tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
שני ערוצי הטלוויזיה, ערוץ 2 וערוץ 1, פרצו בשידור ישיר ממקום התרסקות המסוקים ושידרו במתכונת גל פתוח למשך יום שלם (מהערב בו קרה האסון - כולל הלילה - ועד הלילה שלמחרת).
עם חלוף הזמן במהלך השידור, צילם אדם אחד בשוגג תיק של חייל שנהרג באסון כאשר שמו של החייל, משה סבן, הופיע על התיק והיה ניתן לזהותו, וכך נודע למשפחתו על מותו, טרם ההודעה הרשמית.
ב-2001 היו עוד שני מקרים מרכזיים בהן שידרו ערוצי הטלוויזיה במשך יום שלם ורציף (מהלילה ועד הלילה שלמחרת).
המקרה הראשון היה אסון ורסאי בו פתחו הערוצים בשידור רציף ותיעדו את חילוץ הנפגעים.
המקרה השני היה בפיגוע בדולפינריום שבו שידרו הערוצים במתכונת גל פתוח למשך יום שלם.
ב-2006 לקה אריאל שרון באירוע מוחי קשה ממנו לא קם.
באותו הלילה הופעל נוהל חבצלת ובמערכות החדשות החזיקו ב"תיק חבצלת" על חייו של ראש הממשלה למקרה בו יתבשרו על מותו.
בימים שלאחר מכן המשיכו במתכונות הגל הפתוח (אך לא תמיד באופן רציף).
באותה שנה פרצה מלחמת לבנון השנייה כשבאותם ימים כל לוח השידורים פונה למען שידור חדשות רציף, בערוץ 2 בתחילת המלחמה בהגשת יונית לוי בקרית שמונה וגדי סוקניק באולפן, ועם התקדמות המבצע שני המגישים התחלפו ביניהם, ולאחר מכן עברה השדרנית יונית לוי לשדר מחיפה.
בשנת 2008 התחיל מבצע עופרת יצוקה בדרום, לאחר 15 דקות התחילו ערוצי הטלוויזיה לשדר במתכונת "גל פתוח" בעקבות מבצע זה.
את המשדרים בערוץ 2 הגישו השדרנים יונית לוי ודני קושמרו.
בשנת 2010 בערו יערות הכרמל ללא שליטה במשך מספר ימים, עקב כך נפתחו ערוצי החדשות למתכונת "גל פתוח".
את המשדרים בערוץ 2 (אולפן שישי וחדשות סוף השבוע) הגישה יונית לוי ממוקד השריפה בכרמל, בעוד שדני קושמרו ויאיר לפיד (אז מגיש אולפן שישי) התחלפו ביניהם באולפן.
בשנת 2011, בתאריך 11.10 התפרסמה העסקה לשחרור החייל החטוף גלעד שליט, ערוצי החדשות עקבו במתכונת "גל פתוח" אחר שלבי העסקה וחזרתו של שליט הביתה.
פרסום העסקה על ידי ראש הממשלה, התרחש ביום חתונתה של מגישת החדשות הבכירה בישראל יונית לוי (ערוץ 2), וגרם לאורחיה, רובם מגישי חדשות ופרשנים מדיניים, לעזוב את ביתה, שם התחתנה, ולהגיע לאולפנים.
בערוץ 10, המגיש יעקב אילון שהה בחופשה.
סיקור העסקה לווה על ידי דני קושמרו בערוץ 2, במקום לוי, ובערוץ 10 על ידי תמר איש-שלום, לימים מגישת המהדורה המרכזית בערוץ.
ערב שידורים זה זכור כ"ערב של המחליפים".
לאחר שבוע, קטעה יונית לוי את ירח הדבש שלה על מנת להוביל את יום השידורים המיוחד לסיקור שחרורו של גלעד שליט, והחלה לשדר את מהדורת החדשות החל מהשעה 7:00 בבוקר.
בשנת 2013 הגיעה הסופה "אלכסה" אל המזרח התיכון ובפרט אל ישראל.
בעקבות השלג הרב והפסקות החשמל, שותקו מקומות רבים כמו ירושלים, צפת, אריאל וההרים, ובמשך ה-12–14 בדצמבר כל ערוצי החדשות בישראל עקבו אחרי הסופה במתכונת "גל פתוח".
ב־שנת 2014 פרץ מבצע צוק איתן בעזה עקב ירי רקטות בלתי פוסק לעבר יישובי הדרום ערוצי הטלוויזיה 1, 9, 2, 10 החלו לשדר במתכונת הגל הפתוח.
בשנת 2021 אסון הר מירון: נמחצו למוות 45 גברים וילדים בהילולת רבי שמעון בר יוחאי שנערכה במירון ביום חמישי בשעה 1:00 בלילה.
ערוצי הטלוויזיה מיהרו לפרוץ במבזקי חדשות מיוחדים שנמשכו לאורך כל הלילה, ויום המחרת לווה ביום שידורים מיוחד, במתכונת גל פתוח, ומהדורת אולפן שישי בערוץ 12 שודרה במתכונת מיוחדת.
ב-7 באוקטובר 2023 במתקפת הפתע על ישראל חדשות 13 וכאן חדשות עלו לשידור כ-15 דקות לאחר תחילת המתקפה, בעוד חדשות 12 עלה לשידור 25 דקות אחרי.
עכשיו 14, שלא משדר בשבת בימי שגרה, עלה לשידור רק בצאת השבת כ-13 שעות לאחר תחילת המתקפה.
בשבועות הראשונים של מלחמת חרבות ברזל, הערוצים שידרו בגל פתוח לאורך כל היממה גם בשעות הקטנות של הלילה.
על מתכונת שידורי "הגל הפתוח" נמתחו לא מעט ביקורות.
ואלה הן הסיבות בין היתר:
בשנות התשעים כאשר החלו לראשונה הגלים הפתוחים היו בעיות אתיות בסיקור השידורים.
בסיקור הפיגוע בקו 5 צולמו חלקי גופות והועברו לצופים בשידור חי ולעורכים באולפן היה קשה לצנזר מקרים כאלה.
ובאסון המסוקים הסיקור הוביל להיוודע מותו של אחד מההרוגים למשפחתו ישירות דרך הטלוויזיה טרם ההודעה הרשמית למשפחות.
כשערוצי הטלוויזיה משדרים במתכונת גל פתוח לאורך כל היום - גם אם לא קרה דבר חשוב.
הדבר יוצר "פטפטת" שלא לצורך.
לא פעם נשמעו ביקורות על כך שערוצי הטלוויזיה ממנפים את האירועים החדשותיים בשביל רייטינג, כיוון ששידורי חדשות בישראל גורמים לעליית מספר צופים חדה יחסית לימים רגילים בשעות שאינן מוגדרות "פריים טיים".
זמן השידור ממולא לכאורה על ידי תכנים, אך בפועל שעות השידור לא מביאות מידע חדש
בשנת 2022 סיקרו ערוצי החדשות את פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף (2022) לאחר מכן נמתחה ביקורת על שלא בוצעה צנזורה וצולמו חיילים מיחידות מובחרות אמצעי לחימה ושיטות לחימה.
גל תורן (נולד ב-30 בספטמבר 1975) הוא מוזיקאי ושחקן ישראלי.
תורן הוא סולן להקת הרוק-פאנק הישראלית "מרסדס בנד", בה הוא שר, מלחין וכותב, בנוסף להשתתפותו בצמד המוזיקלי "ליילי".
תורן הוא גם שחקן טלוויזיה והופיע בסדרות "תעשה לי ילד", "המדרשה", "אורי ואלה", "פגע וברח","להרוג את הסבתא" "לאבד את אליס", "הטבח", "האחיות המוצלחות שלי", ובתוכנית הדוקו-ריאליטי "טיול אחרי צבא".
בנוסף תורן חווה את התפרצות הר הגעש במקסיקו ב2008, דבר שהשפיע רבות על היצירות המוזיקליות שלו.
תורן נולד במבשרת ציון ולמד בתיכון לאמנויות בירושלים.
שירת כמש"ק הסברה ביחידת ההסברה של צה"ל ברובע היהודי, והיה חלק מצוות העובדים בגן החיות התנ"כי בירושלים.
בשנת 1998 עבר לתל אביב יחד עם אורי גת, והקים איתו את להקת "מרסדס בנד".
באותה תקופה עבד בחוף הים.
ב־2017 הקים יחד עם גיא לוי, נגן קונטרבס וחבר ילדות של תורן, את ההרכב "ליילי".
בשנת 2003 הופיע תורן בסרט "חוזה לך ברח".
בשנת 2005 כתב והלחין מוזיקת-רקע מקורית לסדרה "אלביס, רוזנטל והאישה המסתורית" ששודרה בערוץ 2.
במהלך צילומי פרומו לביפ פגש בקרן חכמה, לה נישא בהמשך.
תורן וחכמה שתפו פעולה גם בתחום המקצועי; חכמה ביימה את הקליפ לשיר "המרסדס", של מרסדס בנד – להקתו של תורן, וב-2008 שימשה כבמאית של סדרת הטלוויזיה בת שמונת הפרקים, "רד בנד", בעוד תורן ניהל את הסדרה מוזיקלית, ואף הופיע בה בתפקיד אורח בתור עצמו.
השניים גם עבדו יחד בתוכנית הטלוויזיה "ארץ נהדרת".
בשנת 2008 התרחשה הפריצה המשמעותית של תורן כשחקן, כאשר השתתף במיני-סדרה "תעשה לי ילד" של רשת HOT.
תורן גילם את דמותו של רם, הסולן הפרוע של הרכב "ההסתדרות".
פסקול הסדרה הורכב משיריה של מרסדס בנד, אשר את רובם כתב או הלחין.
ב-2010 כתב את המוזיקה לסדרות הטלוויזיה של הוט 3 "עספור" וגם "חסמבה דור 3" ולתוכנית "מתלהבת" עם מיה דגן בערוץ 10.
בשנת 2011 כתב את השיר "זהות" המדבר על הקונפליקט בין תדמית הרוקר הפרוע לאב המסור ואוהב ("זהות אחת לבוקר, אחת לילה.
שלושים וארבע, על המזבח עם גפרור דולק ביד").
באותה שנה גילם את דודי הירש בסדרת הדרמה "אורים ותומים" אשר שודרה ב-yes.
בשנת 2012 גילם את אהרל'ה רוזנברג בסדרת המשטרה "המיוחדת" בערוץ 2.
בשנת 2013 הופיע בתפקיד הראשי בסרטו של גור בנטביץ' "לרדת מהעץ".
