tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
השיר זכה להצלחה כה גדולה, עד שהצליח לשהות במשך ארבעה שבועות בפסגת המצעד של רשת ג'.
בנוסף לכך, דורג במקום ה-32 במצעד של המדינה, שהיה מצעד שנערך על ידי עיתונאים ואנשי רדיו שונים בראש השנה ה'תש"ע (2009), לדירוג 500 השירים הטובים ביותר בזמר העברי.
כמו כן, זכה השיר בתואר "שיר השנה", במצעד השנתי של רשת ג' שנערך בשנת 1977. במצעד שירי יהודית רביץ דורג השיר במקום השלישי, אחרי השירים "שבתות וחגים" ו-"הילדה הכי יפה בגן".
בספטמבר 2022 נכלל השיר בגיליון "מאה שורות יפות במוזיקה העברית" של ידיעות אחרונות.
יהודית רביץ, ספר שירים, עמ' 3, הוצאת מפעלי תרבות וחינוך, 1986.
אילן מוכיח (עורך), יהודית רביץ - אהבה יומיומית: מילים, תווים ואקורדים, עמ' 92, הוצאת מודן, 2002.
סלייד היא להקת רוק אנגלית, שהוקמה בוולברהמפטון בשנת 1966. הם זכו לפרסום רב בתקופת הגלאם רוק בתחילת שנות השבעים והיו להם 17 להיטים רצופים במצעד ומהם שישה במקום הראשון במצעד הסינגלים הבריטי.
על בסיס המכירות הם הוכרזו כלהקה הבריטית המצליחה ביותר של שנות השבעים.
זו הייתה גם הפעם הראשונה בה שלושה סינגלים של אותה הלהקה נכנסו למצעדים ישירות למקום הראשון; כל ששת הסינגלים שהגיעו למקום הראשון נכתבו על ידי נודי הולדר וג'ים ליאה.
נכון לשנת 2006, סך המכירות בבריטניה עמד על 6,520,171 עותקים.
הסינגל הנמכר ביותר שלהם, Merry Xmas Everybody , נמכר בלמעלה ממיליון עותקים ולפי הסרט התיעודי של ה-BBC בשם "It's Slade" משנת 1999, הלהקה מכרה למעלה מ-50 מיליון תקליטים ברחבי העולם.
בשנת 1975 הלהקה יצאה לארצות הברית אך לא הצליחה מסחרית שם.
בעקבות כך דעכה הפופולריות שלהם גם בבריטניה.
בשנת 1980 שוב חזרו לתודעה כאשר החליפו את אוזי אוסבורן שפרש ברגע האחרון מפסטיבל הרוק רדינג.
לדברי אנשי הלהקה, היה זה אחד משיאי הקריירה שלהם.
ההרכב המקורי התפצל בשנת 1992, אך עבר איחוד בהמשכה כסלייד II.
הלהקה ממשיכה, עם מספר שינויים בהרכבה, עד היום ושמה חזר להיות סלייד.
סלייד היוותה השראה למספר רב של אמנים כולל נירוונה, סמאשינג פמפקין, הראמונס, סקס פיסטולס, האנדרטונים, הראנאווייז, הקלאש, מוטלי קרו, פויזן, קיס, דף לפרד, אואזיס, קואייט ראיוט (שאף ביצעו שני שירים של סלייד) ובריטני פוקס.
כל חברי סלייד גדלו באזור בלאק קאונטרי (אנ') בבריטניה.
המתופף דון פאואל והבסיסט ג'ים ליאה נולדו וגדלו בוולברהמפטון; הסולן נודי הולדר (אנ') נולד וגדל בקלדמור הסמוכה, והגיטריסט הראשי דייב היל עבר בילדותו לוולברהמפטון מהולבטון.
סלייד הוציאה מעל 30 אלבומים, שלושה מהם הגיעו למקום הראשון במצעד האלבומים בבריטניה.
השירים שלהם שהו 315 שבועות במצעד הבריטי ונכון לשנת 2016 היו להם 24 להיטים במסגרת 30 הגדולים בבריטניה.
סלייד שלטו במצעד הסינגלים בבריטניה בראשית שנות השבעים, יותר מאומנים כמו וויזארד, סוויט, טי רקס, סוזי קוואטרו, מאד, גרי גליטר, רוקסי מיוזיק ודייוויד בואי.
בין השנים 1971 ל-1974 היו להם 12 להיטים בין חמשת הגדולים, מהם שלושה במקום הראשון.
לא היה אמן אחר בבריטניה של אותה תקופה שהשיג עקביות כזאת בטופ 40 בבריטניה ושהיה גם הקרוב ביותר לשיא של הביטלס שהצליחו בעשור הקודם להכניס 22 סינגלים לרשימת עשרת הסינגלים המובילים.
בשנות השבעים סלייד מכרו יותר סינגלים בבריטניה מכל להקה אחרת.
באמצע שנות השבעים הלהקה עברה לארצות הברית בניסיון לפרוץ לשוק האמריקאי ואף על פי שלא הצליחו בכך, הם הטביעו את חותמם על מספר להקות אמריקאיות שציינו את סלייד כהשפעה על שיריהם.
בסוף שנות השבעים, הלהקה חוותה כישלון מסחרי גם בבית אך בשנת 1980 התחדשה הקריירה שלהם כאשר הלהקה התבקשה להופיע בפסטיבל רדינג כמחליפים של אוזי אוסבורן שפרש ברגע האחרון.
בשנתיים הבאות הפיקה הלהקה חומרים המותאמים לסצנת ההבי מאטל ובשנת 1984 הם סוף סוף נכנסו לשוק האמריקאי עם הלהיטים " Run Runaway" ו-"My Oh My".
הצלחה זו לא נמשכה זמן רב, ובשנת 1992 הלהקה התפצלה.
הלהקה ממשיכה להופיע בהרכבים שונים עד ימינו.
סליילסה (, הגייה: ), היא עיר בדנמרק הממוקמת במערב האי שלן.
העיר היא מקום מושבה של המועצה האזורית של סליילסה והיא הגדולה ביותר במועצה.
סלייסה הייתה מיושבת כבר בימי הביניים.
טרלרבורג, מבצר הגנה ויקינגי, שכן באזור הסמוך לסליילסה של היום במהלך התקופה הוויקינגית, הוא נבנה בשנת 980 לספירה.
במאה האחת עשרה לספירה נבנתה במקום כנסייה וסליילסה הפכה למרכז הטבעת מטבעות.
אנטבורסקוב, המנזר הסקנדינבי הראשי של מסדר יוחנן הקדוש של בית החולים בירושלים נבנה במהלך המאה השתים עשרה על ידי ולדמר הראשון, מלך דנמרק ושכן כקילומטר דרומית לעיר סליילסה.
אריק החמישי, מלך דנמרק, העניק לסליילסה מעמד של עיירת שוק בשנת 1288, הדבר העניק לעיר שורה של הטבות ופריווילגיות ותרם לכלכלתה, אם כי העמיד אותה במצב של תחרות עם הערים הסמוכות: קורסר וסקאלסקר.
בסוף המאה השמונה עשרה נבנה כביש מקורסיר לקופנהגן והוא עבר בסליילסה.
תומאס סלייד גורטון השלישי היה פוליטיקאי ומשפטן אמריקאי, שכיהן כחבר הסנאט של ארצות הברית מטעם מדינת וושינגטון בשנים 1981–1987 ושוב מ-1989 עד 2001. טרם כהונתו בסנאט היה התובע הכללי של וושינגטון וחבר בית הנבחרים המדינתי שלה.
גורטון זכה למוניטין לאומי לאחר שהביס את וורן מגנוסון, לשעבר הנשיא הזמני של הסנאט של ארצות הברית ודמות ותיקה במדינת וושינגטון, בבחירות 1980 לסנאט.
בינואר 1928 נולד גורטון בשיקגו שבאילינוי וגדל בפרוור אוונסטון הסמוך, בנם של רות (לבית ישראל) ותומאס סלייד גורטון הבן, צאצא של אחד ממייסדי החברות שיהפכו לימים לתאגיד "Gorton's of Gloucester".
אחיו הצעיר הוא השופט נתנאל מ.
גורטון מבית המשפט הפדרלי המחוזי של ארצות הברית במסצ'וסטס.
את ראשית לימודיו הגבוהים השלים בדארטמות' קולג', ולאחר מכן קיבל תואר שני במשפטים מאוניברסיטת קולומביה.
גורטון שירת בצבא ארצות הברית מ-1945 עד 1946, ולאחר מכן בחיל האוויר של ארצות הברית בשנים 1953–1956. הוא המשיך לשרת בכוחות המילואים של חיל האוויר עד 1980, עת פרש בדרגת קולונל.
הוא התיישב בוושינגטון על מנת שיוכל ליהנות מסקי ומשיט מפרשיות, וחיש מהר פתח בקריירה פוליטית.
גורטון עסק בעריכת דין ונכנס לפוליטיקה של ארצות הברית בשנת 1958. בשנה זו נבחר אל בית הנבחרים של וושינגטון, בו כיהן מ-12 בינואר 1959 עד 13 בינואר 1969. במרוצת שנותיו בבית המחוקקים המדינתי התברג בין בכירי הסיעה הרפובליקנית בבית הנבחרים המדינתי, ובשנתיים האחרונות לכהונתו (1969-1967) היה מנהיג הרוב בבית הנבחרים.
לאחר מכן כיהן כתובע הכללי של וושינגטון משנת 1969 ועד שנבחר לקונגרס ב-1981. במהלך שלוש כהונותיו כתובע הכללי, זכה גורטון להכרה על כך שנקט בצעד יוצא דופן של ליטיגציה אישית בפני בית המשפט העליון של ארצות הברית כדי להציג את עמדות מדינת וושינגטון בסוגיות מסוימות.
למשל, ב-1970 תבע גורטון את ליגת ה-MLB לאחר ההפסד של הקבוצה "סיאטל פיילוטס", מה שהוביל בסופו של דבר לייסוד הקבוצה "סיאטל מארינרס".
בשנת 1980 נבחר גורטון לראשונה אל הסנאט של ארצות הברית.
הוא ניצח את הסנאטור המכהן מטעם המפלגה הדמוקרטית וורן מגנוסון, מוותיקי הסנאט שמילא את תפקיד הנשיא הזמני של הסנאט של ארצות הברית ושהיה בעל מוניטין רב בוושינגטון.
הוא גרף 54% מקולות הבוחרים, לעומת 46 האחוזים של מגנוסון.
בעקבות ניצחון זה נודע כ"קוטל הענקים".
