tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
כלכלת המחוז מסתמכת בעיקר על חקלאות, הכוללת בין היתר גידול תפוחי אדמה, קקאו, חיטה, שעורה, קפה, בננה, שעועית, אולוקוס (), פול וקינואה, גידול מקנה, דיג, תעשייה ומסחר שמתרכז בגבול עם אקוודור ובנמל של טומקו.
נרין (בקירגיזית: Нарын) היא עיר במרכז קירגיזסטן ובירתו של מחוז בעל שם זהה.
העיר משתרעת על פני 84 קמ"ר על שתי גדותיו של נהר נרין, כ-200 ק"מ דרום-מזרחית לבירה בישקק, בגובה 2,044 מטרים מעל פני הים.
נרין הוקמה כמבצר על נתיב השיירות החשוב בין קאשגאר לז'טיסו (סמירצ'יה) בהוראת המושל הכללי הראשון של טורקסטן הרוסית קונסטנטין פטרוביץ' פון קאופמן בשנת 1868.
העיר יושבת על הדרך ל שבעבר שימשה כחלק מדרך המשי לסין וכיום זהו הציר המרכזי בין קירגיזסטן לסין.
בעיר אחד משלושת הקמפוסים של כאשר שני הקמפוסים הנוספים נמצאים בטג'יקיסטן ובקזחסטן, האוניברסיטה מעניקה לימודים לתואר ראשון ושני.
בעיר משחקת קבוצת בנדי מקצועית.
כלכלת המחוז נשלטת על ידי גידול בעלי חיים כמו סוסים, כבשים ויאק.
צמר ובשר הם המוצרים העיקריים.
כיום, המחוז הוא האזור העני ביותר במדינה.
מכרות המינרלים שפותחו במהלך התקופה הסובייטית ננטשו ברובם לאחר נפילת הקומוניזם מכיוון שהם לא היו רווחיים.
נריה ישורון הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש כמדריך בפו"ם.
במלחמת לבנון השנייה שימש כסגן מפקד גדוד 82 ולחם בין השאר בגזרת בינת ג'ביל.
לאחר חופשת לימודים מונה ב-2010 לסגן מפקד גדוד 532. בשנת 2012 מונה למפקד גדוד 82 והוביל אותו בין היתר במבצע צוק איתן.
בעקבות אירוע ירי של כוחותיו על מבנה ברצועת עזה ממנו ירו יום קודם מחבלים והרגו מפקד פלוגה מגדודו, סרן , ננזף ישורון על דבריו ברשת הקשר בו כינה את הירי "מטח כבוד והצדעה" לזכר הקצין.
בשנים 2014 - 2016 שימש כמפקד גדוד 532 לאחר מכן שימש כסגן מפקד חטיבה 188. בשנת 2018 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת יפתח, וכיהן בתפקיד עד שנת 2020. ב-23 בדצמבר 2019 פורסם שימונה למדריך במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה.
תבניות נרות ההיפוך הן מושג בשוק ההון שמתייחס לניתוח טכני של תנודות מניות בבורסה.
השימוש בתבניות נרות ההיפוך נועד לחזות, בתנאים מסוימים, תנודות בשערי המניות ואף להצביע על שינוי במגמות המחירים של מניות.
תבניות נרות ההיפוך הן תבניות של נרות יפניים האמורות להציג או לאותת למשקיע על כיוון המגמה או שינוי מגמה, ממגמת עלייה למגמת ירידה ולהפך.
נר היפוך מוגדר כנר שנמצא על רמה חשובה כמו רמות תמיכה והתנגדות או רמות פיבונאצ'י.
רק אם הנר היפני נמצא על רמה חשובה יש לו חשיבות.
מצב זה מאותת לסוחר על אפשרות שהמגמה תתהפך.
לדוגמה אם בזמן כלשהו יש נר היפוך על רמה שהפכה מהתנגדות לתמיכה זה מאותת לסוחר שישנה אפשרות להיכנס לעסקה.
כאשר יהיה נר היפוך ואחריו נר שעובר את השיא של הנר, ניתן יהיה להיכנס לעסקה ולהציב את ההוראה לקטיעת הפסד (Stop Loss) בשפל של הנר.
קיימים שני סוגים של נרות היפוך:
נר שמרמז על סיום מגמת עליות והיפוך למגמת ירידות.
נר שמרמז על סיום מגמת ירידות והיפוך למגמת עליות.
במאה ה-17 פיתחו סוחרים יפנים שיטה למסחר בשוק האורז כדי שיוכלו לנתח את מחירי החוזים של האורז.
שמה של השיטה candlesticks charting - "תרשים הפמוטים".
תרשים הפמוטים מציג את מחיר הפתיחה, המחיר הגבוה, המחיר הנמוך ומחיר הסגירה של המניה.
נרות היפוך המסמלים היפוך מגמה מירידה לעליה:
נר פטיש הוא נר שמסמל היפוך מגמה או המשך מגמה.
אפשר לזהותו בכך שהנר עם גוף קטן ופתיל ארוך.
כדי שהנר יחשב נר פטיש גוף הנר יכול להיות לכל היותר מקסימום 1/3 מגודל הנר.
ככל שהגוף יותר קטן והפתיל יותר ארוך כך גדלה האמינות של אותו הנר.
כשנראה נר פטיש, נוודא שהוא הגיע לאחר תיקון טכני.
לדוגמה, אם המניה במגמת עלייה, הסוחר יזהה נר פטיש שנמצא על רמת תמיכה משמעותית ולאחר תיקון כלפי מטה .
הכניסה לעסקה תתבצע כשהמניה תחצה את הגובה של נר הפטיש, בין אם יידרש לכך יום או כמה ימים.
הסטופלוס (סגירת העסקה במקרה שהיא הולכת נגדנו) תהיה 5 סנטים מתחת לנמוך של נר הפטיש.
תבנית כוכב הבוקר היא תבנית שורית המרמזת על תחתית פוטנציאלית.
ה"כוכב" מעיד על היפוך אפשרי, והקו השורי (הריק) מאשר זאת.
הכוכב יכול להיות ריק או מלא.
תבנית שלושה חיילים לבנים היא תבנית המציינת מגמה שורית חזקה שמתלווים אליה 3 נרות ירוקים מתגברים.
נר אוקר הוא נר שמסמל גם הוא על היפוך מגמה/המשך מגמה.
אוקר תקף רק כאשר הוא מגיע על רמה חשובה והוא תקף גם ללונג וגם לשורט.
נר אוקר מוגדר בצורה פשוטה: הנר צריך להיות גדול יותר מהנר שלפניו, גם מהגבוה וגם מהנמוך של הנר הקודם.
אך הוא יהיה יותר אמין אם הוא יהיה גדול ומסיבי ורצוי עם מחזורי מסחר גדולים.
כמו נר הפטיש, גם בנר האוקר הסוחר יזהה מגמה בריאה ותיקון טכני לפני שהסוחר יזהה עסקה.
כניסה לעסקה תהיה בחצייה של הגבוה של הנר (במקרה של לונג) בין אם זה ייקח יום או כמה ימים.
ובכניסה לשורט נכנס אך ורק כשהמניה תחצה את הנמוך של האוקר.
הסטופלוס (סגירת העסקה במקרה שהיא הולכת נגדנו) תהיה 5 סנטים מתחת לנמוך של האוקר במקרה של לונג ו5 סנטים מעל האוקר במקרה של שורט.
נר דוג'י הוא נר שמופיע בין 2 נרות היפוך והוא מסמן שינוי כיוון של הנרות.
הוא הנר האמצעי שנמצא בין נרות ההיפוך כוכב בוקר וכוכב ערב.
נרות היפוך המסמלים שינוי מעליה לירידה
בראש התנועה נמצא נר דוג'י המסמל שינוי כיוון ונר אדום שמופיע אחריו יורד לפחות אל מתחת למחצית הנר הירוק שקדם לנר הדוג'י.
נר הדוג'י יכול להיות אדום או ירוק.
תבנית של נר אחד שמופיעה לאחר ירידות במחיר המניה ומתאפיינת בצל ארוך וגוף קטן בחלק התחתון.
התנועה הזו מסמנת ירידה בכוח של המוכרים ומדובר באירוע שחייבים להתייחס אליו.
ניתוח טכני בדרך-כלל מתמקד בפרקי זמן קצרים יחסית לעומת ניתוח פונדמנטלי שלרוב מנסה לבדוק את מצב החברה בראייה רחבה יותר ולאורך תקופת זמן גדולה יותר ועוסק בניתוח דוחות כספיים, מחיר המניה וכל מידע רלוונטי אחר אודות החברה.
כשבוחנים כדאיות השקעה במניה או חברה כלשהי שתי השיטות האלו יכולות להשלים זו את זו.
נרטיניב (neratinib/HK-272) הוא החומר הפעיל בתרופה האנטי-סרטנית, נרלינקס (nerlynx) מעכבת של טירוזין קינאז.
נרטיניב משמשת כטיפול אדג'ובנטי באנשים עם סרטן השד, בשלב מוקדם, עם ביטוי יתר של HER2, ולאחר שהחולה קיבל טיפול עם טרסטוזומב.
אנשים המטופלים עם נרטיניב, צריכים לקבל תרופות למניעת שלשולים.
אין ליטול את התרופה במהלך ההיריון, ואין להיכנס להיריון במהלך נטילתה.
אין להשתמש בתרופה בנשים מניקות, משום שהיא עלולה לפגוע בתינוק.
ניסוי קליני הדגים כי שילוב של נרטיניב וטמסירולימוס הביא לתגובה ב -19% מהחולים, למשך תקופה שנעה בין חודשיים ל-18 חודשים ויותר, בחולים עם סרטני ריאות ועם מוטציות ב-HER2. שילשולים, המהווים תופעת לוואי נפוצה של נרטיניב, נמנעו בצורה יעילה, על ידי טיפול עם לופראמיד.
נרטיניב עלול לגרום לשלשולים מסכני חיים אצל אנשים מסוימים, ולשלשול קל עד מתון, כמעט בכל משתמשי התרופה; אנשים אשר נוטלים את התרופה, נמצאים אף בסיכון לסיבוכים של שלשול, כמו התייבשות וחוסר איזון אלקטרוליטי.
כמו כן, קיים סיכון לנזק חמור לכבד (הפטוטוקסיסטי) ובחולים רבים קיימת מידה מסוימת של נזק; תסמינים של נזק לכבד כוללים עייפות, בחילה, הקאות, כאב או רגישות ברבע הימני העליון בגוף, חום גבוה, פריחה ורמות גבוהות של אאוזינופילים.