באותה השנה שיחק בעונה השנייה של סדרת הפשע "נויורק" ב-yes, בתפקיד עודד ברמן, מנכ"ל של חברת "פקס רומנה".
בשנת 2014 שיחק בסרט "מקום בגן עדן" בבימויו של יוסי מדמוני, ושיחק בסרט הקצר "אנטילופות" בכיכובם של יואב רוטמן ושירה האס.
כן כתב את המוזיקה לסרט "מנפאואר".
בשנת 2015 שיחק בסדרת האקשן "המדרשה" בערוץ 2 לצד יהודה לוי וחנה לסלאו, בתור אביטל וקסלר, ושיחק בסדרה הקומית של yes, "להרוג את הסבתא" בתור דוד זליג, לצד אלי פיניש ומירי אלוני.
בשנת 2016 השתתף בסדרה הקומית של yes, "האחיות המוצלחות שלי" שביים גורי אלפי וכיכבו בה דנה אברהם-סמו ונלי תגר.
בדצמבר אותה שנה החל לככב בסדרה הקומית של צביקה הדר, "לצבי יש בעיה" בערוץ 2, בתור חבר של צביקה.
באותה השנה תורן השתתף בסדרה "אורי ואלה" שיצרו יובל שפרמן, עופר סקר ודינה סנדרסון ל-HOT3, בתפקיד אחיה של אלה וגם שירים שכתב יחד עם גיא לוי ולאחר מכן פרסם עימו בדיסק 'ליילי'.
באותה השנה שיחק בסרטה של דורית חכים, "ירח בבית 12" שם גילם את דורון, בעלה המכה של מירה (יובל שרף), ועל תפקידו בסרט היה מועמד לפרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 2015.
בשנת 2017 חל להשתתף בתוכנית הדוקו-ריאליטי התיירית "טיול אחרי צבא" שמשודרת בכאן 11 וכוללת תיעוד טיולים ברחבי העולם לצד המוזיקאי פבלו רוזנברג.
באותה השנה הקים תורן צמד עם חבר ילדותו גיא לוי ויחד הם הוציאו את האלבום "ליילי".
שיחק את רמי, גרושה של מירב, בסדרה "משיח".
מאז 2018 הוא הפרזנטור של בנק לאומי.
בשנת 2018 השתתף בעונה השנייה של "טיול אחרי צבא" המתרחשת בדרום אמריקה, לצדו של פבלו רוזנברג.
באותה שנה השתתף בסדרת הטלוויזיה "עיר מקלט", ובסרט הקולנוע "פרה אדומה".
בשנת 2019 השתתף בעונה הרביעית של "טיול אחרי צבא" המתרחשת ביפן, לצדו של פבלו רוזנברג.
בשנת 2020 השתתף בסדרה "לאבד את אליס" ב-HOT3, בתפקיד בעלה של אליס (איילת זורר).
באותה שנה השתתף בסדרת הדרמה "הטבח" של yes, לצד רומי אבולעפיה וגורי אלפי.
באותה שנה תורן התארח בתוכנית הסאטירה "ארץ נהדרת" בקשת 12, וגילם את גבי אשכנזי.
בשנת 2021 השתתף בסדרה "פגע וברח" לצד ליאור רז.
השתתף בתפקיד אורח בסדרה "החנות שיש בה הכל".
נשוי לבמאית והכוריאוגרפית קרן חכמה, ולהם שלוש בנות.
מתגוררים בשכונת תל ברוך שבתל אביב.
גל שיש (נולד ב-28 בינואר 1989 בבת ים) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
שיש גדל במחלקת הנוער של הפועל תל אביב, ועלה לקבוצת הבוגרים של המועדון לקראת סוף עונת 2006/2007. ב-19 במאי 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף במשחק מול הפועל פתח תקווה.
בעונת 2009/2010 זכה עם הפועל תל אביב בדאבל.
בעונה זו שימש שיש כמגן השמאלי המחליף של דדי בן דיין ושותף בחמישה משחקי ליגה, ביניהם משחק האליפות של הקבוצה באצטדיון טדי, בו פתח בהרכב.
בעונת 2011/2012, לאחר עזיבתו של בן דיין את הקבוצה, הפך שיש לשחקן הרכב קבוע והיה המגן השמאלי הבכיר של הפועל תל אביב.
בעונה זו השלים שיש 3 זכיות רצופות עם הקבוצה בגביע המדינה.
בתום העונה הסתיים חוזהו והוא שוחרר מהמועדון.
ב-16 באוגוסט 2012, חתם שיש לשנתיים במדי ואסלנד-בוורן הבלגית.
מאוחר יותר הצטרפו גם ברק בדש ומוחמד גדיר לקבוצה.
ב-15 בספטמבר 2012 כבש שיש את שערו הראשון בקריירה, במשחק מול ראסינג גנק, ובסך הכל ערך בעונה זו 24 הופעות בליגת העל הבלגית.
ב-30 באוגוסט 2013 חתם שיש לשתי עונות וחצי בקבוצת ווהלין לוצק מליגת העל האוקראינית.
בעונת שותף ב-18 משחקי ליגה במדי הקבוצה.
בעונת שותף בתשעה משחקים בלבד.
בתחילת עונת שותף בתשעה משחקי ליגה, ובינואר 2016 שוחרר מהמועדון.
ב-3 בפברואר 2016 חזר שיש להפועל תל אביב וחתם על חוזה עד תום העונה.
שיש ערך הופעה אחת במדי הקבוצה בעונה זו, כאשר פתח בהרכב במשחק מול בני יהודה במחזור הלפני אחרון והורחק בכרטיס אדום.
את עונת 2016/2017 החל שיש כשחקן מחליף, אך במהלך העונה נכנסה הקבוצה להליך של פירוק, והמגן השמאלי המוביל של הקבוצה שמואל שיימן שוחרר מהמועדון.
שיש הפך לשחקן הרכב וערך בסך הכל 25 הופעות ליגה בעונה זו, ובסופה ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-25 ביוני 2017 חתם שיש בהפועל עכו, העולה החדשה לליגת העל, ומונה לקפטן הקבוצה.
ב-2 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בניצחון 1–0 על הפועל חיפה במסגרת גביע הטוטו, ובתום עונת 2017/2018 ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-16 במאי 2018 חתם שיש במכבי פתח תקווה.
ב-1 באוגוסט 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בניצחון 3–0 על מ.ס.
אשדוד במסגרת גביע הטוטו, ובתום עונת 2018/2019 ירד עם הקבוצה לליגה הלאומית.
ב-18 בספטמבר 2019 חתם שיש בעירוני קריית שמונה.
ב-29 ביולי 2021 הודיע שיש על פרישה מכדורגל.
לשיש שש הופעות בנבחרת הנערים של ישראל, 13 הופעות בנבחרת הנוער ושתי הופעות בנבחרת הצעירה.
שיש זומן לראשונה לנבחרת ישראל על ידי המאמן לואיס פרננדס בשנת 2011, אך רק ב-12 באוקטובר 2012 ערך את הופעתו הראשונה בנבחרת, תחת המאמן אלי גוטמן, במשחק מול נבחרת לוקסמבורג במסגרת מוקדמות מונדיאל 2014.
גל פרידמן (נולד ב-19 במאי 1978) הוא שחקן ומורה למשחק ישראלי, וזוכה פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר לשנת 2012 על תפקידו בסרטו של מני יעיש, "המשגיחים".
גל פרידמן נולד וגדל בגבעה הצרפתית, ירושלים.
למד בבית הספר יאנוש קורצ'אק ואחר-כך בבית הספר רנה קסין בירושלים, במגמת פסיכולוגיה.
בין גיל 5 ל-10 פרידמן חלה בסרטן.
לאחר שהחלים, הקדיש את עיקר זמנו ומרצו לכדורגל, וזאת עד לגיל 24. הוא שיחק בקבוצות הילדים והנוער של הפועל ירושלים, אחר-כך עבר לקבוצת הבוגרים של מכבי נתניה, משם למכבי עפולה ואחר-כך לבית"ר תל אביב.
הוא טס לאוקלהומה, ארצות הברית ולמד בקולג' NSU (North Eastern State University), שם למד לתואר ראשון בפסיכולוגיה על בסיס מלגת כדורגל (2002-2001).
בתום אותה שנה נבחר לנבחרת ה-All-American, אליה זומנו אחד עשר שחקני הכדורגל הנבחרים מכל המכללות במערב ארצות הברית.
משם נסע למבחנים בשפילד יונייטד באנגליה, אך לא הצליח להתקבל.
הוא שב לישראל, ועבד בתפקידים שונים במועדון האומן 17, שאחיו היה ממנהליו, ולבסוף ניהל את המועדון.
הוא שיחק בבני יהודה תל אביב, ולבסוף החליט להמיר את עולם הכדורגל בעולם המשחק.
פרידמן השתתף במכינה בת שנה בסטודיו למשחק ניסן נתיב, תל אביב, ואחר-כך למד במסלול התלת-שנתי בסטודיו (2005-2002).
ב-2003 זכה במלגת "קרן שרת אמריקה ישראל" למשחק.
בניסן נתיב פגש את חבריו לאנסמבל ציפורלה, ובשנת 2005 הקים את האנסמבל ביחד עם תשעה מחבריו לכיתה בשנה השלישית ללימודיהם.
עם חבריו אלו הוא ממשיך לשחק, ללמד ולהופיע במשך שמונה שנים עד היום (2017).
חצי שנה אחרי שסיים את לימודיו בסטודיו למשחק ניסן נתיב תל אביב, הוא החל ללמד שם.
הוא פיתח קורס שמטרתו ללמד דינמיקה קבוצתית באמצעות משחקי ספורט.
כיום (2012) הוא ממשיך להעביר את הקורס, ובנוסף לכך משמש כחונך של תלמידי שנה ג' בכיתות הסטודיו בתל אביב וירושלים.
מאז שנת 2008 הוא חבר הוועד המנהל בסטודיו.
ב-2006 שיחק בהצגה "שיחות לילה", בבימויו של עמיר קליגר, שהוצגה בתיאטרון תמונע.
בהצגה שיחקו גם יוסי מרשק, נעמי פרומוביץ'-פנקס, רונן יפרח ועירית נתן-בנדק.
הוא שיחק גם בסרטו הקצר של עמיר מנור "אדומים" (2007).
בסרט זה הוא גילם את דמותו של ארז, מנהיג קבוצה שדוגלת בכך שצריך לחולל מהפכה קומוניסטית בישראל.
