הקלטה שנלקחה מהאייפון שלו, השלים שבת יחד עם אטיאס ושגב.
קולות הרקע בשיר הוקלטו על ידי בני משפחתו של הרשקוביץ.
ב-12 במרץ הוציא שאנן סטריט את השיר 'שנאת אחים'.
תחילת השיר היא הקלטה של שיר שכתב, הלחין וביצע ענר שפירא, ובהמשך מצטרף שאנן סטריט עם טקסט חדש שלו.
ב-13 במרץ 2024 הוציא הזמר אורי ויזל את השיר "הנשמה שצמאה" לזכרו של סמ"ר אפרים יכמן, שנפל ב-27 בדצמבר 2023. השיר הולחן על ידי חבר המשפחה, והמילים נלקחו מיומן האישי של אפרים.
ב-17 במרץ 2024 הוציא רון בוחניק את השיר, "שמונה אפס שבע", שהוקדש לזכרו של רב-סמל שי אל כנפו, שוטר בתחנת עיירות, מחוז דרום, שנפל ב-7 באוקטובר 2023, בשעה שחילץ והגן בגופו על משתתפי פסטיבל הנובה.
ב-26 במרץ 2024 הוציאה נונו את השיר "אבא בוא", השיר נוצר בהשראת סיפורם של יונתן דיטש ורעייתו מורן, שנונו הכירה באופן אישי.
יונתן ומורן היו בני זוג מאז שהיו תלמידים בתיכון.
מורן אובחנה כחולה בסרטן סופני כמה חודשים לפני חתונתם המתוכננת, אך הם הקדימו את החתונה ולאחר 9 שנים, נולד להם ילד ראשון, ארי, לאחר הטיפול המוצלח בסרטן של מורן.
בהמשך לחם יונתן לצד חבריו ברצועת עזה במהלך מלחמת חרבות ברזל ונהרג בקרב ביום הראשון של חנוכה, והציל את הצוות שלו.
נונו כתבה את השיר "אבא בוא" בלילה שלאחר הלווייתו של יונתן, כמחווה לסיפור אהבתם.
ב-7 במאי 2024 הוציא גל אדם את הסינגל "חלומות גדולים" לקראת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
ב-12 במאי 2024 הוציא ההרכב לולה מארש לאור את הסינגל "לין", שנכתב לזכרה של לין דפני, צעירה בת 22 שנרצחה במהלך הטבח בפסטיבל נובה.
ב-12 במאי 2024 הוציא המוזיקאי גלעד שגב את השיר "בידיים חשופות" לזכר הלוחם
ב-12 במאי 2024 הוציא יהלי סובול את השיר "עומרי, שומע?" לזכרו של עומרי שוורץ שנפל במלחמת חרבות ברזל ברצועת עזה.
השיר נוצר בהשראת חומרים ששלחו משפחתו של עומרי.
ב-12 בספטמבר 2024 הוציא אביתר בנאי את השיר "חלל" שנכלל באלבום "שיחות שלום".
ב-7 באוקטובר 2024 הוציא יעקב סמילוביץ את השיר "מרגליות" לזכרו של סמ"ר אפרים יכמן.
ב-6 במרץ 2025 הוציא זיו רובינשטיין את השיר, "שיר לעדן", שהוקדש לזכרו של סרן עדן פרוביזור, מפקד טנק בגדוד 52 של חטיבה 401, שנפל מפגיעת טיל נ"ט ישירה במהלך הסתערות לכיבוש ג'באליה.
ב-19 באוקטובר, בתום ימי השבעה, הוציאו הוריו של ענר שפירא את שירו "ג'רוז".
שפירא נהרג כאשר הגן על צעירים שתפסו מחסה במיגונית בעוטף עזה וזרק החוצה כ-8 רימונים שמחבלי חמאס זרקו לתוכה.
"עד השמיים" שירו של משה סעידיאן, שנרצח בטבח במסיבת בנובה, הולחן והושר על ידי הזמרת מירב הלינגר.
את התמונות והסרטונים תרמו בני המשפחה.
