tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
רב האי גאון סבור, שתקופת ההתיישנות היא משך זמן שיספיק למצרן כדי להשיג כסף לצורך רכישת הקרקע וכדי לתבוע את המוכר והלוקח בדין.
מנגד, רבי יהודה ברצלוני קוצב את תקופת ההתיישנות "כמו יומו או קרוב", ובאופן אחר הרמ"ך: "לא יוכל (המצרן) לערער (על העסקה) אלא אם כן בא באותו יום עצמו".
להלכה נפסק בשו"ע כשיטתו של רב האי גאון, לפיה תקופת ההתיישנות היא כמשך הזמן שנדרש למצרן על מנת להשיג אמצעי מימון שיאפשרו לו לקנות את הקרקע ועל מנת לבטל את העסקה שבין המוכר לבין הלוקח.
בגמרא, בפרשנויות לה ובפסיקת ההלכה אנו מוצאים חריגים אשר עליהם לא חל דין 'בר מצרא':
מתנה - דין המצרנות בכללותו, מבוסס במידה רבה על הכלל – 'זה נהנה וזה אינו חסר'.
המצרן נהנה מרכישת קרקע הסמוכה לחלקה זו, והמוכר אינו חסר בכך שהוא מעביר את הקרקע למצרן, ולא ללוקח אחר.
לכן, יהיה זה 'הישר והטוב' אם בן המצר יועדף על-פני אחר.
דין המצרנות מניח אפוא שהמוכר אינו 'חסר', דהיינו, לא תיפגע זכותו במעשה המכירה, בדרך כלשהי.
לפי זה, אם מטרת בעל הקרקע בהעברת הנכס דווקא לפלוני איננה עסקית אלא רגשית, אם לא נאפשר לו את ההעברה יימצא חסר.
לכן, המבקש לתת את הקרקע במתנה, אין דין המצרנות חל עליה ("מתנה לית בה משום דינא דבר מצרא").
עם זאת, במקרה שנותן המתנה כתב שטר אחריות למקבל המתנה יחול דין בר מצרא, וזאת משום ששטר האחריות הופך את המתנה למכר.
בעלים ראשונים - במקרה שאדם רוצה למכור את הקרקע שלו ואחד הקונים הפוטנציאליים הוא בעלים קודמים של אותה קרקע, לא יחול דין בר מצרא ולשכן המצרן לא תהיה זכות קדימה ברכישת הקרקע.
עדיפותו של הבעלים הראשונים תהיה רק כ'לוקח', ואם אחר יקדים אותו ויבקש לרכוש את הקרקע – הוא לא יוכל לסלקו כמצרן.
חכמים קבעו שיש להיטיב עם בעלי הנכס הראשונים שחזרו ורכשו אותו, ולכן זכותם קודמת לזכותו של המצרן.
לפי תשובת הרי"ף זכותם של 'בעלים הראשונים' נובעת מכללי היושר הטבעי.
להלכה נפסק שבעלים הראשונים הוא דווקא מי שמכר למוכר ולא כל בעלים שאי-פעם השדה הייתה שייכת לו.
מוכר כל נכסיו – דין בר מצרא לא יחול במקרה שאדם מוכר את כל נכסיו לצד ג' בעסקת חבילה ואחד מהנכסים היא קרקע ששכנו רוצה לקנות.
אם נחיל במקרה זה את דינא דבר מצרא הקונה עלול להסתלק מעסקת החבילה בטענה שאם הוא לא רוכש את כל הקרקעות אין לו עניין בעסקה.
במקרה כזה דינא דבר מצרא פוגע במוכר ולכן הוא לא חל.
כשהמכר מתייחס לשתי שדות (או יותר, ובלבד שלא לכל שדותיו) – המצרן יכול לסלק את הלוקח משדה אחד ולהשאיר לו את השאר, אך כאשר הוא מוכר את כל שדותיו – המצרן לא יוכל לסלק את הלוקח.
כאמור, החריג הנ"ל נובע מהגנה על אינטרס המוכר מפני פגיעה בו:
רש"י סבור, שהפגיעה היא בשל נחיתות ההצעה של המצרן, בהשוואה להצעתו של הקונה.
בעוד שלמוכר קיימת הזדמנות למכור את כל נכסיו בבת-אחת, המצרן (של אחת מהשדות) מבקש לפצל את העסקה ולסלק את המוכר.
הרא"ש מדגיש את נדירות העסקה ואת החשש שהמתנה לקבלת הצעה מן המצרן (גם אם תהיה שוות-ערך) תגרום ללוקח לוותר על יוזמת הרכישה מה שיגרום למוכר להפסד.
הנפקות בין רש"י לרא"ש תהיה במקרה שכל המצרנים יבקשו לרכוש את כל הקרקעות שביקש המוכר למכור לאחד: לפי שיטת רש"י הם יוכלו לעשות זאת, ואילו לשיטת הרא"ש גם במקרה זה לא יחול דין בר מצרא.
בספר 'שיטה מקובצת' נטען שטעם דין 'מכר כל נכסיו לאחד' אינו בשל הפסד למוכר, אלא דווקא בשל ההפסד האפשרי ללוקח, אשר סבר שהוא רוכש את כלל הנכסים ומגלה שחלק יישארו בידיו וחלק לא.
ייתכן שהטעם לדין זה אינו בגלל הפסד למוכר או ללוקח, אלא בשל כלל עקרוני מחודש לפיו דין בר מצרא חל רק על עסקאות שלמות, וממילא אינו יכול לחול על חלק מהעסקה.
רמ"ך מציע הסבר אחר לדברי הרמב"ם, לפיו הטעם לדין 'מכר כל נכסיו לאחד' הוא אכן בגלל הפסד למוכר, אך לא מטעם החשש לאיבוד העסקה או מטעם נחיתות ההצעה, אלא בשל הפגיעה בביקוש ובמחיר השוק של הקרקע.
זאת מתוך הנחה שאם המוכר ביקש למכור את כל נכסיו סימן שהוא דחוק וזקוק לכסף בהקדם ועלול להיות מושפע באופן קשה מתנאי שוק קשים.
המצרן הוא שליחו של בעל השדה – במידה ונעשה קניין בין המצרן ללוקח, לא יחול דין בר מצרא.
נראה שטעמו של דין זה הוא מחילה/ויתור, שהרי כאשר מצרן מוכר בעצמו את הקרקע לאחר הוא למעשה מגלה בכך את דעתו שהוא מוחל על זכותו כמצרן.
בעל הטו"ר מבהיר שדין בר מצרא לא חל במקרה כזה לא מפני טעם המחילה, אלא בשל חשד כלפי המצרן.
כיוון שהמצרן הוא זה שהעריך את שווי הקרקע וניהל את המשא ומתן מול הלוקח, יש חשש שהוא יעלה את המחיר כדי לסלק את הלוקח מן העסקה ולהשאיר את השדה לעצמו.
דין 'בר מצרא' במערכת המשפט הישראלית
עד שנת 1969 החוק בישראל היה מבוסס על חוק עות'מאני שקבע שכאשר אדם מוכר את הדירה או הקרקע שלו, לשכניו יש זכות קדימה לרכישתה לפני אנשים זרים.
קיים חשש שלשכן יש אינטרס בקניית הקרקע הספציפית, בעל הקרקע ינצל זאת ויעלה את המחיר.
היו מקרים של סכסוכי שכנים ובעל הקרקע לא היה מעוניין לעשות עסקים עם שכנו.
יש בחוק פגיעה לכאורה בחופש הקניין שכן הוא מונע מבעל הנכס להעביר אותו למי שהוא רוצה.
בעקבות זאת בוטל החוק ונחקק חוק המקרקעין.
לקראת חקיקתו של חוק המקרקעין הוקמה ועדה בראשות השופט משה לנדוי, אשר גיבשה המלצות לחקיקת חוק עדכני ומתקדם אשר יחליף את מארג החוקים שהיה קיים עד אז.
למרות המקום הנכבד והעקרוני שניתן במשפט העברי ל-'דינא דבר-מצרא', ולמרות היותו חלק מחוק הקרקעות הטורקי, החליטה ועדת לנדוי שלא לכלול בהצעת חוק המקרקעין זכות קדימה זו של 'דינא דבר-מצרא'.
הטיעון הבסיסי כנגד מתן זכויות קדימה קבע כי כיום עסקאות מקרקעין קשורות במקרים רבים בהשקעות (בניגוד למטרתן בעבר) וזכויות הקדימה, ובכללן דינא דבר מצרא, מהוות גורם מעכב בפני עסקאות מקרקעין ותהליכי פיתוח וכתוצאה מכך הן עשויות להביא לקשיים כלכליים.
בכל זאת במסגרת החוק ניתנה זכות קדימה במקרקעין, אך רק במקרים מיוחדים
זכות קדימה לפי הסכם: מנגנון זה קובע שניתן לכרות חוזה שבו מקנה בעל הזכות בנכס זכות קדימה לאדם אחר במקרה שבעל הנכס ירצה למכור את המקרקעין.
על-מנת שזכות הקדימה תהיה תקפה כזכות קניינית היא צריכה להירשם במרשם המקרקעין.
זכות קדימה בין יורשים: מקרקעין שנחשבים כמשק חקלאי כהגדרתו בחוק הירושה, שעברו בירושה למספר יורשים – לא יוכל יורש להעביר את חלקו לאחר לפני שיציע אותו ליורשים האחרים.
זכות קדימה בין בני זוג: חוק המקרקעין קובע כי מקרקעין שנמצאים בבעלות משותפת של בני זוג, לא יהיה בן זוג זכאי להעביר חלקו לאחר אלא אם הציע אותו תחילה לבן זוגו.
דין בר מצרא בבתי הדין לממונות
בתי הדין כיום דנים בסוגיית 'דינא דבר מצרא' בעיקר בהקשרים של רכישת דירה על ידי שוכר שהתגורר בה.
כך בפסק של בי"ד ארץ חמדה גזית ירושלים, אשר דן בשאלת תחולתו של דין בר מצרא בדירה שכורה, פסק ההרכב (בראשות הרב יוסף כרמל) כי לשוכרים שגרים בדירה יש זכות ראשונים ביחס לכל אדם מתוקף היותם שוכרים והוחל דין בר מצרא.
זאת כדעת הסמ"ע, הגר"א, השו"ע ור"ח פלאג'י אשר רובם סבורים שהשוכר קודם לאחרים לכתחילה ובוודאי אם טרם נעשתה קנייה.
בר סלטים (מאנגלית: salad bar) הוא מזנון המכיל רכיבי סלט.