בנוסף לאמור לעיל, ביותר מ -10% מהאנשים הנוטלים את התרופה, מופיעים כאבי בטן, בחילות, הקאות, פצעים על השפתיים, קיבה רגיזה, ירידה בתיאבון, פריחה ועוויתות שרירים.
אין ליטול נרטיניב בו-זמנית עם תרופות המפחיתות חומצת קיבה, כולל מעכבי משאבות פרוטונים ואנטגוניסטים של קולטני H2. נוגדי חומצה ניתנים לשימוש, שלוש שעות לפני או אחרי נטילת נרטיניב.
תרופות המעכבות CYP3A4 מגבירות את פעילות נרטיניב, ועלולות להחמיר את תופעות הלוואי, ואילו תרופות המזרזות פעילות של CYP3A4, עלולות להפוך את נרטיניב לפחות פעיל ולהפחית את יעילותו.
נרטיניב אף מעכב את הנשא p-glycoprotein ומעלה את הריכוז בדם של תרופות כמו דיגוקסין, התלויות בנשא לסילוקן.
כמו לפטיניב ואפטיניב, נרטיניב הוא מעכב דואלי של הקינאזות: HER2 ו-EGFR.
נרטיניב מעכב את הקינאזות על ידי קשירה קוולנטית לשרשרת צדדית של ציסטאין, בחלבונים אלה.
נרטיניב הוא בעל IC50 של 59 ננומולר כנגד HER2 ומדגים עיכוב חלש כנגד KDR ו Scr, עם ערכי IC50 של 0.8 מיקרומולר ו -1.4 מיקרומולר, בהתאמה.
בתאי BT474, נרטיניב הפחית אוטופוספורילציה של HER2, ועיכב ביטוי של cyclin D1, בעוד שהפחתה בשגשוג תאים נצפתה בתאי A431, כאשר אלה טופלו עם נרטיניב בריכוזים של 3 או 5 ננומולר.
במודלים של קסנוגרפט עם גידולי 3T3/neu, מתן פומי של נרטיניב, במינונים של 10, 20, 40 או 80 מ"ג/ק"ג, היה מסוגל לעכב את צמיחת הגידול, ואילו במודלים של SK-OV-3, מינונים של 5 ו -60 מ"ג/ק"ג, גרמה לעיכוב משמעותי בצמיחת הגידול.
נרטיניב התגלה ופותח בתחילה, על ידי חברת ויית; חברת פייזר המשיכה בפיתוח עד לניסויים קליניים שלב III בסרטן השד, ומכרה את זכויות של המוצר לחברת פומה ביוטכנולוגי בשנת 2011.
בחודש ספטמבר 2016, הגישה חברת פומה ביוטכנולוגי בקשה לאישור תרופה חדשה, למינהל המזון והתרופות בארצות הברית (FDA) עבור נרטיניב, כטיפול אדג'ובנטי בחלק מהחולים עם סרטן שד, חיובי ל- HER2.
בחודש יולי 2017, נרטיניב אושר על ידי ה- FDA בארצות הברית לטיפול אדג'ובנטי בחולים מבוגרים עם סרטן שד, בשלב מוקדם, עם ביטוי יתר\אמפליפיקציה של HER2 (לאחר טיפול אדג'ובנטי מבוסס-טרסטוזומב).
בחודש ינואר 2018 העבירה ועדה של הסוכנות האירופית לתרופות (EMA) חוות דעת שלילית על נרטיניב.
נרימן (נארי) בומנשו מהטה (בכתב אנגלי:Nariman Bomanshaw Mehta, 8 באפריל 1920 - 22 באוגוסט 2014) היה כימאי ופרמקולוג הודי-אמריקאי.
התפרסם בעיקר הודות להמצאה וסינתוזה של התרופה נוגדת הדיכאון בופרופיון, המשמשת גם בגמילה מעישון סיגריות.
נרימן בומנשו מהטה נולד ב-1920 במומבאי, אז, הודו הבריטית במשפחה של פארסים-זורואסטרים.
אביו היה בומנשו מהטה ואמו דהונבאי דארוואלה מהטה.
למד במכללת סנט קסבייר במומבאי, בה סיים תואר ראשון B.Sc בכימיה ובפיזיקה ותואר ראשון B.A באנגלית ובכלכלה.
בהמשך סיים גם תואר שני.
מהטה היה תלמיד מחונן והועסק תקופה כמורה פרטי שלימד 80 סטודנטים בתחום המתמטיקה, פיזיקה, כימיה וההנדסה הימית.
בשנת 1939 יחד עם סטודנט אחר, קייחוסרו ד.
איראני חיבר ופרסם בהודו את הספר "ספר לימוד שימושי לפיזיקה תאורטית ופרקטית"
בעזרת מלגת טאטה ומענק מהרמן וילקי, בשנת 1947 נסע מהטה לארצות הברית ובשנים 1949–1952 עבד כעמית מחקר בצי האמריקאי.
באותה תקופה עבד בתחום סינתוז החומר אמטין וסיים באוניברסיטת קנזס עבודת דוקטורט בכימיה, בהדרכתו של ויליאם אי.
בשנת 1947 הזמינה חברת "ג'וזף סיגרם ובניו" את מהטה לעבוד כחוקר במעבדת המחקר שלה בארצות הברית.
הוא השתלם בה בתחום התסיסה והזיקוק.
באוה תקופה חקר מהטה את הפניצילין.
בזמן שהיה למשך שלוש שנים פרופסור לכימיה פיזיקלית באוניברסיטת ויבלרפורס במדינת אוהיו, ב-1957 הצטרף מהטה לחברת התרופות "בארוס ולקאם", כיום גלקסו סמית' קליין והתגייס בה לחקר החומרים בעלי פוטנציאל נאורופרמקולוגי.
בשנת 1969 הצליח לבנות, לסנתז ולרשום פטנט על התרופה בופרופיון שקיבלה בשנת 1985 אשור ה-FDA כטיפול נגד דיכאון.
היא יצאה לשווקים בשם ולבוטרין ואחר כך גם זייבאן, צורה שאושרה לשימוש בגמילה מסיגריות טבק.
זייבאן הייתה התרופה הראשונה שאושרה על ידי FDA להפסקת עישון.
ולבוטרין נרשם לפעמים לצורך הגברת החשק המיני אצל נשים
חברת גלקס סמית קליין הרוויחה כ-900 מיליון לירות שטרלינג.
מהטה נפטר בגיל 94 באוגוסט 2014 בפיק רסורסס, בברלינגטון, צפון קרוליינה, בעקבות מחלה קצרה.
גופתו נשרפה בקרמטוריום לואו והאפר הובא לקבורה בבית הקברות קנסיקו בוולהאלה, מדינת ניו יורק.
מהטה היה נשוי לברברה דה שיין ונולדו להם 3 ילדים.
מהטה היה נשוי ואב לשתי בנות ובן.
נרי אוקסמן (נולדה ב-6 בפברואר 1976) היא מעצבת אמריקאית-ישראלית במעבדת המדיה במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס MIT.
היא מובילה את קבוצת המחקר Mediated Matter אשר ידועה באמנות ובארכיטקטורה המשלבות עיצוב, ביולוגיה, מחשוב והנדסת חומרים.
נרי אוקסמן נולדה בחיפה, ישראל לאדריכלים רוברט ורבקה אוקסמן.
אביה הוא דיקאן וחוקר בתחום ההיסטוריה והתיאוריה בפקולטה לארכיטקטורה ובינוי ערים של הטכניון, ואמה הייתה חוקרת בתחום האדריכלות הדיגיטלית בטכניון.
אחותה הצעירה, קרן אוקסמן, היא אמנית.
אוקסמן סיימה את לימודיה בבית הספר הריאלי העברי בחיפה בשנת 1994. שירתה בצה"ל כקצינה בחיל האוויר.
לאחר שירותה בצה"ל עברה לירושלים והחלה ללמוד בפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית.
לאחר שנתיים עברה ללימודי אדריכלות בטכניון, וסיימה את לימודיה בשנת 2004 בבית ספר לאדריכלות בלונדון London Architectural Association School of Architecture.
בשנת 2005 עברה לבוסטון כדי להצטרף לתוכנית דוקטורט בעיצוב ממוחשב ב-MIT, תחת המנחה ויליאם ג'יי מיטשל.
עבודת הגמר שלה הייתה בנושא עיצוב עם מודעות לחומר.
הייתה נשואה למלחין הארגנטינאי אוסבלדו גוליחוב .
בינואר 2019 נישאה לביל אקמן.
עבודתה של נרי אוקסמן מוצגת ברחבי העולם, ויש לה יצירות בתערוכות הקבועות של ה-MoMA, מוזיאון קופר יואיט לעיצוב, מרכז ז'ורז' פומפידו, המוזיאון לאמנות שימושית של וינה, המוזיאון לאמנות מודרנית בסן פרנסיסקו SFMOMA, במוזיאון לאמנות בבוסטון ובמוזיאון המדע בבוסטון.
היא הציגה גם במוזיאון סמית'סוניאן לאמנות אמריקאית ובביאנלה הבינלאומית בבייג'ינג, ובשנת 2020 נפתחה רטרוספקטיבה של יצירתה ב-MoMA.
פרסמה מאמרים על עיצוב פרמטרי וקונטקסטואלי ופיתחה טכניקות הנדסיות למימוש אותם עיצובים בחומרים שונים.
בשנת 2006 השיקה פרויקט מחקר בין-תחומי ב-MIT שנקרא Materialecology, לצורך ניסוי בעיצוב ג'נרטיבי.
היא קידמה את הרעיון של מציאת דרכים חדשות לתקשורת לגבי עיצוב ולשיתופי פעולה בעיצוב.
בשנת 2016 סייעה בהשקת כתב העת הפתוח הרב תחומי למדעי העיצוב, Journal of Design Science.
נרי אוקסמן הופיעה על השערים של המגזינים Fast Company, Wired UK, ICON, Surface וגלריה של עיתון הארץ.
עבודותיה מוזכרות כהשראה לשינוי האופן בו חומרים ומבנים מעוצבים ומיוצרים, ויצירותיה האמנותיות תוארו על ידי אנדרו בולטון, אוצר במוזיאון המטרופוליטן לאמנות בניו יורק כ-"otherworldly—defined by neither time nor place".
בשנת 2010 התקבלה כמרצה מן המניין במעבדת המדיה של MIT כפרופסור לפיתוח קריירה מטעם Sony.
