tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מכבי תל אביב היא הקבוצה היחידה המשתתפת בליגה ברציפות מאז היווסדה ומעולם לא ירדה לליגה נמוכה יותר.
להלן רשימת 8 הקבוצות ששיחקו בליגת העל כשזו יצאה לדרך בשנת 1954, לפי סדר מיקומן:
עונת 1955/1956 לא התקיימה, תחילה עקב סכסוך בין מרכזי מכבי והפועל, ולאחר מכן עקב פרוץ מלחמת סיני.
בעונת 2024/2025 לא הוכרזה אלופה לאחר שהמשחק השלישי והמכריע בגמר בוטל עקב מבצע עם כלביא.
בתחילת עונת לראשונה חייב איגוד הכדורסל את כל קבוצות הליגה לארח את משחקיהן באולמות סגורים ולא במגרשים פתוחים.
מלך הסלים של הליגה בכל הזמנים הוא דורון ג'מצ'י אשר קלע 9611 נקודות, כמחצית מהן במדי מכבי תל אביב.
עד פברואר 2023 מאיר טפירו היה שיאן ההופעות של הליגה, עם 511 הופעות בליגה הבכירה, אז נשבר שיא ההופעות על ידי גיא פניני.
קווין מגי הוא השחקן עם ממוצע הנקודות הגבוה למשחק - 25.7.
משנת הקמת הליגה ועד סוף שנות ה-70 התקיימה ליגה סדירה בלבד בשני סיבובים של משחק בית וגומלין במשחק חוץ.
מוליכת הליגה בסיום הליגה זכתה באליפות, בלבד מעונה אחת שבה הונהג שלב שני שאליו מעפילות 6 הראשונות ששוב משחקות זו מול בשיטת ליגה, שמוליכת הבית זוכה בסיום באליפות.
1979–1989: צורות מוקדמות של פלייאוף
בשנת 1979 הוכנס פורמט פלייאוף, ושמונה הראשונות התמודדו זו מול זו (מקום ראשון מול שמיני, שני מול שביעי וכך הלאה) בסדרות של הטוב משלושה משחקים, כשלקבוצה בעלת המיקום הגבוה יותר יתרון ביתיות.
מנצחות סדרות רבע הגמר (מנצחת מקום ראשון-שמיני נגד מנצחת מקום רביעי-חמישי וכך הלאה) וחצי הגמר התמודדו בסדרת גמר של טוב משלוש כאשר המנצחת בסדרת הגמר זוכה באליפות.
הפורמט בוטל לאחר עונה והוחזרה הליגה הסדירה, אך כעבור שנתיים הפורמט הוחזר, כשהפעם התווסף "בית גמר" בשיטת ליגה-בסיום העונה הרגילה משוחק פלייאוף של 6 הראשונות בסיום הליגה הסדירה בסדרות של הטוב משלושה.
המנצחות בסדרות עולות לבית גמר בשיטת ליגה של 3 קבוצות ושני סיבובים, מוליכת הבית בסיום זוכה באליפות.
בשנה שלאחר מכן () בוטל בית הגמר והונהג פלייאוף של סדרות בלבד, של המקומות 1–8 בסיום הליגה הסדירה.
בעונת צומצם הפלייאוף לפלייאוף עליון של מקומות 1–4 בלבד בסיום הליגה הסדירה, ופלייאוף תחתון למקומות 5–8. בעונה שלאחר מכן הונהגו סדרות של הטוב מחמישה משחקים.
בעונת חזר הפלייאוף למתכונת של שמונה הראשונות זו נגד זו.
שיטה זו הונהגה עד אמצע שנות ה-2000.
בעקבות כך היו עצומות של אוהדים הקוראות לתקרת שכר שעליהן חתמו גם שחקנים ומאמני כדורסל.
עוד נטען שחוסר התחרותיות פוגע בעניין הציבורי של הליגה.
השיא היה כאשר קבוצת הפועל תל אביב חגגה את האליפות מעצם עלייתה לסדרת משחקי גמר הפלייאוף וסיומה כמקום 2 בעונה, כמחאה על חוסר הספורטיביות.
שנה לאחר מכן, בשנת , שיטת המשחקים שונתה לשיטת פיינל פור, על מנת לנסות וליצור תחרות.
בשיטה זו האליפות מוכרעת במשחק אחד בלבד, ולא בסדרת משחקי גמר המקובלת ברוב העולם.
השיטה התקבלה פה אחד כאשר מכבי תל אביב הסירה את התנגדותה.
עוד נקבע, שמשחקי הפיינל פור ייערכו בהיכל יד אליהו ללא קשר למיקום הסופי של הקבוצות.
ביוני 2011 דירקטוריון מנהלת ליגת העל בכדורסל החליט כי אחרי שני סיבובים של ליגה סדירה, הליגה תתפצל לשני בתים, עליון ותחתון, ואחריהם ישוחקו סדרות רבע הגמר.
במהלך עונת שוחקו רק שני סיבובים, כאשר הסיבוב השלישי יבוטל.
לאחר שני הסיבובים הראשונים, חולקו הקבוצות בליגה לשני בתים: בית עליון שיורכב משש קבוצות ובית תחתון שיורכב מחמש קבוצות.
לאחר החלוקה יקיימו כל אחד מהבתים סבב נוסף.
לאחר הסבב השלישי, שתי הקבוצות שיגמרו ראשונות בבית התחתון (מקומות 7–8) ישחקו ברבע גמר הפלייאוף נגד שתי הראשונות מהבית העליון (מקומות 1–2) בהתאמה.
כמו כן, ישחקו הקבוצות 3–6 ו-4–5, בשיטת הטוב מחמישה משחקים.
ארבע המנצחות ברבע הגמר יעלו לפיינל פור, שיתקיים בהיכל יד אליהו.
שלוש הקבוצות האחרונות בבית התחתון (מקומות 9–11), ישחקו סיבוב אחד ביניהן.
ב-19 בפברואר 2013 נקבע תקדים, כאשר הוחלט שגמר הליגה ישוחק, לאחר 7 שנים, בהיכל רוממה שבחיפה ולא בהיכל יד אליהו.
שיטת הפיינל פור בליגה הישראלית בוטלה זמנית החל מעונת (עד לעונת , בה חזרו לשיטה),
העונה הסדירה חולקה לשלושה סיבובים, אשר במהלך שני הסיבובים הראשונים שיחקה כל קבוצה פעמיים נגד כל אחת מהקבוצות האחרות, פעם בבית ופעם בחוץ.
בסיבוב השלישי שיחקה כל קבוצה פעם אחת נגד כל אחת מהקבוצות, והביתיות נקבעת לפי המיקום בתום שני הסיבובים הראשונים.
בסיום העונה הסדירה שיחקו 8 הקבוצות הראשונות בשלב ה"פלייאוף" בשיטת הטוב מ-5, וארבע המנצחות שיחקו בפיינל פור.
ארבע הקבוצות הראשונות מתוך ה-8 שיחקו בפלייאוף היו בעלות יתרון הביתיות: 3 משחקים מתוך החמישה נערכו בביתן, לעומת שניים בלבד לקבוצות שמוקמו במקומות 5–8 בליגה הסדירה.
סדרת משחקים 1: מקום 1 בליגה הסדירה משחקת מול מקום 8
סדרת משחקים 2: מקום 2 - מקום 7
סדרת משחקים 3: מקום 3 - מקום 6
סדרת משחקים 4: מקום 4 - מקום 5
במקום שיטת הפיינל פור, חצאי הגמר מוכרעים בסדרה של הטוב מחמישה משחקים.
האלופה הוכרעה ב-2012/2013 במשחק אחד, ובשתי העונות שלאחר מכן הוכרע הגמר בשני משחקים - בית וחוץ.
במרץ 2015 הוחלט בדירקטוריון מנהלת הליגה לחזור לשיטת הפיינל-פור מעונת עם תנאי המגדיר כי במקרה שיוחלט לאפשר לשתי קבוצות להשתתף ביורוליג (לרוב מדובר באלופה או סגניתה) ידונו שוב בשיטת הגמר.
