tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אחוז הצעירים (מתחת לגיל 25) במדינה הוא הגבוה ביותר בהודו ועומד על כ-58%.
ביהר היא המדינה בעלת שיעור הבערות הגבוה ביותר בהודו.
בבודגאיה נמצא מקדש מהאבודהי שהוכרז על ידי אונסק"ו כאתר מורשת עולמית.
מי שמנהל את המדינה בפועל הוא ראש השרים, שמנהיג המפלגה הגדולה או קואליציית מפלגות באספה המחוקקת.
בפרלמנט יש שני בתים: האספה המחוקקת של ביהר (243 נציגים), שהיא הבית התחתון, והמועצה המחוקקת (75 נציגים), שהיא הבית העליון.
בית המשפט העליון במדינה הוקם בשנת 1916. כל גופי השלטון ממוקמים בבירה פטנה.
המדינה מחולקת לתשעה אזורים ו-38 מחוזות.
מחוז מדהובאני שבמדינת ביהר הוא מרכז הציור המדהובאני, סגנון ציור מסורתי בן מאות, ואולי אלפי שנים המצויר על ידי נשים מחבל ארץ מיתילה, המתפרש גם עד נפאל.
האמנות, אשר זכתה להכרה בין-לאומית ובזכותה מדהובאני הפכה למרכז ייצוא עיקרי, מאופיינת בצורות גאומטריות ועשויה מחומרים טבעיים.
מסורתית, הסגנון שימש לציורי קיר ורצפה, אשר היו מוטבעים על גבס רטוב, בעיקר במעמד אירועים מיוחדים.
בתקופה העכשווית, האמנות עברה התפתחות לתמונות על קנבס, בד, או נייר.
בביהר התקיימה מערכת חינוך עוד במאה ה-5 לפנה"ס.
מערכת החינוך המודרנית הוקמה לקראת סוף תקופת הראג' הבריטי, עם הקמתה של אוניברסיטה בפטנה.
המדינה היא מהמובילות בהודו בהכשרתם של מהנדסים.
נכון לדצמבר 2013, פועלות במדינה כ-7 מכללות ממשלתיות ו-12 מכללות פרטיות להנדסה.
ביו-פוטוניקה הוא תחום טכנולוגי המשלב ביולוגיה ופוטוניקה ועוסק בכל הנושאים הקשורים לאינטראקציה בין גופים ורקמות ביולוגים לבין פוטונים, בהם יצירה, גילוי, שבירה, שינוי של קרינה מביו-מולקולות, תאים, רקמות, אורגניזמים וביו-חומרים.
היישומים של ביופוטוניקה הם רבים ומגוונים על אף היותו תחום חדש יחסית.
אבחון רפואי – באמצעות ניצול תכונות אופטיות מסוימות של רקמות, דם, תאי חיידקים או תאי מערכת החיסון
טיפולים אופטיים לא פולשניים או מעט פולשניים.
דימות רפואי – הדמיה אופטית דרך רקמות.
למרות מספר הצלחות בכל התחומים הנ"ל באקדמיה, מספר מחסומים עדיין מגבילים את אימוץ הטכנולוגיות ברפואה ובתעשייה
שימוש בלייזר על תאים חיים: הקרנת לייזר על גבי תאים חיים, ובמיוחד על תאי אדם, עלולה לגרום לתגובות שרשרת מסוכנות – החל בכוויות, נזק לראייה ובעיקר נזק ל-DNA של התאים שעלול לגרום לסרטן.
כדי למתן את ההשפעה השלילית של הקרינה ניתן להשתמש בהקרנה קצרה יותר, בעוצמה נמוכה יותר או באורכי גל גבוהים יותר, אך שינויים אלה מפחיתים את כמות ואיכות המידע שנאסף.
שימוש בכמומטריקה (בינה מלאכותית): בשנים האחרונות טכניקות מעולם הבינה המלאכותית מיושמות על נתוני ביו-פוטוניקה על מנת להפיק תובנות ממידע מורכב.
מחקרים בתחום זה מראים שנדרש אוסף נתונים מקיף ורחב במיוחד, מה שמגביל את היכולת ליישם את הטכנולוגיה ברפואה ובתעשייה.
יש לצפות שבעיה זו תתמתן בעתיד כיוון שיותר ויותר מחקרים אוספים נתונים מסוג זה.
ביו-מחשב היא מערכת הרותמת את הפעילות של מולקולות ביולוגיות כגון DNA ,RNA וחלבונים או פעילות של רשתות ביולוגיות ומערכות ביולוגיות גדולות יותר כדי ליישם תהליכים חישוביים הכוללים אחסון, אחזור ועיבוד נתונים.
פיתוח הביו-מחשב מבוסס על מספר תחומי דעת: מדעי המחשב, הנדסה, כימיה וביולוגיה.
התפתחות מדע הביוננוטכנולוגיה במאה ה-21 פרצה את הדרך ליצירת מערכות ביולוגיות המיישמות טכנולוגיות חדישות ביניהן הביו-מחשב.
טכנולוגיה זו מתבססת על רשתות ביולוגיות מתוכננות מעשי ידי אדם שמטרתן לסמן ולבקר קשרים בין גורמים ביולוגים בתוך התא הבודד וכן באורגניזם השלם.
מאפייני המערכת, המתבססים על מדעי המחשב וההנדסה, הם תכנות, מודולריות וגיוון.
ביו-מחשב משתמש בחומרים ביולוגים על מנת להציג פעולות חישוביות.
הרעיון שמולקולות יכולות לחשב הוצע על ידי קבוצה של מדעני מחשב ומהנדסי חשמל שצפו בדרך שבה מידע מעובד באורגניזמים ותאים.
המדענים השוו זאת לידע התאורטי שלהם במדעי המחשב והנדסת מחשבים.
פריצת הדרך הראשונה בתחום נעשתה ב-1994 על ידי פרופסור לאונרד אדלמן (Adleman) מאוניברסיטת דרום קליפורניה.
המושג "חישוב" מבוסס על דרך החשיבה ועיבוד המידע של בני האדם, אשר נעשית על ידי המוח.
ההנחה היא, שתא בודד כיחידת החיים מכיל בקרבו תהליכים חישוביים שתפקידם ליישם תהליכי בקרה, לאגור מידע, לעבדו ולאחזרו.
תהליכים אלו מבוצעים על ידי מסלולים מטבוליים מורכבים בהם יש קלטים ופלטים.
ביו-מחשב מורכב ממסלול או סדרה של מסלולים מטבוליים המערבים חומרים ביולוגים מתוכננים על ידי בני אדם המשמשים כקלטים של מערכת.
רעיון הביו-מחשב עלה כפתרון למגבלות המחשבים המסורתיים כגון הצורך בהעברת מידע רב תוך כדי אחסון מינימלי של המידע.
ישנם שלושה סוגים של ביו-מחשב: מחשבים ביוכימיים, מחשבים ביו-מכניים ומחשבים ביו-אלקטרונים.
מחשבים ביוכימיים מפעילים תהליכי חישוב באמצעות מסלולים ביוכימיים מלאכותיים בהם המגיבים הנכנסים למסלול הביוכימי משמשים כקלט או קלטים והתוצרים היוצאים מהמסלול הביוכימי משמשים כפלט או פלטים.
המסלול בנוי מראקציות רבות המזורזות בעזרת זרזים ביולוגים אשר מקבלים מגוון עצום של משובים אחוריים (feedback) או קדמיים (feed forward) על מנת ליצור פונקציות חישוביות.
המסלול הביוכימי משמש כמעבד נתונים והתוצר הסופי הוא פונקציית החישוב.
המשובים יכולים להיות חיוביים או שליליים הגורמים להגברת או להאטת התהליכים הביוכימיים בפלט.
גורמי המשוב יכולים לכלול את רמת האנזימים, ריכוז המגיבים או התוצרים בראקציה.
בנוסף גורמי המשוב יכולים להיות מולקולות המשפיעות אחת על השנייה דרך קשירתן ובעקבות כך לשנות את תגובתן הכימית.
התוצר הייחודי שנוצר כתוצאה ממסלולים אלה מהווה את הפלט בדומה למערכת חישובית שבה קלט מתפרש לפלט.
מחשבים ביו-מכניים דומים למחשבים ביוכימיים בכך ששניהם מציגים תוצר ספציפי המתפרש כפונקציית חישוב המתבססת על תנאים התחלתיים ספציפיים הפועלים כקלט.
ההבדל המהותי בין שני סוגי הביו-מחשב הוא בכך שבמחשבים ביוכימיים, נוכחות או ריכוז של כימיקלים מסוימים מובילים לפלט.
לעומת זאת, במחשבים ביו-מכנים המבנה התלת־ממדי של מולקולה ספציפית או קבוצה של מולקולות תחת אותם תנאים התחלתיים משמשת כפלט.
מחשבים ביו-מכניים מסתמכים על מולקולות ספציפיות שבאופן טבעי מאמצות מבנים פיזיקליים מסוימים תחת תנאים כימיים שונים.
ביו-מחשב יכול גם להציג חישובים באופן אלקטרוני.
בדומה למחשב ביוכימי וביו-מכני, תוצאת החישוב היא פלט אשר מבוסס על תנאים התחלתיים שמשמשים כקלט.
במחשבים ביו-אלקטרונים, התוצר שנמדד הוא מוליכות חשמלית שנובעת מתהליכים ביואלקטרוניים המבוססים על ביו-מולקולות הפועלות בתהליכי מעבר אלקטרונים המשמשות כקלט של המערכת הביו אלקטרונית.
לפי הדוגמה המרכזית של הביולוגיה המולקולרית קיים כיוון עיקרי אחד של ביטוי החומר התורשתי והוא מ-DNA ל-RNA ומ-RNA לחלבון.
בעצם מהותה היא מהווה סוג של ביו-מחשב טבעי הבנוי מאינפורמציה המקודדת בחומר התורשתי.
שליפת האינפורמציה שבסופה נוצרים הפלטים בדמות פונקציות חלבוניות תלוי בקלטים רבים ובתהליכי בקרה המיושמים בתהליכי משוב מסובכים מאד.
תהליכי הבקרה והמשוב יכולים להיות ברמות השונות: רמת ה־DNA בו הפלט יהיה תהליך השעתוק, ברמת ה-RNA בו הפלט יהיה התרגום וברמת החלבון בו הפלט יהיה הפונקציה החלבונית.