ב-2007 שיחק גם בסרטו של יוסף סידר "בופור".
בסרט זה הוא גילם את דמותו של בייליס, חייל דתי שמגיע לשרת בלבנון ובעקבות קורותיו שם, מתחיל לפקפק בדת.
מו כן, שיחק בתפקיד אורח בשני פרקים בסדרת הטלוויזיה "המקום".
שיחק בהצגת היחיד "בלון", מאת ובבימויו של הפסיכולוג הקליני אלדד כהן.
על הצגה זו זכה בציון לשבח בתיאטרונטו 2008. בהצגה זו גילם דמות של מוכר בלונים בפתח בית עיריית תל אביב-יפו, שאהבתו לבחורה מובילה אותו לאשפוז פסיכיאטרי.
שיחק בסרטו של עמרי גבעון "שבע דקות בגן עדן" (2008).
בסרט זה גילם את דמותו של רונן, חובש קרבי הלום קרב.
פרידמן שיחק גם בסרטו של מני יעיש "המשגיחים" (2012), וזכה עבור הופעתו בפרס אופיר לשחקן המשנה בשנת 2012. בסרט זה הוא מגלם את דמותו של ערס בת-ימי חוזר בתשובה.
כדי להבין את הדמות הלך לישיבות רבות וקברי צדיקים.
משנת 2006 ועד 2012 שיחק פרידמן בהצגת הילדים "טירונות", פרי עטו ובבימויו של הלל מיטלפונקט, שמוצגת בתיאטרון אורנה פורת.
מאז שנת 2009 הוא מלמד גם בסטודיו לאמנויות הבמה – תיאטרון חולון.
בעבר לימד גם בבית הספר מנשר לאמנות.
השתתף בפרסומת לסלקום בבימויו של שחר סגל ובפרסומת לתדיראן, בבימויו של יואב צפיר.
ב-2018 גילם את בבצ'יק - מנהל ברשת מרכולים במיני־סדרה הישראלית אוטונומיות.
בשנת 2022 שיחק בסדרה "פאודה".
בסדרה זו גילם את דמותו של דודי "קפטן זיאד", חוקר בשב"כ.
גל פרידמן נשוי למיקה תימור, מפיקת אירועים וסדרות טלוויזיה בהן צל של אמת.
סרט במאי תפקיד שנה פסטיבלים עיקריים ופרסים מנפאוארנעם קפלן נועם 2014 המשגיחים מני יעיש קובי שמעיה 2012 הסרט היה מועמד לתשעה פרסי אופיר, מתוכם זכה בשניים: גל פרידמן - שחקן המשנה הטוב ביותר ורועי אסף – השחקן הראשי הטוב ביותר.
פרס איגוד הבמאים והתסריטאים בפסטיבל קאן.
פרס תא מבקרי הקולנוע בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה לסרט הטוב ביותר ולשחקן הטוב ביותר, רועי אסף.
פרס לסרט ראשון לבמאי מני יעיש בפסטיבל הקולנוע ירושלים.
פרס תא המבקרים הבינלאומי בפסטיבל הקולנוע המבורג.
פרס מיוחד בפסטיבל הסרטים ברייקיאוויק, איסלנד.
ציון לשבח בפסטיבל הקולנוע האירופי, פאליץ', סרביה.
סרט הפתיחה של פסטיבל קולנוע דרום.
כל הפרסים ב-2012. 7 דקות בגן עדן עמרי גבעון רונן 2007 פרס הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה 2008. פרס לסרט הביכורים של יוצר צעיר בפסטיבל ורשה 2009. הוצג בפסטיבל הסרטים טרייבקה 2009. בופור יוסף סידר בייליס 2007 פרס דוב הכסף לבמאי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין.
ארבעה פרסי אופיר ומועמד לפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר.
אדומים (45 דקות) עמיר מנור ארז 2007 פרס לדרמה הטובה ביותר בפסטיבל הקולנוע ירושלים.
השתתף בפסטיבל הקולנוע הבינלאומי במיאמי.
הוקרן בסינמטקים ובאולמות האוזן השלישית.אמוררפאל רביבורופא2017
זכה בתמיכת מפעל הפיס ב-2007 טירונות תיאטרון אורנה פורת הלל מיטלפונקט הלל מיטלפונקט 2012-2006 בלון (הצגת יחיד) עלתה בתיאטרונטו והמשיכה לרוץ בצוותא תל אביב וברחבי הארץ אלדד כהן אלדד כהן 2011-2008 ציון לשבח בתיאטרונטו שיחות לילה תיאטרון תמונע עמיר קליגר והשחקנים עמיר קליגר 2006
גל תצפיות העבמים בבלגיה מתייחס לסדרה של דיווחים על עצמים בלתי מזוהים שנראו בשמי בלגיה, שאירעו מה-29 בנובמבר 1989 ועד לחודש אפריל 1990.
גל התצפיות בעב"מים בבלגיה הגיע לשיאו בלילה שבין ה-30 ל-31 במרץ 1990. בלילה זה עצמים בלתי מזוהים נתפסו במכ"מים, היו במרדף על ידי שני מטוסי אף-16 של חיל האוויר הבלגי, צולמו ואף נראו על ידי כ-13,500 איש מן הארץ - 2,600 מהם מילאו הצהרות בכתב שתיארו את העב"מים.
בעקבות התקרית חיל האוויר הבלגי הוציא דו"ח שפירט את אירועי אותו הליל.
בסביבות השעה 11 בלילה ב-30 במרץ 1990, האחראי במגדל הפיקוח בעיר גלונס קיבל דיווחים על כך ששלושה אורות חריגים נראו בתנועה לעבר העיר ת'ורמבייס-גמבלוקס, שנמצאת מדרום-מזרח לבריסל.
דווח שהאורות בהירים יותר מהכוכבים, משנים את צבעם מאדום, צהוב וירוק ושהם נעים יחד במבנה של משולש שווה-צלעות.
האחראי ביקש את עזרתם של אנשי הצבא מהעיר ואבר על מנת לאשר את הדיווחים.
לאחר כעשר דקות נוספות, סט נוסף של אורות נצפה בדרכו לעבר משולש האורות הראשון.
בשעה 23:30 לערך אנשי הצבא מוואבר אישרו את הדיווחים הראשוניים ואחראי מגדל הפיקוח מגלונסהיה יכול להבחין בתופעה על גבי המכ"ם שלו.
בזמן זה, סט האורות השני החל להיערך במבנה של משולש, לאחר מספר תנועות מוזרות ולא ברורות.
לאחר שעקבו אחר האורות ולאחר שהתקבל אישור נוסף לקיומם מתחנת מכ"ם נוספת, עובד מגדל הפיקוח מגלונס נתן את ההוראה להזעיק שני מטוסי אף-16 של חיל האוויר הבלגי זמן קצר לפני חצות.
לאורך כל הזמן היה ניתן לצפות בתופעה בבירור מהארץ, עדי ראייה סיפרו שהאורות שמרו על מרחק קבוע אחד מן השני בעודם נעו באיטיות בשמיים.
כמו כן, עדי הראייה סיפרו על שני אורות עמומים נוספים שנעו לעבר עיריית העיר אגאזי, תנועתם באוויר דמתה לתנועת סט האורות השני.
בשעה שלאחר מכן שני מטוסי האף-16 שהוזנקו לאוויר ניסו לבצע 9 יירוטים נפרדים של המטרות.
ב-3 הזדמנויות שונות הם הצליחו להשיג נעילת מכ"ם על המטרות לשניות ספורות, אך בכל פעם המטרות שינו את מיקומן ואת מהירותן כה בזריזות עד שהנעילה נשברה.
במהלך נעילת המכ"ם הראשונה, המטרה האיצה מ-240 קמ"ש למהירות של מעל 1,770 קמ"ש בעודה משנה את גובה הטיסה שלה מ-2,700 מטרים ל-1,500 מטרים ואז נסקה לגובה של 3,500 מטרים לפני שצללה לגובה פני הארץ - הנמכת הגובה הראשונה של יותר מ-900 מטרים ארכה לא יותר משתי שניות.
תמרונים דומים נוספים של המטרות אירעו גם בנעילות המכ"ם האחרות.
באף שלב של המרדף האווירי טייסי האף-16 לא יכלו ליצור קשר עין עם המטרות, ובאף שלב, למרות התאוצות הגדולות, לא הייתה אינדיקציה לבום על-קולי.
יתרה מכך, מנחה התוכנית "תעלומות בלתי פתורות" רוברט סטאק סיפר בפרק על התקרית, שתאוצות ותאוטות כה פתאומיות היו הורגות טייס אנושי.
בזמן זה, עדי ראייה שצפו במתרחש מן הארץ אישרו את מה שנראה על גבי המכ"מים.
הם אמרו שהעב"ם בעל המבנה המשולש הקטן יותר נעלם לחלוטין בשלב מסוים, ושאילו העב"ם הגדול יותר נסק במהירות גדולה כאשר מטוסי האף-16 התקרבו לעברו.
לאחר השעה 00:30, התקשורת של המכ"מים נהייתה בלתי סדירה ורק בשעה 00:40 בוצעה נעילה על העב"מים.
נעילת המכ"ם האחרונה הזו נשברה פעם נוספת לאחר שהעב"מים האיצו את מהירותם מכ-160 קמ"ש למהירות של כ-1,120 קמ"ש, ואז כל המכ"מים, גם של מטוסי האף-16 וגם של המכ"מים הנייחים של מגדלי הפיקוח, איבדו כל זכר לעב"מים.
מטוסי האף-16 נחתו בבסיסם בשעה 1:00 לערך אחרי שהיו עוד דיווחים על תצפיות בעב"מים.
הפרטים האחרונים של התצפית הגיעו מאנשי הצבא מוואבר שנשלחו לשטח כדי לאמת את הדיווחים.
הם תיארו ארבעה אורות שהתקבצו למבנה של מרובע, כולם נעו בצורה מוזרה, ובהמשך איבדו בהדרגה את הזוהר שלהם ונפרדו ל-4 כיוונים שונים בשעה 01:30 לערך.
באפריל 1990, דווח שאזרח בלגי בשם פטריק מ' צילם עב"ם משולש שמכל פינה שלו יוצא אור חזק.
ספקנים טענו שבצילום לא רואים רקע מאחורי העב"ם ושאין בו חפץ כלשהו שיאפשר לבצע חישוב של מרחק העב"ם מן המצלמה או את גודל העב"ם.
וים ואן אוטרכט, ספקן בלגי, הצליח ליצור צילום דומה בעזרת מכשירים.
