tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בחלקו הדרום מערבי של הצומת, הוקמה "פינה חמה" לחיילים, לזכר שמואל גיליס וצחי ששון שנהרגו בפיגועים באזור בשנת 2001. במקום מתקיימים אירועים, כגון הדלקת נרות חנוכה משותפת לחיילי צה"ל ולתושבי גוש עציון.
ליד הפינה החמה קיים מרכז מסחרי שכולל תחנת דלק, מוסך, מרכול של "רמי לוי", מרכז קניות בשם קניון הרים, וכמה חנויות ומסעדות נוספות.
במרכז הצומת הייתה בעבר כיכר גדולה (בצורתה האחרונה קוטרה היה כ-30 מטרים), ומאז 2022 הוא צומת מרומזר.
קיימות תוכניות להקמת מחלף במקום שיחסוך את הצורך ברמזורים ויקל על התנועה המרובה באזור.
בשנת 1926 רכשה חברת "זיכרון דוד" את האדמות הכוללות את אזור הצומת, במטרה להקים התיישבות יהודית על אם הדרך ירושלים-חברון.
בשנת 1927 הוקם במקום מגדל עדר, היישוב היהודי הראשון על אדמות גוש עציון בעת החדשה.
כעבור שנתיים, במהלך מאורעות תרפ"ט, ננטש היישוב, הועלה באש ונהרס כליל על ידי הערבים.
ב-1933 רכש את המקום שמואל צבי הולצמן מידי חברת 'זיכרון דוד'.
סמוך לצומת הקים הולצמן בשנת 1936 מרפאה שטיפלה בתושבים של כפר עציון ואף בתושבי הכפרים הערביים באזור, כדי לקיים שכנות טובה.
מבנה המרפאה, אשר ננטש בשנית במהלך המרד הערבי הגדול קיים עד היום בפינתו הצפון מערבית של הצומת ומשמש כקיוסק.
מעבר לכביש לכיוון דרום הוקם באותה תקופה מאגר מים מקורה על ידי המנדט הבריטי.
בצומת הגוש אירעו אירועים ביטחוניים רבים ומתקפות טרור פלסטיני, במיוחד במהלך אינתיפאדת הסכינים, ובמהלך האינתיפאדה השנייה היה במקום מחסום בידוק צה"לי.
ב-16 באוקטובר 2005 התבצע בטרמפיאדה לכיוון קריית ארבע פיגוע ירי הקטלני ביותר בצומת, ונרצחו בו שלושה יהודים.
בצומת הוקם גל-עד לזכר שלושת הנרצחים.
לאחר הפיגוע הוגברה נוכחות צה"ל במקום, אולם בשנים הבאות התבצעו בצומת עוד ניסיונות רבים (שחלקם הצליחו) לפיגועי דקירה ודריסה.
במהלך גל הטרור שאירע בסוף שנת 2015 התבצעו בצומת כעשרה פיגועי דריסה ודקירה שבהם נרצחו 4 יהודים ונפצעו מספר תושבים.
בעקבות כך תוגברה האבטחה על הצומת והוצבו בו מצלמות אבטחה ועמדות שמירה בכל טרמפיאדה, אשר מאוישות גם כיום.
ב-2018 הלחין יוני גנוט שיר המלווה בקליפ בשם "אין לי צומת אחר" (מילים: שמואל מוניץ) לזכר הישראלים שנרצחו בצומת.
תאריך סוגהרוגים פצועים מבצע תיאור2005 16 באוקטובר פיגוע ירי 3 3 חוליית חמאס הפיגוע בצומת גוש עציון (2005): 3 ישראלים נרצחו ו-3 נפצעו בפיגוע ירי של חוליית חמאס בצומת.20141 בדצמברפיגוע דקירה01אמל טקאטקהמחבלת בת 20 מבית פג'אר דקרה ישראלי באורח קל ונורתה באורח קשה.
המחבלים חוסלו.18 בנובמברפיגוע דקירה, פיגוע דריסה13הג'יהאד האיסלאמיהפיגוע בצומת גוש עציון: שני מחבלים דהרו עם רכבם ודקרו עוברי אורח, רצחו אדם אחד ופצעו שלושה נוספים.
"צומת דרכים" היא סדרת-מסע טלוויזיונית ששודרה בשנת 2009 בערוץ 8.
הסדרה מתמקדת בשלושה אנשים זרים, הנמצאים בצומת דרכים אישית ומחפשים את עצמם ואת דרכם בחיים.
מעוז הוא עובד סוציאלי המרגיש שחוק, עתר היא פעילה סביבתית תל אביבית שלא מוצאת את מקומה, ועומר הוא איש היי-טק באמצע החיים הלכוד במסלול חייו.
שלושתם מחפשים את דרכם בתחום הירוק.
הם יוצאים למסע אישי ומשותף, במהלכו הם פוגשים ומראיינים אנשים שעשו שינוי בחייהם ובחרו לחיות בדרך אקולוגית.
המרואיינים הם אנשים שהצליחו להגשים חלום אישי – הקימו יוזמה סביבתית מצליחה או חיים בסגנון החיים שהם בחרו בו – ומוכיחים באמצעות הסיפור הפרטי שלהם שאפשר גם אחרת.
הסדרה מבוססת על הסדרה האמריקאית Roadtrip Nation, אולם להבדיל מהסדרה המקורית, צומת דרכים מתמקדת בתחום השינוי הסביבתי.
צומת גבעתי הוא צומת המחבר בין כביש 35 (אשקלון - קריית גת) לכביש 232 לא הרחק מקיבוץ נגבה, שדה יואב ומצודת יואב.
הצומת הייתה נקודה אסטרטגית במלחמת העצמאות.
בחודשים יוני - יולי 1948 השתלט הצבא המצרי על האזור החיוני לאחר שננטש על ידי צה"ל ללא קרב וחפר בו ארבעה משלטים : גבעה 113, גבעה 100, משלט הצומת הצפוני ומשלט הצומת הדרומי.
במהלך מבצע יואב, בין ה-16 באוקטובר ל-17 באוקטובר 1948, תקף גדוד 51 מחטיבת גבעתי (הגדוד הועבר ב-1956 לחטיבת גולני), עליו פיקד יהודה ואלך את המשלטים .
בקרב הקשה, אבן דרך בהבקעת הדרך לנגב הנצור, נהרגו 30 מחיילי גבעתי.
הצומת נקראת על שם החטיבה וגדוד 51 זכה לשם "גדוד הבוקעים הראשון".
צומרקה (יוונית: Αθαμανικά or Τζουμέρκα; אנגלית: Tzoumerka או Athamanika) הוא רכס הרים בצפון-מערב יוון, המהווה חלק מרכס הרי הפינדוס.
פסגתו הגבוהה ביותר נקראת קַקַרְדִיצָה (Κακαρδίτσα) וגובהה 2,429 מטר.
הכביש הראשי היחיד החוצה את הרכס הוא הכביש הלאומי מספר 30 , המוליך מארטא לוולוס.
צפיפות האוכלוסין על הרכס נמוכה מאוד, ובעקבות עזיבת הצעירים בכפרים רבים נותרו כמה עשרות תושבים.
שני נהרות גדולים מנקזים את הרכס – נהר אַכֶלוֹאוֹס במזרח ונהר אָרַכְתוֹס במערב.
בצומרקה בתי מלון משפחתיים קטנים ובתי הארחה.
הכפרים סיראקו וקלריטס הוכרזו ככפרים לשימור, ולפיכך נשמרת בהם הבניה המסורתית באבן.
נהר ארכתוס הוא אחד מיעדי הרפטינג החשובים ביוון, כאשר בחלקו העליון הרפטינג בדרגה 5 ובחלקו המרכזי הוא ברמה 3.
צומת בר-אילן (נקרא גם כיכר בית החיים, וכן צומת מרן או צומת הרב עובדיה יוסף על שם הרב עובדיה יוסף) הוא צומת במפגש השכונות נווה צבי, שמואל הנביא, סנהדריה ומחניים בירושלים.
הצומת נמצא במפגש הרחובות בר-אילן ושמואל הנביא.
סמוך לצומת נמצא בית הקברות סנהדריה שבית הלוויות שלו נראה מהצומת עצמו.
הצומת היא מוקד מסחר מקומי ער: מול בית הקברות, בקצה הצפון-מערבי של הכיכר נמצא המרכז המסחרי של שכונת גבעת משה, בקצה הדרום-מזרחי של הכיכר נמצא המרכז המסחרי של שכונת שמואל הנביא.
הצומת נוצר עוד בתקופת היציאה מהחומות, עת הוקמו שכונות יהודיות שונות באזור וסביב הצומת, ביניהן שכונת הבוכרים, סנהדריה ושכונת מחניים.
מהקמת מדינת ישראל ועד למלחמת ששת הימים בשנת 1967 ניצב הצומת קרוב לקו העירוני, ולא הייתה לו חשיבות רבה.
לאחר המלחמה הוקמו בצידו המזרחי שכונות הבריח ובכיכר עברה אחת הדרכים להר הצופים.
האזור התפתח והצומת הפך למוקד תחבורתי ומסחרי.
במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 ותחילת העשור הראשון של המאה ה-21 ידעו הצומת ורחוב בר-אילן הסמוך מהומות והפגנות של חרדים תושבי האזור.
פעמים רבות נחסם הצומת עקב לוויות רבנים מפורסמים שנקברו בבית הקברות הסמוך.
בשנת 2013 עברה בכיכר הלווייתו של הרב עובדיה יוסף, שגרמה לחסימות כבישים בכל האזור ונודעה בתור ההלוויה הגדולה ביותר שנערכה בישראל.
ב-24 בדצמבר 2017 החליטה עיריית ירושלים, לקרוא את הצומת על שמו של הרב עובדיה יוסף.
החל משנת 2022 ולמשך שנתיים עובר הצומת עבודות תשתית נרחבות כחלק מבניית הקו הירוק של הרכבת הקלה בירושלים ובניית תחנה תת-קרקעית לצורך הקו הכחול של הרכבת הקלה בירושלים.
בהמשך אמורה לעבור מתחת לצומת מנהרה שהיא חלק מהקו הכחול.
צומת ביל"ו הוא צומת הנוצר על ידי מפגש כביש 40 (רמלה - גדרה) וכביש 412 (הנמשך מיהוד-מונוסון בצפון עד לקריית עקרון בדרום, דרך בית דגן, ראשון לציון, נס ציונה ורחובות).
הצומת ממוקם בין רחובות לפרברהּ הדרומי קריית עקרון ומכונה על-שם כפר ביל"ו, השוכן בסמוך אליו.
בקרבת צומת זה מצויים בית החולים קפלן ומרכז הקניות בילו סנטר.