מדובר בתהליך מעגלי שכן חלק מהפונקציות החלבוניות המהוות כפלטים משמשות כקלטים לכל אחת מהרמות האחרות שהרי תפקידם לטפל ולבקר את תהליכי השעתוק והתרגום.
באפשרותנו לנצל מערכות אלו ברמות השונות על-מנת למדל תהליכים חישוביים.
מולקולת ה־DNA מועדפת לבניית משטחים שעליהם יתבססו ביו-מחשבים בזכות תכונותיה הפיזיקליות והכימיות.
המאמצים לרתום את החומר הגנטי ליישום תהליכים חישוביים נבעו מתוך ההבנה כי הגנום על כל נדבכיו פועל כביו-מחשב טבעי שהרי החומר הגנטי מקודד לחלבון שהפונקציה שלו מהווה את הפלט.
יוצא אפוא שבחומר הגנטי מאוחסנת אינפורמציה המתבטאת בהתאם לקלטים ביולוגים הכוללים פקטורים מסוגים שונים.
הרעיון של חישוב באמצעות DNA עדיין בתהליכי פיתוח ומחקר הן ברמת המבחנה (in vitro) והן ברמת האורגניזם השלם (in vivo).
תוצאות מבטיחות במחקרים מסוגים אלה יאפשרו בעתיד פריצת דרך בתחומי הביולוגיה ומדעי המחשב גם יחד.
חישוב מסוג זה מנוצל לצורך שימושים רבים, משערים לוגיים, למידה על דפוסי ביטוי של גנים שונים וכלה בדיאגנוזה וריפוי מחלות שונות.
ננו-מכונות העשויות מ-DNA החודרות לתא וממפות באברונים שונים בתוך התא את שינויי ה-pH באותו הזמן.
שערים לוגיים באמצעות DNA ללא שימוש באנזימים.
שיגור תרופות חכמות שפעולתן תלויה בעיבוד נתוני הסביבה.
RNA משמש נשא של האינפורמציה האגורה ב-DNA אשר בגרעין התא (בתאים אאוקריוטים) לתהליך ביטוי החלבונים בציטופלזמת התא.
השילוב של יכולת אחסון מידע ב-RNA והעובדה ש-RNA יכול להיות מסונתז בתאים הופך אותו להיות חומר המוצא האידיאלי ליצירת ביו-מחשב in vivo.
ישנם שני סוגים של מולקולות RNA אשר עליהם מתבסס הביו-מחשב.
הסוג הראשון: RNAi - RNA interference- השתקת ביטוי גנים באמצעות מולקולות RNA קטנות קצרות (siRNA).
בקרה על ידי RNAi מאפשרת חישובים לוגיים מרובי תפוקה.
מולקולות ה-RNA הקצרות נקשרות לאזור שאינו מתורגם (UTR), בצד ה-'3 אשר ב־RNA שליח, (mRNA), באמצעות זיווג בסיסים ובכך לא מאפשרות תרגום חלבון ממולקולות אלה.
עיקרון זה מאפשר ליצור מספר יישומים.
הסוג השני: מנגנון riboswitch - מבנים פנימיים יציבים של mRNA המאפשרים תרגום/ עיכוב תרגום חלבונים מה- mRNA.
יצירת ה-riboswitches יכולה להשתנות בהתאם לקלטים שונים כגון טמפרטורה ומולקולות שונות.
השפעות אלו והאינטראקציות בין riboswitches שונים בתוך אותה מולקולה ובין מולקולות שונות מאפשרות להנדס רשתות לוגיות.
יישומים שונים התפרסמו בשנים האחרונות בנוגע לביו-מחשב המבוסס על RNA, כגון:
החדרה מתוכננת של אתרי קישור של מולקולות ה-RNA קטנות שונות ב-mRNA מסוים כדי להשתיק את אותה המולקולה בצורה ייחודית[1].
קומבינציות של מולקולות ה-RNA הקטנות מייצגות רשתות חישוב של NOT-AND-NOT או OR-OR-OR.
מולקולות ssDNA (מולקולות DNA קצרות) מעכבות ביטוי גנים המבוטאים בסרטן הערמונית.
מולקולות DNA ארוכות המכילות רצפים משלימים לרצפי mRNA הקשורים לגנים המבוטאים ברמות לא נורמליות בתאי ערמונית סרטניים חודרות לתאי הערמונית.
כאשר רמות של mRNA יתאימו לרמות ה-mRNA המאפיינות את סרטן הערמונית, מולקולות DNA הארוכות יעברו חיתוך למקטעים קצרים המעכבים את ביטוי הגנים המבוטאים באופן לא מבוקר.
מערכות מבוססות חלבונים מסתמכות על בקרות שונות ברשתות ביולוגיות קיימות.
הביו-מחשב הראשון התבסס על חלבונים (פקטורי שעתוק) המבקרים ביטוי גנים.
הביו-מחשב אוסף קלטים שונים באמצעות רשתות חלבוניות שונות כדי לייצר שערים לוגיים שתוצרם יהיה פלט ייחודי כגון: AND, NOT.
מחקרים נוספים בתחום מציגים יישומים שונים של הביו-מחשב מבוסס חלבונים, כגון:
רשתות חלבונים שמייצרות פלט התנהגותי בחיידקים.
זירוז ראקציות כימיות באמצעות אנזימים מתוכנתים.
ביוסנסור המייצר פלואורסצנציה ספציפית במנגנון של FRET- Fluorecsece Resonance Energy Transfer כתגובה לתהליכי זרחון ספציפיים בתא המשמשים כקלט ובכך מהווה אינדיקטור לפעילות תהליכים מסוימים ולנוכחות חומרים מסוימים.
היישום המידי של ביו מחשבים ברפואה הוא בתחום שיגור תרופות חכמות.
המטרה שנשא התרופה יהיה בעל יכולת לקלוט את המידע מהסביבה לעבדו ולהחליט האם להפעיל את התרופה בהתאם לנתונים.
לשם כך המשגר נושא בחובו אלמנט חישובי מתוכנן מראש הקולט מידע מהסביבה ומוציא פלט בצורת הפעלת התרופה באתר המטרה לפי התנאים שהוגדרו על ידי המתכנן.
ביה (בספרדית: Bia) היא סדרת טלוויזיה ארגנטינאית שהופקה על ידי ערוץ דיסני באמריקה הלטינית.
הפרק הראשון של הסדרה יצא לאור ב-24 ביוני 2019. הסדרה החלה את שידוריה בישראל ב-3 בנובמבר 2019. יוצרי הסדרה הם מרינה אפרון, כרמן לופז-שטחל וחורחה אדלשטיין, בהפקה עם ערוץ דיסני ביבשת אירופה, במזרח התיכון ובאפריקה.
השחקנים הראשיים הם איזבלה סוזה, חוליו פניה, אנדראה דה אלבה וגידו מסינה.
ב־10 באוקטובר 2019 אושר כי הסדרה התחדשה לעונה שנייה.
ב־14 במרץ 2020 אושר חידוש הסדרה לעונה שלישית באמצעות הופעה חיה של השחקן רודריגו רומי.
העלילה מתמקדת בבִּיַה (איזבלה סוזה), נערה שאוהבת לצייר.
כשהייתה ילדה ביה אהבה מוזיקה ותמכה באחותה הלנה (גבריאלה די גרצ'קו) שהייתה זמרת ומוזיקאית, אבל הלנה נהרגה בתאונת דרכים, מה שגרם לביה הרבה סבל במשך שנים רבות.
אבל אחרי זמן רב ובתמיכת חבריה ביה עומדת לחזור לעולם המוזיקה בשביל להמשיך את המורשת של אחותה הלנה.
ביאטריס "ביה" אורקיסה (איסבלה סוזה) - צעירה יוצרת, פרואקטיבית, בעלת תושייה, עם כישרון טבעי לשרטוט וציור, ביה מנצלת כל הזדמנות לבטא את עצמה באמצעות שיריה ולשתף את יצירותיה במדיה החברתית.
מנואל גוטיירס (חוליו פנייה)- בן דודם הספרדי הרגיש והיצירתי של אלכס וויקטור.
הוא עוזר לאלכס ליצור את הסרטונים שלו, אבל התשוקה האמיתית שלו היא מוזיקה ולנגן בפסנתר.
הוא מתאהב בביה לאחר ששמע אותה שרה.
אנה/הלנה אורקיסה (גבריאלה די גרצ'קו)- אחותה הגדולה של ביה.
לאחר תאונת דרכים הלנה מאבדת את הזיכרון.
אחרי 10 שנים היא חוזרת במטרה להבין מה קרה ולחזור למשפחתה.
ויקטור גוטיירס (פרננדו "פר" דנטה )- אחיו הגדול של אלכס ובן דודו של מנואל.
עקב תאונת דרכים, הוא נמצא בכיסא גלגלים, ולמרות שחלפו 10 שנים מאז התאונה, הוא מעולם לא הצליח להתאושש רגשית מאובדן אחיו לוקאס וחברתו הלנה.
סלסטה קווינטרו (אגוסטינה פלמה)- צעירה אחראית, אינטלקטואלית, אנליטית וממוקדת.
סלסטה היא אחת מהחברות הכי טובות של ביה.
כרמין לגוארדיה (אנדריאה דה אלבה)- מהמשפיעות החשובות ביותר של LAIX, רשת הכוכבים הידועה ביותר, היא כוכבת אמיתית בעולם הדיגיטלי, בערוץ שלה "So-Carmín".
קיארה קלגרי (ג'וליה גרייני)- אחת מהחברות הכי טובות של ביה.
רוחה החופשית מובילה אותה ליהנות לחלוטין מההווה, אך בדרך כלל מסבכת אותה בכל מה שקשור לדבקות בלוח זמנים ולעקוב אחר כללים.
אלכס גוטיירס (גידו מסינה)- צעיר מפתה, מרוכז בעצמו ושאפתן.
המשאלה הגדולה ביותר שלו היא להשיג פופולריות רבה ככוכב מספר אחת בערוצי הווידאו.
אחיו הקטן של ויקטור ובן דודו של מנואל.
איסבל "פיקסי" אוקראנטה (דניאלה טרוחיו)- מומחית דיגיטלית צעירה ואחראית על FUNDOM, היא ממלאת את תפקידה באחריות ויעילות רבה.
רגועה ושומרת מצוות, היא שוברת סטראוטיפים מגדריים דרך המראה שלה.
דייסי דוארנט (מיכאלה דיאז)- היא רקדנית מוכשרת שלוקחת את הקצב בדמה.
תיהנו מיצירת סרטוני ריקוד וכוריאוגרפיה שלה.