ב-26 בנובמבר הוציאה הזמרת סי היימן את השיר "אם אי פעם אמות (לפני שיגיע זמני)", שאת מילותיו כתבה עדי ברוך, שנהרגה בעת שירותה במילואים מפגיעת רקטה בשדרות.
את הטקסט לשיר מצאה אמה, אורית, במחשבה האישי של עדי והוא נכתב בעקבות פיגוע בו נרצח חבר מהיישוב בו התגוררה בשנת 2022.
ב-15 בינואר 2024 הוציא יוגב גלוסמן את השיר, "אתה כולם", שאת מילותיו כתב אלון שמריז, שנחטף לעזה ב-7 באוקטובר ונורה בשוגג בידי כוח צה"ל.
את השיר כתב שמריז כשהיה בן 18, והוא התגלה לאחר מותו, ויצא בביצועו של גלוסמן לאחר קבלת אישור מהמשפחה.
ב-4 בפברואר 2024 הוציא ההרכב "רעש לבן" את הסינגל "נפילתי", שאת מילותיו כתב יהל גזית (חבר ההרכב וכותב המילים העיקרי), ששירת כסגן מפקד פלוגה בשריון, ונפל בקרב בשג'אעייה ב-4 בדצמבר.
ב-8 במאי 2024, הוציא דני רובס את השיר "כל אדם זקוק לבית" אותו כתב סרן יהל גזית.
ב-12 בנובמבר הוציא נעם כהן, אשר שרד את הטבח ברעים לאחר שהתחבא במיגונית מתחת לגופות של נרצחים, יחד עם הראפר מאור אשכנזי את "השיר של נעם 2" על החוויה הטראומטית שעבר.
ב-4 בפברואר 2024 הוציא שי דומני, שורד מסיבת פסיידאק (מסיבה קטנה שהתקיימה ליד קיבוץ נירים) ובן קיבוץ נירים את השיר "חלפה שנה 7.10".
השיר מגולל את סיפורו של שי ומתעד את ה-7.10 והמלחמה מנקודת המבט של אדם שחווה אותה משני כיוונים - מצד אחד שורד מסיבה ומצד שני משפחתו בקיבוץ הסתתרה בממ"ד בזמן שמחבלי חמאס חדרו לקיבוץ בעשרות.
השיר הופק על ידי מאיור ומבוסס על סאמפל של הנשמות הטהורות.
ב-10 באוקטובר הוציא הזמר אברהם פריד לחן חדש לתפילת "מי שברך לחיילי צה"ל".
ב-11 באוקטובר הוציא עמיחי פלסר לחן חדש למילים "והראנו ה' אלוקינו בנחמת ציון עירך..." מתוך תפילת רצה שנאמרת בברכת המזון בשבת.
ב-18 בנובמבר הוציא הזמר נפתלי קמפה את 'אני מאמין' בלחן חדש.
ב-23 בנובמבר הוציא הזמר שולי רנד לחן חדש לפסוק "גם כי אלך בגיא צלמות" שלו קרא "מעין ניגון נחמה לתחושות שבלב".
ב-17 בדצמבר הוציא הזמר אהרון סיטבון, לחן חדש לחלק ממזמור קי"ח בתהילים, שהוא חלק מקריאת ההלל, השיר נקרא "אנה ה'", יצא לרגל נר שמיני של חנוכה בצל המלחמה.
ב-4 ביולי 2024 הוציא הזמר אורי ויזל שיר לפסוקים בתהילים "כי מלאכיו יצווה לך לשמרך בכל דרכיך, ה' ישמור צאתך ובואך מעתה ועד עולם," כתפילה לשלום חיילי צה"ל.
ב-27 במרץ 2025 הוציאה ישיבת ההסדר ירוחם ביצוע עם לחן חדש למילים "מן המיצר קראתי יה, ענני במרחב יה" (פסוק מתהילים קי"ח).
השיר הולחן על ידי סמ"ר אפרים יכמן שנהרג בעזה, ומתנאל ליסנר.
