tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
דוגמה טובה היא יושקה פישר, שהחל את דרכו כמהפכן אנרכיסט בתקופת הלימודים באוניברסיטה, כחבר דומיננטי בהתאחדות הסטודנטים.
פישר עבר בהדרגה תהליך מלא קואפטציה פוליטית ששיאה היה עם הגעתו לצמרת האליטה הפוליטית, כשכיהן בתפקיד שר החוץ וסגן הקנצלר של גרמניה.
דוגמה נוספת לקואופטציה ניתן למצוא בהיסטוריה של האימפריות.
הקושי בניהול האוכלוסייה העצומה חייב שליטים אימפריאליים לתת מידה מסוימת של עצמאות ניהולית למלכים מקומיים.
מכאן הגיע התואר 'מלך המלכים' לשליטים כמו כורש באימפריה הפרתית, ג'יאוורמן השני באימפריה החמרית והיילה סילאסי, קיסר אתיופיה .
במסגרת הסכסוך הישראלי-פלסטיני, יש הרואים ברשות הפלסטינית דוגמה לקואופטציה מסוימת שעבר ארגון אש"ף - מארגון שהוקדש ללוחמה בישראל ל'קבלן ביטחון' שלה.
שימוש נוסף של קואופטציה הוא גיוס לעבודה של עובדים או חברים שיש להם כישורים או יכולות ספציפיות הדרושים לארגון או לקבוצה שאינם זמינים בקרב עובדים וחברים קיימים.
קואופווגיר (באיסלנדית: Kópavogur) היא העיר השנייה בגודלה באיסלנד ואוכלוסייתה מנתה בשנת 2018 כ-36,990 תושבים.
העיר שוכנת מדרום לבירה רייקיאוויק ונכללת בשטח המטרופולין שלה, אליו היא מקושרת באמצעות כביש הטבעת של המטרופולין.
שטחה של העיר עומד על 83.72 קמ"ר, רובו המכריע של השטח כולל רבעי מגורים, אך קיימת בקואופווגיר גם אזורים מסחריים ותעשייתיים.
פירוש שמה של העיר הוא "מפרץ גורי כלבי ים".
בעיר מרכז תרבותי ובו מוזיאון טבע, ספרייה ואולם קונצרטים העשוי על טהרת חומרי בנייה איסלנדים, וכן בריכת שחיה תרמית.
בשנת 1662 התקיימה בעיר ועידת קואופווגיר, בה אישרו נציגי איסלנד כי ריבונותה של המונרכיה האבסולוטית של ממלכת דנמרק-נורווגיה תחול גם עליה.
בעיר נבנה מגדל סמארטורג, הבניין הגבוה במדינה.
במתמטיקה, מערכת של קואורדינטות בָּרִיצֶנְטְרִיוֹת היא מערכת קואורדינטות שבה מתואר מקומה של נקודה ביחס לקודקודי סימפלקס מסוים (למשל משולש).
בקואורדינטות אלה השתמש לראשונה אוגוסט פרדיננד מביוס.
במקרה הפשוט, בהינתן משולש , ניתן להביע כל נקודה P על ידי
עבור סקלרים כלשהם, כאשר מתייחסים לנקודות A, B ו-C כווקטורים.
הנקודה תלויה בווקטור הקואורדינטות רק עד כדי כפל בסקלר, ולכן מקובל להניח .
הנקודה P נמצאת בתוך המשולש אם ורק אם כל המקדמים חיוביים.
הנקודה P שהקורדינאטות שלה הן היא מרכז המסה של המערכת, אם לנקודות A,B,C יש מסות של .
בנוסף, אם אחת מהקואורדינטות שווה לאפס, הנקודה תתכנס לקומבינציה אפינית של שתי הנקודות האחרות,לדוגמה יגרור
באופן כללי עבור קודקודי סימפלקס במרחב אפיני A ונקודה ב-A, אם קיימים מקדמים שאינם כולם אפסים כך שמתקיים
אז אומרים שהמקדמים הם קואורדינטות בריצנטריות של ביחס ל-.
כאשר הקואורדינטות אינן שליליות, הנקודה נמצאת בקמור של , כלומר בתוך הסימפלקס שמוגדר על ידי הקודקודים, .
קואורדינטות בריצנטריות כפי שהוגדרו לעיל הן צורה של קואורדינטות הומוגניות.
לעיתים מגבילים את ערכי הקואורדינטות כך שיתקיים: .
מטר הקואדרנטידים הוא מטר מטאורים חזק אשר מתרחש בתחילת חודש ינואר ומגיע לשיאו ב-3 או 4 בינואר.
מטר זה הוא בין שלושת המטרים הסדירים החזקים במהלך השנה (השניים האחרים הם הפרסאידים והג'מינידים).
הקז"ש של הקואדרנטידים בשיאם עשוי להגיע ל-160. הקואדרנטידים קרויים כך כיוון שהם נראים כאילו יוצאים מאזור בשמיים בו הייתה בעבר קבוצת הכוכבים המבוטלת קוואדראנס מוראליס אשר אינה בשימוש עוד.
כיום נקודת ההקרנה (radiant) נמצאת בצפון תחומה של קבוצת שומר הדובים.
למרות הקז"ש הגבוה, זהו עדיין מטר קשה לתצפית מישראל, עקב שלוש סיבות עיקריות:
נקודת ההקרנה של המטר צפונית מאוד ועובדה זו מקטינה את הקצב הנראה ביחס לקז"ש ב-50% או יותר עד קרוב לשעה 04:00 לפנות בוקר.
שיאו של המטר קצר מאוד ונמשך פחות מיממה.
עובדה זו מגדילה הסיכוי לפספס את השעה האידיאלית (המיקום האידיאלי על פני כדור הארץ) לתצפית במטר.
זאת בניגוד לפרסאידים והג'מינידים לדוגמה, אשר נמצאים קרוב לשיאם בדרך כלל לפחות 24 שעות, כך שאפשר לראות קצב גבוה מכל נקודה בעולם, אפילו בשני לילות עוקבים.
המטר מתרחש בשיאו של החורף, ובחורף ישנו סיכוי גדול יותר לגשם ועננות.
גוף האב האחראי למטר התגלה רק בשנת 2003 ושמו 2003 EH1. כרגע גוף זה מסומן כאסטרואיד, אך ישנם הסבורים כי בדומה לפאת'ון 3200 שאחראי למטר הג'מינידים, ייתכן וזהו גרעין של שביט "רדום", או כזה שמיצה את כל כמויות הקרח שהיו בו.
קוֹאוֹפֶּרַצְיָה היא שיטה כלכלית, אידאולוגיה ופילוסופיה חברתית-כלכלית המעמידה במרכז המערכת הכלכלית צורת ארגון המבוסס על שיתוף באמצעי הייצור או בכוח הקנייה של חברי הארגון, תוך שוויון בין החברים הן בהשקעה והן בפירותיה.
עקרון הקואופרציה הוא שלב בסוציאליזם שבו ריכוז אמצעי הייצור והבעלות על מפעלים נמצאים בידי הפועלים ולא בידי בעלי הון.
למימוש הרעיון מאורגנים החברים בקואופרטיבים ייעודיים לתחבורה, תעשייה, חקלאות וכדומה, כאשר לכל חבר יש מניה בקואופרטיב.
לעיתים מתייחס המושג לארגון כלכלי-חברתי נרחב הפועל תחת עקרונות הקואופרציה ומורכב ממספר התארגנויות קואופרטיבית (למשל ההתיישבות העובדת היא קואופרציה).
"קואופרטיב הוא ארגון אוטונומי של אנשים המתאגדים על מנת לקדם את צורכיהם ושאיפותיהם הכלכליים, החברתיים והתרבותיים בדרך של בעלות משותפת על מיזם המנוהל בדרך דמוקרטית."
עקרונות התנועה הקואופרטיבים הוגדרו לראשונה על ידי חלוצי רוצ'דייל ב-1844. הברית הבינלאומית של הקואופרטיבים (The International Cooperative Alliance) שהוקמה ב-1895 אימצה את עקרונות רוצ'דייל ב-1937 וערכה תיקונים והתאמות ב-1966 וב-1995. ועדת העקרונות, בראשות פרופ' איאן מקפירסון, ניסחה את העקרונות לאחר שנתיים של דיונים ובהשתתפות נציגי התנועות הקואופרטיביות מכמאה מדינות.
חברות חופשית וולונטרית "קואופרטיבים הם ארגונים וולונטריים, הפתוחים לכל האנשים היכולים להשתמש בשירותיהם והמעוניינים לקבל את האחריות של חברות, ללא אפליה מיגדרית, חברתית, גזעית, פוליטית או דתית."
שליטה דמוקרטית "קואופרטיבים הם ארגונים דמוקרטיים הנשלטים על ידי חבריהם, אשר משתתפים באופן אקטיבי בקביעת המדיניות ובקבלת החלטות.
גברים ונשים המשרתים כנציגים נבחרים צריכים לתת דין וחשבון לחברים.
בקואופרטיבים ראשוניים לכל אחד יש קול אחד.
קואופרטיבים משניים חייבים אף הם להתנהל באופן דמוקרטי."
מעורבות כלכלית של החברים "חברים תורמים באופן הוגן להון הקואופרטיב ושולטים בו באופן דמוקרטי.
לפחות חלק מהון הקואופרטיב הוא בדרך כלל קנין משותף של הקואופרטיב.
חברים מקבלים בדרך כלל פיצוי מוגבל, אם בכלל על ההון שנרשם כתנאי להצטרפות לקואופרטיב.
ניתן לחלק עודפים/רווחים לאחת מהמטרות הבאות: פיתוח הקואופרטיב, בין היתר ביצירת רזרבות הוניות, כאשר לפחות חלק מהן אינו ניתן לחלוקה; חלוקת העודפים/רווחים לחברים, בהתאם להיקף העסקאות שהם עושים עם הקואופרטיב; ותמיכה בפעולות המאושרות על ידי החברים."
אוטונומיה ועצמאות "קואופרטיבים הם ארגונים אוטונומיים של עזרה עצמית, הנשלטים על ידי חבריהם.
אם הם כורתים הסכמים עם ארגונים אחרים, כולל ממשלות, או שהם מגייסים כספים מגורמים חיצוניים, הם עושים כן בתנאים המבטיחים את השליטה הדמוקרטית של חבריהם ואת השמירה על האוטונומיה של הקואופרטיב".
