tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בשנת 1984 צולמה גרסה נוספת בבימויו של מייקל רדפורד, ובכיכוב ג'ון הרט בתפקיד וינסטון סמית', סוזנה המילטון וריצ'רד ברטון (בתפקידו הקולנועי האחרון) בתפקיד החוקר או'בריאן.
בפסקול הסרט שחובר על ידי צמד היוריתמיקס נכלל בין השאר השיר "Sexcrime" שזכה להצלחה במצעדי הפזמונים.
בשנת 1985 יצא הסרט "ברזיל" של הבמאי טרי גיליאם, שנעשה (בין היתר) בהשראת ספרו של אורוול.
הספר עובד פעמיים לסרט טלוויזיה.
פעם אחת בשנת 1954 בבימויו של רודולף קארטיאר ובכיכובו של פיטר קושינג, ופעם נוספת בשנת 1964 בבימויו של כריסטופר מוראן ובכיכובו של דייוויד באק.
בשנת 1984, שודר בארצות הברית תשדיר פרסומת בשם "1984", אשר בוסס על הספר.
התשדיר פרסם את מחשב המקינטוש של חברת אפל, אשר ביקשה להציג עצמה כ"גואל" מפני שליטתה של חברת יבמ בשוק המחשבים האישיים.
ב-1974 הוציא הזמר דייוויד בואי סינגל בשם "1984" המבוסס ומושפע מספרו של אורוול.
בואי הקליט שירים נוספים עבור מחזה המבוסס על הספר שהתכוון להפיק, בהם "Big Brother", אך אלמנתו של אורוול לא העניקה את אישורה לכך.
בואי הכליל שירים אלה באלבומו "Diamond Dogs".
אחד מהרכבי הרוק של המוזיקאי הישראלי יוסי אלפנט נקרא "חדר 101", מונח מתוך "1984".
ב-1996 הוציא מאיר אריאל את אלבומו "רישומי פחם".
בחוברת של הדיסק נכתב מפורשות שהספר היה מקור השפעה לחלק מהרצועות.
בשנת 2017, עלתה בתיאטרון הבימה הצגה בשם "1984", גרסה עברית לעיבוד תיאטרוני חדש לספר, שיצרו שני מחזאים בריטים רוברט אייק ודאנקן מקמילן, בשנת 2013. בהצגה, בבימויו של עירד רובינשטיין, מככבים אלכס קרול כווינסטון, גיל פרנק כאו'בריאן ואושרת אינגדשט כג'וליה.
תרגומו הראשון של הספר לעברית הופיע בשנת 1950. הספר תורגם על ידי יהודית אביטל והופיע בהוצאת "פלס", שהייתה למעשה סוכנות להפצת עיתונות חוץ.
התרגום שהופיע שנה בלבד לאחר הופעת המקור באנגלית עורר הד רב.
האנלוגיה לברית המועצות ולגרמניה הנאצית הייתה מובנת מאליה לקוראים באותם ימים.
התרגום הנפוץ כיום של ג.
אריוך (שם העט של המתרגמת ג'נטילה ברוידא) הופיע בהוצאת עם עובד ב-1971 ומאז הודפס במספר רב של מהדורות.
1984, תרגמה יהודית אביטל, תל אביב, פלס חברה לפרסומים, תשי"א 1950
לספר הייתה השפעה רבה על העולם של אחרי 1948, אשר נחשף לזוועת הדיקטטורה והטוטליטריות.
הוא אף מונהג כספר חובה בקורסים רבים למחשבה מדינית.
מעבר להשפעה הגדולה שהייתה לספר בהבנה שבבעיה שבצורת המשטר הקומוניסטית וצורות משטר טוטליטריות אחרות, טבע הספר גם חשש גדול בציבור מפני מעורבות יתר של השלטון בחיי האזרח הפשוט.
המונח "האח הגדול" מוזכר לעיתים תכופות, עד ימינו, בכל פעם שיש חשש שמדינה או חברה אוספת יותר מדי מידע על האזרחים.
במובן זה, הקדים אורוול את זמנו, שכן ההבנה כי "ידע הוא כוח" והחשש מפני ניצולו לרעה, טרם היו חקוקים בתודעתו של הציבור.
השפעה נוספת הייתה ההבנה של הבעייתיות ב"כיבוס השפה", ובכך שהשיח משפיע על צורת חשיבתם של אנשים.
בכך השתלב אורוול עם הזרם הפוסט-מודרני שקיבל תאוצה בזמנו, ואשר הוגיו (כדוגמת לודוויג ויטגנשטיין) ייחסו משמעות גדולה לשפה ולשימושיה בפילוסופיה .
הספר "האם תמשיך ברית המועצות להתקיים עד 1984?", מאת הסופר הרוסי אנדרי אמלריק, שיצא בשנת 1970. בעת כתיבת הספר רצה אמלריק להכניס לשמו של הספר את שנת 1980, אך לבסוף שינה אותו ל-1984, כדי לתאמו עם תחזיתו האפוקליפטית של אורוול.
יוצרי הסרט "חיים של אחרים", העוסק במשטר הטוטליטרי בגרמניה המזרחית, בחרו שהעלילה תתרחש בשנת 1984.
תוכנית המציאות "האח הגדול" קיבלה את שמה בהשראת הספר.
הרומן "האח הקטן" מאת קורי דוקטורוב, שמתאר מציאות מדומה בארצות הברית כיום, כשהמשטרה\ממשלה מקימה בסן פרנסיסקו משטר טוטליטרי, במטרה "לשמור על הביטחון" כתגובה לאירוע טרור שהתרחש בעיר.
האלבום "Diamond Dogs" של דייוויד בואי נכתב בחלקו בהתחלה כעיבוד מוזיקלי לספר, אך לאחר שלא קיבל את האישור מאלמנתו של אורוול להפקה הזו הוא כלל את השירים שנכתבו כבר באלבום שלו שמבוסס באופן חלקי על הספר, ושואב ממנו הרבה מאוד השראה.
האלבום "Hail to the Thief" של להקת רדיוהד מושפע במודע מהספר ואף מצטט כמה משפטים מתוכו.
דוגמה לכך היא שיר הפתיחה של האלבום – "2+2=5".
העולם כפי שהוא מוצג בסרט "ונדטה" משנת 2006 מבוסס ברובו על הספר, ולאורך עלילתו מוצגים אלמנטים מקבילים רבים.
אחת הקריצות של "ונדטה" ל-"1984", היא ליהוקו של ג'ון הרט, אשר גילם בעבר את דמותו של וינסטון, כראש המפלגה (האח הגדול).
נאמר כי אלבום המוזיקה "The Resistance" של להקת מיוז נוצר בהשראת הספר.
בסרט "ענן אטלס", שיצא לאקרנים ב-2012, מתואר עתיד קודר בו ממשלה עולמית שולטת בעולם.
אסירה פוליטית נחקרת בידי הממשלה ומוזהרת שלא להשתמש בקוריאנית בזמן החקירה.
הקוריאנית נחשבת שפה אסורה וכינויה הוא Subspeak (שפה נחותה).
נאמר שההשראה לכך הוא הספר בו השפה האנגלית הוותיקה הולכת ויוצאת משימוש בעידוד הממשלה ומוחלפת בגרסה שנקראת Newspeak – שפה עניה יותר, נטולת מילים שנויות במחלוקת, המתאימה לקו המפלגה ומדכאת מחשבה חופשית או ביטויים שקיומם אינו רצוי יותר.
השיר "Ingsoc" של להקת הת'ראש מטאל Havok עוסק בתיאור החיים תחת שלטון המפלגה, תוך התבססות על הנכתב בספר.
סדרת הנוער הישראלית "דאוס" עוסקת בתוכנת מחשב של עוזר וירטואלי מבוסס בינה מלאכותית ועיבוד שפה טבעית האוסף מידע אודות המשתמשים בו ומנצל זאת כדי להשפיע עליהם ולהשתלט על תודעתם.
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1986 ונוגעים לתחום הספרות.
"שירת ארץ הרחוקה" מאת ארתור סי.
"אור מופלא" מאת טרי פראצ'ט
"פורסט גאמפ" מאת וינסטון גרום
"הטירה הנעה" מאת דיאנה וין ג'ונס
"באטמן: האביר האפל חוזר" מאת פרנק מילר (רומן גרפי)
"עיין ערך אהבה" מאת דויד גרוסמן
"איתמר מטייל על קירות" מאת דויד גרוסמן
"מחפשים את גואלמן" מאת אמנון דנקנר
"כתם של שקט" מאת יוסל בירשטיין
"שלושים תפוחים נפלו מהעץ" מאת נפתלי קציר
וולה סויינקה זוכה בפרס נובל לספרות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1984 ונוגעים לתחום הספרות.
"היו שלום ותודה על הדגים" מאת דאגלס אדמס
"כופרי חולית" מאת פרנק הרברט
"עיני דרקון" מאת סטיבן קינג
"רזה" מאת סטיבן קינג (תחת שם העט ריצ'רד באקמן)
"המרדף אחר אוקטובר האדום" מאת טום קלנסי
"המלחמה האיומה על החמאה" מאת דוקטור סוס
קווין איסטמן ופיטר ליירד – צבי הנינג'ה (פרסום הספר הראשון בסדרת הקומיקס המצליחה)
"מאז ומקדם" מאת ג'ואן פיטרס
19 בפברואר – מריסה מאייר, סופרת מדע בדיוני אמריקאית
11 ביולי – מרי לו, סופרת אמריקאית
12 ביולי – אמנדה הוקינג, סופרת אמריקאית
8 באוגוסט – אוון ג'ונס, בריטי, בעל טור, עיתונאי, סופר ופעיל פוליטי
12 בפברואר – חוליו קורטאסר, סופר ארגנטינאי (נולד ב-1914)
21 בפברואר – מיכאיל שולוחוב, סופר רוסי סובייטי, חתן פרס נובל (נולד ב-1905)
15 באפריל – סר ויליאם אמפסון, משורר ומבקר בריטי (נולד ב-1906)
16 במאי – אירווין שו, מחזאי, תסריטאי וסופר אמריקאי (נולד ב-1913)
30 ביוני – ליליאן הלמן, מחזאית ותסריטאית יהודיה-אמריקאית (נולדה ב-1905)
25 באוגוסט – טרומן קפוטה, סופר, מחזאי ותסריטאי אמריקאי (נולד ב-1924)
31 באוקטובר – אדוארדו דה פיליפו, מחזאי תסריטאי, סופר ומשורר איטלקי (נולד ב-1900)
14 בדצמבר – ויסנטה אליכסנדרה, סופר ספרדי וחתן פרס נובל (נולד ב-1898)
פרס נובל לספרות מוענק לירוסלב סיפרט
פרס גונקור מוענק למרגריט דיראס על ספרה L'Amant
בצרפתית: מוענק לברנאר-אנרי לוי על ספרו Le Diable en tête
לסופר זר: מוענק לאלזה מורנטה על ספרה Aracoeli
פרס בוקר מוענק לאניטה ברוקנר על ספרה Hotel du Lac
מדליית קרנגי מוענקת למרגרט מאהי על ספרה The Changeover
פרס ויטברד מוענק לג'יימס ביוקן על ספרו A Parish of Rich Women
פרס מיגל דה סרוואנטס מוענק לארנסטו סאבטו
פרס נבולה מוענק לוויליאם גיבסון על ספרו "נוירומנסר"
מדליית ניוברי מוענקת לבוורלי קלירי על ספרה Dear Mr.
