tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הוא סמור משופם וחכם שהוא בעל בקיאות באסטרונומיה.
דמותו מבוססת על השחקן שמדבב באנגלית - ניל דה-גראס טייסון, שגם הוא חוקר אסטרונומים.
בנוסף הוא הקריין של מספר קטעים בתחילת וסוף הסרט, דבר שאינו מצוי באף סרט אחר בסדרה.
מהסרט עידן הקרח: הרפתקאות באק ויילד
זי (מדבבת: ג'סטינה מצ'אדו) - זורילה הרפתקנית וחברתו לשעבר של באק שהייתה חלק מחבורה של ידידים בעולם הדינוזאורים, שרובם נהרגו בידי אורסון.
זי מצילה את החבורה מרפטורים בידי ריסוס גז עליהם.
במשך זי ובאק רבים ומעליבים אחד את השני בקביעות אך לאחר שבאק מסגיר את עצמו לאורסון, זי לצד קראש ואדי מצילים אותו ובהמשך מצליחים להפריד את אורסון מצבא הרפטורים שלו.
לאחר מכן הם כנראה נשארים זוג בעולם הדינוזאורים.
אורסון (מדבב: אוטקארש אמבודקאר) - פרוטוצרטופס גמדי בעל מוח גדול ויריבו הגדול של באק בעולם הדינוזאורים.
בעבר הוא הוטרד בידי דינוזאורים אחרים ובאק הציע לו להיות עם ידידיו בבור המים אך אורסון העדיף למשול לבדו ובהתנגדותו הרג את רוב החבורה.
באק הגלה אותו כעונש לאי לבה, אך הוא חזר משלם מלווה ברפטורים נאמנים לאש שהוא ייצר.
הוא חזר וסגר את המעבר ליונקים בניסיון להרוג את אלה שכבר בעולמו וכן להרוג את באק בידי צבא רפטורים.
עם זאת הרפטורים שלו נפגעו מריסוס גז של זי המצילה את באק, קראש ואדי.
באק בהמשך מסגיר את עצמו לאורסון שמנסה להאכיל בו את הרפטורים, אך חבורתו מצילה אותו מהכלוב.
באק מבקש ממנו שישלים איתם אך הוא מסרב ומנסה להרוג את באק.
הוא נכשל וקראש ואדי לקחו ממנו את השליטה על הרפטורים ביצירת אש חזקה יותר, מה שגרם להם לשנות נאמנות אליו.
הוא נראה בסוף הסרט נמלט מזוג הרפטורים המלווים שלו, כשלא ברור גורלו.
מהסרט עידן הקרח: חוגגים בגדול
מילר/מירון אהרונוביץ') - אייל צפון בעל יכולת קסומה לעוף.
מציל את סיד וחביריו מנפילה וכך מתיידד איתם ועוזר להם למצוא מתנה לסנטה קלאוס.
הוא גורם בטעות למפולת שלגים ההורסת את המתנות של סנטה קלאוס ומקרקע את העגלה שלו, אך עוזר לו בידי משפחתו למשוך בתעופה את סנטה במסעותיו.
סנטה קלאוס (מדבבים: בילי גרדל/צביקה פורמן) - אדם המחלק מתנות לכבוד חג המולד.
הוא מקבל את עזרתם של פליצור ומשפחתו וכן של מני, סיד, דייגו וחבריהם ונותן להם מתנות.
מנהיג עצלני קרקע קטנים (מדבבים: ג'ודה פרידלנדר/דן שצברג) - מנהיג עצלני קרקע ננסיים צפוניים.
הוא מסרב לתת לסיד וחביריו לעבור וכשפליצור גורם להמסה הוא ועצלניו מחליטים לעזור לסנטה לתקן את הנזק.
מהסרט עידן הקרח: בריחתה של הביצה
קלינט (מדבב: בלייק אנדרסון) - אחיו התאום של סקווינט המתיידד עם מני וחבורתו וגורם לאחיו להיכשל בניסיונו לגנוב ביצים.
בסוף הסרט מוצע לו להיות ארנב הפסחא.
הנסון) - נקבת גסטורניס שנתנה לסיד לשמור על ביצתה.
לאחר מרדף ומאבק של סיד מול סקווינט הביצה מוחזרת אליה והאפרוח שלה בוקע.
אמא קונדור (מדבבת: וונדי וויליאמס) - נקבת קונדור שנתנה לסיד לשמור על ביצתה.
גלאדיס גליפטו (מדבבת: לילי אסטפן) - גליפטודונית שאימצה ביצה ונתנה לסיד לשמור עליה.
סקראט הקטן (קארי וולגרן) - סקראט הקטן הוא בנו התינוק של סקראט מאם לא ידועה (ייתכן שמסקראטי אך לא מאושר).
סקראט מטפל בגורו ושניהם נהנים יחדיו אך הם רבים על הזכייה בבלוט.
עידן חיים (נולד ב-31 בדצמבר 1987) הוא זמר ישראלי.
למד בפנימיית כפר הנוער ויצו ניר העמק.
בשנת 2011 התמודד חיים בתוכנית הריאליטי "כוכב נולד" בעונתה התשיעית.
לאחר התוכנית, הוציא חיים סינגל ראשון, "הבטן מתהפכת" ולאחריו המשיך להוציא מספר סינגלים נוספים.
השיר "אתה באבא", שיצא לאור ב-2013, נכתב והולחן על ידי חיים לזכר אביו של טום קשתי.
בשנת 2014 הוציא חיים מספר שירים נוספים, בהם "נסיכת הים", ובנוסף הופיע כסולן עם להקת האירועים "מומנטוס".
בשנת 2017 שיתף פעולה עם רון נשר בשיר "תחת אש" ועם עומרי 69 סגל בשיר "Oh my", בשיר "הלילה יורד" עם MC Sapinho, ובשיר "לילה טוב" עם רון נשר וארז שפירא.
הוא המשיך לשתף פעולה עם רון נשר בשיר "#דודוזר" שיצא בשנת 2018, ובאותה שנה הקים הרכב אירועים בשם "קונספט".
במקביל להיותו זמר, עובד חיים כנהג.
הוא פתח קורס ללימודי גיטרה ופתח קהילה לתלמידי הקורס בשם "ישראל מנגנת".
הבטן מתהפכת, 2011, הפיק: תמיר צור
בנית לי אימפריה, 2011, מילים: לי קיסר
המסע של שנינו, 2012, מילים: נועם חורם
רעידת אדמה, 2013, מילים: יוסי גיספן; לחן: עדי לאון
נסיכת הים, 2014, מילים: ארלט ספדיה; לחן: עדי ליאון; עיבוד: דודו קומה
ציפורים שרות, 2014, מילים: רמי לב; לחן: עדי לאון
קורא אלייך, 2014, מילים: אסף אדם ויניב אוחנה
אחת ומיוחדת, 2015, מילים ולחן: עידן חיים ואורן איתן
מזיזה את הגרוב, 2015, מילים ולחן: עידן חיים ואורן איתן
נילחם בלילות הקרים, 2015, מילים ולחן: חננאל שמעון
מרגיש רווק, 2016, מילים ולחן: אופיר כהן
תחת אש, 2017, יחד עם רון נשר; מילים: רון נשר, ויק אוחנה ג'אן ואדיר נגר; לחן: עידן חיים, ורון נשר; עיבוד והפקה מוזיקלית: אדיר נגר
יום שישי (קאבר של בנזין), יחד עם רון נשר
הלילה יורד, 2017, עם MC Sapinho
לילה טוב, 2017, עם רון נשר וארז שפירא
נעים מאוד, 2018, מילים ולחן: רון נשר
קפוצ'ינו, 2018, מילים: שיר לב ומיתר לב; לחן: רמי לב
האקסית שלי צדקה, 2019, מילים ולחן: עידן חיים
עופי על עצמך, 2019, מילים ולחן: עידן חיים
איזה כייף שכייף, 2019, מילים: רמי לב ושיר לב; לחן: לוצ'יאנו
צלקות מהחיים, 2019, מילים ולחן: אורי אבני ועידן חיים
עידן הקרח: חוגגים בגדול הוא סרט טלוויזיה אמריקאי בהנפשה ממוחשבת לכל המשפחה, מסוגת קומדיה והרפתקאות, אשר לוקח חלק בזיכיון "עידן הקרח" ומציין את חג המולד.
הסרט נוצר על ידי מייקל ג'יי וילסון, בוים על ידי קארן דישר, נכתב על ידי סאם הארפר ומייק ריס, הולחן על ידי ג'ון פסנו, הופק על ידי Blue Sky Studios ו-20th Century Fox Animation, והונפש על ידי Reel FX Creative Studios.
הסרט הוכרז לראשונה באפריל 2011, כאשר הוא שודר לראשונה כספיישל טלוויזיוני בארצות הברית בערוץ פוקס ב-24 בנובמבר 2011, ולאחר יומיים, ב-26 בנובמבר, הופץ לצפייה ביתית ב-DVD ובלו-ריי על ידי פוקס המאה ה-20. בישראל הסרט הופץ ב-DVD בדיבוב לעברית בשנת 2011. אורך הסרט הוא כ-26 דקות.
כשהסרט שודר לראשונה בטלוויזיה צפו בו כ-7.1,000,000 צופים, כמו כן הוא היה מועמד לפרס אנני להפקה מונפשת מיוחדת הטובה ביותר בטקס פרסי אנני ה-39, אך הפסיד לסרט "קונג פו פנדה: סודות המאסטרים" של דרימוורקס הנפשה.
שמונה שנים לאחר אירועי הסרט "עידן הקרח 3: עלייתם של הדינוזאורים" ולפני אירועי הסרט "עידן הקרח 4: יבשת בתנועה", חג המולד מגיע וסקראט מביט בבונה מרכיב מטמון של מאכלים הכולל בתוכו בלוט.
סקראט מתגנב ולוקח את הבלוט, יחד עם בלוטים נוספים ששימשו כקישוטי חג המולד.
את כל הבלוטים שהוא אסף הוא שם על פיסת קליפה גדולה ומנסה לסחוב אותם, אך הוא לא מצליח בכך וכל הבלוטים מתגלגלים והוא נשאר בלי כלום.
בינתיים, מני מוציא מהאחסון את אבן חג המולד אותה קיבל בירושה ומספר שבעזרתה סנטה קלאוס מעביר מתנות.
בלי כוונה, קישוט נופל מעץ חג המולד של סיד ופוגע באבן, דבר הגורם לה להתנפץ.
בגלל המקרה, מני מכריז שסיד נכנס לרשימת השובבים של סנטה וסיד מתחיל לבכות.