חינוך, הכשרה ומידע "קואופרטיבים מספקים חינוך והכשרה לחבריהם, לנציגיהם הנבחרים, למנהלים ולעובדים שלהם, על מנת שהם יוכלו לתרום באופן יעיל לפיתוח הקואופרטיבים.
הקואופרטיבים מיידעים את הציבור הכללי, בעיקר אנשים צעירים ומובילי דעת קהל לגבי האופי והיתרונות של הקואופרציה."
שיתוף פעולה בין קואופרטיבים "קואופרטיבים משרתים את חבריהם באופן היעיל ביותר ומחזקים את התנועה הקואופרטיבית כאשר הם עובדים יחד במבנים מקומיים, לאומיים, אזוריים ובינלאומיים."
דאגה לקהילה "קואופרטיבים פועלים לפיתוח בר קיימא של הקהילות שלהם בדרכים המאושרות על ידי חבריהם."
הוגה הדעות הראשון שהעלה בראשית המאה ה-19 את רעיון הקואופרציה כמנוף לשיתוף הפועלים בייצור היה קלוד-אנרי דה סן-סימון.
ממשיכי דרכו היו שארל פורייה בצרפת, אשר התמקד בקומונות חקלאיות ורוברט אואן בבריטניה שהתמקד בצורות שיתוף בתעשייה.
בשנת 1844 התארגנה ברוצ'דייל (Rochdale) שביורקשייר, אנגליה קואופרציה צרכנית שנקראה "אגודת חלוצי רוצ'דייל הישרים", שמטרתה הייתה רכישה סיטונאית של מצרכי יסוד במחירים נמוכים יחסית, תוצאה של כוח הקנייה של הקבוצה, וחלוקתם לחברים תמורת תשלום נמוך.
חוקי ההתאגדות מגדירים עד היום את מתווה החוקה של כל אגודה קואופרטיבית.
באנגליה הוקמו קואופרציות רבות נוספות לצרכנות ולמלאכה (בזיקה לתנועת האמנויות והאומנויות, שהוקמה כדי לשפר את מצבם של בעלי המלאכה) אך לא לתעשייה, עקב התנגדות בעלי ההון.
בשנת 1892 נוסד האינטרנציונל הקואופרטיבי הנקרא כיום "הברית הקואופרטיבית הבינלאומית" כגוף כלל-עולמי לאיחוד כל הקואופרטיבים והאגודות השיתופיות בעולם.
האינטרנציונל הקואופרטיבי מתכנס כל שנה בוועידה בה נערכים דיונים על מהות הקואופרציה ועקרונותיה בעולם המשתנה.
במסגרת זו חברים למעלה מ-800 מיליון איש ברחבי העולם החברים בכ-700 אלף אגודות שיתופיות.
רעיון הקואופרציה, בעיקר הקואופרציה היצרנית, מתקשה להתמודד עם הכלכלה המודרנית ועם תנאי השוק החופשי.
בשוק חופשי נדרשת יוזמה, גמישות ותגובה מהירה לשינויים.
הקואופרציה, מעצם טבע הניהול הדמוקרטי שבה, איטית בתגובה בשל הצורך לשכנע את החברים לקבלת החלטות, דבר שמנהל או מועצת מנהלים של חברה עסקית מבצעים במהירות רבה יותר.
היזמים, הכוחות המניעים והשאפתנים מעוניינים מעצם טבעם לקצור את פירות השקעתם.
גם אם "דור המייסדים" של הקבוצה היה מונע מאידאולוגיה והסתפק בחלקו כשווה בין שווים, הרי שבקרב בני הדור השני "האופי האנושי מביא שוב ושוב את אותם מצליחנים אידאולוגים לנטוש את הרעיון ולפרוט את ההצלחה למעמד כלכלי אישי."
עקרונות הקואופרציה מכתיבים הכנסת שיקולים לא כלכליים בניהול כגון עזרה הדדית ומחויבות חברתית וקהילתית.
שיקולים אלה עלולים לייקר את מחיר התוצר (למשל ייצור טקסטיל במתפרה קואופרטיבית בעיירת פיתוח כגון מצפה רמון יעלה יותר מייצור אותו מוצר בסין, עקב הרצון של הקואופרטיב לשלם לפועלים שכר הוגן, לספק להם תנאי עבודה נאותים ושעות עבודה מוגבלות, לדאוג לחינוך ילדיהם וכדומה).
הקואופרציה בישראל היא מקרה ייחודי בעולם כיוון שעד תחילת העלייה לא הייתה בארץ ישראל מסורת מפותחת של משק כלכלי משוכלל והקואופרציה התפתחה בד בבד עם ההקמה למעשה של המשק הכלכלי הארץ ישראלי.
הקואופרטיבים הראשונים התקיימו כבר במושבות העלייה הראשונה.
הקואופרטיבים הראשונים היו בתחום היצרני קואופרטיב "פרדס", אגודת הכורמים של ראשון לציון וזכרון יעקב וחווה שיתופית בעתלית, שהוקמה על ידי יק"א, בנוסף היו במושבות קואופרטיבים לשיווק משותף של התוצרת החקלאית.
עם תחילת העלייה השנייה הגיעו לארץ ישראל פועלים בעלי תודעה סוציאליסטית, שהיו מאורגנים במפלגות הפועל הצעיר ופועלי ציון ושנאלצו לנדוד בין המושבות בחיפוש אחר עבודה.
הקואופרטיב הראשון שהוקם היה "קבוצת הסתתים" בירושלים.
מפלגת פועלי ציון הקימה ב-1910 את קופת פועלי ארץ ישראל (קפא"י), שתמכה בקידום הקואופרציה כפתרון לפועלים העולים.
הן כפתרון לפועלים עירוניים שחיו ועבדו כקבוצות והן כפועלים חקלאיים.
הוגה הדעות המרכזי בתחום היה פרנץ אופנהיימר ששילב בין המטרות הציוניות כגון התיישבות לבין מטרות הקואופרציה.
בעידודו עלו על הקרקע ההתיישבויות הקואופרטיביות בסג'רה (1907), אום ג'וני (1910), שהוגדרו קומונות (בהן רמת השיתוף גדולה יותר ונוגעת לכל תחומי החיים) והקואופרציה במרחביה (1911) וקבוצת 'אחווה' שנוסדה בשנת 1912 בארצות הברית על ידי "פועלי ציון" ביוזמתו של נחמן סירקין וחלק מחבריה עלו ב-1913 וקיימו חיי שיתוף.
בעקבות ניסיונות אלה גובש רעיון הקבוצה כשילוב של רעיון הקואופרציה עם הקומונה.
ב-1916 הוקם אחד הקואופרטיבים החשובים ביותר לחברת הפועלים בארץ, המשביר המרכזי שאיגד פעילות צרכנית משותפת ופעילות שיווק משותפת (פעילות שתופרד ב-1926 ותהפוך לתנובה).
ההסתדרות הכללית של העובדים בארץ ישראל חרתה על דגלה כבר מיום הקמתה ב-1920 את רעיון הקואופרציה כרעיון מרכזי לחיי חברת העובדים בארץ ישראל.
ההסתדרות הפעילה את המודל בכל ארגוניה ובפברואר 1928 הקימה את "מרכז הקואופרציה למלאכה, חרושת ושירותים ציבוריים" שנועד להוות גוף מסייע ותומך מבחינה ארגונית וחוקית, זאת בצד בנק הפועלים שסיפק את מעטפת המימון והאשראי החיונית.
ב-1933 חוקקה ממשלת המנדט את פקודת האגודות השיתופיות שהגדיר את הישות "אגודה שיתופית" ולפיה מתנהלות האגודות השיתופיות בארץ עד ימינו.
סולל בונה, בעיקר בגרסתו הראשונה - המשרד לעבודות ציבוריות ובניין, העסיק קבוצות קואופרטיביות בסלילת הכבישים ובבניין.
בנוסף, תמך המשרד לעבודות ציבוריות בהקמת קואופרציה יצרנית הקשורה לבניין כמו נמליט לתעשיית חומרי בניין בחיפה, קואופרטיב "כרמל" לנגרות בחיפה, בית חרושת קואופרטיבי "עמל" למכונות ויציקות ברזל בחיפה, נגריה שיתופית "דרור" בת"א וקבוצות עבודה שיתופיות במחצבות.
רוב האגודות השיתופיות נשלטו על ידי חברת העובדים של ההסתדרות וחלקן הקטן היה עצמאי או השתייך להסתדרויות אחרות.
האגודות השיתופיות בארץ נחלקו לקבוצות הבאות:
הקואופרציה היצרנית-שירותית אגודות העוסקות ביצור ובמתן שירותים.
רובן אוגדו על ידי "המרכז לקואופרציה" של ההסתדרות.
במסגרת זו ניתן להגדיר שלוש חטיבות: 1) תחבורה ותובלה 2) חרושת ומלאכה 3) שירותים
הקואופרציה הצרכנית אגודות צרכנים קואופרטיביות ברחבי הארץ.
אגודות ה"קו-אופ" השונות אוגדו במסגרת "ברית הקואופרציה הצרכנית בישראל" בשנת 1932.
קואופרטיבים פיננסיים - אגודות לאשראי שנועדו לאפשר לחבריהן חסכון וקבלת הלוואות.
החל משנת 1925 יזמה ההסתדרות קופות מלווה וחיסכון לעובדים, הן היו מאוגדות במסגרת "מרכז קופות המלווה - ברית הפיקוח של הקואופרציה האשראית העובדת בע"מ".
בשנות הארבעים מילאו הקופות תפקיד מרכזי בקליטת עולים וחיילים משוחררים.
עם הזמן הן התמזגו בבנק הפועלים.
הקואופרציה ההתיישבותית - יישובי ההתיישבות העובדת והאגודות השיתופיות שלהן לאספקה, שיווק, עיבוד תוצרת חקלאית, מתן שירותים חקלאיים, הובלה ועוד.
הקואופרציה החקלאית העצמאית - אגודות דומות לאלה של ההתיישבות העובדת שלא היו קשורות להסתדרות.
חלקן פעלו מימי העלייה הראשונה.
הקואופרציה לביטוח - אגודות הסתדרותיות לביטוח חקלאי (כגון הקרן לביטוח חקלאי) וביטוח הדדי (כגון הסנה).
הקואופרציה לשיכון אגודות להקמת שיכונים שיתופיים לחברי ההסתדרות.
אוגדו על ידי "ברית הפיקוח לאגודות השיכון".