בדרמה: מוענק לדייוויד מאמט על מחזהו Glengarry Glen Ross
בספרות: מוענק לוויליאם ג'יי קנדי על ספרו Ironweed
בשירה: מוענק למרי אוליבר על שירה American Primitive
פרס ישראל לספרות מוענק לימימה אבידר-טשרנוביץ
דויד גרוסמן על ספרו דו-קרב
אילנה אבן טוב-ישראלי על ספרה זנבה האדום
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1986 ונוגעים לעולם הקולנוע.
"אהבה בשחקים", בכיכובו של טום קרוז
"פלאטון", בכיכובם של וילם דפו, צ'ארלי שין וג'וני דפ
"מסע בין כוכבים 4: השיבה הביתה"
"בחזרה ללימודים", בכיכובו של רודני דיינג'רפילד
"שובו של הנוסע השמיני", בכיכובה של סיגורני ויבר
"ילד הזהב", בכיכובו של אדי מרפי
"שמתי ברז למורה", בכיכובו של מתיו ברודריק
הבמאי הטוב ביותר: אוליבר סטון ("פלאטון")
השחקן הטוב ביותר: פול ניומן ("צבע הכסף")
השחקנית הטובה ביותר: מרלי מטלין ("ילדים חורגים לאלוהים")
24 בינואר – מישה ברטון, שחקנית
14 בפברואר – טיפאני ת'ורנטון, שחקנית וזמרת
25 בפברואר – אוליבר וג'יימס פלפס, שחקנים תאומים
22 באפריל – אמבר הרד, שחקנית אמריקאית
13 במאי – רוברט פטינסון, שחקן קולנוע אנגלי
16 במאי – מייגן פוקס, שחקנית אמריקאית
11 ביוני – שיה לה-באף, שחקן אמריקאי
13 ביוני – מרי קייט ואשלי אולסן, שחקניות אמריקאיות
13 ביוני – קאט דנינגס, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית
2 ביולי – לינדזי לוהן, שחקנית וזמרת
10 בנובמבר – ג'וש פק, שחקן יהודי-אמריקאי ("דרייק וג'וש")
14 בינואר – דונה ריד, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1921)
30 במרץ – ג'יימס קאגני, שחקן אמריקאי (נולד ב-1899)
23 באפריל – אוטו פרמינגר, במאי אמריקאי ממוצא אוסטרי (נולד ב-1906)
13 ביוני – בני גודמן, מוזיקאי ושחקן אמריקאי (נולד ב-1909)
25 ביולי – וינסנט מינלי, במאי אמריקאי (נולד ב-1903)
28 בנובמבר – קרי גרנט, שחקן אמריקאי (נולד ב-1904)
29 בדצמבר – אנדריי טרקובסקי, במאי סובייטי (נולד ב-1932)
"קטיפה כחולה", בבימויו של דייוויד לינץ'
"זהירות הבית מתפרק", בכיכובו של טום הנקס
"תשעה וחצי שבועות של שכרון חושים" בכיכובם של מיקי רורק וקים בייסינגר
"שם הוורד" בכיכובו של שון קונרי
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1985 ונוגעים לעולם הקולנוע.
"בחזרה לעתיד", בכיכובו של מייקל ג'יי פוקס
"רמבו 2", בכיכובו של סילבסטר סטאלון
"רוקי 4", בכיכובו של סילבסטר סטאלון
"הצבע ארגמן", בבימויו של סטיבן ספילברג, בכיכובם של וופי גולדברג ודני גלובר
"זיכרונות מאפריקה", בכיכובם של מריל סטריפ ורוברט רדפורד
"קוקון", בבימויו של רון הווארד
"אוצר הנילוס" בכיכובו של מייקל דאגלס
"העד", בכיכובו של האריסון פורד
הסרט הטוב ביותר: "זיכרונות מאפריקה"
הבמאי הטוב ביותר: סידני פולאק ("זיכרונות מאפריקה")
השחקן הטוב ביותר: ויליאם הרט ("נשיקת אשת העכביש")
השחקנית הטובה ביותר: ג'רלדין פייג' ("המסע אל האושר")
26 במרץ – קירה נייטלי, שחקנית
30 באפריל – גל גדות, שחקנית ודוגמנית ישראלית
12 ביוני – דייב פרנקו, שחקן יהודי-אמריקאי, אחיו הצעיר של השחקן ג'יימס פרנקו
2 ביולי – אשלי טיסדייל, שחקנית וזמרת
9 באוגוסט – אנה קנדריק, זמרת ושחקנית אמריקאית
3 בדצמבר – אמנדה סייפריד, שחקנית וזמרת אמריקאית
30 בספטמבר – סימון סיניורה, שחקנית צרפתית (נולדה ב-1921)
2 באוקטובר – רוק הדסון, שחקן אמריקאי, (נולד ב-1925)
10 באוקטובר – יול ברינר, שחקן אמריקאי, (נולד ב-1915)
10 באוקטובר – אורסון ולס, שחקן ובמאי אמריקאי, (נולד ב-1915)
31 בדצמבר – ריקי נלסון, שחקן וזמר אמריקאי, (נולד ב-1940)
"מועדון ארוחת הבוקר", בבימויו של ג'ון יוז
"קומנדו", בכיכובו של ארנולד שוורצנגר
"נערות רק רוצות לכייף", בכיכובם של שרה ג'סיקה פרקר והלן האנט
"ראן", בבימויו של אקירה קורוסאווה
"שואה", סרטו של הבמאי קלוד לנצמן
"מסע העסקים של אבא", בבימויו של אמיר קוסטוריצה
"עוברת אורח", בבימויה של אנייס וארדה ובכיכובה של סנדרין בונר
"רצח בעיניים", סרט ג'יימס בונד בכיכובם של רוג'ר מור ודולף לונדגרן
"הרמז" בבימויו של ג'ונת'ן לין
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1984 ונוגעים לעולם הקולנוע.
מייקל אייזנר מתמנה לנשיא חברת וולט דיסני
"מכסחי השדים", בכיכובם של דן אקרויד וביל מארי
"השוטר מבוורלי הילס", בכיכובו של אדי מרפי
"אינדיאנה ג'ונס והמקדש הארור", בכיכובו של האריסון פורד
"פוטלוס", בכיכובו של קווין בייקון
"גשם סגול", בכיכובו של פרינס
"ספלאש", בכיכובם של טום הנקס ודריל האנה
הבמאי הטוב ביותר: מילוש פורמן ("אמדאוס")
השחקנית הטובה ביותר: סאלי פילד ("מקום בלב")
10 במרץ – אוליביה ויילד, שחקנית אמריקאית
25 במרץ – קתרין מקפי, זמרת ושחקנית אמריקאית
10 באפריל – מנדי מור, זמרת וכותבת שירים אמריקנית, שחקנית
18 באפריל – אמריקה פררה, שחקנית אמריקאית
27 באוקטובר – קלי אוסבורן, שחקנית וזמרת אנגלית
21 בנובמבר – ג'נה מאלון, שחקנית אמריקאית
22 בנובמבר – סקרלט ג'והנסון, שחקנית
25 בנובמבר – גספר אוליאל, שחקן ודוגמן צרפתי (נפטר ב-2022)
28 בנובמבר – מרי אליזבת' וינסטד, שחקנית אמריקאית
4 בדצמבר – לורן לונדון, שחקנית אמריקאית
20 בינואר – ג'וני וייסמילר, שחיין, אלוף אולימפי ושחקן אוסטרי-אמריקאי (הראשון שגילם את טרזן) (נולד ב-1904)
15 בפברואר – אתל מרמן, זמרת ושחקנית אמריקאית (נולדה ב-1908)
16 במאי – אנדי קאופמן, שחקן וקומיקאי אמריקאי (נולד ב-1949)
27 ביולי – ג'יימס מייסון, שחקן בריטי (נולד ב-1909)
5 באוגוסט – ריצ'רד ברטון, שחקן וולשי (נולד ב-1925)
25 באוגוסט – טרומן קפוטה, סופר ותסריטאי אמריקאי (נולד ב-1924)
9 בספטמבר – אילמז גונאי, שחקן ובמאי טורקי (נולד ב-1937)
21 באוקטובר – פרנסואה טריפו, במאי צרפתי (נולד ב-1932)
28 בדצמבר – סם פקינפה, במאי אמריקאי (נולד ב-1925)
"חולית", מבוסס על הספר "חולית" של פרנק הרברט
"היו זמנים באמריקה", בבימויו של סרג'ו לאונה ובכיכובם של רוברט דה נירו וג'יימס וודס
"פריז, טקסס", בבימויו של וים ונדרס
"קאל", בכיכובה של הלן מירן
"כרמן", בבימויו של פרנצ'סקו רוסי
"דמעות של שתיקה", בבימויו של רולנד ג'ופה
"הסיפור שאינו נגמר", בבימויו של וולפגנג פיטרסן
"הטוב מכולם", בבימויו של בארי לווינסון ובכיכובו של רוברט רדפורד
"מסע בין כוכבים 3: החיפוש אחר ספוק"
"מכת פתע", בכיכובו של קלינט איסטווד
"שליחות קטלנית", בכיכובו של ארנולד שוורצנגר
"1984" הוא שמו של סרטון פרסומת של חברת אפל, לקראת השקתו של מחשב המקינטוש בשנת 1984. את הפרסומת ביים יוצר הסרטים רידלי סקוט.