סטודנט בלגי למתמטיקה כתב תוכנית מחשב שיוצרת הדמיה של עב"ם בצורת המשולש.
בהדמיה שלו האורות נהיים דהויים או אף יוצאים מגבולות המבנה המשולש - זאת בסתירה להצהרותיהם של עדי הראייה.
במשך כעשרים שנה, ארגון העבמולוגיה הבלגי (SOBEPS) טען שהתמונה היא תמונה מקורית.
ב-26 ביולי 2011, פטריק התראיין בערוץ טלוויזיה בלגי וגילה שהתמונה אינה אלא מתיחה.
בשנת 1992, כשלוש שנים לאחר התצפית הראשונה בעב"ם, בלגי בשם מארק האלט פרסם מאמר על גל התצפיות, ובו הוא ביקר את ארגון העבמולוגיה הבלגי בכך שהם מפיצים מידע שגוי לתקשורת.
התזה שלו היא שגל מפגשי העב"מים הבלגי אינו אלא היסטריה המונית שאיבדה את ממדיה כתוצאה מעבודתם של אנשי הארגון.
היסטריה המונית זו פעלה לפי החוק שניסח המהנדס והעיתונאי פיליפ ג'יי קלאס: "ברגע שהסיקור התקשורתי מוביל את הציבור להאמין שישנם עב"מים בקרבתו, ישנם אינספור עצמים טבעיים ועצמים מעשי ידי אדם, הנראים בעיקר בשעות הלילה, שיכולים לקבל תכונות לא רגילות במוחם של הצופים המאמינים.
הדיווחים שלהם על העב"מים בתורם מוסיפים להתרגשות ההמונית, שמעודדת עוד אנשים להבחין בעב"מים.
מצב זה מזין את עצמו, עד למצב שבו התקשורת מאבדת בו עניין וההדף שלו מאבד מכוחו...".
בשנת 1993, פייר מאגין ומארק רמי פרסמו מאמר בעיתון, ובו מסקנות שונות מאלו של ארגון העבמולוגיה הבלגי.
בין היתר הם טענו שגל התצפיות צריך לחקר יותר על ידי העוסקים במדעי החיים מאשר על ידי פיזיקאים.
בדו"ח שפורסם על גל התצפיות, רנואד לקט ועמיתיו דנים בעובדה שאת חלק מהתצפיות ניתן להסביר על ידי היתקלות במסוקים.
רוב עדי הראייה סיפרו שתנועת האורות הייתה שקטה.
כמו כן, הדו"ח טוען שעדי הראייה לא שמעו רעשים עקב רעש המנועים במכוניותיהם, או רוח חזקה שנשבה לעברם, בשילוב עם הרוח של רכבם הנוסע.
במאמרו, "תחילת גל העב"מים הבלגי", ג'ין מישל אברסרט טוען שתחילת הגל אינו סותר את ההיפותזה הפסיכו-סוציאלית, בניגוד לנאמר על ידי ארגון העבמולוגיה הבלגי.
במאמר שפורסם באתר שלו בשנת 2011, אוגוסט מיסן הגיב לביקורות השונות של הספקנים, ועם זאת הסביר שלדעתו גל תצפיות העב"מים בבלגיה הוא בלתי מוסבר לחלוטין.
גל רוחב (או גל רוחבי), הוא גל שהמשרעת שלו מאונכת לכיוון ההתקדמות.
זאת להבדיל מגל אורך שהמשרעת שלו מקבילה לכיוון ההתקדמות.
גלים אלקטרומגנטיים הם גלי רוחב, אשר כוללים בין היתר גלי מיקרו, גלי רדיו, אור וקרינת חום, קרני רנטגן וקרינת גמא.
ניתן גם ליצור גל רוחב במיתר (כמו חוט, חבל או קפיץ), על ידי הנעת אחד הקצוות בכיוון האנכי.
פגיעת אבן במאגר מים יוצרת גלי רוחב, הנראים כמעגלים קונצנטריים שמרכזם הוא מקום פגיעת האבן במים.
גלים סייסמיים שניוניים גם הם גלי רוחב.
בפיזיקה, קִיטוּב הוא תכונה של גלי רוחב במרחב תלת-ממדי.
גל הוא פונקציה של המרחב שמשתנה בזמן כך שערכיה נשמרים בנקודות שנעות בכיוון כלשהו במהירות קבועה.
אם הגל הוא של וקטור, כלומר של גודל בעל כיוון, כיוון זה (הנקרא קיטוב הגל) נדרש על מנת לתאר את הגל בנוסף לכיוון התפשטות הגל.
למשל, גל במיתר הוא תנודה של המיתר שמתקדמת לאורכו, וקיטוב הגל הוא הכיוון שבו מתנודד המיתר.
כיוון זה בגל רוחב מאונך לכיוון ההתקדמות של הגל.
באופטיקה, הקיטוב של גל אלקטרומגנטי (ובמיוחד של אור) הוא כיוון וקטור השדה החשמלי.
גל סינואני (נולד ב-20 בספטמבר 1986) הוא זמר, כותב ומלחין ישראלי.
גל סינואני נולד ברמת גן, בנו של הזמר אבי סינואני ורעייתו גולדי.
בשנת 2003, בעודו בן 16, השתתף באלבומו של אביו אבי סינואני במחרוזת המוכרת "כוכבי מרום" כשביצע את השיר "מי המציא את המילה".
בשנת 2004 השתתף באלבום האוסף המוצלח "שניים סוכר" בשיר "כאבך הוא כאבי".
שירת בצה"ל כסולן בלהקת "פיקוד מזרח".
ב-21 בספטמבר 2007 הוציא סינגל ראשון בשם "ים של אהבה" שאותו כתב והלחין גלעד מסמי.
ב-14- בינואר 2009 הוציא סינגל שני בשם "את כמו חלום" שאותו כתב והלחין.
בשנת 2010 לקח חלק בפרויקט "עבודה עברית שרים עוזי חיטמן" כשביצע את השיר "שירי ילדות" .
בשנת 2014 יצא אלבום הבכורה שלו "המתנה שלי", מהאלבום בלטו השירים "הכח שבלב", "המתנה שלי" שכתב והלחין גל עם אחיו נאור סינואני, "שבועיים בלעדייך" שכתב והלחין הזמר דודו אהרון,
"בואי אליי", "חוזר לאהבתך" ,"את מוותרת" ו"אין אחד שלא נפגע" דואט עם הזמר חמי רודנר.
בשנת 2015 הוציא את הסינגל "יגוני", אשר היה לסינגל הראשון מתוך האלבום החדש, באותה השנה לכבוד יום הזיכרון לחללי צה"ל הוציא את השיר "חזור" כחלק מפרויקט שירי זיכרון.
בשנת 2016 הוציא את הסינגל "ככה את אוהבת" שכתב אבי אוחיון ללחן של דודו אהרון.
בשנת 2017 הוציא את הסינגל "כמו שיר במזרחית" שכתב עדי כבירי ללחן של נאור סינואני, בשיר אירח את אביו אבי סינואני השיר זכה לאהדה רבה, וביוטיוב הגיע למעל שני מיליון צפיות.
בשנת 2018 הוציא את השיר "פתאום" שאת הקליפ שלו צילם בלוס אנג'לס שבארצות הברית, בעודו במסע הופעות שם צילם גם קליפ נוסף לשיר שיצא מאוחר יותר באותה השנה "ואולי" בלאס וגאס.
בשנת 2019 השתתף באלבום משותף "בטברנה" עם אביו, אלבום המבוסס על קאברים לשירים ישראלים מכל הזמנים.
בשנת 2020 הוציא את אלבומו השני "פתאום", מן האלבום יצא הסינגל "ילדה קטנה" בשיתוף פעולה עם בוגרת בית ספר למוסיקה עדי ביטי, השיר "ואולי", והשיר "שייך לך" שבו אירח זמרת רומניה בשם "ליה".
סינואני רווק, מתגורר ברמת גן
גל שן-מסור מכונה גם גל מסור () הוא גל שצורתוו אינה סינוסואידית.
נקרא כך בשל הדמיון שלו לשיניים של מסור.
הקונבנציה היא שגל שן-מסור מתגבר בעצמתו עד למקסימום ואז יורד בחדות.
לעומת זאת, ב-"גל שן-מסור הופכי", הגל יורד בעצמתו ואז עולה בחדות.
ניתן לחשוב עליו גם כעל מקרה קיצוני של אסימטרי.
המבוססת על פונקציית הרצפה של הזמן t היא דוגמה לגל שן-מסור עם מחזור תדירות של 1.
צורה כללית יותר, בטווח 1- עד 1, עם מחזור a, היא:
לפונקציית גל שן-מסור זו יש אותה פאזה כמו לפונקציית הסינוס.
גל שן-מסור ניתן לבנייה באמצעות סינתזה אדיטיבית.
מתכנס לגל שן מסור הופכי.
גל שן-מסור קונבנציונלי ניתן לבנייה כך:
ניתן לראות שהמשרעת של ההרמוניה השנייה היא חצי מהמשרעת של תדר היסוד, המשרעת של ההרמוניה השלישית היא שליש מהמשרעת של תדר היסוד, וכך הלאה.
גל שוחמי (נולד ב-1975) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף.
בתפקידו האחרון כיהן כראש חטיבת תורה והדרכה באגף המבצעים במטכ"ל.
עם גיוסו לצה"ל שובץ שוחמי בחיל השריון.
הוא עבר הכשרה כלוחם, קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון.
בסיום הקורס שירת כמפקד מחלקת טנקים ולאחר מכן שימש כמפקד פלוגה מ' בגדוד 71, ושירת כסגן מפקד גדוד 532 בחטיבה 460. ב-2006 סיים לימודים במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה ומונה לקצין אג"ם של חטיבה 188, תפקיד בו שירת במהלך מלחמת לבנון השנייה.
ב-2013 קודם לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת קרייתי, ושימש בתפקיד עד אוגוסט 2015. במקביל שימש מפקד המרכז לאימונים טקטיים במל"י.
ב-23 ביולי 2017 מונה למפקד חטיבה 188 ושירת בתפקיד עד אוגוסט 2019. בספטמבר 2019 מונה למפקד אוגדת המפץ.
בשנת 2020 מונה למפקד קורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים.
בספטמבר 2021 מונה לראש חטיבת התורה וההדרכה תפקיד אותו מילא עד דצמבר 2023.
שוחמי הוא גרוש ואב לשתי בנות.