צורת קואופרציה זו חדלה להתקיים בשנת 1974.
ברבות השנים הופרטו רוב הקואופרטיבים עקב מחסור ברגולציה ולחץ של הממשלה לסגירתם והפרטתם של הקואופרטיבים.
בשנת 2013 אף הוקמה ברית הקואופרטיבים לצדק כלכלי, חברתי וסביבתי, בראשות יפעת סולל.
קואורדינטות גאוגרפיות הן נקודות ציון לזיהוי מדויק של מיקום על פני כדור הארץ, על פי קו האורך וקו הרוחב, ביחידות של מעלות.
הקואורדינטות מבוססות על מערכת קואורדינטות גאודטיות.
קואורדינטות גאוגרפיות נכתבות כצמד של מספרים (x,y), שבו המספר x מציין את קו הרוחב והמספר y מציין את קו האורך.
קו הרוחב (latitude) נמדד כלפי קו המשווה, שמהווה את האפס של קווי הרוחב.
צפונה מקו המשווה – קווי הרוחב הם בעלי ערך חיובי, דרומה ממנו – בעלי ערך שלילי.
ניתן גם לסמן את קווי הרוחב עם ערכם האבסולוטי (כלומר, ללא סימן פלוס/מינוס) בציון צפון/דרום.
ערכי הקצה הם: 90 מעלות (צפון) בקוטב הצפוני, 90- מעלות (או 90 מעלות דרום) בקוטב הדרומי.
קו האורך (longitude) נמדד כלפי קו גריניץ' (המרידיאן העובר דרך מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' באנגליה) שמהווה את האפס של קווי האורך.
מזרחה מקו גריניץ' – קווי האורך הם בעלי ערך חיובי, מערבה ממנו – בעלי ערך שלילי.
ניתן גם לסמן את קווי האורך עם ערכם האבסולוטי (כלומר, ללא סימן פלוס/מינוס) בציון מזרח/מערב.
ערכי הקצה הם: 180 מעלות (מזרח), 180- מעלות (או 180 מעלות מערב) – שני קווים אלו הם, בעצם, קו אחד העובר בלב האוקיינוס השקט, הנקרא קו התאריך.
הערכים עבור קווי הרוחב והאורך ניתנים, כאמור, במעלות, ומסומנים ב: °.
כל מעלה מחולקת ל-60 דקות (מסומנות בתג אחד: ′) וכל דקה מחולקת ל-60 שניות (מסומנות בשני תגים: ″ = תגיים).
דוגמה: הקואורדינטות של ירושלים בפורמט סקסגסימלי כלומר: מעלות, דקות, שניות.
ניתן לבטא קואורדינטות גם בצורה עשרונית.
קואוטמוק (Cuauhtémoc; ) היה השליט האצטקי האחד-עשר והאחרון.
בתקופתו הובסה ממלכת אנאהואק על ידי צבאו של הקונקיסטאדור הספרדי הרנאן קורטס.
קואוטמוק נולד בשנת 1496 (לפי מקורות אחרים ב-1495 או ב-1502) למלך האצטקי אהויסוטל ולנסיכה מהמדינה הקטנה טלאטלולקו, ששכנה על אי סמוך לבירה טנוצ'טיטלאן והייתה קשורה עימה ביחסי שכנות.
פירוש שמו הוא "נשר השמש השוקעת".
הוא למד בבית הספר לבני האצולה האצטקית בקאלמקאק, שם הוכשר לחיי צבא ולמד אצטגנינות ואת עקרונות הדת.
לאחר מכן התגייס לצבא האצטקי ובו התגלה עד מהרה כלוחם מצטיין וכמפקד מקורי ונועז.
בשנות העשרים לחייו כבר היה מפקד צבאות האימפריה האצטקית וזמן קצר לאחר מכן נבחר כמלך החדש של טלאטלולקו.
כשפלש קורטס בראש צבא של כמה מאות ספרדים לאנאהואק, נמנה קואוטמוק עם אלה שביכרו להתייחס אליו בחשדנות ואף להילחם בצבאו קודם שזה יתקדם אל פנים הארץ.
לאחר מות מוקטסומה השני, כשניסו הספרדים להימלט בחסות החשיכה מטנוצ'טיטלאן, היה קואוטמוק ממנהיגי האצטקים שנלחמו בהם במה שנודע לאחר מכן כ"נוצ'ה טריסטה" ("הלילה העצוב").
לאחר מות קואיטלאואק (אחיו של מוקטסומה השני, שירש אותו עם מותו ונספה במגפת האבעבועות השחורות), נבחר כיורשו.
הוא החל להתכונן לפלישה מחודשת של קורטס ושל בעלי בריתו מממלכת טלאסקאלה, שהייתה שרויה ביריבות עם האצטקים וסיפקה לספרדים רבבות לוחמים כסיוע.
מהמלחמה בזמן קואיטלאואק הוא הכיר את כוחם של התותחים וכלי הנשק החם האחרים, ולא ראה אותם ככוח אלוהי אלא כנשק שניתן אפילו לעמוד מולו.
קואוטמוק הוביל את הלחימה האצטקית במהלך המצור האחרון על טנוצ'טיטלאן.
הרעב הביא למותם של עשרות אלפי תושבים.
למעלה משנתיים היה קואוטמוק אסירו של קורטס.
ב-1524 נלקח למסע כיבוש באזור הונדורס, כדי לא להשאירו במקום שבו יוכל לארגן מרד.
ב-26 בפברואר 1525 האשים אחד מאנשי טלאטלוקו אותו ואת מלך מדינת טאקובה בניסיון לארגן מרד חדש.
קורטס שפט את הנאשמים ודן אותם למוות בתלייה.
לפני מותו אולץ להתנצר וקיבל את השם "פרננדו".
הוא הוצא להורג בתלייה ב-28 בפברואר 1536.
דמותו של קואוטמוק הפכה למיתוס במקסיקו המודרנית.
שרידי גופתו טמונים בעיר אישאטאופאן (Ixcateopan).
אתרים רבים במקסיקו נקראו על שמו, כדוגמת העיר סיודאד קואוטמוק (Ciudad Cuauhtémoc) שבמדינת צ'יוואווה.
במקסיקו סיטי קרויה תחנה ברכבת התחתית על שמו.
קואוטמוק הוא גם אחד השמות הלא-ספרדים הבודדים שיש להם פופולריות רבה במדינה זו.
הסופר הנרי ריידר הגרד תיאר את דמותו של קואוטמוק באהדה רבה בספרו "בת מונטזומה".
אנטוניו וילסון ויירה אונוריו (בפורטוגזית: Antônio Wilson Vieira Honório; 11 ביוני 1943 - 11 במרץ 2019), שנודע בכינוי קואוטיניו, היה כדורגלן ברזילאי ששיחק בעמדת החלוץ, ונודע במיוחד בשל תקופתו בקבוצת סנטוס.
קואוטיניו נחשב לאחד מגדולי שחקני הקבוצה בכל הזמנים.
קואוטיניו נולד בפירסיקבה שבסאו פאולו.
בגיל 13 התגלה על ידי מאמן סנטוס, לואיס אלונסו (לולה), ונשלח למבחנים בקבוצה.
כעבור שנה הוא החל לשחק במחלקת הנוער של המועדון.
ב-1958 הוא קודם לקבוצה הבוגרת של סנטוס ושיחק במדיה עשר שנים, במהלכן היה שותף לזכייה בשמונה אליפויות סאו פאולו, חמש פעמים בטאסה ברזיל, פעמיים בגביע ליברטדורס ופעמיים בגביע הביניבשתי.
קואוטיניו שיתף פעולה בחוליית ההתקפה של הקבוצה יחד עם פלה, והשילוב ביניהם היה פורה במיוחד - השניים כבשו יחדיו בסביבות 1,500 שערים בסך הכל, כאשר 370 מהם כבש קואוטיניו.
ב-1968 עבר קואוטיניו לשחק בויטוריה, וכעבור שנה שיחק בפורטוגזה.
ב-1970 הוא שב לסנטוס ושיחק בה עונה אחת, בטרם עזב לאטלס המקסיקנית.
בהמשך שיחק גם בקבוצות בנגו וסאד, בטרם פרש מכדורגל ב-1973.
במדי הנבחרת הלאומית של ברזיל לא קיבל קואוטיניו את התפקיד הבכיר שהיה לו בסנטוס.
הוא שיחק ב-16 משחקים בלבד, וכבש חמישה שערים במהלך הקריירה שלו בנבחרת.
הוא נכלל בסגל הנבחרת שזכתה במונדיאל 1962, אך לא שותף באף משחק במסגרת הטורניר.
באלגברה, קוארדינטות של איבר כלשהו במרחב וקטורי, על פי בסיס סדור מסוים שלו, הם מספרים המייצגים את המרכיב של כל אחד מאברי הבסיס באותו איבר.
מספרים אלו מאורגנים בווקטור קואורדינטות.
המקרה הנפוץ ביותר הוא במרחב האוקלידי עם הבסיס הסטנדרטי.
זהו למעשה ייצוג הנקודה במערכת צירים קרטזית.
באלגברה ליניארית, וקטור קואורדינטות של איבר במרחב וקטורי הוא וקטור עמודה המציג את אותו איבר ביחס לבסיס נתון.
וקטורי קואורדינטות מאפשרים לתרגם חישובים וטענות ממרחב וקטורי כללי אל מרחב הווקטורים הסטנדרטיים .
יהי בסיס סדור של המרחב הווקטורי V, מעל השדה F.
לפי ההגדרה פירוש הדבר הוא שכל וקטור ב-V אפשר להציג, באופן יחיד, כסכום .
וקטור הקואורדינטות של v ביחס לבסיס B הוא וקטור העמודה .
ההעתקה המוגדרת לפי היא איזומורפיזם של מרחבים וקטוריים, ובעצם קיומה היא מוכיחה שכל מרחב וקטורי n-ממדי איזומורפי למרחב וקטורי העמודה הסטנדרטי.
וקטור הקואורדינטות של וקטור לפי הבסיס הסטנדרטי, הוא הווקטור v עצמו.
וקטורי הקואורדינטות של v ביחס לבסיסים שונים קשורים זה בזה דרך מטריצת המעבר בין הבסיסים: .
את המושג שהוגדר כאן עבור מרחבים וקטוריים אפשר להכליל לכל מודול חופשי, ולמרחבים וקטוריים ממימד אינסופי.