צומי הוא מונח נפוץ בסלנג העברי ובתרבות הישראלית.
פירוש המונח הוא תשומת לב, והוא מופיע בדרך כלל כאמירה צינית על אחר המחפש או זקוק לתשומת לב מהסביבה.
המונח צומי הוא הלחם בסיסים של צמד המילים "צומת לב" שנעשו מהיווצרות של דיבור בהבלעת הברות מהמילים "תשומת לב" שמשמעותן "קשב".
ההבלעה נוצרה מהחיבור בין האות ת' לאות ש' שמאלית (תחליף ל-ס), ולפיכך אמורה המילה להיכתב "תשומי".
עוד דוגמה הנחשבת להבלעה נפוצה היוצרת את האות צ' היא המילה "בצפר" - בית ספר.
השימוש במילה נובע בדרך כלל מסרקזם, לדוגמה כאשר אדם נוהג בצורה המבליטה את עצמו יש המקניטים אותו באמירה "האם חסר לך צומי?" או "הנך רוצה צומי".
המילה נמשכה גם לשימוש נרחב יותר, כך לדוגמה כאשר אדם מקניט את חבירו או נוהג בהתנהגות שאינה הולמת נוהגים סובביו לקשר את התנהגותו עם כך שהוא כנראה חפץ בתשומת לב ורצונו למשוך את תשומת לבם של סובביו, ולכן גם במקרים כאלו נפוץ הביטוי "צומי".
השימוש הנפוץ ביותר במונח מתבצע בגוף שלישי נסתר, ("משה רוצה צומי...") גם כאשר הכוונה לגוף שני (נוכח).
אדם הנוהג בהתנהגות האמורה, המתפרשת כרצון להבלטה וכבוד, או לחלופין משיכת עיינים ותשומת לב, מכונה (באמצע משפט) "רוצה צומי".
עם זאת קיימת השאלה של המונח הסלנגי למשמעות חיובית של נתינת תשומת לב, בתרבות הישראלית - שימושים בולטים הם:
"צומי - המרכז הישראלי לתשומת לב".
בלוג ואתר לרכישת "בובות צומי" להענקת תשומת לב לפעוטות.
אתר מכירה אונליין של פריטים לילדים בשם "צומי".
בשם זוג הדמויות "מולי וצומי".
במילון הסלנג המקיף מופיע כי יש הגורסים את המילה צומת (בשורוק).
צומת דרכים הוא אלבומו השלישי (רביעי כולל הבינלאומי) של הזמר יזהר כהן, שיצא בשנת 1987.
בשנת 1986 עבר כהן מניהולו האישי של האמרגן שלמה צח, שטיפל בו מתחילת הדרך, לניהולו של המפיק סביון צבר.
כמו כן, עבר כהן מחברת תקליטים "הד ארצי" לטובת חברה חדשה בתחום - "בן מוש הפקות".
בשנת 1987 הוציא יזהר כהן את אלבומו השלישי "צומת דרכים", כאשר הוא מלחין את רוב השירים בעצמו וקובי אשרת אחראי על העיבודים וההפקה המוזיקלית.
השירים בולטים באלבום היו: "ערב ניגונים", "שיר למענךְ", "בוא ניפגש", "שחרר קצת את החבל" (שנה שנתיים), "מרינה" (שכתב יואב גינאי על פי מנגינה של שיר ספרדי) ושיר הנושא שהגיע למקום ה-19 בשנת תשמ"ז (1987).
"בן מוש הפקות" עבדו בעיקר עם אמנים מהז'אנר מזרחי/ים-תיכוני, מה שלא הפריע לאלבום הזה לצאת פופ לכל דבר, אפילו עם קצת "נגיעות" לטיניות.
עיבודים והפקה מוזיקלית: קובי אשרת.
כלי הקשה: איקי לוי, קובי אשרת.
סקסופונים: אורי סעדה, ג'סי גרשטיין.
קולות רקע: אפי בן ישראל, ורדינה כהן, רומי לחמי, סימה עמיאל, קובי אשרת, שמוליק בילו, יזהר כהן.
צומת ג'ונגל היא סדרת הנפשה ממוחשבת חינוכית אמריקאית-בריטית לילדים משנת 2009. הסדרה נוצרה על ידי טרבור ריקטס, בוימה על ידי מורגן פרנסיס והופקה על ידי חברת Spider Eye Productions.
הסדרה עוקבת אחר הרפתקאותיהם של קבוצת חיות בגלגלים המלמדים את הצופים בבתי על אכפתיות כלפי הסביבה.
הסדרה הופצה במדינות רבות ברחבי העולם, ביניהן ארצות הברית, הולנד, בריטניה, אירלנד, ספרד וישראל.
הסדרה שודרה לראשונה בספרד ב-26 בספטמבר 2009. בארצות הברית הסדרה שודרה לראשונה ב-5 באוקטובר 2009 בערוץ פלייהאוס דיסני, ולאחר מכן בערוץ דיסני ג'וניור עד ה-23 במאי 2012. בישראל הסדרה שודרה לראשונה בדיבוב לעברית החל מה-5 בינואר 2010 עד שנת 2012 בערוץ דיסני.
לסדרה יש שתי עונות ו-46 פרקים באורך 25 דקות, שכל פרק מורכב משני פרקים משניים באורך 11 דקות.
הסדרה עוקבת אחר קבוצת חיות בגלגלים אשר בכל פרק מלמדים את הצופים בבית על אכפתיות כלפי הסביבה בעזרת הרפתקאות.
כל הדמויות בסדרה הן חיות בעלות גלגלים במקום כפות רגליים, החיות כמו כלי תחבורה.
זוטר (Zooter) - חזירה ורודה, מחלקת מכתבים בצומת ג'ונגל.
פילוואן (Ellyvan) - פיל כחול, החבר הכי טוב של זוטר.
בנגו (Bungo) - ארנב כתום עם אוזניים חומות וזנב דמוי זנב דביבון, תולה תמרורים בצומת ג'ונגל.
סרטקסי (Taxicrab) - סרטן אדום, מכין שייקים.
אוטואלה (Carla) - קואלה כתומה, בעלת מכולת.
קרוקר (Crocker) - תנין ירוק, יש לו מיומנות בגינון.
היפובוס (Hippobus) - היפופוטם צהוב בצורת אוטובוס.
הוא הכלי תחבורה של גברת ג'ולי.
לאנס (Lance) - קרנף סגול בצורת אמבולנס.
בובי (Bobby) - טוקן כחול מפקד משטרת צומת ג'ונגל.
דוזר (Dozer) - שור, מתקן כבישים.
גברת ג'ולי (Miss Jolly) - זברה בעלת משקפיים, מורה בבית ספר לחמישה תלמידים.
קרפדי (Toadhog) - צפרדע ירוק, מרושע ורגזן.
אוהב לאכול תולעים וזבובים, לשנו דביקה וארוכה כך שהיא יכולה לתפוס דברים.
פלאגוגו (Flagogo) - פלמינגו ורוד.
החיפושיות (The Beetlebugs) - חמש חיפושיות צבעוניות הדומות לילדים קטנים, אינם יכולים לדבר והם תלמידיה של גברת ג'ולי.
הצבע של כל חיפושית שונה: יש אחד אדום, אחד כתום, אחד צהוב, אחד ירוק ואחד כחול.
במאית הדיבוב של הסדרה בעברית הייתה אפרת ענבל, ומפיקת הדיבוב הייתה אסנת סדן.
שם הדמותמדבב/ת באנגליתמדבב/ת בעבריתזוטרג'נט ג'יימסמיכל רשףפילוואןבילי וסטיהונתן מגוןבנגוקית' ויקהאםמולי שולמןסרטקסיגילן שחףאוטואלהטיירון בנסקין (קנדה)ג'ס הארנל (ארצות הברית)ליאת הר לב (2010)קרוקרקית' ויקהאםגלעד קלטרלאנסדי בראדלי בייקרדן קיזלרבוביג'ימי היברטצביקה פורמןדוזרג'ימי היברט (קנדה)קית' ויקהאם (ארצות הברית)יורם יוספסברגקרפדיאמנון וולףגברת ג'וליקארי רודריגז (קנדה)אמנדה סימונדס (ארצות הברית)הדר שחף-מעייןהיפובוסאמנדה סימונדסהדר שחף-מעייןקלרהלריין ניומן
עונהמספר פרקיםתקופת שידור מקורית שידור ראשוןשידור אחרון1205 באוקטובר 200914 בפברואר 20112262 באפריל 201123 במאי 2012
צומת אריאל (מכונה גם כיכר אריאל) הוא צומת בכניסה המערבית (כביש 4775, הראשית, לעיר אריאל, ובצמוד לכפר כיפל חארת'.
בצומת זה מסתיים כביש 5, חוצה שומרון, וממשיך כביש 505 עד לצומת פצאל.
שם הצומת נגזר משם העיר הסמוכה, אריאל.
באזור הצומת מוצבות חנויות שונות, בעיקר לחומרי בניין, שנבנו באופן בלתי חוקי, ושייכות לערבים פלסטינים.
רבים מהמחבלים שביצעו פיגועים במקום שהו לפני הפיגוע באחת מן החנויות.
בצמוד לצומת נמצא מלון אשל השומרון.
בשל היותו צומת מועדף לפיגועי טרור פלסטיני במשך שנים, בצומת מוצבים לוחמי צה"ל ברוב שעות היממה ואחראים לאבטח את תחנות האוטובוס בצומת שמשמשות גם כטרמפיאדות עבור נוסעים רבים.
כמו כן יש מוצב פילבוקס מאויש בלוחמים בסמוך לכניסה המערבית לכפר הערבי חארס, שצמודה לצומת.
5 בפברואר 2018, - הפיגוע בצומת אריאל בו נרצח הרב איתמר בן גל
17 במרץ 2019 - הפיגוע המשולב בצומת אריאל שבו נרצחו החייל גל קיידאן והרב אחיעד אטינגר
צומת אלונים הוא צומת במערב עמק יזרעאל, על כביש 75, בין רמת ישי לקריית טבעון.
הצומת שבנוי כצומת T מוביל אל היישובים אלוני אבא, בית לחם הגלילית וקיבוץ אלונים, שהצומת קרוי על שמו.
מן הצומת ניתן להגיע גם אל היישוב בסמת טבעון.
בעקבות הקמת מחלף ישי הוסר הצורך במעבר דרך צומת אלונים, לנוסעים בכביש 77 לכיוון יקנעם.
סמוך לצומת ניצב המתחם המסחרי "חוצות אלונים", אשר היווה מקום עצירה לרענון עבור קווי תחבורה ציבורית בישראל הנוסעים מהצפון הרחוק לתל אביב-יפו.