עם קבלת התואר פרופסור, היא הקימה את קבוצת המחקר Mediated Matter, שם היא הרחיבה את שיתופי הפעולה שלה לתחומי הביולוגיה, הרפואה וביגוד.
הרצתה בנושא עיצוב דיגיטלי רב תחומי, ועל התקדמות מעבר לייצור המוני של אלמנטים עיצוביים.
בין השאר היא הרצתה בשיחת TED פופולרית על עיצוב "בצומת שבין טכנולוגיה וביולוגיה".
בהרצאה המרכזית שלה בשנת 2016 בכנס המכון האמריקני לאדריכלים היא אמרה שיש לתת "תפקיד משמעותי יותר לאדריכלות בחברה", על ידי עבודה יד ביד עם מדע והנדסה.
נרי אוקסמן הייתה במרכזו של פרק בסדרת הדוקו של נטפליקס אבסטרקט: אמנות העיצוב (עונה 2, פרק 2).
קבוצת Mediated Matter ב-MIT משתמשת בעיצוב חישובי, ייצור דיגיטלי, מדע חומרים וביולוגיה סינתטית כדי לחקור אפשרויות עיצוב במבנים קטנים וגדולים, לפעמים תוך שילוב צילום תמונות של דגימה ביולוגית, פיתוח אלגוריתמים לייצור תבניות דומות ופיתוח תהליכי ייצור חדשים למימוש התוצרים.
הפרויקטים של הקבוצה כוללים ביגוד לביש בהשראת סביבות עכשוויות ועתידיות, עיצובים מתכלים המונעים על ידי השמש, טכניקות אומנותיות חדשות, ומשטחים ניסויים לצורך השגת חוזק מבני חדשני תוך שימוש בטבע.
חלק מהפרויקטים משלבים עבודה בתחומים רבים.
בין התלמידים בקבוצה יש מהנדסים ביו-רפואיים, מנפחי זכוכית, מדעני חומרים, מעצבים, מדעני מחשב המתמחים בבינה מלאכותית, אדריכלים, ביולוגים ימיים, דבוראים, ומומחים נוספים.
חלק מיצירותיה של נרי אוקסמן יוצרו על ידי בעלי חיים או באמצעות תהליכים טבעיים, בהרמוניה עם הטבע.
חלק מהפרויקטים נוצרים בשיתוף פעולה עם אורגניזמים טבעיים כמו ריריות, דנאיות מלכותיות וטוואי המשי, לצורך יצירת אובייקטים ומבנים.
בשנים 2008–2010 היא עיצבה את Beast, ישות אורגנית שנוצרה באופן סינתטי על ידי שילוב של פרמטרים פיזיים עם פרוטוקולים של יצירת צורות דיגיטליות.
הוא מורכב ממשטח רציף יחיד, שמהווה גם מבנה וגם עור.
המיצב משלב ביצועים מבניים, סביבתיים ופיזיים על ידי התאמת עובי, צפיפות התבנית, הנוקשות, הגמישות והשקיפות לאזורי עומס, עקמומיות ולחץ עורי בהתאמה.
ביתן המשי (Silk Pavillion), מיצב שעוצב בשנת 2013, בלט בשיטת הייצור שלו לא פחות מצורתו הסופית.
הוא נטווה על ידי 6,500 תולעי משי חופשיות שהונחו על שלדת כיפה ממשי סרוג.
ניסויים עם תולעי המשי זיהו כיצד הם יגיבו למשטחים שונים, ומה יעודד אותם לטוות על מבנה קיים, בניגוד לטוויית פקעת כהרגלם.
המסגרת של כיפה פוליאדרלית בקוטר של 3 מטר נארגה ברפיון מחוטי משי דקים על ידי זרוע רובוטית, והוצבה בחדר פתוח.
הכיפה עוצבה עם רווחים במקומות בהם הטמפרטורה תהיה הכי גבוהה.
תולעי משי שוחררו על הכיפה בהדרגה, שם הן הוסיפו שכבות משי עד שהוסרו ממנה.
פרויקט זה שילב הנדסה, טוויית משי ומידול שמש בחלל.
תוצר המיצב האומנותי שהתקבל נתלה כך שאנשים יוכלו לעמוד בתוכו.
ביתן האוקיינוס (The Ocean Pavillion), מיצב משנת 2014, כלל פלטפורמת ייצור על בסיס מים בה נבנו מבנים מציטוזן, סיב אורגני מתמוסס במים הדומה לציטין.
עמודים תומכים ועלים עדינים וארוכים נוצרו על ידי שינוי האופן בו הסיבים מונחים.
התוצאה הייתה קומבינציה של מבנים קשים ורכים, שמשתנים ממוצק לגמיש לאורך ענף או עלה, אך כולם עשויים מאותו חומר.
הכוורת הסינתטית (The Synthetic Apiary), מיצב בגודל האנגר שלם שנבנה בשנת 2015, בחן את התנהגותן של דבורים בסביבה מקורה לחלוטין, שאפשרה חיקוי של סביבה טבעית אידיאלית לדבורים.
מיצב זה פותח בשיתוף פעולה עם חברת דבוראים, כדרך לבחון תגובות אפשריות לאובדן מושבות דבורים, ולחקור כיצד ניתן לשלב נישות ביולוגיות בבניינים.
דבורים משתמשות בפרומונים כדי לתקשר, שפה אנדוקרינית מורכבת שבעזרתה המלכה מורה לפועלות שלה להגביר את קצב העבודה על חלת הדבש.
זהו בסיס התובנה של הפרויקט, ששאיפתו היא להשתמש בזרועות רובוטיות כדי להתיז פרומונים שיכוונו דבורים לתבניות של חלות דבש בהיעדרן של מלכות, וכך הרובוטים יוכלו לשלוט בכוורת.
ב-2016 הם עיצבו מסכה עבור הזמרת האיסלנדית ביורק, שעוצבה על פי רקמת הפנים שלה, בהשראת מסכות מוות מקסיקניות.
אגווה-הוחה (Aguahoja), מיצב משנת 2019, חוקר את האפשרות להחליף לחלוטין את השימוש בפלסטיק בביו-פולימרים, המורכבים מרכיבים מולקולריים המצויים בענפי עצים, שלדי חרקים ועצמות אדם.
עור המבנה מורכב מביו-קומפוזיט גמיש עם תכונות מכניות, כימיות ואופטיות מדורגת.
המיצב מדגים את היישום של ייצור רובוטי על בסיס מים בדומה לייצור בטבע.
העבודה עליו החלה בשנת 2012 בניסויים על דגימות בגודל של גרגיר חול, והתקדמה למיצב בגובה 5 מטר.
קבוצת Mediated Matter עבדה רבות בטכניקות שונות של הדפסת תלת מימד.
חברי הצוות פיתחו שיטות משלהם ושיתפו פעולה עם חברות דפוס כמו Stratasys.
הפרויקטים נעו בסדר גודל בין מארזים ורהיטים גדולים, ליצירות אמנות ובגדים, ביו-קומפוזיטים, שסתומים מלאכותיים והרכבת DNA.
הקבוצה תכננה אב-טיפוס של מדפסת עם זרוע רובוטית שיכולה לבנות מבנים בגובה 8 מטרים סביב עצמה במרחב פתוח, ומדפסת שמייצרת חפצים עומדים בזכות עצמם ללא תמיכה.
בשנת 2012 נרי אוקסמן הדפיסה את הסט הראשון שלה של ביגוד לביש בגודל גוף אדם, קולקציה בשם Imaginary Beings בהשראת יצורים אגדיים, והציגה אותו במרכז פופידו בפריז.
התערוכה כללה 18 עבודות בהשראת ארכיטיפים מהמיתולוגיה, כוחות על, והספר "יצורים דמיוניים" של חורחה לואיס בורחס.
היא הדפיסה קסדות, מחוכים ווריאציה על מדוזה המיתולוגית במדפסת תלת־ממד.
לאחר מכן היא פיתחה את Anthozoa, שמלה שפותחה בשיתוף פעולה עם מעצבת האופנה איריס ואן הרפן ומהנדס החומרים קרייג קרטר.
על שמלה זו היא אמרה "ייצרנו שמלה שהיא כמו עור שני לגוף.
עיצבנו לא רק את הבגד, אלא גם את התנועה והגמישות שלו.
בעצם עברנו מתפירה עילית מסורתית (הוט קוטור) לתפירה טכנולוגית (טק קוטור).
המחטים הוחלפו על ידי קוד".
Imaginary Beings ו-Anthozoa היו כמה מהדוגמאות הראשונות להדפסת תלת מימד רב-צבעונית ורב-חומרית בקנה מידה אנושי, תוך שימוש בפלטת צבעים עזה.
בשנת 2015 עיצבה את קולקציית The Wanderers עם כריסטוף באדר ודומיניק קולב, בהשראת רעיונות במחקר אינטרדיסציפלינרי.
הקולקציה זכתה בפרס של Fast Company עבור חדשנות בעיצוב.
המוצר המשפיע ביותר בקולקציה היה החלק העליון של הבגד שנקרא Mushtari, מודל מערכת עיכול מלאה בנוזל ומושבה של בקטריות פוטוסינתטיות ו-E.
ייצור Mushtari דרש שיטות מידול חדשות להדפסת צינורות גמישים ארוכים בעובי משתנה.
בשנת 2014 קבוצת Mediated Matter פיתחה את G3DP, הידוע גם בשם Glass I, המדפסת התלת־ממדית הראשונה לזכוכית אופטית שקופה.
באותה תקופה, מדפסות תלת מימד סינטריות יכלו להדפיס באבקת זכוכית, אך התוצאות היו שבירות ואטומות.
G3DP תוכנן בשיתוף עם MIT's Glass Lab ומכון Wyss, תוך חיקוי תהליכי עבודה מסורתיים בזכוכית.
זכוכית מותכת נשפכה בזרמים עדינים וקוררה בתא חישול, מה שהניב דיוק מתאים לאמנות ומוצרי צריכה, ועמידות המתאימה לאלמנטים אדריכליים.
התהליך איפשר שליטה מדויקת על צבע, שקיפות, עובי ומרקם.
שינוי גובה המהירות של המשפך יצר לולאות אחידות שהפכו את המדפסת ל"מכונת תפירה מזכוכית".
סט של כלי זכוכית שיוצרו במדפסת זו הוצג בתערוכה במוזיאון קופר יואיט ובמוזיאונים אחרים, ופסל זכוכית בגובה 10 מטרים, YET, עוצב לכבוד שבוע העיצוב במילאנו 2017.