בשיר מופיעה גם הקלטה של סמ"ר יאיר חנניה, שעשה סקיצה לזכר אפרים, ונהרג לאחר מכן בקרבות בעזה.
מאז פרוץ המלחמה, זכו שירים רבים מתקופות שונות לגרסאות כיסוי:
ב-15 באוקטובר הוציאו חברי הפרויקט של רביבו גרסת כיסוי לשירו של עידן עמדי, "כאב של לוחמים".
ב-17 באוקטובר הוציא בני פרידמן מחרוזת שירים בשם "עם ישראל חי".
ב-18 באוקטובר הוציא אדיר גץ גרסת כיסוי לשיר "זה לא כל כך פשוט להיות כאן ילד", שביצעו במקור משתתפי פסטיגל בשנת 1997 (השיר היה שיר הנושא של המופע באותה שנה).
ב-16 בנובמבר יצא קליפ מטעם התיאטרון הלאומי הבימה, שצולם ונערך על ידי שיר מוסן.
גרסה נוספת לשיר יצאה ב-26 בנובמבר בביצוע משותף של אייל לוי וטל מוסרי (שאף השתתף בביצוע המקורי).
ב-26 באוקטובר הוציא שלמה ארצי, יחד עם משתתפי ארץ נהדרת, גרסה חדשה לשירו, "יותר מזה אנחנו לא צריכים".
ביצוע הבכורה לשיר שודר בתוכנית המיוחדת של ארץ נהדרת, "ארץ נלחמת".
ב-30 באוקטובר יצאה, במסגרת קמפיין בשם "רוח הלוחמות תנצח", גרסת כיסוי חדשה לשיר "אין לך מה לדאוג" בביצוע של אסתר רדא.
את הטקסט לגרסת החדשה כתבה תלמה אליגון-רוז בהתאמה בלשון נקבה (לדוגמה: "נלחמות כמו לביאות", במקום "נלחמים כמו אריות").
ב-1 בנובמבר הוציאה עדן בן זקן גרסת כיסוי לשיר "מלאכים", שביצעה במקור רינת בר בשנת 2012.
ב-2 בנובמבר הוציא ארגון זק"א שיר בשם "אבא ענֵה לי" כגרסת כיסוי ל"עטלף עיוור" של חנן בן ארי, שמילותיו הן דיאלוג בין מתנדב זק"א שנמצא בחזית הלחימה לבנו הקטן שנשאר בבית, בביצוע חיים אוטמזגין, מפקד היחידות המיוחדות של זק"א וקצין במילואים בפיקוד העורף, ובנו יהונתן.
ב-6 בנובמבר יצאה גרסה חדשה ל"גורל אחד" בביצועו של הזמר-יוצר טל סונדק, בליווי הרכב נגני הפילהרמונית הישראלית.
לשיר, שנכתב בשנת 1984 על ידי צפנת ירון טמיר ושם טוב לוי, ובוצע על ידי עפרה חזה, נוסף במיוחד בית חדש.
ב-6 בנובמבר הוציאה אסתר שמיר מחדש את "שלא תדעו עוד צער" ביחד עם דני בסן, שהקליטה במקור עבור אלבומה בגלל האנשים שאני אוהבת (2003).
ב-7 בנובמבר יצאה גרסה חדשה ל"עם אחד שיר אחד" בביצוע קבוצה גדולה של זמרים, אמנים וכוכבי ילדים ביחד עם ילדים בעלי צרכים מיוחדים וילדים מעוטף עזה.
כותב השיר אלון אבידר הוסיף לגרסה החדשה בית נוסף.
ב-7 בנובמבר הוציאה הזמרת רבקה זהר ביחד עם המפיק המוזיקלי אודי תורג'מן גרסה מחודשת ל"קול גלגל" שהוקלט במקור בידי שוטי הנבואה.
ב-13 בנובמבר הוציאה להקת כנסיית השכל גרסה חדשה לשירם, "שום דבר לא יפגע בי", בה שילבו הקלטה עם קולה של עמית מן, הפרמדיקית של קיבוץ בארי שנרצחה.