צומת אל-על הוא צומת במרכז ישראל בו נפגשים כביש 40, כביש 46, כביש 453 וכביש 4503 (כביש נתב"ג).
הוא ממוקם ליד נמל התעופה בן-גוריון.
הצומת מאופיין בפקקים מרובים בשעות העומס.
בצומת עוברת המסילה המזרחית של רכבת ישראל.
בשל היותו ציר תנועה מרכזי אל נמל התעופה המרכזי של ישראל וממנו מתרחשים בו מעת לעת חסימות כבישים במסגרת מחאה ציבורית.
בכמה מקרים גרמו חסימות אלה לביטולי טיסות.
בשנת 2018 אושרה בניית מחלף בצומת אל-על, האמור לספק פתרון לפקקים באזור.
הפרויקט יבוצע על ידי החברה הממשלתית נתיבי ישראל בעלות כוללת של כ-400 מיליון ש"ח.
לפי הערכות בתחילת הפרויקט הביצוע יימשך כשלוש שנים לפחות ויבוצע בשני שלבים.
השלב הראשון – ביצוע מחלף במפגש של כבישים 40 ו-453, כאשר כביש 453, יעבור מעל כביש 40 בגשר.
הרמזור הקיים כיום בצומת אל-על יתבטל לבאים מכביש 1 משני הכיוונים שיעברו מתחת לגשר.
בשלב השני של הפרויקט, כביש 40 יתבטל במקטע שבין כביש 1 ל-46 ויחובר ישירות לנתב"ג.
לצורך בניית המחלף, נבנה מעקף זמני לכבישים 40, 46 ו-453 וצומת אל-על הוסט 100 מטר צפונה.
הצומת, במקומו החדש, נפתח לתנועה בסוף מאי 2024.
צומת גוש קטיף (כונה לפעמים צומת האורחאן) היה צומת בכניסה לגוש קטיף ששימש את הבאים לגוש.
הצומת ננטש עם סיום ביצוע תוכנית ההתנתקות.
הצומת חיבר את גוש קטיף לציר טנצ'ר.
בגלל קרבתו לאזורי מגורים ברצועת עזה הצומת והכבישים שמשמשים אותו נסגרו באופן תדיר, מספר פעמים לתנועת פלסטינים וכן מספר פעמים לתנועה של אזרחים ישראליים אך נפתח תוך זמן קצר לאחר רגיעה ביטחונית.
בסמוך לצומת שכן מוצב אורחאן ששימש את צה"ל.
מלבד זאת המקום הוא נקודה ביטחונית חשובה בה צה"ל פיקח על המעבר.
בנובמבר 1998 התרחש בצומת פיגוע התאבדות שבוצע בעזרת מכונית תופת שהתפוצצה בסמוך לאוטובוס תלמידים של בית הספר האזורי בנוה דקלים.
בפיגוע נהרג המחבל שביצע את הפיגוע וכן חייל צה"ל ששהה בסמוך.
מלבדם נפצעו בפיגוע גם שלושה אנשים.
שנתיים לאחר הפיגוע של אוטובוס התלמידים התרחש בצומת פיגוע נוסף, הפעם היה זה פיגוע ירי בו נרצח איתמר יפת, צעיר ממושב נצר חזני שבמרכז גוש קטיף.
בנובמבר 2000 בוצע סמוך לצומת הפיגוע באוטובוס הילדים, בו נרצחו שני תושבי היישוב כפר דרום ונפצעו כתשעה ילדים.
במאי 2003 נתפסה בעת בדיקה ביטחונית שגרתית בצומת מונית ערבייה בה נמצאו אמצעי לחימה.
בתקשורת פורסם כי נוסעי המונית נלקחו לחקירה.
חודש לאחר מכן כאשר בשיחות של גורמים מדיניים דנו בנושא העברת האחריות הביטחונית ברצועת עזה ואף מגעים להפסקת אש עלתה האפשרות שצה"ל יחדש את הסיורים הביטחוניים המשותפים עם הפלסטינים בציר טנצ'ר ובהם בין היתר גם בצומת גוש קטיף.
עם זאת על אף המצב הביטחוני הלא ברור נערכה פגישה בין מפקד החטיבה המרכזית, אבי אשכנזי ובין הקצין הפלסטיני הבכיר, עומר עאשור שבסיומה הסכימו הגורמים שהמצב הביטחוני רגוע יחסית אך הבהירו שצריך להתקדם להשגת הפרדה ממשית בין המתנחלים שבגוש לפלסטינים תושבי הרצועה.
בפיגוע נהרג חייל ששהה במוצב ונפצעו שבעה חיילים נוספים.
חצי שנה לאחר מכן נבנה מוצב חדש שגם הוא נמצא בצמוד לצומת גוש קטיף והפעם נבנתה סביבו חומה גבוהה שתמנע אסון דומה בשנית.
בספטמבר 2004, הפגינו כ-3 אנשים וכן החובשים של תפארת טרטנר, בחורה שנהרגה בצומת מפצצת מרגמה שנפלה בערב יום הכיפורים שחל באותו החודש.
המפגינים מחו על המצב הביטחוני בגוש קטיף.
בינואר 2005 אירע בצומת פיגוע התאבדות נוסף, בו מחבל מתאבד פוצץ עצמו והרג איש שב"כ ופצע כ-6 חיילים בזמן שחיכו בעמדה הביטחונית שבה נבדקות מכוניות של אזרחים פלסטיניים שנוסעים באזור מוצב אורחן וצומת גוש קטיף.
הצומת ננטש עם ביצועה של תוכנית התנתקות וסגירת ציר כיסופים בדרך אל הצומת.
צומת בנק הוא צומת רחובות מרכזית ב, המחבר שמונה רחובות ומשמשת כמרכז תחבורה חשוב המשרת מספר קווי רכבת תחתית ורכבת קלה.
הצומת קרוי כך על שם מבנה הבנק של אנגליה והוא כולל סביבו מבנים חשובים נוספים בהם הבורסה, אדרטת חיילי לונדון, פסל של הדוכס מוולינגטון (שניהם מול חזית בניין הבורסה) ובית האחוזה.
משום המוסדות הפיננסיים החשובים שניצבו באזור הצומת, באופן היסטורי הייתה ידוע בתור הלב הכלכלי של לונדון.
בשנת 1900 נפתחה תחנת רכבת תחתית בנק בצומת שהיא מתחנות הרכבת התחתית העמוסות בלונדון, כיום התחנה מחוברת לתחנת מוניומנט הסמוכה ותחנת הרכבת הקלה דוקלנדס ליצירת מתחם תחבורה מרכזי בעיר לונדון.
תחנת הרכבת התחתית המשולבת משרתת ומחברת חמישה קווים בנוסף לקו דוקלנדס של הרכבת הקלה.
כיום צומת בנק אסור לתנועת רכבים פרטיים במהלך השבוע (בין שני לשישי), מלבד הולכי רגל הוא פתוח לתנועת אוטובוסים ורוכבי אופניים בלבד.
איסור התנועה נכנס לתוקף לאחר פיילוט שנערך ב-2017 ונמשך 18 חודשים, הוא נועד לצמצם את מספר התאונות הגבוהה שהצומת סבלה ממנו לאורך השנים.
רחוב פרינסס (Prince's) - צפון-מערבה לכיוון מורגייט
רחוב פולטרי (Poultry) - מערבה לכיוון צ'יפסייד
רחוב המלכה ויקטוריה - דרום-מערבה לכיוון בלקפריירס
רחוב וולברוק - דרומית לכיוון רחוב קנון
דרך בית האחוזה - דרומית לאורך בית האחוזה
רחוב לומברד (Lombard) - דרום-מזרחית לכיוון רחוב גרייסצ'רץ'
רחוב קורנהיל (Cornhill) - מזרחית לכיוון רחוב לידנהול
רחוב תרדנידל (Threadneedle) - צפון-מזרחית לכיוון בישופסגייט
צומת בית הערבה הוא צומת שבו נפגשים כביש 1 וכביש 90. הצומת הוא נקודת הסיום של כביש 1 במזרח.
הצומת נמצא בסמוך לים המלח, ומדרום ליריחו.
נקרא על שם קיבוץ בית הערבה הסמוך.
בסוף שנות ה-90 ובתחילת שנות האלפיים נסלל כביש עוקף יריחו, ונאסר על ישראלים לנסוע בתוואי כביש 90 הישן, שעבר בתוך יריחו, הנמצאת בתוך שטח A.
בשנים 2019–2020 נבנו רמזורים בצומת.
ב-27 בפברואר 2023 התרחש פיגוע הירי בצומת בית הערבה, שבו נרצח עולה חדש מארצות הברית.
הַשּׁוּלַיִם הַמַּסּוֹרִיִּים הוא צומת משונן בגלגל העין בין הכורואיד לגוף הציליארי.
צומת זה מסמן את המעבר מהאזור הפשוט, הלא רגיש לאור של הגוף הציליארי, לאזור המורכב, הרב-שכבתי והרגיש לאור של הרשתית.
הצומת שוכן כ-5 מ"מ קדמית לקו המשווה של העין, רוחבו כ-2 מ"מ.
הוא מורכב משלוחות חדות של רקמת רשתית המופרדות על ידי מפרצים עגולים של ה-"pars plana" ומופיע כקו משונן כאשר בוחנים אותו באמצעות אופטלמוסקופ.
צומת ג'ית (מכונה גם צומת גלעד; רשמית: צומת גיתות) הוא צומת מרכזי ב, הנמצא על החיבור בין כביש 60 לכביש 55 ולדרך גישה לשכם.
הצומת נמצא מצפון לג'ית, וממנה שמו.
הצומת הוא החיבור העיקרי בין שלושה אזורים חשובים ונרחבים בהתיישבות היהודית בשומרון: גב ההר דרך ציר גלעד, צפון השומרון דרך כביש קדומים–שבי שומרון ואזור קדומים וקרני שומרון עד כפר סבא, דרך כביש 55.
הצומת כולו נמצא בשטח C, אך הוא הנקודה הנמוכה ביותר בסביבה הקרובה לו, כשכל היישובים סביבו יושבים על הרים: מצפון–מערבו נמצאת קדומים, מדרום–מערבו ג'ית, שבשטח B, מדרום–מזרחו סרה, על רכס סלע ובשטח B, ומצפון–מזרחו הר לא מיושב, שחציו בשטח B וחציו בשטח C.
צבא הגנה לישראל חוסם לעיתים את היציאה מהצומת לכביש הגישה לכיוון שכם.
חסימה זו מתבצעת לפעמים אחרי פיגועים ולפרקי זמן קצרים, ולפעמים נמתחת לתקופות ממושכות יותר.