בשנת 2014 היא פיתחה את כיסא ג'מיני (תאומים), שנקרא כך כי הוא עשוי משני חלקים, חלק תחתון וחלק עליון.
הכיסא מעוצב כגוף האדם, ומתוכנן ליצור הרגשה של ישיבה בתוך רחם.
הוא הודפס במדפסת תלת־ממד מחומרים שבולעים קול כדי לייצר סביבה שקטה.
החלק העליון סוגר כמו גולם על החלק התחתון עליו יושבים.
נרי אוקסמן היא עמיתה בכירה ב-Design Futures Council, וזכתה בפרס וילצ'ק לעיצוב בשנת 2014. בשנת 2009 היא הייתה ברשימת ICON של "20 האדריכלים המשפיעים ביותר על עיצוב עתידנו." באותה שנה היא הייתה ברשימת 100 האנשים היצירתיים בעולם של מגזין Fast Company.
בשנת 2012, Shalom Life דירגו אותה במקום הראשון ברשימת "הנשים היהודיות המוכשרות, האינטליגנטיות, המצחיקות והמדהימות ביותר בעולם." בשנת 2025 קיבלה תואר דוקטור לשם כבוד מאוניברסיטת חיפה.
זוכה פרס לעיצוב בר-קיימא של השנה ופרויקט העיצוב של השנה בטקס פרסי Dezeen 2019.
פרס לחדשנות בעיצוב של פסטיבל לונדון לעיצוב (2018)
מדליית Collier של MIT לשנת 2016
מנהיגה תרבותית, הפורום לכלכלת העולם (2016)
פרס לחדשנות בעיצוב לשנת 2015 של ה-Fast Company, עבור Wanderers
פרס נשים בעיצוב לשנת 2014 של המכון האמריקאי לאדריכלים
פרס "גאוות אמריקה" לשנת 2014 של Carnegie
פרס עיצוב בר-קיימא לעיצוב עתידני 2009
נֶרִיס (בליטאית: Neris, בבלארוסית: Вілія או וִיָאלִיָה [Вяльля]) הוא הנהר השני בגודלו בליטא והוא היובל העיקרי של הנהר ניימן.
מקורות המים של הנהר נמצאים בחלק הצפוני של רמות מינסק שבבלארוס, ומשם הוא זורם מערבה, עובר בווילנה, ממשיך במרכזה הדרומי של ליטא ומשם הוא זורם לנהר ניימן.
מקום המפגש של 2 הנהרות הוא בקובנה.
אורכו של הנהר הוא 510 קילומטרים.
נהר הנריס הוא בית גידול לדגי אלתית וטרוטה.
נהר הנריס תופס מקום נכבד בתרבות הליטאית.
שם הנהר מוזכר לרוב ביצירות ספרותיות ובשירה הליטאית.
המשוררת הליטאית סלומייה נריס בחרה בשם העט שלה - "נריס", על שמו של הנהר.
נריה קראוס (נולדה ב-16 בדצמבר 1993) היא עיתונאית ישראלית המשמשת שליחת חדשות 13 בארצות הברית.
בשנת 2023 נבחרה על ידי פורבס ישראל לאחת מ-30 הצעירים הישראלים המבטיחים.
נריה קראוס נולדה וגדלה בתל אביב למשפחה מסורתית.
למדה בתיכון חדש בתל אביב בה הייתה יושבת ראש מועצת התלמידים ושימשה ככתבת נוער בעיתון "מעריב לנוער", והייתה בין המנחים של תוכנית הנוער "23 דקות" בטלוויזיה החינוכית.
לאחר שחרורה מצה"ל, הצטרפה כרכזת כתבים לדסק החדשות של ידיעות אחרונות.
בשנת 2017 הצטרפה לערוץ 10 ככתבת בתוכנית "הכול כלול".
החל מחודש נובמבר 2019 שימשה עורכת התרבות של חדשות 13.
בינואר 2023 סיימה את תפקידה כעורכת התרבות ומונתה לשליחת חדשות 13 בארצות הברית.
ביוני 2023 נבחרה להנחות את מצעד הגאווה והסובלנות בירושלים, לצד העיתונאי ערן סויסה.
לפי דיווחים, המצעד בשנה הזו היה הגדול ביותר בהיסטוריית המצעדים בירושלים.
קראוס היא בוגרת תואר ראשון במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
טרם יציאתה לתפקיד בארצות הברית, החלה לימודים לתואר שני בתוכנית הבין-תחומית לתלמידים מצטיינים ע"ש עדי לאוטמן באוניברסיטת תל אביב.
קראוס מאורסת לסופר עידו גפן.
במיתולוגיה היוונית, נריטס (ביוונית עתיקה: Νηρίτης) היה אל ים זוטר, בנם של נראוס ודוריס האוקיינידית ואחיהם של חמישים הנראידות (כנראה אחיהם הזכר היחיד).
הוא תואר כילד צעיר בעל יופי מדהים.
לפי איליאנוס, למרות שנריטס מעולם לא הוזכר על ידי משוררים אפיים כמו הומרוס והסיודוס, הוא היה בכל זאת דמות נפוצה בפולקלור של הימאים.
לפי אריסטו, השם נריטס מתייחס למינים רבים של חלזונות ים.
רוברט ביקס מציע מקור טרום-יווני למילה.
איליאנוס מצטט שתי גרסאות של המיתוס בנוגע לנריטס, שהן כדלקמן:
בגרסה הראשונה, אפרודיטה, לפני עלייתה מהים לאולימפוס, התאהבה בנריטס.
כשהגיע הזמן לה להצטרף לאלים האולימפיים, היא רצתה שנריטס ילך איתה, אך הוא סירב, והעדיף להישאר עם משפחתו בים.
אפילו העובדה שאפרודיטה הבטיחה לו זוג כנפיים לא גרמה לו לשנות את דעתו.
לאחר מכן, האלה הנבזית הפכה אותו לרכיכה ונתנה את הכנפיים לבנה ארוס.
בגרסה השנייה, נריטס היה אהוב על פוסידון וענה לרגשותיו.
אהבתם הייתה מקור האהבה ההדדית (אנטרוס ).
פוסידון גם הפך את נריטס לעגלון שלו; הילד נהג במרכבה במהירות מדהימה, להערצתם של יצורי ים שונים.
גרסה אחרת אומרת שנריטס איתגר את הליוס למירוץ מרכבות והפסיד.
כעונש על ההיבריס שלו, הפך אותו הליוס לרכיכה.
במאה התשע-עשרה זוהו כמה פסלוני טרקוטה מהאי היווני אגינה על ידי הארכאולוג הגרמני קרל ברנהרד סטארק כייצוגים אמנותיים של אפרודיטה עם נריטס.
נרימן אחונדזאדה (באזרית: Nəriman Axundzadə; נולד ב-23 באפריל 2004 בלנצ'ראן שבאזרבייג'ן) הוא כדורגלן אזרי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת קרבאך מליגת העל האזרית ובנבחרת אזרבייג'ן.
אחונדזאדה גדל במחלקת הנוער של קרבאך, ובשנת 2022 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל האזרית.
ב-19 בנובמבר 2023 ערך אחונדזאדה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אזרבייג'ן, בהפסד 5-0 לנבחרת בלגיה במסגרת מוקדמות יורו 2024.
נרי צדקה (נולד ב-24 בספטמבר 1977) הוא שחקן ודוגמן ישראלי.
צדקה נולד למשפחה שומרונית אדוקה, וגדל בשכונת השומרונים נווה פנחס שבעיר חולון, ישראל.
אביו, ברוך צדקה, מהקהילה השומרונית, מוכר בכך שכל ילדיו בחרו לעזוב את העדה ולעבור לחיות כיהודים, מלבד נרי שנשאר שומרוני.
אחותו היא השחקנית סופי צדקה.
נרי צדקה רכש את הכשרתו המקצועית בתחום המשחק בבית הספר לאומנויות הבמה "בית צבי", שם למד בין השנים 2002–2005. בהמשך דרכו, המשיך להשתלם בלימודי משחק אצל אייל כהן בין השנים 2006–2008, וכן עבר הכשרה בפיתוח קול אצל דלית כהנא.
את צעדיו הראשונים על המסך עשה כבר בשנת 2003, כאשר גילם את בועז, מדריך הג'ודו של שירלי (אגם רודברג), בעונתה הראשונה של הטלנובלה המצליחה "אהבה מעבר לפינה".
לאורך השנים השתתף צדקה במגוון פרויקטים טלוויזיוניים וקולנועיים.
בשנת 2009 הופיע בסרט התיעודי "שומרוני בודד" בבימויו של ברק הימן, המגולל את סיפורו המורכב של אביו, ברוך צדקה, ואת מערכת היחסים המתוחה עם העדה השומרונית בעקבות עזיבת בנותיו את הקהילה.
שנה לאחר מכן השתתף בקליפ של פבלו רוזנברג לשיר "אל תדאגי לי אמא".
בשנת 2011 שיחק בסרט הקצר "יום עבודה שגרתי" ובאותה שנה אף עסק ביצירה מוזיקלית והוציא את השיר "שנינו שווים".
בשנת 2018 הופיע בסדרת הנוער "בית הכלבים" בתפקיד מקס דמרקוס.
לצד קריירת המשחק, פיתח צדקה קריירה ענפה כדוגמן ופרזנטור.
הוא דגמן עבור חברת "פילה" והשתתף בתצוגות אופנה של מותגים מובילים בישראל, בהם "רנואר" ו"קסטרו".
בנוסף, השתתף בקמפיינים ופרסומות למותגים מקומיים ובינלאומיים, ביניהם "סופר-פארם", "אל על", "אמדוקס", "נביעות", "דרינקה", "Silkin MAIN", "משרד התיירות", "AllJobs", "בוש", "Moovit", "יקבי כרמל", "Plus500", ורשתות המלונות "דן" ו"קרלטון".
נרי לאופר (נולד ב-18 באפריל 1946) הוא פרופסור מן המניין למיילדות וגינקולוגיה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים ושימש כמנהל מערך נשים ויולדות במרכז הרפואי הדסה (בבתי החולים בעין כרם ובהר הצופים).
לאופר נולד בשכונת רוממה בירושלים כבן יחיד להוריו, ילידי רומניה, שעלו ארצה עם תום מלחמת העולם השנייה.
אמו, אלזה לבית לבנטר, הייתה בעלת תואר במשפטים, ואביו, ד"ר ישראל לאופר, היה בעל תואר בכלכלה ועסק בייבוא כימיקלים.