קואווילה וטחאס (בספרדית: Coahuila y Tejas; קואווילה וטקסס) הייתה אחת המדינות המרכיבות את ברית המדינות המקסיקניות המאוחדות תחת חוקת 1824. היו לה שתי ערי בירה: הראשונה הייתה סלטיו, ולאחר מכן מונקלובה.
למטרות מנהליות, המדינה חולקה לשלושה מחוזות: בחאר, החלק הטקסני של המדינה; מונקלובה, שהכיל את צפון קואווילה; וריו גראנדה סלטיו, שהכיל את דרום קואווילה.
המדינה נשארה בקיומה עד לאימוץ של חוקת 1835, לפיה הרפובליקה הפדרלית של מקסיקו הוסבה למדינה אונטרית, והמדינות (estados), הפכו למחוזות (Departamentos).
מדינת קואווילה וטחאס התפצלתה לשתיים והפכה למחוז קואווילה ומחוז טקסס.
קואווילה וטקסס פרשו ממקסיקו בגלל ניסיונותיו של סנטה אנה לחזק את כוחה של הממשלה המרכזית.
טקסס בסופו של דבר פרשה והפכה לרפובליקה העצמאית של טקסס, שהיא כיום מדינה בארצות הברית של אמריקה.
קואווילה הצטרפה יחד עם נואבו לאון וטמאוליפס להקמת הרפובליקה קצרת הימים ריו גראנדה.
קואופיו (בפינית: Kuopio) היא העיר התשיעית בגודלה בפינלנד, ובירת מחוז סאבו הצפונית, שוכנת לחופי אגם קלאווסי (Kallavesi).
העיר נוסדה בשנת 1653 על ידי מושל פינלנד פיטר ברהה, אולם העיר הוכרה רשמית ב-17 בנובמבר 1775, עת הורה גוסטב השלישי, מלך שוודיה לקרוא למקום בשמה הנוכחי.
קואופיו נוסדה ב-1653 על ידי המושל פטר ברהה, אולם תאריך הקמתה הרשמי מזוהה כ-17 בנובמבר 1775, כאשר גוסטב השלישי, מלך שוודיה, ביקש לייסדה.
מספר ערים התמזגו אל תוך העיר במרוצת השנים, ביניהן העיר נילסיה (Nilsiä) ב-2013, קרטולה (Karttula) ב-2011, ווהמרסלמי (Vehmersalmi) ב-2005.
קואופ ישראל (שמה הקודם "קו-אופ ירושלים, אגודה צרכנית שתופית בע"מ") הייתה אגודה שיתופית צרכנית שהפעילה רשת קמעונאות מזון.
בתחילה פעלה באזור ירושלים בלבד, אך בתחילת שנות ה-2000 הורחבה פעילות האגודה גם מחוץ לגבולות ירושלים באמצעות רכישת סניפים של רשתות אחרות ומינימרקטים פרטיים, ושמה שונה ל"קואופ ישראל".
היא פעלה גם תחת המותגים "קואופ שופ" ו"קואופ שופ בכפר".
קואופ ישראל הייתה אחת ממספר רשתות מזון שפעלו כאגודה שיתופית, ביניהן קו-אופ צפון וקו-אופ הריבוע הכחול (שהוקמה בשנת 1932 כקו-אופ תל אביב), אך כולן פורקו או נמכרו.
בפברואר 2019 נמכרה קואופ לרשת "מחסני השוק", שבהמשך מיזגה את הסניפים תחת המותג "מחסני השוק בשבילך" ולמעשה מחקה את המותג קו-אופ מהשוק הקמעונאי בישראל.
קו-אופ ירושלים נוסדה בשנת 1939 בירושלים, כאגודה שיתופית בתחום המזון.
בשנת 1942 החלה האגודה להפעיל חנויות מכולת שכונתיות, המהוות את הבסיס ההיסטורי לפעילות הרשת.
בתחילת דרכה מנתה האגודה 20 חברים.
בשנת 1949 מוזגו מספר אגודות שתופית בירושלים לאגודה אחת.
ב-1 בספטמבר 1947 נפתחה חנות הכלבו הראשונה של המשביר לצרכן, בשותפות עם קו-אופ ירושלים.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 פתחה האגודה סניפי "סופרמרקט" מודרניים, וסגרה בהדרגה את הצרכניות השכונתיות הקטנות שהפעילה.
בשנת 1977 הפעילה האגודה 14 מרכולים בירושלים, אחד במבשרת ציון ואחד בבית שמש.
בשנת 1992 הקימה האגודה חברה בע"מ (קואופ ירושלים - רשת סופרמרקטים 1992 בע"מ) בבעלותה המלאה ופעילות רשת הסופרמרקטים עברה אליה.
מטרת המהלך היה לגייס הון לצורך התרחבות, באמצעות הנפקה בבורסה או באמצעות משקיע חיצוני.
בשנת 1993 הודיעה שתבצע הנפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב, אך הדבר לא יצא לפועל.
באותה שנה גם פתחה את סניף הדגל שלה בקניון מלחה, בשיתוף קו אופ הריבוע הכחול.
בשנת 2003 ניהלה קו-אופ ירושלים משא ומתן עם רמי לוי לרכישת רשת שיווק השקמה שבבעלותו.
רמי לוי דרש 10 מיליון שקל בעבור הרשת, שהפעילה אז 4 סניפים בירושלים, אך קו-אופ ביקשה לשלם בעבורה 5 מיליון שקל בלבד.
בשנת 2005 רכשה קו-אופ ירושלים את רשת המרכולים הירושלמית ספיר שמנתה ארבעה סניפים, כך שמספר הסניפים הכולל של הרשת הגיע ל-20.
הרחבת פעילות האגודה מחוץ לירושלים
בשנת 2004 הכריזה האגודה על תוכנית להרחיב פעילותה גם מחוץ לגבולות ירושלים.
עם התפרסותה מחוץ לירושלים שינתה האגודה את שמה לקו-אופ ישראל.
באפריל 2005, החלה בהקמת סניף חדש בעיר מודיעין.
ביולי 2005, רכשה האגודה את רשת המרכולים מטרו-מרקט, שמנתה 6 סניפים הפרוסים בין נתניה ואשדוד.
בינואר 2006, רכשה האגודה סניף סופרמרקט ביישוב אפרת.
ביוני 2006, רכשה האגודה את רשת המרכולים ממן שפועלת באזור נתניה תמורת 50 מיליון שקל.
ביולי 2006, פתחה שני סניפים חדשים ביבנה ובגבעתיים.
בשנת 2007, פתחה שלושה סניפים בתל אביב, ורכשה את רשת חנויות הנוחות התחנה הישראלית.
בנובמבר 2008, רכשה האגודה 6 מתוך 8 סניפי רשת סופר סטורי הפועלת בצפון הארץ.
ב-2012 החליטה הרשת למחוק את המותג "מיסטר זול", ואת מותג "כוכב הבית".
הרחבת פעילות האגודה אל המרחב הכפרי
בשנת 2013, החלו תנועת המושבים ורשת קואופ ישראל במיזם לצירוף צרכניות ותיקות במושבים לרשת "קואופ-שופ בכפר".
המיזם מאפשר לצרכניות בין השאר לנצל את כוח הקניה של רשת קואופ ישראל ולקבל מוצרים במחירים שיאפשרו להם להתחרות ברשתות השיווק הגדולות.
נכון ל-2015, קואופ שופ בכפר מונה כ-160 חנויות.
בסוף שנת 2018 קרסה הרשת עקב מצוקת מזומנים קשה שנבעה מניהול כושל.
לרשת מונו נאמנים אשר פיטרו את המנכ"ל עופר פיינשטיין והיא הוצעה למכירה.
בפברואר 2019 נמכרה קואופ לרשת "מחסני השוק".
באוקטובר 2020, הודיעה רשת "מחסני השוק" שתשנה את המותג "קו אופ", תסב את רשת החנויות קו אופ שרכשה ותמתג אותן מחדש תחת השם "מחסני השוק בשבילך", וכך נמחק מותג ה"קו-אופ" סופית מהחנויות הקמעונאיות בישראל.
בקואופ ישראל היו מאוגדים כ-15,000 חברים פעילים, וכ-1,300 עובדים, בכל חלקי הארץ משאר ישוב, לימן ונהריה בצפון דרך רמת מגשימים, קצרין ומעלה אדומים במזרח, נתיב העשרה ומבקיעים במערב ועד קדש ברנע ועידן בדרום.
בכל חודש, לפי הערכות ביקרו בסניפי קואופ ישראל למעלה ממיליון לקוחות.
מחזור המכירות של הרשת עמד בשיא על כמיליארד ש"ח בשנה, וקואופ ישראל הפעילה למעלה מ-210 נקודות מכירה בארבע תתי-רשתות שנפרסו בכל הארץ:
קואופ שופ – רשת מרכולים שכונתיים שמונה 42 נקודות מכירה.
קואופ שופ אקסטרה – רשת מרכולי דיסקאונט הפועלות בפאתי הערים.
קואופ שופ בכפר – רשת מרכולים וחנויות בפריפריה ובמרחב הכפרי.
אספה - חברי האגודה מהווים את האספה הכללית של האגודה והגוף הבוחר של קואופ ישראל.
אחת לארבע שנים נערכות בחירות כלליות בקרב חברי האגודה.
בבחירות אלה נבחר הגוף המייצג הכללי ('הרשות המחוקקת' של האגודה), הנקרא 'מורשון'.
מורשון - מונה 66 חברים, המייצגים את חברי האגודה בין בחירות לבחירות.
המורשון מאשר את הדו"חות הכספיים, ממנה מבקר חיצוני, מאשר תיקונים בתקנון האגודה ומכריע בסוגיות עקרוניות בפעילות האגודה.
ישיבות המורשון נערכות אחת לשנה.
מזכירות - נבחרת על ידי המורשון, מהווה את הגוף הביצועי שמנהל את האגודה באופן שוטף.
קואופ ישראל ניהלה את פעילותה הקמעונאית בחלקה באופן ישיר ובחלקה באמצעות חברה בת בבעלותה המלאה, הנקראת 'קואופ ישראל רשת סופרמרקטים בע"מ'.
חברי הדירקטוריון של החברה הם, ברובם המכריע, חברי המזכירות של האגודה.
קואופ ישראל הייתה חברה במספר ארגונים קואופרטיביים בינלאומיים:
ארגון הקואופרציה של אירופה – Coperatives Europe
ארגון הקואופרציות הצרכניות העולמי CCW, והאירופי EURO COOP.