הסרטון עלה לאוויר פעמיים: פעם אחת מוקדם מספיק כדי להיכנס לתחרות הפרסומות של אותה שנה, ופעם שנייה במהלך שידורי הסופרבול, שהיה זמן צפיית שיא בטלוויזיה האמריקאית.
הפרסומת הייתה כל כך אפקטיבית וזכירה – שצופים רבים זוכרים אותה טוב יותר מאשר את משחק הפוטבול.
התסריט מנסה לדמות את עלילת הספר "1984" של ג'ורג' אורוול.
בתשדיר מוצג בפני הצופים אצטדיון ענק מלא בגלוחי ראש בלבוש אחיד מביטים במסך שעליו נראה "האח הגדול", ראש המפלגה בספר, כשהוא נושא נאום ניצחון על הצלחתם לדכא את מרידות המחשבה, ושכעת כולם חושבים בצורה שאותה תכננה המפלגה.
במקביל לתמונות אלו נראית אישה המתפרצת להיכל כשחיילים רודפים אחריה ומנסים למנוע ממנה להיכנס.
האישה בולטת בתוך הקהל בלבושה הצבעוני, בשיערה ובעורה השזוף.
בשיא הפרסומת מיידה האישה פטיש על המסך ושוברת אותו, דבר הגורם לכל הצופים לפעור את פיהם בתדהמה ובחרדה.
בסוף התשדיר הוצגה ההודעה שב-24 בינואר 1984 אפל תשיק את המקינטוש, כדי ששנת 1984 לא תראה כמו "1984".
מטרת הפרסומת הייתה להציג את אפל כאלטרנטיבה למונופול העצום של יבמ ששרר אז בשוק המחשבים.
התשדיר עשה שימוש מוצלח בפחד הלא-רציונלי ששרר אז בקרב חלקים מהציבור, ששנת 1984 תהיה קטסטרופלית כפי שהוצגה בספר של אורוול.
הפרסומת הצליחה למצב את המותג אפל בתור חלופה לאחדות החשיבה אותה מייצגת יבמ.
המיצוב של המותג כפי שבאה לידי ביטוי בפרסומת, מציע "לגאול" את הצופים ולהציע להם חופש בחירה, גם אם עד אז היה נדמה כי "יבמ" היא האפשרות היחידה בכל הנוגע לשוק המחשבים.
הפרסומת נחשבת לאחת הפרסומות הקלאסיות והחשובות בעולם הפרסום והשיווק.
ישנם מספר אלמנטים בולטים בפרסום אשר ניתן להמחיש באמצעות הפרסומת:
שימוש בהפחדה – שימוש בהפחדה בפרסום הוא חרב פיפיות בדרך כלל.
הפרסומת מראה שימוש נכון בהפחדה בכך שהתסריט שהיא מציגה בדיוני מספיק על מנת שהקהל "יסבול" את הצפייה ולא יתחמק ממנה או ידחיק את המסר.
כמו כן הצגת הפתרון למצוקה מסייע לקתרזיס ולעיכול ההפחדה ללא הצבת מחסומים.
שימוש באלמנטים תרבותיים – ההנחה כי הספר 1984, וגם השנה עצמה היא חלק מהמטען התרבותי הקולקטיבי ולכן יכולה לשמש כ"שפה משותפת" בין הצופים לפרסומת.
שימוש במטאפורה התנהגותית – ההמשלה של התנהגות הדמויות בעולם ה"פוליטי" אותו מציגה הפרסומת אל האפשרויות העומדות בפני הצרכנים כשהם רוכשים מחשב.
היעדר המוצר – אי הצגה של המוצר מחזקת את כוחם של האלמנטים הוויזואליים והרגשיים בפרסומת.
למעשה הפרסומת אינה מציגה יתרון מוצרי אחד של אפל על פני יבמ, אלא מדברת רק על הערכים אותם מייצג המותג.
הסרטון זכה במקום הראשון בפסטיבל הפרסום בקאן ובפרס קליאו.
על מנת להיות זכאית להצגת מועמדות לתחרות הקליאו כבר ב-1984, שודרה הפרסומת בדצמבר 1983 בתחנת טלוויזיה קטנה באיידהו בעלות של 10 דולר.
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1984.
7 בפברואר – בוצע הליכת החלל הראשונה אשר בה האסטרונאוטים אינם מחוברים לחללית האם באמצעות כבלים.
קבוצה בראשותו של ריצ'רד ליקי מוצאת את השלד של ילד הטורקנה ("Turkana Boy") בקניה.
המצאת שיטה לזיהוי באמצעות DNA.
22 בינואר – בניית מקינטוש על ידי חברת אפל
24 בינואר – שחרור מוצר ראשון של GNU Project.
תחילת ייצור מדפסות מדגם HP LaserJet
פרס נובל לפיזיקה – קרלו רוּביה (איטליה), סימון ואן דר מיר (הולנד), על תרומתם המכריעה לפרויקט הגדול שהביא לגילוי בוזוני W ו-Z, מתווכי האינטראקציה החלשה.
פרס נובל לכימיה – ברוס מריפילד (ארצות הברית), על פיתוח המתודולוגיה של סינתזה כימית על מצע מוצק.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה – נילס ק.
ג'רן (דנמרק), ז'ורז' קלר (גרמניה), סזר מילשטיין (ארגנטינה/בריטניה), על עבודתם על מערכת החיסון וייצור נוגדנים מונקלוניים (נוגדנים חד שבטיים)
פרס נובל לכלכלה - ריצ'רד סטון (בריטניה) על תרומות בסיסיות לפיתוח מערכת חשבונאות לאומית ששיפרה את הבסיס לניתוח כלכלי אמפירי
פרס טיורינג – ניקלאוס וירת, על פועלו החדשני בתחום שפות המחשב
14 במאי – מארק צוקרברג, יזם אינטרנט יהודי-אמריקאי.
אחד ממייסדי אתר הרשת החברתית הפופולרית "פייסבוק"
7 בינואר – אלפרד קסטלר, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה (1966), על גילוי ופיתוח שיטות אופטיות למחקר תהודה הרציאנית באטומים (נולד ב-1902)
18 בפברואר – לביב חבשי, אגיפטולוג מצרי רב השפעה (נולד ב-1906)
22 בפברואר – מקס ניומן, מתמטיקאי ומפצח צפנים בריטי, עבודתו הובילה לבניית קולוסוס - המחשב המתוכנת האלקטרוני הראשון (נולד ב-1897)
8 באפריל – פיוטר קפיצה, פיזיקאי סובייטי, חתן פרס נובל לפיזיקה (1978) על המצאותיו וגילוייו הבסיסיים בתחום של פיזיקה בטמפרטורות נמוכות (נולד ב-1894)
15 באפריל – גרטה הרמן, מתמטיקאית ופילוסופית גרמניה, הידועה בשל עבודתה בתחומי המתמטיקה, פיזיקה, פילוסופיה, וחינוך.
מוכרת בשל הפרכה של תאוריות משתנים חבויים של ג'ון פון נוימן (נולדה ב-1901)
19 במרץ – ריצ'רד בלמן, מתמטיקאי יהודי אמריקאי בתחום המתמטיקה השימושית.
נודע בזכות המצאת התכנון הדינמי (נולד ב-1920)
13 במאי – סטניסלב אולם, מתמטיקאי פולני-אמריקאי, בעל תרומה בולטת בתורת המספרים, בתורת הקבוצות, בתורה ארגודית ובטופולוגיה אלגברית, השתתף בתוכנית מנהטן (נולד ב-1909)
6 באוקטובר – ג'ורג' גיילורד סימפסון, פליאונטולוג אמריקאי מהמשפיעים ביותר במאה העשרים, תרם רבות בתחום של הסינתזה האבולוציונית המודרנית (נולד ב-1902)
14 באוקטובר – מרטין רייל, פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1974, על חלקו במחקר החלוצי באסטרופיזיקת רדיו ובפרט על תצפיותיו והמצאותיו, ובייחוד על טכניקת סינתזת המיפתח (נולד ב-1984)
20 באוקטובר – פול דיראק, פיזיקאי עיוני בריטי, ממניחי יסודות מכניקת הקוונטים וחתן פרס נובל לפיזיקה (1933)
20 בדצמבר – סטנלי מילגרם, פסיכולוג אמריקאי יהודי, אחד מאבות הפסיכולוגיה החברתית, ערך את ניסוי מילגרם לבדיקת השפעת הסמכות על האדם, אבן דרך בפסיכולוגיה החברתית (נולד ב-1933)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1987 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
9 במאי – תחרות האירוויזיון התקיימה בבריסל שבבלגיה.
בתחרות זכתה אירלנד, עם השיר "Hold Me Now", אותו ביצע הזמר האירי ג'וני לוגן.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1987
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 1987. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית.
לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו :קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 1987.
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1987
תאריך שידור הפרק האחרון שם הסדרהרשת שידור שנת עלייה לשידור27 בפברוארספינת האהבהABC19778 במרץצוות לענייןNBC198330 במרץהפרוגליםHBO198310 באפרילסיפורים מופלאיםNBC198517 באפרילרמינגטון סטילNBC198218 במאיתהילהNBC198213 ביוניילד הקראטהABC19867 באוגוסטזאב מעופףUSA Network198411 בנובמברהרובוטריקיםסינדיקציה1984
9 במרץ, באו וואו, ראפר ושחקן אמריקני.
28 בספטמבר, הילרי דאף שחקנית וזמרת אמריקנית.
3 במרץ, דני קיי, שחקן קולנוע וטלוויזיה וקומיקאי יהודי-אמריקני (נולד ב-1911)
19 באוגוסט, היידן רורק, שחקן אמריקני.
מוכר בעיקר מסדרת הטלוויזיה אני חולם על ג'יני (נולד ב-1910)
11 בספטמבר, לורן גרין, שחקן קנדי.
מוכר בעיקר מסדרת הטלוויזיה בוננזה (נולד ב-1915)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1985.
1 בספטמבר – גילוי שרידים של הטיטניק, אניית פאר עצומת ממדים שהוצגה כשיא בטיחותי וטבעה בהפלגת הבכורה
20 ביולי – גילוי השרידים של אונייה ספרדית משנת 1622 על יד חופי פלורידה.