במקרים מסוימים מחו תושבי האזור היהודים בצומת כשנודע להם שצה"ל מעוניין לפתוח את המחסום לתנועת ערבים, אולם צה"ל פינה אותם מהצומת ופתח את המחסום.
מחאת התושבים מתרחשת על רקע חששם מפתיחת הציר לשכם, שכן לדידם הדבר ימשוך עוד פיגועים כלפי יהודים בצומת.
הצומת מורכב משני צמתי קמץ (T), המחוברים ביניהם בקטע הנחשב לקצה כביש 55. צומת הקמץ המזרחי פונה לדרום, אל ציר גלעד, ומחובר מזרחה לכביש גישה לשכם ופאתיה.
צומת הקמץ המערבי פונה לצפון, אל כביש קדומים–שבי שומרון, ומחובר מערבה אל כביש 55.
הצומת נפתח לתנועה עם סלילת עוקף שכם (כביש 60) בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20. עד אז עבר במקום רק כביש 55, שקישר בין השרון לשכם ונסלל בתקופת המנדט הבריטי.
במהלך השנים ביצעו מחבלים מספר פיגועים בצומת:
בציר גלעד, בקרבת הצומת, נהרג גלעד זר על ידי מחבל ב-29 במאי 2001.
בתחילת ינואר 2018 ביצע מחבל ניסיון פיגוע בצומת, במהלכו נצמד לרכבו של תושב ישראלי, ושלף אקדח כלפיו.
ברגע האחרון, מסיבה לא ברורה, המחבל לא ירה בתושב הישראלי אלא ברח לשכם דרך מחסום ג'ית, שהיה פתוח.
לאחר ניסון הפיגוע צה"ל לא פרס מחסום בצומת מחשש לפגיעה באוכלוסייה הערבית.
ב-9 בינואר 2018 נרצח הרב רזיאל שבח על ציר גלעד, בסמוך לצומת.
בפיגוע אחר, בו הניחו מחבלים מטען חבלה גדול בתחנת הדלק בכניסה לקדומים, עולה חשד כי המחבלים ברחו דרך צומת זו אל תוככי שכם.
ביולי 2018 מחבל השליך מטען צינור לעבר ישראלי ששהה בטרמפיאדה שבצומת.
הישראלי התרחק מיד והזעיק את כוחות הביטחון, שעצרו את המחבל כעבור כשעה ומצאו ברכבו שני מטעני צינור נוספים.
ב-28 בספטמבר 2025 בוצע פיגוע דריסה בצומת בו נפצע ישראלי באורח קשה כתוצאה מירי של כוחות צה"ל לעבר המחבל לשם נטרולו.
צומת (פיזיקה) הוא נקודה לאורך גל עומד שבה אמפליטודת התנודות היא מינימלית (בדרך כלל אפס).
לדוגמה, במיתר גיטרה רוטט, קצות המיתר מהווים צמתים.
כאשר הגיטריסט לוחץ על מיתר בסריג, מיקומו של הצומת משתנה, וכך משתנה האורך האפקטיבי של המיתר הרוטט והתדירות (הצליל) המתקבלת.
הנקודה ההפוכה לצומת היא אנטי־צומת, שבה אמפליטודת התנודות של הגל העומד היא מרבית.
אנטי־צמתים מופיעים בדרך כלל באמצע הדרך שבין שני צמתים עוקבים.
גלים עומדים נוצרים כאשר שתי סדרות של גלים בעלי אותו תדר נעים בכיוונים מנוגדים באותו מרחב ומפריעים זה לזה.
תופעה זו מתרחשת, למשל, כאשר גלים מוחזרים מגבול פיזי: גלי קול הפוגעים בקיר, או גלים אלקטרומגנטיים המוחזרים מקצה של קו תמסורת.
במיוחד נוצר גל עומד כאשר גלים נלכדים בתוך מהוד בתנאי תהודה, ומתקיימת החזרה מחזורית בין שני גבולות, כפי שקורה במיתר גיטרה רוטט או בחליל עוגב.
בגל עומד, הצמתים מופיעים במרווחים שווים לאורך הגל, כאשר משרעת התנועה שווה לאפס.
בנקודות אלו שני הגלים המרכיבים את הגל העומד מתלכדים בפאזה זהה אך בכיוונים מנוגדים, וכך מבטלים זה את זה.
הצמתים מופיעים במרווחים של חצי אורך גל (λ/2).
באמצע הדרך בין כל שני צמתים נמצאים אנטי־צמתים, נקודות שבהן משרעת התנודות היא מרבית, משום שהגלים מתלכדים בפאזה זהה ומחזקים זה את זה.
כאשר שתי סדרות הגלים הנעות בכיוונים מנוגדים אינן בעלות משרעת זהה, ההפרעה אינה מושלמת.
במצב זה האמפליטודה בצמתים אינה מתאפסת לחלוטין אלא רק מגיעה לערך מינימלי.
תופעה זו מתרחשת כאשר ההחזרה בגבול אינה מושלמת, והיא נמדדת באמצעות יחס גל עומד (SWR – Standing Wave Ratio), המוגדר כיחס בין האמפליטודה באנטי־צומת לבין האמפליטודה בצומת.
במערכות דו־ממדיות, כגון ממברנה רוטטת (עור תוף) או לוח מתכת, הצמתים מתארגנים כקווים ולא כנקודות.
קווים אלה, המכונים קווי צומת, מחלקים את פני השטח לאזורים שונים הרוטטים בפאזות מנוגדות.
הדפוסים המורכבים שנוצרים בתנאי תהודה ידועים בשם צורות צ'לדני.
בקו תמסורת קיימת התאמה הפוכה בין מתח לזרם: צומת מתח הוא אנטי־צומת זרם, ואילו אנטי־צומת מתח הוא צומת זרם.
צומת בגל עומד מייצג נקודת אפס תזוזה של התווך, ואינו זהה לנקודת החיתוך של שני הגלים המרכיבים את ההפרעה.
מיקומם של הצמתים ביחס לגבול המחזיר את הגלים נקבע על פי תנאי השפה או תנאי הקצה של המערכת.
אף שקיימים סוגים רבים של תנאי שפה, במערכות רזוננס נפוצים בעיקר שני סוגים אידיאליים, הגורמים להחזרה מלאה של הגל:
קצה קשור (או סגור): בקצה זה משרעת הגל נאלצת להתאפס.
דוגמאות כוללות את נקודת החיבור של מיתר גיטרה, הקצה הסגור של צינור (כמו בחלק מכלי נשיפה מעץ או בצינור עוגב), ההיקף של עור תוף, קו תמסורת שקצהו מקוצר, או מראות בקצוות של חלל לייזר.
בתנאי זה מתקבל צומת בדיוק בגבול, וצמתים נוספים מופיעים במרווחים של חצי אורך גל ממנו.
קצה פתוח (או חופשי): בקצה זה הנגזרת של משרעת הגל נאלצת להתאפס, כלומר השיפוע של הפרמטר הפיזיקלי הרלוונטי (לחץ בגלי קול, זרם בגלים אלקטרומגנטיים וכדומה) שווה לאפס.
לכן מתקבלת נקודת מקסימום משרעת (אנטי־צומת) בגבול עצמו, והצומת הראשון מופיע במרחק של רבע אורך גל מן הקצה.
דוגמאות לכך הן צינור עוגב פתוח, חליל, קצות אנטנה, או קו תמסורת עם קצה פתוח.
גל קול מורכב מרצף מחזורי של דחיסה והתפשטות בתווך הנושא את הגל.
בזמן הדחיסה, מולקולות התווך נדחסות זו אל זו, וכתוצאה מכך עולים הלחץ והצפיפות.
בזמן ההתפשטות המולקולות מתרחקות זו מזו, והלחץ והצפיפות יורדים.
במערכת מוגבלת, מספר הצמתים לאורך נתון פרופורציונלי לתדירות הגל: ככל שהתדירות גבוהה יותר, כך מספר הצמתים גדול יותר.
בכלי מיתר, כגון גיטרה או כינור, ניתן לנצל את הצמתים ליצירת הרמוניות.
כאשר המיתר ננגע קלות באצבע באחת מנקודות הצומת, אך אינו נלחץ עד ללוח הסריג, נוצר מצב של גל עומד עם צומת נוסף, והמיתר מפיק צליל הרמוני גבוה.
בתנאי נגינה רגילים ההרמוניות קיימות תמיד, אך בעוצמה נמוכה יחסית לצליל היסודי.אם האצבע מונחת במרכז המיתר, מתקבל הטון העל הראשון – צליל באוקטבה מעל הצליל היסודי.
אם האצבע מונחת במרכז המיתר, מתקבל הטון העל הראשון – צליל באוקטבה מעל הצליל היסודי.
כאשר המיתר מחולק לשלישים, מתקבלת אוקטבה יחד עם קווינטה מושלמת (המרווח ה־12).
חלוקה לרבעים יוצרת אוקטבה כפולה.
חלוקה לחמישיות יוצרת אוקטבה כפולה בתוספת טרצה גדולה (המרווח ה־17).
האוקטבה, הקווינטה המושלמת והטרצה הגדולה הן שלושת הצלילים המרכיבים אקורד מז'ורי בסיסי.
הצליל הייחודי של כלי נגינה נובע במידה רבה מן המשרעת היחסית של ההרמוניות השונות המתווספות לצליל היסודי.
גלים בשניים או שלושה ממדים
בגלים עומדים דו-ממדיים, צמתים הם עקומות (לעיתים קרובות קווים ישרים או עיגולים כאשר הם מוצגים על גבי גאומטריות פשוטות).
לדוגמה, חול מצטבר לאורך הצמתים של לוח צ'לדני רוטט כדי לציין אזורים שבהם הלוח אינו זז.
בכימיה, גלים קוונטיים מכניים, או אורביטלים, משמשים לתיאור תכונות דמויות הגל של אלקטרונים.
לרבים מגלי הקוונטים הללו יש גם צמתים ואנטי-צמתים.
מספרם ומיקומם של צמתים ואנטי-צמתים אלה יוצרים תכונות רבות של אטום או קשר קוולנטי.
אורביטלים אטומיים מסווגים לפי מספר הצמתים הרדיאליים והזוויתיים.
צומת רדיאלי עבור אטום המימן הוא כדור המופיע כאשר פונקציית הגל עבור אורביטל אטומי שווה לאפס, בעוד שהצומת הזוויתי הוא מישור שטוח.
אורביטלים מולקולריים מסווגים לפי אופי הקשר.
אורביטלים מולקולריים עם צומת בין הגרעינים יציבים מאוד, והם ידועים כ"אורביטלים קשורים" אשר מחזקים את הקשר.