במסגרת הפעילות הבינלאומית, קואופ ישראל ייצגה את מדינת ישראל במספר קבוצות עבודה אירופאיות אשר מהוות גורם משפיע על גופים מרכזיים דוגמת האיחוד האירופי.
כמו כן קואופ ישראל פועלת לחיזוק הקשרים העסקיים עם הקואופרציות העולמיות, הכוללים שיתופי פעולה בתחומי היבוא והיצוא של סחורות ושירותים.
בנוסף פועלת, על מנת למנוע חרם על ישראל וחיזוק היחסים הדיפלומטים.
קואופ ישראל הייתה חברה פעילה בארגון הקואופרציה העולמית, ואירחה בארץ, בשנת 2013 את ביקורה של נשיאת הארגון, הדיים פאולין גרין.
בגאומטריה, קואורדינטות טריליניאריות הן קואורדינטות המתארות נקודה במישור לפי מרחקיה המכוונים משלוש הצלעות של משולש.
למרכזי המשולש המוכרים ביותר יש תיאור פשוט בקואורדינטות טריליניאריות.
כך למשל, מרכז המעגל החסום נמצא ב-1:1:1, מרכז המעגל החוסם ב- (כאשר הן זוויות המשולש), ומפגש התיכונים ב- (כאשר a,b,c הן הצלעות).
הקואורדינטות הטריליניאריות של נקודה P ביחס למשולש ABC הן שלשת המספרים u:v:w השווים לשלושת מרחקי הנקודה מהצלעות.
וקטור הקואורדינטות הוא הומוגני, כלומר אינו משתנה כאשר מכפילים אותו בקבוע.
קואופרטיב נשים וטעמים הוא פרויקט ייחודי של נשים מאופקים המבשלות אוכל מזרחי.
הפרויקט הוקם בשנת 2005 כיוזמה משותפת של עיריית אופקים עם שותפות 2000 של הסוכנות היהודית, בהנחייתה של סמדר קפלינסקי מיוזמות ומקימות הפרויקט.
תחילתו בקבוצת נשים מבשלות, והמשכו בקואופרטיב מצליח המוביל נשים לייזום עסקי בקנה מידה קטן, ללא סיכונים פיננסיים, כיחידות וכקבוצה.
הפעילות בפרויקט זה חושפת נשים שגדלו וצמחו בתוך מסורות בישול אתניות מובהקות וניכסו לעצמן את אומנות הבישול והתרבות המשתקפת בה כמקור כוח וצמיחה.
קואופרטיב "נשים וטעמים" צמח ופרש כנפיים בארץ ובעולם, במסגרות שונות.
ראשית הדרך – סדנת יזמות עסקית לנשים
בשנת 2004 נפתחה סדנה ליזמות עסקית לנשים במתנ"ס אופקים, כחלק מפרויקט משותף לסוכנות היהודית ולעיריית אופקים.
הסדנה הוקמה ביוזמתה ובהנחייתה של סמדר קפלינסקי, תושבת רחובות, שעסקה במשך שנים רבות בתחום החינוך והסבה את פעילותה לתחום הנחיית מודלים להעצמה ופיתוח עסקי לנשים.
סמדר שכנעה את אנשי הסוכנות היהודית לשתף פעולה, בהדגישה את חשיבות קידום יזמות נשים כחלק מהפיתוח הכלכלי האזורי, כשהרעיון היה למנף את הנשים כקבוצה.
באמצעות אנשי הסוכנות היהודית ושותפות 2000 יצרה סמדר קשרים עם נציגי הקהילה היהודית בניו ג'רזי שאימצה אותם, ויחד עם המנהיגות היישובית באופקים החלה לגלגל את הרעיון.
הם פרסמו מודעות שקוראות לנשים להצטרף למיזם, וכך התגבש גרעין ראשוני של 30 נשים שהביאו איתן משא של אוכל ומנהגי חג ייחודיים, סיפורי עדות וסיפורים משפחתיים.
הפעילות אופיינה ביצירת דינמיקה קבוצתית, שהובילה את הנשים כפרטים וכקבוצה להגיע להכרה והבנה את האוצרות הגלומים בהתנהלות היום יומית שלהן, במנהגים ובמסורות שנשמרים עדיין במשפחותיהן, ובמורשת של ארצות המוצא מהן הגיעו.
לנשות האזור היו שלל רעיונות למיזמים, החל במפעל לנעלי נשים וכלה בפיתוח ענף הצימרים, אך לבסוף הן נותרו עם הבישול.
היוזמה יצאה לדרך עם הקמת דוכנים במתנ"ס של אופקים, ונמשכה בהכנת מאכלים עדתיים ביתיים ומקוריים לאירועים העירוניים.
מפסטיבל "דרום אדום" 2006, לניו ג'רזי
קבוצת הנשים התחברה לקהל הדרומי, והשתתפה בפסטיבל "דרום אדום" שמתקיים מדי שנה במבצר הטורקי שבפארק אופקים, כשהן מציגות את בישוליהן המגוונים.
ההשתתפות בפסטיבל "דרום אדום" בשנת 2006 הביאה להן פרסום וקהל לקוחות נרחב מכל רחבי הארץ, והן המשיכו לבשל ולמכור את תוצרתן בשבועות שלאחר מכן, מה שאפשר להן לרכוש כרטיסי טיסה לניו ג'רזי כדי לארגן פסטיבל אתני לקהילה היהודית.
הן טסו בהרכב של 25 נשים, שלרובן זו הייתה נסיעה ראשונה לחו"ל, והשתתפו במשך כשבועיים וחצי בפסטיבלי אוכל בכמה קהילות.
מטרות הנסיעה היו לחשוף את היהדות האמריקאית למורשת העדתית המורכבת אותה הן מייצגות ולמאכלי עדות יהודיים מישראל, לפעול לקירוב לבבות בין ישראל ליהדות התפוצות, ליצור קשרים ולמכור מאכלים מתוצרת ידיהן.
הנשים בישלו ימים ולילות כמויות אדירות של אוכל ליותר מ-3000 איש מבני הקהילה שארחו אותן, טעמו והתלהבו מהאוכל המגוון, שכלל קציצות, קוסקוס, ממולאים ושאר מיני מאכלים מזרחיים ביתיים.
עם החזרה לארץ המשיכו הנשים לעשות אירועים פרטיים וסדנאות, ביחד ולחוד, עד שהבינו שכדי להתפתח עדיף להן למנף את העסק כקבוצה.
כל אחת מחברות הקבוצה רכשה מנייה של 1000 שקלים ובשנת 2007, לאחר תהליך הבשלה שארך כמעט שנתיים, הקימו 15 חברות את קואופרטיב "נשים וטעמים", כשבראשו עומדות חמש חברות הנהלה, ביניהן סמדר קפלינסקי ונאווה יפרח כמנכ"ליות משותפות, ורחל פרג' שמונתה ליו"ר הקואופרטיב.
הקבוצה חתמה על חוזה עם המועצה האזורית רמת נגב להפעלת אתר אירועים, מסעדה, פאב וקיוסק בפארק גולדה הסמוך לקיבוץ רביבים.
הנשים מספקות שירותי קייטרינג לגופים עסקיים ופרטיים כשהאירועים כוללים גם תלבושות מסורתיות, מוזיקה וסיפורים המאפיינים כל עדה ועדה.
הן מוזמנות להשתתף בפסטיבלים ואירועים ברחבי הארץ והעולם ומביאות גאווה אדירה לאופקים ומרחבים, למשפחותיהן ולהן עצמן.
"הן לא תהפוכנה למיליונריות, אבל בזכות ההתארגנות הזו הן יכולות להתפרנס בכבוד", אומרת קפלינסקי.
הנשים עוברות תהליך של העצמה: עבודה עם אינטרנט, עבודה על חוזים והתנסות בקבלת החלטות; זהו תהליך המשנה את המציאות הרגשית והחברתית שהן חיות בה.
פתיחת מסעדת "נשים וטעמים" באתר "נווה מדבר"
שמואל ריפמן, ראש המועצה האזורית רמת נגב, סייע למבשלות להעביר את מרכז הכובד הכלכלי שלהן לאתר מרחצאות "נווה מדבר", בדרך לקיבוץ רביבים.
הקואופרטיב שכר את המסעדה שממוקמת מעל לבריכות המים, ובשנת 2009 החלה לפעול מסעדת "נשים וטעמים", כשחלומה של נאווה יפרח היה לחזות בשגשוג ובהצלחת המקום.
הנשים החלו לעבוד יומם ולילה להגשמת החזון, אך מכיוון שנתקלו בדרך בלא מעט אתגרים, הן החליטו להביא יועצת ארגונית במטרה להציע פתרונות ולייעל את העבודה.
שעות העבודה הרבות השפיעו גם על המסגרת המשפחתית וחלק מהבעלים לא היו מרוצים מהשינוי שחל בסדרי העדיפויות של נשותיהם.
מתוך כ-30 נשים שהחלו את הפרויקט נשארו 13 נשים בשלב הקמת המסעדה, בתמיכה מלאה של הבעלים.
מיזמות מקומית ליזמות ארצית ועולמית
לאור הצלחת קואופרטיב "נשים וטעמים" החליטה סמדר קפלינסקי למנף את ההצלחה גם במקומות נוספים בארץ ובעולם.
בפרויקט "נשים מבשלות" חברות ומבשלות כיום כ-100 נשים מכל רחבי הארץ.
במסגרת הפרויקט מתקיימים, ביחד עם שותפות 2000 והסוכנות היהודית, פסטיבלי אוכל עדתי בארצות הברית ובדרום אפריקה, בהם משתתפות נשים מאופקים, מרחבים, קריית מלאכי, חוף אשקלון, בית שמש, יישובי עדולם, פתח תקווה, חצור הגלילית ועוד.
המפגש והשותפות עם הקהילה העצים מאוד את הנשים, שינה דפוסי חשיבה ופרופורציות והיווה קרש זינוק לרצון הבסיסי ללמוד, להשתלם, להתאמץ ולהתפתח.
במסגרת פרויקט "נשים מבשלות" הוקמו בארץ, בין היתר, המיזמים הבאים:
נשים מבשלות- בישול אתני חוף אשקלון
קואופרטיב צח"ר (צפת, חצור וראש פינה)
מעדניית "נשים מבשלות" ברמת השרון ובהוד השרון
"קדיה נשים מבשלות" בנאות אפקה
קואופרטיב "תבלינים" – חברת קייטרינג לאירועים בנתיבות שמינפה את ההתארגנות הקבוצתית והגיעה עד לתל אביב למסעדת "בת ארצי", בה מוכרות הנשים את תבשיליהן.