התגלה אוצר בהיקף של 400 מיליון דולר
גילוי פולרן על ידי הארי קרוטו, רוברט קורל וריצ'רד סמולי
1 בינואר – תחילת רישום של סיומת אינטרנט
20 בנובמבר – שחרור של גרסה ראשונה של Microsoft Windows
16 במאי – גילוי הידלדלות שכבת האוזון
4 במרץ – תחילת חובה של בדיקת איידס לתורמי דם
פרס נובל לפיזיקה – קלאוס פון קליצינג (גרמניה), על גילוי אפקט הול הקוונטי.
פרס נובל לכימיה – הרברט האופטמן, ג'רום קרל (ארצות הברית), על הישגיהם בפיתוח שיטות ישירות לקביעת מבנה גבישי.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – מייקל ס.
בראון, ג'וזף גולדשטיין (ארצות הברית), על תיאור ויסות מטבוליזם הכולסטרול.
פרס נובל לכלכלה - פרנקו מודיליאני (ארצות הברית), על הניתוח החלוצי של חיסכון ושל שווקים פיננסיים.
פרס טורינג – ריצ'רד קארפ, ראשון שתיאר את מחלקת הסיבוכיות NPC
3 במרץ – יוסף שקלובסקי היה אסטרונום ואסטרופיזיקאי סובייטי, ממוצא יהודי, (נולד ב-1916)
20 באפריל – צ'ארלס ריכטר, גאולוג אמריקאי (נולד ב-1900)
28 במאי – ז'ורז' דֶוֶרֶה, פסיכואנליטיקאי,אנתרופולוג וחוקר תרבויות צרפתי-אמריקאי יליד אוסטרו-הונגריה, יהודי במוצאו.
30 ביולי – ג'וליה רובינסון, מתמטיקאית אמריקאית.
ידועה בעיקר בשל עבודתה בתחום בעיות הכרעה ובפרט בשל תרומתה לפתרון הבעיה העשירית של הילברט (נולדה ב-1919)
31 באוגוסט – פרנק מקפרלן ברנט חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (1960) על חלקו בגילוי כי מערכת החיסון של העובר לומדת כיצד להבחין בין עצמה לבין מה שמחוצה לה (נולד ב-1899)
6 בספטמבר – רודני ר.
פורטר, ביוכימאי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1972 על גילוי המבנה הכימי שלמולקולת הנוגדן (נולד ב-1917)
7 בספטמבר – ג'ורג' פוליה, מתמטיקאי הונגרי ממוצא יהודי פעל בשווייץ ואחר כך בארצות הברית.
נודע בשל עבודתו בתחום הקומבינטוריקה, עסק רבות בשיטות לחינוך מתמטי (נולד ב- 1887)
9 בספטמבר – פול פלורי (Paul Flory), כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (1974) על עבודתו הבסיסית, תאורטית וניסיונית, בכימיה הפיזיקלית של מקרומולקולות (נולד ב-1899)
30 בספטמבר – צ'ארלס ריכטר, גאולוג אמריקאי שהתמחה בסייסמולוגיה, על שמו נקרא סולם ריכטר, לכימות עוצמתן של רעידות אדמה (נולד ב-1900)
5 באוקטובר קרל מנגר, מתמטיקאי אמריקני ממוצא אוסטרי, עסק באלגברות, בעקומות, בתורת הממדים ובגאומטריות.
כמו כן תרם לתורת המשחקים ולמדעי החברה (נולד ב-1902)
8 באוקטובר – גורדון ולצ'מן, מתמטיקאי בריטי ומפענח צפנים בתקופת מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1906)
24 בנובמבר – לסלו בירו, ממצאי עט כדורי הונגרי (נולד ב-1899)
27 בדצמבר – דיאן פוֹסי, זואולוגית אמריקאית, חקרה ביסודיות מספר קבוצות של גורילות, ביערות של ההרים ברואנדה (נולדה ב-1932)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1986.
24 בינואר – חללית וויאג'ר 2 הגיע לאזור אורנוס
28 בינואר – פיצוץ מעבורת החלל צ'לנג'ר
19 בפברואר – שיגור תחנת החלל הסובייטית מיר
8 במרץ – צילום שביט האלי על ידי חללית ג'וטו האירופאית
26 באפריל – אסון צ'רנוביל
בניית מיקרוסקופ כוח אטומי ראשון
3 באפריל – בניית מחשב נייד ראשון על ידי חברת IBM
גילוי מוליכי על מסוג חדש (HTS)
פרס נובל לפיזיקה – ארנסט רוּסקַה (גרמניה), על עבודתו הבסיסית באופטיקת אלקטרונים, ועל תכנון מיקרוסקופ האלקטרוני הראשון; גרד ביניג גרמניה, היינריך רוֹרֵר, (שווייץ) – על תכנון מיקרוסקופ המינהור הסורק.
פרס נובל לכימיה – דאדלי הרשבאך (ארצות הברית), יואן לי מטאיוואן, ג'ון פולני (קנדה) - על תרומתם בעניין הדינמיקה של תהליכים כימיים אלמנטריים.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – סטנלי כהן ארצות הברית, ריטה לוי-מונטלצ'יני איטליה/ארצות הברית, על גילוי גורמי הגדילה.
פרס נובל לכלכלה - ג'יימס מ.
ביוקנן (ארצות הברית) על הבסיס החוזי והחוקתי לתאוריה של קבלת החלטות כלכלית ופוליטית
פרס טיורינג – ג'ון הופקרופט ורוברט טרג'אן על הישגים מהותיים בעיצוב וניתוח אלגוריתמים ומבני נתונים
מדליית פילדס – סיימון דונלדסון (בריטניה), גרד פאלטינגס (ארצות הברית), מייקל פרידמן (ארצות הברית)
7 באפריל – לאוניד קנטורוביץ', מתמטיקאי סובייטי חתן פרס נובל לכלכלה (נולד ב-1912)
31 במאי – ג'יימס ריינווטר (James Rainwater), פיזיקאי אמריקאי חתן פרס נובל לפיזיקה, על חלקו בגילוי הקשר בין תנועה קולקטיבית ותנועת חלקיקים בגרעין האטום, ופיתוח התאוריה של גרעין האטום בהתבסס על קשר זה (נולד ב-1917)
24 ביולי – פריץ אלברט ליפמן, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1953) על גילוי הקואנזים A (נולד ב-1899)
25 בספטמבר – ניקולאי סמיונוב, כימאי סובייטי חתן פרס נובל לכימיה (1956) על חלקו במחקר של מנגנון התגובות הכימיות (נולד ב-1896)
22 באוקטובר – אלברט סנט-גיירגי, ביוכימאי הונגרי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1893)
23 באוקטובר – אדוארד אדלברט דויזי, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (1943) על חלקו בזיהוי של ויטמין K והמבנה הכימי שלו (נולד ב-1893)
31 באוקטובר – רוברט מוליקן (Robert S.
Mulliken), פיזיקאי אמריקאי חתן פרס נובל לכימיה (1966) על עבודתו הבסיסית על הקשרים הכימיים והקונפיגורציה האלקטרונית של המולקולות על ידי שיטת האורביטל המולקולרי (נולד ב-1896)
20 בנובמבר – אלכסנדר מרקוביץ' אוסטרובסקי, מתמטיקאי יהודי רוסי, עבד בגרמניה ושווייץ (נולד ב-1893)
13 בדצמבר – גלין דניאל, ארכאולוג בריטי שהתמחה בתקופה הנאוליתית באירופה (נולד ב- 1914)
1985 הוא ספר מאת אנתוני ברג'ס שראה אור בשנת 1978. כפי שעולה משמו, הספר נכתב בהשפעת ספרו של ג'ורג' אורוול, "1984", ושני חלקיו מנהלים התכתבות עמו.
בעברית ראה הספר אור בהוצאת יתד בתרגומו של אריה חשביה.
הספר בנוי משני חלקים: החלק הראשון הוא סדרה של מאמרים וראיונות (שבהם ברג'ס הוא הן המראיין והן המרואיין) אשר דנים בהיבטים שונים בספרו של אורוול.
החלק השני בספר הוא רומן שעלילתו מתרחשת בבריטניה ב-1985 – 7 שנים בעתיד בעת כתיבת הספר.
הספר איננו בגדר "המשך" לספרו של אורוול, אך ברג'ס עושה בו שימוש בקונספט דומה: בהתבססו על החברה הבריטית ועל העולם הסובב אותו ב-1978, הוא מנסה לתאר כיצד עשויה להיראות שנת 1985, אם תימשכנה מגמות מסוימות.
המגמה העיקרית שהוא מתייחס אליה היא כוחם העולה של האיגודים המקצועיים.
בשנת 1985 ההיפותטית אשר נחזית בספר, צברו האיגודים המקצועיים עוצמה כה רבה עד כי הם שולטים באופן מוחלט בחברה; קיים איגוד לכל מקצוע שניתן להעלות על הדעת.
האיגודים פותחים בשביתות בלא נימוקים מהותיים, ועל פי רוב שביתה של איגוד אחד מידרדרת לשביתה כללית.
נושא מרכזי נוסף המופיע ברומן הוא עליית האסלאם ככוח תרבותי ופוליטי ראשי בבריטניה, בשל הגירה מאסיבית מן המזרח התיכון; לונדון מלאה עד גדותיה במסגדים ובערבים עשירים.
השימוש בהצגת השביתה הבדיונית כגורמת למותם של חפים מפשע, במטרה לעורר אצל הקורא עוינות כלפי האיגודים, מזכיר את השימוש שעושה רוברט היינליין בסיפורו The Roads Must Roll ("הדרכים חייבות לנוע").
השקפה זו מנוגדת בתכלית לעמדותיו הסוציאליסטיות של אורוול, ונטועה במציאות של יחסי העבודה בבריטניה בשנות השבעים, שהתאפיינו בסכסוכי עבודה רבים וקשים.
הגרסה העברית של הספר יצאה במהדורה אחת בלבד בהוצאת "יתד" בשנת תש"ם–1980, ומספר העותקים הקיים ממנו כיום (2008) נמוך ביותר.
בתחילת הרומן מעומת הגיבור בֵּוו ג'ונס (Bev Jones) עם מותה של אשתו, אשר הייתה בבית-החולים בעת שעלה באש.