גורטון הושבע לתפקידו בראשית ינואר 1981 ואף ישב בשולחן הממתקים של הסנאט, אך כהונתו נגדעה ב-1986 לאחר שהפסיד לברוק אדמס, לשעבר מזכיר התחבורה של ארצות הברית בממשלו של הנשיא ג'ימי קרטר.
שנתיים לאחר הפסדו לאדמס, התמודד גורטון ב-1988 פעם נוספת לסנאט האמריקאי – הפעם למושבה השני של וושינגטון, שהתפנה בידי בעל בריתו הפוליטי דניאל ג'.
בבחירות אלה גבר בפער זעום על חבר בית הנבחרים של ארצות הברית הדמוקרטי מייק לאורי.
בסנאט, לגורטון היה דפוס הצבעה מתון עד שמרני, ולא פעם זכה לבוז צמד קבוצות באוכלוסייה שטענו כי לגורטון עוינות עזה כלפי עמים ילידים בארצות הברית.
האסטרטגיה שלו לבחירה מחדש אל הסנאט ב-1986 חגה סביב השגת שיעור גבוה של קולות באזורים מחוץ למחוז קינג הנוטה לשמאל הפוליטי.
גורטון כינה את עצמו "מתון נלהב", ובמהרה ביסס את עצמו כלעומתי.
הוא מונה לחבר בוועדת התקציב של הסנאט ותמך ביוזמותיו של נשיא ארצות הברית רונלד רייגן לקיצוץ במסים ובהוצאות על רווחה ובמקום זאת חיזוק הכוחות המזוינים.
עם זאת, יחסיו עם הנשיא רייגן עלו על שרטון כשתמך בתיקון לשוויון זכויות והעדיף את השימוש בכספים פדרליים למימון הפלות עבור נשים עניות.
ב-1994 נבחר גורטון לכהונה נוספת בסנאט, וניצח את חבר מועצת מחוז קינג רון סימס עם 56% מהקולות.
הוא היה לחבר משפיע בוועדת הכוחות המזוינים של הסנאט שכן היה החבר היחיד בוועדה במהלך כהונתו שהגיע לדרגת פיקוד בכירה באחת מזרועות הכוחות המזוינים – חיל האוויר.
במהלך 1996 פעל גורטון למען מסע הבחירות של גורדון סמית' לסנאט האמריקאי באורגון.
ב-1999 נמנה גורטון בין עשרה סנאטורים רפובליקנים שהצביעו נגד האשמתו של הנשיא ביל קלינטון בעדות שקר במסגרת משפט הדחתו, על אף שהצביע בעד האשמתו בשיבוש מהלכי משפט.
בבחירות 2000, מועמדת המפלגה הדמוקרטית מריה קנטוול ניהלה קמפיין עיקש נגד גורטון וגברה עליו ב-2,229 קולות בלבד.
יתר על כן, שבטי הילידים של וושינגטון התנגדו נחרצות לגורטון בשנה זו מפני שבמהלך כהונתו פעל בעקביות להחלשת ריבונותם במדינה.
התמודדותו מול קנטוול הייתה מערכת הבחירות הצמודה ביותר לסנאט של ארצות הברית בהיסטוריה של מדינת וושינגטון.
לאחר הפסדו בשנת 2000 המשיך גורטון בעשייה ציבורית מחוץ לגבעת הקפיטול.
ב-2002 מונה לחבר בוועדה לחקר אירועי 11 בספטמבר.
בערוב ימיו היה דירקטור, עמית במכוני מחקר, ויושב ראש של ועדות פעולה פוליטיות.
בשנת 2010 ייצג גורטון את עיריית סיאטל בתובענה ייצוגית שהגישה נגד איש העסקים קליי בנט, במסגסרת מאבקה נגד העברת קבוצת הכדורסל "סיאטל סופרסוניקס" לאוקלהומה תחת השם "אוקלהומה סיטי ת'אנדר".
לבסוף העירייה הסכימה להעברת הקבוצה לאוקלהומה תמורת 45 מיליון דולר אמריקאי עם אפשרות ל-30 מיליון דולר נוספים.
במהלך הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016 התנגד למועמדותו של דונלד טראמפ, ובמקום זאת תמך במועמדותו של הפוליטיקאי העצמאי אוון מקמלין.
מאוחר יותר אף תמך בהדחתו של טראמפ והפציר ברפובליקנים נוספים להצטרף אליו.
ב-19 באוגוסט 2020 נפטר גורטון בעיירה קלייד היל שבוושינגטון בגיל 92.
סליח אוזג'אן (בטורקית: Salih Özcan; נולד ב-11 בינואר 1998 בקלן שבגרמניה) הוא כדורגלן טורקי יליד גרמניה המשחק בעמדת הקשר בקבוצת בורוסיה דורטמונד מהבונדסליגה ובנבחרת טורקיה.
אוזג'אן גדל במחלקת הנוער של פ.צ קלן.
בשנת 2016 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת הבונדסליגה.
בשנת 2017 הוא זכה במדליית זהב על שם פריץ ואלטר לכדורגלנים בגיל 19. בעונת 2017/18 נשר אוזג'אן עם קלן לבונדסליגה השנייה.
ב-23 באוגוסט 2019 הושאל למשך עונה אחת להולשטיין קיל מהבונדסליגה השנייה.
בעונת 2019/20 הבקיע אוזג'אן חמישה שערי ליגה במדי קיל, וסיים עמה במקום ה-11 בליגה.
בתום עונת ההשאלה חזר אוזג'אן לקלן, שהספיקה לחזור לבונדסליגה.
אוזג'אן שיחק בקלן שתי עונות נוספות, בהן היה לשחקן משמעותי מאוד בקבוצה.
בעונת 2020/21 אוזג'אן וקלן ניצלו מירידה רק לאחר מבחני הישרדות מול קבוצתו הקודמת של אוזג'אן, הולשטיין קיל, בהם ניצחה קלן במפגש כפול.
בעונת 2021/22 קלן ואוזג'אן סיימו במקום השביעי המפתיע בבונדסליגה.
בקיץ 2022 חתם אוזג'אן בבורוסיה דורטמונד, ששילמה עבורו 5 מיליון אירו דמי העברה לפ.צ.
אוזג'אן שיחק בדורטמונד שתי עונות, בהן היה חלק חשוב ברוטציה של הקבוצה, ואף סיים עמה במקום השני בעונת 2022/23, בה הקבוצה שמטה אליפות שהייתה בהישג ידה רק במחזור האחרון.
בקיץ 2024 הושאל אוזג'אן לעונה אחת לוולפסבורג מהבונדסליגה.
אוזג'אן היטיב לשחק בוולפסבורג אך חזר בינואר 2025 לבורוסיה דורטמונד אחרי 11 הופעות במדי וולפסבורג, עקב פציעות מרובות בסגל.
אוזג'אן שיחק בכל הנבחרות הצעירות של גרמניה, וזכה עם נבחרת גרמניה עד גיל 21 בטורניר אליפות אירופה עד גיל 21 בשנת 2021.
על אף ששיחק בנבחרות הצעירות של גרמניה, החליט אוזג'אן לייצג דווקא את טורקיה, בה הוא זכאי לשחק משום ששורשיו טורקיים.
ב-29 במרץ 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת טורקיה, בהפסד 2–3 לנבחרת איטליה במשחק ידידות.
אוזג'אן נכלל בסגל נבחרת טורקיה ליורו 2024, והגיע עמה עד לרבע הגמר, בו הודחה על ידי הולנד.
סליל-סיבוב-סליל הוא מוטיב מבני עיקרי המסוגל לקשור DNA.
כל מונומר משלב שני סלילי α, המחוברים על ידי גדיל קצר של חומצות אמינו, הנקשרים לחריץ הראשי של ה-DNA.
מוטיב HTH מופיע בחלבונים רבים המווסתים את ביטוי הגנים.
אין לבלבל אותו עם מוטיב הסליל-לולאה-סליל .
הגילוי של מוטיב הסליל-סיבוב-סליל התבסס על קווי דמיון בין מספר גנים המקודדים לחלבונים מווסתי שעתוק מבקטריופאג למבדה ו-Escherichia coli : Cro, CAP ו-λ repressor, שנמצאו חולקים רצף משותף של 20–25 חומצות אמינו המקל על זיהוי DNA.
מוטיב הסליל-סיבוב-סליל הוא מוטיב קושר DNA.
הזיהוי והקישור ל-DNA על ידי חלבוני הליקס-סיבוב-סליל נעשים על ידי שני סלילי α, האחד תופס את הקצה ה-N-טרמינלי של המוטיב, והשני בקצה ה-C.
ברוב המקרים, כמו ב-Cro repressor, הסליל השני תורם יותר לזיהוי ה-DNA, ומכאן שהוא מכונה לעיתים קרובות "סליל הזיהוי".
הוא נקשר לחריץ העיקרי של ה-DNA באמצעות סדרה של קשרי מימן ואינטראקציות שונות של קשרי ואן דר ואלס עם בסיסים חשופים.
סליל ה-α השני מייצב את האינטראקציה בין חלבון ל-DNA, אך אינו ממלא תפקיד גדול במיוחד בזיהוי שלו.
סליל הזיהוי והסליל הקודם לו הם תמיד בעלי אותו כיוון יחסי.
נעשו מספר ניסיונות לסווג את המוטיבים של סליל-סיבוב-סליל על סמך המבנה שלהם והסידור המרחבי של הסליל שלהם.
כמה מהסוגים העיקריים מתוארים להלן.
מוטיב ההליקס-סיבוב-הליקס הדו-סליל הוא המוטיב הפשוט ביותר של סליל-סיבוב-סליל.
שבר של Engrailed homeodomain שהקיף רק את שני הסלילים והסיבוב נמצא כתחום חלבון מתקפל באופן אולטרה-מהיר באופן עצמאי.
דוגמה למוטיב זה נמצא במפעיל התעתיק Myb.
למוטיב הסליל ה-Tetra-helical-turn-helix יש סליל C-טרמינלי נוסף בהשוואה למוטיבים התלת-סליליים.
אלה כוללים את תחום ה-HTH קושר ה-DNA מסוג LuxR שנמצא בגורמי שעתוק חיידקים ואת מוטיב ה-helix-turn-helix שנמצא ב-TetR - מדכאים.
מתרחשות גם גרסאות רב-הליליות עם סלילים נוספים.
מוטיב הליקס-סיבוב-סליל המכונף (wHTH) נוצר על ידי צרור 3-סלילי וגיליון בטא 3 או 4 גדילים (כנף).
הטופולוגיה של סלילים וגדילים במוטיבים של wHTH עשויה להשתנות.