זוהי רומנטיקה מוחלטת, כמו כן, מילולית ופנטזית מאוד; מעריצה של ג'ון קבאלרו.
מרה מורלס (חוליה ארגולס)- העוזרת האישית של כרמין ועוזרת לה להפיק את הסרטונים שלה.
זהירה, שיטתית וצייתנית, היא מגשימה כל אחת מגחמותיך, אך בפנים היא מסתירה אישיות מסוכנת, מחושבת, רעה ואסטרטגית.
פייטרו בנדטו (אלן מנדס)- סטודנט למשפטים, אך תשוקותיו הן גסטרונומיה והומור.
תמיד יש לו הערה מגניבה או בדיחה חומצית פיקחית מהשרוול.
טיאגו קונסט (ראנר פרייטאס)- ספורטאי צעיר, פעיל מאוד ומתמיד.
תחביביו העיקריים כוללים משחק כדורסל ונגינה בגיטרה.
לאחר מות אמו, טיאגו זקוק להתחלה חדשה ומחליט לעבור לבואנוס איירס כדי להיות חלק מבית קונסט.
גיירמו רויז (אסטבן ולסקס)- יד ימינו של מרקוס ב־LAIX, הוא כל הזמן נכנע להתעללות ולהשפלה מצד הבוס שלו.
מאוהב במרה העוזרת של כרמין.
מרקוס גולדן (רודריגו רומי)- המנכ"ל השאפתני והחסר מצפון של LAIX, רשת הכוכבים הפופולרית ביותר.
מרקוס מגניב, ערמומי, מודרני וקצת אקסצנטרי, הוא נער מתבגר נצחי שאוהב ג'אנק פוד, כיף מיידי ואכילה חסרת הבחנה.
ג'ון קבאלרו (לואיס ג'יראלדו) (עונה 1)- הוא בחור צעיר ומגניב שבמבט ראשון נראה שטחי ואנוכי, אך יכול להיות מאוד שובה לב ומקסים כשהוא משאיר את חזיתו המנצחת.
הוא תמיד אומר את מה שהוא חושב, מבלי לחשוב קודם על השלכותיו.
איילין (ולנטינה גונסלס)- מומחית ברשתות החברתיות.
אין נתונים, חדשות, האשטגים, אירועים או משפיעים שהיא לא מכירה.
ז'נדינו בתפקיד עצמו - הוא זמר וכותב שירים ידוע.
הוא ממוקד מאוד בקריירה המקצועית שלו ומוצא הרכב באינטרנט לפרסום המוזיקה שלו.
אנטוניו גוטיירס (סרחיו סורקו)- אביהם של ויקטור, לוקאס ואלכס.
נראה שהוא הדמות המפויסת של משפחת גוטיירז, אך עמוק בפנים הוא מסתיר סודות איומים ומתמרן את יקיריו כדי לחפות על כך.
הוא מוכן לעשות הכל כדי ששקריו לא יתגלו.
אליס אורקיסה (אסטלה ריביירו)- אמם של ביה והלנה.
בניגוד למריאנו, אליס זוכרת מדי יום את בתה הלנה ומביעה כל הזמן את הכאב שהיא חשה.
אינטגרלית, ידידותית ורגישה, יש לה קשר טוב מאוד עם ביה וחברותיה.
מריאנו אורקיסה (אלחנדרו בוטו)- אביהם של ביה והלנה.
למרות לבו האדיב, הוא מתקשה לבטא את רגשותיו, ובמיוחד את הכאב שהוא חש בהיעדרה של הלנה.
פאולה גוטיירס (מריאלה פיצו)- אמם של ויקטור, לוקאס ואלכס.
מאז התאונה של ויקטור, היא הקדישה את עצמה אך ורק לטיפול בבנה.
היא לא יכולה להשאיר סבל מהעבר מאחור וזה הופך אותה לאדם מתוסכל ורגזני.
צ'ארלי (סבאסטיאן סינוט) - אחד מדיירי מעון קונסט, משחק כדורסל.
מילו (סנטיאגו סאפג) - אחד מדיירי מעון קונסט, לומד סגנון אופנה.
הוגו "בית האינדי" (סיימון טוביאס) - אחד מדיירי מעון קונסט, אוהב לרקוד.
לוסיה גוטיירס (מיראלה פאז'רט) - אמו של מנואל ואהובתו לשעבר של אנטוניו.
חסמין קרבחאל (קטיה מרטינז) - ממייסדי FUNDOM.
פלורנסיה (אנה קרולינה ולסגנה) - הפסיכולוגית של סלסטה.
מרסלו (פקונדו גמבנדה)- חברו של ויקטור וחבר MoonDust לשעבר, שעזב לפני התאונה.
סולדד (ניקול לואיס)- ילדה שמתחילה להתגורר בבית המגורים של קונסט ומתעניינת בטיאגו.
למעשה, היא עובדת אצל אלאנה, אמו החורגת של טיאגו, שמתכוונת לקחת ממנו את מגוריו.
אוליביה (קסימנה פלומינו)- אנה/הלנה שלחה אותה כדי שתיקח את המטפחת שנפלה לה בסייבר גולד מביה שמצאה אותה על הרצפה בחדר ה-VIP.
אומה (ניירה מריאל)- האקרית מומחית שנשכרה על ידי מרקוס גולדן כדי לפרוץ את רשת FUNDOM.
(אורחת עונה 1, משנית עונה 2)
דלפינה "דלפי" אלזמנדי - היא מחליפה את חסמין בהיעדרה מ-FUNDOM ועוזרת לחברים.
מריה חוסה גרזון (פוצ'ה) בתפקיד עצמה
סבסטיאן וילאלובוס בתפקיד עצמו - ממייסדי FUNDOM (עונה 1)
קווין רוברטו (קבשו) בתפקיד עצמו - ממייסדי FUNDOM (עונה 1 משני עונה 2)
פאסו רודריגז קאסל בתפקיד עצמה (עונה 1)
קוני איסלה בתפקיד עצמה (עונה 1)
ג'יאן פאבלו "ג'יאן פא" בתפקיד עצמו (עונה 1)
אגוסטין ברנסקוני בתפקיד עצמו (עונה 2)
מקסי אספינדולה בתפקיד עצמו (עונה 2)
מריו רויץ בתפקיד עצמו (עונה 1)
קלרה מארס בתפקיד עצמה (עונה 2)
צילומי הסדרה אושרו ב-17 באוגוסט 2018. היא הופקה על ידי החברות פגסה ונון סטופ עבור ערוץ דיסני אמריקה הלטינית ומבוצעת בשיתוף פעולה עם ערוץ דיסני באירופה במזרח התיכון ובאפריקה.
בבימויים של חורחה בכרה ודניאל דה פליפו.
צוות השחקנים של העונה הראשונה הוכרז ב-23 באוגוסט 2018.
באוקטובר 2019 הסדרה חודשה לעונה שנייה.
הטריילר הראשון של הסדרה פורסם ב-24 במרץ 2019 בחשבון היוטיוב הרשמי של ערוץ דיסני באמריקה הלטינית.
ב-27 במרץ עלו שני טריילרים לסדרה בחשבון האינסטגרם של הסדרה.
הקליפ הראשון שכותרתו "Así yo soy" (ככה אני) הועלה לאינטרנט ב-4 באפריל 2019.
האלבום הראשון של הסדרה "Así yo soy" יצא לאור ב-18 ביוני 2019.
בעבר: נאג'-באיום ובפי היהודים גם רק "באיום" או "באיאם") הוא כפר במחוז היידו-ביהר בהונגריה, 55 ק"מ מדברצן, שבו התקיימה עד השואה קהילה יהודית.
קיים אזכור למקום החל משנת 1215. בתחילה, היו במקום שני כפרים שונים, אחד מהם נהרס על ידי הטטרים והטורקים.
במאה ה-14 הועברו אדמות הכפר לידיים חדשות, ובעקבות כך עבר צמיחה משמעותית, עד שבשנת 1552 קיבל מעמד של עיירת שוק מידי פרדיננד הראשון.
ביהרנאג'באיום היה היישוב הראשון בהונגריה שהצטרף לנצרות הפרוטסטנטית, על ידי הכומר המקומי מתיאש נוגראדי .
חלק ממוסדות השלטון של מחוז ביהור שכנו בביהרנאג'באיום.
תושבי הכפר עסקו באופן מסורתי באריגה.
חוזה טריאנון ניתק את הקשרים בין ביהרנאג'באיום לבין אוראדיה, שסופחה לרומניה, ופגע קשות בכלכלת הכפר.
בשנת 1941 מנתה אוכלוסיית הכפר 4725 תושבים.
בשנות החמישים החלו להתבצע קידוחי נפט באזור, שהגבירו את התיעוש בכפר, אך תוך זמן קצר מגמת התיעוש נבלמה.
כ-96% מהם הונגרים והיתר צוענים.
יהודים החלו לשבת בביהרנאג'באיום בתחילת המאה ה-19, רובם סוחרים ומיעוטם בעלי מלאכות זעירות וחקלאים.
"חדר" נוסד במקום בשנת 1816. בשנת 1826 התארגנה הקהילה באופן רשמי, אך הייתה כפופה לקהילת גרוסווראדיין (אורדאה).
ב-1848 (ה'תר"ח) נוסדה ישיבה במקום ונתמנה רב, וב-1885 הפכה רשמית לקהילה עצמאית.
במפקד הקהילות בהונגריה שנערך ב-1944, מנתה הקהילה 98 איש, מהם 20 משלמי מיסים.
עם פרסום חוקי הגזע בשנת 1938 נפגעה קשות פרנסתם של יהודי העיירה.
יהודים רבים גויסו לעבודות כפייה.
יהודים ראשונים נשלחו לאושוויץ באפריל 1944, אך רוב הקהילה גורשה לגטו באורדאה במאי, ומשם נשלחה לאושוויץ בתחילת יוני.
יהודים לא שבו לביהרנאג'באוים אחרי המלחמה.
נכון לשנת 2009, בית הקברות היהודי בכפר מוזנח.
בסביבות שנת ה'תר"ה (1844/1845) החל לכהן כרב בביהרנאג'באיום הרב יעקב גוטליב מטוקאי, שכיהן לפני כן כרבה של חוסט.
כיהן בביהרנאג'יבאיום עד לפטירתו בשנת ה'תר"ך 1860.
הרב שמואל זאב הלוי יונגרייז (בנו של הרב אשר אנשל יונגרייז) כיהן עד לפטירתו בשנת ה'תרס"ט (1909/1910) מיד לאחריו ועד שנת 1918, כיהן כרב העיירה הרב מנחם סופר (לימים רבה של טרגו מורש), בעל שו"ת "מנחם משיב".