הסרט ממשיך שפעם נוספת מופיע סקראט, אשר מוצא בלוט קפוא בתוך משטח חלקלק.
כשהוא מצליח לשלוף אותו מהמשטח, סקראט מתחיל להחליק עם הבלוט, כאשר במהלך ההחלקה הוא עובר דרך בול עץ.
כשהוא עובר בבול עץ, הוא מחליף בטעות את הבלוט בעכביש שתוקף אותו.
בהמשך, מישמיש מנחמת את סיד על מה שקרה, והשניים, בשיתוף קראש ואדי, מחליטים לצאת לקוטב הצפוני על מנת לרכך את ליבו של סנטה ולצאת מרשימת השובבים.
הארבעה יוצאים לכיוון הקוטב הצפוני על ידי מעקב אחר הזוהר הצפוני וממשיכים הלאה עד שהם מגיעים לערפל, שמפריד ביניהם לרגע עד שהם מוצאים זה את זה וממשיכים הלאה, ובראשם סיד, שמוליך אותם בטעות מצוק.
כשהם נופלים, הם ניצלים על ידי אייל מעופף, שלוקח אותם לצד השני של הצוק ומציג את עצמו בתור פליצור.
סיד מודה לאייל וממשיך הלאה לפני שהוא כמעט נופל שוב במורד הצוק ונתפס על ידי מישמיש, שמציעה שפליצור ילך איתם.
בחזרה לכפר, מני מנסה לתקן את אבן חג המולד באמצעות בוץ ומקלות, אך ללא הצלחה.
לפתע אלי מגיעה ומודיעה שהיא לא מוצאת את מישמיש, סיד, קראש ואדי.
דייגו מספר שהם יצאו לקוטב הצפוני כדי למצוא את סנטה, והשלושה מחליטים לצאת לשם גם בשביל למצוא את הנעדרים.
פליצור והחיות מגיעים למקום ליד הקוטב הצפוני, בו נמצאים שזיפים וקליפות מנטה.
כשהם ממשיכים, הם נעצרים על ידי מספר חיות שמרחיקות מבקרים מסנטה.
כשהחיות נעו לעבר הארבעה, פליצור מקפץ ונתקע בתוך גוש שלג, וכאשר השלישייה מנסה לשלוף אותו החוצה, גוש השלג נסדר וגורם למפולת שלגים.
במפולגת השלגים נלכדת הרביעייה ואליהם מצטרפים גם מני, אלי ודייגו.
המפולת פוסקת כשהיא הורסת את עבודתו של סנטה.
כועס ומבולבל מהבלגן וההרס, סנטה מכניס לרשימת השובבים שלו את כל הקשורים לאירוע.
בהמשך, סנטה מוציא אותם מהרשימה מפני שהם עזרו לו לסדר את הבלגן.
הסרט מסתיים שסקראט מסתכל על המתנה שלו מסנטה שהיא בלוט קטן.
הדיבוב העברי בוים על ידי נינה אמיר, והופק על ידי יונית עוזרי מנחם.
שם הדמותמדבב/ת באנגליתמדבב/ת בעבריתמניריי רומנואוהד שחרסידג'ון לגוויזאמוטל פרידמןדייגודניס לירייורם יוספסברגקראששון ויליאם סקוטיובל סגלאדיג'וש פקאסף אבידןאליקווין לטיפהנורית בנאי קורןמישמישסיארה בראבולורה שופובקיפוד מתחפרקארן דישרסקראטכריס וודג'סנטה קלאוסבילי גרדלצביקה פורמןפליצורטי.
מילרמירון אהרונוביץ'מנהיג עצלנים קטניםג'ודה פרידלנדרדן שצברג
בנוסף דיבבה בדיבוב האנגלי של הסרט מגי ביירד.
עידן הקיסרים (בסינית מסורתית: 帝王世紀, בסינית מפושטת: 帝王世纪, בפין-יין: Dìwáng Shìjì.) הוא ספר אבוד שנכתב בתקופת שושלת ג'ין המערבית, במאה ה-3 לספירה, בידי חְוָאנְגְפֿוּ מִי.
הגרסה הקיימת כיום מורכבת מעשר מגילות של ליקוטים שבוצעו בדורות מאוחרים יותר.
הספר מפרט את תולדות הקיסרים ושושלותיהם, ואת הרישום ההיסטורי של קורותיהם.
הספר מארגן בצורה שיטתית את תקופת שלושת המלכים (פושי, שנונג והקיסר הצהוב), ומכיל בדיקה מפורטת מאוד של שמות השליטים ושל הגיניאולוגיה של תקופות קיסרים העתיקים, שושלות שיה, שאנג וג'ואו, וכן גם של שליטי המדינות השונות בתקופות האביב והסתיו והמדינות הלוחמות.
המידע מדויק מספיק בשביל להשלים חוסרים ברשומות ההיסטוריון ובספר האן.
בהקדמה לספר נמצאים רמזים לדרך בה אורגן:
"מאז נפרדו שמיים ומאז, מאז קיסר אנושי ועד השנה השנייה של תקופת שְׂייֵנְשִׂי במדינת ויי (שנת 265 לספירה), עברו סך הכל 272 דורות, שהסתכמו ב-2,760,745 שנים המתחלקות לעשרה עידנים...
חילקתי לעמודים, ובחנתי את הדברים בהרחבה".
חְוָאנְגְפֿוּ מִי מציג בספר ציטוטים רבים ממגוון סוגי ספרים לצד תוצרי מחקר ראשוני משלו.
אם נתקל במידע חסר על שלושת המלכים וחמשת הקיסרים, אסף שברי אזכורים שלהם מיצירות של חכמים מתקופת טרום צ'ין, פנה ל"ביוגרפיות של חמשת הקיסרים" (五帝本紀) בספר "רשומות ההיסטוריון", ועל בסיס אלו ניתח בשיטתיות כמה אירועים מרכזיים מן התקופה המדוברת.
כך גם נקט בחקר ההיסטוריה ושינויי שמות המקומות של התקופות האחרות.
הדבר אפשר לו לספק הבהרות לגבי שלל נושאים סבוכים שעלו מן החומר.
המהדורות הקיימות כיום הן אלו שנערכו בתקופת שושלת צ'ינג, ועל בסיסן נוצרו מהדורות ביקורתיות והשוואות בין מהדורות.
פרקיו של הספר מחולקים לפי תקופות השלטון בהיסטוריה הקדומה של סין:
מהיפרדות השמיים וארץ ועד שלושת המלכים
נוף הכוכבים, עיבוד השדות והאוכלוסייה בכל שושלת
בניגוד לתפיסה הרואה בשלושת המלכים שלוש דמויות היסטוריות או מיתולוגיות, "עידן הקיסרים" מחשיב את פֿוּ שִׂי, שֶׁנּוֹנְג ושׂוֵ'אן-יְוֵּ'אן לשושלות.
לשיטתו בני פֿוּ שִׂי שלטו 16 עידנים, בני שֶׁנּוֹנְג שלטו שמונה עידנים ובני שׂוֵ'אן-יְוֵּ'אן שלטו שבעה עידנים.
הקיסר טָאי הָאו, אדון בָּאושִׂי
אדון יוּאוּצָ'או (מילולית: "בעל הקן")
אדון ווּחְווָאי (מילולית: "חסר דעת")
בני שנונג (מוכרים גם בשם "קיסרי הלהט")
אדון שֶׁנּוֹנְג (מילולית: "האיכר האלוהי"), יִיצִ'י שְׁנְייֵן
אדון יוּאוּשְׂיונְ'ג, שׂוֵ'אן-יְוֵּ'אן הקיסר הצהוב
אדון גָאויָאנְג, גְ'ווָאנְשׂוּ', ובנו הקיסר ז'וּ
אדון גָאושִׂין, גִ'י צ'וּ'ן המכונה הקיסר קוּ ובנו הקיסר גְ'ה
אדון טָאוטָאנְג, יָאו המכונה פָאנְג שׂוּ'ן, ובנו דָאנְג'וּ
אדון יוּאוּיוּ', שׁוּן, המכונה "כפול האישונים", ובנו שָׁאנְג ג'וּ'ן
בימי שושלת טאנג ספג הספר ביקורת מן המלומד לְיוֹ גְ'ה-גִ'י (劉知幾) בשל המובאות הרבות שהוא מביא מיצירות מתחום המיסטיקה הקונפוציאנית.
בתקופת שושלת צ'ינג זכה לשבחים מן המלומד סונְג שְׂיָאנְגְפֶנְג (宋翔鳳) על כך ששימר ידע אבוד כמו גם על הידע הרב והפירוט בו ניחן.
סונְג אף ערך את הספר והוציא מהדורה שלו.
גם בתחילת המאה העשרים זכה להערכה רבה מצד ההיסטוריון לוּ סְה-מְייֵן (呂思勉).
עידן הקרודים היא סדרת הנפשה אמריקאית מסוגת קומדיה והרפתקאות, המבוססת על הסרט "הקרודים" שהופק על ידי דרימוורקס הנפשה.
עלילת הסדרה מתרחשת לפני עלילת הסרט, והיא עוסקת במשפחת הקרודים, משפחה קדמונית שבכל יום עוברת הרפתקאות חדשות ומצחיקות.
לסדרה הופקו ארבע עונות בעלות 52 פרקים באורך 23 דקות.
הסדרה הופצה לראשונה בנטפליקס ארצות הברית החל מה-24 בדצמבר 2015 עד ה-7 ביולי 2017. בישראל הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ הילדים, כאשר שתי העונות הראשונות הופצו לראשונה כעונה אחת ב-13 בנובמבר 2016, ושתי העונות האחרונות הופצו לראשונה גם כעונה אחת ב-5 בנובמבר 2017.
הסדרה הייתה מועמדת בשנת 2016 לשני פרסי אנני, אך הפסידה בהתאמה לסדרות "המופע של מר פיבודי ושרמן" ו"ההמבורגרים של בוב".
עלילת הסדרה מתרחשת לפני הסרט "הקרודים", והיא עוסקת במשפחת הקרודים, משפחה קדמונית המתגוררת בעמק "אההה!", בו בכל יום היא פוגשת חברים חדשים, עוברת הרפתקאות מצחיקות ומגלה את "הפעמים הראשונות" שהעולם עוד לא ראה.
במאי הדיבוב בעברית היה תומר שביט, ומפיקת הדיבוב הייתה ענבר שטגר עזרא.