בגורם השעתוק ETS wHTH מתקפל למוטיב הליקס-סיבוב-סליל על גבי פיגום אנטי-מקבילי בטא בטא בעל ארבעה גדילים המסודרים בסדר α1-β1-β2-α2-α3-β3-β4 כאשר הסליל השלישי הוא סליל זיהוי DNA.
מוטיבים אחרים של סליל-סיבוב-סליל שונה
נגזרות אחרות של מוטיב הסליל-סיבוב-סליל כוללות את תחום ה-DNA המקשר שנמצא ב-MarR, מווסת של עמידות מרובה לאנטיביוטיקה, היוצר סליל-סיבוב-סליל מכונף עם סליל אלפא-טרמינלי C נוסף.
במיתולוגיה הנורדית, סְלֵייפְּניר (בנורדית עתיקה: Sleipnir, "החומק במהירות") הוא סוס בעל שמונה רגליים עליו רוכב מנהיג האלים, אודין.
באדה הפרוזאית מתואר סיפור לידתו של סלייפניר: האלים היו זקוקים לעזרתו של זר, שהגיע דרך גשר ביפרוסט, בבניית החומה של אסגארד.
הזר הציע לבנות מחדש את החומה תוך שנה וחצי ודרש בתמורה את ידה של האלה פריה, את השמש ואת הירח.
אודין לא הסכים לתנאים אלה ולוקי הציע פשרה לפיה דרישותיו של הבנאי יתמלאו רק אם המלאכה תסתיים תוך שישה חודשים.
הזר הסכים בתנאי שסוסו הקסום, הקרוי סוודילפרי, יוכל לעזור לו, והאלים נעתרו לדרישתו.
העבודה התקדמה בקצב מהיר, שכן הסוס היה מסוגל להעביר משאות גדולים וכבדים מאוד.
האלים חששו כי המלאכה תסתיים בזמן והם יהיו חייבים לקיים את הבטחתם.
במשך הלילה רדף הסוס אחר לוקי ובעליו רדף אחריו, וכך התעכבה הבנייה.
סוודילפרי הצליח לבסוף להשיג את לוקי והשניים הולידו את סלייפניר, "הסוס הטוב ביותר בקרב אלים ואנשים".
בסיפור אחר, אודין רוכב על סלייפניר אל יוטונהיים ופוגש שם את הענק הרונגניר .
הרונגניר שואל מי הוא, האדם ש"רוכב על שמים וים" באמצעות "סוס טוב להפליא".
אודין מהמר בראשו על כך שלא ניתן למצוא סוס טוב כל כך בכל יוטונהיים, והרונגניר טוען שיש ברשותו סוס טוב יותר.
אודין והרונגניר מתחרים ברכיבה, אודין מנצח והרונגניר נכנס בטעות אל תוך אסגארד, שם מת לבסוף.
סלייפניר מוזכר גם בסיפור מותו של בלדר; הרמולד רוכב עליו אל הלהיים כדי לפדות את בלדר מידיה של הל.
סלייפניר מוזכר פעמים רבות באדה הפואטית.
באחת הפואמות אומר אודין, בעודו בתחפושת, כי "אודין הוא הטוב שבאסיר, סלייפניר הוא הטוב שבסוסים".
אודין גם רוכב על סלייפניר בדרכו לניפלהיים כדי להתייעץ עם נביאה:
סאגת הרוואראר והייד'רק כוללת חידה המתייחסת לאודין ולסלייפניר:
בחלקה הראשון של הכרוניקה גסטה דנורום מאת סקסו גרמטיקוס, מתואר כיצד נתקל המלך האגדי האדינגוס באדם אלמוני, זקן, בעל עין אחת.
לאחר מכן לוקח הזקן את האדינגוס לרכיבה על סוסו.
במהלך הרכיבה מציץ האדינגוס מתוך גלימתו של הזקן ומבין שהם רוכבים על הים, אך נאמר לו לא להסתכל על הדרך, ולכן הוא "הסיט את עיניו המשתאות מהמחזה הנורא של הדרכים בהן רכב".
התיאור של הזקן וסוסו מזוהה בדרך כלל עם דמותם של אודין ושל סלייפניר.
על פי הפולקלור האיסלנדי, הקניון בצורת פרסה הממוקם בפארק הלאומי יקילסאורקליווויר שבצפון איסלנד נוצר כאשר סלייפניר רכב בסביבה ואחת מפרסותיו נחתה ביער.
דמותם של אודין וסלייפניר מתוארת על תבליט עץ בחלק החיצוני של בניין עיריית אוסלו שבנורווגיה.
פסל של סלייפניר ניצב גם בעיירה וודנסברי , אנגליה.
בסיפור הקצר "Sleipnir, late Thurinda" מאת רודיארד קיפלינג מופיע סוס בשם סלייפניר.
סלייפניר הופיע גם ביקום מארוול של מארוול קומיקס.
פתיחת שחמט שבה לבן פותח במסע עם הפרש נקראת גם פתיחת סלייפניר, משום שלפרשים בשחמט ישנן שמונה אפשרויות שונות למסע בכל תור - כמספר רגליו של סלייפניר.
סליים רנצ'ר הוא משחק וידאו מסוגת משחקי ההרפתקאות שפותח והופץ על ידי אולפן המשחקים האמריקאי, Monomi Park.
משחק המשך, סליים רנצ'ר 2 , שוחרר בגישה מוקדמת ב-22 בספטמבר 2022, שכיום נגיש לשימוש דרך Windows ו-Xbox Series X/S.
המשחק משוחק בעולם פתוח ומנקודת מבט בגוף ראשון.
השחקן שולט בדמות בשם "ביאטריקס ליבו", שהגיע לכוכב "הרחק הרחק" לאחר שעזב את כדור הארץ וזאת כדי להיות חוואי בחוות סליים ומטרתו לאסוף, לגדל, לחקור ולהאכיל סליימים.
הסליים הם יצורים בעלי גוף עם הרכב הדומה לזה של ג'לטין ויש מינים שונים ורבים מהם ברחבי העולם.
ההיבט הכלכלי העיקרי של המשחק סובב סביב האכלת סליים בפריטי המזון המתאימים שבתמורה מייצרים "פלורטים" שאותם ניתן למכור בתמורה לכסף, שמשמש לרוב לרכישת שדרוגים לציוד או לבנייני החווה של החווה.
פרט לסליים הוורוד הבסיסי, סליים יאכלו רק אחד משלושת סוגי המזון; פירות, ירקות או בשר.
לכל מין של סליים יש מאכל מועדף, אם הם יאכלו את המזון הזה הם יפיקו 2 פלורטים ולא פלורט אחד.
כדי לאגור את פריטי המזון וכדי לכלוא את הסליימים, הדמות הראשית משתמשת במעיין שואב שאיתו הם יכולים לאחסן את הדברים (עם זאת, הדמות יכולה לאחסן בתיק שלה רק מספר מוגבל של פריטים בכל פעם והם יהיו חייבים לחזור לחווה כדי לפרוק את הפריטים שנאספו לפני שהם יוכלו לאסוף פריטים אחרים).
השחקן חייב לקנות ולשדרג מתחמים שונים כדי לאחסן את הסליימים והאוכל שהוא אוסף.
ניתן לשלב בין שני סוגים של סליים על ידי האכלת סליים בפלורטים של סליים ממין אחר.
לאחר האכלתם, הם יגדלו בצורה ניכרת ויהיו מסוגלים ליצור את שני סוגי הפלורטים.
עם זאת, כאשר סליים ישולב עם מין שלישי, הוא יהפוך למפלצת זדונית ושחורה בשם "טאר", שתאכל את כל הסליימים שמסביבו ואף עלולה לפגוע בשחקן.
התזת מים על ה"טאר" תוכל להרוג אותו.
למרבית הסליימים יש גרסאות ענקיות של עצמם, שנמצאים בשלל נקודות ברחבי העולם.
הם גדולים מאוד ובניגוד לסליימים הרגילים, הם נייחים וללא יכולת לזוז ממקומם.
שחקנים יכולים להאכיל את הסליימים הענקיים במזון עד שהם יתפוצצו.
לאחר שיתפוצצו, השחקן יוכל להשיג מהם גרסאות רגילות של הסליים מפתחות, טלפורטר ו"מפתח סליים", ששימוש בו יאפשר לשחקן גישה לאזורים חדשים שלא יכל להיכנס אליהם לפני כן.
פיתוח המשחק "Slime Rancher" החל בדירתו של יוצר המשחק, ניק פופוביץ'.
מכיוון שפופוביץ' היה מעצב משחקים ולא מתכנת, הוא הסתמך על קוד מקור של אנשים אחרים כדי ליצור אב טיפוס של המשחק.
בסופו של דבר הוא גייס את מייק תומאס כדי שיעזור לתכנת את המשחק.
השניים עבדו על המשחק 8 שעות ביום.
המשחק היה אמור לצאת לאור לאחר שנה, אך העבודה עליו התעכבה בשישה חודשים והוא יצא לאחר שנה וחצי.
סליחה על השאלה ילדים היא תוכנית מציאות ישראלית לילדים המהווה תוכנית בת של "סליחה על השאלה" ומבוססת על הפורמט האוסטרלי "You Can't Ask That".
במסגרת התוכנית, ילדים המשתייכים לקבוצות שונות ב עונים על שאלות שנשלחו מהציבור.
ב-2025 יצאה גרסה חדשה לסדרה בשם סליחה על השאלה ילדים בערבית
כל פרק מתמקדים ילדים בקבוצת מיעוט מסוימת בחברה הישראלית או בקבוצה הנחשבת למעוררת עניין.
המשתתפים מביטים למצלמה ועונים על שאלות שנשלחו מהציבור (ביישומון כאן חינוכית) וכתובות על פתקים.
התוכנית נועדה להציע מבט על חייהן של קהילות שבשולי החברה, ולנפץ סטריאוטיפים תוך מענה על שאלות שילדים מפחדים לשאול.