בעל תואר ראשון בהיסטוריה של המזרח התיכון ומדע המדינה מאוניברסיטת בר-אילן ובוגר לימודי אסטרטגיה במכללה המלכותית הבריטית.
גל פרציגר (נולד ב-20 ביוני 1982) הוא שחקן טלוויזיה ותיאטרון ישראלי.
פרציגר נולד בקיבוץ נירים בנגב וכשהגיע לגיל 8 עברה משפחתו להתגורר בכרכור.
פרציגר עשה שנת שירות בשומר הצעיר ולאחר מכן התגייס לצה"ל ושירת כחייל קרבי בעורב נח"ל.
הוא בוגר סטודיו למשחק ניסן נתיב ובמהלך לימודיו שיחק במחזות: "שבת ראשון שני", "אידיוט" (על פי הספר המפורסם), "עד בלי ירח", "הלוויה חורפית", ו"שרופים".
הוא שיחק במספר סרטי גמר, כגון: "מילה" ו"איך להפסיק לנשום ולהישאר בחיים" (בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה), "שיח" (קמרה אובסקורה - בית הספר לאמנות), "משקפיים צהובים" (מעלה - בית הספר לטלוויזיה לקולנוע ולאמנויות) ו"נוגע לא נוגע" (מכללת אריאל).
בתיאטרון חני –העמותה לקידום תיאטרון מובחר, שיחק ב"תתחילי לחייך".
הוא שיחק במחזה "ליפול ברשת" של תיאטרון אורתו-דה ותיאטרון ארצי לנוער.
בתיאטרון הקאמרי שיחק במחזה "לילה לא שקט".
בתיאטרון תמונע שיחק במחזות "זריחה" ו"גן ריקי".
בתיאטרון הבימה שיחק במחזה "של מי החיים האלה בעצם?".
בטלוויזיה שיחק בשנת 2008 בסדרת הנעורים "הנפילים".
בשנת 2010 לוהק לגלם את דמותו של אסף בסדרת הדרמה "סרוגים".
בשנת 2012 שיחק בתפקיד אורח, את דמותו של עידו בסדרת הדרמה "חטופים".
בדצמבר 2014 החל לגלם את דמותו של עידן ורשבסקי בסדרת הנעורים של ניקלודיאון בהוט "שכונה".
גל קדמון (נולדה ב-18 באפריל 2000), היא אתלטית ישראלית, אלופת ישראל בריצת 400 מטר (2016), ושיאנית ישראל בריצת שליחות 4X100 מטר.
קדמון לאחרונה עברה לטקסס עקב לימודים אך בארץ מתגוררת בשוהם, למדה בתיכון אשל הנשיא במגמת סייבר פיזיקה ומתאמנת באגודת אתלטי הנגב באר שבע באצטדיון הדר יוסף בת"א.
קדמון מתנדבת בהדרכת נוער בספורט ומתמטיקה.
באליפות ישראל במרוצי שדה לבנות בכיתות ז-ח' (1700 מטר) זכתה קדמון במדליית זהב בתוצאה של 6.05 דקות.
באליפות ישראל שנערכה ביולי 2014 סיימה קדמון במקום עשירי בריצת 100 מטר בתוצאה של 13.15 שניות.
באליפות ישראל שנערכה ביולי 2015 סיימה קדמון במקום חמישי בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.65 שניות.
נוסף לכך, היא השתתפה בריצת 100 מטר בשלב המוקדמות וסיימה במקום שביעי בתוצאה של 12.55 שניות, אך ויתרה על השתתפותה בריצת הגמר.
באליפות ישראל לקדטים שנערכה ב-8 ביוני 2016 זכתה קדמון במדליית זהב בריצת 200 מטר בשיא אישי חדש של 24.44 שניות.
שבוע לאחר מכן, בתחרות גרנד פרי נעורים שנערכה ב-15 ביוני היא קבעה בריצת 100 מטר שיא אישי חדש של 11.99 שניות, שיפור לשיאה שעמד על 12.30 שניות.
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה בסוף יוני אותה שנה זכתה קדמון בשתי מדליות, זהב וארד.
מדליית זהב בריצת 400 מטר בשיא אישי חדש של 56.05 שניות, לפני שני לנדן מאס.
רמת השרון (56.39 שניות) ודריה לוקשין ממכבי חיפה כרמל (56.75 שניות).
מדליית ארד, בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.09 שניות, אחרי אולגה לנסקי (23.61 שניות) ודיאנה ויסמן (24.16 שניות), שתיהן ממכבי השגים ראשון לציון.
נוסף לכך, היא קבעה את התוצאה הרביעית בטיבה בשלב המוקדמות בריצת 100 מטר (12.23 שניות), אך לא השתתפה בריצת הגמר בשל השתתפותה בריצת 400 מטר.
באליפות אירופה לאומות שנערכה באצטדיון הדר יוסף בחודש יוני, סיימה קדמון במקום השישי בריצת 400 מטר לאחר שקבעה תוצאה של 58.39 שניות.
חודש לאחר מכן באליפות ישראל, זכתה במדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.16 שניות.
בריצת 100 מטר סיימה חמישית בתוצאה של 12.39 שניות.
באליפות מכבי על שם האחים אידלסון שנערכה בחודש אפריל, סיימה קדמון במקום השני בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 11.93 שניות.
חודשיים לאחר מכן, באליפות ישראל לנוער, זכתה במדליית זהב בריצת 200 מטר בתוצאה של 25.54 שניות ובריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 11.81 שניות.
עוד לפני כן, בשלב המוקדמות קבעה שיא אישי חדש של 11.86 שניות.
באליפות ישראל שנערכה בחודש יולי, זכתה במדליית כסף בריצת 100 מטר לאחר שקבעה תוצאה של 12.01 שניות, אחרי דיאנה ויסמן (11.47 שניות).
בריצת 200 מטר סיימה במקום החמישי בתוצאה של 25.13.
חודש לאחר מכן, באליפות אירופה לנוער, סיימה קדמון במקום 13 בריצת 100 מטר בתוצאה השווה לשיא האישי שקבעה בשלב המוקדמות, 11.79 שניות.
באליפות ישראל זכתה במדליית ארד בריצת 100 מטר, לאחר שקבעה תוצאה של 11.85 שניות, אחרי דיאנה ויסמן, ששברה את שיא ישראל לאחר שקבעה תוצאה של 11.27 שניות, ואולגה לנסקי (11.71 שניות).
במקצה הזמנה בתחרות ליגת היהלום בפריז, בחודש אוגוסט, סיימה קדמון במקום הראשון בגמר ג' בריצת 100 מטר בשיא אישי חדש של 11.76 שניות.
באותה תחרות, השתתפה קדמון גם בריצת 4X100 מטר ביחד עם דיאנה ויסמן, אולגה לנסקי ואילנה דורפמן, ויחד הן שברו את השיא הישראלי פעם נוספת, כשסיימו במקום החמישי בתוצאה של 44.79 שניות.
באליפות ישראל שנערכה בסוף יולי זכתה קדמון בשתי מדליות, זהב וארד.
מדליית זהב בריצת 200 מטר, בתוצאה של 24.81 שניות לפני ניצן לוי ממכבי הישגים ראשון לציון (24.88 שניות) ולפני דניאל פולסטר ממכבי חיפה (25.03 שניות) ומדליית ארד, בריצת 400 מטר, בתוצאה של 57.39 שניות, אחרי ג'ומאן ג'ובראן חברתה לאגודה (56.76 שניות) ולפני רחל פרז מרטינז מהפועל חולון (57.29 שניות).
גל קנז (נולד ב-25 בדצמבר 1960) הוא כדורסלן עבר ישראלי ומאמן כדורסל בהווה.
שיחק בתפקיד הרכז, גובהו 1.82 מטר.
גל קנז נולד בקיבוץ גן שמואל, לקריקטוריסט והצייר שאול קנז, ולאיריס, ציירת ופסלת.
קנז גדל במחלקת הכדורסל של הקיבוץ, ונחשב לשחקן מצטיין מגיל צעיר.
בתיכון זכה באליפות הכדורסל לבתי הספר התיכוניים בשנת 1978, כשחקן במוסד החינוכי גן שמואל, ונבחר כשחקן המצטיין של האליפות.
בגיל 15 צורף לקבוצה הבוגרת של הפועל גן שמואל בעת שזו שיחקה בליגה הארצית, ועלה איתה לליגה הלאומית.
ב-1978 לאחר עונתו השנייה בקבוצה ובהיותו בן 17, במשחק המכריע מול הפועל נהריה קלע קנז 26 נקודות שהחזירו את גן שמואל מפיגור גדול והבטיחו את העלייה.
ב-1983 הצטרף להפועל גליל עליון ושיחק שנה אחת בקבוצה.
לאחר מכן חזר לגן שמואל, ובעונת 1985/86 הוא שיחק בהפועל ירושלים ששיחקה אז בליגה השנייה.
קנז היה מכוכבי הקבוצה, ובתום העונה עלתה הקבוצה לליגה הלאומית.
במשחק העלייה לליגה הלאומית נגד אליצור נוה דוד רמלה קלע קנז 33 נקודות.
הוא שיחק בשורות הקבוצה 3 עונות בסך הכל.
קנז מדורג ראשון בטבלת קולעי הנקודות בכל הזמנים בגן שמואל, וקלע 2,241 נקודות בליגה הלאומית.
כשחקן הצטיין בקליעה מטווחים ארוכים.
היה שני בטבלת הקלעים מטווח השלוש (לאחר דורון ג'מצ'י)
לאחר שעזב את הפועל ירושלים שיחק חמש שנים נוספות בהפועל גן שמואל.
לאחר מכן עבר לעונה אחת במכבי קריית מוצקין, ובשנת 1994 חזר לגן שמואל ששיחקה בליגה א' כמאמן שחקן עד לשנת 2007 בעת שהתפרקה הקבוצה.
במקביל שימש כרכז מקצועי וכמאמן נוער ונערים בקבוצת גן שמואל/מנשה עד 2008. קנז אימן ושימש רכז מקצועי גם בקבוצות נוספות בליגת הנוער הלאומית וקבוצות בוגרים בהן ג'ת ,באק'ה אל גרביה ,אליצור נתניה, חדרה ,הפועל גבעת אולגה, קיסריה וג'יסר אזרקא.
כיום קנז משמש כמאמן קבוצת נערים בהפועל אור עקיבא ומאמן ומרכז את בית הספר לכדורסל בג'יסר א-זרקא.
קנז היה חבר בכל הנבחרות הצעירות של ישראל.