שם הדמותמדבב/ת באנגליתמדבב/ת בעבריתאיפסטפני למליןדקלה הדרבאדדן מילאנויהונתן מגוןגרוגיואב בר-לבוומפדניאל מגוןאוגהקרי סאמרענת ניבפאטאלונה אלכסנדרטאנקאיי.
לוקסיואיתי ג'רופי (2016)איטן גרינברג (2018-2017)בייטסיערן מורסנדיגריי דליילבר סביר (2016)טריקסיאלונה אלכסנדרלרקמיה אלוןבלארגלריין ניומןסבתאאורלי קטןאמבררונה בקרמןילפדי בראדלי בייקריהונתן מגוןאיש זקן רוטסער בדישיבולקגילן שחףקוויןדומיניק קטרמבוןסולקערן מורקראדתומאס לנוןדניאל מגוןמונקסער בדישיסנוטכריס פרנלמיפאנה גאסטייררונה בקרמןמנטראפ הקטןג'ים קאמינגס
עונהמספר פרקיםתקופת שידור מקורית שידור ראשוןשידור אחרון11324 בדצמבר 2015226 באוגוסט 201637 באפריל 201747 ביולי 2017
בשונה מהסרט שבהנפשה ממוחשבת, הסדרה היא בהנפשה מסורתית.
הסדרה הונפשה בהתחלה ב-Toon Boom Animation, ולאחר מכן הונפשה על ידי אולפנים בדרום קוראה.
הוחלט שעלילת הסדרה תתאר את קורות המשפחה בטרם מאורעות הסרט, כדי לא לפגוע בהמשכיות היקום ולהשאיר את הפתח עבור סרט המשך.
איש מצוות המדבבים המקוריים של הסרט אינו שב לסדרה, ואלו הוחלפו בידי אחרים.
עידן הקרח: בריחתה של הביצה הוא סרט טלוויזיה אמריקאי מסוג קומדיה מזיכיון "עידן הקרח", אשר הופץ בידי אולפני Blue Sky Studios ויצא ברשת פוקס ב-20 במרץ 2016 באנגלית.
זהו סרט קצר בן 25 דקות, המתרחש לאחר עלילת הסרט עידן הקרח: יבשת בתנועה, שיצא באותה שנה.
בניגוד לסרטים אחרים, סרט זה לא קיבל דיבוב לעברית ולא הופץ בישראל.
3 חודשים לאחר אירועי הסרט הרביעי, בו מני הממותה, דייגו הסמילודון וסיד העצלן הרסו לקפטן גאס ולצוות הפיראטים שלו את ספינתם, סקווינט הארנב מחליט לנקום בהם, לקראת אירועי חג הפסחא.
בינתיים סקראט היונק הקדום דמוי-הסנאי מנסה לקבור את בלוטו אך הבלוט נובט והופך לעץ, כך שסקראט מחפש בלוט חדש.
כאשר אלי תולה קישוטים לחג, קראש ואדי מכינים תעלולים למישמיש לכבוד אחד באפריל ומני ודייגו צופים בקרבות קונדורים, סיד מחליט לשמור לכל החיות על הביצים לקראת החג.
ואולם כאשר סיד נרדם תוך כדי שמירה סקווינט מגיע וגונב את כל הביצים.
כאשר הורי הביצים מגיעים הם מגלים שהם נעלמו ועומדים לפגוע בסיד, אך מני עוצר אותם ומראה להם מכתב מסקווינט המצייר להם מפה לגילוי הביצים וכותב שאם לו יבנו עבורו ספינה חדשה הוא ישבור את הביצים.
החבורה נערכת למסלול להחזרת הביצים המוסוות ומוצאת את רובם, למעט ביצה גדולה של את'ל, נקבת גסטורניס מודאגת.
ואולם קלינט, אחיו התאום של סקווינט החובר למני וחבורתו, מוביל אותו למלכודת שם מחכים מני, דייגו וסיד והם מגלים את הביצה מחופשת לבלוט שסקראט מחזיק.
החבורה רודפת אחרי סקראט ומני מתיז עליה מים, מה שחושף את טבעה האמיתי וגורם לסקראט להשליך אותה מהצוק.
מתנהל מרדף לתפיסת הביצה בין סקווינט לחבורה.
לבסוף סיד תופס אותה, אך סקווינט מנסה לחטוף לו אותה מהיד.
כשהם נאבקים מעל קרחון מתפורר, הם מתחילים להתרחק אחד מהשני וסיד מנצל את משקלו כדי להעיף את סקווינט היישר לתוך מלכודת שארגנו קראש ואדי.
הביצה מוחזרת לאת'ל בדיוק כשהאפרוחים השונים בוקעים וסיד מציע לקלינט כאות תודה להיות כל שנה ארנב פסחא הצובע ומחביא ביצים לילדים.
בינתיים סקראט מוצא ערימת בלוטים חדשים ומעמיס אותם על עגלה ואז מנסה להטביל אותם במזרקת שוקולד, אך הוא והבלוטים נופלים לתוכה.
סקווינט משתלט על העגלה ומוליך אותה אל הים, אך היא שוקעת מיד בכניסה אליו.
סקראט מנסה לעצור את זה אך הוא מצופה לחלוטין בשוקולד וקורס לאדמה.
מדבבשםתיאורריי רומנומניממותה צמרית זועף, בן זוגה של אלי ואביה של מישמיש.
בסוף הסרט מוצע לו להיות ארנב הפסחאטראג'י פ.
הנסוןאת'לנקבת גסטורניס שנתנה לסיד לשמור על ביצתהוונדי ויליאמסאמא קונדורנקבת קונדור שנתנה לסיד לשמור על ביצתהגבריאל איגלסיאסצ'ולי בירכליקותריום שאימץ ביצה ונתן לסיד לשמור עליהלילי אסטפןגלאדיס גליפטוגליפטודונית שאימצה ביצה ונתנה לסיד לשמור עליה
בנוסף נראים בסרט פלשבק מ"עידן הקרח 4", של הרס ספינת הפיראטים של קפטן גאט הגיגנטופיתקוס וצוותו - רז הפרוקופטודונית, פלין פיל הים, גופטה הכאמיטאטקסוס וסילאס הסולה או היסעור וכן סקווינט.
עידן הקרח: הרפתקאות באק ויילד הוא סרט קומדיה והרפתקאות בהנפשה ממוחשבת מסדרת סרטי "עידן הקרח" שיצא ב-28 בינואר 2022 בשירות הסטרימינג דיסני+, כשהוא הראשון בזיכיון שיצא בידי חברת וולט דיסני.
עלילת סרט זה חלה לאחר אירועי "עידן הקרח: מסלול התנגשות" משנת 2016, כשבולטים בו דמויות הסמור באק ושני האופוסומים קראש ואדי בהרפתקאה בעולם הדינוזאורים.
במאי סרט זה הוא המפיק ג'ון ס.
דונקין, אשר זהו סרטו הראשון בבימוי.
המדבבים בסרט כוללים את סימון פג בתפקידו כבאק הסמור, כשהוא המדבב החוזר היחיד בסרט, את וינסנט טונג ואהרון הריס בתור קראש ואדי (בהתאמה), את ג'סטינה מצ'אדו כזי ואת אוטקארש אמבודקאר כאורסון.
המדבבים הקודמים של מרבית הדמויות לא חזרו לדיבוב, דבר שלווה בביקורות שליליות לסרט.
ב-18 באוגוסט 2023 הסרט שודר בערוץ דיסני ישראל.
הסרט מתחיל לאחר עלילת הסרט הקודם בשלב לא מוגדר, כאשר אלי מחפשת את אחיה המאומצים, קראש ואדי ומבקשת מהם להיזהר, אך הם דורשים ממנה עצמאות.
הם גורמים בטעות למפולת שלגים שהורסת את בית הנופש של החבורה של אלי ומני עם סיד ודייגו.
מני לועג להם שהם לא יוכלו להסתדר לבד להיות עצמאיים או להתגונן מאויבים, מה שגורם להם לברוח בלילה מהחבורה.
הם מזנקים על ענף ומותזים ממנו דרך הקרח אל הכניסה ל"עולם האבוד", אך על הגשר בכניסה הם מותקפים בידי זוג רפטורים רעבים.
הם ניצלים בידי הסמור באק המעופף על פטרודקטיל ומנסה להחזיר אותם ל"עולם הקרח", אך הוא מגלה שהכניסה נחסמה בידי יריבו, הפרוטוצרטופס הגמדי אורסון, כדי ללכוד את היונקים היורדים ולחסום את הכניסה שלהם לעולמו.
באק מוביל אותם למחבואו (וגם מציל אותם מצמח טורף בעל לסתות) ומספר להם שהכיר את אורסון לפני שנים, כאשר הציקו לו כילד עקב גודל מוחו ובאק הציע לו להצטרף לקבוצת ידידים סביב בור השקיה, בו חיו בשלווה.
אך אורסון התנגד לכך כדי לנסות לשלוט בעולם לבדו ובתהליך הרג את חבריו (אשר הופלו מצוק גבוה).
כעונש אורסון נחטף לאי לבה לגלות, אך ללא הסבר הוא ברח משם מלווה בזוג רפטורים נאמנים (בהם שלט בידי שימוש באש).
באק, קראש ואדי מותקפים בידי אורסון וזוג הרפטורים אך ניצלים בידי ריסוס גז מחברתו המסתורית של באק והיחידה ששרדה מחבורתו, זי הזורילה.
היא מבריחה אותם אף שהיא מתנהגת בקרירות כלפי באק, עקב התנהגותם השונה והפזיזות של באק.
בהמשך אורסון תוקף עם צבא רפטורים שלם את בור המים והחבורה נמלטת מהם בשיט בעצמות דינוזאור.
הם עוגנים בלגונה ושם פוגשים את "מאמא" - הטירנוזאורוסית מהסרט השלישי, המגיעה להילחם למענם.
מאמא מראה לבאק חור בשינה והוא מנסה לעזור לה אך זי מרססת אותה בגז כדי שתירדם לטיפול.
כשאורסון מגיע עם צבא רפטורים מאמא מתקשה לתפקד ומתעלפת ובאק וזי פועלים יחדיו.
כדי להגן על החבורה באק מתפצל מחבריו ומאפשר לאורסון ללכוד אותו בכלוב עץ, לפני שייזרק לרפטורים שלו.
כדי להציל אותו זי, קראש ואדי מחפשים דרך לעצור את אורסון והרפטורים.
הם מוצאים את באק ואורסון ומצליחים להוציא אותו מכלאו, אך מותקפים בידי הרפטורים הרבים.
באק מבקש מאורסון לחיות איתם בשלום אך אורסון מתנגד ונלחם בו אישית.