משנת 1926, אלול ה'תרפ"ו ועד השואה כיהן כרב המקום הרב נפתלי בריסק (בן הרב נתן צבי בריסק, אב בית דין מאג'ארטשעקע, חתן הרב מנחם מנדל שיק אב בית דין סיקסו ואחיין הרב חיים צבי אהרנרייך אב"ד מאד).
קהילת יהודי ביהרנאג'באיום התפרסמה בעקבות ספרו של הרב חיים סבתו "בואי הרוח", שם מספר אדון פרקש כיצד כילד יתום נשלח מעירו היידובסרמן והפך לשוליית אופה בביהרנאג'יבאיום:
הווי החיים היהודים בעיירה מתואר בספר.
בין השאר נכתב שם כך:
אנדרה לאזאר באיומי (במקורי אנדראש איבאן לאזאר, André Lazar ביצירותיו בצרפתית, בהונגרית: Bajomi Lázár Endre; ביהרנאג'באיום, 19 באוגוסט 1914 – בודפשט, 17 במאי 1987), היה סופר יהודי-הונגרי, מתרגם ספרותי, עורך, היסטוריון ספרותי.
ביו-האקרים היא סדרת טלוויזיה גרמנית שהופקה על ידי נטפליקס ומשווקת כסדרה מקורית של נטפליקס.
הסדרה עלתה לשידור בכורה ב-20 באוגוסט 2020.
מיה אקרלונד היא סטודנטית לרפואה באוניברסיטת פרייבורג, שם היא פוגשת את יאספר, סטודנט מוכשר לביולוגיה, ואת ניקלאס, חברו לחדר המוזר.
היא מעוניינת מאוד בטכנולוגיית ביו-האקינג ומעורבת בעולם הניסויים הגנטיים הבלתי חוקיים.
מיה מנסה גם לחקור את סיבת מות אחיה.
כאשר היא לומדת על תוצאות מחקר פורצות דרך ביו-האקינג שבשימוש בידיים הלא נכונות, מיה צריכה להחליט אם להגן על חבריה או לנקום על מותו של אחיה.
לונה וודלר בתפקיד מיה אקרלונד
אדריאן יוליוס טילמן בתפקיד יאספר
ג'סיקה שוורץ כפרופסור טניה לורנץ
זיינפ בוזביי בתפקיד פטרה אלר
סבסטיאן יאקוב דופלבאואר בתפקיד אולה
בנו פורמן בתפקיד אנדראס וינטר
בנוסף לאתר הצילומים העיקרי באוניברסיטת פרייבורג, רוב העונה הראשונה צולמה באולפנים במינכן.
הצילומים החלו במאי 2019 והושלמו בספטמבר 2019.
ההפקה מומנה חלקית בסכום של 400,000 יורו מקרן Motion Picture הגרמנית וחברת קידום התקשורת הבווארית FilmFernsehFonds Bayern, שמימנה חלקית גם את סדרת הטלוויזיה של נטפליקס אפל.
ששת פרקי העונה הראשונה היו אמורים לצאת במקור ב -30 באפריל 2020. עם זאת, נטפליקס החליטה לדחות את ההשקה עקב ההתמקדות הציבורית במגפת COVID-19, מכיוון שחלק מהסצנות מהתוכנית עלולות להתפרש באופן שגוי כהקשר למגפה.
לבסוף, ב-20 באוגוסט 2020 הסדרה שוחררה לצפייה ישירה.
ב-9 ביולי 2021 החלה הקרנת העונה השנייה.
ביהראוגרה (בהונגרית: Biharugra) הוא כפר בנפת שרקד שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים בביהראוגרה נמצא בירידה.
יהודים ישבו בביהראוגרה במאה ה-19 ובשנת 1944 נרצחו בשואת יהודי הונגריה.
ביו-קונברג'נס הוא תחום מולטידיספלינרי במדעי החיים.
זה גם מונח כולל לטכנולוגיות חדשניות, המשלבות בין דיסציפלינות מתחומי הביולוגיה עם תחומי ההנדסה השונים, למתן מענה לאתגרים שטרם נפתרו בתחומי הרפואה, חקלאות, מזון, אנרגיה וביטחון.
מחקר שנערך בנושא צופה כי לפתרונות המפותחים כחלק מתחום הביוקונבר'גנס עשויה להיות השפעה כלכלית של עד 4 טריליון דולר לשנה, במהלך 10 עד 20 השנים הבאות.
ננו-רובוטיקה לשינוע תרופות (Drug Delivery): אחד האתגרים העיקריים היום בתחום התרופות הוא הצורך בהעברת התרופה בצורה יעילה ומדויקת יותר לאזור המחלה ולתאים ספציפיים.
ננו-רובוטים המהונדסים ממערכות ביולוגיות (כמו DNA, תאים או חיידקים) לשינוע תרופות לתאי המטרה הם מערכות שינוע המסוגלות לאגור בתוכן תרופות וחומרים אחרים, להגיב לסביבה החיצונית כדי לזהות את האות לפריקת "מטען" התרופות, ולשחררו באופן מבוקר ברגע ובמיקום המתאימים.
"איבר על שבב": מאפשרת לגדל רקמה אנושית בעלת פעילות מוגדרת של איבר מסוים (כליה – מסננת, לב – משאבה וכו') בסביבה נפרדת (שבב פלסטיק לדוגמה).
ניתן לבחון על איבר זה את השפעותיה של תרופה חדשה, ועל ידי כך להאיץ את תהליכי הבדיקה של תרופות חדשות ולהוזיל את עלויות הבדיקה.
מערכות מיקרו-פיזיולוגיות חדשניות אלה, המשלבות ידע עמוק בביולוגיה וביו-פארמה עם טכנולוגיות הנדסיות מתקדמות, מאפשרות לבצע ניסויים לתרופות חדשות.
כבר מהשלבים הראשונים, הניסויים מותאמים לרקמה אנושית, המדמה טוב יותר את תהליך התפתחות המחלה בבני אדם.
תהליך זה משפר בצורה ניכרת את היכולת לאתר תרופות יעילות ולהפחית בצורה משמעותית את השימוש בחיות מעבדה.
יכולת זו חשובה מכיוון שמרבית התרופות שעוברות בהצלחה ניסויים בבעלי חיים – נכשלות בשלב הניסויים על בני אדם.
רפואה רגנרטיבית (Regenerative Medicine) והדפסת איברים: בעידן הביו-קונברג'נס, טכנולוגיות חדשניות בהנדסת רקמות ישנו את הטיפול באיברים פגועים.
תחום זה יהיה מבוסס על טכנולוגיות הדפסת תלת מימד (3D Tissues Bio Printing) שמאפשרות "לבנות" איברים חדשים ברזולוציה של תאים בודדים ובשילוב של ננו-חומרים חדשים.
תחום זה משלב גם ייצור שתלים היברידים "חכמים", הבנויים מחומרים ביולוגיים ומרכיבים אלקטרוניים (Cyborg Tissue) המשתלבים עם הרקמות.
טכנולוגיות אלה יאפשרו להחליף רקמות ואיברים פגועים ברקמות חדשות עם תכונות משופרות.
ביו-סנסורים: אחד מאתגרי הבריאות הגדולים ביותר במאה ה-21 הוא צמצום השימוש באנטיביוטיקה, כדי להגביל את התפתחותם של חיידקים העמידים לאנטיביוטיקה.
צמצום זה מחייב שיפור ביכולות האבחון בין זיהום חיידקי לוויראלי.
חישה ביולוגית היא טכנולוגיה חדישה ומתפתחת, המשלבת ביו-טכנולוגיה עם ננו-טכנולוגיה.
החישה הביולוגית משתמשת במולקולות ביולוגיות, כגון נוגדנים, אנזימים וחומצות גרעין ובחיידקים כדי לגלות ולזהות חומרים ספציפיים שונים.
הביו-סנסורים הם מולקולות ביולוגיות מהונדסות גנטית שבהן נעשה איחוי בין חיישן לבין מערכת הדיווח.
טכנולוגיה זו מאפשרת לייצר מרכיבי זיהוי עבור כל חומר כמעט, ופיתוחה מתקדם לכיוון סנסורים רגישים, ספציפיים, מהירים ויעילים יותר.
אופטו-גנטיקה: טכנולוגיה חדשנית המשלבת הנדסה גנטית וטכנולוגיות מעולם הפיזיקה, כגון פולסים מהירים ומדויקים של אור ושימוש בסיבים אופטיים.
מטרת האופטו-גנטיקה היא הפעלה ספציפית ומדויקת של רשתות נוירונים במוח באמצעות אור.
חומרים "חיים" מהונדסים: חומרים מהונדסים המורכבים מתאים חיים היוצרים או מרכיבים את החומר עצמו או מווסתים את הביצועים התפקודיים של החומר.
כך, לדוגמה, ניתן ליצור חומרים "חיים" (למכשור רפואי ולצרכים אחרים) שיש להם את מאפיינים של מערכות ביולוגיות: שכפול, ויסות וריפוי עצמי, היענות סביבתית וקיימות עצמית.
ביו-אלקטרוניקה: תחום זה ממנף יכולות טכנולוגיות חדשות המאפשרות לשלב ביו-מולקולות עם אלקטרוניקה כדי לפתח מגוון רחב של מכשירים פונקציונליים.
מיקרוביום לשימושי חקלאות: פיתוח של חומרים חדשים להגנה על יבול חקלאי ולשיפורו תוך שימוש בכלים חישוביים, בינה מלאכותית ומודיפיקציה של יצורים חיים בסביבה הטבעית.
בשר מתורבת : פיתוח של תחליפי חלבון המבוססים על גידול תאים ממקור חי או מבוססים על חומרים אחרים ממקור חי .
בשנים האחרונות ניכרת האצה בתחום המחקר הרב-תחומי המשלב הנדסה עם ביולוגיה, המקבלת ביטוי בהקמת מוסדות מחקר ומודלים חדשים במרכזים שונים בעולם.
דוגמאות אפשר למצוא בארצות הברית כמו מכון WYSS באוניברסיטת הרווארד, מכון KOCH באוניברסיטת MIT, תוכניות BIO-X ו-Bio-Design שהוקמו באוניברסיטת סטנפורד, ומכון Weill Neurohub בתחום הנוירולוגיה בסן פרנסיסקו.