חלק מהנשים פתחו עסק משל עצמן והן מבשלות לקבוצות קטנות, עושות סדנאות בישול ומתפרנסות בכבוד.
ליכולת הנתינה שלהן באמצעות הכנת מאכלים עדתיים ביתיים ומקוריים עוצמה מדהימה המקנה חוויה עזה של טעמים ריחות ותרבויות.
קידום יזמות נשים בנגב - חשיבות הפרויקט
ביוני 2011 התקיים כנס "נשים יוזמות בנגב", בו דנו בהשפעה של יזמות נשים על הכלכלה האזורית, בחשיבות קידום יזמות נשים כחלק מהפיתוח הכלכלי האזורי, וביכולת של המועצות האזוריות לתרום לתהליך ולקדם מערך אזורי ומקומי לתמיכה ביזמות נשים.
למועצות האזוריות יש תפקיד משמעותי במציאת פתרונות מערכתיים לנשים בגלל המאפיינים הייחודיים של הנגב, כמו מרחק רב מהמרכז וכוח קנייה נמוך.
הכנס היה פרי שיתוף פעולה יוצא דופן בין המחלקה לשירותים חברתיים של רמת הנגב, נציגי מועצות אזוריות ברחבי הנגב, הרשות לפיתוח הנגב, מט"י, יזמיות וגורמים נוספים.
לקראת הכנס נערך על ידי מכון סמית סקר בנושא יזמות נשים.
במהלך הסקר רואיינו 170 נשים בעלות עסקים, מתוך למעלה מ-400 עסקים קטנים בניהולן של נשים, הפועלים ב-8 מועצות בדרום הארץ.
מטרת המחקר הייתה אפיון העסקים והצרכים הלא מסופקים של היזמיות הדרומיות, כשהכוונה הייתה הנחת תשתית לבחינת התרומה הכלכלית של יזמות נשים באזורים כפריים, ושכנוע מקבלי ההחלטות להשקיע בפיתוח כלים נוספים לעידוד יוזמות של נשים.
זו הייתה הפעם הראשונה שסקר כזה נערך באזור הנגב.
על פי ממצאי הסקר התגלה שיזמות עסקית לנשים היא פתרון סוציו-אקונומי מבורך לאזור שההיצע התעסוקתי בו מוגבל, והיא יכולה להוות מחולל כלכלי-התיישבותי.
רוב בעלות העסקים היו בגילאי 40-54, נשואות ואימהות לילדים, וכמחציתן דיווחו על הכנסה מעל לממוצע.
היזמיות העריכו שלנשים יזמיות יש צרכים שונים מאשר לגברים יזמים, בעיקר בעקבות הרצון והצורך לשלב עבודה וקריירה עם בית, ילדים ומשפחה.
הסקר מצא גם כי 46% מהיזמיות סבורות כי לרשות המקומית יכולת ותפקיד משמעותי להעניק סיוע בשלבי ההקמה והפיתוח של עסקים קטנים.
קואופרטיב "נשים וטעמים" הוא אחד הפרויקטים המצליחים של יזמות נשים בנגב.
פרויקטים עסקיים אחרים של נשים הוקמו בתחומים נוספים, כמו: תיירות, מקצועות טיפוליים כגון רפואה אלטרנטיבית, טיפולי גוף ונפש, אימון אישי וכדומה, מקצועות חופשיים מתמחים כגון צילום, גרפיקה, אמנות, תרבות וספרות, וכן מוצרי נוי ומזכרות.
זכייה בפרס מצוינות לשנת 2008
פרויקט "נשים מבשלות" של שותפות 2000, בהנחיתה של סמדר קפלינסקי, נבחר מקרב ארבעים פרויקטים מכל רחבי הארץ כפרויקט מצטיין בכנס שותפות 2000 של הסוכנות היהודית, שנערך ב-12 בנובמבר, בכפר המכבייה.
בשנת 2020 הכריז בית המשפט על מנחת הפרויקט סמדר קפלינסקי כחדלות פירעון (פשיטת רגל).
קואווילה דה סרגוסה (בספרדית: Coahuila de Zaragoza; רשמית: המדינה החופשית והריבונית של קואווילה דה סרגוסה, בספרדית: Estado Libre y Soberano de Coahuila de Zaragoza), או בקיצור קואווילה, היא אחת מ-31 המדינות המרכיבות את מקסיקו.
היא נמצאת בצפון-מזרח מקסיקו וגובלת בנואבו לאון במזרח, סקטקס וסן לואיס פוטוסי בדרום, דורנגו וצ'יוואווה במערב ובמדינת טקסס בארצות הברית בצפון, כשבין טקסס לקואווילה מפריד נהר ריו גראנדה.
בירתה והעיר הגדולה ביותר בה היא סלטיו, בעוד העיר טוראון היא המטרופולין הגדולה ביותר.
ההתיישבות הספרדית הראשונה באזור קואווילה נוסדה ב-1577.
עם עצמאות מקסיקו ב-1824, בין המדינות הפדרליות שהוקמו הוקמה מדינת קואווילה וטחאס, שכוללת את קואווילה, טקסס ונואבו לאון של ימינו.
נואבו לאון הופרדה מהמדינה וטקסס פרשה ממנה ב-1835 והפכה לרפובליקת טקסס.
ב-1840 הייתה חברה ברפובליקת ריו גראנדה העצמאית ששרדה שנה בלבד.
ב-19 בפברואר 1856 מושל נואבו לאון סנטיאגו וידאורי סיפח את קואווילה למדינתו, אך היא חזרה להיות מדינה בפני עצמה ב-1868.
95% מעתודות הפחם של מקסיקו נמצאות בקואווילה, מה שהופך אותה למדינה המובילה בכרייה במקסיקו.
בנוסף, בסלטיו יש תעשיית רכב גדלה, ונמצאים בה מפעלים של ג'נרל מוטורס וקרייזלר.
קואווילצרטופס (שם מדעי: Coahuilaceratops) הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הצרטופסיים שהתקיים בתקופת הקרטיקון.
פירוש השם הוא "פנים בעלי קרניים מקואווילה".
הקואווילצרטופס חי בקרטיקון העליון כ-80-72 מיליון שנה לפני זמננו במרכז אמריקה והתגלה במקסיקו.
כמו שאר הצרטופסיים בתת-המשפחה כסמוזאורים היה בעל עטרה ארוכה בחלק האחורי של הגולגולת ו-3 קרניים: 2 קרניים ארוכות מעל אזור הגבות וקרן קצרה מעל האף.
קרני הגבה שלו היו כנראה הקרניים הגדולות ביותר בעולם החי והתחרו באלה של טריצרטופס: לפי ההערכה אורכן היה 120 ס"מ, והן היו ארוכות, עבות ומעוקלות.
אורכו היה 8 מטר ומשקלו היה כשל קרנף, כלומר: כ-4 טון.
הוא נתגלה במקור ב-2008 בקואווילה שבמקסיקו ותואר על ידי קבוצת פלאונטולוגים ב-2010, אז הוכרז כסוג טקסונומי חדש.
במתמטיקה, קואורדינטות גליליות פרבוליות היא מערכת קואורדינטות תלת־ממדית אשר מאפיינת כל נקודה על ידי מפגש שתי פרבולות ומישור המגדיר את ערך הגובה.
הקואורדינטות הללו הם בעצם הכללה של קואורדינטות פרבוליות עבור המרחב האוקלידי .
מערכת הקואורדינטות הגליליות פרבוליות (σ, τ, z) מוגדרת על פי מערכת צירים הקרטזית (x, y, z) על ידי:
כאשר z הוא כמו במערכת צירים קרטזית, σ מגדיר את המקדם של הפרבולה הראשונה:
ו-τ מגדיר את הפרבולה השנייה:
מכאן אפשר להגדיר את המרחק מראשית הצירים כמו במערכת צירים קרטזית:
במרחק הזה משתמשים לפתרון משוואת המילטון-יעקובי עבור כוח מרכזי בקואורדינטות גליליות פרבוליות.
ניתן גם להגדיר את הקואורדינטות על פי קואורדינטות גליליות, (ρ, φ, z), בדרך הבאה:
וקטורי יחידה בקואורדינטות גליליות פרבוליות
וקטורי היחידה של קואורדינטות גליליות פרבוליות, מיוצגים על ידי וקטורי יחידה של מערכת צירים קרטזית בדרך הבאה:
קואורדינטות איזותרמיות על יריעה רימנית הן מערכת קואורדינטות מקומית בגאומטריה דיפרנציאלית שבה המטריקה של היריעה היא קונפורמית למטריקה האוקלידית.
זה אומר שבקואורדינטות איזותרמיות, המטריקה הרימנית המקומית מקבלת את הצורה:
קואורדינטות איזותרמיות על משטחים (שהם יריעות מממד 2) הוצגו לראשונה על ידי גאוס כשפתר את הבעיה של המיפוי הקונפורמי הכללי של משטח נתון על גבי משטח אחר.
המונח "קואורדינטות איזותרמיות" נטבע לראשונה על ידי ז'וזף ליוביל, שבחר בשם זה בשל העובדה שבתאוריה של הולכת חום על משטח מבודד עם מוליכות חום קבועה, הקואורדינטות המוגדרות על ידי הקווים ו- מהוות עקומים שווי-טמפרטורה (איזותרמות) אם התבנית היסודית הראשונה מקבלת בקואורדינטות אלו את הצורה שתוארה מקודם (הקונפורמית למטריקה האוקלידית).
פונקציות הרמוניות על משטח (פונקציות עבורן אופרטור הלפלסיאן מתאפס) הן בדיוק אותן פונקציות שהן פונקציות הרמוניות במישור האוקלידי, אלא שהן מוגדרות על מערכת קואורדינטות איזותרמית.
הקואורדינטות הגאוגרפיות u ו-v על הספירה הדו-ממדית (קווי אורך ורוחב) אינן איזותרמיות, שכן התבנית היסודית הראשונה מקבלת בהן את הצורה:
כדי לבנות קואורדינטות איזותרמיות, יש לשמר את קואורדינטת קו האורך v ולהעביר את קווי הרוחב v לקווים אחרים בהתאם לפונקציה:
בהן המטריקה מקבלת את הצורה:
כלומר היא קונפורמית למטריקה האוקלידית.