לעומת זאת, אורביטלים מולקולריים עם צומת בין הגרעינים לא יהיו יציבים עקב דחייה אלקטרוסטטית והם ידועים כ"אורביטלים אנטי-קשריים" אשר מחלישים את הקשר.
מושג קוונטי מכני נוסף כזה הוא החלקיק בקופסה שבה מספר הצמתים של פונקציית הגל יכול לעזור לקבוע את מצב האנרגיה הקוונטית – אפס צמתים מתאים למצב היסוד, צומת אחד מתאים למצב המעורר הראשון וכו'.
באופן כללי, אם מסדרים את המצבים העצמיים בסדר של אנרגיות עולות, , גם הפונקציות העצמיות נופלות בסדר של מספר צמתים עולה; לפונקציה העצמית ה-n יש n-1 צמתים, שבין כל אחד מהם לפונקציות העצמיות הבאות יש לפחות צומת אחד.
צומת בית ענון הוא צומת מרכזי ביהודה, הנמצא על החיבור בין כביש 60 לכביש 3557. בצומת עובר ציר החיבור העיקרי בין אזור קריית ארבע וחברון לאזור גוש עציון וירושלים.
בנוסף, כביש 3557 מקשר דרך נקודה זו את בית ענון לחברון ולכביש 60 עצמו.
הצומת כולו נמצא בשטח C, אך סביבו נמצאים בית ענון מצפון וחברון מדרום.
הצומת קרוי על שם בית ענון הסמוך, שבעצמו משמר את השם של בית ענות, יישוב יהודי עתיק ששכן באזור זה.
בעקבות האינתיפאדה הראשונה הוחל בתכנון תוואי חדש עבור כביש 60 במספר מקומות, על מנת לעקוף כפרים פלסטינים עוינים הקיימים על דרך האבות, בה עבר באותה תקופה הכביש.
צומת זו תוכננה במסגרת עוקף חלחול–חברון, אשר נמסר ב־1995 על ידי מע"ץ לשלושה קבלנים במרכזים סגורים, על מנת שיסללו אותו.
הסלילה נועדה להמשך מנובמבר 1995 ועד מרץ 1996. כביש 3557 בנקודה זו הוא ישן יותר.
בתחילה היה הצומת בלתי מרומזר.
בעקבות ריבוי הפיגועים בו, חסם צה"ל את המעבר מהצומת לחברון ומהעיר לצומת באמצעות סלעים.
בהמשך, עיבה את החסימה באמצעות שורת בטונדות.
ב-2012 הייתה הצומת למעשה צומת קמץ.
בראשית 2013 הוקם במקום מעגל תנועה על ידי ארגון הסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי של ממשלת ארצות הברית, למרות מחאות של מועצה אזורית הר חברון שהתריעה שהמעשה יהפוך את המקום למטרה קלה לפיגועים.
בהתאם כונתה הכיכר "כיכר בית ענות".
הכיכר הוקמה בשנת 2024, לאחר פתיחת עוקף אל-ערוב וכחלק מסדרת שיפורי תשתית לכל אורך הכביש, פורק מעגל התנועה והמקום הפך לצומת מרומזר.
במהלך השנים ביצעו מחבלים פיגועים בצומת, להלן חלק מהם:
ב-25 בפברואר 2013 התעמתו כ-300 מחבלים פלסטינים עם כוחות צה"ל בצומת, יידו לעברם אבנים והבעירו צמיגים.
צה"ל השתמש כלפיהם באמצעים לפיזור הפגנות.
ב-2 בספטמבר 2014 מחבלים יידו אבנים לעבר כלי רכב ישראלים בסמוך לצומת.
ב-3 בספטמבר 2014, למחרת, מחבלים יידו אבנים לעבר כלי רכב ישראלים בסמוך לצומת.
ב-1 באוקטובר 2015 ביצע מחבל פיגוע דקירה כלפי שוטרים ישראלים בצומת.
אלה חיסלו אותו בירי ללא נפגעים.
באותו יום, בפיגוע נוסף, דרס מחבל לוחמי מג"ב בצומת, ופצע אחד באורח בינוני ושניים באורח קל.
ב-26 באוקטובר 2015 ביצע מחבל פיגוע דקירה בצומת ופצע חייל צה"ל באורח אנוש.
החייל, יחד עם חייל אחר ששהה במקום, ירו במחבל וזה חוסל.
ב-1 בנובמבר 2015 ביצע מחבל פיגוע דריסה בצומת, ופצע שלושה לוחמי מג"ב באורח בינוני.
ב-6 בנובמבר 2015 ביצע מחבל פיגוע ירי צומת ופצע חייל צה"ל באורח קשה.
ב-7 בינואר 2016 ניסה מחבל לדקור חייל צה"ל בצומת.
הוא נורה ונהרג על ידי הכוח שהוצב במקום.
ב-12 בינואר 2016 ניסה מחבל לבצע פיגוע דקירה בצומת, וזוהה על ידי חיילי צה"ל שהוצבו במקום וחיסלו אותו.
ב-14 בינואר 2016, יומיים לאחר ניסיון הפיגוע הקודם במקום, ניסה מחבל לבצע פיגוע דקירה בצומת.
המחבל חוסל על ידי כוח צה"ל, ללא נפגעים.
ב-1 בינואר 2018 ניסה מחבל לבצע פיגוע דקירה בצומת, ורץ לעבר כוח צה"ל במקום כשבידיו שני סכינים.
הכוח נטרל את המחבל ללא ירי.
ב-2 בספטמבר 2022 בוצע פיגוע דקירה בצומת.
מחבל פלסטיני פצע ישראלי באורח בינוני.
ב-20 בדצמבר 2023 ניסה מחבל לדרוס כוח של גדוד 8106 שעמד בצומת.
הכוח חיסל את המחבל, ללא נפגעים.
ב-21 באפריל 2024 ביצעו שני מחבלים פיגוע משולב בצומת.
מחבל אחד ניסה לדקור את חיילי גדוד שמשון שאבטחו אותה, בעוד השני ירה לעברם ממרחק.
שני המחבלים נוטרלו ללא נפגעים.
ב-26 במאי 2024 ניסה מחבל לדקור כוח לוחמים שעמד בצומת.
הכוח נטרל את המחבל ללא נפגעים.
ב-30 ביולי 2024 ניסה מחבל לדקור חיילים מחטיבת כפיר שאבטחו את הצומת.
החיילים נטרלו את המחבל, ללא נפגעים.
צומת השרון (המכונה צומת בית ליד) הוא צומת חשוב במרכז הארץ, בו מצטלבים כביש 4 ("כביש חיפה – תל אביב הישן") וכביש 57 המוליך מנתניה למחלף ניצני עוז.
הכינוי "צומת בית ליד" מקורו בשמו של הכפר הערבי ששכן בסמוך לו, ח'רבת בית ליד (שהוקם על ידי תושבי הכפר בית ליד בנפת טולכרם), אשר ננטש ונהרס במלחמת העצמאות.
בסמוך לחורבות הכפר הנטוש הוקם בשנת 1948, על ידי חיילים משוחררים מאנשי בית"ר ואצ"ל, המושב נורדיה.
בתחום הצומת נמצא "מסוף בית ליד" המשמש קווי אוטובוס של חברות אגד, קווים ותנופה.
קווי האוטבוס הם לאזורי הצפון, השומרון ולשרון.
סלילת כביש 4 מהצומת צפונה לעמק חפר החלה בשנת 1936. לאחר פתיחתו של כביש 4 בשלהי שנות ה־30 ככביש מקשר בין מרכז הארץ לצפונה (וכתחליף לכביש 60) הפך הצומת לתחנת מעבר מרכזית של נוסעים באוטובוסים.
בשנת 1947 עברו בצומת בממוצע 600 נוסעים בימי חול ובערבי שבת כ-3,000. ב-14 ביוני 1946 פוצץ רכב משטרתי בריטי בכביש 57 (כביש בית ליד).
ליד הצומת הוקמה בימי המנדט הבריטי מצודת טגארט בה פעלה תחנת משטרה.
לאחר קום מדינת ישראל הוקמה במקום תחנה של משטרת ישראל.
בשנת 1960 הוסבה תחנת המשטרה לבית הסוהר נווה תרצה.
בשנת 1968 הפך בית הסוהר לאסירים ביטחוניים שנקרא "כלא בית ליד" בשל סמיכותו לצומת.
בהמשך שונה שם בית הכלא לבית הסוהר אשמורת.
לאחר קום מדינת ישראל גברה חשיבותו של הצומת, בעקבות קרבתו של כביש 444 לקו הגבול ומניעת השימוש בכביש 60 שנותר בשטח השליטה הירדני.
התחנה בצומת שימשה נקודת מעבר מרכזית לנוסעים בתחבורה ציבורית ממרכז הארץ לצפונה.
לאחר פתיחתו של כביש 2 המקשר בין תל אביב והרצליה לנתניה וחדרה, ובייחוד לאחר הארכתו לחיפה והפיכתו לכביש מהיר בראשית שנות ה־70, פחתה חשיבותו של כביש 4 וצומת בית ליד.
בסמוך לצומת הוקם בתקופת העלייה ההמונית מחנה העולים בית ליד שהיה גדול מחנות העולים בישראל ובהמשך היה למעברת שבות עם.
חברת נתיבי ישראל מתכננת את החלפת צומת השרון במחלף השרון שימוקם מצפון לצומת הקיים.
במסגרת התוכנית, כדי לאפשר את העברת נקודת ההצטלבות של הכבישים 4 ו-57 ממיקומה הנוכחי יוסט כל התוואי של כביש 57 צפונה בקטע שמכפר יונה ועד מערבית לצומת בית ליד.
בתחילת 2020 פרסמה החברה מכרז לביצוע עבודות מקדימות עבור המחלף.
פיגועים באזור צומת בית ליד
ביוני 1975 פתחו מחבלים בירי לעבר חיילים שחיכו לטרמפים בצומת.
החיילים השיבו באש יחד עם סוהר מבית הסוהר אשמורת הסמוך לצומת, והרגו את אחד המחבלים.
מחבל נוסף נעצר על ידי משטרת ישראל לאחר הגעת כוחות נוספים למקום הפיגוע.
מדרום מזרח לצומת נמצאת תחנת אגד הנקראת "מסוף בית ליד", שבה בוצע ב-22 בינואר 1995 הפיגוע בצומת בית ליד: פיגוע התאבדות כפול של מחבלים מהג'יהאד האסלאמי.
בפיגוע נהרגו 22 איש - 21 חיילי צה"ל ואזרח נוסף שהגיע לסייע לנפגעים ונהרג בהתפוצצות השנייה.