בתוכניתבעונהנושא הפרקתאריך שידורמקורי 171ילדים שחיים בפנימייה2 במאי 2021 182ילדים עם תסמונת טורט9 במאי 2021 193אלרגיות מסכנות חיים16 במאי 2021 204חרדים23 במאי 2021 215ילדים ממוצא אתיופי30 במאי 2021 226מחלימים מקורונה6 ביוני 2021 237ילדים שמתמודדים עם פחד וחרדה13 ביוני 2021 248נוער גאה20 ביוני 2021 259ילדים להורים גרושים27 ביוני 2021
בתוכניתבעונהנושא הפרקתאריך שידורמקורי 261ילדים שנולדו מתרומת זרע3 בפברואר 2022 272שונות במראה10 בפברואר 2022 283מחלימים מסרטן17 בפברואר 2022 294נערים עובדים24 בפברואר 2022 305ילדים להורים עם מגבלה3 במרץ 2022 316ילדים נמוכים10 במרץ 2022 327ילדים של מפורסמים17 במרץ 2022
עונה ראשונהעונה שנייהעונה שלישיתעונה רביעית1 אמיר פישלוביץ'
ליעוז שוקי צמח אליה בן סימון
נועם חקר דיטרסדורף מיכל גאון
חיה מושקא רסקין נעם כהן
אופק שם טוב טליה חי
אביתר אורן קינן8 נעה רויך
אביגיל אמונה בריסק דולב לוטטי
ינאי תורן סלמה ליה הרמן
ענת אלוש13 מורן בוסקו רבינוביץ'
שיר קפגסברג לוי דניס פוסטנוב
שנהפרסקטגוריהמועמדותתוצאה 2021 ליהוק 2022 2025
סלייס גמל בע"מ (בעבר "קל גמל" ו"IRA ישראל") הוא בית השקעות ישראלי בבעלות משפחות גולדברג (51%) וטוקטלי (49%), הפועל משנת 2012. עד יולי 2020, נקראה החברה "קל גמל".
ביולי 2020 רכשה החברה מבית ההשקעות פסגות, באמצעות הראל גמל, את פעילות קופת הגמל בניהול אישי "Slice IRA", ובעקבות הרכישה שינתה את שמה ל"סלייס גמל".
נכון לסוף 2023, החברה ניהלה נכסים בהיקף של כ־4.2 מיליארד ש"ח של כ־94,000 עמיתים במספר מסלולים: קופת גמל, קופת גמל להשקעה, קופת גמל בניהול אישי וקרן השתלמות.
מנכ"ל החברה עד לשנת 2023 היה אסף גולדברג.
בדצמבר 2023 מינתה רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון את אפי סנדרוב למנהל מורשה בחברה, לאחר שנמצאו ליקויים חמורים בניהול קופות הגמל ובשל חשש כבד ליכולת השבת הכספים לעמיתים.
בהמשך הוקפאו כספי העמיתים בחברה, בעקבות ממצאים על ניוד כספים לקרנות השקעה חיצוניות חשודות שאינן עומדות בתקנות.
לחברה אף יוחס ביצוע הונאת פונזי לאחר ששילמו ללקוחות שפדו כספים מתוך הפקדות של לקוחות אחרים.
פרשת סלייס נחשבת להונאת הכספים הגדולה ביותר של מוסד פיננסי מפוקח בהיסטוריה של מדינת ישראל.
היקף הכספים שאבדו מוערך ב-900 מיליון ש"ח (למעלה מפי שלוש מהיקף הכספים בפרשת המעילה בבנק למסחר).
פרשת סלייס היא פרשה פיננסית רחבת היקף, שבמהלכה נגנבו כספי חיסכון פנסיוני מכ־7,500 חוסכים בהיקף של כ־900 מיליון ש"ח.
הפרשה נחשפה לראשונה במאי 2022 על ידי סוכן הביטוח שמואל פיקסמן, שהתריע על ניוד כספי חוסכים לקופת גמל בניהול אישי של סלייס (Slice IRA) ללא ידיעתם ובניגוד לתקנות.
מאז חשיפתה ועד מינויו של המנהל המורשה, פעל שמואל פיקסמן באופן עצמאי להשבת כספים לחוסכים, והצליח להחזיר את כספם של 18 עמיתים, ללא תלות בהליך ההסדר של החברה.
ממצאיו של שמואל פיקסמן הובילו לביקורת רגולטורית, לפתיחת חקירות נוספות ולמינוי מנהל מורשה לחברה, והפרשה נחשבת לאחת מפרשות הכשלים החמורות בתולדות הפיקוח על שוק ההון בישראל.
בראשית 2023 החלה רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון לערוך ביקורת בחברה בנושא זכויות עמיתים בקופות גמל בניהול אישי.
הביקורת לא חשפה את העברות הכספים לקרנות חוץ, ולכן לא עצרה את הניודים.
במאי 2023 הוטל על החברה עיצום כספי בסך 2,040,000 ש"ח בגין אי מענה לפניות ציבור.
באוגוסט 2023 הוגשה תובענה ייצוגית נגד סלייס על ידי עו"ד נימרוד אליהו לוי ועו"ד ד"ר עדיאל זימרן (ת"צ 40740-08-23 רונית אביב נ' סלייס גמל בע"מ) ובקשה למינוי גורם שיפקח על הכספים בקרנות החוץ.
בדיון מקדמי שהתקיים בבית הדין לעבודה בפני השופט ספיבק הוא הורה לרשות שוק ההון להגיש את עמדתה, ומספר ימים לפני מועד הגשת העמדה הודיעה רשות שוק ההון על מינוי המנהל המורשה והודיעה לבית המשפט כי בעקבות המינוי ההליך מתייתר.
בית הדין הארצי לעבודה קבע בפסק דין: "לא ניתן שלא לראות את הקשר שבין הגשת הבקשה ביום 11.10.2023למינוי נאמן להצלת הכספים שבעקבותיו התקיים דיון ביום 26.11.2023 בו אוחד הדיון בסעד הזמני עם התיק העיקרי והרשות נדרשה להתייצב בהליך ולמסור עמדתה".
בספטמבר 2023 ערכה רשות שוק ההון ביקורת חריגה במשרדי סלייס גמל, בעקבות תלונות על קשיים למשוך כספים ואי סדרים חמורים בהתנהלותה.
החברה נתבקשה להפסיק לצרף עמיתים לקרנות חוץ חשודות שלא עמדו בתקנות ההשקעה.
רואה החשבון ראובן סווארי, מונה על ידי ראש רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון עמית גל, לעמוד בראש החקירה.
ב־26 בדצמבר 2023 מונה אפי סנדרוב למנהל מורשה, והוקמה ועדת הנהלה שכללה את השופט (בדימוס) יוסף אלון, משה טרי ופרופ' לימור עציוני.
בבדיקות המנהל המורשה התגלו מספר ליקויים חמורים: החברה לא ניהלה מערכת מסודרת לניהול המידע ביחס לקופות הגמל בניהול אישי המאפשרת לייחס את הנכסים לעמיתים, וניהלה חלק מקופות הגמל בניהול אישי על גבי קובצי "אקסל".
בניגוד לפרקטיקה המקובלת בישראל, לפיה חברה מנהלת מעבירה כספים לחשבונות נפרדים וייעודיים ("קסטודיאן") על שם כל עמית, לאף אחד מהעמיתים שהשקיעו בקופת גמל בניהול אישי לא נפתחו חשבונות "קסטודיאן" ייעודיים.
החברה השתמשה בכספים של עמיתים מסוימים שהופקדו ב"בקופות גמל מסלוליות" כאמצעי תשלום לעמיתים אחרים אשר ביצעו משיכה או ניוד, וזאת לפני שכספי העמיתים המושכים התקבלו מן הקרנות בהן השקיעו.
בידי החברה לא היו שערוכים ואסמכתאות בקשר עם השקעות של עמיתים בקופות גמל בניהול אישי, בנוסף כספי עמיתים בשיעור של כ-900 מיליון ש"ח הושקעו במכשירי השקעה שאינם מותרים על פי חוק.
בנוסף לפעילותה בתחום קופות הגמל בניהול אישי (IRA), הפעילה סלייס גמל גם קופות גמל מסלוליות.
קופות אלו אופיינו במדיניות השקעות שהתבססה במידה רבה על השקעות אלטרנטיביות, ובהן נדל"ן, סחורות ונכסים לא־סחירים אחרים, והוצגו לציבור ולסוכני הביטוח כחלופה למסלולי השקעה מסורתיים.
היקף הכספים שנוהלו בקופות המסלוליות עמד בשיאו על כ־1.8 מיליארד ש"ח.
לאחר התערבות רשות שוק ההון ומינוי מנהל מורשה לחברה, היקף הנכסים בקופות אלו עמד על כ־1.18 מיליארד ש"ח, ובהמשך, לאחר סיום שלבי טיפול והתאמות, עלה לכ־1.39 מיליארד ש"ח.
בשל מאפייני ההשקעות הלא־נזילות, פעל בתקופה שקדמה להתערבות הרגולטורית מנגנון מימון נזילות תפעולי, אשר איפשר ביצוע ניודי כספים מהקופות המסלוליות גם כאשר מימוש הנכסים עצמם דרש פרק זמן ממושך.
מנגנון זה, שתואר בדיווחים שונים כ"רשת ביטחון" תזרימית, כלל העמדת מימון זמני על ידי הפניקס, ונועד לאפשר עמידה בלוחות הזמנים הקבועים בדין לביצוע ניודים.
לפי פרסומים שונים, קיומו של המנגנון היה מוכר ומדווח לסוכני הביטוח במהלך פעילות הקופות.
חשוב לדייק: לא כל הקופות המסלוליות בסלייס היו אלטרנטיביות.
הכשל שעליו מדובר נוגע בעיקר לקופות עם חשיפה לנכסים לא־נזילים, שם נדרש גשר נזילות, ושם נוצרה הבעיה, הבעיה הייתה שבשל הגישור הפיננסי, נוצר "בור פיננסי" של חוסר בכיסוי התחייבויות עבור קופות הגמל שהושקעו בנכסים לא נזילים.
הקופות המסלוליות של סלייס נמכרו ל־הפניקס תמורת סכום של כ־5 מיליון ש"ח.
במסגרת העסקה הועבר תיק נכסים מנוהלים בהיקף של כ־1.15–1.2 מיליארד ש"ח, וכן ניהול חשבונותיהם של כ־100 אלף עמיתים, ובהם כ־90 אלף בעלי קופות גמל, קרנות השתלמות ומסלולי "חיסכון לכל ילד".
העברת ניהול הקופות לפניקס הושלמה במהלך מרץ 2025.
ביום ה', 29 בינואר 2026, דחה בית המשפט תביעה שהגיש שמעון גולדברג, מבעלי בית ההשקעות סלייס, נגד רשות שוק ההון, שבה ביקש שלא להשיב סכום של כ־71 מיליון ש"ח.
בית המשפט קבע כי מדובר בהון רגולטורי המיועד לקופות הגמל המסלוליות שנוהלו על ידי סלייס, וכי אין לייעד סכום זה לפיצוי נפגעי קופות הגמל בניהול אישי (IRA), שלגביהן מתנהלים הליכים משפטיים נפרדים.