למד בבית ספר יסודי "בית הכרם", ובהמשך בתיכון שליד האוניברסיטה בירושלים (סיים ב-1964).
בשנים 1964–1966 שירת כחייל וכקצין בחיל התותחנים וכאיש מילואים השתתף כמפקד סוללת מרגמות בקרב על ירושלים במלחמת ששת הימים.
עם סיום שירותו החל ללמוד רפואה בבית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים וסיים את לימודיו ב-1972. עבודת הדוקטורט שלו נכתבה בהנחיית הפרופסורים נורמן גרובר, פאני דולז'נסקי ושמואל בן-ששון.
התמחה במיילדות וגינקולוגיה במרכז האוניברסיטאי הדסה עין כרם בניהולו של פרופ' יוסף שנקר וסיים את התמחותו בהצטיינות ב-1980. בשנה זו גם השלים שנת מחקר בפיזיולוגיה של השחלה במחלקה לחקר הורמונים במכון ויצמן למדע ברחובות בהדרכת פרופ' אלכס צפרירי.
בשנים 1982–1984 היה עמית במלגת אנדרו וו.
Mellon) במחלקת נשים ויולדות בניהולו של פרופ' פרדריק נפתולין (Frederick Naftolin) באגף לרביית האדם בראשות פרופ' באוניברסיטת ייל בניו הייבן.
במסגרת זו הקים עם פרופ' דה צ'רני את התוכנית להפריה חוץ-גופית (IVF) הראשונה בצפון מזרח ארצות הברית ובין הראשונות בעולם.
עבודתו הקלינית והמחקר החדשני שביצע באוניברסיטת ייל היו פורצי-דרך וביססו את מעמדו הבינלאומי כאחד מחלוצי תחום ההפריה החוץ-גופית בעולם.
בשנת 1983 סייע בהשגת ההיריון הראשון מהפריה חוץ-גופית במרכז הרפואי הדסה – השני מסוגו בישראל, והראשון מתוצרת "כחול-לבן", בלא מעורבות חוקרים מחו"ל.
בשנים 1987-1986 הושאל לבית החולים מאונט סיני בניו יורק לשם הקמת תוכנית להפריה חוץ-גופית.
עם שובו ניהל לאופר את יחידת ההפריה החוץ-גופית במרכז הרפואי הדסה, ובשנים 1993-1999 נתמנה כמנהל מחלקת נשים ויולדות במרכז הרפואי בהר הצופים.
בשנים 2000–2012 נבחר כמנהל מחלקת נשים במרכז האוניברסיטאי בעין כרם ובשנים 2003 -2012 שימש כמנהל מערך מחלקות הנשים והיולדות של המרכז הרפואי הדסה.
לאופר הועלה לדרגת פרופסור מן המניין ב-1993 והוא מופקד על הקתדרה ע"ש הנרי לאייר לרביית האדם מ-2011.
נשוי למרים (מירי) לבית אורדנג.
אמה של מרים, ברטה אורדנג, הייתה אוצרת ובעלת גלריות לאמנות בישראל ובארצות הברית, ואביה, טוביה אורדנג, היה אגרונום, שנהרג במלחמת העצמאות.
לאופר מיקד את התעניינותו המחקרית בארבעה תחומים עיקריים:
הפיזיולוגיה של תגובת השחלה ואלמנטים בזקיק בהשפעת גרימת ביוץ.
בתחום זה תרם לאופר להבנת הפיזיולוגיה של התפתחות הזקיקים בתהליך גרימת הביוץ והקשר בינה לסיכוי להרות וללדת.
תצפיות בסיסיות אלה תרמו לפיתוח דרכי טיפול חדשות אשר הביאו לשיעור הריונות ולידות גבוהים יותר מהשיעורים הקודמים.
תרומת ביציות והשימוש במודל זה להבנת תהליכי ההשרשה ברירית הרחם.
ב-1984 החל לאופר לעבוד, עם קבוצת רופאי היחידה להפריה חוץ גופית, על השגת הריונות באמצעות תרומת ביציות בנשים ללא פעילות שחלתית - מצב ייחודי בו מופרד גורם הביצית/עובר מהגורם הרחמי.
בעבודה הראשונה בעולם בנשים אלה הוכח, שניתן להכין את רירית הרחם להשרשת עובר ולהריון על ידי מתן אסטרוגן ופרוגסטרון חיצוניים בלבד וכי חלון ההשרשה באדם רחב בניגוד ליונקים רבים שבהם הוא קצר ואורכו 24 שעות, הרי שבאדם אורכו יכול להמשך עד 72 שעות.
המחקרים בתחום זה הניחו את התשתית לפיתוח שיטה להכנת רירית הרחם לשם החזרת עוברים מוקפאים, תרומת ביציות ולטיפולי פריון באמצעות פונדקאות.
השימוש בלייזר למיקרומניפולציה של ביציות ועוברים.
אחת הבעיות המרכזיות שהפריה חוץ-גופית לא מצאה לה פתרון בשנים הראשונות הייתה הטיפול במקרים שבהם ריכוז הזרע נמוך מאוד.
בשיתוף עם פרופ' ג'ון גורדון מבית החולים מאונט סיני בניו יורק, ביצע לאופר את הניסיונות הראשונים בעולם ב-1988 בשימוש במיקרומניפולציה לשם קדיחת "חלון" ב-ZONA PELLUCIDA (או: ZONA DRILLING), המעטפת השקופה והקשיחה המקיפה את הביצית, על מנת להקל את חדירת תאי הזרע לתוכה.
בשיטה זו הצליחו החוקרים להתגבר על חלק מבעיית הפוריות בגברים אלה.
בנוסף לראשונה פותח מכשיר לייזר לקידוח מעטפת הביצית.
השפעת הגיל על מערכת הרבייה בנשים והקשר בין הריונות לבין הזדקנות.
גורם חשוב המגביל את פוריות האישה ומביא לסיומה הטבעי הוא גורם הגיל.
עם העלייה בתוחלת החיים ובשוויון המגדרי, נשים רבות בוחרות לדחות את גיל ההולדה.
נשים מעל גיל 40 מהוות פלח אוכלוסייה משמעותי וגדל מתוך כלל הנזקקות לטיפולי פריון.
הסיכוי להרות וללדת מעבר לגיל 45 נמוך ביותר ולהבנת מנגנוני ההזדקנות בהיבט זה חשיבות רפואית חברתית וכלכלית רבה.
לאופר מיקד את התעניינותו בהשוואה בין המאפיינים של אוכלוסייה זו - לעומת קבוצת נשים המצליחה ללדת גם מעבר לגיל 45. השוואה מסוג זה עוזרת בהבנת המנגנונים הפוטנציאליים הקשורים להרחבת "חלון הפוריות".
פעילותו בנושאי בריאות בקרב הקהילה
לאופר ראה חשיבות בקידום פעילות בנושאי בריאות בגיל השלישי בקהילה.
מטרת התוכנית לפתח כלים שישמרו על בריאותן הפיזית, הנפשית והחברתית של נשים בגיל השלישי וכך לקיים ולהאריך את משך עצמאותן, ניידותן ופעילותן ולדחות את שנות התלות שלהן.
במסגרת פעילותו זו הקים מרכזים לבריאות נשים בגיל השלישי.
תחילה בעיר בית שמש ובכפר אבו גוש.
ואחר כך בשותפות עם עיריית ירושלים הוקמו מרכזי בריאות האישה בשכונות גוננים (קטמונים), פת-גילה, גאולה-הבוכרים, מִנהל יובלים (קריית היובל), מִנהל אשכולות (סנהדריה), הר נוף, גבעת משואה, והר שמואל.
העבודה במרכזים אלו, נעשית בליווי ותיאום צוות מקצועי מהמרכז הרפואי הדסה ובשיתוף פעולה עם עיריית ירושלים.
כחלק מעיקרון הנגשת התכנית לכל הנשים, הפעילויות השונות במרכזים אלו פתוחות לנשים ללא תשלום.
בהקמת תוכנית זו באה לידי ביטוי אמונתו של לאופר בחשיבות הבאת הרפואה לאוכלוסיות מוחלשות.
המרכזים שהוקמו כללו, עריכת ימי בריאות, קיום סדנאות לתזונה ובישול בריאים, הקניית הרגלי צריכה נבונים, העלאת מודעות לביצוע בדיקות סקר למניעת מחלות, פעילות גופנית, ושימור כישורים קוגניטיביים.
הכשרת הדור הבא של רופאים
לאופר השפיע במשך השנים על רופאים רבים, שהוכשרו לתפקידם במחיצתו, והמשיכו אחר כך במסלולי קריירה בתחום המיילדות והגינקולוגיה, במקומות שונים ברחבי הארץ והעולם, כרופאים בכירים וכמנהלי יחידות ומחלקות.
עליהם נמנים: פרופ' אלכס סימון, פרופ' אהוד מרגליות, פרופ' דני נבות, פרופ' ג'וני יונס, ד"ר אבי צפריר, פרופ' אריה הורביץ, פרופ' רונית חיימוב-קוכמן, ד"ר יובל בדולח, פרופ' אריאל רבל, פרופ' חננאל הולצר, ד"ר יובל גיאלצ'ינסקי, פרופ' יואל שופרו, פרופ' אסף בן מאיר ופרופ' בני ראובינוף.
במקביל לעיסוקו האזרחי שירת לאופר כרופא במילואים.
בשנים 1980-1992 שירת, בדרגת רב-סרן, כרופא של אגד ארטילרי.
בשנים 1993–2001 שירת, בדרגת סגן אלוף בחיל הרפואה.
1986-1992 - חבר ועדת בחינות ההתמחות הארצית.
1999-2005 - יו"ר הסניף הירושלמי של האיגוד הישראלי למיילדות וגינקולוגיה.
2005-2008 - סגן יו"ר האיגוד הישראלי למיילדות וגינקולוגיה.
2002-2012 - חבר בדירקטוריון "הדסית", החברה ליישום טכנולוגיה של המרכז הרפואי הדסה.
2011-2015 - יו"ר ועדת האתיקה של האגודה הישראלית לחקר הפוריות (איל"ה).
1976 - פרס הפקולטה לרפואה ע"ש אוסקר הירש לעבודת גמר מצטיינת.
1978 - פרס הפקולטה לרפואה ע"ש זהרה לביטוב לעבודת מחקר מצטיינת בגינקולוגיה ומיילדות.
1981 - פרס האיגוד הישראלי למיילדות וגינקולוגיה לעבודת מחקר מצטיינת.