כמה מאות מטרים מזרחית לצומת הוקמה אנדרטה לזכר הנופלים בפיגוע זה.
האנדרטה בנויה בצורה של סולם ארוך נטוי, עליו מטפסים חיילים בדרכם לשמים.
סמוך לצומת נמצא גם אתר זיכרון לדב הוז שנספה ליד הצומת עם משפחתו בתאונת-דרכים.
בספטמבר 2001 התפוצצה מכונית תופת בצומת.
כ-12 אנשים נפצעו באורח קל.
"צומת וולקן" הוא סרט קולנוע מוזיקלי ישראלי, בבימויו של ערן ריקליס.
הסרט יצא לאקרנים בשנת 1999.
הסרט זכה בפרסי אופיר לשנת 1999 על עיצוב התלבושות, המלחין הטוב ביותר והפסקול הטוב ביותר.
הסרט הוצג גם בפסטיבל ברלין בשנת 2000 וזכה להצלחה.
במהלך הקרנותיו בבתי הקולנוע בישראל, נמכרו לו 29,000 כרטיסים.
הסרט מתאפיין בפסקול מקורי של רוק בסגנון שנות השבעים שהולחן על ידי אמיר בן-דוד, יחיאל אמסלם, קובי רכט, חיים רומנו וטל יניב, ועתיר בשירים רבים אותם מבצעים חברי הלהקה.
בשנת 2023 עלה מחזה מוזיקלי המבוסס על עלילת הסרט בתיאטרון באר שבע, לפי תסריט שכתבה עינת ברנובסקי ובבימויו של אלדר גוהר גרויסמן.
הסרט מגולל את סיפורה של קבוצת צעירים בקריות בתקופה שלפני מלחמת יום הכיפורים.
במרכז הקבוצה עומדת להקת הרוק שחלקם חברים בה, "צופן גנטי", והפאב המקומי הקרוי "צומת וולקן" שנקרא כך בשל קרבתו לצומת וולקן, הנמצא בין חיפה והקריות, בו הם נפגשים ועורכים חזרות.
בלהקה חברים הסולן מיכה שלי (אורן שבו), הקלידן דני רפאלי (תומר שרון), הבסיסט יגאל ידגר (דני שטג) והמתופף אלי כהנא (גילי שושן).
הם מנסים להקליט אלבום ראשון וחולמים על העיר הגדולה תל אביב.
אמרגן תל אביבי חשוב (קובי אשרת) צופה בהופעתם, אך מציע בחשאיות רק למיכה תפקיד במחזמר מלא פאתוס, הצעה שמשמעותה קידום רב עבורו, אך ויתור על חבריו בלהקה שיישארו מאחור בקריות.
מיכה אינו מספר לחבריו על ההצעה וגורם להם לחשוב שהם על סף פריצה גדולה.
כל אחד מחברי הלהקה מתלבט בלבטים משלו סביב הגשמתו העצמית: דני מתלבט האם ללמוד מוזיקה באקדמיה כמצוות משפחתו או להוציא את כספו על סינתיסייזר "מוג" חדיש ולהמשיך בלהקה, יגאל טרוד בבעיות פרנסת משפחתו אל מול ההופעות בלילות, ואילו כהנא מחזר אחר נערה צעירה.
דרך עיני הדמויות, הדינמיקה שבין החברים ודילמות המימוש העצמי נשקפת התקופה שלפני אוקטובר 1973, שהתאפיינה בתמימות שנקרעה עם פרוץ המלחמה.
שחקנ/ית דמות אורן שבו מיכה שלי דני שטג יגאל ידגר תומר שרון דני רפאלי גילי שושן אלי כהנא סמי הורי אבי אלבז יעל הדר דליה אנקרייהודה בארקןויקטורקובי אשרתמיקי ברג'ק אדליסטג'ימי סמיתמאירי ישראל מוג'בראברי אנקרי
צומת השומר הוא צומת המחבר את כביש 461 עם שדרות יחזקאל קזז שבאור יהודה וכביש הגישה לבסיס תל השומר ברמת גן.
צומת זה משמש ככניסה הצפונית לאור יהודה.
מהצומת נמתח כביש לכיוון מזרח רמת גן, אך הוא עובר בשטחו של בסיס תל השומר ולפיכך אינו מאפשר גישה לשכונות המזרחיות של רמת גן.
כמו כן, נמתחת שדרה ארוכה דרומה לכיוון אזור התעשייה יהלום, הנקראת שדרת יחזקאל קזז.
צומת הערבה הוא צומת הנמצא בצפון הערבה, במרחק של כ-9 קילומטר מבריכות מפעלי ים המלח, 34 ק"מ מדימונה ו-169 ק"מ מאילת.
הוא ממוקם בגבולותיה המערביים הטבעיים של הערבה.
הצומת הוא מפגשם של כביש 90 וכביש 25, שמסתיים בצומת.
צומת מאגבי הוא קובץ סיפורים קצר של צ'ארלס דיקנס שנכתב בשנת 1866.
הקובץ פורסם לראשונה בגיליון חג המולד של המגזין All The Year Round.
הוא כולל את סיפור רוח הרפאים המוכר, The Signalman, שעוסק בדמות של רוח רפאים שנצפית מחוץ לכניסה למנהרה.
בספר מתאר דיקנס במעורפל עיירה אשר זוהתה כראגבי שבוורויקשייר, אנגליה.
אחד הסיפורים מציג סאטירה על חדרי האוכל שבתחנת הרכבת, שם המארחת סירבה להעניק לדיקנס סוכר לקפה, עד אשר ישלם על המשקה.
דיקנס היה משועשע מכך שהמארחת לא זיהתה אותו.
צומת התשבי הוא צומת מרכזי במערב עמק יזרעאל המחבר בין כביש 66 וכביש 722. הצומת ממוקם צפונית ליקנעם עילית.
הצומת מקשר בין מרכז ודרום ישראל לעמק יזרעאל, אזור הכנרת וצפון ישראל.
הצומת נקרא על-שם אליהו הנביא, הנקרא גם אליהו התשבי, מכיוון שהוא סמוך לאתר בו על-פי ספר מלכים א' שבתנ"ך, אירעה ההתמודדות של אליהו הנביא מול נביאי הבעל.
בסמוך לצומת ממוקמת תחנת הרכבת יקנעם-כפר יהושע, אחת מתחנות מסילת העמק.
בצומת מתוכנן מחלף עתידי שנועד לפתור חלק מהפקקים ולאפשר תנועה נוחה גם בכביש החינמי.
צומת הכבשים הידועה גם כצומת האר"י הוא צומת בכביש 60, בגבול הדרומי של העיר חברון, כמה קילומטרים ממזרח ליישובים קילקיס ובית חגי.
הצומת מכונה "צומת הכבשים" מכיוון שבסמוך אליו מתנהל מסחר בין מגדלי עדרים מאזור יטא וא-סמוע לבין סוחרים מחברון ושוק בשר.
הצומת נמצא על כביש 60 אשר הוא ציר מרכזי הנמתח לאורכם של יותר מ-200 קילומטרים וחוצה את יהודה ושומרון.
נחשב לציר שידע פעולות טרור רבות במהלך השנים ומשכך ישנה בו נוכחות רבה של צבא לאורך השנים מתבצעות בו עבודות פיתוח רבות ליצירת מעקפים על מנת לצמצם חיכוך בין האוכלוסיות.
בינואר 2003 באחד מהפיגועים שהתרחשו בצומת הכבשים, נהרגו שלושה מלוחמי גדוד לביא של צה"ל – אסף ביטן, רונלד ברר ויעקב נעים – בירי מטווח קצר על ידי מחבלים פלסטינים.
בנקודה שבה נהרגו הוקם פילבוקס של צה"ל,, והוצבו במקום מחסום ועמדת בידוק לניטור התנועה של פלסטינים בין יטא לחברון ועל כביש 60.
בחודש מאי 2008, נערכו במשך מספר שבועות הפגנות וחסימות בצומת על מנת למנוע את פתיחתו לתנועת פלסטינים ובדרישה להסדיר במקום את בעיות הביטחון והתעבורה של היהודים והפלסטינים, לאור זאת שצומת זה משמש למעבר פלסטינים בין יטא לחברון.
בעקבות כך דנה ועדת המשנה של ועדת החוץ והביטחון בתוכנית צה"ל להקמת מחלף בצומת.
שר התחבורה דאז הרמטכ"ל לשעבר שאול מופז טען שבמצב הקיים צריך לסגור את הצומת לתנועת פלסטינים.
לדברי צביקי בר חי ראש המועצה האזורית הר חברון, אשר התנגדה לפתיחת הצומת לפלסטינים, הצומת נפתח לבסוף בעקבות לחץ מדיני בסמיכות לביקורם של מזכירת המדינה האמריקנית, קונדוליסה רייס, והנשיא האמריקני, ג'ורג' בוש בישראל.
בנובמבר 2011 ירו בצומת חיילי צה"ל בשוגג ברכב שנסע לעברם, מפני שחשדו שהוא מחבל המבצע פיגוע דריסה, כתוצאה מכך נהרג דן מרצבך תושב עתניאל.
בצומת הכבשים התרחשו פיגועים נוספים בחלקם גם נפגעו אזרחים בהם פיגועי ירי ודקירה.
כך למשל בדצמבר 2015 התרחש במקום פיגוע דקירה בו נורה המחבל ונוטרל במקום.
באוגוסט 2015 פתחו חיילי צה"ל באש על רכב שנחשד בביצוע פיגוע דריסה ופגיעה בחייל.
בינואר 2016 נפגע באורח בינוני אזרח מפיגוע ירי.
המנהל האזרחי בנה בצומת הכבשים כיכר מעגלית המאטה כמעט עד לכדי עצירה את הנסיעה דרכו אשר בנוסף היצרה גם את הכביש.
ב-21 באוגוסט 2023 בוצע על ידי ארגון גדודי חללי אל-אקצא, פיגוע הירי בצומת הכבשים בו נרצחה תושבת בית חגי בת שבע נגרי.
בעקבות הפיגוע פרקו מפגינים את הכיכר שעל הצומת.
כמו כן החלו להיערך במקום הפגנות של תושבים מיישובי הסביבה בדרישה שלא תיבנה בצומת כיכר.
וכן שעד שתהא בו הפרדה מפלסית, יורחב הכביש ויחוברו אליו נתיבי השתלבות.
ובדרישה שיוצאו צווי הריסה ויהרסו מבנים לא חוקיים שקמו בסמיכות לצומת.
בעקבות פעולות מחאה אלה הוצא למקום צו שטח צבאי סגור שבגינו פונו המפגינים..
ב-3 באוקטובר 2023 חזרו תושבים ופירקו את העבודות שבוצעו במקום.