לאחר סגירת סלייס, ביצעה רשות שוק ההון ביקורת בסוכנות "פינברט" שבפתח תקווה, אחת הסוכנויות המרכזיות לשיווק השקעות אלטרנטיביות לא סחירות.
חלק משמעותי מההשקעות ששווקו על ידי פינברט עבר דרך פלטפורמת סלייס, ובהתאם רוב הכספים שהוזרמו דרכה מוקפאים כיום, בדומה לשאר כספי החוסכים בסלייס.
על פי הערכות, מעל ל־100 מיליון ש"ח הועברו באמצעות פינברט לקופות סלייס.
בסוף מאי 2024 קבעה רשות שוק ההון כי כלל הכספים שהושקעו בקרנות חוץ באמצעות סלייס, בהיקף מוערך של כ־900 מיליון ש"ח (ובכללם גם השקעות פינברט), יושבו לקופות הגמל של החברה.
עם זאת, נציגי פינברט טענו כי לדרישה זו אין תוקף משפטי.
בדצמבר 2024 הודיעה רשות שוק ההון לבעל השליטה בסלייס, שמעון גולדברג, כי עליו להעביר 71 מיליון שקל לקופת סלייס בתוך 14 יום.
הדרישה הועברה לאחר שימוע שנערך לגולדברג, בעקבות סירובו להעביר את הסכום המקורי שנדרש ממנו, 74 מיליון שקל, כפי שפורסם באוגוסט 2024.
הדרישה של הרשות, בראשות עמית גל, ניתנה על רקע הכנת הדו"חות הכספיים של סלייס לשנת 2023 בידי המנהל המיוחד שמונה לה בסוף דצמבר 2023, רו"ח אפי סנדרוב.
במסגרת הכנת הדו"חות התגלה כי לסלייס גירעון של לפחות 64 מיליון שקל בהון העצמי שלה.
מאחר שהכנת הדו"חות טרם הסתיימה, ייתכן שהיקף הגירעון אף גדול יותר, ובהתאם עשוי גולדברג להידרש להזרמה של סכומים גבוהים נוספים.
ככל הידוע, הרשות ציינה זאת בפניו.
ב־2 בדצמבר 2024 הגישה חברת הכנסת מירב כהן (יש עתיד) שתי שאילתות לשר האוצר בצלאל סמוטריץ' בנוגע לפרשת סלייס: האחת על ערבויות המדינה לכספים שלא אותרו, והשנייה על הלקחים מהפרשה.
בתשובתו ב־29 בינואר 2025 הדגיש סמוטריץ' כי המדינה לא תפצה את החוסכים וטען כי מדובר ב"לקוחות שנטלו סיכונים".
עם זאת, הוא הודה כי בפרשה התקיימו מעילות וניגודי עניינים, וציין כי מונה מנהל מורשה להשבת הכספים, והעריך כי "חלק הארי" מהכספים יוחזר לעמיתים אך לא כולם.
במסגרת פרשת סלייס, המונחים "קרנות לבנות" ו"קרנות אדומות" מתייחסים לשתי קבוצות של קופות גמל בניהול אישי (IRA) שהיו חלק מניהול הכספים של חברת סלייס גמל.
הקרנות הלבנות הן קופות שבהן לא נמצאו ליקויים משמעותיים, בעוד שהקרנות האדומות היו קרנות זרות שאליהן הועברו כספים לחו"ל, וחלקם נעלמו.
בנובמבר 2024 הוגשה תוכנית הסדר על ידי הממונה על סלייס, רו"ח אפי סנדרוב.
במסגרת התוכנית חולקו החוסכים ל"אשכולות מארגנים", בהתאם לבעלי הקרנות והיקף הכספים שגייסו, כאשר מיקומם המדויק של כספים אלה אינו ידוע.:
הבקשה שהגיש המנהל המורשה, אפי סנדרוב, ביום 28/09/2025 לבית המשפט, מפרטת את מתווה ההסדר לחלוקת הכספים שנותרו בקופת סלייס, וכן את אופן חלוקת הכספים שיתקבלו בעתיד.
לפי ההסדר, תיפתח לכל אחד מהעמיתים קופת גמל או קרן השתלמות ייעודית, אליה יועברו הכספים שיקבל כהחזר באופן יחסי.
על פי ההערכות, חלוקת הכספים צפויה להתחיל במחצית השנייה של שנת 2026. ההסדר מותנה באישור בית המשפט.
אשכול גיא שנצר: כ־100 מיליון דולר
לגבי פעילותו של אשכול שנצר צוין בבקשת המנהל המורשה כי כספי העמיתים שימשו, בין היתר, למתן הלוואה ללא ביטחונות בסך 32 מיליון דולר לחברה המאוגדת בניו יורק, ולהלוואה נוספת בסך כ-7.2 מיליון דולר לחברה המאוגדת בגאורגיה.
עוד דווח על השקעה של כ-40 מיליון ש"ח בקרן גידור זרה שהשקיעה בחברות ציבוריות, וכן על השקעות בנדל"ן בארצות הברית, בהן שותפות עם גורם ישראלי שחברה בבעלותו לניקוי בריכות קיבלה גם היא הלוואה מכספי העמיתים.
לפי המנהל המורשה, החברה מצויה בקשיים עסקיים.
בנוסף צוין כי לפחות 15 מיליון ש"ח שולמו לצדדים שלישיים עבור "גיוס" עמיתים ו"שיווק" הקרנות, וכי שולמו תשלומים ישירים לשנצר בסך של לפחות כ-2 מיליון דולר.
אשכול ליעם ישראלי: כ־34 מיליון דולר
על פי מידע ומסמכים שבידי המנהל המורשה, ובהסתייגות הנדרשת, עולה כי כספי עמיתים הועברו והופעלו כך:
כ־49,818,271 ש"ח שימשו להעמדת הלוואות לעמיתים שהעבירו כספים לקרנות LATM, מגה ו־NLI.
לצורכי חישוב בדולר ארצות הברית, לפי שער המרה אחיד של 3.71 ש"ח לדולר, מדובר בכ־13,428,106 דולר.
סכום של כ־6.5 מיליון דולר מכספי העמיתים הועמד כהלוואה לקרן זרה בשם X Investing Group, שהשתמשה בכספים לרכישת דירת מגורים יוקרתית בישראל.
בגין ההלוואה נרשמה הערת אזהרה על שם קרן זרה המנוהלת בידי "אשכול פינברט".
ביחס ליתרת הכספים: בחלקם נעשה שימוש שלא לצורכי השקעת כספי העמיתים, ובחלקם מטרת השימוש אינה ידועה.
צעדי אכיפה והליכים שננקטו בידי המנהל המורשה:
ביום 3.7.2024 הוטל צו עיכוב יציאה מהארץ על ליעם ואנסטסיה.
יצוין כי ליעם מצוי בהליכי פשיטת רגל.
ביום 18.9.2024 הוטלו עיקולים על הערות האזהרה שנרשמו בקשר להלוואה שניתנה לרכישת הדירה, וכן על הערת האזהרה שנרשמה לטובת רוכשת הדירה.
נוהלו הליכים נגד גורמים נוספים הקשורים לניהול או לתפעול הקרנות, ובמסגרתם נתפסו תיבות דוא"ל והתקבלו מסמכים נוספים..
אשכול פינברט: כ־61 מיליון דולר
לפי דו"ח המנהל המורשה אפי סנדרוב, חלק ניכר מכספי העמיתים שהועברו דרך סוכנות פינברט שימשו למטרות חורגות מהשקעה, ובהן מימון פעילות החברה, תשלום שכר למקורבים, טיסות ואירוח.
כמו כן, כ־5 מיליון דולר הועברו מקרנות פינברט לקרן X Group לצורך רכישת דירת יוקרה הקשורה לקרנות ליעם, וכ־2.5 מיליון דולר ניתנו כהלוואה לחברה גיאורגית שבעל השליטה בה הוא מקורב ליו"ר פינברט, גבריאל קוקואשוילי.
עוד נמסר כי כ־25 מיליון דולר ניתנו כהלוואות ללא בטוחות לתאגידים שזהותם אינה ידועה, בעוד ש־15.4 מיליון דולר הושבו לחברה.
בעקבות ממצאים אלה הוציא בית המשפט לבקשת המנהל המורשה צווי עיקול, עיכוב יציאה מהארץ ואיסור פעולה בנכסי הקרנות, ובמקביל ביצעה רשות שוק ההון ביקורת במשרדי פינברט.
אשכול אמנון יעקוב: כ־12 מיליון דולר
השותף הכללי בקרנות אלה היא חברת Phoenix Investments 2022 LLC, המאוגדת אף היא במישיגן, שבעל מניותיה הוא אמנון יעקובי, סוכן ביטוח ישראלי.
החברה הגישה בקשה למתן צו למסירת מידע ומסמכים נגד יעקובי והקרנות שבניהולו.
המנהל המורשה פועל להשבת נכסי העמיתים, ובמקביל מתקיימים מגעים בין הצדדים במטרה לקדם את ענייני החוסכים.
מהממצאים שפורסמו עלה כי קרנות הקשורות ליעקובי העמידו הלוואות לעמיתים בהיקפים משמעותיים (בכלל זה לעמיתי "אשכול שנצר" ועמיתי "אשכול חשבון המעבר"), וכן ביצעו השקעות שונות בתחום הנדל"ן ובמתן אשראי.
אשכול אנא חיימוב כ-27 מיליון דולר
אנה חיימוב, אזרחית ישראלית, הוגדרה כשותפה הכללית ומייסדת הקרן LP Investments 21 Dana ("קרן דנה"), שהוקמה כשותפות מוגבלת ונרשמה במדינת דלאוור שבארצות הברית ביום 9 באפריל 2021. על פי מידע שהגיע לידי המנהל המורשה, כ־800 עמיתים העבירו לקרן זו סכום כולל של 26,784,785 דולר.
ב־8 בפברואר 2024 הגיש המנהל המורשה בקשה לבית המשפט לקבלת מידע ומסמכים בנוגע להשקעות הקרן.
אף שבית המשפט הורה לחיימוב להתייצב לדיון, היא לא הופיעה, ואף פיטרה את באת כוחה שעות ספורות לפני הדיון.
ב־7 במרץ 2024 הוציא בית המשפט צו שחייב את חיימוב להעביר למנהל המורשה מידע ומסמכים, ולאחר שבקשתה לעיון חוזר נדחתה (8 באפריל 2024), ולא קיימה את הצו, הוגשה נגדה בקשה לפי פקודת בזיון בית המשפט.