סוג מזנון זה מקובל במסעדות ובתי מלון ומאפשר לאוכלים לבחור את רכיבי הסלט ואת רטביו.
מרבית ברי הסלטים כוללים חסה, עגבניות, מלפפונים וכן רטבים כגון רוטב אלף האיים, רוטב איטלקי, שמן זית ומיץ לימון.
יש ברי סלטים הכוללים גבינות, פסטה וסוגי סלטים מוכנים (כגון סלט ביצים, או סלט רוסי או סלט תירס).
מקורו של בר הסלטים אינו ידוע.
מספר מסעדות טוענות לכתר המצאת מושג זה.
מסעדה בשם "הצוקים" (The Cliffs) בספרינגפילד פרסמה בראשית שנות ה-50 על קיומו של בר סלטים.
מסעדה אחרת מהוואי - "Chuck's Steak House" - בית הסטיקים של צ'אק - טוענת כי היא המציאה את המושג בשנות ה-60. המושג הפך נפוץ ופופולרי בארצות הברית בשנות ה-70 ובמהלך שנות ה-80 התפשט ברחבי העולם.
בסוף שנות ה-80 הפך פופולרי גם בישראל.
מילון מריאם ובסטר מציין כי המונח הפך נפוץ ומקובל בשפה האנגלית בשנת 1973.
"בר-כוכבא" הוא שיר ילדים עממי מפורסם שנכתב בידי המשורר לוין קיפניס ב-1930 למנגינה מאת המלחין מרדכי זעירא.
השיר מזוהה ביותר עם ל"ג בעומר, ונפוץ מאוד בגני ילדים.
בשיר בן שלושת הבתים מתואר מאבקו של הגיבור בר כוכבא, החותר לדרור ואהוב בשל כך על ידי העם כולו, באריה שלכלובו הוא הושלך.
בבית האחרון של השיר רוכב בר כוכבא על האריה ובידו "דגל דרור", לקול תרועות העם.
שיר הילדים של קיפניס מושפע מראייתה של התנועה הציונית בראשיתה את בר כוכבא כסמל ומופת להתקוממות לאומית.
קיפניס עצמו חיבר את המיתוס שעליו התבסס השיר אל התנועה הציונית, בסיפורו 'האריה ששאג' (או 'ארי האבן') מ-1943, שבו עובר האריה לשרת את יוסף טרומפלדור, ולאחר מכן קופא והופך לפסל האריה השואג בתל חי.
בפרט, השיר מבוסס על המיתוס בן המאה ה-19 לפיו הוטל בר כוכבא על ידי הרומאים לזירה ובה אריה, ומיד השתלט בר כוכבא על האריה ורכב איתו לביתר.
המיתוס הופיע לראשונה ברומן "הריסות ביתר" (ליטא, 1858), עיבוד מאת הסופר קלמן שולמן לרומן בגרמנית פרי עטו של הרב שמואל מאיר מהעיר הכינגן שבפרוסיה, Israelitischer Musenalmanach (אלמנך המוזות היהודי).
עוד בטרם חיבר קיפניס את שירו, כתב שאול טשרניחובסקי על פי המיתוס את הפואמה "ביתרה" (המציגה גם היא תפיסת עולם ציונית באשר לבר כוכבא), ובה המילים הבאות:
בשל הדמיון בין הפואמה לשירו של קיפניס, ייתכן כי שירו של קיפניס הושפע באופן מרכזי מ"ביתרה".
השיר זכה לביצועים רבים, בהם של מרים אביגל, יפה ירקוני, דליה עמיהוד, נעמי צורי, מקהלת כפר הנוער "הדסים", דודו זכאי, רינת גבאי, עוזי מאירי ועוד.
הוא גם חודש והוקלט בעיבוד רוקיסטי באלבומה של להקת "השוונג של הפיתה", שיצא בשנת 1995.
רבי יהודה בר פדא (מוזכר בתלמוד כבר פדא) היה אמורא שחי בדור הראשון לאמוראי ארץ ישראל, חבירו של רבי יוחנן.
רבי יהודה בר פדא, המוזכר במדרש כ"יהודה בר פדייה", היה בן אחותו של בר קפרא.
הוא היה מראשוני האמוראים, ובתלמוד נזכר שאילפא שהיה זקן יותר מרבי יוחנן דן עמו בהלכה.
בַּר מַיִם או מַרְוָן הוא מתקן חשמלי המשמש לסינון, קירור וחימום מי שתייה ולשימורם בטמפרטורה הרצויה.
יתרונות ברי מים הם אי הצורך בנשיאת בקבוקי מים כבדים כמקובל עם מתקני מים מינרליים וכן חיסכון השימוש בבקבוקי פלסטיק לשמירה על הסביבה.
חברות שונות המוכרות מתקני בר מים מתהדרות בהימצאות מערכות סינון שונות, המנקות לדבריהם את המים מחיידקים וחומרים מזיקים אחרים.
בר המים מחמם או מקרר את המים עד לטמפרטורה שהוגדרה לו במפעל או בידי המשתמש.
גופי החימום והקירור, מופעלים על ידי חישנים המודדים את טמפרטורת המים מידי פרק זמן קצוב, במידה והחישנים מזהים שינוי טמפרטורה משמעותי במים, מופעלים שוב גופי החימום והקירור המחזירים את המים לטמפרטורה הרצויה.
סידור זה המפעיל אך בעת הצורך את גופי החימום או קירור מאפשר למתקני בר מים להיות חסכוניים ומדויקים יחסית בצריכת החשמל.
בשל הרצון להופכם חסכוניים אף יותר, מתקני בר מים רבים מקצינים בטמפרטורה מעט יותר כדי לאפשר פרק זמן גדול יותר בו גוף החימום או קירור לא יפעל.
חברות רבות מציעות ללקוחותיהן טכנולוגיות סינון שונות המאפשרות ניקיון של המים מחידקים בעייתיים וחומרים מזיקים.
רופאים רבים מבקרים את השימוש במערכות אלו בטענה כי סטריליזציה מוגזמת של המים עלולה להניח למערכת החיסונית מלפעול ובכך להביא לניוונה .
מצדדי קו ביקורת זה טוענים, כי חיוני להביא לחיכוך מתמיד של הגוף עם סיכונים ברמה נמוכה (הקיימים לעיתים במי ברז) כדי להביא ליכולת התמודדות הגוף עם סיכונים ברמה גבוהה יותר.
עיקרון זה מתבטא כסדר ברעיון החיסונים מפני מחלות.
ישנן חברות המשתמשות במערכות סינון קנייניות שייחודיות רק למכשירים שלהן, לעומתם קיימים מתקני מים המשתמשים במסנן פחם פעיל אוניברסלי שניתן לקנות בקלות ולהרכיב באופן עצמאי.
בר המים נפוץ בעיקר בשימוש ביתי ומשרדי המאפשר הכנת משקאות הדורשים חימום או קירור במהירות ובכמות מספקת.
כך מערכת בר מים מודרנית יכולה לספק בשעה כשמונים כוסות מים רותחים ושישים כוסות מים קרים במקביל ואף יותר.
לעיתים ניתן למצוא מתקני בר מים שונים באולמות וגני אירועים כחלק מהכיבוד המוגש לאורחים.
במקררים חדישים קיימות לעיתים מערכות בר מים מובנות בדלתות המקרר.
בר המים עשוי לשמש לעיתים אף כרהיט וחברות רבות מוכרות אותו כחלק מסט כלי מטבח או כחלק מסט מכשירים חשמליים ביתיים.
מנורה אולטרה סגולה לבר מים
חלק מברי המים מכילים נורה אולטרה סגולה.
הנורה מטהרת את מי השתייה על ידי הפחתת העומס הבקטריאלי במים, הקרינה האולטרה סגולה באורכי גל קצרים של UV-C, גורמת לקטילה של החיידקים, מונעת את התרבותם ולכן מקטינה את העומס המיקרובילוגי.
בר מזל הוא סרט מסוגת הדרמה הרומנטית שיצא באפריל 2012 בבימויו של סקוט היקס ובכיכובם של זאק אפרון וטיילור שילינג.
הסרט הוא עיבוד לספרו של ניקולס ספארקס, הנושא את אותו השם.
לוגן תיבולט (זאק אפרון) הוא חייל נחתים אמריקאים המשרת בעיראק.
הוא שורד פשיטה על המחלקה שלו בה נהרגו כמה חיילים, בבוקר למחרת הוא מוצא תמונה של אישה, בגב התמונה נכתב "שמור על עצמך!
באותו רגע התקפת טילים פוגעת במקום בו ישב לפני מציאת התמונה, ורוב סובביו נהרגים, אך הוא יוצא מהמקום עם פציעות קלות בלבד.
הוא מנסה למצוא את בעלי התמונה ללא הצלחה, ומניח כי בעליו של התמונה כבר איננו בחיים.
מעט לפני חזרתו הביתה נוסע לוגן עם חבר נוסף והם משוחחים אודות התמונה.
לוגן מצהיר כי האישה בתמונה היא "המלאך השומר" שלו; שניות לאחר שהוא מדבר, נפגע הרכב ממטען צד, ופעם נוספת לוגן הוא היחיד ששורד.
לוגן חוזר לקולרדו כדי לגור עם אחותו ומשפחתה.
הוא סובל מ"הלם קרב" ולמרות ניסיונותיו להתאקלם הוא מתקשה להסתגל לחיים בבית.
לפיכך, הוא מחליט לעזוב ומתחיל בחיפושים אחר האישה מהתמונה.
יחד איתו הוא לוקח את זאוס, כלב הרועה הגרמני של המשפחה, ונוסע לכיוון לואיזיאנה, למקום בו זיהה שצולמה האישה האלמונית בצילום.
כשהוא מגיע למקום הוא שואל את אחד המקומיים אם הוא מכיר את האישה.
המקומי אומר כי הוא מכיר אותה, אך מזהיר את לוגן כי היא הייתה נשואה לחברו.
לוגן מוצא האישה, בת' קלייטון (טיילור שילינג), אך מתקשה להסביר מה הוא עושה במקום, היא מניחה שהוא מגיע כדי למצוא עבודה, אבל לא מבינה מדוע עושה אדם את כל הדרך מקולרדו לאריזונה כדי להתקבל לעבודה במלונות כלבים.
להפתעתה של בת', סבתהּ, אלי (בלית' דיינר), מחליטה לתת ללוגן את המשרה.
בת' מתרגזת בתחילה, אולם לבסוף היא מתחילה לחבב אותו משום שהוא מתחיל לפתח מערכת יחסים ידידותית עם בנה, בן.