צומת יד מרדכי (על שם הקיבוץ שבקרבתו) הוא צומת בקצהו הדרומי של כביש 4, והוא שוכן כ-6 קילומטרים מצפון למחסום ארז.
מהצומת מתפצל כביש 34 החולף על העיר שדרות, ומגיע עד צומת נתיבות.
בצמוד לצומת ממוקם המרכז המסחרי "מפגש יד מרדכי", ובו תחנת דלק, מסעדות, חנות לממכר מוצרי דבש של קיבוץ יד מרדכי, וחנויות נוספות.
בסוף שנת 2005 לאחר ההתנתקות הקימו מפוני אלי סיני בצומת, עיר אוהלים במחאה על כך שבניגוד למובטח, טרם נמצאו להם פתרונות דיור.
הם קיימו במקום חיי קהילה, תוך בניית אוהלי לינה ענקיים, אוהל סלון משותף, וקרוונים שהוסבו למטבח מרכזי.
העיר פורקה רק לאחר 334 יום ביולי 2006, כאשר המשפחות עברו למשכנן הזמני בעיר אשקלון.
צומת יד מרדכי נבחר כאתר הנצחה לתשעת הישראלים שנהרגו בפיגוע איסמעיליה, כיוון שבמקום הייתה תחנתם האחרונה בישראל בטרם עברו את הגבול למצרים.
בחודש יולי 2012 חלה הסלמה בפעילות ארטילרית מכיוון רצועת עזה למדינת ישראל.
בירי ממקלע כבד אל צומת יד מרדכי נגרם נזק למבנים ולמכוניות שחנו במקום.
במהלך טבח שבעה באוקטובר התפרסו לוחמי מג"ב בצומת בעקבות הכרזת מפקד המחוז הדרומי על חדירת מחבלים ואירוע רב זירתי, והצליחו לעצור ולהרוג את מחבלי החמאס שהיו רכובים על שמונה אופנועים בדרכם צפונה לערי ישראל הדרומיות.
צומת הנגב הוא צומת דרכים חשוב במרכז הנגב.
הצומת מצוי במפגש בין כביש 40 לבין כביש 224, כ-17 קילומטרים מדרום לבאר שבע וכ-20 קילומטרים ממערב לדימונה.
הצומת מהווה את צומת הכניסה הראשי לנוסעים לכל יישובי הר הנגב.
על פי תוכנית הפיתוח של כביש חוצה ישראל, הקטע של כביש 40 מצומת הנגב עד מחלף נאות חובב ימוחלף על מנת לשרת את כביש 6 שיוארך עד אזור הצומת.
בצמוד לצומת נמצאת קריית ההדרכה על שם האלוף אריאל שרון (עיר הבה"דים) של צה"ל.
בסמוך לצומת עתידה להיבנות תחנת רכבת חדשה, שתשרת את באי קריית ההדרכה.
בנוסף, אושרה בנייתו של בית מלון בן 250 חדרים במקום, שיכלול גם שטחי מסחר.
על פי חוק קירכהוף הראשון, המכונה חוק הזרמים – סכום הזרמים הנכנסים לצומת שווה לסכום הזרמים שיוצאים ממנה.
חוק זה מתבסס על חוק שימור המטען החשמלי.
הצמתים יכולים להיות מיישרי זרם וגם לא מיישרי זרם.
צמתים שאינם מיישרים זרם נקראים קשרי אוהם .
דוגמה לרכיב אלקטרוני בעל צומת מיישר זרם הוא הטרנזיסטור ביפולרי
צומת ווּלקָן הוא צומת ראשי באזור מפרץ חיפה.
שמו הרשמי של הצומת במדריך רחובות חיפה הוא הל"ט והוא מוגדר ככיכר.
הצומת הוא מקום המפגש של כביש 4 - שדרות ההסתדרות עם רחוב החרושת הפונה צפון-מערבה לכיוון מרכז הקניות "חוצות המפרץ" ולבתי המלאכה של הרכבת, דרום-מערבה לרחוב משה דיין המוביל לבית הספר הטכני של חיל האוויר ומספר דרכי-שרות.
הצומת קיים לפחות משנות ה־30 של המאה ה־20, אז קישר בין כביש חיפה - עכו ובתי המלאכה של הרכבת.
בעבר הצומת הוסדר באמצעות מעגל תנועה.
המפעל הוקם בשנת 1934 ונקרא על שם וולקן, שמו הרומי של הפייסטוס אל האש, הנפחים וחרשי הברזל במיתולוגיה היוונית.
בניית מרכז הקניות במקום בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 השפיעה על המורכבות והעומס של הצומת.
מחלף ההסתדרות (נחנך ב־2012) ממוקם מעט מדרום לצומת, ומקשר בין אזור הצומת לכביש 22 (עוקף קריות).
בסמוך למחלף מפגש מסילת ברזל של מסילת שירות קצרה המוליכה לבתי הזיקוק ומפעל דשנים.
בצומת ישנה תחנת אוטובוס לכל הקווים הנוסעים מחיפה צפונה (לעכו, שפרעם ועיירות הגליל, נהריה, כרמיאל וצפת), ותחנות לכל קווי המטרונית בשני כיווני הנסיעה.
בשנת 1999 יצא לאקרנים הסרט "צומת וולקן" בבימויו של ערן ריקליס, המגולל את סיפורה של קבוצת צעירים בקריות בתקופה שלפני מלחמת יום הכיפורים.
במרכז הקבוצה עומדת להקת הרוק שחלקם חברים בה, "צופן גנטי", והפאב המקומי הקרוי "צומת וולקן" בשל קרבתו לצומת.
צומת הגידים (או: הגידין) הוא מושג הלכתי המתאר נקודת מפגש או מעבר סמוך של שלשה גידים בידי וברגלי בהמות וששה עשר גידים בעופות, סמוך למרפק או לברך.
על פי ההלכה, קרע בצומת הגידים ברגל בעל החיים (אבל לא בידו), נמנה כאחד מסוגי הטרפות, המגדירים את הבהמה או העוף כטרפה האסורה באכילה.
על מיקומה המדויק של צומת הגידים נחלקו בגמרא, וקיימת אי-בהירות בכוונת הגמרא, ונחלקו הראשונים האם היא בחלקה הפנימי של הרגל או בחלקה החיצוני.
קיימת אי-בהירות נוספת מהם הגידים העיקריים בצומת הגידים, שקריעתם גורמת לטריפה.
ולהלכה נפסק שיש להחמיר לפי כל השיטות.
בעבר לא נהגו לבדוק את צומת הגידים, אלא התייחסו לטרפות זו, כמו לשאר שבעים סוגי הטרפות שבבהמה או החמישים שבעוף, שהולכים בהם בעקבות הרוב המוחלט - שהוא כשר, ואין צורך לבודקם.
יוצאי דופן מקרים בהם התעוררה 'ריעותא', , שאז נוצר חיוב לבודקו.
במאה ה-20 החלו להתגלות יותר מקרים של קרע בגידים מצומת הגידים.
בעקבות הגידול האינטנסיבי של עופות הפטם, התפתחה מחלה הנגרמת מווירוס הריאו שגורמת לדלקות בגידים ומתפשטת יותר במקרים בהם מגדלים את העופות בצפיפות.
אמנם, גם כיום שבעיה זו נעשתה שכיחה יותר, רק לאחוז קטן מכלל העופות יש גיד קרוע, וברוב הלהקות הבעיה לא קיימת, אך לעיתים ישנן להקות שבהן עשרות אחוזים מהעופות נגועים.
יש הפוסקים שהיות והאחוז הכולל של העופות הנגועים נכלל בהגדרה ההלכתית של מיעוט שאינו מצוי, אין צורך לבדוק את צומת הגידים כלל (מנחת יוסף ח, סה).
מנגד, פוסקים אחרים טוענים, שהיות וכיום ישנן להקות שבהם קיים מיעוט המצוי של עופות עם קרע בצומת הגידים, יש לבדוק את כל העופות (שבט הלוי ד, פא).
כיום נהוג ברוב המשחטות לבדוק כל להקה באופן מדגמי, ואם מוצאים בה עופות עם גידים קרועים בודקים את כל העופות שבלהקה, ואם במדגם לא נמצאו עופות נגועים – לא בודקים את כולן.
בחלק מהבד"צים מחמירים ובודקים בקביעות את כל העופות.
לפי נוהלי הרבנות הראשית לישראל מתאריך 10 בספטמבר 2017, נקבע כי בשחיטת "חלק" - יפתחו כל רגל ורגל לבדיקת הגידין, בשחיטת "מהדרין" – יבדקו את הגידים על ידי ראיה ומישוש, בנוסף לכך, יעשו בדיקה מידגמית, בפתיחת הרגל לכל משק.
הבדיקה המדגמית היא עשר עופות פעם בשעה.
ובשחיטת "כשר" - בדיקה מדגמית על ידי פתיחת הרגל לוודא שהמשק נקי, במקרה שאינו נקי יבדקו כל רגל.
יש החותכים חתך אורכי ברגלי העופות, ומותחים ידנית את הגידים כדי להבחין אם הם שלמים.
ויש החותכים במפרק השוק עצמו, ששם ניכר יותר אם יש קרע או נפיחות.
מנגד יש רבנים ומומחים הטוענים שבדיקה זו אינה יעילה, כי במידה וישנו גיד שנקרע, החיתוך מקשה על זיהויו.
ואחרים טוענים, שהואיל וישנם בודקים שאינם בקיאים דיים בבדיקת צומת הגידים מבפנים, מוטב שלא לפתוח את הרגל לשם בדיקתה אלא עדיף להביט על המקום מבחוץ, ובמקרה שעל ידי ראייה ומישוש נראה משהו חריג, מטריפים את העוף.
צומת הדואר הוא צומת מרכזי במערב בנימין, בין הכפרים ראס כרכר וח'רבת'א בני חרית', והיישובים טלמון, דולב, נריה ונעלה.
הצומת מחבר בין כביש 463, כביש 455 וכביש 4556. הצומת בנוי כיום כמעגל תנועה.
מקור השם הוא בימי ראשית ההתיישבות היהודית החדשה באזור.
רכב הדואר היה מגיע אל צומת זה וממתין לחבירה של ליווי צבאי.
באותם ימים שלפני האינטרנט, הדואר היה אמצעי תקשורת משמעותי ליישובים המבודדים באזור.
תחילה ליישובים שעל כביש 465 (נווה צוף, בית אריה, עטרת, נחליאל) ומאוחר יותר ליישובים שעל כביש 463 (דולב וטלמון).
בתקופה זו לא היה כביש עוקף שמחבר בין שני גושי התיישבות אלה (כיום - כביש 450).