גם לדיון בבקשה זו לא התייצבה, וב־9 במאי 2024 הוטל עליה קנס כספי מיידי וכן קנס יומי מצטבר עד לקיום הצו.
משהמשיכה להפר את הוראות בית המשפט, הוגשה בקשה נוספת להטלת סנקציה של מאסר.
ב־23 בדצמבר 2024 נעתר בית המשפט לבקשה והוציא פקודת מאסר נגדה.
התחמקויותיה מהופעה לדיונים ומסירת מסמכים עוררו חשש כי ייתכן שאינה המפעילה האמיתית או הבלעדית של הקרן.
הגב' חיימוב אינה שוהה בישראל מיום .23.11.2021
אשכול אודי יהודה אביטל: כ־2.5 מיליון דולר
הקרנות השקיעו כ-2.2 מיליון דולר ברכישת איגרות חוב של חברה המאוגדת במדינת פלורידה, הנמצאת בבעלותו של מר אביטל, אשר בבעלותה נכסים מניבים במדינה.
על פי התוכנית, שיעור ההחזר לחוסכים ייקבע בהתאם לאשכול שבו שובצו וליכולת של המנהל להשיב את הכספים, כאשר לא יבוצע סבסוד צולב בין האשכולות.
על פי דו"ח שהגישה רשות שוק ההון לוועדת הכספים של הכנסת, מתוך הכספים שהושקעו בקרנות שלא עמדו בהוראות החוק, כ־550 מיליון שקל הועברו לקרנות שגייסו עמיתים באמצעות הבטחת הלוואות בתנאים מועדפים.
על פי הדו"ח, סוכני ביטוח ומשווקים וחברות שכנעו עמיתים להעביר את כספי הפנסיה שלהם לקופת גמל בניהול אישי בחברה, כאשר התמורה הייתה מתן הלוואה בשיעור של כ-20% מהסכום שהועבר.
ב-24 לחודש אפריל, שנת 2025, הוקמה עמותה בשם "ארגון להגנת חוסכי סלייס הקרנות האדמות".
עיקרי מטרות העמותה: לאגד את קבוצת החוסכים שהעבירו את כל חסכונותיהם וקופות הגמל שלהם לחברת סלייס גמל בע"מ על מנת לפעול להשבת כספים שהושקעו ונגנבו תוך ביצוע כל הפעולות הנדרשות.
מתן תמיכה מקצועית ונפשית לנפגעי סלייס וסיוע לכל הנפגעים שידם אינה משגת.
הסכם ראשון להשבת כספי נפגעי סלייס
ביוני 2025 נחתם הסכם ראשון להשבת כספים בפרשת סלייס.
רו"ח אפי סנדרוב, שמונה כמנהל המורשה של סלייס בדצמבר 2023, הגיע להסכמה עם ליעם ישראל על החזרת סכום של כ־25 מיליון דולר (כ־90 מיליון שקל) מתוך כ־900 מיליון שקל שנעלמו בהשקעות אסורות בקרנות חוץ.
מדובר בכ־11% מסך הכספים שנעלמו.
במסגרת תוכנית ההסדר שחילק סנדרוב, הוגדרו "אשכולות מארגנים" לפי הגורמים שגייסו את הכספים.
ליעם ישראל, שהוביל את "אשכול ליעם ישראל", גייס כ־34 מיליון דולר (כ־120 מיליון שקל).
על פי ההסכם, החוסכים שהעבירו את כספם לקרנות החוץ יקבלו החזר מלא ותוספת של 2% על הסכום שהשקיעו.
כמו כן, כ־30 מיליון שקל מתוך הסכום שגויס הוחזרו לחוסכים כהלוואות.
ההחזר נקבע להתבצע בשלוש פעימות, ביוני, אוגוסט ונובמבר 2025 – באמצעות המנהל המורשה.
על אף חתימת ההסכם, נכון למועד זה אף חוסך עדיין לא קיבל בפועל את כספו מאז מינויו של סנדרוב לממונה על סלייס.
ב-26 לחודש יוני 2025, עתרו כ־50 נפגעי פרשת סלייס לבג"ץ, באמצעות לובי 99 והקליניקה לזכויות ניצולי שואה ואנשים בזקנה מאוניברסיטת תל אביב, בדרישה ששר האוצר יעמיד ערבות מדינה לחובות החברה.
שר האוצר בצלאל סמוטריץ' דחה את הבקשה, והבהיר כי הפתרון שנבחר הוא מתן הלוואה ממשלתית בהיקף של 20 מיליון שקל לניהול המנהל המורשה.
האוצר דיווח כי אותרו כ־65% מכספי החוסכים, אך כ־30% מהסכום שמוצג כהשבה מתבסס על ההסכם עם ליעם ישראל שטרם יושם בפועל, ולכן הכספים עדיין לא הועברו לעמיתים.
ביום 28 לחודש ספטמבר 2025, הגיש המנהל המורשה של סלייס, אפי סנדרוב, בקשה לבית המשפט ובה נטען כי ליעם ישראל ואנסטסיה קוטייבה לא עמדו בהסכם שנחתם עמם ואושר ביולי אותה שנה.
לפי ההסכם התחייבו ישראל, המנהל בפועל של שלוש קרנות המאוגדות במישיגן (Mega Or, LATM ו-NLI), וקוטייבה, ששימשה כשותף הכללי בקרנות, להשיב לקופת סלייס סכום כולל של 20 מיליון דולר.
ההחזר נקבע להתבצע בשלוש פעימות: מיליון דולר בחודש יולי, כ-3 מיליון דולר נוספים בתחילת ספטמבר ויתרת הסכום, 16 מיליון דולר, עד תחילת דצמבר.
בעוד שהפעימה הראשונה שולמה, הפעימה השנייה לא הועברה.
בבקשה צוין כי נשלח מכתב התראה לישראל ולקוטייבה לפני נקיטת הליכים משפטיים ומימוש בטוחות, ואף התקיימה פגישה עם הצדדים לשם הסדרת יתרת התשלומים והוספת בטוחות, אך נכון למועד ההגשה טרם הושגו הסכמות.
אישור מתווה הסדר החוב בחברת הגמל סלייס
במאי 2025 אישר בית המשפט המחוזי בתל אביב, באופן עקרוני, את מתווה הסדר החוב בחברת הגמל סלייס, שגובש על ידי המנהל המורשה שמינתה רשות שוק ההון, רו"ח אפי סנדרוב.
ההליך עוסק בכספי חוסכים בהיקף של כ־850 מיליון שקל, שהועברו בשנים 2022 עד 2023 לקרנות השקעה אלטרנטיביות בחו"ל במסגרת קופות גמל בניהול אישי (IRA), וחלקם לא הושב עד למועד הדיונים.
המתווה מבוסס על חלוקת העמיתים ל"אשכולות", בהתאם לזהות מארגני קרנות ההשקעה אליהן נותבו הכספים.
כל אשכול מטופל בנפרד, תוך ניסיון לממש נכסים, לנהל משא ומתן עם גורמים מעורבים ולהשיב כספים לעמיתים.
בין האשכולות שנכללו במתווה: גיא שנצר, ליעם ישראל, אנה חיימוב, פינברט, אמנון יעקבי ואודי אביטל.
בחלק מהמקרים נחתמו או מתנהלים הסכמי השבה חלקיים, ובאחרים נמשכים מגעים משפטיים ומסחריים.
בדיונים שנערכו בבית המשפט צוין כי תהליכי ההשבה מורכבים ומתמשכים, בין היתר בשל השקעת כספים בנכסים לא סחירים, הלוואות ארוכות טווח והחזקה של חלק מהנכסים בידי קרנות זרות.
השופטת סיגל יעקבי עמדה על משך ההליכים והדגישה כי אף שננקטים צעדים חריגים בהיקפם, השבת מלוא הכספים צפויה להימשך זמן רב.
כן צוין כי מתנהלת חקירה במישור הפלילי, אשר טרם עברה לשלב פומבי.
לצד הקרנות המכונות "אדומות", נבחנת גם השבת כספים מקרנות המכונות "לבנות", שבהן לא נמצאו ליקויים מהותיים, אך קיימים עיכובים בקבלת מידע ובשיוך כספים לעמיתים.
לפי נתונים שהוגשו לבית המשפט, חלק ניכר מכספי הקרנות הלבנות טרם שויך לעמיתים ספציפיים, והשלמת התהליך צפויה להימשך גם בשנת 2026.
בית המשפט קבע כי במסגרת ההסדר תינתן עדיפות לעמיתים שלא קיבלו הלוואות על חשבון השקעתם ולעמיתים שהגיעו לגיל פרישה.
לפי המתווה, כספים שיושבו יופקדו עבור כל עמית בקופת גמל או קרן השתלמות ייעודית.
נכון לסתיו 2025, כשליש מהכספים שהועברו לקרנות האדומות טרם אותרו, חלק נוסף אותר אך שוויו אינו ודאי, וחלק מהסכומים הושבו לעמיתים באמצעות הלוואות או הוחזרו לקופת סלייס.
ההליך המשפטי מצוי בהמשך התדיינות, והחלטות נוספות בנוגע לאישור הסדר החוב הסופי, מימוש נכסים ודרישות רגולטוריות מבעלי השליטה צפויות להתקבל בהמשך.
תביעה אזרחית בסך של כ־950 מיליון שקל נגד בני משפחת גולדברג ונושאי משרה בחברה
בדצמבר 2025 הגיש המנהל המורשה שמונה לחברת סלייס, רו"ח אפי סנדרוב, תביעה אזרחית בסך של כ־950 מיליון שקל נגד בני משפחת גולדברג ונושאי משרה בחברה, בטענה לכשלים חמורים בניהול החברה ולהונאה רחבת היקף בכספי העמיתים.
על פי כתב התביעה, כ־7,500 עמיתים העבירו כ־850 מיליון שקל לקופות גמל וקרנות השתלמות בניהול אישי (IRA), אשר נוידו לקרנות השקעה זרות ולא מפוקחות, וחלק ניכר מהכספים לא הושב.
התביעה מייחסת אחריות לכשלים למנכ"ל לשעבר אסף גולדברג, לדירקטוריון ולשומרי הסף של החברה, ומצביעה על היעדר ממשל תאגידי, העברת כספים ללא הוראות תקינות של עמיתים ופגיעה באמון הציבור במערכת החיסכון הפנסיוני.
סכום התביעה כולל, בין היתר, נזקי תשואה נטענים, גירעון בחשבונות מעבר והוצאות הניהול המורשה.
נכון למועד הגשת התביעה, האגרה הנדרשת לצורך בירור ההליך, בהיקף של כ־10 מיליון שקל, טרם שולמה, והמשך ההליך כפוף להכרעת בית המשפט בנושא זה.