כמו כן הוחלט שהפיינל-פור יתקיים בהיכלים הגדולים בישראל - פיס ארנה בירושלים או היכל מנורה מבטחים בתל אביב, לפי בחירתה של הקבוצה שסיימה את הליגה הסדירה במקום הראשון.
החל מעונת 2020/2021, אחרי שני סיבובים של 22–26 מחזורים (בהתאם לכמות הקבוצות בליגה), הקבוצות שסיימו במקומות 1–6 יתחרו ביניהן סיבוב אחד במסגרת הבית העליון, והקבוצות שסיימו במקומות 7–12 ישחקו סיבוב אחד במסגרת הבית התחתון.
2 הראשונות בבית התחתון יעלו לסדרות רבע הגמר, ושתי האחרונות ירדו לליגה הלאומית.
בפלייאוף, סדרות רבע הגמר יתקיימו בשיטת הטוב מחמישה משחקים, ואילו חצי הגמר והגמר בשיטת הטוב משלושה.
מספר הקבוצות בליגה אינו קבוע ונע בין 10 ל-16 בהתאם להחלטת מנהלת הליגה.
החל מעונת משחקות בליגה 12 קבוצות (למעט עונת 2020/21 בה שיחקו 13 קבוצות).
מנהלת ליגת העל מגבילה את הכניסה לליגת העל ולא מאפשרת בהכרח למעפילות מהליגה הלאומית לעלות אליה.
התנאים לעלייה מורכבים בעיקר מגודל ואיכות האולם הביתי של הקבוצה.
תנאי נוסף הוא גיוס תקציב של לא פחות ממיליון דולר בעונה.
קבוצה שלא מקיימת את התנאים הללו לא יכולה לשחק בליגת העל ובמקום מובילות הליגה הלאומית שלא מקיימות את התנאים, נשארות הקבוצות שסיימו את ליגת העל במקומות האחרונים והיו צריכות לרדת.
קבוצה עיר נוסדה אולם ביתי מושביםאליצור עירוני נתניה נתניה1959 ארנה נתניה 2,500 בני הרצליה הרצליה 1985 אולם ספורט היובל 1,500 הפועל באר שבע באר שבע 1965 אולם הקונכייה 3,000 הפועל גליל עליון מ.א.
עד סוף שנות ה-70 הותר רק לשחקנים בעלי אזרחות ישראלית להשתתף במשחקי הליגה.
בשנת 1979 הותר לראשונה לקבוצות לשתף שחקן אחד בעל נתינות זרה במשחקיהן, כמעט בלי יוצא מן הכלל שחקן אמריקאי.
בקיץ 1984 פרץ סכסוך בין הקבוצות לגבי הגדלת מספר הזרים.
מרכז מכבי דרש הוספת זר ומעבר לשני זרים, מרכז הפועל רצה להישאר עם אחד.
אחרי איומי פרישה של קבוצות מכבי, שתכננו להקים ליגה חדשה, בסופו של דבר הוסכם שבעונה שלאחר מכן אכן יותר שיתוף שני זרים.
מצב זה נשאר עד עונת 1999, בה הותר שיתוף של שלושה זרים-שניים מתוכם ללא הגבלה של מדינה ושלישי בעל אזרחות ממדינות אירופה, שכונה שחקן בוסמן.
כעבור שנתיים הותר שיתוף שחקן בוסמן נוסף.
לפני עונת 2006 הוחלט לאמץ את "החוק הרוסי", שם נוסה לראשונה-החתמת שחקנים זרים ללא הגבלת מספר או נתינות, בתנאי שעד שלושה מהם יימצאו בו זמנית על המגרש.
ביוני 2011 הוחלט על ביטול החוק הרוסי ונקבע כי כל קבוצה תוכל לרשום עד שמונה זרים בסגל, אך רק ארבעה מהם יוכלו להירשם בטופס המשחק, לצידם של לפחות שישה ישראלים.
ביוני 2012 הוחלט שבעונת 2012/2013 יוכלו קבוצות הליגה לבחור אם לשחק עם 4 זרים או עם 5 זרים ו"החוק הרוסי".
עוד הוחלט כי מעונת 2013/2014 לא תהיה בחירה והליגה תשוחק על פי "החוק הרוסי" כאשר כל קבוצה יכולה לרשום 5 זרים למשחק.
אולם במרץ 2013, לקראת סוף עונת המשחקים 2012/2013, החליט ארגון שחקני הכדורסל בישראל לפתוח בשביתת שחקנים במטרה להפחית את מספר הזרים.
בעקבות השביתה הגיעו הקבוצות וארגון השחקנים להסכם שלפיו במשך חמש עונות החל מ-2013/14 יונהג החוק הרוסי וכל קבוצה תוכל לרשום למשחק 5 זרים כאשר קבוצות שירשמו 4 זרים למשחק למשך כל העונה יתוגמלו כספית.
סכום כספי נוסף יחולק בין קבוצות שבהן צברו השחקנים הישראלים יותר דקות משחק.
בעונת 2017/2018 הופסקה עונת הכדורסל במחזור ה-32 עקב שביתת שחקני הכדורסל הישראלים במחאה על נושאים שונים, ביניהם כוונת מנהלת הליגה לבטל את החוק הרוסי.
השביתה הסתיימה תוך מספר ימים, והליגה המשיכה במסלולה עם הסכם שנחתם לטווח קצר.
בסוף עונת 2018/2019, כחלק ממתווה שרעבי, הוחלט להפסיק את החוק הרוסי, ושכל קבוצה תשחק עם לפחות ישראלי אחד בחמישייה ותוכל לרשום מקסימום 5 זרים למשחק.
הסיבה לחוק המתאזרחים הוא בעיקר "החוק הרוסי".
בכל רגע נתון היו חייבים להיות לפחות 2 ישראלים על המגרש, מה שגרם לצורך במספר שחקנים ישראלים גדול המתאימים לליגת העל.
עם הזמן מספר המתאזרחים ששיחקו בישראל בעקבות החוק הרוסי הלך וגדל, ובעקבות כך מעמד השחקנים שגדלו בישראל ירד.
בקיץ 2019, כחלק ממתווה שרעבי, הוחלט שהחל מעונת 2021/2022 כל קבוצה לא-תוכל לרשום יותר מ-2 מתאזרחים "חדשים" (ותק של לפחות 4 שנים בישראל).
ללא כל הגבלה על מתאזרחים ותיקים.
רישום שלישי והלאה של מתאזרח "חדש", יבוא על חשבון מכסת שחקן זר.
בקיץ 2021, החליט בית הדין של איגוד הכדורסל על קיצור זמן הוותק הנדרש כדי להיקרא מתאזרח ותיק לשנתיים ועל הורדת הקנס בחצי על רישום מתאזרחים חדשים החל מהמתאזרח השני בקבוצה.
בנוסף, הוחלט כי האיגוד יצטרך לגבש מתווה חדש בתוך חצי שנה.
במסגרת ההסכם שנחתם בין מנהלת הליגה לבין ארגון השחקנים, התקבל חוק נוסף, שזכה לשם "חוק הצעירים".
בנוסף, קיים חוק הכרטיס הכפול שמאפשר לשחקנים צעירים מליגת העל לשחק במקביל בקבוצה מליגה נמוכה יותר, ובכך להרוויח דקות וניסיון משחק.
החל מעונת 2020/2021, כחלק ממתווה שרעבי, על כל קבוצה לרשום למשחק לפחות 4 שחקנים בוגרי מחלקות נוער בישראל (Home Grown Player) במקביל לחוק הכרטיס הכפול.
בקיץ 2010 הוחלט להחזיר את ליגת הקיץ, שהתקיימה שנים אחדות ואז הופסקה.
משחק האולסטאר הוחזר באופן שנתי החל מעונת , לאחר שבוטל בסוף תקופה קצרה שהתקיים בתחילת שנות האלפיים.
הליגה נקראת "ליגת ווינר בכדורסל", או בקיצור "ליגת וינר סל", בעקבות הסכם החסות של המועצה להסדר ההימורים בספורט עם מנהלת ליגת העל.