לוגן מגלה כי לבת' היה אח בשם דרייק שנהרג בפעולה במהלך שירותו בעיראק וכי מותו שבר את ליבה של בת' שאינה יודעת הרבה על נסיבות מותו ומשתוקקת לדעת האם אחיה מת בפעולה או שמותו היה לחינם.
לוגן פוגש את בעלה לשעבר של בת', סגן השריף, העונה לשם קיית' קלייטון, בנו של שופט העיר ומועמד פוטנציאלי לראשות העיר.
קלייטון מגלה עוינות כלפי לוגן ומאיים על בת' כי הוא ייקח את בנה למשמורת מלאה אם תמשיך את הקשר עם לוגן.
בזמן היותו שיכור פוגש קיית' את לוגן מטייל בעיר עם כלבו.
קיית' מתעמת איתו ולוגן גורם לו להיראות מטופש בפני בני העיר.
אביו של קיית' נוזף בו על התנהגותו באירוע בעיר, וקיית' מחליט ללכת לביתה של בת' ולנסות להתפייס איתה, למרות הסערה הגדולה שמתחוללת.
בת' מסרבת בתקיפות, וקיית' מאיים לקחת את בנם.
בן, ששומע את הדברים בורח החוצה, אל הסערה.
קיית' רודף אחריו, ומיד אחריו יוצאת גם בת', בדיוק כשלוגן נכנס.
בן פונה לכיוון בית העץ שלו, שם הוא נוהג להתאמן על הכינור בו הוא מנגן אך מתקשה לחצות את הגשר העובר מעל הנהר בגלל הסערה.
גשר החבלים קורס, וקיית' נכנס למים הסוערים כדי להציל אותו.
בת' קוראת לעזרה, ולוגן נכנס אל המים ומחלץ משם את בן.
קיית' נסחף עם המים וטובע למוות.
בת' מודה ללוגן על כך שהציל את בנה, ולוגן מספר לה שהוא יודע מה קרה לדרייק: הוא נהרג בפעולה בלילה שלפני מציאת התמונה, והתמונה שהוא החזיק הייתה שייכת לו.
הסרט קיבל ביקורות שליליות מרוב המבקרים.
אתר Rotten Tomatoes דירג את הסרט בדירוג שלילי של 20%, המבוסס של 134 דירוגים.
באתר Metacritic קיבל הסרט ציון של 39 מתוך 100, תוך ציון שהסרט קיבל בדרך כלל ביקורות שליליות.
בַּר פְּלֻגְתָּא (מארמית: בן מחלוקת; ברבים: בני פלוגתא) הוא חכם שבדרך כלל נחלק עם חכם אחר - זוג שנחלקים זה עם זה כמעט באופן קבוע.
הוא מופיע פעם אחת בתלמוד הבבלי, ("בר פלוגתיה") אך ככינוי לחולק במחלוקת ספציפית, ולא לחולק קבוע.
במשמעותו הנוכחית הביטוי קיים החל מתקופת הגאונים והראשונים.
התנאים הלל הזקן ושמאי הזקן, ותלמידיהם בית הלל ובית שמאי
התנאים רבי עקיבא ורבי ישמעאל
התנאים רבי אליעזר ורבי יהושע
התנאים רבי יהודה ורבי מאיר
האמוראים רבי יוחנן וריש לקיש (כתלמיד חבר)
הראשונים רבי יוסף קארו ורבי משה איסרליש
האחרונים רבי שבתי הכהן מחבר ספר שפתי כהן (ש"ך) ורבי דוד סגל, מחבר ספר טורי זהב (ט"ז).
האחרונים רבי אריה לייב הלר מחבר ספר קצות החושן והרב יעקב לורברבוים מחבר ספר נתיבות המשפט.
בר פָּאלי היא שחקנית ודוגמנית ישראלית-אמריקאית ממוצא רוסי.
פאלי נולדה בשם ורורה אלכסנדרובנה פָאלי (Варвара Александровна Палей) בהרי אורל שברוסיה הסובייטית (בברית המועצות דאז).
ב-1991 היא עלתה לישראל בגיל 9, אז שונה שמה לברברה (בר) פָּאלי.
גדלה בתל אביב, ולמדה במגמת תיאטרון בבית הספר עירוני א' שבעיר.
הוריה הם אולגה (לבית דרוב) ואלכסנדר פאלי.
סביה שירתו בצבא האדום במהלך מלחמת העולם השנייה.
בגיל 17 החלה לדגמן, כשהשתתפה בתחרות נערת השנה של "מעריב לנוער" וסוכנות יולי.
תפקידיה הבולטים בישראל היו בסרט הטלוויזיה המוקומנטרי "זהירות מצלמה" בהפקת קשת ב-2003, שבו גילמה את דיוי, בתו של מקס טונה שרייבר, במאי המתיחות הראשון בישראל; וכן בסדרת הדרמה "אהבה מעבר לפינה" באותה שנה, בתפקיד יוליה, ובמחזמר "ספיד וגלגלי הקסם" ("מחזמר על גלגלים") מאת ירון כפכפי וחנוך רוזן, בתור כריסי.
ב-2004 השתתפה בסרט הטלוויזיה "לנצח עם מיקי ברקוביץ'" בתור יולי, וב-2007 בסרט "אין לה אלוהים" כמלצרית.
ב-2012 גילמה את ג'ניפר שוורצבאום גושן בסדרת הדרמה-פעולה הישראלית, "נויורק" מבית yes.
ביוני 2015 נבחרה להיות "נערת תפוזינה".
פאלי עברה להתגורר בארצות הברית ותפקידה הראשון בתעשיית הטלוויזיה בארצות הברית היה בסרט הטלוויזיה הדרמטי "Filthy Gorgeous" (2006), לצד איזבלה רוסליני.
ב-2008 גילמה ארכאולוגית בסרט האימה "The Ruins".
ב-2012 הופיעה בתפקיד משנה בקומדיה "הצצה למוחו של צ'ארלס סוון השלישי" לצד צ'ארלי שין.
השתתפה גם בסדרה "מובטלים" של MTV בתור טטניה, ובסדרה "Game Shop".
ב-2013 זכתה לפרסום כשהופיעה בתפקיד משנה (התפקיד הנשי העיקרי) בתור סורינה לומיניטה בסרט הפעולה "רווח וכאב", לצידם של מארק וולברג ודוויין ג'ונסון ובבימויו של מייקל ביי.
בהמשך באותה שנה הופיעה גם בסרט המותחן "נון-סטופ", לצד ליאם ניסן וג'וליאן מור.
בשנה זו דורגה על ידי מגזין "Maxim" במקום 52 ברשימת 100 הנשים הסקסיות בעולם.
ב-2014 השתתפה בדרמת הספורט של אולפני דיסני "יד בשווי מיליון דולר" בכיכובו של ג'ון האם.
ב-2016 שיחקה בתפקיד זוטר בתור דניס בסרט המתח "דחף" לצד פירס ברוסנן.
בשנים 2016–2017 שיחקה משנה קבוע בתור קריסטינה בסדרה "ז'אן-קלוד ואן ג'ונסון", לצד ז'אן-קלוד ואן דאם.
בשנים 2015–2021, השתתפה בסדרה "NCIS: לוס אנג'לס", בתפקיד חוזר וגילמה את אנה קולצ'ק.
בשנים 2017–2018 שיחקה בשני פרקים בעונה השלישית של הסדרה אגדות המחר" (חלק מיקום החץ), בתור הלן מטרויה.
בנוסף ב-2017, שיחקה במספר פרקים בסדרה "Bosch" בתור לני.
לפני כן, גילמה בפרק אחד בסדרה "יום אימונים מסוכן" את נטלי.
ב-2018 גילמה בפרק אחד בסדרה "איי זומבי" את אמנדה לואיס.
ב-2019 שיחקה בסרט המותחן "Against The Clock", בתור לורן דה אייזיני, לצידם של דיאנה אגרון ואנדי גרסיה.
ב-2021 שיחקה בסרט מותחן הפשע "Painted Beauty" בתור נטליה, לצידה של קלייר הולט.
ב-2007 נישאה לתסריטאי היהודי-קנדי איאן קסנר, שבנעוריו התנדב בקיבוצים בישראל.
ב-2018 אחרי 11 שנות נישואין הם התגרשו.
ב-2003 פאלי סיפרה בריאיון לידיעות אחרונות: "בחו"ל יצא לי להיתקל לא פעם בהערות אנטישמיות או ביקורתיות כלפי ישראל, ובמקום לפחוד ולסתום את הפה, אף פעם לא התאפקתי ותמיד נכנסתי לעימותים מילוליים".
שנה סרט תפקיד הערות2006אין לה אלוהיםמלצריתדרמה ישראלית 2008 חורבות (אנ') ארכאולוגית אימה בבימוי קרטר סמית 2008 Stiletto סטייסה פעולה בכיכוב טום ברנג'ר 2011 Hyenas לונה אימה בבימוי אריק וסטון 2012 הצצה למוחו של צ'ארלס סוון השלישי מריה קרלה קומדיה בבימוי רומן קופולה.
בכיכוב צ'ארלי שין, ביל מארי ופטרישה ארקט 2013 רווח וכאב סורינה לומיניטה פעולה בבימוי מייקל ביי.
פרח בר מיניאלי (נולדה ב-19 בפברואר 2001) היא שחקנית, מדבבת ויוטיוברית ישראלית.
מיניאלי היא בתם של השחקנית אריאלה מיניאלי-רובינוביץ ושל הרוקח ישראל מיניאלי.
אחיה, אור מיניאלי, התמודד בתוכנית "נינג'ה ישראל".
בשנת 2022 שינתה את שמה הפרטי ל"פרח בר".
למדה בבית הספר קמפוס אריסון לאמנויות במגמת תיאטרון, ולאחר מכן למדה בתיכון תלמה ילין במגמת תיאטרון.
ב-2020 התגייסה והחלה לשרת בתיאטרון צה"ל.
מיניאלי החלה את קריירת המשחק שלה בפרסומות.
בגיל שש כיכבה בפרסומת "בוא הביתה" של תנובה למוצר הקוטג'.
בגיל שמונה השתתפה בתשדיר שירות של פיקוד העורף.
עד כיתה ב', השתתפה מיניאלי ב-12 פרסומות.
בהמשך שיחקה בסדרות הטלוויזיה "טקסי דרייבר", "חבורת הספסל האחורי" (בתפקיד עצמה), ובסדרת הטלוויזיה "קופיקו", בה גילמה את נוגה לזר למשך שלוש עונות, מ-2009 עד 2013 (עונות 2–4, קופיקו והחונטוזים).