קראש ואדי מוצאים שאורסון מלהיב את הרפטורים בשליטה באש ומייצרים אש גדולה משלהם, מה שמשנה את התהנגות הרפטורים שהופכים לנאמנים לקראש ואדי.
בינתיים מני, אלי, סיד ודייגו מחפשים את קראש ואדי ומובלים אליהם בידי "מאמא" ומגלים את קראש ואדי מקבלים את אהדת הרפטורים.
הרפטורים מגלים את אורסון וזוג הרפטורים שלו צדים אחריו כשהוא נמלט.
לבסוף מני ואלי מתנצלים על יחסם לקראש ואלי וקוראים להם לחזור למעלה, אך קראש ואדי מחליטים לחיות למטה עם באק וזי (ששבים לחיות יחד).
אלי מקבלת בכניעה את החלטתם אבל מבקשת מהם לבקר אותם למעלה לעיתים והם מסכימים.
סיימון פג/צביקה פורמן - באק ויילד, סמור וצייד דינוזאורים בעל עין אחת.
פג הוא המדבב החוזר היחיד בסרט.
וינסנט טונג/גילן שחף ואהרון הריס/דן קיזלר - קראש ואדי (בהתאמה), זוג אחים אופוסומים שובבים ואחיהם המאומצים של אלי.
בסרטים הקודמים הם דובבו בידי שון ויליאם סקוט וג'וש פק (בהתאמה).
ג'סטינה מצ'אדו/אלונה אלכסנדר - זי, זורילה פראית וידידתו לשעבר של באק.
אוטקארש אמבודקאר/דני לשמן - אורסון, פרוטוצרטופס גמדי בעל מוח בולט המחפש נקמה בבאק ומתעב יונקים באופן כללי.
שון קנין/אוהד שחר - מני, ממותה צמרית ובעלה של אלי המתפקד כמנהיג העדר שלו.
בסרטים הקודמים דובב בידי ריי רומנו.
ג'ק גרין/ערן מור - סיד, עצלן קרקע טיפש וחברם של מני ודייגו.
בסרטים הקודמים דובב בידי ג'ון לגוויזאמו, ובכל גרסאות הדיבוב דובב בידי טל פרידמן.
סקיילר סטון/יורם יוספסברג - דייגו, סמילודון קשוח אך ידידותי וחברם של מני וסיד.
בסרטים הקודמים דובב בידי דניס לירי.
דומיניק ג'נינגס/נורית בנאי קורן - אלי, ממותה צמרית ובת זוגו של מני.
גדלה במחשבה שהיא אופוסומית לצד קראש ואדי.
בסרטים הקודמים דובבה בידי קווין לטיפה.
דמויות נוספות מהסרטים הקודמים ביניהם, מישמיש, ג'וליאן, שירה וברוק וכן היונק הקטן סקראט לא מופיעים בסרט (זאת לאחר שהיוצרת אייבי סופרסוניק זכתה בתביעה על שימוש של דיסני בדמות).
עידן הקרח: נקודת רתיחה הוא סרט קומדיה והרפתקאות מונפש אמריקאי שעתיד לצאת בשנת 2027, בהפקת אולפני המאה ה-20 ואולפני ההנפשה של המאה ה-20 ובהפצת סרטי אולפני וולט דיסני.
הסרט הוא השישי בזיכיון "עידן הקרח", והוא משמש כהמשכון לסרט "עידן הקרח: מסלול התנגשות" משנת 2016. ריי רומנו, ג'ון לגוויזאמו, דניס לירי, סיימון פג וקווין לטיפה חוזרים על תפקידיהם מהסרטים הקודמים.
זהו סרט הקולנוע הראשון של הזיכיון שלא בהפקת Blue Sky Studios, לאחר סגירתו ב-2021.
הסרט צפוי לצאת לאקרנים בארצות הברית ב-5 בפברואר 2027.
ריי רומנו בתור מני, ממותה צמרית ומנהיג העדר.
ג'ון לגוויזאמו בתור סיד, עצלן קרקע ומייסד העדר.
דניס לירי בתור דייגו, טיגריס שנחרבי ומנהיג שותף של העדר.
סיימון פג בתור באק, סמור בעל עין אחת וצייד דינוזאורים.
קווין לטיפה בתפקיד אלי, ממותה צמרית ואשתו של מני.
דמותו של סקראט צפויה לחזור לסרט, לאחר היעלמותו בסרט עידן הקרח: הרפתקאות באק ויילד, יחד עם סקראט התינוק אשר הוצג בסדרה עידן הקרח: סיפורי סקראט.
על האפשרות של המשך פוטנציאלי לסרט "עידן הקרח: מסלול התנגשות" ביוני 2016, הבמאי המשותף גלן טי.
צ'ו אמר שיש כמה רעיונות לפרק השישי של סדרת עידן הקרח.
ביולי 2016, מגזין Bustle ציין שהפוטנציאל של הפקת עידן הקרח 6 היה גבוה יחסית למרות שזה יכול להיות תלוי בעיקר בביצועי הקופות של הסרט החמישי.
בפברואר 2022, המפיקה לורי פורטה דנה באפשרות של סרט המשך תוך כדי קידום הסרט עידן הקרח: הרפתקאות באק ויילד, ואמרה, "אני חושבת שזה קצת מוקדם מדי.
אנחנו מקווים שאנשים יגיבו לזה, וזה יקדם אותנו להיות מסוגלים לעשות עוד סרט אם הקהל רוצה את זה, יש לנו הרבה רעיונות, הרפתקאות ודמויות, אז אנחנו מוכנים אם הם מוכנים."
בספטמבר 2024, ג'ון לגוויזאמו, המדבב של סיד בסרטי עידן הקרח, חשף כי הסרט השישי נמצא בפיתוח.
בנובמבר 2024, במהלך אירוע D23 בברזיל, הסרט הוכרז רשמית להיות בהפקה עם ריי רומנו, ג'ון לגוויזאמו, דניס לירי, סיימון פג וקווין לטיפה שיחזרו על תפקידיהם מהסרטים הקודמים.
הסרט צפוי לצאת לאקרנים ב-5 בפברואר 2027. במקור, הסרט היה אמור לצאת לאקרנים בארצות הברית ב-18 בדצמבר 2026. אולם נדחה כדי למנוע יריבות עם הסרטים "משיח חולית" ו-"Avengers: Doomsday".
עידן זו-ארץ (נולד ב-1 בספטמבר 1972) הוא מנכ"ל בתעשייה הישראלית, ממקימי סיירת המילואים של חטיבת גבעתי בדרגת סא"ל (במילואים).
הוא מכהן כמנכ"ל נשר מפעלי מלט ישראליים וכיו"ר עמותת השועל למען בוגרי סיירת גבעתי.
הוא למד בבית הספר העממי בארי בראשון לציון וסיים לימודי תיכון בבית הספר להנדסאים באוניברסיטת תל אביב.
את שירותו הצבאי הסדיר עשה בסיירת גבעתי.
בשנת 1993 סיים את קורס הקצינים בבה"ד 1 כחניך מצטיין וחזר לסיירת גבעתי כמפקד צוות.
הוא התקדם להיות מפקד פלגת אימונים והשתחרר בשנת 1994 בדרגת סגן.
לאחר השחרור הקים את סיירת המילואים של גבעתי ובמשך כ-25 שנים פיקד על סיירת המילואים והוביל את מערך הגיבושים של גדוד הסיור של החטיבה, שם התקדם בפיקוד עד לדרגת סגן אלוף.
בעל תואר ראשון (בהצטיינות) בהנדסת תעשייה וניהול ותואר שני (בהצטיינות) במנהל עסקים מטעם אוניברסיטת בן-גוריון.
את מסלולו המקצועי החל כסטודנט להנדסת תעשייה וניהול במפעל אינטל בירושלים.
במשך קרוב ל-20 שנים התקדם וביצע מגוון תפקידים בחברה.
ב-2012 היה חבר בצוות שעסק בשדרוג המפעל בקריית גת לטכנולוגיית 10 ננומטר וניהל את מהלך הרכישה של מפעל מיקרון בקריית גת על ידי אינטל.
בין השנים 2014–2016 ניהל את מרכז הייצור של אינטל בירושלים.
ב-2016 מונה למשנה לנשיאת החברה בישראל, מקסין פסברג.
בשנת 2017 מונה לסמנכ"ל תפעול גלובלי בחברת סודהסטרים.
בשנת 2019 מונה למנכ"ל קבוצת רב בריח, שמייצרת דלתות ביטחון, מוצרי נעילה ומוצרים נוספים.
החל משנת 2021 החברה נסחרת בבורסה בתל אביב ומעסיקה מעל 1000 עובדים ב־7 מפעלים.
בשנת 2025 מונה למנכ"ל נשר מפעלי מלט ישראליים, יצרן המלט הוותיק והיחיד בישראל.
זו-ארץ חבר בהתאחדות התעשיינים בישראל ובוועדה המייעצת של הפקולטה לניהול באוניברסיטת בן-גוריון.
הוא מתנדב כיו"ר עמותת השועל, התומכת בבוגרי סיירת גבעתי.
זו-ארץ מתגורר במודיעין-מכבים-רעות, נשוי ואב לארבעה.
עידן טוקלומטי־ג'ורנו הוא כדורגלן ישראלי-בניני המשחק בעמדת החלוץ בשארלוט מליגת ה-MLS האמריקאית ובנבחרת ישראל.
טוקלומטי-ג'ורנו נולד בנתניה לאם ישראלית-יהודייה, איריס ג'ורנו, ולאב טוני טוקלומטי, כדורגלן מבנין ששיחק באותה תקופה במכבי נתניה ובנבחרת בנין.
אביו גורש מישראל לאחר שנטען בתקשורת הישראלית ששיקר לגבי גילו וכי הוא היה בן 31 ולא בן 19 כפי שהצהיר.
ב-31 בינואר 2004, לקראת אליפות אפריקה בכדורגל, פורסם בתקשורת בבנין כי הוא לא שיקר לגבי שנת לידתו, ולטענתם הטעות הייתה של העיתונאים הישראליים משה פרימו ואבי רצון שחשפו את הפרשה בישראל.
לטוקלמוטי־ג'ורנו גם אזרחות בנינית, דרך אביו.
נס טוברוק (נוער) ומכבי פתח תקווה (נוער ובוגרים)
טוקולומטי-ג'ורנו התחיל לשחק כדורגל בגיל שמונה בקבוצת הילדים של בית"ר טוברוק, בה שיחק בכל קבוצות הילדים והנוער של המועדון.