בשנים 2010–2012 נחתם הסכם חסות בין מנהלת ליגת העל למפעל הפיס ושם הליגה היה "ליגת לוטו".
איש העסקים רענן כץ מעניק חסות נוספת לליגה, ומשמש נשיא כבוד של |מנהלת הליגה.
חברת RK"" בבעלותו ממותגת על חולצות השופטים בליגה.
ערוץ הספורט הוא בעלי זכויות השידור של ליגת העל, החל מעונת 1992/93, כאשר קודם לכן שודרו משחקי הליגה ב.
עד שנת 2006 חלק מהמשחקים שודרו בערוצי הכבלים המקומיים.
בעונת שודר המשחק המרכזי של ליגת העל בשיטת ה-HD בערוץ "5SPORT HD".
בשנים 2012–2016 שודר המשחק המרכזי בערוץ הראשון (לראשונה משנת 1992), והחל משנת 2016 משודרים כל משחקי הליגה בערוץ הספורט.
החל מאוקטובר 2018 משודרים כל משחקי הליגה ב-HD, לאחר המעבר של כל ערוצי הספורט (למעט 5GOLD) לשידור ב-HD, והחלפת 5SPORT HD הנפרד ב-5STARS, מה שמוסיף משבצת נוספת לשידורים.
המשחק המרכזי משודר גם ב-4K.
מחוץ לישראל, משודרת הליגה במספר מדינות.
בנובמבר 2020, חתמה מנהלת ליגת העל בכדורסל על הסכם זכויות שידור עם רשת Family Broadcasting Corporation המשודרת בארצות הברית ובמסגרתו תשדר הרשת שני משחקים בשבוע.
חודש לאחר מכן הודיעה המנהלת שהליגה תשודר לראשונה גם באירופה כחלק מהסכם עם רשת ספורטקלוב (Sportklub) המשדרת בבוסניה והרצגובינה, מונטנגרו, סלובניה, סרביה, קרואטיה וצפון מקדוניה.
ההסכם שנחתם הוא לשלוש שנים ובמסגרתו תשדר ספורטקלוב בערוציה כ-60 משחקים בעונה מליגת העל.
כל האלופות וסגניות הליגה לפי עונה
אלופות לפני הקמת הליגה – אליפויות לא מוכרות על ידי האיגוד (1939–1951)
עונהליגהאלופה1939ליגת הפועלהפועל תל אביב1940הפועל תל אביב1941ליגת הפועלהפועל תל אביבהליגה הירושלמיתמכבי א' בר כוכבא1942ליגת הפועלהפועל חיפה1943הפועל תל אביב1944/5ליגת הפועלהפועל תל אביבליגת מכביברית מכבים עתיד1945/46ליגת הפועלהפועל תל יוסף/ עין חרוד1946/47הפועל ירושלים1949/50הפועל ירושלים1950/51הפועל מעיין ברוך
הליגה הלאומית בכדורסל - בפורמט עונה סדירה בלבד (1953–1977)
הליגה הלאומית בכדורסל - בפורמט שיטת גמר (1977–2000)
סדרת הגמרסגניתשיטת הליגה בעונה זושלב הגמרפלייאוףעונה סדירהמכבי תל אביבבית גמרהפועל גבת/יגורפלייאוף בית גמר (6 הראשונות)2 סיבוביםמכבי תל אביב0:2הפועל תל אביבסדרת גמר
הטוב מ-3אין2 סיבוביםמכבי תל אביבאיןהפועל תל אביבעונה סדירה בלבד (2 סיבובים)מכבי תל אביבהפועל רמת גןמכבי תל אביב2:4הפועל רמת גןבית גמר משולשסדרת הטוב מ-3
(6 הראשונות)2 סיבוביםמכבי תל אביב0:2הפועל רמת גןסדרת גמר
(8 הראשונות)מכבי תל אביב0:2הפועל רמת גןמכבי תל אביב1:2הפועל תל אביבמכבי תל אביב0:2אליצור נתניהמכבי תל אביב1:2הפועל תל אביבמכבי תל אביב1:2הפועל תל אביבמכבי תל אביב0:2הפועל תל אביבסדרות הטוב מ-5
(4 הראשונות)מכבי תל אביב0:3הפועל גליל עליוןסדרת גמר
הטוב מ-5מכבי תל אביב1:3מכבי ראשון לציוןמכבי תל אביב2:3הפועל תל אביבהפועל גליל עליון1:3הפועל תל אביבמכבי תל אביב0:3הפועל תל אביבמכבי תל אביב0:3הפועל גליל עליוןמכבי תל אביב0:3הפועל ירושליםמכבי תל אביב0:3הפועל ירושליםמכבי תל אביב0:3הפועל אילתסדרת גמר
(8 הראשונות)מכבי תל אביב1:3הפועל ירושליםמכבי תל אביב1:3מכבי רעננה
סדרת הגמרסגניתשיטת הליגה בעונה זושלב הגמרפלייאוףעונה סדירהמכבי תל אביב0:3הפועל ירושליםסדרת גמר
(4 הראשונות)חלוקה לפלייאוף במחצית העונהמכבי תל אביב0:3עירוני רמת גן3 סיבוביםמכבי תל אביב0:3עירוני נהריהחלוקה לבתים + סיבוב שלישימכבי תל אביב0:3הפועל תל אביבסדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות) + בית חצי גמר2 סיבוביםמכבי תל אביב0:3הפועל תל אביב
ליגת העל בכדורסל - עידן הפיינל פור / משחקי גמר / סדרות גמר
משחק הגמרסגניתמיקום משחק הגמרשיטת הליגה בעונה זושלב הגמרפלייאוףעונה סדירהמכבי תל אביב66:96הפועל ירושליםהיכל נוקיה, תל אביבפיינל פורללא3 סיבוביםמכבי תל אביב78:80הפועל ירושליםהפועל חולון72:73מכבי תל אביבמכבי תל אביב72:85מכבי חיפהסדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות)2 סיבוביםהפועל גלבוע גליל77:90מכבי תל אביבמכבי תל אביב64:91הפועל גלבוע גליל3 סיבוביםמכבי תל אביב63:83מכבי אשדוד3 סיבובים
לפלייאוף עליון ותחתון)מכבי חיפה79:86מכבי תל אביבהיכל רוממה, חיפהמשחק גמר יחידסדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות)מכבי תל אביב163 : 161(77:81 / 82:84)מכבי חיפהמשחקי הגמר שוחקו כמשחקי בית/חוץצמד משחקי גמר
(בית-חוץ)הפועל ירושלים168 : 133(65:80 / 68:88)הפועל אילת3 סיבוביםמכבי ראשון לציון77:83הפועל ירושליםפיס ארנה, ירושליםפיינל פורסדרות הטוב מ-5
(8 הראשונות)הפועל ירושלים76:83מכבי חיפההיכל מנורה מבטחים, תל אביבמכבי תל אביב75:95 הפועל חולוןמכבי תל אביב75:89מכבי ראשון לציוןמכבי תל אביב81:86מכבי ראשון לציוןסדרות הטוב מ-3(8 הראשונות)2 סיבובים
לפלייאוף עליון ותחתון)מכבי תל אביב2–1הפועל גלבוע גלילמשחקי הגמר שוחקו כמשחקי בית/חוץסדרת גמר הטוב מ-3הפועל חולון2–0בני הרצליהסדרות הטוב מ-5 ברבע והטוב מ-3 בחצי
(8 הראשונות)מכבי תל אביב2–1הפועל תל אביבמכבי תל אביב2–1הפועל תל אביבללא אלופה1-1ללא סגניתאל הגמר הגיעו מכבי תל אביב והפועל ירושלים.
הסדרה הגיעה לתוצאה 1-1. המשחק המכריע בוטל בעקבות מבצע עם כלביא.