כשחקן בנבחרת הקדטים של ישראל השתתף באליפות אירופה שהתקיימה בצרפת, הוביל את הנבחרת בטבלת קלעי הנקודות עם 18.7 נקודות למשחק, וסיים שלישי בדירוג הקלעים בטורניר.
היה חבר בנבחרת העתודה של ישראל.
קנז השתתף ב-26 משחקים בשורות הנבחרת הבוגרת, וקלע בהם 50 נקודות.
היה חבר בסגל הנבחרת לאליפות אירופה בשנת 1981 שנערכה בצ'כוסלובקיה.
נכון ל-2017 קנז משמש כמאמן הקבוצה הבוגרת של הפועל ג'ת, וכמנהל המקצועי של מחלקת הנוער
קנז נשוי לרונית אשר קנז ואב לארבעה בנים.
גל קפילרי או גל נימי (בשפת היומיום: אַדוָוה; באנגלית: capillary wave או ripple) הוא גל מכני שמתקדם לאורך הגבול של פאזה נוזלית של זורם, אשר הדינמיקה ומהירות המופע שלו נשלטים על ידי אפקטים של מתח פנים.
אורך הגל של גלים קפילריים הוא באופן טיפוסי פחות מכמה סנטימטרים, ומהירות המופע שלהם לעולם אינה נופלת מ-0.2 מטרים לשנייה.
גלים ארוכים יותר על פני השטח של זורם נקראים גלי כבידה-קפילריים ומושפעים הן על ידי אפקטים של מתח פנים, הן על ידי הכבידה, והן מהאינרציה של הזורם.
באוקיינוס הפתוח, גלי ים גדולים נוצרים לעיתים קרובות מההתקבצות של גלים קפילריים קטנים בהרבה אותם יצרה הרוח.
כאשר זורקים עצם לשלולית, ניתן לצפות באדוות המתפשטות מהמקום בו נפל העצם כלפיי חוץ.
יחס הנפיצה של גלים קפילריים המתקדמים בממשק שבין זורם בעל צפיפות ρ ומתח פנים σ לחומר אחר בעל צפיפות זניחה ביחס אליו, הוא:
כאשר ω היא התדירות הזוויתית ו-k הוא מספר הגל.
כלומר הגלים בעלי אורכי הגל הקצרים יותר מתקדמים מהר יותר.
הרעיון המנחה בפיתוח הנוסחה למהירות ההתקדמות של גלים קפילריים הוא קבלת הביטוי לכוח המחזיר שפועל על אלמנט משטח של הזורם כתוצאה מהאפקט של מתח הפנים.
בהתאם למשוואת יאנג-לפלס, הפרש הלחץ הקפילרי משני צידיו של ממשק זורם בעל עקמומיות ממוצעת שונה מאפס הוא יחסי למתח הפנים ולערך העקמומיות הממוצעת בנקודה המבוקשת.
במקרה של גל קפילרי, ניתן להבין שאזורים שונים של הגל שרויים בעקמומיות שונה; דבר המקנה לאזורים שונים של היריעה לחץ קפילרי שונה, כך שנוצרים כל העת הפרש לחצים שיוצרים כוחות המקדמים את הגל.
כיוון שאנו מנתחים גל מישורי, העקמומיות בכיוון אחד של החזית מתאפסת, ורק העקמומיות בכיוון התקדמות הגל תורמת לעקמומיות הממוצעת.
אם נניח עקמומיות לא גבוהה מדי של הגל, נקבל שהעקמומיות של חתך אורך של הגל שווה לנגזרת השנייה בכיוון האורכי של פונקציית הגל.
בשפה מתמטית, נקבל את הביטוי הבא ללחץ הקפילרי בו אלמנט שטח שרוי:
הצעד הבא בפיתוח נעוץ בתפיסת התקדמות הגל; הלחץ הרדיאלי בו שרוי כל אלמנט שטח של הזורם הוא תוצאה של הפעולה ההדדית של אלמנטי הזורם אחד על השני - הכוח האופקי שפועל על אלמנט זורם תיבתי שווה להפרש הכוחות האופקיים שיוצרים אלמנטי הזורם מימינו ומשמאלו.
לפיכך נקבל, שהרכיב האופקי של הכוח המחזיר בנקודה פרופורציונלי לגרדיאנט העקמומיות לאורך הגל הקפילרי באותה נקודה.
מסת האלמנט התיבתי היא .
אם נחלק את פונקציית הכוח המחזיר האופקי במסת אלמנט הזורם, נקבל ביטוי מחזורי סינוסואידי (שכן אנו מניחים תבנית גל של סינוס) לתאוצת האלמנט האופקית כפונקציה של הזמן, כלומר נקבל:
כעת יש לשים לב שהתאוצה האנכית של הזורם נמצאת בהפרש מופע של עם התאוצה האופקית של הזורם, כך שבביטוי לתאוצה האנכית נקבל סינוס ולא קוסינוס:
כצעד אחרון יש לקשור את המקדם של הסינוס לתדירות הזוויתית ω דרך הנגזרת הזמנית השנייה של פונקציית הגל:
מהשוואת שני הביטויים לתאוצה אנכית נקבל את יחס הנפיצה המבוקש:
הרעיונות המנחים בקבלת הביטוי למהירות גלים קפילריים יכולים לשמש להוספת תיקון ליחס הנפיצה של גלי כבידה במים עמוקים:
ניתן לראות שהתלות של האפקט הקפילרי במספר הגל היא הפוכה מזו של האפקט הכבידתי - גלים קפילריים מתקדמים מהר יותר ככל שאורך הגל קצר יותר, לעומת גלי כבידה במים עמוקים שמתקדמים מהר יותר ככל שאורך הגל ארוך יותר.
על כן נהוג להפריד בין שני "משטרים": התחום הכבידתי (גלים ארוכים) והתחום הקפילרי (גלים קצרים).
בנוסף, מהירות המופע שבנוסחה האחרונה מקבלת מינימום באורך גל מסוים:
בעבור ממשק של מים ואוויר, אורך הגל λm הוא 1.7 סנטימטרים ומהירות המופע המינימלית cm היא בערך 0.23 מטרים לשנייה.
גל קור היא תופעת מזג אוויר שמאופיינת בהתקררות קיצונית של מזג האוויר על פני אזור נרחב.
המונח "גל קור" יכול להתייחס גם לתקופה של מזג אוויר קר במיוחד, אשר עשוי להיות מלווה ברוחות חזקות המגבירות את תחושת הקור.
לפי שירות חיזוי מזג אוויר הלאומי בארצות הברית, גל קור מתייחס לירידה מהירה בטמפרטורה בתוך 24 שעות באופן המצריך לנקוט באמצעי זהירות מיוחדים בתחומי חקלאות, תעשייה, מסחר ופעילויות חברתיות.
הקריטריון המדויק לקיומו של "גל קור" נקבע על סמך הקצב בו הטמפרטורה נופלת, ועל סמך טמפרטורת המינימום בפועל בשיא של גל הקור.
טמפרטורת מינימום זו תלויה בעיקר במיקום ובתקופה של השנה.
באזורים בהם מתרחשים גלי קור, בדרך כלל ישנם כתוצאה מכך מקרי מוות רבים.
הקור, הרוחות הקרות החזקות והשלג בדרך כלל אחראים למקרי המוות, או על תוצאות חמורות אחרות הנעות בין כוויות קור לבין היפותרמיה.
באזורים מסוימים (כגון סיביר) בעת קור קיצוני אנשים רבים בוחרים לגרום לכלי רכב שפועלים על דלק להמשיך לפעול ברציפות במהלך גל הקור, ולתת לברז המים לפעול ברציפות על מנת שהצנרת לא תיקפא ותפגע.
לקראת גלי קור אנשים בדרך כלל נוהגים להצטייד ברזרבות של מזון, מים ודברים הכרחיים אחרים.
להלן חלק מגלי הקור שאירעו במאה ה-21.
גל הקור באמריקה הצפונית (2019) - בסוף ינואר גל קור קיצוני אירע באזור המערב התיכון של ארצות הברית כאשר הטמפרטורות צנחו מתחת ל־30.0- מעלות צלזיוס.
לפחות 22 בני אדם נספו כתוצאה מגל הקור.
גל הקור ביבשת אירופה (2017)
- באירופה לפחות 590 אנשים מתו כתוצאה מהטמפרטורות הנמוכות אשר צנחו מתחת ל־35- מעלות צלזיוס באזורים מסוימים.
אוקראינה נפגעה הכי קשה במהלך גל הקור, עם מעל ל-100 מקרי מוות אשר קרו כתוצאה מגל הקור.
- באירופה לפחות 90 אנשים מתו כתוצאה מהטמפרטורות הנמוכות אשר גרמו גם לשיבושים בתנועה בחלקים רבים מהיבשת, כולל באזור האיים הבריטיים, בצרפת, בארצות השפלה, בגרמניה, באוסטריה, באיטליה, בפולין, במדינות הבלטיות, בחבל הבלקן, באוקראינה וברוסיה.
- במזרח אירופה וברוסיה היה חורף קר במיוחד במהלך 2006. באזורים מסוימים נמדדו טמפרטורות נמוכות במיוחד שלא נראו באותם האזורים מאז שנות השבעים של המאה ה-20.
גל עיני - השער לפנימיות התורה היא עמותה הפועלת להפיץ קבלה וחסידות על ידי שיעורים, סרטונים, סמינרים, הוצאת ספרים, דיסקים ותכשיטים.
בראש העמותה עומד הרב יצחק גינזבורג, תחתיו מנהל את הארגון הרב איתיאל גלעדי.
העמותה הוקמה בשנת 1986 על ידי הרב גינזבורג, חסיד חב"ד שפרסם שיעורים וספרים בנושאי הקבלה והחסידות.
בתחילת הדרך, היו מתמללים את שיעוריו והתוועדויותיו של הרב גינזבורג, והיו מפיצים אותם לקהל הרחב (בקלטות ובחוברות).
בהמשך החלו גם להוציא ספרים המעבדים את התורות שנאמרו בשיעורים ובנאומים.
כיום השיעורים מופצים לקהל הרחב בחוברת נפלאות.
לארגון שלוחה גם באנגלית, המנוהלת על ידי הרב משה גנוט - המוציאה לאור מדי שבוע את העלון "wonders".
כן גם קיימת שלוחה בספרדית, המנוהלת על ידי הרב חיים פרים - המוציאה לאור מדי שבוע את העלון "dimensiones".