באוקטובר הצטרף למכבי פתח תקווה, ובמדיה כבש 12 שערים בליגת העל לנוער.
בשנת זכה באליפות התיכונים עם בית הספר התיכון אורט יד ליבוביץ כאשר במשחק הגמר כבש שלושער.
ב-23 באפריל 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בהפסד 0–4 להפועל נוף הגליל.
ב-15 באוגוסט 2022 כבש את שער הבכורה שלו בבוגרים בניצחון 2-1 בדרבי של פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו של הליגה הלאומית לעונת 2022/2023.
ב-21 באוגוסט 2024 חתם טוקלומטי בקבוצת שארלוט מליגת ה-MLS האמריקאית.
ב-19 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון בהפסד 2-0 לאורלנדו סיטי.
ב-5 באפריל 2025 כבש את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 2-1 על נאשוויל בליגה.
ב-13 בספטמבר 2025 כבש שלושער בניצחון 3-0 על אינטר מיאמי.
טוקלומטי-ג'ורנו השתתף עם נבחרת הנוער של ישראל באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 19 - 2022 והיה שותף להישג השיא שלה, כאשר הגיעה לגמר האליפות, בו הפסידה 1–3 לנבחרת הנוער של אנגליה.
כיום הוא גם חלק מסגל נבחרת ישראל הצעירה עד גיל 21.
ב-6 באוקטובר 2023 זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת לקראת צמד המפגשים מול שווייץ וקוסובו שבמסגרת מוקדמות יורו 2024.
ב-12 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הבוגרת בהפסד 0–1 לקוסובו, כשהועלה כמחליף מהספסל.
עידן טנדלר (נולד ב-11 באוגוסט 1981) הוא יזם היי-טק ויזם חברתי ישראלי, שותף בקרן ההון סיכון Vine Ventures.
לפני כן היה סגן נשיא בכיר בחברת פאלו אלטו נטוורקס.
כיום גם יו"ר ומייסד שותף של "אנו באנו" - ארגון על לחיבור ההייטק הישראלי לעשייה חברתית.
היה גם המנכ"ל והמייסד-שותף בסטארט-אפ Bridgecrew, שפעל בתחום אבטחת ענן למפתחי תוכנה ונמכר לפאלו אלטו נטוורקס ב-2021 בלמעלה מ-200 מליון דולר, וקודם לכן, היה המנכ"ל והמייסד-שותף בחברת ההזנק Fortscale שנמכרה ל-RSA Security ב-2018. יזם את הקמת הקרן הלאומית להייטק בנגב.
ראשית חייו, לימודים ושירות צבאי
עידן טנדלר נולד לאפי ורותי טנדלר ב-1981, וגדל בראשון לציון.
אביו היה מנכ"ל בתחום התעשייה והשירותים בישראל.
אמו ניהלה בית ספר שש-שנתי בחולון, ממקימי "אבני ראשה" ומובילה תוכניות להכשרת מנהלי בתי ספר.
במקביל ללימודיו בבית הספר היסודי בראשון לציון, למד טנדלר גם בבית הספר למחוננים מרכז רון ורדי בעיר.
בבית הספר התיכון עמית עמל מקיף ג', היה יושב ראש מועצת התלמידים.
בשנים 1999–2005 שירת בצה"ל ביחידה 8200 ובשנת 2004 זכה בהוקרה כקצין מצטיין מטעם מפקד היחידה.
הוא היה מפקד בחמ"ן תלפיות (שחקים) והשתחרר מצה"ל בדרגת סרן.
לאחר שחרורו מצה"ל נמנה עם מקימי שדולת הצעירים של עמותת בוגרי 8200 (ש.מ.2).
בשנים 2005–2009 למד באוניברסיטת תל אביב וקיבל תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול.
במהלך לימודיו באוניברסיטה, עבד כאנליסט לתחום השקעות בהייטק בחברת אלרון השקעות.
ב-2010 הצטרף לאלביט מערכות, והיה ממקימי חטיבת הסייבר של החברה.
בשנת 2012 ייסד עם ד"ר יונה הולנדר את חברת הסטארטאפ Fortscale, ושימש כמנכ"ל שלה.
חברה זו הייתה בין הראשונות בתחום של איתור ומניעת דלף מידע על ידי עובדים באמצעות בינה מלאכותית.
ב-2014 עבר לסן פרנסיסקו, קליפורניה, כדי להקים את הפעילות העסקית של החברה בצפון אמריקה.
הסטארט-אפ גייס כ-24 מיליון דולר, וב-2018 נמכר לחברת RSA Security, שהייתה זרוע אבטחת המידע של EMC.
בשנת 2019 ייסד עם גיא איזנקוט, ששימש גם כסמנכ"ל המוצר, ועם ברק שוסטר-גולמן, ששימש גם כ-CTO של החברה, סטארט-אפ נוסף בשם Bridgecrew, והוביל אותו כמנכ"ל.
סטארט-אפ זה עסק באבטחת מידע למפתחי תוכנה.
הסטארט-אפ פיתח פלטפורמה המאפשרת לארגונים ולגופי הפיתוח שלהם להגן על סביבות הענן שלהם.
החברה פיתחה את Checkov, כלי קוד פתוח לאיתור חולשות אבטחה בקוד ליצירת תשתיות ענן, שהפך להיות כלי פופולרי למפתחים בתחום.
הסטארט-אפ גייס 18 מיליון דולר ממשקיעים בעולם ובשנת 2021, נמכר בלמעלה מ-200 מיליון דולר לחברת פאלו אלטו נטוורקס.
בשנים 2021–2025 כיהן טנדלר כסגן נשיא בכיר בפאלו אלטו נטוורקס, הממונה על תחום אבטחת יישומים וקוד לתשתיות ענן של החברה.
הוא גם היה הממונה על תחום המעורבות בקהילה של מרכז הפיתוח של החברה בישראל, מרכז עם למעלה מ-1,500 עובדים.
החל מיוני 2025 משמש שותף בקרן ההון סיכון האמריקאית-ישראלית Vine Ventures.
בשנת 2022 הקים טנדלר את מיזם ההייטק החברתי Place-IL והחל לשמש כיושב ראש הוועד המנהל שלו.
המיזם קם כעמותה, במטרה לאחד את תעשיית ההייטק ולבנות פלטפורמה שתאפשר לגייס אוכלוסיות בייצוג חסר.
המיזם הוקם עם גוגל כשותפה אסטרטגית, ולו שותפות כיום חברות הייטק, קרנות הון-סיכון, מנהלים, ושותפים כמו האיגוד הישראלי לתעשיות מתקדמות (IATI), רשות החדשנות, משרד העבודה ופירמת רואי החשבון PWC.
המיזם מחבר את ההייטק עם כל האוכלוסיות הנמצאות בייצוג חסר – אוכלוסיות מהפריפריה החברתית והגאוגרפית, האוכלוסייה החרדית, הערבית, הבדואית והדרוזית, יוצאי אתיופיה ועולים חדשים, ומכניס מהם מועמדים לתוכניות התמחות והכשרה מעשית בחברות ההייטק.
בשנים 2021–2023 היה חבר הוועד המנהל של בית המדרש "קולות" שפועל ליצירת חברה ערכית, באמצעות מפגש בין הנהגה ישראלית בכירה ללימוד בית מדרשי של ארון הספרים היהודי.
משנת 2024 הוא מכהן כחבר בוועד המנהל של המכללה האקדמית ספיר.
החל מיולי 2024, משדר טנדלר בפודקאסט שבועי "בשביל ישראל", במסגרת ישראל היום, בו הוא מארח אישים כמו: חיים ילין, פרופ' דן בן-דוד, איילת שקד, ח"כ מירב בן ארי, ניר צוק, לירון דורון-לוי, גדי אייזנקוט, איל ולדמן, מתן כהנא ואלן פלד.
ביולי 2025, הקים טנדלר את "אנו באנו" - ארגון על לחיבור ההייטק הישראלי לעשייה חברתית.
כשבועיים מיום תחילת מלחמת חרבות ברזל, אנשי פיתוח מחברת הסייבר פאלו אלטו נטוורקס פיתחו אפליקציה המסייעת במשימה של זיהוי נעדרים וחללים.
הפרויקט החל כיוזמה פרטית של אנשי הפיתוח, שאליהם הצטרף סגן נשיא החברה טנדלר.
האפליקציה הוטמעה במהירות בצה"ל (ברבנות הצבאית), במשטרת ישראל (מז"פ) ובזק"א.
טנדלר היה שותף בפרויקטים פילנתרופיים כמו "חוסן ילדינו" של עמותת שיתופים ושל ציונות 2000, העוסק במתן רצף טיפולי וחינוכי לילדי עוטף עזה, בהם חברות ההייטק העניקו מעטפת טכנולוגית לניהול תשתיות הנתונים שלהם.
עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, יזם טנדלר את הקמת הקרן הלאומית להייטק בדרום, במסגרת מיזם Place-IL.
המיזם נרתם לפעילות זו, גייס סכום כסף משמעותי והחל במיון ואיתור של מועמדים מרחבי הנגב והעוטף, כמו גם מועמדים אשר סיימו או נמצאים על סף סיום לימודיהם במכללות האקדמיות המקומיות.
מועמדים אלה נכנסים לתקופת התמחות בחברות ההייטק, וכחלק מכך עובדים גם במתחם עבודה חדש של Place-IL שהוקם בשדרות.
טנדלר נשוי ומתגורר ברמת השרון, עם דנה אשתו ושלושת ילדיהם.
טנדלר שיתף פרטים על משפחתו וחזרתם לארץ ברב-המכר The Genius of Israel מאת דן סינור ושאול זינגר, שיצא לאור בשנת 2023.
עידן התמימות הוא ציור שמן על בד מאת הצייר הבריטי סר ג'ושוע ריינולדס, שצויר ככל הנראה בין השנים 1785–1788. היצירה, שמוצגת כיום באוסף גלריית טייט שבלונדון, הפכה לאחת התמונות האייקוניות ביותר בתולדות האמנות הבריטית ונשאה השפעה תרבותית רחבה.
הציור לא כונה כך במקור.
השם עידן התמימות ניתן רק בשנת 1794 על ידי המדפיס ג'וזף גרוזר, שיצר הדפס פופולרי של הציור.
ריינולדס עצמו ככל הנראה הציג את היצירה באקדמיה המלכותית תחת השם A Little Girl בשנת 1785. ייתכן שהמודל הייתה תאופילה (אופי) גווטקין, אחייניתו של האמן.