העונה נותרה ללא אלופה2 סיבובים
לאחר מכן פליי-אין ופלייאוף תחתון, ובסיום הפליי-אין פלייאוף עליון (8 הראשונות).סדרות הטוב מ-5
הבקעהעירוני אשקלון מכבי אשדוד הפועל עפולה, עירוני נהריה, עירוני רמת גן ברק נתניה, הפועל עפולה, הפועל גלבוע גליל עירוני קריית אתא, מכבי גבעת שמואל מכבי חיפה, עירוני קריית אתא, מכבי גבעת שמואל הפועל גלבוע/עפולה, הפועל גליל עליון הפועל חולון מכבי גבעת שמואל הפועל גלבוע/עפולה, הפועל חולון א.ס.
רמת השרון, הפועל תל אביב עירוני רמת גן, מ.ס.
חיפה, מכבי פתח תקווה מכבי פתח תקווה עירוני רמת גן אליצור אשקלון אליצור קריית אתא/מוצקין הפועל תל אביב, א.ס.
רמת השרון הפועל אילת, מכבי חדרה הפועל גבת
להלן רשימת עשרת השחקנים שקלעו הכי הרבה נקודות במשחקי העונה הסדירה בליגה.
מעודכן ל-25 באוגוסט 2023. השחקנים המודגשים פעילים.
ליגת העל בכדורגל היא ליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
הליגה נוסדה בתקופת המנדט הבריטי בשנת 1931, ושמה העברי היה ליגת ארץ ישראל בכדורגל.
הליגה נקראת "ליגת העל" החל מעונת 1999/2000, כאשר בין השנים 1955 ל-1999 היא נקראה "הליגה הלאומית", ולפני כן "הליגה הארצית", "הליגה הישראלית" ו"ליגה א'".
מכבי תל אביב היא הקבוצה היחידה המשתתפת בליגה ברציפות מאז שנת היווסדה כלומר היא הקבוצה היחידה שלא ירדה לליגת המשנה.
הליגה נמצאת תחת אחריות ההתאחדות לכדורגל בישראל, וביחד עם הליגה הלאומית אלו שתי הליגות המקצועניות בישראל.
החל משנת 2014 מנוהלות שתי הליגות הבכירות על ידי מנהלת הליגות לכדורגל.
נכון לעונת 2025/2026, מדורגת ליגת העל הישראלית במקום ה-20 בדירוג אופ"א בשקלול של חמש העונות האחרונות.
הפועל תל אביב הייתה האלופה העברית הראשונה, כשזכתה בדאבל בשנת 1934. מכבי תל אביב זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה בשנת 1936, ועד קום המדינה היו שתי התל אביביות הקבוצות העבריות היחידות שזכו בתואר.
הפועל זכתה ב-5 אליפויות לפני קום המדינה, ומכבי זכתה ב-4. הליגה הופסקה לסירוגין בעקבות אירועים ביטחוניים בחלק מהשנים, ובחלק מהעונות הליגה נדחתה, בוטלה או הוחלפה במשחקי ליגות אזוריות.
לאחר קום המדינה, זכתה מכבי תל אביב באליפות הראשונה בשנת 1950. עד 1955 נקראה הליגה "ליגה א'", ואז שונה שמה והיא נקראה "הליגה הלאומית".
הפועל פתח תקווה זכתה באליפות הראשונה בתולדותיה בשנת 1955, ולאחר מכן זכתה בחמש אליפויות רצופות (בין השנים 1959–1963), שיא שטרם נשבר.
בשנת 1963, לאחר שנים רבות בהן שיחקו בליגה 12 קבוצות, הוחלט על הקפאת הירידות והליגה גדלה בהדרגה ל-16 קבוצות.
בשנת 1964 קבעה הפועל רמת גן היסטוריה והפכה לקבוצה הראשונה שזוכה באליפות מיד לאחר עלייתה מליגת המשנה (הישג ששוחזר על ידי בית"ר ירושלים בעונת 1992/1993), ובעונה שלאחר מכן גם הכח מכבי רמת גן זכתה לראשונה בתולדותיה בתואר.
בשנים 1966–1968 שוחקה עונה כפולה עם 4 סיבובים ו-60 משחקים, בעקבות הקפאת הליגה במהלך תקופת ההמתנה לפני מלחמת ששת הימים.
בשנת 1971 זכתה מכבי נתניה לראשונה בתולדותיה באליפות, ובשנת 1975 הצטרפה גם הפועל באר שבע לרשימת הזוכות, והשיגה שתי אליפויות רצופות.
בשנת 1981 ירדה הפועל חיפה לליגת המשנה, והותירה את מכבי תל אביב והפועל תל אביב כקבוצות היחידות שמעולם לא ירדו ליגה.
בשנת 1982 זכתה הפועל כפר סבא באליפות הראשונה בתולדותיה, אך בעונה שלאחר מכן ירדה לליגת המשנה (תקדים ששוחזר על ידי הפועל תל אביב לאחר שש שנים).
בשנת 1984 נאבקו על האליפות שתי קבוצות שמעולם לא זכו בתואר - מכבי חיפה ובית"ר ירושלים, שהובילה את הטבלה בנקודות רבות לאורך העונה, אך בסופו של דבר הייתה זו מכבי חיפה שזכתה באליפות, ובית"ר ירושלים חיכתה עד שנת 1987, אז זכתה גם היא באליפות הראשונה בתולדותיה.
אחרי יותר מ-20 שנה כליגה של 16 קבוצות, בשנת 1987 הוקטנה הליגה ל-14 קבוצות, וכעבור שנתיים חזרה לפורמט של 12 קבוצות.
בשנת 1989 ירדה הפועל תל אביב לראשונה בתולדותיה לליגת המשנה (עונה אחת לאחר שזכתה באליפות), והותירה את מכבי תל אביב כקבוצה היחידה שמשחקת בליגה הבכירה בישראל ברציפות מאז הקמתה.
בשנת 1990 זכתה בני יהודה תל אביב באליפות הראשונה בתולדותיה, והפכה לקבוצה התל אביבית השלישית שזוכה בתואר.
בשנת 1993 הוגדלה הליגה ל-14 קבוצות, ושנה לאחר מכן הוגדלה שוב ל-16 קבוצות.
ב-1999 זכתה הפועל חיפה באליפות הראשונה בתולדותיה, ובתום העונה נערכו שינויים נוספים במבנה הליגות בישראל.
הליגה הלאומית הפכה לליגת המשנה, ואילו הליגה הבכירה הוקטנה ל-14 קבוצות, ומאז היא נקראת "ליגת העל".
הפועל תל אביב הייתה האלופה הראשונה של ליגת העל, כשזכתה בדאבל בעונת 1999/2000, ובעונה שלאחר מכן הוקטנה הליגה ל-12 קבוצות.
בעונת 2009/2010 גדלה הליגה בחזרה ל-16 קבוצות, ובאותה שנה הונהגה שיטת הקיזוז.
טענות רבות עלו כנגד שיטה זו שבה הישגי העונה הסדירה מאבדים מחשיבותם לעומת הישגי הקבוצות בפלייאוף, ואכן בעונה זו מכבי חיפה הובילה את הטבלה בתום הסיבוב השני, ולאחר שהופחת ממאזן הקבוצות חצי מכמות הנקודות שצברו עד אז, זכתה הפועל תל אביב בתום הפלייאוף באליפות דרמטית בדקה האחרונה של המחזור האחרון.
לאחר שנתיים הוחלט על ביטול השיטה.
במהלך העשור הראשון של המאה ה-21 זכתה מכבי חיפה 6 פעמים באליפות, והפכה לקבוצה שזכתה בהכי הרבה אליפויות בעשור אחד.
לקראת עונת 2014/2015 קיבלה מנהלת הליגות לכדורגל, אשר מורכבת מנציגי קבוצות ליגת העל והליגה הלאומית, את זכויות הניהול על שתי הליגות הבכירות בישראל.
החל מהפלייאוף העליון של עונת 2018/2019 הוכנסה לשימוש טכנולוגיית ה-VAR בליגת העל.
במרץ 2020, לפני מחזור הפתיחה של משחקי הפלייאוף, נעצרה עונת 2019/2020 בעקבות מגפת הקורונה.
בליגה משתתפות ארבע עשרה קבוצות.