מכונים אלה משלבים חוקרים ביולוגיים מתחומי מחקר שונים ביחד עם חוקרים מתחומי המתמטיקה, הפיזיקה, מדעי המחשב וההנדסה במטרה להאיץ פיתוח של טיפולים חדשניים.
ב-2022 הקימה אוניברסיטת אוקינאווה ביפן מרכז מחקר וחדשנות בנושאי הביו-קונברג'נס.
ב-2022 הכריזה מנכ"לית חברת Merck במסגרת דיון בפורום הכלכלי העולמי, שכותרתו "האם ביו-קונברג'נס הוא עתיד המדע", כי פיתוחי ביו-קונברג'נס הם המפתח לקידום תחום הרפואה מותאמת אישית.
בשנת 2020, רשות החדשנות הכריזה על תחום הביו-קונברג'נס כעל תחום בעדיפות לאומית.
באותה שנה חתם הבנק האירופי להשקעות (EIB) על הסכם שיתוף פעולה והסכם מימון בסך 50 מיליון אירו עם ישראל לפיתוח טיפולים לקורונה ולצרכים רפואיים ללא מענה.
ב-2022 המועצה למחקר ופיתוח אזרחי (מולמו"פ) בישראל בחרה בביו-קונברג'נס כאחד מחמשת תחומי העדיפות הלאומית המדעיים-טכנולוגיים לחמש השנים הבאות.
בחירת תחומי המיקוד הטכנולוגיים התבצעה על סמך מיפוי עמוק שבוצע ע"י ועדה בראשות רבקה כרמי.
המיפוי בוצע באקדמיה, בתעשייה ובמרכזים הרפואיים.
במאי 2022, פורום תל"מ (תשתיות לאומיות למו"פ) ורשות החדשנות הודיעו שישקיעו בתחום 1.2 מליאררד ש"ח ב-5 השנים הקרובות, על מנת להפוך את ישראל למובילה עולמית בתחום.
התוכנית תתמקד בבניית תשתיות ופיתוח יכולות, כולל פיתוח הון אנושי, הקמת חברות הזנק, קידום מחקר יישומי, שיתופי פעולה בינלאומיים ועוד בתחומים בהן לישראל חוזקות והכוללים בין היתר תחומים כמו התקנים ביו-הנדסיים, ביו-הדפסה, הנדסת רקמות, מיקרוביום סביבתי, ביולוגיה סינתטית ועוד.
במאי 2022, הכריזו אוניברסיטת בן-גוריון וסורוקה מרכז רפואי אוניברסיטאי, על שיתוף פעולה אסטרטגי לפיתוח טכנולוגיות רפואיות חדשות בתחום הביו-קונברג'נס.
ביו-בליץ (מאנגלית: BioBlitz, הלחם מילים של ביולוגיה ובליץ) הוא אירוע סקר ביולוגי אינטנסיבי שמטרתו לתעד את כל המינים החיים באזור מסוים בפרק זמן קצר, לרוב 24 שעות.
במהלך האירוע, קבוצות של מדענים, אנשי טבע ומתנדבים משתפים פעולה בביצוע מחקר שטח מקיף, תוך זיהוי ותיעוד של מגוון רחב של יצורים חיים.
רבים מהביו-בליצים כוללים מרכיב ציבורי משמעותי, שמטרתו לעורר עניין בקרב הציבור הרחב בנוגע למגוון הביולוגי.
כדי לעודד השתתפות רחבה, האירועים מתקיימים לעיתים קרובות בפארקים עירוניים או בשמורות טבע סמוכות לערים.
שיתופי פעולה עם מוזיאונים להיסטוריה של הטבע נמצאו כמגבירים את מעורבות הציבור באירועים אלו.
בנוסף, ביו-בליצים משמשים ככלי חינוכי יעיל להוראת נושאים הקשורים לביולוגיה ומגוון המינים לסטודנטים ולתלמידים.
ביו-בליץ שונה ממחקר מדעי מסורתי בשטח ומציע הזדמנויות ויתרונות ייחודיים.
הנאה – בניגוד לסקר שדה מובנה ומדוד, אירוע כזה מתקיים באווירה של פסטיבל.
מסגרת הזמן הקצרה הופכת את החיפוש למלהיב ומהנה יותר.
מקומיות – המושג "מגוון ביולוגי" מזוהה לעיתים עם שוניות אלמוגים או יערות גשם טרופיים.
ביו-בליץ מאפשר לאנשים לגלות שגם פארקים מקומיים קרובים לביתם מלאים במגוון מינים ושיש חשיבות לשמרם.
מדע – באירועים בני יום אחד נאסף מידע בסיסי על מיני מינים מסוימים, המסייע לתיעוד מדעי.
היכרות עם מדענים – ביו-בליץ מעודד מפגש ישיר בין הציבור למדענים פעילים, ומאפשר לשאול שאלות וללמוד ממקור ראשון.
זיהוי מינים או בתי גידול נדירים – שיתוף הפעולה בין מתנדבים למדענים עשוי להוביל לזיהוי בתי גידול ייחודיים או מינים נדירים הזקוקים להגנה וניהול.
תיעוד הופעת מינים – אף שביו-בליץ אינו מספק רשימת מינים שלמה, הוא יוצר בסיס לרשימה התחלתית שיכולה לשמש להמשך מחקר מעמיק יותר ולזהות תחומים שדורשים מחקר נוסף.
הגברת עניין במדע – ביו-בליצים מעוררים עניין במדע ובסביבה בקרב הציבור הרחב, בזכות תקשורת ישירה עם אנשי מקצוע ופעילויות שיתופיות וחווייתיות.
המונח "ביו-בליץ" נטבע לראשונה על ידי סוזן רודי, חוקרת טבע משירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית, במהלך הסיוע שלה בביו-בליץ הראשון.
האירוע הראשון נערך בפארק צמחי המים קנילוורת' בוושינגטון די.סי.
את הסקר ארגנו סם דרוגי (USGS) ודן רודי (NPS) יחד עם מדענים נוספים ממשרדי ממשלה.
הציבור, ובעיקר התקשורת, הוזמנו לקחת חלק.
בעקבות הצלחת האירוע, ארגונים רבים ברחבי העולם אימצו את הרעיון.
מאז, רוב אירועי הביו-בליץ כוללים מרכיב ציבורי, כך שמבוגרים, ילדים, בני נוער וכל מי שמעוניין יכולים להצטרף למומחים ומדענים בשטח.
השתתפות במחקר שדה מעשי כזה היא דרך מהנה ומרגשת ללמוד על מגוון ביולוגי ולהבין כיצד לשמר אותו.
בשנת 1998, הביולוג הארוורדי א.או.
וילסון והמומחה לחיות בר, פיטר אלדן, ממסצ'וסטס פיתחו תוכנית לרישום מינים באזור אגם וולדן, שהובילה ליוזמה מדינתית בשם "ימי המגוון הביולוגי", הדומה מאוד לביו-בליץ, ולעיתים אף נעשה שימוש חלופי במונחים.
וריאציה של הביו-בליץ, בשם Blogger Blitz, החלה ב-2007. במקום לאסוף מתנדבים ומדענים למקום אחד, בלוגרים התחייבו לבצע סקרים פרטיים של מגוון ביולוגי, והנתונים שדווחו נאספו ונמפו.
מטרת בליץ זה לא הייתה לזהות כל מין בכל קבוצת בעלי החיים, אלא להעלות מודעות לנושא ולהציג תמונה כללית של המגוון.
בשנים 2007 עד 2016, אגודת נשיונל ג'יאוגרפיק (National Geographic Society) ושירות הפארקים הלאומיים של ארצות הברית ערכו ביו-בליץ מדי שנה בפארק לאומי אחר.
האירוע השיא היה בשנת 2016, כחלק מחגיגות 100 שנה להקמת שירות הפארקים, ובו נערכו סקרים ברחבי כל הפארקים הלאומיים בארצות הברית.
בפעילויות אלה נעשה שימוש בפלטפורמת iNaturalist לרישום תצפיות בשנים 2014, 2015 ו-2016.
אירועים בולטים בביו-בליץ הארצי של 2016:
הביו-בליץ של הפארקים הלאומיים בוושינגטון הבירה היה האירוע המרכזי.
כמעט 300 מדענים הובילו יותר מ-2,600 תלמידים ועוד אלפי משתתפים בכל 13 פארקי אזור הבירה.
עד לטקס הסיום ב-21 במאי, תועדו כמעט 900 מינים רק באזור זה.
פסטיבל המגוון הביולוגי בגני החוקה שימש כחלון לתצפיות מכל רחבי המדינה, והועברו בו שידורים חיים של גילויים על מסכים ענקיים.
אדוארד א' וילסון, "אבי המגוון הביולוגי", היה שותף מרכזי באירועים שלפני הביו-בליץ, כולל הרצאות וכנס מדענים במטה של נשיונל ג'יאוגרפיק.
"ריקוד הביו-בליץ" היה פעילות נפוצה באירוע.
המשתתפים רקדו עם ג'ון גריפית, מייסד הריקוד, על הבמה המרכזית ובשידורים ממקומות נוספים.
הפארקים הלאומיים והשותפים שיתפו את הפעילויות ברשתות החברתיות עם ההאשטגים #BioBlitz2016 ו-#FindYourPark.
במהלך סוף השבוע, ההאשטג #BioBlitz2016 דורג בטוויטר בעשירייה הפותחת!
באנדרטת Cabrillo תועד חלזון ימי נדיר (Green Abalone), שמצב שימורו בעייתי בשל דיג יתר ומחלות.
בפארק Knife River התקיים ArcheoBlitz – ביו-בליץ ארכאולוגי – בו נמצאה שן ביזון בת מאות שנים, שה-DNA שלה עשוי לשפוך אור על אוכלוסיות הביזון בעבר.
בפארק Great Smoky Mountains, מדענים עבדו עם כ-100 תלמידי כיתה ה' וגילו יחד כמעט 200 מינים של מאביקים.
באנדרטת Craters of the Moon נערך סקר חזזיות שנרשמו בו מינים חדשים לפארק, כולל Xanthoria elegans, חזזית ששרדה תנאים קשים בניסוי בתחנת החלל.
בפארק הלאומי Channel Islands שודר צלילה חיה עם האוקיינוגרפית סילביה ארל, בליווי הקרן הלאומית לפארקים.
הציבור עקב אחרי הצלילה ביער האצות התת-ימי דרך שידור חי במסכים בוושינגטון ובאינטרנט.