בשל שביתת איגוד הכבאים נשרף בית-החולים עד היסוד (במציאות, נקט איגוד הכבאים בבריטניה בפעם הראשונה בתולדותיו צעדים הפגנתיים בשנת 1977, שבה ככל הנראה חיבר ברג'ס את הרומן).
בֵּוו נותר לבדו, מטופל בבתו בעלת הצרכים המיוחדים בֶּסִי (Bessie).
בסי בת השלוש-עשרה מפותחת מינית ביחס לבנות גילה ואיננה מסוגלת לתפושׂ את ההבדל שבין מציאות ודמיון, בשל תרופה דמוית-תלידומיד שנטלה אימהּ במהלך הריונהּ.
מותה של אשתו מעורר בבֵּוו עוינות עמוקה כלפי מערכת האיגודים.
מילותיה האחרונות היו: "אל תיתן להם לחמוק מעונש".
אולם אין זו הפעם הראשונה שבה מוצא את עצמו בֵּוו נגד המערכת; בֵּוו היה בעברו מרצה להיסטוריה, שפוטר בעת שהמערכת מבוססת-האיגודים, אשר שואפת לקדם השכלה בעלת ערך מעשי, מצאה את עבודתו בלתי-חיונית.
בֵּוו, העובד כקונדיטור, מגיע יום בהיר אחד לעבודתו חרף שביתת האיגוד שלו.
בעקבות זאת נשללת חברותו באיגוד בגין עבודה בעת שביתה, ובכך למעשה הוא הופך לבלתי-ניתן להעסקה.
ביודעו כי יאבד את ביתו בקרוב, הוא לוקח את בתו בסי למתקן המנוהל בידי המדינה, שבו תוכל לזכות לטיפול לצד ילדות אחרות כמותהּ.
בֵּוו נהיה לנווד הנודד סביב לונדון, ומתיידד עם קבוצה של פורשים – בלתי-ניתנים להעסקה כמותו.
הוא נוטל יחד עימם חלק בגנבות קטנות מחנויות, במטרה לשרוד.
באחת מן הגיחות הללו הוא נלכד, ונגזר עליו להישלח לחינוך-מחדש במוסד ממשלתי, שאינו כלא ואינו בית חולים פסיכיאטרי, אלא מוסד כלאיים, המכיל יסודות הן מזה והן מזה.
במרכז לחינוך-מחדש נחשף בֵּוו להרצאות וסרטי תעמולה, שמטרתם להפוך אותו לחבר מועיל בחברה (רעיון שברג'ס בוחן גם ב"תפוז מכני").
הוא פוגש בפקיד האיגוד רב-העוצמה פֶּטִיגְרוּ (Pettigrew), אשר מתרה בו וטוען בפניו כי עבר זמנו, וכי ההתאגדות היא עתידה של בריטניה.
חרף כל זאת נותר בֵּוו כשהיה ואינו 'מומר', וכאשר הוא מסיים לרצות את גזר-הדין – הוא עוזב כאדם חופשי.
כאשר נודע לו כי בסי עומדת להיזרק מן המתקן שבו הניח אותה בשל סירובו לזנוח את אמונותיו, הוא שב ללונדון.
הצורך בהכנסה ובמקום מגורים מוביל אותו להצטרף לחבורה המכונה "הבריטים החופשיים" (The Free Britons), שמטרתה לספק תשתית וסדר במצב הכאוטי שנוצר כתוצאה מהשביתות, ואשר הולך וגובר וסוחף את בריטניה כולה.
בפועל, מוכר בֵּוו את ביתו כאישה לשייח' אמיד אשר חומד אותה בעת ביקור במלון א (ל)-דורצ'סטר, ומשכנע את עצמו כי לפחות כך היא תהיה מוגנת ותהיה בעמדה שבה ידאגו לכל מחסורה.
בינתיים מתגלה לו כי "הבריטים החופשיים" היא חזית של ארגון מוסלמי השואף לכונן מחדש את בריטניה כמדינת שריעה.
בשל השכלתו מועסק בֵּוו במערך הדוברות של "הבריטים החופשיים", ונקרא לדווח על אירועי השביתה הכללית.
הוא מתוסכל כאשר עבודתו מצונזרת בידי מנהיג הארגון, קולונל וואלאס (Colonel Wallace).
השביתה הולכת ומתפשטת עד לכדי שביתה כוללת.
המלך צ'ארלס השלישי לוקח פיקוד על המדינה ההולכת וגוועת.
מספר חודשים לאחר השביתה נעצר בֵּוו פעם נוספת, והוא נדון למאסר עולם במוסד שמור, שגם הוא אינו כלא ואינו בית חולים.
במוסד מַחְייה בֵּוו מחדש את קריירת ההוראה שלו, בדמות הרצאות בלתי-רשמיות שהוא מעביר בפני אסירים אחרים.
השנים נוקפות, והסילבוס שלו – שהחל באנגליה של תקופת האנגלו-סקסים – עובר דרך הרנסאנס, עידן הנאורות והמהפכה התעשייתית, ומגיע לזמן המודרני.
שברירי ידיעות עוברים לעיתים קרובות בין הכלואים.
חלקם מספרים כי המרתהּ של בריטניה לאסלאם נמצאת בשלב מתקדם למדי; לדוגמה, מסופר כי תושביו של האי מאן גילו לאחרונה כי מזה שנים רבות מחליף סם ממריץ-מדכא את האלכוהול בבירה שלהם (בהתאם לחוקי אסלאם, האוסרים על שתיית משקאות חריפים).
ואולם יחד עם זאת, אין ליושבי הכלא כל דרך לוודא את אמיתותן של הידיעות המגיעות אליהם.
בֵּוו מוצא שהוא מתקשה יותר ויותר להסביר לתלמידיו את הרצף ההיסטורי במונחי ההווה.
כיוון שכך, הוא מציע שהם יחלו את הסקירה מחדש ויפלסו שוב את דרכם בחזרה להווה; בעקבות הצעה זו מתפזרת הכיתה.
בלילה חומק בֵּוו לבדו אל מחוץ לבניין, מתגנב לחצר המוסד ומתאבד באמצעות מגע מכוּון בגדר החשמלית.
1986 בישראל (ה'תשמ"ו-ה'תשמ"ז) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 38 שנים להקמתה.
1 בינואר – השקל יוצא משימוש ומוחלף בשקל החדש
11 בפברואר – פעיל זכויות האזרח, נתן שרנסקי מגיע לישראל לאחר תקופת מאסר של כ-9 שנים בברית המועצות
17 באפריל – אנשי הבידוק של אל על מגלים חומר נפץ שהושתל בתחתית מזוודתה של אן מרי מרפי, נוסעת תמימה, ומכשילים את ניסיון הפיגוע בטיסת אל על מלונדון שיזמה סוריה
4 ביוני – יונתן פולארד מודה בבית המשפט שריגל עבור מדינת ישראל
30 בספטמבר – מרדכי ואנונו מתפתה לבוא לרומא על ידי הסוכנת "סינדי", ונחטף משם על ידי סוכני המוסד
5 באוקטובר – העיתון הבריטי "סאנדיי טיימס" מפרסם מאמר על סודות הגרעין של מדינת ישראל בעקבות המידע שמסר מרדכי ואנונו לעיתונאי פיטר הונאם
16 באוקטובר – רון ארד, נווט קרב בחיל האוויר הישראלי, נופל בשבי ארגון "אמל" בלבנון לאחר שמופל מטוסו.
גורלו לא נודע עד היום
20 באוקטובר – רוטציה בראשות הממשלה: יצחק שמיר מציג את הממשלה העשרים ושתים (ממשלת האחדות הלאומית חלק ב'), ומתחיל את כהונתו השנייה כראש ממשלת ישראל
23 באוקטובר – תחילת השידורים הניסיוניים של ערוץ 2
10 בדצמבר – אלי ויזל מקבל את פרס נובל לשלום
המרכז העולמי לתורה וחסידות של בעלזא מתחיל להבנות, לימים יהיה אחד מבתי הכנסת הגדולים ביותר במדינת ישראל
4 בספטמבר - ביטול השקל הישן
7 בינואר – דפני ליף, פעילה חברתית ישראלית, מיוזמי ומנהיגי מחאת האוהלים.
8 בפברואר – אגם רודברג, שחקנית ודוגמנית ישראלית
3 במרץ – מיכאל מושונוב, שחקן, זמר, מוזיקאי ומנחה טלוויזיה ישראלי
10 במרץ – רוני דואני, זמרת פופ, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית בעברה
20 באפריל – תום אבני, שחקן ומנחה טלוויזיה ישראלי.
22 במאי – רן בכור, שחקן ישראלי.
28 במאי – אליה גרינפלד, תסריטאי ויוצר תוכן
11 ביוני – ניקול ראידמן, אשת עסקים ישראלית ילידת-אוקראינה הסובייטית
6 ביולי – עומרי קנדה, כדורגלן ישראלי
6 באוגוסט – נתן גושן, זמר ישראלי.
28 באוגוסט – גלעד שליט, חטוף ישראלי שהוחזק בידי החמאס עד סוכות 2011, תשע"ב.
1 בספטמבר – שחר צוברי, גולש ישראלי וזוכה מדליית ארד באולימפיאדת בייג'ינג.
10 בספטמבר – מגי אזרזר, שחקנית ישראלית
18 באוקטובר – עידן יניב, זמר ישראלי.
19 בנובמבר – חובי סטאר, זמר ישראלי, נציג ישראל לאירוויזיון 2016
8 בפברואר – ישראל גלילי, ראש המפקדה הארצית של "ההגנה" ושר בממשלת ישראל (נולד ב-1911)
29 ביוני – דן פגיס, משורר ומתרגם עברי וחוקר של שירת ימי הביניים היהודית (נולד ב-1930)
1985 בישראל (ה'תשמ"ה-ה'תשמ"ו) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 37 שנים להקמתה.
1 בינואר – הכנסת מחליטה להקים ועדת חקירה לבדיקת אחריות הבנקים למשבר מניות הבנקים.
20 בינואר – אותרה חולת איידס ראשונה בישראל שנדבקה כתוצאה מעירוי דם.