במהלך העונה כל קבוצה משחקת נגד כל אחת מהקבוצות האחרות בליגה, פעם אחת באצטדיונה הביתי ופעם אחת באצטדיון היריבה, ובסך הכול 26 מחזורים.
6 הקבוצות אשר סיימו במקומות הראשונים ייקחו חלק בפלייאוף העליון, ו-8 הקבוצות אשר סיימו במקומות האחרונים ייקחו חלק בפלייאוף התחתון.
קבוצה לא יכולה לרדת או לעלות מפלייאוף אחד לשני גם אם מספר הנקודות שלה גבוה או נמוך יותר מקבוצה בפלייאוף אחר.
במסגרת הפלייאוף העליון כל קבוצה משחקת מול שאר הקבוצות פעמיים, בבית ובחוץ, סך הכול 10 משחקים, ובמסגרת הפלייאוף התחתון כל קבוצה משחקת מול שאר הקבוצות פעם אחת, סך הכל 7 משחקים.
הקבוצות מקבלות שלוש נקודות עבור כל ניצחון (עד עונת 1982/1983 הוענקו שתי נקודות לקבוצה המנצחת, כפי שהיה נהוג בכל העולם) ונקודה אחת עבור תוצאת תיקו.
במצב של שוויון נקודות המיקום ייקבע לפי הפרש השערים.
במקרה של שוויון בהפרש ייקבע המיקום על פי מספר הניצחונות, ובמקרה של שוויון גם כאן המיקום הסופי ייקבע על פי מספר השערים אשר הובקעו לזכות כל קבוצה.
במקרה של שוויון גם במספר שערי הזכות, ייקבע המיקום על פי אותו סדר קריטריונים אך ורק בהתייחס למשחקים בין הקבוצות המצויות בשוויון.
במקרה של שוויון גם בין שתי הקבוצות ויש צורך לקבוע עולה, יורדת, מיקום סופי לצורך השתתפות במסגרת כלשהי (למשל מוקדמות ליגת האלופות) או אלופה, ייערך בין הקבוצות משחק אחד על מגרש שייקבע על ידי ועדת הליגה בשיטת משחק גביע - הארכה ובעיטות 11 במקרה הצורך.
בתום העונה הקבוצה אשר ממוקמת במקום הראשון בפלייאוף העליון מוכתרת כאלופה, ושתי הקבוצות האחרונות בפלייאוף התחתון יורדות לליגה הלאומית.
הקבוצות זוכות במענקי מיקום לפי מיקומן בסוף העונה.
סכום המענקים משתנה בין עונה לעונה בהתאם לתקצוב ההתאחדות לכדורגל בישראל.
בעונת 2009/2010 זכתה האלופה ב-2.4 מיליון שקל וסגניתה זכתה ב-2.25 מיליון שקל.
הליגה הישראלית מסונפת להתאחדות הכדורגל האירופית (אופ"א), ולכן קבוצות אשר מסיימות במקומות הראשונים זוכות להשתתף בעונה שאחרי במסגרת הליגות האירופיות לפי מיקומן, בהתאם למיקום ליגת העל בדירוג הליגות של אופ"א.
דירוג זה נקבע על פי הישגים משוקללים של הקבוצות הישראליות במפעלים האירופים.
דירוג זה קובע את מספר המשתתפות במפעלים האירופיים: ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג, ואת מספר הסיבובים שעליהן לעבור על מנת להעפיל לטורניר העונתי.
בדירוג 2023 (הקובע את המשתתפות בליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג בעונת 2023/2024), מדורגת הליגה במקום ה-21 באירופה.
דירוג השיא של הליגה, נקבע בשנת 2003 והיה המקום ה-15 שמשמעותו הייתה 2 נציגות ישראליות במפעל ליגת האלופות בעונת 2004/2005 (מכבי תל אביב ומכבי חיפה), ודירוג השפל היה 27 בשנים 1999 ו-2019.
נכון לעונת המשחקים 2023/2024, דירוג זה קובע כי לישראל תהיה נציגה אחת בטורניר ליגת האלופות, נציגה בליגה האירופית, ו-2 נציגות בטורניר הקונפרנס ליג על פי המתכונת הבאה:
אלופת המדינה - הקבוצה במקום הראשון בליגה מקבלת כרטיס לסיבוב המוקדמות השני של ליגת האלופות.
זוכת גביע המדינה - מחזיקת גביע המדינה מקבלת כרטיס לסיבוב המוקדמות הראשון של הליגה האירופית.
מקומות 2 ו-3 בליגה - סגנית האלופה והמסיימת במקום השלישי מקבלות כרטיס לסיבוב המוקדמות השני של הקונפרנס ליג.
מקום 4 - אם הזוכה בגביע המדינה מסיימת באחד משלושת המקומות הראשונים בליגה, הקבוצה שסיימה במקום הרביעי מקבלת כרטיס לסיבוב המוקדמות השני של הקונפרנס ליג.
בנוסף אם מחזיקת גביע המדינה זוכה גם באליפות המדינה הקבוצה שבמקום הראשון תשחק בסיבוב המוקדמות השני של ליגת האלופות הסגנית תשחק בסיבוב המוקדמות הראשון של הליגה האירופית והקבוצות שסיימו את העונה במקום השלישי והרביעי ישחקו בסיבוב המוקדמות השני של הקונפרנס ליג
להלן הקבוצות המתמודדות בעונת 2025/2026 בליגת העל:
קבוצהעיראצטדיוןמספר מושביםבית"ר ירושליםירושליםטדי31,733בני סכניןסכניןדוחא8,500הפועל באר שבעבאר שבעטרנר16,126הפועל חיפהחיפהסמי עופר30,858הפועל ירושליםירושליםטדי31,733הפועל פתח תקווהפתח תקווההמושבה11,500הפועל תל אביבתל אביבבלומפילד29,400מועדון ספורט אשדודאשדודהי"א7,800מכבי בני ריינהריינהגרין5,200מכבי חיפהחיפהסמי עופר30,858מכבי נתניהנתניהנתניה13,610מכבי תל אביבתל אביבבלומפילד29,400עירוני קריית שמונהקריית שמונהנתניה (זמני)13,610עירוני טבריהטבריהגרין5,200
המשחק המרכזי משודר בכל מחזור בערוץ "5SPORT" שמפעיל ערוץ הספורט, אשר משדר שני משחקים נוספים בערוצים "5PLUS" ו-"5LIVE".
ארבעה משחקים נוספים בכל מחזור משודרים בערוצים "ספורט 1", "ספורט 2", "ספורט 3" ו-"ספורט 4" שמפעילה חברת צ'רלטון.
החל משנת 2018 חלק ממשחקי המחזור משודרים באיכות 4K בערוץ "5SPORT 4K" (תלוי באצטדיון, נכון לשנת 2022 רק באצטדיונים נתניה, בלומפילד והמושבה השידור ב-4K אפשרי).
תוכנית סיכום המחזור "שער השבת" משודרת מאז שנת 2009 בערוץ "5SPORT" שמפעיל ערוץ הספורט, בהנחייתו של יהונתן כהן.
החל משנת 2012 שודרה לאחר תוכנית זו גם תוכנית "שבת ביציע" של יציע העיתונות המוקדשת לליגת העל, בהנחייתו של עמיחי שפיגלר, אך היא הוחלפה בשנת 2017 בתוכנית חדשות הספורט עם עמיחי שפיגלר ומאיה רונן.
ב-24 במאי 1986 שודר לראשונה משחק ליגה בשידור ישיר בטלוויזיה הישראלית, כאשר הערוץ הראשון שידר את המשחק המרכזי במחזור ה-30 והאחרון של עונת 1985/1986, בו ניצחה הפועל תל אביב את מכבי חיפה באצטדיון בלומפילד וזכתה באליפות.
עד עונת 1993/1994 שידר הערוץ הראשון את המשחק המרכזי ואת תוכנית סיכום המחזור שנקראה "משחק השבת".