2007 - עמית כבוד של בית הספר לרפואה של סרביה בלגרד.
2011 - פרס אות המופת לרופא מטעם האגודה לרפואה ולמשפט בישראל.
2012 – פרס החברה לגינקולוגיה ומיילדות של ניו יורק על תרומה מחקרית בפוריות
2013 – פרס החברה הקנדית לפוריות על תרומה מחקרית בפוריות
2019 – אות הוקרה על פעילות מיוחדת של האיגוד הישראלי למיילדות וגינקולוגיה
2019 – אות הוקרה למחקר, הוראה וטיפול באי פוריות של האגודה הישראלית לחקר הפוריות (איל"ה)
לאופר הוא חובב צפרות ובמסגרת תחביבו הוא עוסק בצילום טבע ובעיקר צילום ציפורים.
נהג לצאת לצילומי ציפורים, כמה פעמים בשנה, ביישוב עזוז בנגב.
לאופר פרסם, בתחומי מחקרו, יותר מ-300 מאמרים מדעיים ופרקים בספרים ערוכים.
מורן גיל, נרי לאופר, "כיצד הפכה ישראל למעצמת הפריה חוץ-גופית: ארבעים שנים ללידתה של תינוקת המבחנה הראשונה – לואיז בראון", הרפואה, נובמבר 2018
לאופר רשום כממציא (יחד עם חוקרים נוספים) של שני פטנטים בתחום הרפואה:
Argong-Fluoride laser – למיקרומניפולציה בהפריה חוץ גופית.
V-pen – להחשת הרגנרציה של הכבד.
"נרותי הזעירים" הוא שיר לחנוכה שמקורו בשיר יידי בשם "די חנוכה ליכט" שנכתב בידי המשורר מוריס רוזנפלד והתפרסם ב-1897. השיר תורגם לעברית מספר פעמים, והוא ידוע כיום בתרגומו של ראובן גרוסמן (אבינועם) ובלחן של פרופ' צבי הרמן ארליך (סלסברג).
ב-1897 כתב העיתונאי והמשורר היידי החשוב מוריס רוזנפלד את השיר "די חנוכה ליכט", ומאז נפוץ בעולם וזכה לחיים חדשים בזכות לחנים ושלל תרגומים.
בשנת 1908 כאשר רוזנפלד יצא לביקור באירופה, הלחין את השיר המוזיקולוג פרופ' צבי הרמן ארליך שידוע בזכות הלחן שלו לשיר "פה בארץ חמדת אבות" ואשר איבד את מאור עיניו כשהיה בן תשע.
לשיר היה לחן נוסף מוכר שחיבר המורה, המלחין ומנצח המקהלה משה ליב ליוב.
במקור היה שירו של רוזנפלד שיר נוגה והסיפורים שסיפרו הנרות – עצובים, אך עם השנים והאירועים ההיסטוריים שהתרחשו במהלכן, אירועים כמו 'הצהרת בלפור' והתחייה הלאומית של העם בארץ ישראל, כמעט כל התרגומים לעברית עשו את השיר לאופטימי ומלא תקווה.
הפעם הראשונה שבה שרו את השיר בארץ הייתה ב-1913 והוא נקרא אז "הוי, נרות קטנים".
מחבר התרגום נותר עלום, אבל ידוע שמי שהביא את הלחן ארצה היה המלחין והמורה חנינא קרצ'בסקי, ושבזכותו באותה שנה שרה את השיר "מקהלת הגימנסיה העברית הרצליה" בחגיגות החנוכה.
השיר תורגם מחדש, לאחר מספר שנים, בידי קדיש יהודה סילמן אשר קרא לו בשם "האורות הרכרכִּים".
גרסה זו נפוצה בכל בתי הספר בארץ בשירון העברי הראשון, "שירים לבית הספר" בהוצאת לוין קיפניס.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה תורגם השיר שוב, הפעם על ידי המלחין בנימין עומר (חתולי) שקרא לו "נרותי הנחמדים".
ב-1952 תרגם את השיר חיים בנציון אילון-ברניק וקרא לו "הנרות הדקיקים".
את התרגום המוכר לשיר עשה המלחין ראובן גרוסמן (אבינעם), במילותיו הפך השיר "די חנוכה ליכט" תחילה ל"נרותי הזעירים" ואחרי כן, בתרגום נוסף שלו ל"נרותי הזערורים".
אופירה גלוסקא בליווי חבורת רננים מתוך תוכנית שירי חנוכה תשל"ד 1973 בסדרת הרדיו "שוב יוצא הזמר"
מרים אביגל ומקהלת יהלום בעיבוד יוסף הדר (1967, מתוך שירי חנוכה סדרה ג')
עודד בן חור בליווי חבורת רננים, מתוך תוכנית שירי חנוכה תשל"ח 1977
נועה שמר, מתוך פרויקט "שירי חנוכה מחודשים" 2013 תשע"ד
ביצועים נוספים: רוחמה רז, שלמה ארצי, רותי נבון, דפנה ארמוני, רינת גבאי, מור בוני, הילה בן דוד.
"נרות רבים" הוא שיר לחנוכה שכתב אורי ברזילי והלחין יוסף הדר בתחילת שנות ה-60. השיר מהלל בנוסף למכבים גם את לוחמי מלחמת סיני.
מלחמת סיני, המכונה גם מבצע קדש, התרחשה בין 29 באוקטובר ל-5 בנובמבר 1956. שירים רבים נכתבו בעקבות המלחמה, כגון "מול הר סיני" (יחיאל מוהר/משה וילנסקי), "סיניה" (דידי מנוסי/נועם שריף) ו"שב גיבור החיל" (חיים חפר/סשה ארגוב), המהללים את גבורת הלוחמים ועמידתם האיתנה בקרבות הקשים.
גם השיר "נרות רבים" מהלל את גבורת הלוחמים "גיבורי קדש", וקושר את גבורתם בגבורת אבותיהם הלוחמים המכבים, גיבורי חג החנוכה.
דליה עמיהוד, "דליה עמיהוד – שירי חנוכה (1967)"
חנה לסלאו, "חנוכיה לי יש, 30 שירי חנוכה לילדים (1976)"
דודו אלהרר, "ימי החנוכה, שירים לחג האורים (1981)"
נרטבה, הידוע גם בשם נרנטה, הוא אחד הנהרות הגדולים ביותר בחלקו המזרחי של אגן הים האדריאטי.
הנהר עובר בבוסניה והרצגובינה ובקרואטיה שבדרום אירופה, ומשם הוא נשפך לים האדריאטי.
לנהר הוקמו ארבע תחנות כוח הידרואלקטריות עם סכרים גדולים (גבוהים מ-15 מטרים), המספקות הגנה מפני שיטפונות, וכן משמשות לייצור חשמל ולאחסון מים.
נרטבה ידוע בסביבתו הטבעית ובנופיו המגוונים.
מערכות אקולוגיות של מים מתוקים סבלו מגידול באוכלוסייה ומלחצי הפיתוח הנלווים לכך.
מימיו של נהר הנרטבה הוא אחד ממשאבי הטבע היקרים ביותר של בוסניה והרצגובינה ושל קרואטיה.
אגן הנרטבה, הממוקם בין הנהרות האזוריים העיקריים (נהר דרינה במזרח, נהר אונה במערב ונהר סאבה), מכיל את מקור מי השתייה המשמעותי ביותר באזור.
נהר נרטבה בולט בין נהרות אזור האלפים הדינריים, במיוחד מבחינת מגוון המערכות האקולוגיות ובתי הגידול שלו, הצומח והחי, וכן המורשת התרבותית וההיסטורית שלו.
נהר נרטבה זורם דרך בוסניה-והרצגובינה וקרואטיה, ומשם נשפך לים האדריאטי.
זהו הנהר הקארסטי הגדול ביותר בהרי האלפים הדינריים, בחלק המזרחי של קו פרשת המים האדריאטי.
אורכו הכולל הוא 225 קילומטרים, מתוכם 208 קילומטרים בבוסניה והרצגובינה, ו-22 הקילומטרים הנותרים עוברים במחוז דוברובניק-נרטבה בקרואטיה.
אגן הניקוז של נהר נרטבה משתרע על פני 11,798 קמ"ר בסך הכל; בבוסניה והרצגובינה 11,368 קמ"ר בתוספת אגן הניקוז של נהר טרבישניצה, ובקרואטיה 430 קמ"ר.
הספיקה הממוצעת בפרופיל ז'יטומיסליצ'י בבוסניה והרצגובינה היא 233 מטר מעוקב לשנייה, ובשפך בקרואטיה היא 341 מטר מעוקב לשנייה, בנוסף ל-402 מטר מעוקב לשנייה של נהר טרבישניצה.
אגן נהר טרבישניצה נכלל באגן הניקוז של נהר הנרטבה עקב קשר פיזי בין שני האגנים על ידי שטח קארסטי נקבובי.
הפרמטרים ההידרולוגיים של נרטבה מנוטרים באופן קבוע בקרואטיה במטקוביץ'.
נרי אלומה (נולדה ב-1963) היא סופרת ועורכת ישראלית.
אלומה נולדה בשנת 1963 בקיבוץ מזרע, בוגרת מכללת אורנים בלימודי ספרות ולשון ובוגרת תואר שני בספרות וכתיבה יוצרת מטעם אוניברסיטת חיפה.
ב־2005 זכתה בפרס ליס מלר מטעם אוניברסיטת חיפה על קובץ סיפורים וב־2007 זיכה אותה ספרה "אוגי" בפרס זאב לספרות ילדים ונוער לשנת תשס"ז.
מאז שנת 2007 היא עורכת ספרי ילדים בהוצאת הקיבוץ המאוחד - ספרית פועלים.
אלומה כתבה ספר שירים, 12 ספרי ילדים וספר למבוגרים בשיתוף עם בנה חנן.
ספריה "אוגי" (זוכה פרס זאב) ו"אבא הכי חזק" נבחרו למקומות הראשונים במצעד הספרים של משרד החינוך בשנים תשס"ז-תשס"ח.
הספר ששמו "אביב משוגע" עוסק בהתמודדות הנפש של הגיבור ובחוויית האימהות.
הספר היה מועמד לפרס ספיר לספרי ביכורים בשנת 2022. הספר עובד לסרט בשם זה על ידי הקולנוען חן שלח, ויצא לאקרנים בשנת 2025.