11 ביוני – אסון הבונים: 22 הרוגים בהתנגשות בין רכבת לאוטובוס ליד מושב הבונים
4 בספטמבר – השקל החדש הופך למטבע הרשמי של ישראל
1 בנובמבר – המע"מ מבוטל באילת
21 בנובמבר – ג'ונתן פולארד נעצר בארצות הברית על ידי ה-FBI באשמת ריגול לטובת מדינת ישראל
במהלך שנת 1985 נקבעה רצועת הביטחון.
ב-14 בינואר התקבלה החלטה מספר 291 של ממשלת ישראל לפיה תתבצע היערכות מחדש בגבול הצפון.
התהליך הושלם ב-10 ביוני 1985 - צה"ל השלים את הנסיגה אל רצועת הביטחון.
בשנת 1985 בוצעו מספר פיגועי טרור על ידי הפלסטינים בולטים שגררו תגובה צבאית ישראלית:
10 במרץ – 12 חיילי צה"ל נרצחו בפיגוע מכונית תופת ליד מטולה.
4 באפריל – פשיטה של כוח שייטת 13 לנמל ימי באלג'יריה שבמהלכה הוטבעה ספינת אש"ף בשם "מון לייט" שבה תוכנן פיגוע ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
21 במאי – נערכת עסקת ג'יבריל אשר במסגרתה שוחררו 1,150 אסירים ועצירים ביטחוניים שהיו כלואים בישראל כנגד שלושה שבויי צה"ל.
סוף יולי - רצח המורים לאה אלמקייס ויוסף אליהו מעפולה, גופותיהם התגלו במערה בגלבוע
25 בספטמבר – הפיגוע בנמל לרנקה: במהלך יום הכיפורים, חוליית מחבלים משתלטת על יאכטה ישראלית במרינה של לרנקה בקפריסין, רוצחת שלושה ישראלים ששהו בה, ומסגירה עצמה לרשויות.
2 באוקטובר – מבצע רגל עץ: חיל האוויר מפציץ את מפקדות אש"ף בתוניס.
5 באוקטובר – הפיגוע בראס בורקה: חייל מצרי יורה למוות בשבעה ישראלים באתר נופש בדרום סיני.
באותו יום רוצחים מחבלים שני ישראלים בברצלונה שבספרד
7 באוקטובר – ספינת הנוסעים האיטלקית "אקילה לאורו" נחטפת על ידי טרוריסטים פלסטינים מארגון החזית לשחרור פלסטין בעת שהפליגה מאלכסנדריה לפורט סעיד שבמצרים.
הטרוריסטים איימו לפגוע בבני הערובה אם לא ישוחררו 50 אסירים פלסטינים שהיו כלואים בישראל.
במהלך האירוע, הטרוריסטים רצחו נוסע יהודי־אמריקני, נכה בכיסא גלגלים בן 69 בשם ליאון קלינגהופר, כשהשליכו אותו לים בעודו חי.
10 בנובמבר – חייל ישראלי נפצע קשה בפיגוע דקירה ליד שער שכם בירושלים.
אוטובוס ישראלי שהיה בדרכו לעמנואל בכביש 505 הותקף בירי מן המארב ליד ההתנחלות יקיר.
27 בדצמבר – 18 נרצחים ו-40 פצועים בפיגוע שמבצעים מחבלים מארגונו של אבו נידאל בירי על דלפקי אל על בנמלי התעופה של רומא ווינה
1 באפריל – שי דורון, כדורסלנית ישראלית
4 באפריל – דודי סלע, טניסאי ישראלי
30 באפריל – גל גדות, דוגמנית-על ושחקנית קולנוע ישראלית
4 ביוני – בר רפאלי, דוגמנית-על ישראלית
4 ביוני – יובל שרף, שחקנית ודוגמנית ישראלית.
30 ביולי – מירב פלדמן, שחקנית, זמרת ומנחהישראלי.
5 באוגוסט – גל לב, שחקן ישראלי.
2 באוקטובר – יהודה נהרי, שחקן ישראלי.
19 בנובמבר – מיטל מיכאלי, שחקנית ישראלית.
18 בינואר – מרדכי בנטוב, מראשי השומר הצעיר ומפ"ם (נולד ב-1900)
31 בינואר – מנחם בדר, חבר הכנסת מטעם מפ"ם (נולד ב-1895)
25 בפברואר – יעקב אליאב, איש אצ"ל וממייסדי הלח"י (נולד ב-1917)
24 באפריל – יצחק כַּהן - הנשיא השישי של בית המשפט העליון (נולד ב-1913)
29 בספטמבר – יונה וולך, משוררת ישראלית (נולדה ב-1944)
6 באוקטובר – נח מוזס, בעל "ידיעות אחרונות" (נולד ב-1912)
2 בנובמבר – לאה דגנית, שחקנית תיאטרון וציירת ישראלית (נולדה ב-1907)
7 בדצמבר – שלמה רוזן, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1905)
1984 בישראל (ה'תשמ"ד-ה'תשמ"ה) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 36 שנים להקמתה.
21 בינואר – במסיבת עיתונאים מודיע שר הפנים יוסף בורג כי נעצר יונה אברושמי, שרצח את אמיל גרינצווייג בהפגנת "שלום עכשיו" ב-10 בפברואר 1983.
20 במאי – ועדת זורע, שחקרה את פרשת קו 300, מגישה את מסקנותיה
23 ביולי – הבחירות לכנסת האחת עשרה מסתיימות ללא הכרעה ברורה
13 בספטמבר – שמעון פרס מציג את הממשלה העשרים ואחת (ממשלת האחדות הלאומית חלק א'), ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל)
29 בנובמבר – נעדרה החיילת הדס קדמי.
לאחר כשבועיים נמצאה גופתה ליד כלא דמון ועליה סימני אלימות קשים מאוד.
המשטרה העריכה שהמניע לרצח לאומני ושהכוונת המחבלים הייתה לחטוף אותה למטרות מיקוח.
בעקבות הפרשה נאסר על חיילי צה"ל לנסוע בטרמפים בשעות הלילה.
26 בינואר – חברי כנופיית ליפתא מנסים להוציא לפועל את תוכניתם לפוצץ את מסגדי הר הבית
4 במרץ – קבוצה של אנשי תנועת כ"ך בהם יהודה ריכטר יורה על אוטובוס ליד מזרעה א-שרקיה, מהירי נפצעו 7 נוסעים.
27 באפריל – מעצר חברי המחתרת היהודית בידי השב"כ לאחר שניסו לפוצץ חמישה אוטובוסים במזרח ירושלים.
28 באוקטובר – הרוג ועשרה פצועים כתוצאה מירי רקטת לאו לעבר אוטובוס פלסטיני בירושלים שבוצע ע"י דוד בן שימול כנקמה על רצח הסטודנטים בכרמיזן.
פיגועי טרור פלסטינים בולטים שבוצעו נגד מטרות ישראליות במהלך 1984:
2 באפריל – התקפת מחבלים ברח' המלך ג'ורג' בירושלים-הרוג ועשרות פצועים.
12 באפריל – פרשת קו 300: ארבעה מחבלים משתלטים על אוטובוס ולוקחים את נוסעיו כבני ערובה.
למחרת, בפעולת חילוץ, נהרגת אחת החטופות ושניים מהחוטפים.
שני מחבלים אחרים שהוצאו חיים מהאוטובוס, נהרגים על ידי אנשי השב"כ.
19 באוקטובר – ספינת דבור של חיל הים משמידה סירת גומי שבה שני מחבלים שתכננו לבצע פיגוע מיקוח.
בחילופי האש נפצעים שני חיילי צה"ל.
22 באוקטובר – רצח שני סטודנטים בידי מחבל סמוך למנזר כרמיזן
אלבומים בולטים: אתה לי ארץ של ירדנה ארזי, תרקוד של שלמה ארצי, דרך המשי של יהודית רביץ, משמרת לילה של להקת בנזין, שירי תימן של עפרה חזה, ...וגלוי עיניים של מאיר אריאל, פסק זמן של אריק איינשטיין ושם טוב לוי.
הסרט מאחורי הסורגים בבימויו של אורי ברבש מועמד לפרס אוסקר לסרט הזר הטוב ביותר.
7 בינואר – רן דנקר, זמר דוגמן ושחקן ישראלי
11 בינואר – אושרי כהן, שחקן ישראלי
21 בינואר – רומי אבולעפיה, שחקנית ודוגמנית ישראלית
24 בינואר – יותם הלפרין, כדורסלן ישראלי
31 בינואר – מיכאל אלוני, שחקן ומנחה טלוויזיה ישראלי
2 במרץ – הילה קורח, עיתונאית, קריינית, אשת רדיו וטלוויזיה ישראלית
10 במאי – פאר טסי, זמר-יוצר ומלחין מוזיקה ים-תיכונית ישראלי
31 במאי – יעל גרובגלס, שחקנית ודוגמנית ישראלית
25 בספטמבר – ברק יצחקי, כדורגלן ישראלי
2 באוקטובר – ידידיה ויטל, שחקן ישראלי
10 באוקטובר – ליהיא גרינר, ידוענית ישראלית, התפרסמה בעונה השלישית של "האח הגדול"
21 באוקטובר – שני קליין, שחקנית ישראלית
7 בנובמבר – ירדן הראל, דוגמנית, צלמת, מנחת טלוויזיה ושחקנית ישראלית
27 בנובמבר – עדי הימלבלוי, שחקנית, דוגמנית ומנחה ישראלית
8 בינואר – הרב ישראל אבוחצירא הוא ה"באבא סאלי" (נולד ב-1890)
19 בפברואר – דוד הכהן, ממנהיגי היישוב, דיפלומט וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ב-1898)
1 באפריל – זלדה, משוררת ישראלית (נולדה ב-1914)
21 באפריל – מרסל ינקו, צייר ואדריכל ישראלי (נולד ב-1895)
24 ביולי – אריה שרון, אדריכל ישראלי (נולד ב-1900)
8 באוגוסט – אברהם אבן-שושן, מילונאי עברי (נולד ב-1905)
8 באוגוסט – בן-ציון קשת, איש אצ"ל וחבר הכנסת מטעם גח"ל והליכוד (נולד ב-1914)
1987 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 211 שנה מיום היווסדה.
11 בפברואר – צבא ארצות הברית מפוצץ נשק אטומי באתר הניסוים בנוואדה.