בעונת 1994/1995 הועברו זכויות השידור של הליגה לערוץ 2 המסחרי שהוקם שנה לפני כן, כשחלק מזכויות השידור היו בידי ערוץ הספורט.
המשחק המרכזי שודר בערוץ 10 בין השנים 2004 - 2009, ולאחר מכן עברו זכויות השידור לערוץ הראשון, במקביל להעברת זכויות השידור של תוכנית סיכום המחזור לערוץ הספורט.
הערוץ הראשון שידר את המשחק המרכזי עד תום עונת 2015/2016, עת עברו הזכויות לערוץ הספורט וצ'רלטון.
המשחק המרכזי בליגת העל משודר גם ב בחו"ל בשפה העברית.
בזכויות שידורי הרדיו של ליגת העל החזיקה עד שנת 2016 רשות השידור ששידרה את התוכנית המיתולוגית שירים ושערים ברשת ב' של קול ישראל.
התוכנית שודרה משנת 1970 והופסקה לסירוגין בשנת 2003 עם עלית ה"שלם וצפה", דבר שעורר מחאה ציבורית שבעקבותיה הוחזרה התוכנית בשנת 2005 במתכונת שונה בה אין שידור רציף של המשחקים.
בשנת 2009 הופסקו שוב שידורי התוכנית.
בשנים 2011–2012 רכש רדיו תל אביב את זכויות שידורי הרדיו ושידר ביחד תחנות אזוריות נוספות את התוכנית "שבת של כדורגל", ששודרה גם בטלוויזיה בערוץ ONE.
בשנים 2009–2011 רכש גם רדיו ירושלים את זכויות השידור ברדיו, ובשנת 2011 חזרה רשת ב' לשדר את משחקי הליגה ישירות מהמגרשים בתוכנית "שירים ושערים".
בשנת 2016 הופסקה התוכנית בעקבות סגירת רשות השידור.
החל משנת 2016 מועברים משחקי ליגת העל מדי שבת בתוכנית "שבת של כדורגל" אשר משודרת ברדיו תל אביב, רדיו חיפה, רדיו ירושלים, רדיו דרום, רדיו קול רגע ורדיו גלי ישראל, וכן בעמוד הפייסבוק של ONE.
את התוכנית מגישים דולב נישליס ואייל ברקוביץ'.
בעונת 2008/2009 נרכשו זכויות שידור תקצירי המשחקים באינטרנט על ידי אתר ONE.
בעונת 2009/2010 רכש ערוץ הספורט את זכויות שידור התקצירים.
בשנים 2010–2012 תקצירי ליגת העל היו משודרים גם באתר ONE, גם באתר ערוץ הספורט וגם באתר ynet, ובשנת 2012 רכש ONE שוב את הזכויות.
החל משנת 2016 רכש ערוץ הספורט את תקצירי ליגת העל באינטרנט, ובנוסף משודר המשחק המרכזי באתר האינטרנט של ערוץ הספורט.
תקצירי ליגת העל מופיעים גם באתר האינטרנט של צ'רלטון.
בשנת 1999, עם הקמת ליגת העל, רכשה חברת פלאפון תקשורת את החסות על הליגה, שנקראה "ליגת פלאפון" במשך שלוש עונות.
בשנת 2002 החליטה פלאפון לסיים את ההסכם, ובשלוש העונות הבאות לא הייתה חסות לשם הליגה.
בשנת 2005 רכשה המועצה להסדר ההימורים בספורט את זכות החסות על הליגה, ובעקבות כך שמה של הליגה היה "ליגת טוטו".
בשנת 2010 החליטה המועצה לשנות את השם ל"ליגת Winner" וכך היא נקראה עד תום עונת 2015/2016.
ביולי 2016, עקב מחלוקות על גובה סכום החסות בין המנהלת למועצה, הודיעה המועצה כי תמשיך לשמש כנותנת חסות העיקרית אך הליגה לא תקרא יותר "ליגת Winner", ועל כן למשך שנתיים לא הייתה חסות לשם הליגה.
באוגוסט 2018 רכשה רשת המסעדות ג'פניקה את החסות על שם הליגה תמורת כ-4 מיליון ש"ח לעונה, ובעקבות כך בעונת 2018/2019 שונה שמה המסחרי של הליגה ל"ליגת JAPANIKA".
במאי 2019 רכשה הבורסה לניירות ערך בתל אביב את החסות על שם הליגה תמורת כ-12 מיליון ש"ח לשלוש עונות, ובעקבות כך שונה שמה המסחרי של הליגה ל"ליגת הבורסה לניירות ערך" החל מעונת 2019/2020.
במרץ 2022 חתמה מנהלת הליגות בכדורגל עם הבנק הדיגיטלי הראשון - ONE ZERO על הסכם חסות תמורת כ-10 מיליון ש"ח ל-2 העונות הבאות (5 מ' שקל לכל עונה), ובעקבות כך החל מעונת 2022/2023 נקראה ליגת העל "ליגת ONE ZERO".
בעונת 2024/2025 חזרה הליגה לחסות המועצה להסדר ההימורים בספורט ושמה שונה שוב ל"ליגת Winner".
קבוצה המסומנת בכתב מודגש זכתה בגביע המדינה באותה העונה והשלימה דאבל מקומי.
קבוצה המסומנת בכתב מודגש נטוי זכתה בנוסף בגביע הטוטו באותה העונה והשלימה טרבל מקומי.
בסוגריים: זכיות באליפות/סגנויות מלפני קום המדינה.
מתחת לשם הקבוצה: מספר כוכבים המשולב גם בסמלי כל הקבוצות, כאשר על פי החלטה שהתקבלה במנהלת הליגות: 5 אליפויות ישראל = כוכב אחד
להלן טבלת השחקנים המעוטרים ביותר בתולדות הליגה הבכירה בישראל, אשר זכו בתואר האליפות לפחות שש פעמים:
שחקנים פעילים בליגת העל מודגשים
להלן טבלת המאמנים המעוטרים ביותר בתולדות הליגה הבכירה בישראל, אשר זכו בתואר האליפות יותר מפעם אחת:
מאמנים פעילים בליגת העל מודגשים
שיא ניצחונות ליגה רצופים: 22 ניצחונות (הפועל תל אביב לאורך השנים 1932-1933-1934)
שיא ניצחונות ליגה רצופים בעונה אחת: 18 ניצחונות (מכבי תל אביב, עונת 1949/1950)
שיא ניצחונות ליגה רצופים מתחילת עונה: 11 ניצחונות (מכבי חיפה בעונת 2005/2006, מכבי תל אביב בעונת 1993/1994)
שיא משחקי בית ללא הפסד: 51 משחקים (הפועל באר שבע, בין ספטמבר 2015 למאי 2018)
שיא משחקי חוץ ללא הפסד: 38 משחקים (מכבי תל אביב, בין אפריל 2018 ליולי 2020)
שיא מחזורים רצופים בראש הטבלה: 65 מחזורים (מכבי חיפה, בין אוגוסט 2004 למאי 2006)
אחוזי ההצלחה הגבוהים ביותר במשחקי בית: 96.3% (מכבי חיפה, עונת 2022/2023)
שיא הפסדי ליגה רצופים: 24 הפסדים מתוך 24 משחקים (מכבי נס ציונה, עונת 1949/1950)
שיא הפסדי ליגה בעונה אחת: 30 הפסדים מתוך 38 משחקים (הפועל צפרירים חולון, עונת 2000/2001)
הניצחון הגבוה ביותר: 13–0 (מכבי תל אביב נגד מכבי ראשון לציון, 7 בינואר 1950)
שיא משחקים רצופים עם לפחות שער זכות אחד: 43 משחקים (בית"ר ירושלים, בין אפריל 2017 לאוגוסט 2018)
האליפות המהירה ביותר: 8 מחזורים לפני סיום העונה (מכבי תל אביב, עונת 2018/2019)
אליפות בהפרש הגבוה ביותר מהמקום השני: 31 נקודות (מכבי תל אביב, עונת 2018/2019)
שיא משחקים ללא ספיגה ברצף: 14 משחקים (מכבי תל אביב, בין מאי 2019 לדצמבר 2019)
שיא משחקים ללא ספיגה בעונה אחת: 29 משחקים (מכבי תל אביב, עונת 2019/2020)
שיאני ההופעות של ליגת העל בכל הזמנים
השחקן הזר ששיחק הכי הרבה משחקים בכל הזמנים בליגת העל הוא מוראד מגמאדוב, שהופיע 457 פעמים במדי מכבי פתח תקווה.