אפליקציית iNaturalist שימשה להעברת מידע בזמן אמת, כשהנתונים שאומתו נכנסו לבסיסי נתונים לאומיים ובינלאומיים.
החל מ-2010, שירות הפארקים יזם תוכנית שגרירים צעירים למגוון ביולוגי.
בכל שנה עד 2016, מונה שגריר תלמיד מטעם הפארק המארח.
בשנת 2016, קתרין הייגן מונתה לשגרירת NCR, ומיקיילה אולמר, בת 11, שימשה כשגרירת יוזמת שימור המאביקים של נשיא ארצות הברית.
ב-24 באפריל 2014 התקיים הביו-בליץ הראשון בישראל כשהוא נערך בפארק ירוחם.
האירוע נתמך על ידי אוניברסיטת בן-גוריון בנגב ונמצאו כ-531 מינים שונים.
מאז נערכו בפארק מספר ביו-בליצים נוספים בהשתתפות מדענים והציבור הרחב.
באפריל 2019, התרחש ביו-בליץ בחולות קיסריה ביוזמת בית ספר שדה כרמל של החברה להגנת הטבע.
במסגרת הסקר, תועדו מעל 100 מיני צומח וחי בניהם: 70 מינים של פרוקי-רגליים לרבות 7 מיני פרפרים; יונקים כמו חזיר בר, גרביל החוף, עטלפון לבן-שוליים, חדף, ארנבת מצויה, שועל מצוי, תן זהוב; זוחלים כמו ישימונית מצויה, נחושית חולות ושנונית השפלה; דו-חיים כמו צפרדע הנחלים; עופות ועוד.
ביולי 2024, התרחש ביו-בליץ בקיבוץ נאות סמדר שבערבה ובהשתתפות החברה להגנת הטבע, המשרד להגנת הסביבה, מוזיאון הטבע ע"ש שטיינהרדט, פארק הצפרות אילת וקיבוץ נאות סמדר.
במסגרת הסקר, תועדו באזור כ-51 מיני צמחי בר שונים וכ-145 מינים שונים של חיות בר, בהם - 80 מיני עופות, 7 מיני יונקים, 32 מיני חרקים, 6 מיני עכבישנים, 9 מיני זוחלים ועוד 10 מינים נוספים.
בנוסף, במסגרת הסקר תועדה לראשונה בישראל מין השפירית, מלקטית סיני.
מדי שנתיים, באביב ובסתיו, מקיימת רשות הטבע והגנים בשיתוף המעבדה לאקולוגיה ימית של אוניברסיטת תל אביב ביו-בליץ ימי.
הביו-בליץ מבוצע בשמורות הטבע הימיות במקביל לשטחי ביקורת מחוץ לשמורות, על מנת לערוך השוואות בין שני האזורים.
ביואינפורמטיקה (ביולוגיה חישובית), עוסקת בחקר המידע הביולוגי באמצעות מחשב.
זהו ענף מדע בינתחומי העוסק בניתוח, ארגון והבנה של המידע השאוב מנתונים ביולוגים.
הביואינפורמטיקה מיישמת כלים מתחום מדעי המחשב, המתמטיקה, הסטטיסטיקה ותורת המידע לשם עיבוד מידע ביולוגי רחב היקף.
כלים אלה כוללים מודלים מתמטיים, אלגוריתמים ותוכניות מחשב, שמתאפיינים בהתמודדות עם מאגרי מידע גדולים, בעיות בסיבוכיות גבוהה, וחיפוש אחר תבניות.
תחום מדעי זה החל להתפתח הן בזכות זמינותם של מאגרי מידע ביולוגיים הולכים וגדלים (כגון: GenBank, EMBL, NCBI ו-PubMed), והן בזכות פיתוחים טכנולוגיים בתחום חומרת המחשב, בתחום האלגוריתמים ובתחום מסדי הנתונים המאפשרים התמודדות ראויה עם אתגרים.
ניתוח רצפי DNA – כתוצאה מפרויקטים כמו פרויקט הגנום האנושי, פרויקט "אלף הגנומים" ופרויקטים אחרים קיימים בידי החוקרים רצפים שלמים של DNA של מספר גדל והולך של אורגניזמים.
על ידי סריקת הרצפים האלה ניתן לזהות תופעות שונות ברצף כגון: אפיון גנים, זיהוי רצפי בקרה שונים ואתרי קישור של גורמי שעתוק, זיהוי רצפים חוזרים, זיהוי נקודות שחבור חליפי (Alternative Splicing) ועוד.
ניתוח ובניית דגמים תלת־ממדיים של מולקולות ביולוגיות מורכבות – בעיקר חלבונים וחומצות גרעין (DNA ו-RNA).
מידע על המבנה התלת־ממדי של חלבונים מושג על ידי קריסטלוגרפיה או NMR של חלבונים, אשר מפיקים קואורדינטות תלת־ממדיות לכל אטום המרכיב את החלבון.
למולקולות פשוטות יותר, כגון מולקולות RNA, ניתן לחזות את המבנה השניוני שלהן על פי הרצף, ברמת דיוק סבירה.
בניית עצים פילוגנטיים המתארים אבולוציה של אורגניזמים.
בניית עץ פילוגנטי נעשתה בעבר על פי תכונות חיצוניות של אורגניזמים שונים, ובעשור השני של המאה ה-21 היא נעשית על פי הבדלים ברצף ה-DNA בין גנים דומים באורגניזמים שונים.
סימולציה של תהליכים ביולוגיים באמצעות תוכנת מחשב.
ניתוח מידע באשר לביטוי של גנים, המופק על ידי שבבי DNA – שבבי DNA מאפשרים לדגום את תמונת המצב של הביטויים של רבבות גנים ברקמה מסוימת (מדידת רמת ה-RNA של הגנים).
מידע המגיע משבבי DNA שהופקו מקבוצה של מספר אוכלוסיות שונות מאפשר לזהות גנים, אשר מעורבים במצבים שונים המפרידים בין האוכלוסיות השונות (למשל: בריאים לעומת חולים בסרטן, או אוכלוסיות החולות בסוגים שונים של סרטן, או אוכלוסיות המגיבות באופן שונה לתרופה מסוימת).
רשתות ביולוגיות – מאפשרות בניית מיפוי של אינטראקציות בין גנים, חלבונים ומולקולות בקרה באורגניזם מסוים.
עם מקורות המידע הזמינים לניתוח ביואינפורמטי נמנים:
המידע השאוב מפרויקט הגנום ומפרויקטים דומים אחרים, המביאים לזמינותם של רצפי DNA של קבוצה הולכת וגדלה של אורגניזמים, במחיר ריצוף DNA הולך ויורד.
מבנים תלת־ממדיים של חלבונים וחומצות גרעין (DNA ו-RNA)
בנוסף למחקר התאורטי הנרחב ולהעמקת בסיס הידע הביולוגי, טמון בביואינפורמטיקה פוטנציאל טיפולי-קליני: בגילוי ואבחון מחלות גנטיות מולדות, באבחון מוקדם של מחלות נרכשות עם בסיס גנטי מובהק כדוגמת הסרטן ואף בפיתוח תרופות.
שפות תכנות כמו Perl ופייתון הפכו לכלי עיקרי ליישומי ביואינפורמטיקה, ובעקבותיהן קמו מיזמים כגון ביופייתון וביופרל הכוללים אוסף של אלגוריתמים לתחום זה.
עימוד רצפים מתייחס לשיטות ממוחשבות המאפשרות להעמיד מספר רצפי DNA, RNA או חלבון שונים זה מעל זה באופן שידגיש דמיון בין הרצפים.
דמיון עשוי להעיד על קשרים אבולוציוניים, במבנה או בתפקוד.
באמצע העשור השני של המאה ה-21, זמינים בידינו רצפי ה-DNA של קבוצה הולכת וגדלה של אורגניזמים.
חלקים גדולים מהגנום קיימים ללא שינוי בין אורגניזמים שונים.
למשל, רצף ה-DNA המקודד לחלבון המוגלובין נשמר מאוד לאורך האבולוציה – כלומר, האזור ב-DNA שמקודד לגן זה דומה מאוד בין בעלי חיים שונים.
טכנולוגיות שונות כגון שבבי DNA או RNA-Seq, מאפשרות לדגום את רמת הביטוי של אלפי גנים בו זמנית בעזרת מדידת כמות מולקולות ה-RNA שליח השונות בדגימה ביולוגית מסוימת.
מרבית הגנים בתא אינם מבוטאים – כלומר, אינם משועתקים מ-DNA ל-RNA שליח (אשר בדרך כלל מתורגם לבסוף לבניית חלבון).
קבוצה קטנה של גנים מבוטאת במרבית סוגי התאים (House Keeping Genes – גנים הנחוצים לתחזוקה בסיסית של מרבית התאים), וקבוצה אחרת של גנים מתבטאת רק בתאים מסוג מסוים (למשל גן ההמוגלובין מתבטא באופן נורמלי רק בתאי דם אדומים).
בניתוח ביטוי גנים, נעשה שימוש באלגוריתמים שונים המאפשרים לזהות דפוסי ביטוי של גנים המבחינים בין קבוצות שונות של דגימות.
אחד האתגרים בניתוח ביטוי גנים הוא הרעש הביולוגי ורעש המדידה שנלווה לסוג זה של ניסויים, מה שמצריך שימוש בשיטות סטטיסטיות ואלגוריתמיות להבחנה בין סיגנל לרעש.
פעמים רבות ננסה למצוא גנים אשר מתבטאים באופן שונה בין שתי קבוצות של דגימות.
למשל: ניתן לקחת 10 דגימות של רקמת מוח בריאה, ו-10 דגימות מגידול סרטני במוח, ולנסות למצוא גנים אשר מתבטאים במידה מועטה בכל הדגימות הבריאות, ובמידה רבה בכל הדגימות הסרטניות (או להפך).
גנים כאלו עשויים לאפשר ללמוד על התהליך הביולוגי העומד מאחורי המחלה הנחקרת (אם אכן יש הבדל מובהק בין רמת הביטוי של גנים אלו בשתי האוכלוסיות, אזי סביר שהחלבונים אשר גנים אלו מקודדים, מעורבים בהיווצרות המצב הביולוגי שמבדיל בין שתי האוכלוסיות).
אנליזה מסוג זה תכלול לרוב שימוש במבחנים סטטיסטיים המשווים ממוצע בין 2 קבוצות.
במקרים אחרים, ננסה למצוא דגימות אשר דומות אחת לשנייה מבחינת רמות הביטוי של קבוצת גנים מסוימת.