תביעה נוספת נגד גורמים המעורבים בפרשה
בינואר 2026 הגיש המנהל המורשה של סלייס, אפי סנדרוב, כתב תביעה נוסף לבית המשפט המחוזי בתל אביב נגד קבוצה של גורמים שפעלו במסגרת הקרויה „אשכול אנה חיימוב".
לפי כתב התביעה, פעילות האשכול הובילה לניוד של כ־26.8 מיליון דולר מכספי עמיתי סלייס לקופות בניהול אישי ומשם לקרן זרה, כאשר גורל הכספים אינו ידוע במלואו.
במסגרת ההליכים נתבעו גם גורמים נוספים, ובהם סוכני ביטוח וגורמים מתווכים שלקחו חלק בשיווק הקרנות.
במהלך ההליכים הוצא צו מאסר לפי פקודת ביזיון בית המשפט נגד אחת הדמויות המרכזיות, לאחר שלא קיימה צו למסירת מידע בנוגע לכספי העמיתים.
הסדר הפדיון וחלוקת הכספים לעמיתי "אשכול אמנון יעקובי"
לאחר מאמצים ממושכים, הוגשה לבית המשפט המחוזי בתל אביב בקשה לאישור הסדר פשרה, שנחתם ביום 30 בדצמבר 2025, בין סלייס גמל בע"מ, באמצעות המנהל המורשה רו"ח אפי סנדרוב, לבין אמנון יעקובי וחברות וקרנות הקשורות אליו.
על פי המסמכים שהוגשו לבית המשפט, כספי עמיתי סלייס בהיקף של כ־12.6 מיליון דולר ארה"ב (כ־42.25 מיליון ש"ח) הועברו לקרנות פרטיות שבשליטתו של יעקובי, ושימשו בין היתר למתן הלוואות לעמיתים, העברות לחברות בבעלות בני משפחה, השקעות נדל"ן בישראל ובחו"ל, השקעות טכנולוגיות ופעילות עסקית נוספת.
במסגרת ההסדר התחייב יעקובי להשבה מוערכת של כ־24 מיליון ש"ח, כאשר חלק ניכר מהסכום מבוסס על ויתור על גביית הלוואות שניתנו לעמיתים מכספי הפנסיה עצמם, ולא על החזר כספי ישיר.
יתרת ההשבה מבוססת על העברת נכסים קיימים והתחייבות להעברת חלק מהכנסות עתידיות לאורך מספר שנים.
במסמכים הוזכרה גם פעילות מסחרית וציבורית, לרבות חסויות שניתנו באמצעות חברות קשורות למועדון הכדורגל בית"ר ירושלים.
גורמים שונים העלו שאלות בנוגע לשיעור ההשבה בפועל, למידת השקיפות של כלל מקורות המימון ולפיקוח על יישום ההתחייבויות שנקבעו בהסדר.
הסדר להשבת כספים מקרן זרה Shayna LP
במקביל להליכים המשפטיים, הוגש לבית המשפט הסכם להסדרת השבת כספים מקרן השקעות זרה בשם Shayna LP, אליה הועברו כ־12 מיליון דולר מכספי עמיתי סלייס דרך אשכול שנוהל בעבר על ידי גיא שנצר.
ההסכם קובע מימוש הדרגתי של נכסי הקרן עד סוף שנת 2026, הפחתה בדמי הניהול ודמי ההצלחה, והעברת התקבולים לחשבון ייעודי לטובת העמיתים הרלוונטיים.
ההסדר כפוף לאישור בית המשפט ואינו כולל ויתור על תביעות נגד גורמים אחרים המעורבים בפרשה, לגביהם שמורה לסלייס הזכות להמשיך בהליכים משפטיים.
עתירת בג"ץ של לובי 99
ב־14 בינואר 2025 דן בג"ץ בעתירה שהוגשה על ידי עשרות מנפגעי פרשת סלייס, בשיתוף עם לובי 99, נגד שר האוצר בצלאל סמוטריץ' ומנהל רשות שוק ההון עמית גל.
העתירה עסקה בדרישה למתן מענה זמני וסיוע מיידי לנפגעים, ובפרט לעמיתים קשישים וסיעודיים, עד להשלמת הליכי השבת הכספים.
הרכב השופטים הורה למדינה לעדכן את בית המשפט בדבר המענה הזמני שיינתן לנפגעים, תוך ציון כי קיימת הסכמה בדבר חומרת הפגיעה, והמחלוקת נוגעת לדרכי הטיפול בה.
הסדר להשבת כספים לעמיתי אשכול אודי אביטל
במסגרת מאמצי השבת הכספים בפרשת סלייס חתם המנהל המיוחד של חברת הגמל סלייס, אפי סנדרוב, על הסכם שלישי להשבת כספים עם אחד מהיזמים שפעלו במסגרת מה שכונה "הקרנות האדומות".
ההסכם נחתם עם אודי אביטל, סוכן ביטוח שגייס כ־2.5 מיליון דולר מחוסכי סלייס והשקיעם בפעילות נדל"ן בפלורידה.
בהתאם להסכם, אביטל התחייב להשיב 2.3 מיליון דולר בפריסה על פני שש שנים, באמצעות מימוש נכסי נדל"ן שבבעלותו, כאשר סלייס קיבלה בטוחה בדמות זכויות בחברה המחזיקה בנכסים.
הסכם זה מצטרף להסכמים קודמים שנחתמו עם אמנון יעקובי ועם ליעם ישראל, וכן להליכים משפטיים המתנהלים מול יזמים נוספים.
במקביל, מתנהלת תביעה רחבת היקף נגד בעלי השליטה ובכירים בסלייס, בטענה לניהול רשלני והפרת חובת אמון שהובילו, על פי הנטען, לאובדן של מאות מיליוני שקלים מכספי החוסכים.
מאז מינוי המנהל המורשה לניהול בפועל של חברת סלייס, הוקפאו כלל כספי העמיתים במאמץ לברר את היקפי הנזק ולבנות תוכנית הסדר שתכלול את מכירתן של הקרנות השונות לגופי גמל אחרים.
הפרשה נחשבת לאחד הכשלים החמורים ביותר בתולדות הפיקוח על שוק ההון בישראל, והובילה לדיונים בוועדת הכספים של הכנסת ולקריאות לבחינה מחודשת של מנגנוני הפיקוח בענף.
בעקבות קריסת סלייס החלה רשות שוק ההון לגבש רפורמה מקיפה בתחום קופות הגמל בניהול אישי (IRA).
טיוטת התקנות החדשות מציבה רף גבוה יותר לחוסכים שיוכלו לנהל כספים ב־IRA, מגבילה את שיעור ההשקעות בנכסים לא סחירים ל־25% ואוסרת על השקעה בקרנות חוץ לא סחירות.
הצעדים עוררו התנגדות מצד קרנות גידור, גופים מוסדיים וחברות ביטוח, שטענו כי יגרמו ליציאת כספים מהשוק המקומי ולפגיעה בענפי השקעות כמו נדל"ן ופרייבט אקוויטי.
בנובמבר 2024 הודיע מועדון בית"ר ירושלים על הסכם חסות עם קבוצת ההשקעות X Group (אקס גרופ), שתופיע על שרוול חולצות השחקנים.
תחקיר כלכליסט חשף כי הקבוצה מנוהלת בפועל בידי ליעם ישראל, דמות מרכזית בפרשת סלייס, אף שהבעלות הרשמית רשומה על שם בת זוגו.
עוד קודם לכן, במאי 2023, חתמה חברת Rentify שבבעלות אמנון יעקובי, גם הוא מהמעורבים בפרשת סלייס, על הסכם חסות עם המועדון.
לפי דו"ח המנהל המיוחד, אשכול אמנון יעקובי קיבל מעל 12 מיליון דולר מכספי חוסכים שלא הושבו במלואם.
בעקבות פרשת סלייס, רשות ניירות ערך הגבירה את פעולות הפיקוח והאכיפה.
בשנת 2024 הוטלו עשרה עיצומים כספיים בהיקף כולל של כ־700 אלף ש"ח על גופים שעסקו בהצעת השקעות אלטרנטיביות, כגון קרנות נדל"ן וקרנות גידור, ללא פרסום תשקיף כנדרש בחוק.
השיווק נעשה ברובו באמצעות האינטרנט, כלי תקשורת ורשתות חברתיות.
בדצמבר 2024 הוטלו עיצומים נוספים: רילקו השקעות נדל"ן בע"מ נקנסה בכ־188 אלף ש"ח בגין ארבע הפרות, עוגן השקעה בוויסקי שותפות מוגבלת בע"מ נקנסה בכ־36 אלף ש"ח, וסמארט פאנדינג בע"מ נקנסה בכ־23 אלף ש"ח.
בנוסף, הוטל עיצום כספי בסך כ־300 אלף ש"ח על פורטפוליו וולת' מנג'מנט סוכנות לביטוח פנסיוני בע"מ, בגין שיווק השקעות ללא ביצוע בירור צרכים ותיעוד השיחות עם הלקוחות, כנדרש לפי החוק.
רשות ניירות ערך הודיעה על כוונתה להסדיר את תחום ההמלצות על השקעות ברשתות החברתיות ובפורומים מקוונים.
בנייר עמדה מתוכנן ייקבע כי משפיעני רשת יחויבו להיחשף בשמם, להצהיר שאינם בעלי רישיון ייעוץ ולהימנע מפעילות אנונימית.
כמו כן תיאסר פעילות המערבת ניגודי עניינים, כגון החזקת מניות שעליהן ניתנת המלצה.
המהלך מנומק בעלייה בשיעור המשקיעים הפרטיים העצמאיים בשוק ההון המקומי ועלייה בהונאות ברשתות החברתיות, בהן קבוצות סגורות מנפחות מניות קטנות ולאחר מכן מבצעות מכירה בחסר.
צעדי רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון
במקביל, רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון פרסמה טיוטת הוראות שמטרתה הידוק הפיקוח על סוכנויות ביטוח ותאגידי ייעוץ פנסיוני.
חובת דיווח על ניגודי עניינים בין סוכנויות ללקוחות.
חובת דיווח על תשלומים ישירים מלקוחות ועל הסכמי מיקור חוץ מהותיים.
חובת הצהרה על נכונות הנתונים המדווחים.
חובת דיווח שוטף וממוכן מצד תאגידי ייעוץ בנקאי.
לדברי הרשות, צעדים אלו נועדו לשפר את יכולת הפיקוח והבקרה על פעילות בעלי הרישיון הפנסיוני, להבטיח שקיפות, לצמצם חשש לניגודי עניינים ולחזק את ההגנה על ציבור החוסכים.