שחקנים פעילים מודגשים בכתב בולט
שיא השערים שהבקיע שחקן זר בליגת העל הוא 89, בו מחזיק ניקיטה רוקאביציה (במדי בית"ר ירושלים, מכבי חיפה והפועל באר שבע).
מלכי השערים של ליגת העל לפי עונות
להלן מלכי השערים של ליגת העל בכל עונה מאז קום המדינה:
אשדוד 18 יניב אברג'יל הפועל כפר סבא 2003/2004 שי הולצמן מ.ס.
להלן טבלת השחקנים שזכו בתואר מלך השערים יותר מפעם אחת
להלן טבלת השחקנים שכבשו יותר מ-25 שערים בעונה אחת:
שיא שערים אישי במשחק ליגה אחד: עמיחי שוהם (הפועל פתח תקווה) - 7 שערים (7 בדצמבר 1944)
שיא משחקים ללא ספיגה מתחילת העונה בליגה הבכירה: דניאל טננבאום (מכבי תל אביב) - 13 משחקים (עונת 2019/2020) - שיא עולמי (נכון ל-2020)
השחקן הצעיר ביותר ששיחק בליגה הבכירה: בוני גינצבורג (מכבי תל אביב) - בגיל 15 ו-11 חודשים (6 בדצמבר 1980)
כובש השער המהיר ביותר בליגה הבכירה: ניסים אלמליח (בית"ר תל אביב) - 5 שניות מפתיחת המשחק (23 בפברואר 1957)
שיאן הכרטיסים הצהובים בליגה הבכירה: ח'אלד ח'לאילה (בני סכנין) - 151 כרטיסים צהובים
ליגת העל בכדוריד (נקראת גם "ליגת ווינר בכדוריד") היא הליגה הבכירה בענף הכדוריד הישראלי, והיא מנוהלת על ידי איגוד הכדוריד בישראל, הליגה הוקמה בשנת 1954 וקבוצת מכבי רחובות הייתה הראשונה שזכתה בתואר האליפות.
הפועל ראשון לציון היא בעלת מרב הזכיות באליפות עם 19 אליפויות.
משחקי הליגה משודרים בערוץ הספורט.
משחקי הליגה החלו בשנת 1954 במתכונת של כדוריד 11. בשנת 1959 המשחקים הפכו מעורבים, חלקם שוחקו במתכונת של כדוריד 11 במגרשי כדורגל וחלקם שוחקו במתכונת חדשה שהייתה נהוגה באירופה, כדוריד 7. אלופות הליגה הראשונות היו מכבי רחובות, הפועל רחובות, מכבי ראשון לציון ומכבי רמת גן.
משנת 1964 הכדוריד בישראל שוחק במתכונת של 7 שחקנים.
עד אמצע שנות השמונים, הכדוריד בארץ התרכז במקומות כמו פתח תקווה, רמת גן ורחובות, שמשלוש הערים האלו שיחקו 7 קבוצות.
החל משנות השמונים, ההגמוניה נדדה לראשון לציון עת מכבי המקומית זוכה ב-3 אליפויות רצופות בין השנים 1984–1987. החל משנת 1984 ועד שנת 2013, מלבד שנת 2002 שבה זכתה אס"א ת"א לראשונה באליפות, מכבי והפועל ראשון לציון שלטו ביד רמה בכדוריד הישראלי.
קבוצות כמו הפועל רחובות ירדו מנכסיהם בעקבות בעיות תקציביות.
שלוש הערים ששלטו בכדוריד הישראלי, רמת גן, פתח תקווה ורחובות החלו מגמה של התדרדרות.
בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 התאחדו הפועל ומכבי רחובות, צעד דומה התבצע בפתח תקווה ששבה לליגת העל עם הקבוצה המאוחדת.
מכבי רמת גן וארזים ר"ג התאחדו גם הן.
הקבוצות המאוחדות לא נחלו הצלחה רבה.
עירוני רחובות בעונתה הראשונה שלאחר האיחוד הגיעה לגמר גביע המדינה בשנת 2000, בראשות המאמן שלמה הופמן והצעירים האחים שור, אך נכנעה בגמר למכבי רעננה של ארז גורלנד.
רק בשנת 2011 הצליחה הקבוצה המאוחדת של רחובות לשוב לליגת העל והיא הקבוצה היחידה שיציבה לאחר האיחוד.
קבוצות שבהן לא הצליח האיחוד כמו עירוני פתח תקווה שנשרה מליגת העל ואז פוצלה מחדש.
ארזים ר"ג שירדה שתי ליגות בשנה אחת.
בשנת 2014 שבה לליגת העל הפועל רמת גן, כמו כן סממנים ראשונים לפיצול הקבוצה המאוחדת ברחובות על ידי שחקני עבר כמו אלוני גמליאל, איתן מדמוני ויהודה סנדלר.
לאורך כל שנות ה-90 של המאה ה-20 שלטה בכדוריד הישראלי הפועל ראשון לציון.
הפועל ראשון לציון נהנתה מפירוקן של יוגוסלביה וברית המועצות כשמנהלי הקבוצה, דאז איציק פרנקל ועמי שדה סוחפים אחריהם מתאזרחים להפועל ראשון לציון.
שחקנים שהיו שם דבר בכדוריד האירופאי כמו איגור ביאליק, ליאוניד ברנשטיין ולוניה דורשנקו הגיעו לישראל.
הפועל ראשון לציון נהנתה מאוד משירותי המתאזרחים, יבגני אוליינק, ואדים וליישו ויבגניה ספצ'וק.
בשנת 2002 איבדה הפועל ראשון לציון את האליפות לאס"א תל אביב של ישראל ברנר.
בשנתיים שלאחר מכן גברה הפועל על אס"א אך ההגמוניה והשליטה המוחלטת בענף הגיעה לסיומה עת מכבי ראשון לציון בראשות המאמן גלעד מאור הלכה והתחזקה.
מכבי ראשון לציון זכתה בתארה הראשון בעידן החדש בשנת 2003, כשגברה בגמר על אס"א תל אביב, מה שסימן לבאות, עשור של משחקים מכריעים בין הראשוניות על האליפות.
בשנת 2014 זכתה קבוצת מכבי תל אביב באליפות ראשונה בתולדותיה ולראשונה מזה 12 שנה שהאליפות נדדה מראשון לציון.
בשנת 2015 זכתה קבוצת הפועל ראשון לציון בדאבל היסטורי לאחר 14 שנה, בגביע המדינה וגם באליפות ושניהם נגד היריבה העירונית מכבי ראשון לציון.
בשנת 2019 זכתה קבוצת הפועל אשדוד באליפות ראשונה בתולדותיה ובפעם הראשונה הוכתרה אלופה מאזור הדרום.
עונת 2019/2020 הופסקה באמצע חודש מרץ בשל התפרצות נגיף הקורונה בישראל.
ב-1 ביוני 2020 אישר איגוד הכדוריד את סיום העונה.
מכבי ראשון לציון, שהייתה במקום הראשון ועם אחוזי צבירת הנקודות הגבוהה ביותר, הוכתרה כאלופה.
אחד משחקניה הבולטים של הליגה הוא עידן מימון, שסחף את הפועל ראשון לציון אחריו לתארים רבים.
מימון שיחק בגרמניה וסייע לנבחרת ישראל בעלייה לאליפות אירופה 2002. בשנת 2013 שבר מימון את שיאו של עקיבא לפלר בשיא הכיבושים לשחקן יחיד.
הליגה נחשבה עד שנת 2011 לחצי מקצוענית.
בשנת 2012 הכדוריד הפך לענף מועדף מה שזיכה את איגוד הכדוריד בתקצוב גדול יותר.