הארגון מוציא מדי שבוע ניוזלטר, באנגלית ובעברית, המכיל את החוברות שמוציא הארגון, וכן את החומרים המעובדים שהופקו על ידי העלון.
הארגון קרוי על שם הפסוק: "גַּל עֵינַי וְאַבִּיטָה נִפְלָאוֹת מִתּוֹרָתֶךָ" (תהלים קיט, יח) שפירשו שה' יסיר את מה שמכסה את העיניים, כדי שנראה את הסודות של פנימיות התורה.
החל משנת ה'תשע"ז מוציא הארגון לאור חוברת סיכומי שיעורים של הרב גינזבורג.
עלון נפלאות הוא חוברת בת לפחות 30 עמודים המכילים סיכומים של שיעורי תורה והתוועדויות חסידיות של הרב גינזבורג.
בשנים תשע"ז-תשע"ט העלון נקרא בשם 'ואביטה', והחל משבועות תשע"ט השתנה עיצובו והוא מוגש בשם נפלאות.
מלבד השיעור המרכזי בחוברת, קיימים בדרך כלל עוד שיעור או שניים, וכן מדורים קבועים כגון סיפור חסידי, ביאור לתורה בחסידות הכללית, מדור לילדים, מענות ותשובות, תיקון המדינה וניגון חסידי מלחניו של הרב יצחק גיזבורג.
העלון מופץ בכל רחבי הארץ.
בשונה מרוב העלונים, אותם מפיצים חברות שונות - חוברת זו מופצת בעיקר על ידי אנשים עצמאיים ברחבי הארץ.
נכון לאב תשפ"ב יש כ-475 מפיצים ברחבי הארץ.
החל משנת תשפ"ב החל לצאת גם העלון אביטה-נפלאות - חוברת-בת של העלון נפלאות.
העלון יוצא לאור פעם בשבועיים (בקירוב), ומכיל עיבוד של שיעור או מאמר של הרב גינזבורג.
מלבד השיעור קיימים בו עוד שתי מדורים: סיפור חסידי או מענה של הרב, ו"ממבט אישי" - כתיבה של אחד התלמידים.
העלון מופץ בכ-40,000 עותקים ברחבי הארץ.
עלון נוסף שמוציא לאור הארגון מדי שבוע הוא העלון wonders - עלון בדמות נפלאות באנגלית.
העלון קצר מהעלון נפלאות, אך מכיל כ-16 עמודים מדי שבוע.
כמו כן יוצא עלון בספרדית, תחת השם dimensiones.
בשנת תשפ"א הוקם אתר בשם "מכון גל עיני" המכיל אלפי שיעורים של הרב גינזבורג בטקסט, אלפי שיעורי-אודיו משנים קודמות (החל מתשמ"ג), וכן 155 מספרי הרב גינזבורג (נכון לאב תשפ"ב).
מערכת האתר מוציאה מדי שבוע ניוזלטר בו החומרים החדשים שעלו לאתר, קישורים במענה לשאלות הגולשים, וכן קישורים לשיעורים הקשורים לשבוע או לזמן.
הארגון מוציא לאור מפעם לפעם אלבום ניגונים מנגוני הרב גינזבורג.
לעיתים באלבום מושר קולו של הרב, לעיתי אמנים שונים, ולעיתים זהו אלבום אינסטרומנטלי.
כמו כן מפעם לפעם עולה לערוץ היוטיוב של מחלקת המוזיקה סינגל או קליפ מניגוני הרב.
הארגון הוציא למעלה מ-150 ספרים - חלקם מתורגמים גם לשפות: אנגלית, ספרדית, צרפתית ורוסית.
אגף ההוצאה לאור הוא גם המו"ל של האלבומים עם ניגונים שהלחין הרב גינזבורג וניגוני חב"ד שונים.
גל שריג (נולד ב-9 במאי 1967) הוא מוזיקאי-יוצר, מלחין, מפיק מוזיקלי, משורר וסופר ישראלי.
גל התחיל ללמוד פסנתר קלאסי בגין צעיר מאוד, אך מסיבות שונות גם הפסיק בגיל צעיר, לפני שהספיק ללמוד תיאוריה מוזיקלית ונושאים חשובים נוספים במוזיקה.
למרות השכלתו המוזיקלית המצומצמת, והקושי שלו בקריאת תווים, תמיד המשיך לנגן ובשנים האחרונות החל להלחין.
למד כתיבה והלחנה אצל דניאל סלומון ודני רובס במסגרת היחידה ללימודי חוץ של רימון בית ספר למוסיקה.
רפרטואר ההלחנה שלו כולל סגנונות שונים וביניהם: פופ קלאסי, שירים בעלי גוון רטרו-ישראלי, רוק-רך ובלדות, ושירים "שובבים".
במקביל הוא מתנסה גם בסגנונות מודרניים ועכשוויים יותר.
חלק מלחניו הם למילים של שירי משוררים (כגון, רחל וחנה סנש), חלקם למילים של משוררים וכותבי פזמונים בני זמננו, ולחלק משיריו - כתב הוא עצמו את המילים.
לעיתים קרובות הוא משתף פעולה עם אומנים ומוזיקאים אחרים, מלחין לזמרים שונים, ומבצע דואטים - בעיקר עם זמרות המשלימות את יכולותיו הקוליות.
הוא מנגן קלידים ופסנתר, וכן מפיק מוזיקלית חלק משיריו.
גל שריג הקים את להקת סלסה גרוב המבצעת מוזיקה קובנית ולטינית, ובה הוא מנגן קלידים.
במהלך השנים היה קלידן בהרכבים שונים, בעיקר בסגנון פופ ורוק שנות ה-60–80.
בעקבות אהבתו למוזיקה הישראלית, הוא מארגן ערבי נגינה ושירה המתמקדים במוזיקה ישראלית מכל התקופות והסגנונות.
הצד האפל של קובץ מגביה עוף - קובץ שירים ובו מבחר משיריו של גל שריג מהתקופה הצעירה
פגישות פגישות פגישות - ספר קליל עם מאות רעיונות פרקטיים מה לעשות ב"דייט"
משם לכאן - ספר ילדים ראשון מסדרת "כמו גדולים" המסביר את תהליך היבוא תוך כדי סיפור ובשפה פשוטה
מה שקניתי בעצמי - ספר ילדים שני מסדרת "כמו גדולים" החושף את הילדים תוך כדי סיפור, לעולם הכלכלי ולחשיבות העבודה
גל שני של מגפה מתרחש כאשר חלה עליה משמעותית במספר החולים, לאחר שהיה נראה כי המגפה דעכה.
כאשר מזהים גל שני של מגפה במקום מסוים, גורמי הבריאות כגון מרפאות ובתי חולים צריכים להיערך לגידול מהיר במספר החולים ולמנוע אפשרות של רוויה במשאבי מערכת הבריאות.
באפידמיולוגיה ואימונולוגיה לא קיימת הגדרה מדויקת לגל שני, אבל ישנם מספר מאפיינים מוסכמים, בהם:
הגל השני מגיע לאחר שהגל הראשון דעך כמעט לחלוטין.
נדרשת ירידה משמעותית במספר החולים, ואחריה עלייה משמעותית.
בגל השני הנגיף עובר מוטציה, שמאפשרת להדביק אנשים רבים יותר במחלה, ולהזיק למערכות איברים רבות יותר בגוף האדם.
בדרך כלל המוטציה מתרחשת לאחר שהתפתחה חסינות העדר ואנשים רבים פיתחו חסינות לנגיף הראשוני.
חסינות זו נרכשת באמצעות חיסון מתאים למחלה, וכמו כן היא מתפתחת באופן טבעי אצל רוב האנשים שחלו במחלה והחלימו.
במהלך התפרצות מחלה זיהומית ייתכן ויופעלו אמצעים למניעת התפשטות המחלה.
במקרים מסוימים יכולות להיות מוטלות על הציבור מגבלות תנועה, בהן בידוד והסגר, והקפדה ריחוק חברתי, וכך יורד מספר הנדבקים.
לאחר הסרת המגבלות, חלק מאנשים שהיו אסימפטומטיים מפתחים תסמינים של המחלה, אך למעשה הם נדבקו כבר במהלך הגל הראשון.
אם כן, תהליך זה נחשב לחלק מהגל הראשון ואינו מהווה אינדיקציה לגל שני.
מאז זוהה "גל שני" וגלים דומים במספר מגפות שהתרחשו במקומות שונים בעולם.
מגפת השפעת של 1918 ("השפעת הספרדית") התרחשה במקביל למלחמת העולם הראשונה, דבר שגרם להפצת הנגיף ברחבי העולם במהירות רבה.
במגפה היו לפחות שלושה גלים מובהקים.
הגל הראשון החל במרץ 1918 ודעך באוגוסט.
הגל השני החל באוקטובר 1918, וגל שלישי באביב 1919. גל רביעי, חלש במיוחד, התרחש בחורף 1920, והיה בעיקרו התפרצויות מבודדות במספר מקומות, בהם העיר ניו יורק.
הגל השני היה הקטלני ביותר, ומתו בו הרבה יותר אנשים מאשר בגלים האחרים.
חוקרים סבורים שהנגיף עבר מוטציה בגל השני, אם כי הדבר לא הוכח, ולא ברור כיצד מוטציה כזו הצליחה להתפתח ולהתפשט במהירות.
יש המפנים אצבע מאשימה כלפי ממשלת ארצות הברית, שזלזלה בהערכות המדעיות ואפשרה התקהלויות המוניות, במיוחד בפילדלפיה.
הגל השני דעך עם התפתחות חסינות העדר.
מספר האנשים באוכלוסייה שעדיין לא נדבקו ירד, וקצב ההתפשטות הואט.
במגפת השפעת ב-2009 זוהה נגיף שפעת A חדש מתת-זן H1N1 ("שפעת החזירים"), וגם בה התרחש גל שני לאחר דעיכת הגל הראשון.
הגל השני של המגפה היה גדול משמעותית מהראשון, והיו בו פי 4.8 מקרי אשפוז בבתי חולים, פי 4.6 מקרי מוות, ופי ארבעה מקרי טיפול נמרץ, על פי מחקר שפורסם בכתב העת הרפואי של קנדה.
גלים נוספים לאחר הגל השני
במגפת השפעת (1889–1890), מגפת השפעת של 1918 ומגפת השפעת ב-2009 התרחשו מספר גלים נוספים לאחר הגל השני.
בהתייחס למגפת הקורונה, מומחה למחלות זיהומיות מאוהיו אמר: "אין הגבלה למספר הגלים שאנחנו עלולים לחוות.