בניית קואורדינטות איזותרמיות על הפסאודוספירה (משטח עם עקמומיות שלילית קבועה) יכולה לשמש כדי לקבל את הצורה המתמטית של המטריקה של המודל הקונפורמי של הגאומטריה ההיפרבולית (מודל הדיסק של פואנקרה), המשמר זוויות בין עקומים על הפסאודוספירה.
קואהנאוזאורוס (שם מדעי: Kuehneosaurus) הוא סוג של זוחל קדום מקבוצת הדיאפסידה אשר חי בתור הטריאס הקדום לפני 215-201 מיליון שנה.
הוא נמצא לצד קרובו הקואהנאוסוכוס בלוקסמבורג ובדרום אנגליה ותואר ב-1962 בידי החוקר פ.
הוא נקרא על שם החוקר הגרמני וולר גיאורג קואהן.
הקואהנאוזאורוס דמה בצורתו ללטאות והספנודוניים מקבוצת הלפידוזאוריה והיה קרוב אליהם מאוד.
הוא היה בעל "כנפיים" לצידו צלעותיו שכאשר נמתחו יכלו לדאות כמו מצנח.
אורך ה"כנפיים" שלו הגיע ל-14.5 ס"מ ואורך הגוף ל-72 ס"מ.
כנראה שהיה שוכן עצים לצורך התעופה שלו, בדומה לדרקון דואה בימינו.
הוא לא יכל לעופף באמת אלא רק לדאות למרחקים.
חוקרים מעריכים שיכל לדאות למרחק 10-12 מטר בתעופה בודדת.
קואופרטיב השמרטפות של גבעת הקפיטול הוא קואופרטיב הממוקם בוושינגטון די.
שהוקם בסוף שנות ה-50 ומטרתו היא חלוקת אחריות השמרטפות בין חבריו.
לעיתים קרובות משמש הקואופרטיב כאלגוריה למודל כלכלי מוכוון ביקוש, כאשר האלגוריה מסייעת בהמחשה של מספר מושגים כלכליים כגון חשיבות היצע כסף לרווחת הכלכלה, פרדוקס החסכון, מיתון, אינפלציה ועוד.
הקואופרטיב כמשל כלכלי הוצג לראשונה בשנת 1977 במאמרם של ג'ואן סוויני וריצ'רד ג'יימס סוויני אולם היה ידוע למעטים בלבד ואת הפופולריות שלו הוא צבר בעקבות המיתון ב, ובזכות פרסומו בספריו של זוכה פרס נובל לכלכלה, הכלכלן פול קרוגמן שהגדיר אותו כ"משנה חיים".
הקואופרטיב הוקם בסוף שנות ה-50 על ידי כ-20 משפחות צעירות בעלות ילדים קטנים שהתגוררו בוושינגטון די.
שבארצות הברית, באזור גבעת הקפיטול, והעלו יוזמה שתאפשר להן לצאת לבלות, ותפתור להן את נושא השמרטפות.
עם הקמת הקואופרטיב הוענקו לכל משפחה שהצטרפה לקואופרטיב שוברים בשווי 20 שעות שמרטפות, כאשר כל שובר היה שווה לחצי שעת שמרטפות, והתנאי היה שכל משפחה התחייבה להשיב שוברים בשווי זהה לכשתעזוב את הקואופרטיב.
הקואופרטיב צמח מ-20 משפחות בתחילת שנות ה-60 ליותר מ-200 בתחילת שנות השבעים.
בתחילת שנות ה-70 הקואופרטיב היה מפוצל גאוגרפית לשניים - צפון / דרום או מזרח / מערב.
בשנות ה-60 התחלפה עמדת מזכיר הקואופרטיב מדי חודש, כיוון שזו נתפסה כמשימה מכבידה.
זמן כפול שולם לאחר חצות הלילה ובין 17:00 ל-19:00 בערב (בזמן ארוחת הערב).
זמן וחצי שולם עבור שעות מאוחרות יותר.
ניהול הקואופרטיב הופקד בידי חבריו בסבבים ועיקר תפקידם (לפחות במקור) היה שידוך בין חברים הזקוקים לשמרטפים לבין חברים שיכולים לתת שעות שמרטפות, לשם כך כל חבר נדרש לתת מס של 14 שעות שמרטפות (כלומר 28 שוברים) שהועבר ישירות לחברים שניהלו את הקואופרטיב כתשלום עבור ניהול הקואופרטיב.
עקב כך נוצר מצב בו חברים חדשים הרגישו שעליהם להרוויח מספר שוברים נוסף לפני שיוכלו להתחיל להשתמש בהם כדי שלא יגיעו למצב של מחסור בשוברים, כשירצו להשתמש בהם או כשירצו לעזוב, ולכן חברים חדשים ניצלו כל הזדמנות לספק שעות שמירה אך לא השתמשו בשוברים שהרוויחו על מנת לצאת.
כיוון שהזדמנות לשמרטפות נוצרת רק כאשר חבר מחליט לצאת לבלות, נוצר מחסור בשעות שמירה והקואופרטיב נפל למיתון, מיתון אשר ממחיש את התופעה שנקראת "פרדוקס החיסכון".
מנהלי הקואופרטיב ניסו לפתור את המשבר באמצעות החלת כללים נוספים על מנגנוני הקואופרטיב אך ללא הועיל, כשלבסוף הפתרון לבעיית המיתון היה שכל חבר חדש שהצטרף לקואופרטיב קיבל שוברים בשווי 30 שעות שמרטפות אולם נדרש להשיב שוברים בשווי 20 שעות שמרטפות בלבד לכשיעזוב את הקואופרטיב.
פתרון זה פתר את בעיית המיתון אך בתוך מספר שנים נוצרה בעיה חדשה, מספר השוברים שנכנסו לקואופרטיב גדל ונוצר עודף בחברים שרצו לנצל את השוברים ומחסור בחברים שרוצים לספק שעות שמירה.
הבעיות של הקואופרטיב נבעו משני גורמים המשולבים זה בזה: הערך של השוברים היה קבוע, אולם הערך שלהם עבור החברים היה תנודתי.
והפתרון שהייתה יכולה הנהלת הקואופרטיב לבצע הוא ויסות כמות השוברים דרך חברים שמצטרפים אל הקואופרטיב או כאלה שעוזבים אותו.
מה שהיה מאפשר לחברים לתת יותר שוברים כאשר יש מחסור בהיצע של שמרטפים או פחות כאשר יש היצע גדול.
קואה דללנדי (שם מדעי: Coua delalandei) הוא מין עוף נכחד שהשתייך לתת-משפחת המלקוניים ממשפחת הקוקייתיים, אשר חי רק במדגסקר ונכחד במשך המאה ה-19 במשך זמן קצר מאוד מגילויו.
הקואה היה עוף דומה לקוקיה, אך בניגוד אליה לא היה טפיל והוא חי רוב זמנו על הקרקע.
הוא גם היה צבעוני ונוקשה יותר מהקוקיות המצויות.
אורכו הגיע ל-56 סנטימטרים עם מוטת כנפיים של 217 עד 226 מילימטרים והוא היה בעל זנב ארוך ושחור שעזר לייצוב על הקרקע, בעל נוצות שחורות, בטן זהובה וראש שחור עם עיניים אדומות שסביבן טבעת סגולה עירומה מנוצות.
הוא היה בעל מקור מעוקל ונוקשה בצבע שחור.
ידועים רק מספר דגימות של הקואה, אשר קרובות למינים קיימים מהסוג קואה - כולם חיים באי מדגסקר ובכמה איים סביבו.
ישנה מחלוקת מאיפה הגיעו הדגימות של העוף.
בעוד מספר חוקרים סוברים שהם הגיעו ממארואנטסטרה (Maroantsetra), בצפון-מזרח האי, אחרים סוברים שהם הגיעו מאזור העיר טומאסינה שבמרכז-מזרח מדגסקר וכן חי על האי סיינטה מארי (Île Sainte-Marie) שמצפון למדגסקר.
הוא חי בגדות של יערות גשם וידוע שמזונו העיקרי של העוף התבסס על שבלולי יבשה שונים (בייחוד מהמשפחה Achatinidae), אותם הוא ניפץ במקורו הגדול.
הכחדת העוף נבעה כנראה מהרס יערות הגשם בהם חי וכן מציד יתר.
נטען גם שהבאת מינים פולשים כמו חולדה שחורה גרמו להרס מושבות ובזיזת קנים רבים, אך החולדות התיישבו במדגסקר עוד לפני ההכחדה המשוערת - הן הגיעו לאי כבר ב-1700. סברה הגיונית יותר היא הבאתם של חתולים לאי, מה שקרה עם המושבות האירופאיות במדגסקר במשך המאה ה-19.
לא ידוע בדיוק מתי נכחד עוף זה, אך כמה אורניתולוגים מאנטננריבו הציעו ב-1932 לחפש את העוף תמורת סכומי כסף גבוהים, אך הניסיונות עלו בתוהו והעוף הוכרז רשמית כנכחד.
מספר מלגשים טענו שצדו את המין, אך בדיקה מדוקדקת העלתה שמדובר בפרטים של קואה כחולה (Coua caerulea), הקרובה הקיימת של מין זה.
קואורדינטות מוכללות הן סט של פרמטרים המשמשים במכניקה אנליטית לתיאור מצבה של מערכת פיזיקלית.
בניגוד לקואורדינטות קרטזיות (כמו x, y, z), שמתארות מיקום במרחב באופן כללי, קואורדינטות מוכללות מותאמות באופן ספציפי למערכת הנתונה ולאילוצים הפועלים עליה.
מטרתן היא לתאר את תצורת המערכת (ה"קונפיגורציה" שלה) באופן היעיל והפשוט ביותר, תוך שימוש במספר המינימלי של משתנים בלתי תלויים.
כדי להבין את המוטיבציה, נתבונן בדוגמה של מטוטלת:
במקום לתאר את מיקום משקולת המטוטלת באמצעות שתי קואורדינטות קרטזיות, x ו-y, אשר תלויות זו בזו באמצעות האילוץ של אורך המוט הקבוע (), ניתן לתאר את כל מצב המערכת באמצעות משתנה אחד בלבד: הזווית () של המוט ביחס לאנך.
זווית זו היא דוגמה לקואורדינטה מוכללת: היא מגדירה באופן חד-ערכי את מיקום המשקולת, והיא מפשטת באופן משמעותי את ניתוח הבעיה.