בשנת 2011 היא דבבה בסדרה "ארנבי שובבי".
בשנת 2015 שיחקה בסדרה "כפולים" בתפקיד רוני רפאל.
באותה שנה כיכבה בתור תמר בסרט הקולנוע "אבוללה".
ב-2017 שיחקה את ליטל בסדרה "אנחנו במפה", ואת תמר בסדרה "צפוף".
ב-2019 גילמה את רוני ב"אחותי קפצה כיתה" למשך 3 עונות.
באותה שנה כיכבה בתור אנני במחזמר "אנני".
ב-2020 גילמה את מאיה כהן בסדרה "משפחה בהנפקה".
החל משנת 2021 מגלמת מיניאלי את דמותה של שלי, חברתה הטובה של ליאור ושל מילי בסדרת הפנטזיה "סקיי" של גיורא חמיצר.
ב-2020 נבחרה להשתתף בקמפיין טלוויזיוני להעצמה נשית של חברת ההיגיינה הנשית האמריקאית "Kotex" בישראל.
החל משנת 2022 היא משחקת ב"פלמ"ח" בתור בת שבע.
בנוסף, בשנת 2022 וגם בשנת 2024 שיחקה בסדרה "מיוחדת" בתור מאיה.
מאז 2022 החלה להיות פרזנטורית בקמפיינים של עיריית ירושלים.
נכון לדצמבר 2023 משחקת בהצגה "מי כמוני" של תיאטרון גשר בתפקיד תמרה/תום.
משנת 2013 מנהלת מיניאלי ערוץ יוטיוב שיש לו, נכון ל-2021, מעל 48 אלף עוקבים.
בשנת 2016 החלה להנחות את הוולוג של סוי לונה בערוץ היוטיוב הישראלי של ערוץ דיסני.
בשנת 2025 החלה לשחק בתפקיד תמר בהצגה "מישהו לרוץ איתו" שמבוססת על ספרו של דויד גרוסמן בעל אותו השם, בתיאטרון גשר בבימוי עידו קולטון.
בעבר הייתה בזוגיות עם השחקן מיכאלי גבעתי.
+שנהפרויקטתפקידהערות2009–2013קופיקונוגה לזר2011גבוה וגרינבאוםלא רואים עליךפלורי והדרקוניםדיבוב2012חופש גדולסרט סטודנטים2013עד סוף הקיץמאיהמי מפחד מהזאב הרעלשבור את הקרחאלזהדיבוב2014קופיקו והחונטוזיםנוגה לזרדיסק שירים2015חבורת הספסל האחוריערוץ ניקלודיאוןאבוללהתמר2016מתים לרגעכפולים2017גנוב על העולםמרגודיבוב2017–2020אחותי קפצה כיתהרוני2017–2021צפוףתמר2020משפחה בהנפקהמאיהסדרת טלוויזיה של הוט2021Sky High פסטיגלבר אושר2021–2023סקיישלי2022פלמ"חבת שבע שושניעונה 3מיוחדתמאיה דהאןסדרה של כאן חינוכית
שנהפרסקטגוריהפרויקטתוצאה2022פרסי נבחרי השנה של פרוגישחקנית ראשית בסדרת נוער וילדיםמיוחדת, פלמ"ח,
בר סָבִיר (נולדה ב-25 בספטמבר 2001) היא מדבבת ושחקנית ישראלית.
בר סביר נולדה ברמת אפעל וגדלה ביהוד.
אחותה הגדולה היא השחקנית והמדבבת לורן סביר.
ובן זוגה הוא השחקן המפיק והמנחה טוני ברמן.
למדה בתיכון תלמה ילין בגבעתיים.
בגיל 5 החלה לדבב סרטים וסדרות.
המדבבת הצעירה ביותר בישראל, ועל כך התראיינה בכתבת השער שלה בעיתון "מעריב", בו סיפרה שדרך הדיבוב למדה לקרוא ולכתוב.
בשנת 2012 השתתפה בסדרה ממלכת טוביהו בערוץ הופ!
לצדו של טוביה צפיר בתפקיד נכדתו גילי, וב-2016 ביצעה קריינות לתוכנית "אני גדול" בערוץ ניק ג'וניור, ושרה את שיר הפתיחה של התוכנית.
בשנת 2015 החלה להשתתף בסדרה "אלישע" המשודרת בערוץ הילדים, בתפקיד רומי סופרסטאר, ילדה מפורסמת שהשתתפה בעברה בתוכנית ריאליטי ולומדת בבית ספר הרצל בכיתתו של אלישע (יובל סמו).
בשנת 2020 השתתפה בסדרה "הבאר" בכאן חינוכית, בתפקיד אלינור הילדה המקובלת שמסתירה סוד גדול שמפריע לה לתפקד.
באפריל 2024 החלה לשחק בתפקיד קארין בסדרת הנוער המצליחה של כאן חינוכית; "שקשוקה".
סביר השתתפה רק בעונות 5–6 בסדרה, בתור אחותה הגדולה של נאיה.
בר סביר ביצעה מאות תפקידי דיבוב בסרטים וסדרות (ג'ט ממטוסי על, ינשופונות מכוח פיג'יי, אנה הקטנה בלשבור את הקרח וכו')
שנהפרסקטגוריהפרויקטמועמדות2022פרסי נבחרי השנה של פרוגישחקנית אהובה בסדרת נוערהבאר
בר כל היא רשת סופרמרקטים ישראלית, שהוקמה ב-1991 על ידי מנחם כרמל ומיועדת בעיקר למגזר החרדי.
ב-2019 נרכשה הרשת על ידי הרשת המתחרה, נתיב החסד של שמואל אטיאס, וכיום היא חלק מרשת הכוללת כ-90 סניפים (מתוכם כ-40 בשם "בר כל-טוב").
ב-1991 הקים מנחם כרמל רשת מרכולים מוזלים שנועדה לשרת את ציבור האברכים והמשפחות מרובות הילדים בריכוזים החרדיים.
הפעלת הרשת הייתה חלק ממדיניותה של מפלגת דגל התורה ובתחילה אף נקראה הרשת בשם "צרכניית דגל התורה" (ובשמה המקוצר: "דגל").
בשנים הראשונות פעלה הרשת כמלכ"ר והמכירה התאפשרה לחברים רשומים בלבד.
בעקבות הוראת מבקרת המדינה, מרים בן-פורת, שונה מעמדה לחברה בע"מ, והיא קיבלה את השם "בר-כל".
החברה הצהירה כי היא החברה היחידה הקונה חומרי גלם ומוצרים ממפעלים ששומרים שבת וחרתה על דגלה לעודד את מצוות שמירת השבת ועל כן בלוגו מופיעה הסיסמה "השבת אומרת תודה".
מאז התפתחה הרשת באמצעות חברת האם ברכת הארץ להיות רשת עם כ-50 סניפים, בעיקר בריכוזים החרדיים, בהם גם סניפי מכולת קטנים בשם "ברכולית" וכן רשת חנויות פירות וירקות בשם "שוק האיכרים".
מותג הבית של הרשת הוא "ברטיב", תחתיו משווקים מוצרים בתחום המזון.
היקף מכירותיה של בר-כל הוערך ב-2014 בכ-525 מיליון ש"ח.
ביוני 2019 לאחר מספר חודשים של משא ומתן - אושר המיזוג בין רשתות הענק של המגזר החרדי, כאשר נתיב החסד בעלת ה-30 סניפים בבעלות שמואל אטיאס רכשה את רשת ברכל בעלת ה-48 סניפים, בכפוף למכירת 4 סניפים באזורים בהם היה חשש למונופול של הרשת.
הרשת שילשה את גודלה בין-לילה לאחר המכירה ומחזור המכירות השנתי שלה העומד על בין 200–300 מיליון שקל לשנה צפוי לגדול למיליארד שקל בשנה.
בר כוכבא ברטיסלאבה (בצ'כית: ŽPSK Bar Kochba Bratislava - Židovský Plavecký A Športový Klub Bar Kochba Bratislava) היה מועדון ספורט ושחייה יהודי, מהעיר ברטיסלאבה שבצ'כוסלובקיה.
מועדון הספורט המוביל בסלובקיה בתקופה שבין שתי מלחמות העולם.
המועדון זכה 3 פעמים ברציפות (1936–1938) באליפות צ'כוסלובקיה.
באביב 1929 פרשו שחיינים ובראשם מנהלם, וילהלם לנארט, מקבוצת מכבי ברטיסלאבה והקימו את מועדון השחייה בר כוכבא ברטיסלאבה.
המועדון היה חבר באיגוד מכבי העולמי.
כבר בשנתו הראשונה בשנת 1930 מנה המועדון כ-500 חברים.
בשנת 1931 הצטרף השחיין המוביל בצ'כוסלובקיה פבל שטיינר שזכה באליפות אירופה בשחייה באותה שנה במדליית ארד במשחה ל-100 מטר חופשי.
יחד עם שטיינר הצטרפו למועדון שחיינים ושחקני כדורמים מצטיינים כמו: ארנסט ריינר, ג'ורג שוורץ ופרנטישק שולץ.
מועדון בר כוכבא ברטיסלבה השתתף במכביה הראשונה (1932) ובמכביה השנייה (1935) וזכה במדליות רבות ולהישגים נאים.
בשנת 1935 זכה המועדון במקום השלישי הכללי באליפות צ'כוסלובקיה שנערכה בפראג.
לאחר שמכבי העולמי החליט להחרים את המשחקים האולימפיים שנערכו בברלין בשנת 1936, שחייני הנבחרת הצ'כוסלובקית היהודים (פבל שטיינר, אדיטה קפיחובה, קלרה מג'ירובה, היינץ בדרלה ומרטין פרוכט) קיבלו עונשים והמועדונים היהודיים קיבלו קנסות.
ביולי אותה שנה באליפות צ'כוסלובקיה לנוער שנערכה בלטנוביצה זכה המועדון במקום הראשון הכללי ושבוע לאחר מכן באליפות צ'כוסלובקיה שנערכה בפראג זכה המועדון באליפות הכללית.
באליפות סלובקיה שנערכה במאי 1937 זכה המועדון באליפות הכללית בכל קטגוריות הגיל.
השיא היה ניצחון של המועדון במשחק כדורמים נגד קבוצה מעורבת 13–1. באליפות צ'כוסלובקיה שנערכה בברטיסלאבה באוגוסט אותה שנה זכה המועדון במקום הראשון הכללי, ראשון בגברים ושני בנשים.