גלות־הדעת (תל אביב: מרתף 29 ליד עקד, תשמ"ה 1985), שירים, בחתימת: נרי שלח
תני הלויתן הקטן (תל אביב: ציבלין, 2004) בשיתוף זהר טל־ענבר
אוגי (בני־ברק: ספרית פועלים, 2006), איורים – זהר טל־ענבר, עריכה: עדנה קרמר ומירה מאיר
אבא הכי חזק (בני־ברק: ספרית פועלים, 2008), איורים – זהר טל־ענבר
(בני־ברק: ספרית פועלים, תש"ע 2010), איורים – כרמית גלעדי-פולארד
מה הייתי עושה בלי ברונו (בני־ברק: הקיבוץ המאוחד, 2010), איורים – דני קרמן; עורכת: יונה טפר
להתראות ים (בני־ברק: הקיבוץ המאוחד, תשע"א 2011), איורים - ענת שמעון
הסוס הכי מהיר בעולם (בני־ברק: הקיבוץ המאוחד, תשע"ב 2012), איורים – נעם נדב; עריכה: יונה טפר
כשאהיה ראש ממשלה (בני־ברק: הקיבוץ המאוחד, תשע"ה 2015), איורים – נעם נדב; עריכה: יונה טפר
איך זה שמפסיקים לאהוב (בני־ברק: הקיבוץ המאוחד, תשע"ו 2016), איורים – אור רוזנשטיין; עריכה: יונה טפר
הגיבור שלי ברקו (בני־ברק: הקיבוץ המאוחד, תשע"ט 2019), איורים – עידן ברזילי; עריכה: יונה טפר
אביב משוגע (בני־ברק: ספרית פועלים, תשפ"ב 2021) בשיתוף חנן אלומה
הקפוד שאמר מה אכפת (בני־ברק: הקיבוץ המאוחד, תשפ"ג 2022), איורים – עמית טריינין; עריכה: יונה טפר
שולם לעולם (בני-ברק: הקיבוץ המאוחד, תשפ"ד 2024), איורים - רותם טפלו.
חוקי הנרמול הם שישה חוקים לארכיטקטורה תקינה של מסד נתונים יחסי, הנבנים אחד על גבי השני וקובעים מבנה אופטימלי של טבלאות ושדות של מסד הנתונים, באופן שהמידע יאוחסן באופן האמין, היעיל והחסכוני ביותר, וכדי למנוע תופעות לא רצויות בתפעול מסד הנתונים.
באופן כללי ניתן לקבוע שהכלל העקרוני והעיקרי של חוקי הנרמול קובע שכל טבלה תתייחס לחטיבת מידע אחת בלבד, וכל הנתונים שלה יתארו אך ורק את אותה חטיבת מידע.
טבלאות שאינן מנורמלות עלולות ליצור שלל בעיות (או אנומליות): מבעיות באמינות הנתונים, כאשר קיימים נתונים סותרים לאותו ערך, קושי במציאת נתון, במקרה שהערכים אינם אטומיים, בזבוז של נפח מסד הנתונים, כאשר אותם ערכים נשמרים ברשומות רבות, ועד לסרבול בעדכון.
לשם דוגמה, נתבונן בטבלה שהסכמה שלה (דהיינו הכותרת) היא: מספר זהות, שם אדם, כתובת, מספר מכונית, שנת ייצור המכונית.
קיימת בטבלה זו בעיית כפילות: אם נוסיף שורה שתכלול מידע על מכונית שנייה או שלישית שקנה אותו אדם, נצטרך שוב להכניס את שמו וכתובתו, אף שהם כבר נתונים לנו בשורה העוסקת במכוניתו הראשונה.
בטבלה זו ישנה גם בעיית עדכון, עדכון כתובתו של אדם אחד ידרוש עדכון שורות רבות, שורה לכל אחת ממכוניותיו.
ישנן גם בעיות בהכנסה ובמחיקה, נניח שרוצים להוסיף לטבלה מס' של מכונית ושנת ייצורה, אך עדיין לא לקבוע מיהו הבעלים שלה.
באופן דומה, אין דרך למחוק את שם הבעלים ולהותיר את מס' המכונית ושנת הייצור.
בכל מקרה כזה של עדכון, הכנסה או מחיקה, עלולה להיווצר אנומליה במסד הנתונים.
במקרה של פיצול נתונים מסוג אחד לטבלאות שונות ("שם: בנימין", "שם: אהוד"...) או לשדות שונים (שכונות בירושלים: "קריית משה", "גילה", "בית וגן"...).
כל הפעולות של עבודה עם טבלאות יסתרבלו, מכיוון שיהיה צריך ליצור שאילתות, טפסים ודוחות שונים לכל טבלה, או לבצע חיפש על שדות רבים במקום על שדה אחד.
יצירת שדה "מספר חשבון בנק" בטבלת "פרטי אדם", אף היא עלולה להפר את חוקי הנירמול, מפני שאם יש לאדם מספר חשבונות רב, הוא יצטרך לפתוח מספר רשומות כמספר פרטי החשבון ויצטרך לשכפל את פרטי האדם שוב ושוב.
פתרון הוא ליצור טבלת "חשבון בנק" שתקושר לטבלת "פרטי האדם" ויופיעו בה רשומות כמספר החשבונות.
מסיבות אלו מתעורר הצורך בנרמול.
להלן מונחים שייעשה בהם שימוש במהלך תהליך הנרמול:
נכללים בהגדרתה: שם הטבלה, שמות העמודות - השדות, סוג ערכי העמודות והמפתח העיקרי (באמצעות קו תחתי).
למשל, לטבלה "אלפון", המכילה עמודה של שם, עמודת תעודת זהות ועמודת גיל, יש את הסכמה: אלפון (שם, תעודת זהות, גיל).
ניתן גם לרשום סכמה באופן מלא בצורה הבאה: אלפון (שם:מחרוזת(14), תעודת זהות:מחרוזת (9), גיל:בית).
סכמה טבלאית - אוסף כל הסכמות של כל הטבלאות במסד הנתונים.
לכל שם טבלה ולכל שדה באותה טבלה חייב להיות שם חד ערכי.
שדות הקשר בין טבלאות מקושרות יהיו שדות בעלי שמות זהים.
מפתח - תכונה או אוסף תכונות מתוך הסכמה שדי בהם כדי לזהות חד-חד-ערכית את הרשומה.
למשל, בסכמה (תעודת זהות, שם אדם, כתובת, מספר מכונית, שנת ייצור המכונית), די בתעודת זהות ובמספר מכונית כדי לאפשר את מילוי כל שדות הנתונים האחרים.
אין אפשרות שתעודת הזהות ומספר המכונית יהיו זהים ברשומת טבלה אחרת.
מפתח ראשי - התכונה המרכזית שעל פיה מזהים את הרשומה בהתייחסות לטבלאות אחרות.
בסכמה (תעודת זהות, שם אדם, כתובת, מספר מכונית, שנת ייצור המכונית) תעודת הזהות ומספר המכונית הם כאמור המפתח, אך ברור מקל וחומר שגם תעודת זהות, מספר מכונית ושנת ייצור מכונית הם מפתח, כלומר קיים עבורם מילוי אפשרי אחד בלבד של יתר השדות.
אם כך (תעודת הזהות, מספר המכונית) הוא מפתח עם מספר מרכיבים מינימלי.
מפתח כזה הוא המפתח בניגוד למפתח עם מספר מרכיבים לא מינימלי הקרוי מפתח על.
ייתכן מצב שבו יש מספר מפתחות אפשריים עם מספר רכיבים מינימלי.
במקרה כזו ייבחר אחד מהם לשמש מפתח ראשי והשאר ייחשבו למפתחות משניים.
תלות פונקציונלית - מוגדרת כתלות חד ערכית של תכונה אחת בתכונה שנייה.
אם השם והכתובת תלויים בתעודת הזהות, דהיינו עבור תעודת זהות מסוימת קיים שם אחד בלבד וכתובת אחת בלבד, מכונה הקשר בין תעודת הזהות לבין השם והכתובת כתלות פונקציונלית.
תלות פונקציונלית רב ערכית - ייתכן ששדה מסוים תלוי בשדה אחר, אך לא באופן חד-חד-ערכי.
ברור שמספר המכונית תלוי בתעודת הזהות של בעל המכונית.
אם נדע זהותו של אדם, נדע למלא את רשומת המספר המכונית על פי המכוניות שבבעלותו, אך מכיוון שייתכנו מספר מכוניות, אין זו תלות חד ערכית.
שמירת מידע - פירוק הוא משמר מידע, אם ניתן לצרף מחדש את הטבלאות המפורקות כדי לקבל את הטבלה בצורתה המקורית.
הפירוקים על פי אלגוריתם הנרמול הם משמרי מידע.
נשתמש במונח מרכיב לתאר תכונה של הסכמה או קבוצת תכונות שלה.
בדוגמה לעיל, למשל (מס' מכונית) או (תעודת זהות, מס' מכונית).
צורה נורמלית ראשונה - 1NF
טבלה נמצאת בצורה נורמלית ראשונה אם קיים יחס חד ערכי בין נתון לשדה, וכל ערך הוא ייחודי, אטומי וללא נגררות.
אטומיות - אסור שכמה ערכים יאוחסנו כאוסף באותו שדה.
ערכים ייחודיים - אותו נתון לא יאוחסן בשדות או טבלאות שונים, ונתונים דינמיים שיכולים להיות מחושבים בשאילתות, לא יופיעו כערכים בשדות.
תלות פונקציונלית - לכל השדות הנכללים בטבלה תהיה תלות ויחוס לשדה המפתח הראשי של הטבלה.
יצירת שדה "ילדים" בטבלת "פרטי האדם", שלתוכו מוכנסים כל שמות הילדים מופרדים בתו כלשהו לא תקינה, מכיוון שהערך אינו אטומי.
צריך להוסיף טבלה נפרדת שתכלול שמות הילדים.
בכל שורה יהיה שם של ילד אחר.
יצירת שדה "מספר ילדים" בטבלת "פרטי האדם", אף היא יוצרת בעיית נרמול, מפני שמספר הילדים צריך להיות מחושב דינמית בשאילתא על פי מספר הרשומות של ילדים לאדם ולא כמספר קבוע וסטטי בטבלה, וכפילות זו עלולה לתת נתונים סותרים.
בעיית נרמול מתעוררת גם עקב יצירת שדות רציפים לאותו נושא, "מספר חשבון בנק1", "מספר חשבון בנק2", "מספר חשבון בנק3", בטבלת "פרטי האדם", מפני שאינם שדות ייחודיים.