16 באוגוסט – טיסה 255 של חברת נורת'ווסטרן (מטוס מדגם מקדונל-דאגלס MD-82) מתרסק בזמן ההמראה משדה התעופה של דטרויט.
כל 156 נוסעי המטוס נספים באסון פרט לנוסעת ססיליה סיצ'ן בת הארבע.
14 באוקטובר – 16 באוקטובר - ארצות הברית עוקבת בטלוויזיה בשידור חי אחר חילוצה של התינוקת ג'סיקה מקלור בת ה-18 חודשים אשר נפלה לבאר ביישוב מידלנד שבטקסס.
19 באוקטובר – "יום שני השחור" - מדד דאו ג'ונס נופל ב-22%
7 בדצמבר – טיסה 1771 של פאסיפיק סאות'ווסט איירליינס מתרסקת ליד פאסו רובלס שבקליפורניה.
האירוע אשר בו נהרגו כל 43 נוסעי המטוס התרחש לאחר שעובד לשעבר ממורמר ירה בממונה שלו ולאחר מכן ירה בשני הטייסים ובטייס נוסף ששהה במטוס כנוסע.
8 בדצמבר – נשיא ארצות הברית רונלד רייגן ומנהיג ברית המועצות מיכאיל גורבצ'וב חותמים בוושינגטון על הסכם INF.
על פי ההסכם ברית המועצות וארצות הברית חיסלו בהמשך את כל הטילים הבליסטיים וטילי השיוט בטווחים 500 עד 5,500 ק"מ.
9 בדצמבר – מיקרוסופט מוציאה לשווקים את Windows 2.0.
12 בינואר – נאיה ריברה, שחקנית, זמרת, רקדנית ודוגמנית אמריקאית (נפטרה ב-2020)
20 בינואר – אוון פיטרס, שחקן אמריקאי
9 בפברואר – מייקל בי.
1 במרץ – קשה, זמרת אמריקאית
17 במרץ – רוב קרדשיאן
12 באפריל – ברנדון יורי, מוזיקאי, סולן להקת פאניק!
13 במאי – קנדיס אקולה, שחקנית אמריקאית
21 במאי – קודי ג'ונסון, זמר-יוצר קאנטרי אמריקאי
17 ביוני – קנדריק לאמאר, ראפר אמריקאי
25 באוגוסט – בלייק לייבלי, שחקנית ודוגמנית אמריקאית
8 בספטמבר – ויז קאליפה, ראפר אמריקאי
28 בספטמבר – הילרי דאף, שחקנית וזמרת אמריקאית
18 באוקטובר – זאק אפרון, שחקן וזמר אמריקאי
28 באוקטובר – פרנק אושן, זמר אמריקאי
5 בנובמבר – קווין ג'ונאס, גיטריסט ראשי בלהקת האחים ג'ונאס
22 בפברואר – אנדי וורהול, צייר אמריקאי (נולד ב-1928)
3 במרץ – דני קיי, שחקן, זמר וקומיקאי אמריקאי (נולד ב-1911)
14 במאי – ריטה הייוורת', שחקנית קולנוע אמריקאית (נולדה ב-1918)
22 ביוני – פרד אסטר, רקדן, כוריאוגרף, זמר ושחקן אמריקאי (נולד ב-1899)
28 באוגוסט – ג'ון יוסטון, במאי קולנוע אמריקאי (נולד ב-1906)
29 באוגוסט – לי מרווין, שחקן אמריקאי (נולד ב-1924)
30 בספטמבר – אלפרד בסטר, סופר מדע בדיוני אמריקאי (נולד ב-1913)
1986 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 210 שנה מיום היווסדה.
20 בינואר – יום מרטין לותר קינג נחגג בפעם הראשונה.
(בדרך כלל חל ביום ב' השלישי של חודש ינואר).
24 בינואר – חללית המחקר וויאג'ר 2 יוצרת מגע קרוב עם כוכב הלכת אוראנוס.
28 בינואר – אסון מעבורת החלל צ'לנג'ר: מעבורת החלל צ'לנג'ר מתפוצצת 73 שניות לאחר המראתה, שבעת אנשי הצוות שבתוכה נהרגים.
27 בפברואר – הסנאט האמריקני מאשר צילום טלוויזיוני של הדיונים בו (על בסיס ניסיוני).
3 במרץ – חברת IBM מתחילה להפיץ את המחשב הנייד הראשון.
15 באפריל – ארצות הברית מפציצה את ארמונו של מועמר קדאפי בטריפולי בתגובה לחסות שנתנה לוב לפעולות טרור נגד יעדים אמריקאים.
25 במאי – Hands Across America: קרוב ל-5.5 מיליון אנשים משתתפים באירוע צדקה זה בו הם מחזיקים ידיים בשרשרת אנושית אשר עוברת לאורכה של ארצות הברית מניו יורק עד ללונג ביץ' שבקליפורניה.
כל אחד מהמשתתפים שילם עשרה דולרים כאשר ההכנסות נתרמו לארגוני צדקה המסייעים לחסרי בית ולעניים.
4 ביוני – ג'ונתן פולארד מודה בבית המשפט שריגל עבור מדינת ישראל.
27 ביוני – בית הדין הבינלאומי לצדק פוסק נגד ארצות הברית בתיק ניקרגואה נגד ארצות הברית.
3 בנובמבר – העיתון הלבנוני אשריעה מפרסם לראשונה ידיעה על מכירת נשק מארצות הברית לאיראן, מה שנודע אחר-כך כפרשת איראן-קונטראס.
17 בנובמבר – התצפית בעב"ם במהלך טיסה 1628 של ג'פאן איירליינס
22 בנובמבר – מייק טייסון מוכתר כאלוף העולם באגרוף במשקל כבד (הצעיר ביותר בהיסטוריה).
10 בדצמבר – ניצול השואה היהודי-אמריקני אלי ויזל מקבל פרס נובל לשלום.
15 בפברואר – אמבר ריילי, שחקנית אמריקאית
16 במרץ – אלכסנדרה דדריו, שחקנית אמריקאית
28 במרץ – ליידי גאגא, זמרת פופ אמריקאית
3 באפריל – אמנדה ביינס, שחקנית אמריקאית
30 באפריל – דיאנה אגרון, שחקנית וזמרת אמריקאית-יהודייה
27 ביוני – דרייק בל, זמר, שחקן, מלחין, גיטריסט אמריקאי
2 ביולי – לינדזי לוהן, שחקנית אמריקאית
28 באוגוסט – ארמי האמר, שחקן אמריקאי
29 באוגוסט – ליאה מישל, שחקנית וזמרת אמריקאית
7 באוקטובר – הולנד רודן, שחקנית אמריקאית
1 בנובמבר – פן בדג'לי, שחקן אמריקאי
1 בדצמבר – אנדרו טייט, אושיית רשת אמריקאית-בריטית
11 בפברואר – פרנק הרברט, סופר אמריקאי (נולד ב-1920)
30 במרץ – ג'יימס קאגני, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1899)
24 באפריל – ווליס סימפסון, אשתו האמריקאית של מלך בריטניה לשעבר אדוארד השמיני, בגינה ויתר על תוארו (נולדה ב-1896)
13 ביוני – בני גודמן, מוזיקאי אמריקאי (נולד ב-1909)
23 ביוני – מוזס פינלי, היסטוריון אמריקאי-בריטי (נולד ב-1912)
8 ביולי – היימן ריקובר, אדמירל אמריקני, "אבי הצי הגרעיני" של ארצות הברית (נולד ב-1900).
24 ביולי – פריץ אלברט ליפמן, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1899)
27 בספטמבר – קליף ברטון, מוזיקאי אמריקאי והבסיסט של להקת מטאליקה (נולד ב-1962)
29 בנובמבר – קרי גרנט, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1904)
אנדרוז, סופרת אמריקאית שכתבה את רב המכר פרחים בעליית הגג (נולדה ב-1923)
1985 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 209 שנה מיום היווסדה.
21 בינואר – טקס ההשבעה של נשיא ארצות הברית המכהן רונלד רייגן.
24 בינואר – מעבורת החלל דיסקברי שוגרה מכף קנוורל למשימתה הצבאית הראשונה.
16 במרץ – העיתונאי האמריקאי טרי אנדרסון נחטף על ידי החזבאללה.
23 באפריל – חברת קוקה-קולה משנה את הנוסחה הסודית של המשקה הקל שלה ל-New Coke.
(בעקבות תגובות שליליות של הציבור, כעבור שלושה חוזרים לנוסחה המקורית)
5 במאי – הנשיא רייגן מקיים ביקור שנוי במחלוקת בבית קברות צבאי בביטבורג שבגרמניה המערבית
13 במאי – הפצצת בניין MOVE בפילדלפיה
12 ביוני – בית הנבחרים האמריקאי מאשר סיוע בסך 27 מיליון דולר לקונטראס בניקרגואה
14 ביוני – חטיפת טיסה 847 של TWA על ידי אנשי חזבאללה והג'יהאד האיסלמי.
13 ביולי – בוב גלדוף מארגן מופע הצדקה לייב אייד נערך בו זמנית בלונדון ובפילדלפיה ומגייס 70 מיליון דולר לרעבים באפריקה
2 באוגוסט – טיסה 191 דלתא איירליינס מתרסק ליד דאלאס, טקסס.
באירוע נהרגו 137 בני אדם.
1 בספטמבר – משלחת משותפת אמריקאית-צרפתית מאתרת את שרידי הטיטניק במעמקי האוקיינוס האטלנטי.
25 במאי – רומן ריינס, מתאבק ב-WWE
30 ביוני – מייקל פלפס, שחיין אמריקאי
21 ביוני – לנה דל ריי, זמרת אמריקאית
2 ביולי – אשלי טיסדייל, זמרת ושחקנית אמריקאית
9 באוגוסט - ויווק רמאסוואמי, יזם אמריקאי
8 באוקטובר – ברונו מארס, זמר אמריקאי
30 בנובמבר – כריסי טיגן, דוגמנית אמריקאית
30 בנובמבר – קיילי קווקו, שחקנית אמריקאית
8 בדצמבר – דווייט הווארד, כדורסלן אמריקאי
10 בדצמבר – רייבן סימון, שחקנית, זמרת ופזמונאית אמריקאית
10 באוקטובר – אורסון ולס, במאי קולנוע הוליוודי אמריקאי (נולד ב-1915)
26 בדצמבר – דיאן פוסי, אתולוגית אמריקאית, חוקרת גורילות (נולדה ב-1932)
31 בדצמבר – סם שפיגל, מפיק קולנוע אמריקאי (נולד ב-1901)
31 בדצמבר – ריקי נלסון, זמר ושחקן אמריקאי (נולד ב-1940)
1984 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 208 שנה מיום היווסדה.