הציור מתאר ילדה צעירה יושבת יחפה על הקרקע, מבטה פונה הצידה וידיה שלובות לפניה.
היא לבושה בשמלה פשוטה וללא תכשיטים, למעט סרט שיער.
הרקע הוא נוף פיקטוריאלי מאופק, שמחזק את תחושת התמימות והשלווה.
הקומפוזיציה מבטאת ניגוד רומנטי בין הטבעי (הילדה) לבין המלאכותי (הנוף המעובד), ומדגישה את תמימות הילדות כהוויה אסתטית ונפשית.
היצירה נרכשה על ידי רוברט ורנון בשנת 1847 עבור 1,520 גיני (שווי מוערך כיום בכ־202,000 דולר), ונתרמה לגלריה הלאומית, ולאחר מכן הועברה לטייט בשנת 1951. במהלך המאה ה־19 שוכפלה היצירה 323 פעמים בצבעי שמן.
קיימת גם גרסת "העתק סדנה" באוסף The Box בפלימות'.
עידן התמימות משתייך לז'אנר שנקרא Fancy Picture – ציורים חופשיים, אישיים ולא מוזמנים, ששימשו עבור האמן מעבדה לחקירה רעיונית ואסתטית.
המונח "Fancy" מתייחס ל"מעוף דמיון" (Flight of Fancy), ולא ל"אלגנטי" במובן המודרני.
ציורים אלה נתפסו לעיתים כבלתי-רשמיים ונידחו על ידי מבקרים ואוצרים.
ריינולדס לא שיער שהציור יהפוך לאחת מיצירותיו המזוהות ביותר.
הציור נרכש על ידי רוברט ורנון בשנת 1847 תמורת 1,520 גיני (שווי של כ־202,000 דולר כיום), ונתרם לגלריה הלאומית.
בשנת 1951 הועבר לאוסף טייט.
הציור שוכפל באופן חסר תקדים: לפחות 323 העתקים בגודל מלא נוצרו עד סוף המאה ה־19. גרסה נוספת מצויה באוסף The Box בפלימות', והיא נחשבת להעתק סדנה שנעשה תחת פיקוחו של ריינולדס.
בהשפעת הגותו של ז'אן-ז'אק רוסו, אשר הדגיש את חשיבותה של ילדות כתקופה טבעית שיש לאפשר לה חופש משחק וגילוי, ריינולדס שילב תפיסה זו ביצירתו עידן התמימות.
הילדה בציור אינה מציגה תנוחה פורמלית ואינה לבושה בגדי ייצוג; היא ישובה יחפה על הקרקע, עיניה מופנות בסקרנות, וידיה שלובות באופן כמעט חרד.
תיאור זה מבטא את גישתו של ריינולדס לילדות כהוויה חופשית, עצמאית ואותנטית — גישה שנבדלת מהייצוגים הנוקשים שקדמו לו בפורטרטים של ילדים.
באמצעות קומפוזיציה רגישה זו, הפך את דמות הילדה לסמל של תמימות בלתי מופרעת והרמוניה עם הטבע.
השם שהעניק גרוזר לציור שימש כהשראה, לפי האגדה, לרומן עידן התמימות מאת אדית וורטון.
הסופרת השתמשה בו באירוניה ביקורתית לתיאור צביעות החברה הניו-יורקית.
לואיס קרול יצר פרודיה מצוירת לציור – בה החליף את הילדה בהיפופוטם שמח – בביטוי הומוריסטי ליחסו המורכב לרעיון "תמימות הילדות".
במאמר שפורסם בשנת 1915 ב-The Lotus Magazine, מתואר הציור עידן התמימות כ"מחקר" (study) – כלומר עבודה חופשית שנועדה לאמן את עינו של ריינולדס בשעת העדר מודל מוזמן.
הוא נהג לצייר ילדים פשוטים מתוך כוונה "להחזיק את הטבע תמיד מול עיניו".
הילדה בציור מוצגת כ"לא מצולמת באור טוב", לא בתנוחה מחושבת, אלא כילדה טבעית, לא מודעת לעצמה.
בכך משתקפת ביצירה גישתו הישירה והכנה של ריינולדס לתיאור הילדות.
עידן רבי (נולד בבאר שבע ב-1975) הוא סופר ועיתונאי ישראלי.
גדל בבאר שבע, ושם, בגיל 19, הוציא לאור את ספרו הראשון: "שישים מיליגרם פרוזאק".
מאמר על ספרו השלישי, "המסעדה", הופיע בעיתון הארץ, במדור גלריה.
שישים מיליגרם פרוזאק, בהוצאת כנרת זמורה-ביתן דביר, 1995.
אלוהים על הכרית, הוצאת ידיעות אחרונות, 1999.
המסעדה, ספר אלקטרוני באתר של מנדלי מוכר ספרים ברשת, 2014.
עידן מימון (נולד ב-27 בנובמבר 1974) הוא שחקן כדוריד עבר ישראלי.
משמש כמאמן בקבוצת הכדוריד של א.ס.
היה קפטן נבחרת ישראל בכדוריד, מלך השערים בכדוריד בישראל בכל הזמנים עם למעלה מ-3,000 שערים ונחשב לאחד מגדולי שחקני הכדוריד הישראלים בכל הזמנים.
מימון שיחק בדרך כלל בתפקיד מקשר ימני.
היד החזקה שלו היא שמאל, דבר שהקנה לו יתרון בעמדה זו.
מספר חולצתו היה 9. פרש ממשחק בשנת 2016, בגיל 41. מימון שיחק בנבחרת ישראל בכדוריד בשנים 1992–2010 וכבש 636 שערים ב-168 הופעות.
מימון מזוהה עם מועדון הפועל ראשון לציון (כדוריד) בו שיחק בחלק הארי של הקריירה שלו, למעט שנתיים בהן שיחק באירופה.
מימון החל את דרכו בכדוריד באגודת הפועל ראשון לציון בה שיחק החל מגילאי הילדים עד שעלה לקבוצה הבוגרת.
הפועל ראשון לציון היא הקבוצה היחידה בה שיחק מימון בישראל.
בשנת 1992 היה שותף מימון לזכייתה של נבחרת הכדוריד של בית ספרו- עמית עמל באליפות העולם לבתי ספר תיכוניים בכדוריד אשר נערכה בדנמרק.
במהלך הקריירה צבר מימון תארים רבים בכל קנה מידה: 13 אליפויות ו-12 גביעים, כולם בקבוצת הפועל ראשון לציון בשנות התשעים והאלפיים.
מימון אף היה שותף להישג השיא של הקבוצה, שתי השתתפויות בליגת האלופות האירופית (בשנים 1997/1998 ו-1999/2000), כאשר בפעם השנייה אף העפילה הקבוצה אל רבע הגמר בו הפסידה לקיל הגרמנית.
התואר האחרון שבו זכו מימון והפועל ראשון לציון היה גביע המדינה בעונת 2015/16, שנה לאחר זכייה בדאבל בעונת 2014/15.
ב-11 באוקטובר 2013 הפך מימון לשיאן השערים בכל הזמנים, עם 2,926 שערים.
מעונת 2012/2013 הוא שימש, נוסף על היותו שחקן, עוזר-המאמן של הקבוצה הראשונה של המועדון.
בעונת 2014/15 עידן מימון לקח דאבל (אליפות וגביע המדינה).
בעונת 2015/16 זכו עידן מימון והפועל ראשון בגביע, אך הודחו בחצי גמר הפלייאוף על ידי מכבי תל אביב.
בפתיחת עונת 2000/2001, כאשר היה מימון בשיא הקריירה שלו הוא החליט לעבור לשחק בגרמניה, המדינה המובילה בעולם בתחום הכדוריד.
מימון עבר לקבוצת פולינגן אשר שיחקה בליגת המשנה ועזר לה להעפיל אל הליגה הראשונה.
למרות עליית הקבוצה, נשאר מימון בליגה השנייה כשעבר לקבוצת גופינגן.
גם לגופינגן עזר מימון לעלות ליגה, אולם שוב לא זכה לשחק בליגה הראשונה משום שבסיום אותה עונה החליט לחזור לשחק בישראל לאחר שתי עונות בלבד בגרמניה.
בשובו לארץ, בפתיחת עונת 2002/2003, חזר מימון אל קבוצת נעוריו הפועל ראשון לציון.
מימון הוא שיאן ההופעות ומלך שערי נבחרת ישראל בכל הזמנים עם 636 שערים ב-168 הופעות.
מימון ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בגיל 18 בלבד.
ב-2006 הודיע מימון על פרישה מהנבחרת, אך חזר לשחק לאחר שזומן למרות פרישתו.
בסיום קמפיין מוקדמות אליפות אירופה 2008 שוב הודיע מימון על פרישה, אך לבסוף שוכנע להישאר.
עם זאת, מאז ההודעה השנייה על הפרישה כמעט ולא שיחק במדים הלאומיים בשל פציעות וסיבות אישיות.
ב-5 ביוני 2010 הודיע מימון על פרישה סופית מהנבחרת.
מימון החל את הקריירה שלו כמאמן כדוריד בקבוצה שבה שיחק רוב שנותיו, הפועל ראשון לציון.
בעונת 2017–2018 הוליך את קבוצתו לזכייה כפולה, בגביע המדינה ובאליפות ליגת העל.
החל מיוני 2022 מאמן את א.ס רמת השרון.
אביו של עידן, קובי מימון שימש כמאמן הפועל ראשון לציון, ובתקופה שבה שימש מאמן אס"א תל אביב זכתה אס"א תל אביב בגביע ובאליפות ליגת העל גם יחד.
אחיו, עמרי מימון, הוא שחקן עבר ומאמן כדוריד בעירוני רחובות והשניים אף שיתפו בעבר פעולה כשחקנים בהפועל ראשון לציון.
עידן מליחי (נולד ב-11 ביוני 1979) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
אחיינם של עמוס ואבי לוזון, ובן דודו של גיא לוזון.
מליחי החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, ובעונת עלה לקבוצת הבוגרים, בה שיחק עד עונת .
בשנת 2000 זכה עם הקבוצה בגביע הטוטו ועונה לאחר מכן הגיע ביחד עם קבוצתו לגמר גביע המדינה.
בעונת חתם מליחי בבית"ר ירושלים.
בעקבות הגעתם של זרים רבים ופציעות רבות לא הרבה לשחק, ולעיתים לא נכלל בסגל הקבוצה.
בעונת חתם מליחי במועדון ספורט אשדוד, ובאמצע עונת חתם בבני יהודה.
בקיץ 2008 פרש ממשחק פעיל.