לרוע המזל, יהיו כנראה עוד ועוד גלי קורונה, עד שיימצא חיסון יעיל, או עד שלפחות 70 אחוז מהאנשים יידבקו.
על פי חלק מהמודלים המדעיים, מגפת נגיף הקורונה עלולה להימשך עוד כמה שנים." דו"ח של אגף המחקר במשרד המודיעין ובו תרחישים שונים מציין שייתכנו כמה גלי תחלואה עד שנת 2022: כמה גלים קבועים או לא-סדירים, וגל שני שיכלול התפרצות המונית ואחוזי תמותה גבוהים.
על פי המחקר, גם לאחר השלמת פיתוח חיסון לנגיף יהיה בלתי-אפשרי לחסן את כל האוכלוסייה עד שנת 2022. דוברת ארגון הבריאות העולמי אמר שאין לחשוב על המגפה במונחים של גלים כי הנגיף נשאר.
גל ראובן פופולר (נולד ב-24 בינואר 1992) הוא שחקן ישראלי.
פופולר החל את קריירת המשחק שלו בשנת 2015, כשהשתתף בתוכנית "אנחנו במפה", בתור אליניב, ובאותה שנה השתתף בפרסומת ל-AIG.
ב-2016 גילם את יניב בסרט "סוכריות מלוכלכות".
במאי אותה שנה החל לגלם את תומר בן גיגי ב"האחיות המוצלחות שלי".
בדצמבר 2017 גילם את בניה מפקד מחלקה 1 ב"כיפת ברזל" של קשת.
באפריל 2018 גילם את דמותו של בן בעונה השלישית של סדרת הנוער "שכונה" ששודרה בערוץ ניקלודיאון לצופי HOT.
בנובמבר של אותה שנה החל לגלם את דמותו של תום הלוי בסדרת הנוער "דאנסטורי" ששודרה בערוץ דיסני לצופי yes.
ב-2019 השתתף בתוכנית "כפולה" בתור אריק שוברט.
ב-2021 השתתף בסדרה "מלכת היופי של ירושלים".
באפריל 2012 השתתף במחזמר "שיקגו" בתיאטרון הספרייה, בבימויו של דניאל אפרת.
באוקטובר 2013 החל להשתתף בהצגה "שני קונילמל" - גם כן בבימויו של דניאל אפרת ובתיאטרון הספרייה.
ביוני 2014 השתתף בתפקיד הראשי בהצגה "לרקוד אל החלום" המבוססת על הסרט בילי אליוט בבימויו של משה קפטן בתיאטרון השעה.
ב-2015 גילם את הדמות הראשית "סאני" במחזמר המבוסס על הסרט "גריז" בתיאטרון הארצי לנוער.
בינואר 2018, במסגרת לימודיו השתתף בהצגה "גאווה ודעה קדומה".
החל מדצמבר של אותה שנה גילם את הדמות הראשית, טוני מנרו, במחזמר "שיגעון המוזיקה" בתיאטרון הקאמרי.
ב-2020 השתתף במחזה "החיים הם קברט" של תיאטרון הקאמרי.
בשנת 2021 השתתף במחזמר "סאלח שבתי", בבימויו של צדי צרפתי.
בשנת 2022 שיחק במחזמר "הלהקה", המבוסס על סרטו של אבי נשר.
בשנת 2023 שיחק בתפקיד רולף במחזמר "צלילי המוסיקה" בהפקת התיאטרון העברי, בבימויו של נתן דטנר.
שנה אחר כך שיחק בעוד מחזה שהעלה "התיאטרון העברי" וגם אז, בבימויו של נתן דטנר: בתפקיד רודולפו ב"מראה מעל הגשר".
במכניקת הזורמים, ובפרט בתחומים של מדעים פלנטריים ואוקיינוגרפיה פיזיקלית, גלי קלווין הם גלים לא נפיצים בעלי אורך גל ארוך (של עשרות קילומטרים) הנוצרים כתוצאה מאיזון של הכבידה עם כוח קוריוליס ותנאי שפה.
ישנם שני סוגים של גלי קלווין - גלי קלווין חופיים הנוצרים על שפת החוף, וגלי קלווין משווניים המתקדמים ממערב למזרח לאורך קו המשווה.
לגלי קלווין חשיבות במטאורולוגיה ואקלים.
גלים קלווין משווניים הם חלק חשוב ביצירת תופעת אל ניניו, וגלים חופיים משפיעים רבות על תופעת הגאות והשפל.
בהזנחת כוח קוריוליס, וכאשר גלי המים מתקדמים בתווך חופשי, גלי מים יכולים להתקדם עבור כל כיוון התקדמות של הגל.
כוח קוריוליס פועל במאונך לכיוון ההתקדמות של פרודות זורם במים, ולכן עבור גל המתקדם בכיוון יפעלו כוחות בכיוון .
כך שמצב בו המים נעים רק בכיוון התקדמות הגלים אינו אפשרי.
קיימים פתרונות בהם הזרימה מתקדמת לא רק במקביל לכיוון הזרימה.
גלים אלו נקראים גלי סברדרופ.
פתרונות אלו לא יכולים להתקיים כאשר מגבילים את הגל באמצעות חוף ארוך בכיוון מסוים, באופן בו הזרימה לא יכולה להתקדם אל מעבר לקו החוף.
מפתרון של משוואות התנועה, מתברר שדווקא הגבלה באמצעות קו חוף יכולה לאפשר פתרון בו הגלים מתקדמים רק בכיוון המקביל לקו החוף.
פתרון כזה לא אפשרי במעמקי הים, שם אין כוח היכול לאפס את כוח קוריוליס.
לעומת זאת, בקרבת החוף כוח קוריוליס יכול להתאזן עם הכוח שתנאי השפה מפעיל על המערכת, ומתקבל פתרון הדועך ככל שמתרחקים לעבר לב הים.
פתרון כזה הוא גל קלווין חופי.
גל קלווין משווני מתקבל באופן דומה בקרבת קו המשווה, הסימטריה של המערכת מחייבת שלא תהיה זרימה בניצב לקו המשווה.
ולכן מתקבלים גלים לאורך קו-המשווה הדועכים ככל שמתרחקים ממנו.
כאשר הוא הגרוויטציה, ו- הוא פרמטר קוריוליס המקומי.
נדרוש כעת שקיים חוף המקביל לציר ה-, כך שאגן הזרימה הוא עבור .
תנאי זה מחייב ש- עבור .
ובנוסף לא יכול להתקיים זרימה המאונכת לציר הזרימה כלומר .
לכן משוואת הזרימה המתקבלות הן:
שתי המשוואות הראשונות מתארות גל לא נפיץ המתקדם בכיוון במהירות .
הצבה של משוואה זו במשוואה השלישית נותנת:
פתרונות בהם האקספוננט חיובי אינם פיזיקליים ולכן נקבל שבחצי הכדור הצפוני שבו הפתרון הוא:
בעוד בחצי הכדור הדרומי שבו הפתרון הוא:
המשמעות של פתרונות אלו הוא שהגל מקבל אמפליטודה מקסימלית בקרבת החוף.
כאשר בחצי הכדור הצפוני הגל מתקדם באופן בו החוף נמצא בצד ימין ביחס לכיוון התקדמות הגל, ואילו בחצי הכדור הדרומי החוף נמצא בצד שמאל ביחס לכיוון התקדמות הגל.
בקרבת קו המשווה, פרמטר קוריוליס מתקרב לאפס.
באזור זה אפשר להגדיר מערכת צירים מקומית כך ש- מכוון צפונה ו- מכוון מזרחה.
קו המשווה יוגדר כקו בו .
פרמטר רוסבי מוגדר כנגזרת החלקית של פרמטר קוריוליס לפי , כלומר מתקיים: .
בקרבת קו המשווה מתקיים .
במצב זה, הסימטריה ביחס לקו המשווה מובילה לכך שאין זרימה מעבר לקו המשווה כלומר .
באופן דומה לגלים חופיים נקבל גל לא נפיץ המתקדם בכיוון במהירות .
הפתרון החיובי איננו פיזיקלי ולכן הפתרון הפיזיקלי היחיד הוא:
פתרון זה מתאר גל המתקדם מזרחה, בעל אמפליטודה מקסימלית בקו המשווה, הדועך באופן גאוסיאני ככל שמתרחקים מקו המשווה בעל רוחב של .
בפועל, גלים משווניים בדרך כלל לא מופיעים כשינוי בגובה פני המים, אלא כשינוי בעובי שכבת התרמוקלינה.
במצב זה את קבוע הכבידה יש להחליף כאשר הוא השינוי בצפיפות בין המים בשכבת התרמוקלינה למים מתחתיה.
הוא העובי הממוצע של התרמוקלינה, ו-.
הצבה של גדלים אלה נותנת ו-.
גלי קלווין מופיעים בטבע כאשר גל הנוצר כתוצאה מגאות ושפל או כתוצאה מרוחות מתקדם מאגן גדול אל עבר אגן קטן יותר, בו הגל מתקדם כגל קלווין.
דוגמה ידועה היא גלי גאות ושפל המתקדמים בצפון האוקיינוס האטלנטי ונכנסים אל עבר התעלה האנגלית, גלים אלה מתקדמים בתעלה האנגלית כגלי קלווין, ולכן הם נשענים יותר על הצד שמימין, במקרה הזה מדובר בחוף הצרפתי של התעלה.
כתוצאה מכך, גלי הגאות בצד הצרפתי של התעלה הם בגובה ממוצע של 5–6 מטרים בעוד בצד האנגלי גלי הגאות הם בגובה של 2–3 מטרים.
תופעה דומה מופיעה הים האדריאטי כתוצאה מגלי-גאות בים התיכון.
דוגמה נוספת היא סערות בפינה הצפון מזרחית של האיים הבריטיים היוצרים גלים באזור זה.
גלים אלו מתקדמים דרומה לאורך החוף הבריטי, מזרחה לאורך החוף הצפוני של בלגיה והולנד, ופונים צפונה לאורך החוף המערבי של גרמניה ודנמרק.
גלים אלה מגיעים בסופו של התהליך לחוף המערבי של נורווגיה, לאחר מסע של כ-30 שעות.
במכניקת הזורמים, ובפרט במדעים פלנטריים בתחומים של מדעי האטמוספירה ואוקיינוגרפיה פיזיקלית, גל רוסבי הוא כינוי לתופעה בו מתפתחות הפרעות בכיוונים צפון-דרום בזרם הזורם בציר מערב-מזרח.