מספר הקואורדינטות המוכללות הבלתי-תלויות הנדרשות לתיאור מלא של המערכת שווה למספר דרגות החופש שלה.
למשל, למטוטלת יש דרגת חופש אחת, ולכן מספיקה קואורדינטה מוכללת אחת (הזווית) כדי לתאר אותה.
הנגזרות לפי הזמן של הקואורדינטות המוכללות נקראות מהירויות מוכללות.
השילוב בין הקואורדינטות המוכללות לבין התנעים המוכללים הצמודים להן מאפשר לתאר את המערכת במרחב מתמטי מופשט המכונה מרחב הפאזה.
מרחב זה מספק תיאור שלם של המצב הדינמי של המערכת, שכן כל נקודה בו מייצגת לא רק את מיקום כל החלקיקים (הקואורדינטות), אלא גם את התנע שלהם.
התיאור על ידי מרחב הפאזה הוא הכלי המרכזי בשימוש בגישה מתקדמת יותר מהמכניקה הקלאסית, המכונה מכניקה המילטונית.
בניגוד למכניקה הניוטונית המתארת תנועה באמצעות כוחות ותאוצות, המכניקה ההמילטונית מתארת את התפתחות המערכת בזמן באמצעות פונקציה של האנרגיה הכוללת שלה (ההמילטוניאן).
במערכת פיזיקלית המורכבת מ- חלקיקים נקודתיים, ובה כל חלקיק רשאי לנוע במרחב בעל ממדים נדרשים פרמטרים כדי לתאר את מיקומם של כל החלקיקים במערכת.
תיאור כזה יכול להתבצע לדוגמה במערכת צירים קרטזית בה מיקומו של החלקיק ה- מיוצג על ידי הווקטור ובסה"כ המערכת מתוארת באמצעות ה-n-יה הסדורה .
עם זאת, איננו הדרך היחידה לתאר את מיקום החלקיקים במערכת.
באופן שקול, ניתן להשתמש ב-n-יה סדורה אחרת (כאשר ) כאשר קיים קשר בין ה-n-יה החדשה לווקטורי המיקום של החלקיקים .
הסט נקרא סט קואורדינטות מוכללות.
לפעמים, נוח יותר לכתוב את משוואות התנועה באמצעות שימוש במספר קואורדינטות מוכללות גדול יותר ממספר דרגות החופש במערכת.
במקרה כזה, בו מתבצע שימוש ב- קואורדינטות, יהיה ניתן לכתוב משוואות המגבילות את הקשרים בין הקואורדינטות המוכללות, ועדיין לתאר את המצבים האפשריים במערכת במלואם.
אילוץ הולונומי על מערכת פיזיקלית הוא משוואה מהצורה .
משוואה כזו מקשרת בין הקואורדינטות השונות של החלקיקים, כך שהן אינן בלתי תלויות.
צורת האילוץ יכולה להשתנות עם הזמן, ואז הוא מופיע באופן מפורש במשוואת האילוץ.
כל משוואה הולונומית מהווה אילוץ אחד.
אם קיימים אילוצים הולונומיים בלתי תלויים, תהיינה משוואות אילוצים .
במערכת של חלקיקים נקודתיים, מספר דרגות החופש של המערכת- הוא מספר הממדים- כפול מספר החלקיקים- פחות מספר האילוצים: .
במצב כזה, מספר הקואורדינטות הנדרשות לתיאור המערכת הוא לפחות והוא קטן יותר ממספר הקואורדינטות הנדרשות עבור התיאור באמצעות , תיאור כזה יכול להתבצע על ידי שימוש בסט של קואורדינטות מוכללות המכיל בדיוק את מספר דרגות החופש והקשרים .
לאחר שימוש בקואורדינטות מוכללות כאלו, אין צורך להשתמש במשוואות האילוצים, שכן הן מוכתבות על ידי הקשרים בין הקואורדינטות המוכללות לווקטורי המיקום.
במכניקה קלאסית, גוף קשיח הוא אוסף נקודות עבורן המרחק בין כל זוג נקודות נשאר קבוע לאורך התנועה.
אם נתאר את מיקומי כל הנקודות על הגוף לפי , ניתן לרשום משוואות אילוצים מהצורה .
לכאורה, יכול להיווצר מצב בו מספר האילוצים גדול ממספר הנקודות, אולם במקרה זה, משוואות האילוצים תלויות אחת בשנייה.
מספר דרגות החופש המתקבל עבור גוף קשיח, הוא ואיננו תלוי במספר הנקודות על הגוף הקשיח.
את הגוף הקשיח ניתן לתאר באמצעות מערכת של קואורדינטות מוכללות, לדוגמה בתלת־ממד ניתן להשתמש במיקום של מרכז המסה של הגוף (3 קואורדינטות) וב-3 זוויות אוילר כדי לתאר את האוריינטציה של הגוף במרחב.
המהירויות המוכללות של המערכת מוגדרות לפי הנגזרת המלאה של הקואורדינטות המוכללות לפי הזמן .
המהירות של חלקיק במערכת היא הנגזרת המלאה לפי הזמן של וקטור המיקום, והיא מתקשרת למהירויות המוכללות לפי הנוסחה .
בתיאור לעיל הנגזרות החלקיות הן פונקציות של הקואורדינטות המוכללות והזמן, ולא של המהירויות המוכללות.
אם הקשרים לא תלויים ישירות בזמן אז הנגזרות החלקיות הן פונקציות של הקואורדינטות המוכללות בלבד.
במערכת קואורדינטות קרטזיות, האנרגיה הקינטית מקיימת והיא פונקציה של המסות והמהירויות בלבד, ולא של הקואורדינטות הקרטזיות.
לעומת זאת, במערכת קואורדינטות מוכללת בה הקשרים לא תלויים ישירות בזמן מתקיים:
כך שהאנרגיה הקינטית היא פונקציה של המסות, הקואורדינטות המוכללות ופונקציה הומוגנית מסדר שני של המהירויות המוכללות.
אם הקשרים בין הקואורדינטות תלויים בזמן אז האנרגיה הקינטית היא פונקציה כללית של המסות, הקואורדינטות המוכללות, המהירויות המוכללות והזמן.
הלגראנז'יאן של המערכת הפיזיקלית מוגדר על ידי ובמקרה הכללי הוא פונקציה של הקואורדינטות המוכללות, המהירויות המוכללות והזמן.
הנגזרות החלקיות של הלגראנז'יאן לפי המהירויות המוכללות הן התנעים המוכללים.
משוואות אוילר-לגראנז' מקשרות בין הנגזרות לפי הזמן של התנעים המוכללים לנגזרות של הלארנז'יאן לפי המיקום .
ההמילטוניאן של המערכת הוא התמרת לז'נדר של הלגרנז'יאן ביחס למהירויות המוכללות, והיא פונקציה של הקואורדינטות המוכללות, התנעים המוכללים והזמן.
הקואורדינטות המוכללות יחד עם התנעים המוכללים יוצרים סט של קואורדינטות קנוניות ביחס להמילטוניאן.
מטוטלת מתמטית מורכבת ממסה הנעה במרחב דו-ממדי, המחוברת באמצעות כבל באורך , לנקודה שניתן לסמנה בראשית הצירים.
בצורה זו, המטוטלת שהיא מערכת עם דרגת חופש אחת, מתוארת באמצעות שתי קואורדינטות.
האילוץ לפיו הכבל באורך קבוע ניתן להיכתב באמצעות המשוואה .
ניתן להסתכל על הזווית בין המטוטלת לציר ה-.
בתיאור זה, הקואורדינטות מקיימות והמיקום של המטוטלת מתואר באמצעות קואורדינטה מוכללת יחידה - .
דסקה היא דוגמה לגוף קשיח דו־ממדי.
תנועתה הכללית יכולה להיות מתוארת באמצעות שלוש קואורדינטות - הקואורדינטות הקרטזיות של מרכז הדסקה, ו- הזווית שקו מסוים על הדסקה מקיים עם ציר ה-.
כשהדסקה מונחת על מדרון בעל שיפוע קבוע, היא מקיימת משוואת אילוץ מהצורה , וניתן לתאר את תנועת הדסקה באמצעות שתי קואורדינטות, לדוגמה - הזווית והמרחק שהדסקה עברה מנקודת תחילת התנועה, כאשר מתקיים .
אם תנועת של הדסקה היא גלגול ללא החלקה, קיים אילוץ נוסך המקשר בין הזווית למרחק שהדסקה עברה: (כאשר הוא רדיוס הדסקה).
קואורדינטות גאודטיות הן סוג של מערכת קואורדינטות אורתוגונלית עקמומית המשמשת בגאודזיה, ומבוססת על אליפסואיד ייחוס.
הן כוללות קו רוחב גאודטי (צפון/דרום) , קו אורך (מזרח/מערב) וגובה אליפסואידי (הידוע גם כגובה גאודטי ).
השלשה ידועה גם בתור קואורדינטות אליפסואידיות של כדור הארץ (אין לבלבל עם קואורדינטות אליפסואידיות-הרמוניות או קואורדינטות אליפסואידיות ).
לא מדובר בקואורדינטות קרטזיות בגלל העקמומיות של פני כדור הארץ.
קואורדינטות גאוגרפיות מבוססות על מערכת צירים זו.
קו האורך מודד את זווית הסיבוב בין מרידיאן האפס לנקודה הנמדדת.
לפי המוסכמה עבור כדור הארץ, הירח והשמש, הוא מתבטא במעלות הנעות בין 180°– ל־180°+.
עבור גופים אחרים נעשה שימוש בטווח של 0° עד 360°.
לשם כך, יש צורך לזהות מרידיאן אפס, הנקרא גם המרידיאן הראשי.
בכדור הארץ הוא נקבע שרירותית מסיבות היסטוריות בעיירה גריניץ' שבאנגליה.
עבור גופים אחרים, בדרך כלל מייחסים את המרידיאן הראשי למאפיין שטח קבוע.
למשל, למאדים המרידיאן הראשי הוא המרידיאן העובר דרך המכתש Airy-0. ייתכן שמערכות קואורדינטות רבות ושונות יוגדרו על אותו אליפסואיד התייחסות.
קו הרוחב הגאודטי מודד כמה קרובה לקטבים או לקו המשווה נמצאת נקודה לאורך קו המשווה, והוא מיוצג כזווית מ-90°– עד 90°+, כאשר 0° הוא קו המשווה.