למשל: אם נתונה קבוצה של 100 דגימות סרטן השד, נוכל לנסות ולקבץ את הדגימות לתת סוגים בעלי משמעות קלינית על פי רמות ביטוי הגנים בדגימות השונות.
אנליזה מסוג זה תכלול אלגוריתמים ללמידה בלתי מונחית (Unsupervised learning) כגון אלגוריתמי קיבוץ (clustering), אשר מציבים זה ליד זה גנים (או דגימות) בעלי דפוס ביטוי דומה.
ביו דיזל הוא סוג של דלק ביולוגי, כלומר דלק מבוסס מולקולות אורגניות המכונות אלקיל – אסטרים ארוכות המורכבות ממולקולות פחמניות כגון: מתיל או אתיל.
דלק זה מיוצר משמנים צמחיים או שומן מן החי.
ביו דיזל יכול לשמש כתחליף חלקי ואף מלא לסולר המחצבי.
הוא יכול להיות מופק משמן צמחי (כגון: סויה, קנולה, קוקוס, תירס, בוטנים ועוד) או להיות ממוחזר משמן טיגון או משומן בעלי חיים.
הפקת הביו דיזל לרוב כרוכה בתגובה כימית בין תרכובות שומן (ליפידים) לבין מולקולות כוהל.
התהליך הכימי אשר מאפשר להפוך שמן צמחי לביו דיזל מכונה טרנסאסטריפיקציה.
זוהי תגובה בה חלה החלפה של השרשראות הפחמימניות בין מולקולת כוהל לבין מולקולת אסטר.
התהליך הוצג בשנת 1853 על ידי זוג החוקרים א.
מנוע הדיזל הראשון, שהומצא על ידי רודולף דיזל, בשנת 1893 הונע באמצעות שמן בוטנים.
באוגוסט 1937 החוקר הבלגי ג.
Chavanne) מאוניברסיטת בריסל, הגיש פטנט בשם "תהליך הייצור של דלקים משמנים צמחיים" (בשפת המקור: fr.
"Procédé de Transformation d'Huiles Végétales en Vue de Leur Utilisation comme Carburants) זהו תהליך המתאר את תגובת הטרנס-אסטריפיקציה להפרדת חומצות השומן מהגליצרול על ידי החלפת הגליצרול בכוהלים ליניאריים קצרים.
זהו האזכור הראשון בהיסטוריה לתהליך הייצור המוכר היום לייצור ביו דיזל.
בהמשך, בשנת 1977 החוקר הברזילאי א.
Parente) המציא והגיש פטנט המתאר את התהליך התעשייתי הראשון מסוגו לייצור ביו דיזל.
תהליך זה מסווג כביו דיזל על ידי סטנדרט בינלאומי, אשר מגדיר את מאפייניו ואיכותו של הביו דיזל המופק, וזהו הסטנדרט המקובל על יצרני הרכב.
כיום, חברתו של פארנטה Tecbio משתפת פעולה עם נאס"א ויצרנית המטוסים האמריקאית בואינג לקידום והסמכת ביו קרוסין – דלק חלופי נוסף אשר הומצא על ידי החוקר הברזילאי.
לביו דיזל יש תכונות סיכוך טובות יותר והוא דליק פחות מכל הדלקים נטולי הגופרית השימושיים.
הוספה של ביו דיזל לדיזל המחצבי מורידה את השחיקה המכנית של מערכת הדלק במנוע.
במערכות הפועלות בלחץ, הוספת הביו דיזל מאריכה במידה מסוימת את משך השימוש של מערכות הזרקת הדלק.
יש הטוענים כי השימוש בביו דיזל מעלה את יעילות המנוע, הודות ליתרונות שלו במניעת חיכוך ושריפה מלאה יותר של הדלק.
הערך הקלורי של ביו דיזל תלוי בחומר הגלם ממנו הוא עשוי, בממוצע 37.27 מגה-ג'אול לקילוגרם.
ערך זה נמוך בכ- 9% מזה של הדיזל המחצבי הנמכר בשוק.
צבעו של הביו דיזל מגוון ונע בין זהב לחום כהה, כתלות בחומר המוצא שלו.
הביו דיזל אינו מסיס במים, הוא בעל נקודת רתיחה גבוהה ולחץ אדים נמוך יותר משל דיזל בהתאמה.
נקודת ההבזק של הביו דיזל היא לפחות 130 מעלות צלזיוס.
נקודת ההבזק גבוהה יותר משמעותית משל דיזל מחצבי (64 מעלות צלזיוס) או של בנזין (מינוס 45 מעלות צלזיוס).
צפיפותו של הביו דיזל גבוהה מעט משל דיזל מחצבי - כ-0.88 גרם למיליליטר לעומת כ-0.85 גרם למיליליטר.
ביו דיזל אינו מכיל תרכובות גופרית כלל, לפעמים ניתן להוסיף אותו לסוגי דיזל בעלי כמות גופרית נמוכה לצורך שיפור הסיכוך.
תרכובות הגופרית הקיימות בדלקים מחצביים גורמות לחיכוך רב וכן לפליטות מזהמות.
ביו דיזל יכול לשמש תחליף עבור רוב מנועי הדיזל, ללא צורך לבצע בהם שינויים מבניים, וכן לשמש לצורך הסקה ביתית.
ניתן להשתמש במגוון יחסי ערבוב, בין הביו-דיזל לדיזל מחצבי רגיל, או להשתמש בביו-דיזל בלבד.
תערובות זמינות בשוק גם ללקוחות פרטיים.
השיטה הנפוצה לקיטלוג תערובות הדלקים החלופיים האלו היא פקטור "B" אשר מסמל את כמות הביו דיזל בתערובת.
למשל סוג B20, מכיל 20% ביו-דיזל והשאר דיזל רגיל.
בתערובות של B20 ומטה ניתן לעשות שימוש במנוע דיזל רגיל, ללא צורך בשינויים או עם התאמות מזעריות, כאשר רוצים להשתמש בביודיזל טהור (B100), יש צורך לבצע מספר שינויים במנוע כדי למנוע בעיות של תחזוקה וביצועים.
כמו כן, מספר יצרני רכב אינם מכסים נזק שנגרם למנוע או לחלקיו עקב שימוש בדלק חלופי במסגרת האחריות הניתנת על ידי החברה.
ישנן מספר שיטות לביצוע תגובת הטרנס-אסטריפיקציה בהן: ריאקטור מנתי או רציף עם סוגי זרזים שונים (לרוב אנאורגני כמו בסיסי או חומצי, או אנזימטי - ליפאז), תהליך בתנאים , שיטות מבוססות על אולטרה סאונד ואפילו שימוש בגלי מיקרו.
מבחינה כימית, ביו דיזל הוא תערובת של אסטרים מונו אלקיליים המורכבים משרשראות ארוכות של חומצות שומן.
התגובה מתרחשת בתמיסה נוזלית כאשר התגובה היא בין טריגליצרידים (1) (המורכבים ממולקולות של חומצת השומן) לביו מולקולות כוהל (2) (הכוהל הנפוץ ביותר בתגובת הטרנס-אסטריפיקציה הוא מתנול).
תוצר התגובה המתקבל הוא מולקולת מתיל-אסטר המכונה גם FAME - Fatty acid methyl ester.
ניתן להשתמש גם באתנול על אף שהוא יקר יותר ולקבל אתיל-אסטר (Fatty Acid Ethyl Ester – FAEE) ובכוהלים ארוכים יותר, כגון איזופרופנול ובוטאנול, אך יעילות התגובה יורדת כלל שמשתמשים בכוהל ארוך יותר.
תוצרי האסטרפיקציה הם אסטרים אלקיליים (3) ותוצר הלואי הוא הגליצרול (4).
עבור כל טון של ביו דיזל מיוצר, נוצרים 100 קילוגרמים של גליצרול.
בעבר היה משתלם למכור את הגליצרול הלא מעובד לתעשיות אחרות, אך כיום זהו שלב שאינו מוסיף לרווחיות התהליך.
לאחר ביצוע התהליך הביודיזל נבדל משמן צמחי נוזלי ביכולת השריפה שלו הדומה לזו של דיזל מחצבי המופק מנפט.
מקור המתנול בו משתמשים במרבית התהליכים לייצור ביו דיזל הוא מדלק, אך ישנם מקורות להפקת מתנול מתחדש בתעשיות המשתמשות בפחמן דו-חמצני ובביו מסה כחומרי גלם.
בצורה כזו ניתן להוריד את השימוש במשאבים מתכלים לאפס.
קיימת עליה מתמדת בכמויות הביו דיזל המיוצרות, בשנים 2002–2006 חלה עליה של כ-40% מדי שנה.
במהלך שנת 2006 לדוגמה יוצרו כ-6 מיליון טונות של ביו דיזל, כאשר 4.9 מיליון טונות יוצרו באירופה וחלק ניכר מהיתר יוצר בארצות הברית.
בשנת 2008 היקף הייצור עלה ל-7.8 מיליון טונות באירופה בלבד.
בעוד שהביקוש באירופה לביו דיזל בשנת 2006 עמד על ערך משוער של 490 מיליון טונות.
ערך זה עולה אפילו על היקף הייצור העולמי הכולל של כל סוגי השמנים הצמחיים אשר עמד רק על 110 מיליון טונות.
בשנת 2011 תעשיית ייצור הביו דיזל בארצות הברית, העומדת בתקן EPA Renewable Fuel Standard, ייצרה כמות ביו דיזל של למעלה ממיליארד גלונים (הם 3.3 מיליון טונות).
היעד הבא אותו הציבה התעשייה הוא לייצר 12 מיליארד גלונים עד 2020.
בדיקת הכדאיות של ייצור ביו דיזל מתבצעת בעזרת בדיקת התנובה המתקבלת מגידולים חקלאיים ליחידת השטח אשר תספק כמות ביו דיזל לכלי רכב.
יש צורך לכמת את השטח החקלאי הדרוש לייצור ביו דיזל בקנה מידה תעשייתי.
לצורך בדיקת היעילות נדרש לקחת בחשבון את צריכת המשאבים (הדלק) הנדרשת לעיבוד הקרקע, זריעה, קצירה וכדומה.
על פי מחקר שנערך ברשות עמק טנסי, בחווה ממוצעת יש צריכה של 82 ליטרים של דלק לדונם אדמה עליה גדל סוג יבול אחד.
בעוד שבממוצע התנובה היא כ-1,030-1,350 ליטר לדונם.