24 בינואר – חברת אפל משיקה את מקינטוש
16 במרץ – ארגון החזבאללה חוטף את ויליאם באקלי, ראש תחנת ה־CIA בביירות.
23 ביולי – ונסה ויליאמס הופכת למיס אמריקה הראשונה להתפטר כשהיא מוותרת על תוארה בעקבות פרסום תצלומי עירום שלה במגזין "פנטהאוז"
28 ביולי – נפתחה אולימפיאדת לוס אנג'לס
30 באוגוסט – מעבורת החלל דיסקברי משוגרת לחלל למשימתה הראשונה (STS-41-D)
14 בספטמבר – ג'ו קיטינג'ר הופך לאדם הראשון החוצה לבדו בכדור פורח את האוקיינוס האטלנטי
11 באוקטובר – קתרין סוליבן היא האישה האמריקאית הראשונה שמבצעת פעילות חוץ רכבית במשימה STS-41-G של מעבורת החלל צ'לנג'ר
6 בנובמבר: רונלד רייגן מנצח במערכת הבחירות הנשיאותיות ה-50 של ארצות הברית
20 בנובמבר – נמכר ההמבורגר ה-50 מיליארד של רשת מקדונלד'ס
6 בינואר – אריק טראמפ, איש עסקים אמריקאי
6 בינואר – קייט מקינון, קומיקאית ושחקנית אמריקאית
15 בינואר – בן שפירו, פרשן פוליטי, סופר ויזם יהודי-אמריקאי
10 במרץ – אוליביה ווילד, שחקנית אמריקאית
24 במרץ − כריס בוש, כדורסלן אמריקאי
31 במרץ – ג'ק אנטנוף, מוזיקאי אמריקאי
10 באפריל – מנדי מור, שחקנית וזמרת אמריקאית ממוצא יהודי
18 באפריל – אמריקה פררה, שחקנית ומדבבת אמריקאית
14 במאי – מארק צוקרברג, יזם ואיש עסקים יהודי אמריקני, מייסד הרשת החברתית המקוונת פייסבוק
29 במאי – כרמלו אנתוני, כדורסלן אמריקאי
26 ביוני – אוברי פלזה, שחקנית אמריקאית
27 ביוני – קלואי קרדשיאן, ידוענית וכוכבת ריאליטי אמריקאית
30 ביולי – ג'ינה רודריגז, שחקנית אמריקאית
ואנס, סנאטור וסגן נשיא ארצות הברית
25 באוקטובר – קייטי פרי, זמרת אמריקאית
26 באוקטובר – סשה כהן, מחליקה אמריקאית יהודיה.
אלופת ארצות הברית בהחלקה אומנותית על הקרח
22 בנובמבר – סקרלט ג'והנסון, שחקנית קולנוע וזמרת אמריקאית
30 בדצמבר – לברון ג'יימס, כדורסלן אמריקאי ושחקן NBA
14 בינואר – ריי קרוק, ממייסדי רשת מקדונלד'ס (נולד ב-1902)
20 בינואר – ג'וני וייסמילר, שחיין ושחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1904)
10 בפברואר – דייוויד ואן אריק, מתאבק אמריקאי (נולד ב-1958)
15 בפברואר – אתל מרמן, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1908)
1 באפריל – מרווין גיי, מוזיקאי נשמה ורית'ם אנד בלוז אמריקאי (נולד ב-1939)
22 באפריל – אנסל אדמס, צלם אמריקאי (נולד ב-1902)
23 באפריל – רד גרלנד, מגדולי פסנתרני הג'אז האמריקאים (נולד ב-1923)
16 במאי – אנדי קאופמן, קומיקאי ושחקן אמריקאי (נולד ב-1949)
27 ביולי – ג'יימס מייסון, שחקן אמריקאי (נולד ב-1909)
25 באוגוסט – טרומן קפוטה, סופר ומחזאי אמריקאי (נולד ב-1924)
16 בנובמבר – ליאונרד רוז, צ'לן אמריקאי, (נולד ב-1928)
28 בדצמבר – סם פקינפה, במאי קולנוע אמריקאי (נולד ב-1925)
1984 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-67 למהפכת אוקטובר.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות – יורי אנדרופוב עד ל-9 בפברואר, ואסילי קוזנצוב – ממלא מקום מ-10 בפברואר, קונסטנטין צ'רניינקו מ-11 באפריל.
המזכיר הכללי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות – יורי אנדרופוב ( עד ל-9 בפברואר), קונסטנטין צ'רניינקו (מ-13 בפברואר).
16 בינואר – יירוט של מטוס קרב סובייטי על ידי מורדים אפגנים.
זה הייתה הפעם הראשונה שמורדים הצליחו ליירט מטוס בעזרת טיל כתף.
8 בפברואר – שיגור חללית מאוישת סויוז T-10. החללית התחברה לתחנת חלל סאליוט 7. היא חזרה לכדור הארץ ב-1 באפריל.
9 בפברואר – נפטר יורי אנדרופוב, מנהיגה של ברית המועצות.
13 בפברואר – קונסטנטין צ'רניינקו נבחר לתפקיד המזכר הכללי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות ולמעשה הפך למנהיג המדינה.
21 בפברואר – 5 במרץ – אימון גדול של צבאות ברית ורשה בשטח פולין.
בהתאם לתוצאות – 99.94% ממשתתפי הבחירות הצביעו בעד המועמד היחיד שהיה בבחירות בכל אזור הצבעה.
21 במרץ – התנגשות בין צוללת סובייטית K-134 לבין נושאת מטוסים אמריקאית.
2 באפריל – שיגור חללית מאוישת סויוז T-11. החללית התחברה לתחנת חלל סאליוט 7. היא חזרה לכדור הארץ ב-2 באוקטובר.
20 באפריל – תאונה אווירית של מטוס טופולב Tu-142 באזור ים אוחוצק.
כל 8 אנשי הצוות נהרגו.
30 באפריל – במהלך קרב באזור פנדז'ר באפגניסטן פלוגה סובייטית נקלעה למארב והושמדה כמעט כליל.
1 במאי – תחילה הפעלה מסחרית של תחנת הכוח הגרעינית איגנלינה בשטח ליטא הסובייטית (נסגרה בשנת 2009).
8 במאי – ברית המועצות הכריזה על אי-השתתפותה במשחקים האולימפיים שצפויים להיערך בקיץ בלוס אנג'לס.
9 במאי – תחילת ייצור חשמל בתחנות כוח גרעינית קלינינסקי ליד העיר טבר.
9 ביוני – תופעת טורנדו באזור סביב מוסקבה.
ככל הנראה היו פגיעות לא רק ברכוש, אך גם בנפש.
עם זאת אמצעי תקשורת הרשמיים לא דיווחו על התופעה כלל.
30 ביוני – הופעלה הרכבת התחתית של מינסק.
10 ביולי – במסיבת עיתונאים במילאנו, אנדריי טרקובסקי הודיע על כך שהוא לא חוזר לברית המועצות.
11 ביולי – במהלך ביקורו באירופה מבמאי יורי ליובימוב נשללה אזרחות סובייטית
17 ביולי – שיגור חללית מאוישת סויוז T-12. החללית התחברה לתחנת חלל סאליוט 7. היא חזרה לכדור הארץ ב-29 ביולי.
25 ביולי – בפעם הראשונה אישה יצאה לחלל הפתוח.
11 באוגוסט – במהלך הכנות לשידור רדיו וללא ידיעה שהמיקרופון כבר פתוח, הנשיא רונלד רייגן הודיע שחתם על צו לחיסול ברית המועצות והפצצה מסיבית תחל תוך 5 דקות.
הדבר נודע להנהגת ברית המועצות שהגיבה במחאה רשמית.
23 באוגוסט – אשתו של אנדריי סחרוב, ילנה בונר נדונה ל-5 שנות גלות.
31 באוגוסט – מתקפת המורדים האפגנים על נמל תעופה בקאבול.
9 בספטמבר – החל דו-קרב בין גרי קספרוב לבין אנטולי קרפוב על תואר אלוף העולם בשחמט.
הדו-קרב לא הסתיים בהכרעה והופסק במרץ 1985.
11 באוקטובר – טיסה 3352 של אירופלוט מתרסקת באזור אומסק.
מ-179 אנשים שהיו על המטוס ניצלו רק 5.
27 באוקטובר – תחילת תנועה במסילת רכבת באיקל-אמור.
2 בדצמבר – בעקבות פיצוץ גז בבניין בטביליסי נהרגו כ-100 אנשים.
15 בדצמבר – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בלונדון.
במהלך הביקור הוא מודיע על נכונות של ברית המועצות לצמצום הנשק.
15 בדצמבר – שיגור גשושית ווגה-1 לכיוון נוגה.
24 בדצמבר – שיגור גשושית ווגה-2 לכיוון נוגה.
28 בדצמבר – נפילת טיל סובייטי בשטח פינלנד.
הפסקת ייצור של רכבת חשמלית מדגם ER-2 במפעל לרכבות חשמליות בריגה.
רכבת חשמלית מדגם זה הייתה בייצור משנת 1962 והייתה בסיס לצי הרכבות החשמליות הסובייטית.
פרסום ראשון על משחק טטריס שהומצא על ידי אלכסיי פז'יטנוב.
הפסקת חקירה של "פרשת יהלומים" וביטול כל האשמות נגד גלינה ברזנייב.
עצירה מעשית של החקירה ב-פרשת הכותנה.
הפסקה זמנית של חקירה נגד שר הפנים לשעבר ניקולאי שצ'ולוקוב.
לאחר חידוש החקירה הוא התאבד.
סיום חקירה נגד מנהל חנות "יליסייבסקי" במוסקבה והוצאתו להורג בהתאם להחלטת בית משפט.
חידוש חברות של ויאצ'סלב מולוטוב במפלגה הקומוניסטית.
הופעל רדיוטלסקופ של הסניף הסיברי של האקדמיה הרוסית למדעים.
המכשיר כולל 256 אנטנות פרבוליות והוא מהגדולים בעולם.