באליפות צ'כוסלובקיה שנערכה ב-22 ביולי 1938 זכה המועדון שוב במקום ראשון באליפות הכללית, ראשון בגברים לפני הגיבור פראג (מועדון יהודי) וראשון בנשים.
בינואר 1939 המועדון התפורר כי מרבית חבריו "נסעו לטיול" ללונדון.
המועדון פורק רשמית ב-26 בספטמבר 1940, אז יצא צו ממשלתי על פירוק כל האגודות היהודיות בסלובקיה.
בר צברי (נולד ב-10 ביוני 1992) הוא זמר-יוצר ושחקן ישראלי.
צברי נולד וגדל בעיר חדרה.
הוא החל את הקריירה המוזיקלית שלו בשנת 2012, כשהשתתף בתוכנית המציאות "אייל גולן קורא לך".
באודישן שר את השיר "עכשיו", אותו כתב לחברתו, שנפטרה ממחלת הסרטן.
השיר יצא כסינגל הבכורה שלו באותה השנה, בהפקתו המוזיקלית של תמיר צור, לאחר שאייל גולן אהב את ביצועו באודישן והתחבר לסיפור של השיר, והחליט להפיק לו את הסינגל.
בשנת 2013 הוציא את אלבום הבכורה שלו, "עכשיו", בחברת התקליטים פליי רקורדס.
האלבום כולל בתוכו גרסה אקוסטית של השיר "עכשיו" וגרסת כיסוי לשירו של אביב גפן, "האם להיות בך מאוהב".
בשנת 2017 השתתף באלבומו השני של הראפר טונה, "טונהפארק", בשיר "אחרי האהבה".
בשנת 2019 השתתף במחזמר "זה אני", המבוסס על שירי אייל גולן, לסירוגין עם יוסי שטרית, בתפקיד "אליהו אליאס".
בשנת 2020 הוציא את הסינגל הראשון מתוך אלבומו השני, "ג'וני".
השיר זכה לאהדה בתחנות הרדיו ואף הגיע למקום השני במצעד הרשמי של גלגלצ ולמקום הראשון במצעד ההשמעות ברדיו השבועי של מדיה פורסט, וכן להשמעות רבות בסטרימינג, תוך שהגיע בשיאו אל המקום השני במצעד השירים הישראלי השבועי של רשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
במקביל להקלטות האלבום השתתף צברי בסדרת דרמה של yes הטלוויזיה בלוויין – "מנגן ושר", לצידם של ששון גבאי, דפנה דקל וג'וי ריגר.
ביולי 2021 יצא לאור אלבומו השני, "רוקנ'רול בצהריים".
בשנת 2022 פרסם את השיר "מיליון עננים" בשיתוף עם יובל דיין.
באותה שנה, הוציא את השיר "בפרק הבא".
בשנת 2023 השתתף במחזמר "הפרח בגני" בתפקיד זוהר ארגוב.
ב-13 בפברואר 2023 הוציא את הסינגל "גולות" יחד עם מיכה שטרית.
ב-17 במאי הוציא את הסינגל "פזמון פשוט".
ב-29 ביוני הוציא את הסינגל "צעקתי בלילה".
ב-3 ביולי 2023 הוציא את אלבומו השלישי, "שמחת חינם".
ב-29 באוקטובר 2023 הוציא את הסינגל "לא רוצה להיות עצוב".
ב-13 בפברואר 2024 צברי הוציא שיר בשם "תחכי לי אהובה", המתאר את המאבק בין אהבת הארץ לאהבה לאהובה שמחכה בבית.
השיר מלווה בקליפ ובו תצלומים שנשלחו על ידי חיילים מהלחימה בעזה במהלך מלחמת חרבות ברזל.
ב-24 בנובמבר הוציא שיר בשם "חאן יונס" שמשקף את הגעגועים של חייל לאימו ומתאר את הניגוד למה שעובר עליו במלחמת חרבות ברזל בשירות המילואים בח'אן יונס.
ב-16 בפברואר 2025 הוציא צברי את הסינגל "ג'קי צ'אן".
השיר הגיע למקום השישי במצעד הישראלי של מדיה פורסט.
ב-11 בינואר 2026 הוציא את השיר "תקליט זהב", שהופק על ידי גיל ויין.
צברי נשוי, אב לשלושה, ומתגורר בחדרה.
בר סולובייצ'יק (נולד ב-15 באוגוסט 2000) הוא שחיין ישראלי; אלוף ישראל בשחייה ושיאן ישראל במשחה ל-400 מטר חופשי ובמשחה ל-800 מטר חופשי.
נבחר לייצג את ישראל באולימפיאדת פריז (2024).
בר סולובייצ'יק נולד וגדל בקריית ים.
הוא בנם הבכור של מרינה, ילידת טומשפול שבאוקראינה, סייעת במקצועה, ואנטולי סולובייצ'יק, יליד קרסני לוץ', אוקראינה, העובד במפעל לדשנים.
מגיל 16 הוא מתגורר עם משפחתו בקריית מוצקין.
הוא התאמן בקבוצת מכבי קריית ביאליק בהדרכתה של לודמילה זליצ'ונוק.
בכיתה י"א החל ללמוד בבית החינוך המשותף חוף השרון ולהתאמן בפנימיית המחוננים במכון וינגייט בהדרכתם של חנן גלעד ולוקה גברילו, ובהמשך, בהדרכתו של אמיר עופר.
את שירותו בצה"ל עשה כספורטאי מצטיין.
באליפות ישראל בשחייה למרחק 5 ק"מ בבריכה שנערכה במכון וינגייט בינואר 2017 הוא זכה במדליית כסף בתוצאה של 57:04.05 דקות, אחרי עידן מורדל מהפועל בת ים (54:31.50 דקות) ולפני יונתן רוסין מהפועל עמק יזרעאל (58:08.62 דקות).
באליפות ישראל שנערכה באילת בשחייה במים פתוחים למרחק של 5 ק"מ במרץ אותה שנה הוא זכה במדליית ארד בתוצאה של 52:41.20 דקות, אחרי שחר רסמן (52:03.75 דקות) ועידן מורדל (52:08.70 דקות).
בתחרויות השחייה של המכביה העשרים שנערכו בווינגייט ביולי אותה שנה הוא זכה ב-3 מדליות, אחת מכל סוג.
מדליית זהב באליפות אירופה לנוער
באליפות אירופה לנוער שנערכה בהלסינקי, פינלנד ביולי 2018 הוא זכה במדליית זהב, במשחה שליחים 4x200 מטר חופשי ביחד עם דניס לוקטב, גל כהן גרומי ותומר פרנקל בתוצאה של 7:16.28 דקות, לפני רוסיה (7:17.49 דקות) ובריטניה (7:17.93 דקות), לראשונה בהיסטוריה של נבחרת ישראלית בשחייה.
באליפות ישראל בשחייה למרחק 5 ק"מ בבריכה שנערכה במכון וינגייט בינואר 2019 הוא זכה במדליית ארד בתוצאה של 56:18 דקות, אחרי עידן מורדל שקבע שיא ישראלי חדש של 53:51 דקות ומתן רודיטי מבני הרצליה (56:02 דקות).
באליפות ישראל שנערכה בתחילת אוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:54.85 דקות, אחרי דניאל נמיר מהפועל דולפין נתניה (3:53.24 דקות) ומתן רודיטי (3:53.65 דקות).
נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:52.14 דקות.
בתחרות המבחן לאולימפיאדה שנערכה בווינגייט באמצע דצמבר 2020 ניצח סולובייצ'יק במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 3:52.05 דקות ובמשחה ל-800 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 8:01.83 דקות.
בתחרות גביע האיגוד שנערכה בווינגייט ב-30 במרץ 2021 קבע סולובייצ'יק במשחה ל-400 מטר חופשי שיא ישראלי חדש של 3:49.77 דקות, ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון ששחה משחה זה מתחת ל-3:50 דקות.
כבר בשלב המוקדמות הוא קבע שיא ישראלי חדש של 3:50.79 דקות, שיפור לשיא בן השנתיים של דניס לוקטב ממכבי אשדוד (3:51.45 דקות).
יומיים לאחר מכן, במשחה ל-800 מטר חופשי הוא קבע שיא ישראל חדש נוסף של 7:59.40 דקות שיפור לשיא בן ה-4 שנים של גיל קיזלר ממכבי חיפה (7:59.70 דקות).
נוסף לכך, הוא קבע במשחה ל-200 מטר חופשי שיא אישי חדש של 1:49.19 שניות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביוני אותה שנה הוא זכה בשתי מדליות, זהב וארד.
מדליית זהב במשחה ל-800 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 7:55.48 דקות, לפני יונתן אחדות מהפועל ירושלים (8:09.34 דקות) ויונתן רוסין (8:10.99 דקות).
מדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 1:48.63 דקות, אחרי גל כהן גרומי מהפועל עירוני הוד השרון (1:47.77 דקות) ודניס לוקטב (1:48.21 דקות).
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה ביוני 2022 סיים במקום 16 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 3:49.87 דקות.
באליפות ישראל שנערכה ביוני 2023 זכה בשתי מדליות, זהב וכסף.
נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:49.38 דקות.
בתחרות הטריילז שנערכה במכון וינגייט ב-6 ביוני 2024 הוא ניצח במשחה ל-400 מטר חופשי בשיא ישראלי חדש של 3:47.32 דקות, שיפור לשיאו ביותר משנייה וקרוב לקריטריון האולימפי ב-6 עשיריות.
על סמך הישגיו בבתחרות הטריילז, נבחר סולובייצ'יק להשתתף בנבחרת השליחים 4x200 מטר חופשי באולימפיאדת פריז שנערכה כעבור חודשים ספורים.
באותם משחקים אולימפיים בהשתתפותו, הנבחרת הגיעה לגמר התחרות וסיימה במקום השמיני, תוך קביעת שיא ישראלי שעמד על 7:08.43 דקות.
סולובייצ'יק לומד מדעי המחשב באוניברסיטת מינסוטה.
הוא מתחרה בשחייה בליגת המכללות האמריקאית מטעם נבחרת השחייה של האוניברסיטה.
בר כהן (נולד ב-10 במרץ 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר באראז-נחצ'יבאן.
כהן התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים מ.ס.
לוד ובגיל תשע הצטרף למחלקת הנוער של מכבי תל אביב.
ב-11 במאי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0–3 נגד מכבי נתניה.
ב-4 באוקטובר 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד הפועל עכו.
בקיץ חתם בהפועל חיפה במדיה רשם שלוש הופעות בלבד ובחלון העברות של ינואר חזר לקדנציה שנייה בבית"ר תל אביב בת ים.