במקרה זה נרמול הטבלה יהיה ביצירת טבלה נפרדת של "מספרי חשבון", והוספת שורה נפרדת לכל חשבון.
צורה נורמלית שנייה - 2NF
טבלה נמצאת בצורה נורמלית שנייה אם אין תלויות פונקציונליות של שדות שאינם כלולים במפתח הראשי בחלק משדות המפתח.
למשל, הטבלה עם הסכמה (תעודת זהות, שם אדם, כתובת, מס' מכונית, שנת ייצור המכונית) אינה בצורה נורמלית שנייה.
זאת משום שיש תלות פונקציונלית של שם האדם בתעודת זהות.
שם האדם אינו כלול במפתח ואילו תעודת הזהות מהווה רק חלק מהמפתח (תעודת זהות, מס' מכונית).
אותה בעיה נוצרת גם מקיום תלות פונקציונלית של שנת ייצור המכונית (תכונה שאינה כלולה במפתח) במס' מכונית (חלק מהמפתח).
אלגוריתם הנרמול:אם הסכמה היא (X,Y,Z,A), ואם (X,Y) הם המפתח ו-Z תלוי ב-X, יש להפריד את הטבלה לשתי טבלאות נפרדות: (X,Y,A) ו-(X,Z).
כלומר יש ליצור טבלה נפרדת שתכלול את התלות הפונקציונלית, ולהשמיט מהטבלה המקורית את המרכיב שיש לו תלות פונקציונלית בחלק מהמפתח.
צורה נורמלית שלישית - 3NF
טבלה נמצאת בצורה נורמלית שלישית אם היא בצורה נורמלית שנייה ולא קיימת תלות פונקציונלית בין שני מרכיבים שאינם חלק מהמפתח הראשי.
ובלשון אחרת, כל שדה שאיננו שדה מפתח, אסור שיהיה תלוי בשדה שאיננו שדה מפתח.
למשל בסכמה (תעודת זהות, שם, מס' אותיות בשם) תעודת הזהות לבדה היא המפתח, שהרי היא מבטיחה מילוי חד ערכי של יתר השדות.
מצד שני, מס' האותיות בשם זהו שדה שתלוי ישירות בשם, ותלותו בתעודת זהות היא עקיפה - טרנזטיבית בלבד.
דוגמה אחרת הוא שדה מיקוד בטבלה (אדם, כתובת, מיקוד).
לשדה המיקוד יש תלות עקיפה במפתח - השדה אדם.
הפתרון הוא, ליצור טבלת מיקוד נפרדת לפי עיר, רחוב ומספר בית.
אלגוריתם הנרמול:יש להפריד את הטבלה לשתי טבלאות נפרדות.
אם הסכמה היא (X,Y,Z,A) ואם X הוא מפתח ו-Y גורר את Z, נפריד לטבלאות עם הסכמות: (X,Y,A) ו-(Y,Z).
צורה נורמלית בויס-קוד - BCNF
צורה זו קרויה על שם שני החוקרים, בוייס וקוד, שמצאו דרך להגדיר צורה ששקולה לחוקי הנרמול 2 ו-3 גם יחד ואף במקרים גבוליים טובה מהם.
טבלה נמצאת בצורה נורמלית בויס-קוד או BCNF, אם אין מרכיב בסכמה שגורר פונקציונלית מרכיב אחר ואינו מפתח אפשרי.
או במילים אחרות כל פעם שתכונה מגדירה תכונה אחרת מהמפתח הראשי, עליה להיות מפתח אפשרי של הטבלה.
למשל, בסכמה (סטודנט, תחום לימוד, מרצה), ייתכן שסטודנט ותחום לימוד נלקחו כמפתח ראשי (זהות המרצה תוסק מהם).
עם זאת, עדיין נדרש נירמול על פי BCNF.
הבעיה היא שניתן להסיק את תחום הלימוד מזהות המרצה לבדו.
כלומר קיימת תלות פונקציונלית של תחום הלימוד במרצה, אף שהמרצה כשלעצמו אינו מפתח אפשרי.
אלגוריתם הנרמול:אם (X,Y,Z,A) היא הסכמה, ואם X,Y הוא מפתח אפשרי ו-Y,Z מפתח אפשרי ו-Z גורר את X, נפריד למרכיבים (Y,Z,A) ו-(Z,X).
צורה נורמלית רביעית - 4NF
טבלה נמצאת בצורה נורמלית רביעית אם היא בצורה נורמלית שלישית, ואין בה יותר מתלות רב ערכית אחת.
למשל, בטבלה המכילה את הסכמה (עובד, שפות, ילד), המפתח מורכב משלושת השדות.
שכן לכל עובד ייתכן יותר מילד אחד ויותר משפה אחת.
אך עדיין ברור שהשדות שפות וילד תלויים בשדה העובד, אלא שזו תלות שאינה חד ערכית.
הבעיה בסכמה (עובד, שפות, ילד) היא שקיים בה ניפוח מלאכותי של מספר השורות.
על כל שפה חדשה שירכש העובד נוסיף רשומה ונכתוב בה גם את שם הילד, ודבר זה מיותר כמובן, כי אין כל קשר בין שפה שרכש העובד לשם ילדו.
על כן אלגוריתם הנרמול יקצה טבלה לכל תלות רב ערכית.
בדוגמה כאן:(עובד, שפות) וכן (עובד, ילד).
צורה נורמלית חמישית - 5NF
הצורה הנורמלית החמישית מהווה למעשה הכללה של קודמותיה, אך מתאימה גם למקרים שבהם ידועים חוקים ספציפיים על מאגר הנתונים שאינם מכוסים על ידי הצורות הקודמות.
טבלה נמצאת בצורה נורמלית חמישית אם לא ניתן לפרקה למספר טבלאות שבכל אחת מהן תהיה הסכמה קצרה יותר.
לחלופין, טבלה נמצאת בצורה זו גם אם קיים פירוק כזה, אך לכל הטבלאות שבפירוק יהיה מפתח זהה.
כמו בכל כלל גם לכללי הנרמול יוצאים מהכלל.
חוקי הנרמול ובמיוחד אלו האחרונים אינם תורה מסיני ולא מיושמים תמיד עד תומם.
לעיתים יופרו חוקי נרמול מסוימים כדי למנוע סרבול יתר של מסד נתונים או במטרה להשיג ביצועים מהירים.
כך למשל ישמרו נתונים בטבלאות אף שאפשר לחשבם מחדש באמצעות שאילתות, במקרה ששאילתות אלו גוזלות משאבים רבים ומאיטות את העבודה במידה ניכרת.
דוגמה נפוצה להפרת חוק נירמול הוא אחסון של המיקוד לצד הכתובת של האדם בטבלת "כתובת האדם", במקום לאחזרה מחדש מטבלת "מיקודים" באמצעות השדות "שם היישוב", "שם רחוב" ו"מספר בית", בכל פעם שמתבצעת תצוגה של כתובת האדם.
נרניה הוא עולם הפנטזיה שבו מתרחשת עלילת שבעת ספרי הסופר הבריטי ק.ס.
מקור שמו ככל-הנראה בעיר נארני שבאיטליה.
בניגוד לסופרי פנטזיה אחרים, לואיס לא ניסה לבנות תמונה כוללת של עולם כולו הפנטזיה שיצר המקיפה את ההיסטוריה, הגאוגרפיה והקוסמולוגיה שלו על כל פרטיהם.
לפיכך, כל מה שידוע על עולם זה הוא מה שהובא בספרים מתוך היותו ענייני לעלילה, ורבים הפרטים שעליהם אין כל מידע.
השם "נרניה" מתייחס הן לעולם בו מתרחשת עלילת הספרים, והן לממלכת נרניה המצוייה בצפון עולם נרניה ותופסת רק חלק קטן משטחו.
ארץ נרניה דומה במראה ובאקלים שלה לאנגליה.
פני השטח שלה הם גבעות מיוערות נמוכות, למעט אזור ביצתי בצפון המדינה.
גבולה המערבי של המדינה הוא רכס הרים.
במזרחה נמצא האוקיינוס המזרחי, בדרום רכס הרים גבוה ומדרום לו ארץ המלאכים.
וגבולה הצפוני של המדינה הוא נהר שריבל.
במרכז המדינה נמצא הנהר הגדול של נרניה שחוצה את המדינה מצפון-מזרח לדרום-מערב, עד לשפך הנהר ולאוקיינוס.
בשפך הנהר נמצאת בירת המדינה, קייר פאראוול.
יישובים לאורך הנהר הגדול הם (ממזרח למערב): ברונה, ביוורסדם וצ'יפינגפורד.
בברונה התרחשו שני קרבות - הקרב הראשון והקרב השני, שבו נלחם כספיאן העשירי במירז, לפי הספר הרביעי.
מבחינה תרבותית הממלכה דומה לממלכות הנוצריות באירופה כפי שהן משתקפות בסיפורי אגדות באופן רומנטי ומרוכך המותאם לילדים - פרשים ואבירים אמיצים, מלכים נדיבים, חרבות בצורת צלב.
ארץ המלאכים היא ממלכה הררית מדרום לממלכת נרניה.
בצפונה ובדרומה נמצאים רכסי הרים המהווים גבול בינה לבין ממלכת נרניה בצפון וקלורמן בדרום.
גבולה הדרומי של המדינה הוא נהר החץ המתפתל.
קלורמן היא אימפריה גדולה בעלת מאפיינים עותמאניים (תושביה עוטים טורבנים, ומולך עליהם קיסר בסגנון הסולטן הטורקי), השוכנת מדרום לארץ המלאכים.
אקלימה של הממלכה יבש למחצה עד מדברי ומצויים בה הרי געש, ביניהם הר הגעש לאגור.
המדבר הגדול בצפון המדינה, מהווה גבול בינה לבין ארץ המלאכים.
בירת המדינה, טשבן, נמצאת בצפונה, על אי המצוי במרכז נהר קלורמן, דרומית למדבר הגדול.
לאורך הנהר יש שטחים חקלאיים.
ממלכה זו היא זירת ההתרחשות העיקרית בספר "הסוס ונערו".
בעוד שקלורמן היא אימפריה ששולטת במרבית שטחי היבשה של עולם נרניה, ממלכת נרניה היא מעצמה ימית השולטת למעשה בשטחי האוקיינוס המזרחי.
האוקיינוס זרוע איים, הגדולים שבהם הם האי גלמה, שבעת האיים והאיים הנידחים (The Lone Islands), הנתונים למרותה של ממלכת נרניה.
כמו כן נמצא בו האי טרבינתיאה שאינו חלק מממלכת נרניה.