עידן קרח הוא תקופה ארוכה של ירידה בטמפרטורת פני השטח והאטמוספירה של כדור הארץ, הגורמת לנוכחות או להתרחבות של שכבות קרח יבשתיות וקוטביות וקרחונים אלפיניים.
אקלים כדור הארץ משתנה בין עידני קרח ובין תקופות חממה שבהן אין קרחונים על כדור הארץ.
כדור הארץ נמצא כיום בעידן הקרח הנקרא ההתקרחות הרביעונית.
עידן קרח מתחלק לתקופות קרות (תקופות קרחוניות) ולתקופות חמות יחסית (תקופות בין-קרחוניות או אינטרסטדיאלים).
בתחום הגלציולוגיה, העוסק בדינמיקת הקרחונים, המונח עידן קרח מוגדר לפי נוכחות יריעות קרח נרחבות בחצאי הכדור הצפוני והדרומי.
לפי הגדרה זו, העידן ההולוקני (העידן הנוכחי) הוא תקופה בין-קרחונית של עידן קרח.
הצטברות גזי חממה אנתרופוגניים (מעשה ידי אדם) צפויה לעכב את התקופה הקרחונית הבאה.
התבססות התיאוריה על עידני הקרח הייתה תהליך הדרגתי שנמשך כמאתיים שנה.
במשך מאות שנים, תושבים מקומיים באזורים הרריים שונים ברחבי העולם הבחינו בסלעים תועים ענקיים ובסימנים גאולוגיים מוזרים שלא התאימו לסביבתם.
החל מהמאה ה-18, חוקרי טבע אירופאים החלו לתעד תצפיות אלה ולחפש הסברים מדעיים.
בהדרגה התפתחה ההבנה שקרחונים עצומים כיסו בעבר אזורים נרחבים של כדור הארץ, והותירו אחריהם עדויות גאולוגיות ברורות.
סקירה זו עוקבת אחר התפתחות התיאוריה המדעית של עידני קרח, מהתצפיות המקומיות הראשונות ועד לקבלתה המלאה על ידי הקהילה המדעית בסוף המאה ה-19.
ב-1742 ביקר פייר מרטל (1706–1767), מהנדס וגאוגרף שחי בז'נבה, בעמק שאמוני בהרי האלפים של סבואה עילית.
שנתיים לאחר מכן פרסם דיווח על מסעו.
הוא דיווח שתושבי העמק ייחסו את הימצאותם הסלעים התועים לקרחונים, ואמרו שהקרחונים השתרעו בעבר הרבה על אזור נרחב הרב יותר.
הסברים דומים עלו גם באזורים אחרים באלפים מאוחר יותר.
ב-1815 הנגר וצייד היעלים ז'אן-פייר פרודן (1767–1858) תיאר סלעים תועים בוואל דה באן בקנטון השווייצרי והסביר שמקורם בקרחונים שהתפרסו רחוק יותר בעבר.
חוטב עצים אלמוני ממיירינגן באוברלנד הברני תמך ברעיון דומה בדיון עם הגאולוג השווייצרי-גרמני ז'אן דה שרפנטייה (1786–1855) ב-1834. הסברים דומים ידועים גם מואל דה פרה (Val de Ferret - עמק בשווייץ) בוואלה (Valais - קנטון/מחוז בשווייץ) ומסילנד (Seeland - אזור במערב שווייץ).
ובעבודתו המדעית של יוהאן וולפגנג פון גתה.
הסברים כאלה נמצאו גם בחלקים אחרים של העולם.
בעת ביקורו של חוקר הטבע הבווארי ארנסט פון ביברה (1806–1878) בהרי האנדים הצ'יליאניים ב-1849–1850, הילידים ייחסו מורנות מאובנות לפעולה קודמת של קרחונים (moraine - הצטברות של סלעים, חצץ וחומר שנשחק ונישא על ידי קרחון ומושקע בצדדיו או בקצהו כאשר הקרחון מפשיר).
חוקרים אירופאים החלו לתהות מה גרם לפיזור החומר התועה.
מאמצע המאה ה-18, חלקם דנו בקרח ככוח שנשא את הסלעים.
ב-1742 מומחה הכרייה השוודי דניאל טילאס (1712–1772) היה הראשון שהציע שקרח ים נסחף היה הגורם לנוכחות סלעים תועים באזורים הסקנדינביים והבלטיים.
בב-1795, הפילוסוף הסקוטי וחוקר הטבע ג'יימס האטון (1726–1797) טען שהסלעים התועים באלפים הובלו לשם על ידי קרחונים.
שני עשורים לאחר מכן, ב-1818, הבוטנאי השוודי גוראן ולנברג (1780–1851) פרסם את תאוריית ההתקרחות של חצי האי סקנדינביה.
הוא ראה בהתקרחות תופעה אזורית.
רק כמה שנים לאחר מכן, הגאולוג הדני-נורווגי ינס אסמרק (1762–1839) טען לרצף של עידני קרח עולמיים.
במאמר שפורסם ב-1824, אסמרק הציע שינויים באקלים כגורם להתקרחויות אלה, וניסה להראות שהם נבעו משינויים במסלול כדור הארץ.
אסמרק גילה את הדמיון בין מורנות ליד אגם האוקליבאטנט הנמצא ליד פני הים ברוגלנד, לבין מורנות בענפים של יוסטדלסברין (דמיון זה הוכיח שקרחונים השתרעו בעבר עד לגובה פני הים, הרבה מתחת למיקומם הנוכחי בהרים הגבוהים).
תגליותיו של אסמרק יוחסו מאוחר יותר לתאודור קיירולף (גאולוג נורווגי) ולואי אגסיז (חוקר טבע שווייצרי שהפך למוביל תאוריית עידן הקרח) או נוכסו על ידם.
במהלך השנים הבאות, רעיונותיו של אסמרק נדונו ואומצו בחלקם על ידי מדענים שוודים, סקוטים וגרמנים.
באוניברסיטת אדינבורו, רוברט ג'יימסון (1774–1854), מינרלוג וגאולוג סקוטי, פרופסור להיסטוריה של הטבע, היה פתוח יחסית לרעיונותיו של אסמרק, כפי שציין הפרופסור הנורווגי לגלציולוגיה ביורן ג.
אנדרסן (חוקר מודרני שפרסם על כך ב-1992).
רעיונותיו של ג'יימסון על קרחונים עתיקים בסקוטלנד הושפעו ככל הנראה מעבודתו של אסמרק.
בגרמניה, אלברכט ריינהרד ברנהרדי (1797–1849), גאולוג ופרופסור ליערנות באקדמיה בדרייסיגקר (מאז שולבה בעיר מיינינגן בדרום תורינגיה), אימץ את התיאוריה של אסמרק.
במאמר שפורסם ב-1832, ברנהרדי העלה השערות על כך שכיפות הקרח הקוטביות הגיעו פעם עד לאזורי האקלים הממוזג של כדור הארץ.
בואל דה באן, עמק באלפים השווייצריים, הייתה אמונה מקומית ארוכת שנים שהעמק היה מכוסה פעם עמוק בקרח, וב-1815 צייד היעלים המקומי ז'אן-פייר פרודן (שהוזכר לעיל) ניסה לשכנע את הגאולוג ז'אן דה שרפנטייה ברעיון זה, תוך הצבעה על חריצים עמוקים בסלעים וסלעים תועים ענקיים כראיה.
שרפנטייה החזיק בדעה הרווחת שסימנים אלה נגרמו משיטפונות עצומים, ודחה את התיאוריה של פרודן כאבסורדית.
ב-1818 המהנדס איגנץ ונץ (1788–1859, מהנדס שווייצרי) הצטרף לפרודן ושרפנטייה כדי לבחון אגם פרוגלציאלי (אגם שנוצר מול קרחון נסוג) מעל העמק שנוצר על ידי סכר קרח כתוצאה מהתפרצות הר טמבורה ב-1815, שאיים לגרום לשיטפון קטסטרופלי כשהסכר יישבר.
פרודן ניסה ללא הצלחה לשכנע את חבריו בתיאוריה שלו, אבל כשהסכר סוף סוף נשבר, השיטפון הותיר אחריו רק סלעים תועים קטנים וללא חריצים עמוקים כמו אלה שנמצאו בעמק.
תצפית זו שכנעה את ונץ שפרודן צדק - רק קרח יכול היה לגרום לסימנים הדרמטיים שנמצאו בעמק, לא שיטפונות.
ב-1821 ונץ הציג מאמר זוכה פרס על התיאוריה בפני החברה השווייצרית למדעי הטבע, אך המאמר לא פורסם עד 1834, כאשר שרפנטייה - שבינתיים גם הוא השתכנע בתאוריית הקרחונים - פרסם אותו יחד עם מאמר משלו שזכה לתפוצה רחבה יותר.
בינתיים, הבוטנאי הגרמני קרל פרידריך שימפר (1803–1867) חקר טחבים שגדלו על סלעים תועים ברמה האלפינית של בוואריה.
הוא החל לתהות מהיכן הגיעו מסות אבן כאלה.
במהלך קיץ 1835 ערך כמה טיולים לאלפים הבווריים.
שימפר הגיע למסקנה שקרח חייב היה להיות גורם התנועה לסלעים ברמה האלפינית.
בחורף 1835–1836 הוא הציג את מסקנותיו בסדרת הרצאות במינכן.
הוא הניח אז שחייבות היו להיות תקופות גלובליות של חורבן ("Verödungszeiten") עם אקלים קר ומים קפואים.
שימפר בילה את חודשי הקיץ של 1836 בדוונס, ליד בקס, באלפים השווייצריים עם חברו לשעבר לאוניברסיטה לואי אגסיז (1801–1873) וז'אן דה שרפנטייה.
שימפר, שרפנטייה ואולי ונץ שכנעו את אגסיז שהייתה תקופה של התקרחות.
במהלך חורף 1836–1837, אגסיז ושימפר פיתחו את התיאוריה של רצף התקרחויות.
הם נשענו בעיקר על העבודות הקודמות של ונץ, שרפנטייה ועל עבודת השדה שלהם.
בתחילת 1837, שימפר טבע את המונח "עידן קרח" („Eiszeit") לתקופת הקרחונים.
ביולי 1837 אגסיז הציג את התיאוריה המאוחדת שלהם בפני הישיבה השנתית של החברה השווייצרית למחקר טבע בנשאטל.
הקהל היה ביקורתי מאוד, וחלקם התנגדו לתיאוריה החדשה כי היא סתרה את הדעות המבוססות על ההיסטוריה האקלימית.