קריסת סלייס חשפה לציבור ולרגולטור בשוק הפיננסי הישראלי כשלים מבניים חשובים שמקורם בערבוב תחומים, בתמריצים בלתי מאוזנים והחולשה בפיקוח.
בעקבות כך התברר שלא רק גופים חדשים וקטנים נמצאים בסיכון, אלא גם גופים ותיקים ולכן קריסות נוספות התרחשו בהמשך.
סוכנות הביטוח נטו נקלעה למשבר משמעותי זמן קצר לאחר פרשת סלייס.
בעוד הסיבה המרכזית לקריסת סלייס הייתה הזרמת כספי חוסכים להשקעות אלטרנטיביות המנוהלות ללא פיקוח הדוק, ההובילו לעיתים לאובדן כספים משמעותי, כאן נטו סבלה מסכסוך עסקי עם שותפיה.
בנוסף, עלו חשדות לניגודי עניינים בין פעילות הפצה לפעילות ייצור מוצרים פיננסיים, שהדבר נבחן במסגרת ביקורת של רשות ניירות ערך ורשות שוק ההון ביטוח וחיסכון.
בעקבות תלונות של לקוחות שהפסידו את כספם.
ב-1 ביולי 2025 ביטלה רשות ניירות ערך את רישיון השיווק של חברת ההשקעות גלובל נט GNA שיווק השקעות.
בעקבות ביקורת מקיפה עלה כי החברה שיווקה באופן אגרסיבי ושיטתי מוצרים פיננסיים מסוכנים, גם לנוכח קשיי נזילות שלה, תוך שלילת התאמה לצורכי לקוחות וניגוד עניינים בין החברה לבין הקרנות שהיא שיווקה, כל זאת בתוך מערכת יחסים שבה טובת החברה גברה על טובת הלקוחות.
ביטול רישיון גולד ניהול פיננסי
ב-3 ביוני 2025 ביטלה רשות ניירות ערך את רישיון ניהול התיקים של גולד ניהול פיננסי.
הביקורת, שנמשכה בין מאי 2024 לפברואר 2025, העלתה כשלים משמעותיים: אי־עמידה בדרישות ההון העצמי, ביצוע השקעות אסורות וניכוי עמלות באופן שאינו תואם לרגולציה.
בעל השליטה לשעבר, סוכן הביטוח אלעד שוחט, נבדק בשל קשריו לפרשת סלייס, שבמסגרתה הופנו כספים לקרנות אלטרנטיביות הקשורות לפרשה.
הרשות סבורה כי בשל הכשלים ומעורבותו, החברה אינה ראויה להחזיק ברישיון ניהול תיקים.
כמו כן שוחט טען כי החזיק לשליטה לתקופה קצרה בלבד ולא מסר מידע כוזב, אך הוא נתבע כחלק ממעורבים בפרשה.
שלילת רישיונות סוכני ביטוח מסוכנות פינברט
בתאריך 23/12/2025, הממונה על שוק ההון, הביטוח והחיסכון, עמית גל, שלל את רישיון סוכן הביטוח של שבעה סוכני ביטוח שפעלו במסגרת סוכנות פינברט, בשל מעורבותם בפרשת סלייס.
לפי הודעת הרשות, הסוכנים ביצעו הפרות חמורות של הוראות הדין, אשר גרמו לנזק משמעותי ללקוחות ולפגיעה באמון הציבור במערכת החיסכון הפנסיוני.
בנוסף, נמסר כי רשות שוק ההון מנהלת הליכים מינהליים נוספים נגד חמישה סוכני ביטוח נוספים הפועלים בסוכנות, כך שמספר הסוכנים שצפויים לעמוד בפני שלילת רישיון עשוי להגיע ל־12.
נכון למועד עדכון הערך, שמות סוכני הביטוח שצוינו בהודעת הרשות טרם פורסמו לציבור, ואף אינם מופיעים באתר רשות שוק ההון, ביטוח וחיסכון, בניגוד למקובל בפרסומי שלילת רישיון מינהליים.
סליחה על השאלה בערבית היא תוכנית מציאות ישראלית המהווה תוכנית בת של "סליחה על השאלה" ומבוססת על הפורמט האוסטרלי "You Can't Ask That".
התוכנית משודרת החל מ-24 בספטמבר 2019 במכאן 33 ובשידור נוסף בכאן 11.
כל פרק מתמקד בקבוצת מיעוט או בקבוצה הנחשבת למעוררת עניין ב.
בתוכניתבעונה11שחורים24 בספטמבר 201922רצח נשים29 בספטמבר 201933להט"ב4 באוקטובר 201944אנשים עם עיוורון11 באוקטובר 201955גרושות18 באוקטובר 201966דור ראשון למשפחות מעורבות25 באוקטובר 201977אסירים לשעבר1 בנובמבר 201988חירשים10 בנובמבר 201999נכים15 בנובמבר 20191010תרומת איברים22 בנובמבר 20191111עובדים סוציאליים29 בנובמבר 20191212רווקים ורווקות6 בדצמבר 2019
בתוכניתבעונה131דיכאון אחרי לידה17 בספטמבר 2020142משפחות קורבנות האלימות24 בספטמבר 2020153איחוד משפחות1 באוקטובר 2020164הורים לילדים עם צרכים מיוחדים8 באוקטובר 2020175הפרעות אכילה15 באוקטובר 2020186הורים מאמצים22 באוקטובר 2020197בני נוער29 באוקטובר 2020208אלמנות ואלמנים5 בנובמבר 2020219יהודים דוברי ערבית12 בנובמבר 20202210ילדים להורים גרושים19 בנובמבר 20202311מכורים לסמים לשעבר26 בנובמבר 20202412זקנים10 בדצמבר 2020
בתוכניתבעונה251קורבנות של אלימות מינית13 באוקטובר 2024262תושבי הכפרים הלא מוכרים20 באוקטובר 2024273לידה שקטה3 בנובמבר 2024284מתמודדי נפש10 בנובמבר 2024295פלאחים17 בנובמבר 2024306טיפולי פוריות24 בנובמבר 2024317רוחצי מתים1 בדצמבר 2024328טרנסג'נדרים15 בדצמבר 2024339גיל המעבר22 בדצמבר 20243410אחים ואחיות29 בדצמבר 2024
עלי בדראן חביבי – בן 34 מתל אביב יפו
תריז פרהוד – בת 19 משפרעם
רובא חיזקיה – בת 42
סמר הריני – בת 23 מלוד
עביר חרש – בת 39 מחיפה
אימאן ח'לף – בת 40 מחיפה
שיראז עזאם – בת 30 מחיפה2
ח'אלד אלעקובי – בן 35 מקרין המזרחית
מוסטפא אלעמור – בן 33 מאלסרה
ח'ליל אלעמור – בן 58 מאלסרה
מיאדה אבו קוואידר – בת 35 מאלזרנוג–אבו קוידר
תהאני אבן הדובה – בת 27 מאבו הדובה
עזיז אבו מדיע'ם – בן 50 מאלעראקיב
סבאח אבו מדיע'ם – בן 47 מאלעראקיב
סאלם אבו חזאעל – בן 45 מואדי אלמשאש3
רובא עג'אינה – בת 27 מדיר חנא
ח'יתאם שבאט – בת 31 מכפר קאסם
אסמא מוחסן מראזק – בת 35 מערערה
זהרה רמאל אבו סאלח – בת 37 מעין אל אסד
אנגאם עסלי זיד – בת 34 מכפר קרע
ערין הנדי עבאס – בת 42 מעכו
רוואן גנאיים איוב – בת 30 מסחנין4
אברהים אבו ג'ומעה – בן 27 מירושלים
איבאא אבו מחפוז – בת 20 מאום אל-פחם
איה קיס – בת 23 מטירה
נאסר עווידאת – בן 20 מחיפה
אמל סוויטי – בת 22 מחיפה
תסנים חביב אללה – בן 23 מעין מאהל
סעיד חיג'אזי – בן 54 מטמרה
פוואז קבלאן – בן 73 מבית ג'ן
איברהים אבו חמד – בן 23 מאלעזיר
ג'מיל בדוויה – בן 61 מכפר קרע
נבהאן אבו סאפיה – בן 72 מקלנסווה
מאזן עלי – בן 63 מדיר חנא6
לנא מנסור – בת 42 מטירה
מיסא נסאר – בת 36 מנחף
קוטייבה שטרובי – בן 27 מפוריידיס
רנין שחאדה שטרובי – בת 27 מפוריידיס
מינאס איברהים – בת 35 מדיר חנא
יארא מתא – בת 31 מעילבון
ניבאל מנאע – בת 54 ממג'ד אל-כרום
סאברין כיאל – בת 49 מג'דיידה-מכר
פאטימה אבו ערישה בת 50 מפוריידיס
מוחמד אל-איבראהים סולימאן – בן 59 מנצרת
ג'מאל סוואעד – בן 73 מסלאמה
רחמה עוודיה – בת 74 מלוד
מוחמד ג'בארין – בן 44 מאום אל-פחם8
אנג'י ויטון – בת 29 מרמת גן
קים איברהים – בת 27 מתל אביב
ג'ורג'ט ח'ורי – בת 36 מתל אביב
אלכס עילבוני – בן 18 מעילבון
ג'ולי ויטון – בת 21 מתל אביב
כריסטין דקור – בת 55 מקריית טבעון
עולא קסיס – בת 46 מפסוטה
סמאהר בדארנה מנסור – 48 ממג'ד אל-כרום
וופא זבידאת – בת 52 מבסמת טבעון
לילא עבד אל עזיז – בת 47 מחיפה
אימאן סראפים – בת 52 מחיפה10
סלייסר (Slicer) הוא כלי תוכנה יוצר סימולציה, המשמש בהדפסה תלת-ממדית.
הכלי מקל על ההמרה של מודל אובייקט תלת־ממדי לקובץ הנחיות ספציפיות למדפסת.
הסלייסר ממיר דגם מפורמט STL (סטריאוליתוגרפיה) לפקודות מדפסת בפורמט G-code.
הכלי שימושי במיוחד בטכניקת ההדפסה FDM וטכניקות הדפסה תלת-ממדית דומות.
הסלייסר מחלק תחילה את האובייקט למקבץ של שכבות שטוחות.
לאחר מכן הוא יוצר את תוכנית השכבות הללו באמצעות תנועות ליניאריות של ראש ההדפסה של מדפסת התלת־ממד, או לחלופין ראש הלייזר או רכיב מקביל.