ב-21 באפריל 2021 כבש בניצחון 0–4 נגד בני סכנין במסגרת רבע גמר גביע המדינה.
בקיץ חזר למכבי תל אביב ורשם הופעה אחת במסגרת גביע הטוטו.
ב-14 בספטמבר 2021 הושאל להפועל נוף הגליל.
ב-25 ביולי 2023 עזב את מכבי תל אביב ונמכר למכבי נתניה.
ביוני חתם באראז-נחצ'יבאן מליגת העל האזרית.
בתאריך 28 במאי 2025 התארס לבת זוגו, נועה בן ישי.
בר כוכבא (לשעבר: נחל חלץ או נווה אורי) היא התנחלות בגוש עציון, השוכנת מצפון לשדה בועז ומדרום להר גילה.
ההתנחלות גובלת ממערב בבתיר, וממוקמת בתוך אתר מורשת עולמית של אונסק"ו "בתיר", הסובב כפר זה.
לפי תוכנית התיישבותית שיזם השר בצלאל סמוטריץ', ההתנחלות מסייעת לרצף טריטוריאלי יהודי בין גוש עציון לירושלים, ומונעת רצף טריטוריאלי פלסטיני בין ולג'ה, בתיר וחוסאן (שטח B) ובין בית לחם (שטח A).
חלק מהאדמות באזור נרכשו בידי הימנותא בע"מ (חברת בת של הקרן הקיימת לישראל) ב־1969. בדצמבר 1982 הכריז הממונה על הרכוש הממשלתי והנטוש באזור יהודה ושומרון על כ־500 דונם באזור כרכוש ממשלתי.
ניסיון ראשון להקמת היישוב נעשה בדצמבר 2018 כאשר הוקם מאחז באדמות בסביבה.
בשנת 2019 הוקמה במקום "חוות נווה אורי" בסמוך למקום הירצחה של אורי אנסבכר באדמות קק"ל ובשיתוף עם משפחתה, במטרה למנוע את הבנייה הבלתי חוקית הפלסטינית באזור.
באוגוסט פונו פלסטינים מאדמות שבבעלות הימנותא באזור.
באוגוסט 2022 ביקרה במקום שרת הפנים איילת שקד ושיבחה את בלימת ההשתלטות הפלסטינית על האדמות, על ידי הקמת החווה.
בסוף 2023 החלה החווה לעבור למיקום חדש, כקילומטר צפון־מערבית ממיקומה הראשון.
ניסיונות פלסטיניים להשתלטות על השטח
מאז שנת 2005 הרס המנהל האזרחי מבנים בלתי חוקיים שבנו פלסטינים מבית לחם בשטח, כאשר הפלסטינים מקימים מחדש את המבנים לאחר שנהרסו מספר פעמיים.
במסגרת הניסיונות למניעת ההריסות, טענו הפלסטינים לבעלות על השטח.
בג"ץ דחה את העתירה והורה לפנות את המבנים שנבנו ללא היתר.
באוגוסט 2019 פונו פלסטינים מהאדמות שבבעלות הימנותא.
במאי 2023 נדחתה העתירה לתביעת הבעלות של הפלסטינים על הקרקע ונפסק כי עליהם לשלם להימנותא על השימוש בקרקע.
בשנת 2012 הגישה הרשות הפלסטינית עתירה לאונסק"ו במטרה להכיר בשטח נחל חלץ כאתר מורשת פלסטיני לשימור, כחלק מהמאבק לבניית גדר ההפרדה.
בשנת 2014 הכריז אונסק"ו על כל מרחב נחל חלץ כאתר מורשת פלסטיני לשימור בשם "פלסטין: ארץ זית וגפן".
באוגוסט 2021 הרס המנהל האזרחי כביש גישה בלתי חוקי שסללה הרשות הפלסטינית לאורך נחל חלץ, שחיבר בין הכפרים בתיר לחוסאן.
ב־31 ביולי 2024 פונו מספר פלסטינים משטח שבבעלות הימנותא.
ב-28 ביוני 2024, בתגובה לשורה של צעדים שנקטה הרשות הפלסטינית נגד ישראל בעקבות הלחימה ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, אישר הקבינט המדיני ביטחוני את הסדרת המאחז יחד עם מספר מאחזים נוספים.
ב-8 ביולי חתם אלוף פיקוד המרכז יהודה פוקס על הצו שקבע את תחום השיפוט של בר כוכבא והוסיף אותו לרשימת היישובים של מועצה אזורית גוש עציון.
צוות קו כחול פרסם מפה חדשה של הרכוש הממשלתי באזור, והעמידו על כ־600 דונם.
ב־6 בפברואר 2025 החלו להתגורר כ־10 משפחות בבר כוכבא.
ב־11 בפברואר קבעה ועדת השמות הממשלתית ליישוב את השם בר כוכבא, בשל קרבתו לביתר, עירו של בר כוכבא.
בר סטרנס היה בנק השקעות אמריקאי שכשל בשנת 2008, במהלך המשבר הפיננסי של 2007–2008 והמיתון הגדול.
לאחר סגירתו נכסיו נמכרו לבנק ג'יי פי מורגן צ'ייס.
תחומי הפעילות העיקריים שלו היו: ניהול הנפקות בשוקי ההון, בנקאות השקעות, מסחר בניירות ערך, ברוקראז', ניהול הון ושירותי סליקה גלובליים.
הוא היה מעורב באופן נרחב במשבר משכנתאות הסאב-פריים ושימש כחתם הגדול ביותר של אג"ח מגובות במשכנתאות בארצות הברית.
בשנים שקדמו לכישלון, בר סטרנס היה מעורב באיגוח והנפיק כמויות גדולות של ניירות ערך מגובים בנכסים, בעיקר של משכנתאות.
כאשר הפסדי המשקיעים גדלו באותם שווקים בשנים 2006 ו-2007, הבנק הגדיל בפועל את החשיפה שלו לתחום, במיוחד לנכסים מגובי משכנתאות שהיו מרכזיים במשבר הסאבפריים.
במרץ 2008, הבנק הפדרלי של ניו יורק העניק לבר סטרנס הלוואת חירום כדי לנסות למנוע קריסה פתאומית שלו.
עם זאת, לא ניתן היה להצילו, והוא נמכר לג'יי.פי מורגן צ'ייס תמורת 10 דולר למניה, מחיר נמוך ביותר לעומת מחיר שיא של 133.20 דולר למניה, בה נסחרה שנה קודם.
קריסת החברה הייתה הקדמה למשבר הפיננסי של 2007–2008 ולהתמוטטות תעשיית בנקאות ההשקעות בארצות הברית ובמקומות אחרים.
בינואר 2010, ג'יי.פי מורגן הפסיק להשתמש בשם "בר סטרנס" לפעילות שרכש.
בר סטרנס נוסד כבית מסחר למניות ב-1 במאי 1923, על ידי ג'וזף איינסלי בר, רוברט ב' סטרנס והרולד סי מאייר, עם הון של 500,000 דולר.
החברה שרדה את ההתרסקות בוול סטריט של 1929 מבלי לפטר אף עובד וב-1933 פתחה את הסניף הראשון שלה בשיקגו.
בהמשך התפתחו עסקי החברה והיא הפכה לבנק השקעות.
בשנת 1955 פתח הבנק את המשרד הבינלאומי הראשון שלו באמסטרדם.
ב-1985 הפכה בר סטרנס לחברה בורסאית.
הוא שירת תאגידים, מוסדות, ממשלות ואנשים פרטיים.
עסקיו כללו מימון תאגידי, מיזוגים ורכישות, ניהול השקעות מוסדיות, ניהול סיכונים, מחקר שוק, שירותי לקוחות פרטיים, נגזרים, מכירה ומסחר במט"ח וחוזים עתידיים, ניהול נכסים ושירותי משמורת.
באמצעות Bear Stearns Securities Corp., היא הציעה שירותי סליקה גלובליים לברוקרים, לקוחות פרטיים וסוחרים מקצועיים אחרים, כולל הלוואות ניירות ערך.
המטה העולמי של בר סטרנס היה ממוקם בשדרות מדיסון 383 במנהטן, בין רחוב 46 מזרח לרחוב 47 מזרח.
ב-2007, החברה העסיקה יותר מ-15,500 עובדים ברחבי העולם.
מטה החברה היה בניו יורק עם משרדים באטלנטה, בוסטון, שיקגו, דאלאס, דנבר, יוסטון, לוס אנג'לס, אירווין, סן פרנסיסקו, סנט לואיס ; Whippany, ניו ג'רזי ; וסן חואן, פוארטו ריקו.
בינלאומית היו למשרד משרדים בלונדון, בייג'ינג, דבלין, פרנקפורט, הונג קונג, לוגאנו, מילאנו, סאו פאולו, מומבאי, שנחאי, סינגפור וטוקיו.
בשנת 1985 מונה ג'ימי קיין לנשיא החברה, ב-1993 נהפך למנכ"ל וב-2001 קיבל גם את תואר היושב ראש.
קיין גויס לבנק ב-1969 על ידי שותפו למשחקי ברידג', אלן "אייס" גרינברג (שהיה מנכ"ל ויושב ראש הבנק במשך 30 שנה), לתפקיד ברוקר מניות בבר סטרנס.
תחת הנהגתו של קיין בר סטרנס נחשב לאחד מהבנקים המצליחים ביותר בוול סטריט, הוא התמקד בהנפקה וניהול של איגרות חוב שזכו לשוק פורה ביותר.
המניה של בר סטרנס זינקה תחת הנהגתו של קיין ממחיר של 16 דולר ב-1993 ל-172 דולר ב-2007.
בשנים 2005–2007, בר סטרנס הוכרז כחברת ניירות הערך "המוערצת ביותר" בסקר "החברות הנערצות ביותר של אמריקה" של המגזין פורצ'ן.
תחילת משבר - הגדלת החשיפה למשכנתאות סאב-פריים
עד נובמבר 2006, לחברה היה הון כולל של כ-66.7 מיליארד דולר ונכסים כוללים של 350.4 מיליארד דולר, ולפי גיליון אפריל 2005 של המגזין Institutional Investor, בר סטרנס הייתה חברת ניירות הערך השביעית בגודלה בארצות הברית במונחים של הון כולל.
שנה לאחר מכן היו לבר סטרנס סכומי "חוזים רעיוניים" של כ-13.40 טריליון דולר במכשירים פיננסיים נגזרים, מתוכם 1.85 טריליון דולר היו חוזים עתידיים וחוזי אופציות רשומים.