ממאזן זה מתקבל כי היחס בין הכמות המושקעת לנצרכת הוא בערך 1:15. יעילות תהליך הפוטוסינתזה (קיבוע פחמן דו-חמצני ליצירת מולקולות אורגניות) בצמחים הוא 3-6% מאנרגיית השמש הזמינה.
בהנחה שכל הצמח (פרי, גבעולים ועלים) נדרש ליצור ביו דיזל, היעילות של התהליך הכולל היא בערך 1%.
כאשר משווים נתונים אלו למקור אנרגיה חלופית כגון תא פוטו-וולטאי המשולב עם מנוע חשמלי (מבוסס סוללה), היעילות של הפקת ביו דיזל נמוכה יותר.
אך, הרווחיות מנקודת מבט על עלות הייצור מטה את הכף לטובת הביו דיזל עקב צפיפות האנרגיה הנמוכה של הסוללות בכלי הרכב החשמליים.
מנגד, מחקר משנת 2005 טוען כי בתהליך הייצור של ביו דיזל מצמח הסויה נצרכת כמות דלק מחצבי גדולה ב-27% מהכמות המופקת, ו-118% יותר כאשר הפקת הביו דיזל נעשית מפרחי חמניה.
השוואות אלו אינן מספיקות כדי לקבל החלטה חד משמעית האם התהליך משתלם.
לנושא הסבוך ועמוס בפרטים זה נוסף הנושא של ניצול קרקע, המעבר לכלי רכב המונעים על ביו דיזל טהור ידרוש שטחי ענק לגידול יבולים, גם אם שטחים אלו לא יתחרו על קרקע המנוצלת למזון.
אם התעשייה תנצל רק צמחים מסורתיים אשר משמשים למזון, למרבית מדינות העולם לא יהיה מספיק קרקע חקלאית כדי ספק את כל דרישות האנרגיה של המדינה.
בנוסף אזורים רבים לא יוכלו להרשות לעצמם להסב קרקעות אלו לצורכי אנרגיה עקב מחסור במזון.
כאמור ניתן להשתמש בביו דיזל טהור (B100) או בתערובות שלו עם דיזל מחצבי ברוב מנועי הזרקת דלק המיועדים לשימוש בדיזל.
לביו דיזל תכונות המסה שונות מאשר לדיזל מחצבי, והוא שוחק רכיבים העשויים גומי טבעי המצויים בצנרת של כלי רכב (במיוחד כלי רכב ששנת הייצור שלהם מוקדמת מ-1992).
לכן, לרוב יש צורך להחליף חלקים בצנרת, מסננים ואטמים במשאבת הדלק העשויים גומי, לחומרים עמידים יותר כגון FKM.
מאז שהועבר החוק ל"פעילות אנרגטית שנת 2005" (Energy Policy Act of 2005) בארצות הברית, השימוש בביו דיזל נהיה נפוץ יותר.
בבריטניה, הממשלה הוציאה הוראה אשר מחייבת את ספקי הדלקים לספק 5% דלקים מתחדשים מסך הדלקים הנמכרים בבריטניה (Renewable Transport Fuel Obligation), זאת עד 2010. באשר לסולר המיועד לתחבורה, מכירת דיזל מסוג B5 היא פתרון אפקטיבי למימוש ההוראה.
שימוש בכלי רכב ומוכנות יצרני הרכב
מספר כלי רכב ייעודיים לשימוש בביו דיזל יוצרו בשנים האחרונות, בהם: רכב השטח של חברת קרייזלר, Liberty CRD, שהוגדר כמתאים לתערובת של 5% ביו דיזל.
בשנת 2007, החברה הביעה רצון להרחיב את האחריות הניתנת על רכביה גם לדיזל בהרכב של 20% ביו דיזל, בתנאי שיהיה תקן לאיכות הביו דיזל המשווק בארצות הברית.
גם חברת פולקסווגן הגרמנית הצהירה כי היא מעוניינת לייצר מספר דגמים אשר יהיו בעלי תשתית תואמת לביו דיזל טהור (B100) ולביו דיזל מסוג B5 המיוצר משמן זרעי-ענבים ותואם את תקן EN-14214. האחריות שתינתן תחול על כלי הרכב בהם יעשה שימוש בסוגי הדיזל המוזכרים.
ישנם מקומות מסוימים בעולם המעודדים את השימוש בדלקים חלופיים כדי להקטין את השימוש בדלקים לא מתכלים ובכך להקטין את היקף הפליטות של כלי רכב, לדוגמה בעיר הליפקס שבקנדה, אוטובוסים עירוניים מונעים בעזרת ביו דיזל המיוצר משומן דגים.
אומנם בתחילת פעילות המיזם, בשנת 2004, נתקלו המפעילים במספר תקלות טכניות אך כיום כל מערך האוטובוסים מתפקד בצורה מוצלחת.
אף בתעשיית המזון המהיר נעשים מאמצים לנצל את פסולת שמן הטיגון כדי לייצר ביו דיזל.
בבריטניה, רשת מקדונלד'ס הכריזה בשנת 2007 על ביצוע תהליך ייצור ביו דיזל מפסולת השמן לצורך הפעלת מערכות שונות בסניפי הרשת.
חברת הרכבות הבריטית וירג'ין רייל אשר טוענת כי היא המובילה בתחום השימוש בביו דיזל, מפעילה רכבות המונעות על ידי ביו דיזל בריכוז של 20%.
כמו כן נציגי החברה טוענים כי המעבר לביו דיזל מסוג זה מקטין את היקף הפליטות של הרכבות ב-14%.
החל משנת 2007 הרכבות של חברת Royal Train מונעות בעזרת ביו דיזל טהור המסופק על ידי חברת Green Fuels בע"מ.
בדומה לחברה הבריטית גם חברת הרכבות הממשלתית במזרח וושינגטון ביצעה במהלך קיץ 2008 נסיעת מבחן עם ביו דיזל בהרכב של 25% עשוי מקנולה.
חברת תעופה צ'כית ביצעה טיסת מבחן במטוס סילון מונע על ידי ביו דיזל.
כמו כן, חברות אחרות ביצעו טיסה דומה תוך שימוש בדלק חלופי מסוגים אחרים.
בנובמבר 2011, חברת יונייטד איירליינס ביצעה את הטיסה הראשונה של מטוס מסחרי המונע על ידי 40% דלק מטוסים ביולוגי מבוסס אצות ו-60% דלק מטוסים מחצבי.
טיסת המבחן ארכה כשעתיים וחצי – מנמל התעופה שבעיר יוסטון אל העיר שיקגו.
בישראל ניתן לרכוש ביו-דיזל בצורה מסחרית.
החברה הראשונה העוסקת בייצור מסחרי של ביו-דיזל היא גרין-בי (GreenBe).
בנוסף, קיימות סדנאות להכנת ביו-דיזל על ידי מיחזור שמן בישול משומש.
גם בישראל השימוש בשמנים בכמויות גדולות זול מאשר השימוש בסולר.
עלות ייצור ביו-דיזל משמן צמחי נקי היא כ-1 שקל לליטר.
עלות הייצור משמן טיגון משומש היא כ-4 שקלים לליטר.
ביוב הוא מערכת צינורות תת-קרקעיים, אשר מיועדת לנקז את השפכים העירוניים, ולהוביל אותם למקום שבו לא יהוו מטרד, בעיקר למכון טיהור שפכים.
לעיתים מובילה מערכת הביוב את השפכים לים או לערוץ נחל, פעולה שגורמת לזיהום מים חמור ביותר ולכן מנסים להימנע ממנה.
הביוב הוא מערכת תשתית חשובה בכל יישוב, והקמתה ותחזוקתה מבוצעות על ידי הרשות המקומית.
מערכות ביוב בערים גדולות כמו פריז מאפשרות כניסת אדם לתוכן.
בפריז נמצא מוזיאון הביוב (לז אגו), המאפשר כניסת תיירים אל התעלות.
מערכות הביוב התת-קרקעיות המוקדמות ביותר שנחשפו על ידי ארכאולוגים היו המערכות של הערים מואנג'ודארו והאראפה בתרבות עמק האינדוס.
ברומא העתיקה, קלואקה מקסימה היא מערכת ביוב מתוחכמת מאוד ונחשבת פלא הנדסי.
מערכת זו נשפכת אל נהר הטיבר.
באירופה של ימי הביניים השתמשו בערים בנתיבי מים על מנת לאסוף מים משומשים.
אלו כוסו עם הזמן ותפקדו כמערכות ביוב.
נהר פליט בלונדון הוא דוגמה למערכת זו.
בפריז קיימת מערכת ביוב מהמאה ה-19 אשר מרוצפת ומחופה בלבנים.
בור ספיגה הוא בור הנכרה באדמה ומשמש לקליטת שפכים לשם סילוקם בדרך של חלחול לקרקע.
הבור נמצא בשימוש ביתי או תעשייתי.
בעבר היה נהוג שבחצר כל בית נכרה בור ספיגה שאליו הוזרם הביוב ועל מנת למנוע זיהומים וריחות רעים, נהוג היה לכסותו מדי פעם בסיד כבוי.
סילוק השפכים בצורה זו גורמת למפגעים סביבתיים רבים:
חלחול השפכים לקרקע גורם לזיהום של הקרקע ומי תהום.
לאחר מספר שנים הבור יכול להיסתם ויש צורך בריקונו על ידי ביובית (רכב המיועד לסילוק השפכים שהצטברו בבור הספיגה).
השפכים שנאספו מסולקים לעיתים קרובות על ידי הביובית לשדה או ואדי קרוב.
צורת פינוי זו גורמת לבעיות אסתטיות ותברואתיות וכן לעיתים לזיהום מים.
צורת סילוק זו אינה מאפשרת השבת המים לניצול חוזר בהשקיה חקלאית.
בגלל בעיות וסיבוכים אלו בבורות הספיגה הוציא המשרד להגנת הסביבה ב-1992 תקנות אשר ימנעו את זיהום המים, ולפיהן:
נאסר על הקמת בור ספיגה בבניה חדשה.
במקומות אשר היה שימוש בבורות הספיגה נאלצו להתחבר למערכת הביוב הראשית של האזור או (במקרה ואין מערכת ביוב ראשית) היה צורך לטפל בשפכים (בבור רקב) לפני סילוקם לבור הסופג.
במקרים מיוחדים ניתן להמשיך ולהשתמש בבורות אלו, אך רק לאחר קבלת אישור ממשרד לאיכות הסביבה, הניתן רק כאשר יש טיפול יסודי ומקסימלי בשפכים לפני סילוקם.