במאי 2024 אימצה ועדת השמות הממשלתית את השם באופן רשמי.
בעקבות פיגועים רבים באזור הוקמה סמוך לצומת חסימה המונעת מעבר כלי רכב של תושבים פלסטינים בין כביש 446 לכביש 463. המחסום הוסר בנובמבר 2010 בעקבות עתירה לבג"ץ בעניין.
צומת השרון הוא מקומון שיוצא לאור באזור השרון, בשלוש מהדורות: "צומת השרון הרצליה", "צומת השרון כפר סבא" ו"צומת השרון רעננה".
"צומת השרון" נוסד בשנת 1982 על ידי רשת שוקן, ועורכו הראשון ומייסדו בפועל היה משה אלון.
בשנת 2000 הופץ יחד עם העיתון "ידיעות אחרונות" למנויים באזור השרון, מאחר שבאותה עת לידיעות אחרונות לא היה מקומון באזור זה.
בשנת 2007, במסגרת תוכנית ההתייעלות ומיתוג מחדש של רשת שוקן, שונו שמות העיתונים ל"העיר - הרצליה", ל"העיר - כפר סבא" ו"העיר - רעננה".
לאחר זמן קצר המיתוג מחדש בוטל והעיתון חזר לשם "צומת השרון".
עם הכתבים בעיתון במהלך השנים נמנו: דן חמיצר, עמיקם רוטמן, משה אלון, אמירה לם, יפה גליק גיל ריבה, דרור פויר, אורלי בויום, יאיר רוה, זאב ענר, גדי שמשון, משה מנשהוף, אמנון נבות, צחי בוקששתר, רשף לוי, קמי ברץ ואהוד עין-גיל.
צומת השומרים הוא צומת מרכזי במערב עמק יזרעאל המחבר בין כביש 75 וכביש 722. הצומת ממוקם מזרחית לקריית טבעון.
ליד הצומת ממוקם המרכז המסחרי "מתחם חוצות אלונים", ובו תחנת דלק, מסעדות, חנויות אופנה והנעלה, וחנויות נוספות.
הצומת חיבר בעבר בין מרכז ודרום ישראל לעמק יזרעאל, אזור הכנרת וצפון ישראל.
עם פתיחת מחלף ישי עברה אליו חלק מהתנועה שעברה במקור בצומת השומרים.
הצומת נקרא על שם אגודת השומרים: הוא סמוך לשייח' אבריק שהיה אחד ממרכזי הארגון החל בשנות העשרים של המאה העשרים.
עד 11 בינואר 2019, היה הצומת צומת מרכזי באזור שניחן בגודשי תנועה רבים.
בעקבות הקמת מחלף ישי הוסר הצורך במעבר דרך צומת השומרים, לנוסעים בכביש 77 לכיוון יקנעם.
צומת הרקה והקדקוד או בקיצור TPJ, היא אזור בקליפת המוח הנמצא במפגש בין האונה הרקתית לבין האונה הקודקודית, בקצהו האחורי של המענית הצידית.
האזור משמש כאחת הצמתים המרכזיות ביותר במוח, והוא לוקח חלק כ-Hube מרכזי במספר רשתות.
האזור נחשב כמתמחה באיסוף מיזוג ועיבוד מידע המגיע מחלקים נרחבים במוח, ומלבד פעילות של עיבוד מלטה למעלה הוא נחשב כמשתתף ביכולות קוגניטיביות גבוהות המייחדות את המיינד האנושי.
אל ה-TPJ מגיע מידע מהתלמוס, מהמערכת הלימבית והמערכות החושיות כמו מערכת הראיה, השמיעה והתחושה.
נהוג לחלק את ה-TPJ לכמה תתי חלוקות לפי סוג התאים, לפי קישוריות תפקודית ולפי קישוריות אנטומית.
צומת הטייסים הוא צומת חשוב במרכז ישראל, בו נפגשים כביש 40, כביש 461 וכביש יציאה מבני עטרות.
הצומת נמצא על הדרך ההיסטורית מיפו ללוד שעברה ליד וילהלמה (בני עטרות של היום).
קצה המסלול 03/21 של נמל התעופה נמצא כ-700 מטר מהצומת, לכן ניתן לראות בקרבת הצומת, משני צדי הכביש 461, את עמודי מערכת תאורת גישה .
בשנת 2004 אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את הארכתו של הכביש 461 לכיוון מזרח, עד למחלף גבעת כ"ח העתידי שם הוא יתחבר לכביש 6. במסגרת הפרויקט מתוכננת בניית מחלף הטייסים במקומו של הצומת.
במסגרת הקמת קו הסגול של רכבת הקלה מתוכנן להבנות בקרבת הצומת דיפו שישמש את קרונות הרכבת בנוסף לכך גם קיימת תוכנית להקמת מרכז תחבורתי משולב במחלף הטייסים הכולל חניון "חנה וסע", מסוף תחבורה ציבורית וחיבור לתחנה הסופית של קו הסגול של רכבת הקלה העתידי.
צומת העוקפים (שם רשמי: צומת בית ענות) הוא צומת מרכזי ביהודה, הנמצא על החיבור בין כביש 60 לכביש 35. הצומת הוא החיבור העיקרי בין אזור קריית ארבע וחברון, אזור גוש עציון ואזור תלם ואדורה.
הצומת כולו נמצא בשטח C, אך הוא הנקודה הנמוכה ביותר בסביבה הקרובה לו, כשכל היישובים סביבו יושבים על הרים: ממזרחו נמצא בית ענון, מדרומו ח'רבת זיתא, מדרום־מערבו חברון ומצפון־מערבו הר חשוף ומאחוריו חלחול, כולן בשטח B עם חלקים מעטים ב-C.
בסמוך לצומת נמצא המעיין עין בית ענון.
הצומת קרוי על שם בית ענות, עיר יהודית עתיקה ששכנה באזורו.
בעקבות האינתיפאדה הראשונה הוחל בתכנון תוואי חדש עבור כביש 60 במספר מקומות, על מנת לעקוף כפרים פלסטינים עוינים.
בשנת 1995 בחרה מע"ץ שלושה קבלנים במכרזים סגורים והטילה עליהם את סלילת כביש עוקף חלחול–חברון, שבמסגרתו תוכנן גם הצומת.
הסלילה נועדה להימשך מנובמבר 1995 ועד מרץ 1996.
במהלך השנים ביצעו מחבלים פיגועים בצומת:
בבוקר 5 באוקטובר 2020 הגיע מחבל חמוש בסכין לצומת.
הוא זוהה כחשוד על ידי שוטר וחייל צה"ל ששמרו עליה, ואלו קראו לו לעצור.
משהמחבל לא נענה, השניים דרכו את נשקיהם מולו, והשתלטו עליו ללא ירי.
ב-31 ביולי 2024 בשעות הבוקר הגיע מחבל חמוש באקדח הגיע לאזור הצומת ופתח בירי לעבר ישראלי שהיה במקום.
לאחר מכן, יצא המחבל מרכבו, דקר את האזרח באמצעות סכין ופצע אותו באורח בינוני.
כוחות צה"ל פתחו במצוד אחר המחבל.
ב-13 בנובמבר 2025 מחבלים יידו אבנים לעבר אוטובוס בעברו בצומת.
ב-1 בדצמבר 2025 לפנות ערב ביצע מחבל פיגוע דריסה לעבר חיילי צבא הגנה לישראל שהוצבו בצומת.
אין מידע מפורט על כמות הפיגועים שמתרחשת במקום, אך הצומת נתונה למתקפות טרור באופן תדיר.
למשל, בשבעה ימים במאי 2017 ספגה סביבת הצומת שלושה פיגועי יידוי אבנים.
צומת חלחול מזרח (מכונה גם: צומת חלחול–סעיר) הוא צומת מרכזי ביהודה, הנמצא על החיבור בין כביש 60 לכביש 3517. הצומת נמצא על הציר הראשי המחבר בין אזור קריית ארבע וחברון לאזור גוש עציון וירושלים.
הצומת כולו נמצא בשטח C, והוא הנקודה הנמוכה ביותר בסביבה הקרובה לו, כשכל היישובים סביבו יושבים על הרים: ממזרחו סעיר, מצפונו מעלות חלחול וממערבו חלחול.
במהלך השנים ביצעו מחבלים פיגועים באזור הצומת:
בסביבות השעה 3:00 בליל 9 ביולי 2020 פנה בטעות רכב ובו חמישה יהודים בצומת, מכיוון כביש 60 לכביש 3517 לחלחול.
מחבלים החלו ליידות אבנים לעבר הרכב, ובשלב מסוים הוא התהפך.
יושבי הרכב חולצו מהשטח, כאשר שניים מהם הוגדרו כפצועים באורח קל.
בערב 22 בספטמבר 2020 נפצע יהודי בידו עקב יידוי אבנים שביצעו מחבלים לעבר קטע הכביש בין הצומת למבתרי חלחול.
צומת כרמי צור (מכונה גם: צומת כרמי צור גדול) הוא צומת מרכזי ביהודה, הנמצא על החיבור בין כביש 60 לכביש 348. הצומת הוא החיבור העיקרי בין אזור קריית ארבע וחברון לגוש עציון וירושלים.
בנוסף, הצומת מתחבר לכביש 3515, כביש הגישה לכרמי צור.
במשך שנים, עבר כביש 60 בתוואי כביש 348 של היום, בצמוד לאל-ערוב ובתוך בית אומר.
הכביש סבל מהתקפות ופיגועים רבים, ובאופן קבוע היו בו תקריות רבות של יידוי אבנים על כלי רכב חולפים.
בדצמבר 1998, פרסם לראשונה מע"צ מכרז לסלילת כביש עוקף לאזורים אלו.
באוקטובר 2017 הבטיח ראש הממשלה בנימין נתניהו לבכירי מועצת יש"ע לקדם את סלילת עוקף אל-ערוב, תוואי חדש עבור כביש 60, ביחד עם פרויקטים אחרים ברחבי יהודה ושומרון.
צומת זה תוכנן כחלק מהתוואי החדש, שנפתח לתנועה ב-7 ביולי 2023.
עד פתיחת הכביש, המונח "צומת כרמי צור" התייחס לצומת שחיבר את הכביש הישן לכביש 3515, כביש הגישה לכרמי צור.
כיום, מכונה הצומת ההוא "צומת כרמי צור קטן", הצומת הזה מכונה "צומת כרמי צור גדול".
בצומת ההיא בוצעו באותה תקופה מספר פיגועים.
צומת יששכר הוא צומת מרכזי בעמק חרוד.
הצומת מחבר בין כביש 71 לכביש 716 החוצה את מערב רמת יששכר.