בנוסף, בר סטרנס החזיקה ביותר מ-28 מיליארד דולר בנכסי 'רמה 3' בסוף שנת הכספים 2007, לעומת עמדת הון עצמי נטו של 11.1 מיליארד דולר בלבד.
11.1 מיליארד דולר אלה תמכו בנכסים של 395 מיליארד דולר, כלומר יחס מינוף של 35.6 ל-1. מאזן ממונף זה, שהורכב מנכסים רבים שאינם נזילים ועלולים להיות חסרי ערך, הוביל לצמצום מהיר של אמון המשקיעים והמלווים של הבנק, שנאלץ לבסוף להתקשר לבנק הפדרלי של ניו יורק כדי לקבל סיוע.
המשך המשבר – שתי קרנות משכנתאות סאב-פריים נכשלות
ב-22 ביוני 2007, בר סטרנס התחייבה, באמצעות הלוואה מובטחת של עד 3.2 מיליארד דולר, לחלץ את אחת מהקרנות שלה, Bear Stearns High-Grade Structured Credit Fund, תוך כדי משא ומתן עם בנקים אחרים להלוואת כספים כנגד ביטחונות לקרן אחרת, Bear Stearns High Grade Structured Credit Enhanced Fund.
בר סטרנס העמידה במקור רק 25 מיליון דולר, והבנקים האחרים היססו לגבי החילוץ; למרות זאת, המנכ"ל ג'יימס קיין ומנהלים בכירים אחרים דאגו מהפגיעה במוניטין של החברה על ידי אספקת הון נוסף.
במהלך השבוע של 16 ביולי 2007, בר סטרנס חשף ששתי קרנות גידור סאב-פריים שבהם השקיעה איבדו כמעט את כל ערכן, על רקע ירידה מהירה בשוק משכנתאות הסאב-פריים הכללי.
ב-1 באוגוסט 2007, משקיעים בשתי הקרנות הגישו תביעה נגד בר סטרנס וחברי הדירקטוריון הבכירים וצוות ניהול הסיכונים שלו, בטענה כי בר סטרנס הטעה משקיעים בנוגע לחשיפה שלה לקרנות.
זו הייתה הפעולה המשפטית הראשונה שנעשתה נגד בר סטרנס.
הנשיא המשותף וורן ספקטור התבקש להתפטר ב-5 באוגוסט 2007, כתוצאה מהתמוטטותן של שתי קרנות הגידור.
ב-20 בספטמבר דווח כי בר סטרנס רשם ירידה של 61% ברווח הנקי שלו בשל הפסדי קרנות הגידור.
בנוסף עמד בפני הפסד ראשון מזה 83 שנים, סטנדרד אנד פור'ס הורידה את דירוג האשראי של החברה מ-AA ל-A.
בדצמבר 2007 הודיעה על הפסד רבעוני של 854 מיליון דולר, בעקבות מחיקה של 1.9 מיליארד דולר בשל הפסדים שקשורים לסאב-פריים.
ההפסד הראשון בתולדותיו של הבנק.
בינואר 2008, בעקבות ההפסדים הכבדים, הודיע מנכ"ל הבנק ג'ימי קיין למועצת המנהלים כי הוא מתכוון להתפטר מתפקידו.
חילוץ על ידי הבנק הפדרלי ומכירת הבנק
ב-11 במרץ 2008 אמר יו"ר הוועדה לניירות ערך כריסטופר קוקס, כי "אנחנו רגועים בכל הנוגע לרשתות הביטחון של הבנק".
קוקס והוועדה אישרו 4 שנים קודם לחטיבות הברוקראז' של בנקי ההשקעות פטור מחוק שהגביל את כמות החוב שמותר להם לצבור.
כך יחס המינוף (המודד עד כמה החברות לוות ביחס לנכסיהם) עלה במהירות בבר סטרנס, ל-33 ל-1. כלומר, עבור כל דולר שהיה לחברה בהון עצמי, היה לה חוב של 33 דולר.
השמועות רחשו במהלך שבוע השני של מרץ, שבר סטרנס עומד בפני התמוטטות מיידית, אך קוקס ואנשי הצוות שלו קיבלו הודעות הרגעה שלבר סטרנס יש 17 מיליארד דולר במזומן ובנכסים אחרים.
אולם ב-14 במרץ הסכים הבנק הפדרלי של ניו יורק להעניק הלוואה של 25 מיליארד דולר לבר סטרנס על מנת לספק נזילות למשך עד 28 ימים.
זמן קצר לאחר מכן, הבנק הפדרלי של ניו יורק שינה את דעתו ומסר לבר סטרנס שההלוואה ל-28 יום אינה זמינה עבורו.
לאחר מכן, העסקה שונתה כך שתוקם חברה חדשה כדי לקנות נכסים של בר סטרנס בשווי 30 מיליארד דולר, ובר סטרנס יירכש על ידי ג'יי.פי מורגן צ'ייס בעסקת החלפת מניות בשווי 2 דולר למניה, או פחות מ-7 אחוזים משווי השוק של בר סטרנס רק יומיים לפני כן.
בן ברננקי שכיהן כיו"ר פדרל ריזרב, הבנק המרכזי האמריקני באותה עת הסביר כי מטרת תוכנית החילוץ לא הייתה להצלת בר סטרנס לבדו אלא את השוק ההון כולו.
ב-20 במרץ, יו"ר הוועדה לניירות ערך כריסטופר קוקס, אמר כי קריסת בר סטרנס נבעה מחוסר אמון, לא מחוסר הון.
קוקס ציין כי הבעיות של בר סטרנס הסלימו כאשר נפוצו שמועות על משבר הנזילות שלו, אשר בתורו שחק את אמון המשקיעים בחברה.
"למרות שלבר סטרנס המשיכו להיות ביטחונות באיכות גבוהה לספק כביטחון להלוואות", אמר קוקס.
שווי הנכסים הנזילים של בר סטרנס היה כ-18.1 מיליארד דולר ב-10 במרץ ולאחר מכן צנח ל-2 מיליארד דולר ב-13 במרץ.
בסופו של דבר שמועות בשוק על קשייו של בר סטרנס הפכו לנבואה המגשימה את עצמה.
ב-24 במרץ 2008, הוגשה תובענה ייצוגית בשם בעלי המניות, המערערת על תנאי הרכישה באותו יום הושג הסכם חדש שהעלה את הצעתו של בנק ג'יי.פי מורגן צ'ייס ל-10 דולר למניה, לעומת ההצעה הראשונית של 2 דולר.
העסקה המתוקנת נועדה להרגיע את המשקיעים, עקב פרצה בערבות שנקבעה בעסקה שהייתה בלתח מוגבלת, שהוגדרה כטעות בחוזה שנכתב בחופזה.
ביוני 2008 השלים ג'יי.פי מורגן את רכישת בר סטרנס תמורת 1.4 מיליארד דולר, רק ל-6,500 מעובדי בר סטרנס הוצעו משרות ו-7,000 עובדים פוטרו מיד.
משפטם החל באוקטובר 2009 והם היו צפויים ל-20 שנות מאסר, אך זוכו חודש אחר כך במפתיע.
הם גם נתבעו בתביעות אזרחיות שהוגשו ב-2007 על ידי משקיעים, כולל בנק ברקליס, שטענו שהוטעו.
ברקליס טען כי בר סטרנס ידע שנכסים מסוימים בקרן הגידור שלה שווים הרבה פחות מהערכים המוצהרים שלהם.
בתביעה נטען כי מנהלי בר סטרנס הגו תוכנית להרוויח יותר כסף לעצמם, על חשבון המשקיעים האחרים.
בתביעה נאמר כי בר סטרנס אמר לברקליס שהקרן עלתה בכמעט 6% עד יוני 2007 - כאשר במציאות, שווי הנכסים שלה צנחו.
בנק ברקליס עצמו נתבעה אחר כך על ידי לקוחותיו בהקשר לקרנות אלו.
בנק בר סטרנס נכנס לפעילות בישראל בשנות ה-80 של המאה ה-20, באותה תקופה מחצית מהנהלת הבנק היייתה ממוצא יהודי, כולל המנכ"ל אלן גרינברג, והוא היה מעורב בהנפקות של חברות ישראליות בניו-יורק, בהן: אלרון, אלביט ואופטרוטק, או חברות אמריקאיות בבעלות ישראלית.
בנוסף הבנק השקיע ב"קרן אתנה" - קרן הון סיכון להשקעות בהיי טק הראשונה בישראל, שהקים דן טולקובסקי.
בשנת 1989 נכנס הבנק לשותפות בקבוצה של איש העסקים הישראלי אליעזר פישמן, שהתמודדה במכרז להפרטת החברה הכלכלית לירושלים.
חברה ממשלתית שהוקמה במטרה לעסוק בפיתוחה של ירושלים והחזיקה בנכסי מקרקעין בתחום המסחר, התעשייה והמשרדים בעיר.
החברה זכתה במכרז ושילמה תמורת החברה כ-54 מיליון דולר.
סכום שהיה נמוך מהערכת שווי נכסי החברה.
את העסקה הוביל מצדו של בר סטרנס עוזי צוקר, ישראלי לשעבר, שהיה מנהל בכיר בבבנק והשקיע גם מכספו הפרטי בקבוצה.
סכום הרכישה הוחזר במהירות לידי הרוכשים, באמצעות חלוקת דיבידנדים אגרסיבית.
בשנת 1992 רכש הבנק, שוב יחד עם אליעזר פישמן, את אליאנס חברה לצמיגים במכרז שפרסם כונס הנכסים של החברה.
בשנת 1993 הונפקו מניות החברה ב.
באוגוסט 2000 רכש אליעזר פישמן את מניות בר סטרנס בחברה הכלכלית לירושלים ובאליאנס.
בספטמבר 2004 רכשה Bear Stearns Asset Management, זרוע ניהול הנכסים של בר סטרנס, 50% מבית ההשקעות מגדל שוקי הון מקבוצת הביטוח מגדל.
באמצעות הגיבוי הפיננסי של בר סטרנס רכשה מגדל שוקי הון את קרנות הנאמנות דקלה מהבנק הבינלאומי תמורת 220 מיליון שקל, את חברת ניהול הקרנות אפיקים תמורת 140 מיליון שקל ואת חברת ניהול קרנות ההשתלמות קה"ל, תמורת 264 מיליון שקל.
בסך הכל השקיע בנק בר סטרנס כ-415 מיליון שקל בעסקאות אלו ויצר גוף המנהל נכסים בשווי של כ-30 מיליארד שקל.