רוב המדענים בני זמנו חשבו שכדור הארץ התקרר בהדרגה מאז לידתו ככדור מותך.
כדי לשכנע את הספקנים, אגסיז יצא לעבודת שדה גאולוגית.
הוא פרסם את ספרו מחקר על קרחונים ("Études sur les glaciers") ב-1840. שרפנטייה נעלב מכך, שכן גם הוא הכין ספר על התקרחות האלפים.
שרפנטייה חש שאגסיז היה צריך לתת לו עדיפות שכן הוא זה שהכניס את אגסיז למחקר קרחוני מעמיק.
כתוצאה מסכסוכים אישיים, אגסיז גם השמיט כל אזכור של שימפר בספרו.
נדרשו כמה עשורים עד שתאוריית עידן הקרח התקבלה במלואה על ידי מדענים.
זה קרה בקנה מידה בינלאומי במחצית השנייה של שנות ה-70 במאה ה-19 בעקבות עבודתו של ג'יימס קרול (1821–1890, גאולוג וחוקר אקלים סקוטי שפיתח תיאוריה המקשרת בין שינויים במסלול כדור הארץ לעידני קרח), כולל פרסום אקלים וזמן, ביחסיהם הגאולוגיים ב-1875, שסיפק הסבר אמין לגורמי עידני הקרח.
מדענים מזהים עידני קרח בעבר הרחוק באמצעות שלושה סוגים עיקריים של עדויות: גאולוגיות (סלעים ותצורות קרקע), כימיות (הרכב כימי של דגימות עתיקות) ופליאונטולוגיות (מאובנים של בעלי חיים וצמחים).
עדויות גאולוגיות הן הסימנים הפיזיים שהשאירו הקרחונים על פני השטח.
כאשר קרחונים ענקיים נעים על פני הקרקע, הם משאירים סימנים ייחודיים: שריטות וחריצים עמוקים בסלעים, ערימות של אבנים וחצץ שנקראות מורנות, גבעות מוארכות בצורת ביצה שנקראות דרומלינים, ועמקים שנחצבו בצורת האות U.
הקרחונים גם הותירו אחריהם סלעים תועים - אבנים ענקיות שהובלו למרחקים גדולים ונשארו במקומות שאינם תואמים את הסביבה הגאולוגית, ושכבות של חומר דמוי חימר שנקרא 'טיל'.
האתגר בפענוח עדויות אלה הוא שכל עידן קרח חדש נוטה למחוק את העדויות מהקודם לו.
בנוסף, תיאוריות מוקדמות הניחו שתקופות הקרח היו קצרות יחסית, אך ניתוח של ליבות קרח ומשקעים הראה שתקופות הקרח ארוכות הרבה יותר מהתקופות החמות ביניהן.
עדויות כימיות מבוססות על ניתוח ההרכב הכימי של חומרים עתיקים.
המפתח הוא איזוטופים - גרסאות שונות של אותו יסוד כימי, הנבדלות במשקלן.
גלילי קרח שנקדחים מעומקי הקרחונים בגרינלנד ואנטארקטיקה מספקים מידע רב: כל שכבה מייצגת תקופה מסוימת, ובועות האוויר הלכודות בקרח מכילות דגימות של האטמוספירה העתיקה.
היחס בין איזוטופים קלים לכבדים במים משתנה בהתאם לטמפרטורה: איזוטופים קלים מתאדים ביתר קלות, ולכן היחס ביניהם בקרח מאפשר לשחזר את הטמפרטורות של העבר.
עם זאת, פענוח המידע מורכב כי גורמים נוספים יכולים להשפיע על יחסי האיזוטופים.
עדויות פליאונטולוגיות מתבססות על שרידי יצורים חיים מהעבר.
בתקופות קרות, בעלי חיים וצמחים המותאמים לקור מתפשטים לקווי רוחב נמוכים יותר, בעוד שיצורים המעדיפים חום נכחדים באזורים אלה או נסוגים לאזורים חמים יותר.
מיפוי התפוצה של מאובנים שונים מאפשר לשחזר את תנאי האקלים בעבר.
השימוש בעדויות אלה דורש: רצף שכבות סלעי משקע על פני זמן רב ואזור נרחב, זיהוי של יצורים שלא השתנו במשך מיליוני שנים (כך שניתן לדעת את העדפותיהם האקלימיות), ומציאת המאובנים הרלוונטיים.
למרות האתגרים, שילוב של גלילי קרח וגלילי משקעים מקרקעית האוקיינוס סיפק רישום מפורט של עידני הקרח במיליוני השנים האחרונות.
העדויות השונות מאששות זו את זו: כאשר מוצאים מורנות עתיקות, דרומלינים וסלעים תועים בשכבות גאולוגיות ישנות (מלפני הזמן שממנו זמינים גלילי קרח), ניתן להסיק שהתרחשו עידני קרח גם בעבר הרחוק יותר.
בהיסטוריה של כדור הארץ התרחשו לפחות חמישה עידני קרח עיקריים: ההורוני, הקריוגני, האנדאי-סהרי, הפליאוזואי המאוחר, ועידן הקרח הרביעוני הנוכחי.
בין עידנים אלה, היו בכדור הארץ תקופות חמות ללא קרחונים, אף לא בקטבים - אלה הן תקופות חממה.
עם זאת, ישנם מחקרים שמאתגרים תפיסה זו ומציגים עדויות לקרחונים מקומיים גם בתקופות אלה.
כדי להבין את עידני הקרח השונים, חשוב להכיר את סולם הזמן הגאולוגי.
בגאולוגיה מחלקים את היסטוריית כדור הארץ, שנמשכת כ-4.5 מיליארד שנה, לעידנים, תקופות ותת-תקופות.
העידנים הגדולים נמשכים מאות מיליוני עד מיליארדי שנים וכוללים את הפרוטרוזואיקון ("חיים ראשוניים" - אז הופיעו צורות חיים פשוטות), פליאוזואיקון ("חיים עתיקים"), מזוזואיקון ("חיים אמצעיים" - עידן הדינוזאורים) וקנוזואיקון ("חיים חדשים" - העידן הנוכחי).
כל עידן מתחלק לתקופות קטנות יותר שנמשכות עשרות מיליוני שנים, כמו אורדוביקיון, סילור, דבון, קרבון ופרם בעידן הפליאוזואי, או קרטיקון בעידן המזוזואי.
תקופות אלה מתחלקות עוד לתת-תקופות שנמשכות מיליוני שנים בודדים (כמו ולנז'יניאן או אפטיאן בקרטיקון המוקדם).
השמות ניתנו לרוב על שם המקום שבו התגלו לראשונה הסלעים מאותה תקופה או על שם מאפיינים ייחודיים שלה.
עידני הקרח עצמם נקראים בדרך כלל על שם האזור שבו נמצאו העדויות הטובות ביותר לקיומם, כמו ההורוני (אגם הורון) או האנדאי-סהרי (הרי האנדים והסהרה).
עידן הקרח ההורוני היה הראשון המתועד היטב, והתרחש לפני 2.4-2.1 מיליארד שנה בעידן הפרוטרוזואיקון המוקדם (העידן הגאולוגי שנמשך מלפני 2.5 עד 0.54 מיליארד שנה, שפירושו "חיים ראשוניים").
העדויות לקיומו נמצאות בסלעי הורוניאן החשופים לאורך מאות קילומטרים צפונית לאגם הורון בקנדה.
הסלעים מכילים שכבות של טיל מאובן (חומר שהושקע על ידי קרחונים), אבני טיפה (סלעים שנפלו מקרחונים צפים), ורוות (שכבות עונתיות במשקעי אגמים קרחוניים), וסימני שחיקה על סלעי הבסיס.
עדויות דומות נמצאו במישיגן ובמערב אוסטרליה, מה שמעיד על היקף גלובלי.
עידן קרח זה נגרם כנראה מירידה חדה במתאן האטמוספירי - גז חממה חזק - בעקבות אירוע החמצון הגדול, כאשר חיידקים ראשונים החלו לייצר חמצן בכמויות גדולות.
עידן הקרח הקריוגני, שהתרחש לפני 630–720 מיליון שנה, היה כנראה החמור ביותר במיליארד השנים האחרונות.
מדענים משערים שבתקופה כדור הארץ היה למעשה קפוא - מצב קיצוני שבו הקרחונים הגיעו עד קו המשווה וכיסו את רוב כדור הארץ.
עידן קרח זה הסתיים כנראה כאשר הרי געש המשיכו לפלוט פחמן דו-חמצני לאטמוספירה, אך תהליכי הסרת הפחמן דו-חמצני - בליית סיליקטים ופוטוסינתזה - הופסקו בגלל הקרח שכיסה את היבשות והאוקיינוסים.
הצטברות גזי החממה גרמה בסופו של דבר להתחממות ולהפשרה.
יש השערה שסיום עידן קרח זה אפשר את הפיצוץ הקמבריוני - ההתפתחות המהירה של צורות חיים מורכבות - אך השערה זו עדיין שנויה במחלוקת.
עידן הקרח האנדאי-סהרי התרחש לפני 420–460 מיליון שנה, במהלך האורדוביקיון המאוחר (סוף התקופה הגאולוגית השנייה של העידן הפליאוזואי) ותקופת הסילור (התקופה הגאולוגית השלישית של העידן הפליאוזואי, שנקראה על שם שבט קלטי עתיק מוויילס).
עדויות לעידן קרח זה נמצאו בעיקר בצפון אפריקה ובדרום אמריקה, שהיו אז חלק מיבשת על אחת.
עידן הקרח הפליאוזואי המאוחר (שנקרא בעבר "קרחון קארו" על שם האזור בדרום אפריקה שבו נמצאו עדויות רבות) התרחש לפני 260–360 מיליון שנה.
עידן קרח זה החל כאשר צמחי היבשה הראשונים התפתחו בתחילת תקופת הדבון.
הצמחים ספגו כמויות גדולות של פחמן דו-חמצני מהאטמוספירה ושחררו חמצן, מה שהוביל להתקררות גלובלית.
במהלך תקופות הקרבון והפרם המוקדם, כיפות קרח ענקיות כיסו את אזורי הקוטב.
עדויות לעידן קרח זה נמצאו בדרום אפריקה, ארגנטינה ואזורים אחרים שהיו חלק מיבשת העל גונדוונה.
עידן המזוזואיקון (לפני 66–252 מיליון שנה) נחשב באופן מסורתי לתקופת חממה חמה ללא קרחונים.
אולם מחקרים חדשים מגלים שגם בתקופה חמה זו היו אירועי התקרחות קצרים.