ב-15 בנובמבר הוציא נעם רותם גרסה אקוסטית חדשה לשירו "עזרה בדרך".
ב-16 בנובמבר הוציאו הרבנות הצבאית ואיחוד הלהקות מחרוזת שירים מיוחדת למלחמה.
ב-23 בנובמבר הוציא דני רובס גרסה חדשה לשירו "מחר הוא יחזור".
ב-27 בנובמבר הוציא יהורם גאון גרסה חדשה לשירו, "לא תנצחו אותי", שהקליט יחד עם הלהקות הצבאיות, לבקשת מערך החינוך של צה"ל ענף תרבות.
ב-3 בדצמבר כחלק מפרויקט של צה"ל, הוציאו סטטיק ואגם בוחבוט את השיר "יחד תמיד", שהוא גרסה מחודשת לשיר "קטן עלינו".
ב-5 בדצמבר הוציאה ליאת יצחקי יחד עם קבוצת נשים מיישובי עוטף עזה והדרום, גרסת כיסוי חדשה לשיר "בוא בשלום", שכתבה רחל שפירא והלחינה נורית הירש.
ב-7 בדצמבר הוציא אייל גולן מחרוזת שירים המורכבת משלושה שירים משיריו הישנים, "חייל של אהבה", "מבקשים חיים", ו"אם יש גן עדן".
את הסיבה להקלטה המחודשת של השירים הוא הסביר כ"חידשתי לכם שלושה שירים שכל אחד מהם קיבל משמעות מחודשת וחזקה עבורי."
ב-11 בדצמבר הוציאו השחקנים ניר פרידמן וסער בדישי יחד עם בוגרי להקת פיקוד הצפון 1990 את השיר "סילבסטר בעזה".
ב-27 בדצמבר הוציאה שי המבר גרסת כיסוי לשירה של חוה אלברשטיין "החיטה צומחת שוב", שנכתב לזכר חברי קיבוץ בית השיטה שנפלו במלחמת יום כיפור.
המבר הקדישה אותו "לכל מי שבמילואים ולכל מי שמחכה לו בבית".
יונתן רזאל הוציא גרסת כיסוי חדשה לשיר "ממקומך" בלחנו של בן ציון שנקר, יחד עם תלמידי ישיבת אורות שאול וראש הישיבה הרב תמיר גרנות, לזכרו של אמיתי צבי גרנות, בנו של ראש הישיבה, שנהרג בגבול הצפון בתחילת המלחמה.
ב-29 בדצמבר הוציא גיא מזיג גרסת כיסוי לשיר "אור" שכתבה והלחינה נעמי שמר.
השיר יצא לזכרה של רב"ט נועה מרציאנו, שנרצחה על ידי החמאס.
ב-4 בינואר 2024 הוציא אבישי גרסה חדשה לשיר "אלוהי נשמה" שהקליטו במקור להקת עלמא, בו שיתף פעולה עם האחים ידידיה ושלומי בכר, אחיו של יהודה בכר שנרצח בטבח בפסטיבל נובה.
בקליפ שולב סרטון של יהודה שר את השיר.
ב-22 בינואר 2024 הוציא ביני לנדאו ביצוע מחודש לפיוט "ארץ הקדושה" שכתב רבי אברהם סלאמה, ושילב בתוכו קטעים מהקלטתו של הראל שרביט, לוחם צה"ל שנפל במלחמה.
ב-25 בינואר 2024 הוציא גיא זו-ארץ גרסת כיסוי לשיר "ביום שאחרי הקרב" (שכתבה אסתר שמיר והלחין דריו מלכי) שבוצע במקור על ידי גלי עטרי.
זוארץ הקדיש את השיר לזכרו של אחיינו עילי ברעם שנרצח במסיבת הנובה ברעים.
ב-29 באוקטובר 2024 הוציאה משפחת ויצן גרסת כיסוי לשירים "גם כי אלך", ו"שובה ה' " בלחן של קרליבך.
השיר הוקלט לזכרו של עמיחי ויצן שנפל בקרבות בכרם שלום.
גרסאות כיסוי של שירים למען החטופים