ביוני 2008, בעקבות קריסת הבנק, רכשה מגדל חזרה את חלקו של בר סטרנס במגדל שוקי הון.
בר כהן מוראד (נולדה ב-28 במרץ 1995) היא שחקנית תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע ישראלית.
זוכת פרס השחקנית בפסטיבל חיפה להצגות ילדים בשנת 2023.
בר כהן נולדה בכפר סבא, הבת הצעירה של טליה ועוזי כהן, ולה שני אחים.
בוגרת מגמת המחול בתיכון "הרצוג" כפר סבא.
בצה"ל קיבלה מעמד של "רקדנית מצטיינת" ושירתה בחיל הים.
בשנת 2013 התחילה את הקריירה המקצועית שלה כרקדנית ב"להקת המחול הקיבוצית" ולאחר מכן, עברה לגור בקיבוץ געתון.
בשנת 2015 עברה לתל אביב-יפו ורקדה בלהקת המחול "פרסקו" עד 2018.
בשנת 2017 למדה משחק במכינה של סטודיו למשחק ניסן נתיב.
בשנים 2018–2021 למדה משחק בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
בשנת 2018 גילמה את הדמות עדי בסדרה "דאנסטורי" בערוץ דיסני.
משנת 2020 גילמה במשך ארבע עונות את הדמות עדן בסדרה "מקיף מילאנו" בערוץ כאן חינוכית.
בשנת 2020 גילמה את הדמות רונה בסדרה "פול ספיד".
בשנת 2024 גילמה את הדמות צ'ארלי בסדרה "פטריק" ברשת 13.
משנת 2018 הופיעה בתיאטרון בהצגות רבות.
הצגות שבהן מילאה תפקיד ראשי:
2019 "היא רק רוצה לרקוד" תיאטרון ארצי לנוער.
2021 "אנחנו צריכים לדבר" פסטיבל תיאטרון קצר בצוותא.
2022 "הנסיך הקטן" תיאטרון דימונה.
2022 "ליקוי ירח" תיאטרון הקיבוץ.
2022 "היפה והחיה" תיאטרון אורנה פורת.
2023 "אוזו ומוזו מכפר קקארוזו" תיאטרון השעה.
2023 "הילד עם הנקודות" (זכייה בפרס השחקנית הטובה בפסטיבל תיאטרון חיפה<) תיאטרון גושן בשיתוף תיאטרון ארצי לנוער.
2024 "אני והבאג שלי" תיאטרון השעה.
בשנת 2023 נישאה להראל מוראד, שחקן תיאטרון הבימה, במאי ומורה למשחק בבית הספר לאמנויות המשחק בסמינר הקיבוצים.
בר לוי אדריכלים ומתכנני ערים בע"מ הוא משרד אדריכלים ישראלי, הפעיל משנת 1984. בשנת 1992 המשרד התאגד כחברה פרטית תחת שמו הנוכחי.
נכון לשנת 2025 בחברה עובדים למעלה מ־105 עובדים, בהם כ-83 אדריכלים והנדסאים, והיא מדורגת במקום 7 בישראל מבין משרדי האדריכלות על פי מדד Dun's 100 לשנת 2025. בין היתר, תכננה החברה את מתחם BBC - בני ברק ביזנס סנטר.
תחומי העיסוק של החברה הם תכנון אדריכלי, אדריכלות עירונית ואזורית ותכנון ערים.
על פי מדד התחדשות עירונית של אתר מרכז הנדל"ן למשרדי אדריכלים העוסקים בפינוי בינוי, החברה ממוקמת במקום הראשון, עם 26,000 דירות בתכנון.
מקים החברה והמנכ"ל הוא האדריכל עדן בר (יליד 1956), בוגר הפקולטה לאדריכלות ותכנון ערים של הטכניון בחיפה.
שימש כמרצה בכיר נלווה בטכניון.
דרכו של עדן בר החלה בשנת 1984 בשותפות עם אדריכל יוחנן לביא.
בשנת 1992 הצטרפה למשרד רעייתו של עדן בר, ענת לוי בר.
לאחר מכן התפצלה השותפות ושם המשרד שונה ל"עדן בר אדריכלים".
בשנת 2000 הצטרפה ענת לוי בר כשותפה, ושם החברה שונה ל"בר לוי אדריכלים".
הפורטופליו של בר לוי אדריכלים ומתכנני ערים בע"מ כולל תכנון מגדלי משרדים, מתחמי היי-טק, שכונות מגורים, מבני ציבור, מוסדות חינוך, מרכזים לוגיסטיים ופרויקטים אורבניים וכפריים, לרבות פתרונות אדריכליים למיזמי פינוי בינוי והתחדשות עירונית המשלבים עירוב שימושים עירוניים.
תוך שיתוף פעולה עם מנהל התכנון, משרד השיכון, מינהל מקרקעי ישראל, עיריות, מועצות מקומיות ומועצות אזוריות.
בתחום התכנון האדריכלי החברה מעניקה שירותים: החל מתכנון ופרוגרמה, דרך התנהלות מול מוסדות התכנון ועד למסירת המפתחות לפרויקט.
מגורים: מגדלים, בנייה רוויה, בנייה מרקמית.
מסחר ומשרדים: מגדלי משרדים, מבני מסחר, מבנים בעירוב שימושים.
מוסדות ציבור: בתי ספר, גני ילדים, מעונות, מבני ספורט.
מבנים קהילתיים ייחודיים: קומונות עירוניות, קהילות מחנכות, תכנון במגזר החרדי
תוכניות בניין עיר בהיקפים גדולים, תוכניות פיתוח ובינוי.
בתחומי התכנון העירוני והתכנון האזורי-מתארי, החברה מתכננת עבור משרדי ממשלה (מנהל התכנון, משרד השיכון, רשות מקרקעי ישראל, דירה להשכיר, עיריות, מועצות מקומיות ומועצות אזוריות) וגופים פרטיים.
היא מכינה תוכניות אזוריות, תוכניות מתאר כוללניות ומסמכי מדיניות תכנונית.
המשרד מתכנן ראשי וראש צוות התכנון של התוכנית האסטרטגית לנגב המערבי וחבל התקומה, תוכנית ראשונה מתוך 28 תוכניות אזוריות של מנהל התכנון.
מתחם עסקים ותעסוקה BBC, בני ברק
התחדשות עירונית במתחם בן-גוריון, רמלה
פינוי-בינוי ברחוב רש"י, רמת גן
תוכנית מתאר להתחדשות עירונית בקרית משה, רחובות
מגדל בר כוכבא, בני ברק.
מגדל נמרודי (מגדל שבעת הכוכבים), בני ברק
מגדל הכשרת היישוב, בני ברק
קומוניות כפריות – קיבוץ אשבל קיבוץ רביד
קומונה עירונית – רח' בעל העקידה תל אביב
בית ספר דו לשוני – קיבוץ אשבל.
מתחם חינוך – קריית ביאליק
מגדל מגורים "הפאטיו", רמת גן
פרויקט מגורים ברחוב סן מרטין, רמת גן
מרכז תעשייה ולוגיסטיקה - הסדנה, חולון
מרכז תעסוקה ומסחר ONYX, צומת סביון
פרס אות האדריכלות הישראלית 2022 – מקום שלישי בקטגוריית מגורים בנייה רוויה.
אות העיצוב העירוני 2011– מרכז עסקים ראשי בני ברק BBC – ציון לשבח על פעילות עירונית מיוחדת.
מגדל נמרודי זכה בפרס רב הקומות התמיר בישראל בתחרות 75 שנות הנדסה
בר אברהם קופרשטיין (נולד ב-1 באפריל 2002) הוא אזרח וחייל ישראלי שנחטף על ידי מחבלי ארגון הטרור חמאס במהלך הטבח בפסטיבל נובה ליד רעים כחלק מטבח שבעה באוקטובר ב-7 באוקטובר 2023.
שוחרר במסגרת הסכם חמאס–ישראל ב-13 באוקטובר 2025.
בר קופרשטיין נולד ב-2002 לטל וג'ולי קופרשטיין.
יש לו ארבעה אחים קטנים.
ב-2019 אביו נפצע קשה בתאונת דרכים בעת שהתנדב בארגון איחוד הצלה, ואיבד את יכולת ההליכה ומאז הוא מתנייד בעזרת כיסא גלגלים וכן הוא גם איבד את יכולת הדיבור.
בעקבות התאונה שעבר אביו, קופרשטיין ניהל בגיל 16 את עסק הפלאפל המשפחתי, ועבר לגור אצל סבא וסבתא שלו כדי לפנות חדר בבית הוריו למטפל הצמוד של אביו.
קופרשטיין שירת כחייל סדיר בגדוד 932 של חטיבת הנח"ל.
כשהתחילה מתקפת החמאס בבוקר ה-7 באוקטובר 2023 נשאר לעזור למשטרת ישראל ולשאר צוות האבטחה.
נוסף על כך, כחובש, נתן טיפול ראשוני למשתתפים במסיבה שנפצעו מהמחבלים עד שנחטף.
באותו יום משפחתו ראתה סרטון בטלגרם שבו ניתן לראות את קופרשטיין חטוף, כפות בידיו וברגליו, חבל לצווארו והוא צועק את שמו.
לאחר חטיפתו, אביו עבד עם קלינאית תקשורת במשך שנה ולמד לדבר מחדש כדי שיוכל להיאבק לשחרורו.
ב-25 בפברואר 2025 התקבל אות חיים ראשון ממנו.
ב-1 באפריל 2025 משפחתו ציינה את יום הולדתו ה-23 בכיכר החטופים והנעדרים בתל אביב.
ב-5 באפריל 2025 פרסם חמאס סרטון שסיפק אות חיים נוסף מבר, שבו נראים בר קופרשטיין ומקסים הרקין.
משפחתו של בר ביקשה מהציבור ומהתקשורת שלא לפרסם או להפיץ את הסרטון.
בר שוחרר ב-13 באוקטובר 2025, הושענא רבה ה'תשפ"ו, כשנתיים לאחר שנחטף, במסגרת הסכם חמאס–ישראל.
לאחר שחרורו, ב-אוקטובר 2025 התקבל קופרשטיין באירוע הוקרה שנערך באולם מועצת עיריית בני ברק, במעמד ראש העיר חנוך זייברט וחברי המועצה.
בתום המפגש ליוותה אותו שיירת אופנועים ברחובות העיר.
במסגרת הביקור נפגש קופרשטיין עם הרב משה הלל הירש, מנהיג הציבור החרדי הליטאי, ושיתף אותו בחוויותיו מתקופת השבי ובהתחזקותו הרוחנית במהלך תקופה זו.