קבוצות רבות תקציב כמו מכבי תל אביב החתימו שחקנים על חוזים מקצוענים, לראשונה בתולדות הכדוריד הישראלי.
עם זאת, עדיין כמעט כל השחקנים בליגה מחזיקים בעבודה נוספת.
משחקי ליגת העל מנוהלים על ידי שופטים מטעם איגוד השופטים.
השופטים המצליחים לאורך השנים: שלמה כהן, יורם פרץ, אבנר זינגר ודוד בוקר.
הזוג כהן ופרץ הם המצליחים ביותר במישור הבינלאומי, עם למעלה מ-300 משחקים בינלאומיים בארבע יבשות, שבעה גמרים אירופאיים, אליפויות אירופה ועולם.
כל עונה הצמד מנהל משחקים בליגת האלופות באירופה, כאשר בשנת 2014 שפט בפיינל פור האירופאי.
הצמד המצליח נחשב לאחד מזוגות השופטים הבכירים בעולם ומדורגים ב-10 הראשונים באירופה ובין 20 המובילים בעולם.
המשחק המרכזי בליגת הכדוריד משודר בערוץ הספורט.
שאר המשחקים מועלים לאינטרנט וניתנים לצפייה.
מדי חודש משודר מגזין כדוריד יד 5 בערוץ הספורט.
בליגת העל בכדוריד משחקות 11 קבוצות, נכון לעונת 2024/2025 :
ליגה סדירה בת שני סיבובים: כל קבוצה משחקת נגד כל קבוצה פעמיים.
ניצחון שווה שתי נקודות, תיקו שווה נקודה והפסד אינו מזכה בנקודות.
8 הראשונות בסיום שני הסיבובים ישחקו ברבע גמר הפלייאוף בסדרות של הטוב מ-3 משחקים, כאשר הראשונה תשחק נגד השמינית, השנייה נגד השביעית, השלישית נגד השישית והרביעית נגד החמישית.
הקבוצה שדורגה במקום גבוה יותר מארחת את המשחקים הראשון והשלישי.
אם שתי הקבוצות מנצחות משחק אחד כל אחת, והמשחק השלישי נגמר בתיקו, נקבעת העולה לגמר לפי הפרש שערים טוב יותר.
שתי המנצחות בסדרות רבע הגמר עולות לחצי גמר הפלייאוף.
חצי גמר הפלייאוף: אליו מעפילות כל הקבוצות שניצחו בסדרה של הטוב מ-5 משחקים ברבע הגמר.
המנצחת בסדרה בין המקום הראשון לשמיני משחקת נגד המנצחת בסדרה שבין המקום הרביעי למקום החמישי.
המנצחת בסדרה שבין המקום השני לשביעי משחקת נגד המנצחת בסדרה שבין המקום השלישי לשישי.
יתרון הביתיות הוא תמיד של הקבוצה שדורגה במקום גבוה יותר בסיום הליגה הסדירה.
גמר הפלייאוף: סדרת גמר הפלייאוף היא בשיטת הטוב מ-5. הקבוצה שדורגה במקום גבוה יותר מארחת את המשחק הראשון, השלישי והחמישי.
קבוצה שמנצחת ב-3 משחקים זוכה באליפות.
אם שתי הקבוצות מנצחות ב-2 משחקים כל אחת, והמשחק החמישי נגמר בתיקו, נקבעת האלופה לפי הפרש שערים טוב יותר.
פלייאוף תחתון: בסיום הליגה הסדירה ארבע הקבוצות שסיימו אחרונות מתמודדות בשיטת ליגה של שלושה מחזורים עם גרירת נקודות מהליגה.
שתי הקבוצות שסיימו במקומות 9–10 יזכו לארח שני משחקים.
הקבוצה שמסיימת אחרונה בפלייאוף נושרת אוטומטית ללאומית, אותה מחליפה הקבוצה במקום הראשון בליגה הלאומית.
הקבוצות במקומות 10–11 משחקות בהתאמה במשחקי מבחן בית-חוץ נגד הקבוצות במקומות 2–3 מהלאומית.
קביעת היורדות ללאומית: הקבוצה המסיימת אחרונה בסיום הפלייאוף התחתון יורדת לליגה לאומית, אותה מחליפה הקבוצה שסיימה ראשונה בלאומית.
בעבר נקראה הליגה "ליגת בנק יהב" בעקבות הסכם חסות עם הבנק אך בשנת 2010 נחתם הסכם חסות עם המועצה להסדר ההימורים בספורט ושמה של הליגה שונה ל"ליגת ביג ווינר", שנה לאחר מכן שונה שמה של הליגה שוב ל"ליגת ווינר בכדוריד".
מקוםקבוצהאליפויות1 הפועל ראשון לציון192 מכבי ראשון לציון173 הפועל רחובות134 מכבי רחובות55 הפועל פתח תקווה3 מכבי פתח תקווה37 הפועל רמת גן2 מכבי תל אביב2 הפועל אשדוד210 מכבי רמת גן1 הפועל הרצליה1 אס"א תל אביב1א.ס.
ליגת העל האוזבקית (באוזבקית: O'zbekiston Superligasi) היא ליגת הכדורגל הבכירה באוזבקיסטן.
הליגה הוקמה בשנת 1992, שנה לאחר עצמאותה של אוזבקיסטן מברית המועצות.
נכון לשנת 2025 בדירוג AFC ליגה מדורגת במקום ה-9 עם 49.821 נקודות (דירגו מבוססת על הערכת השתתפות הקבוצות ב-8 עונות אחרונות).
לפני קבלת העצמאות (עד 1991)
בשנת 1912 בשטח אוזבקיסטן של כיום הוקמו קבוצות כדורגל בפרגנה וקוקנד.
בתקופת ברית המועצות הקבוצות החזקות שפעלו באזור שיחקו בליגות של ברית המועצות.
הקבוצה החזקה הייתה פחטקור טשקנט שהוקמה בשנת 1956 ובשנת 1959 לראשונה נכללה בליגה הבכירה של ברית המועצות.
בשנת 1979 סגל הקבוצה היה בין הנספים בתאונה אווירית.
בעקבות הך סוכם שבמשך שלוש שנים הקבוצה תישאר בליגה הבכירה ללא קשר לתוצאות בסוף העונה.
מספר קבוצות אחרות שיחקו בליגות נמוכות כלל ארציות.
אליפות הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית הייתה מיועדת לקבוצות בדרג נמוך.
לאחר התפרקות ברית המועצות (1992 ואילך)
הליגה האוזבקית בכדורגל הוקמה בשנת 1992 אחרי התפרקות ברית המועצות, ופירוקה של ליגת העל הסובייטית.
הליגה הצטרפה לפיפ"א תחת קונפדרציית הכדורגל של אסיה.
בעונת הבכורה של הליגה השתתפו 17 מועדונים, והאלופות המשותפות היו נפצ'י פרגאנה ופחטקור טשקנט.
החל מעונת 1994/1995 משתתפות הזוכות באליפות בליגה זו בליגת האלופות האסיאתית.
בשנת 2018 ניהול הליגה הופרד לפדרציית הכדורגל האוזבקית.
הליגה משוחקת בין חודשי מרץ ונובמבר של כל שנה קלנדרית, כאשר לעיתים משמשת תחרות הסופר קאפ האוזבקית כאירוע המסמן את תחילתה של העונה.
בנובמבר 2017 בהתאם להחלטת הנהלת הליגות האוזבקיות בכדורגל, הליגה האוזבקית שינתה את שמה ל"סופר ליג של אוזבקיסטן" החל מעונת 2018, וכמות הקבוצות בליגה העליונה הורדה מ-16 ל-12 קבוצות.
נכון לעונת 2025 כוללת הליגה 16 קבוצות.
העונה כוללת 30 מחזורי משחקי בית ומשחקי חוץ.
על ניצחון מוענקות 3 נקודות ועל תיקו מוענקת נקודה בודדת.
בסיום העונה האלופה מעפילה לליגת האלופות האסייתית עילית.
קבוצה שסיימה במקום האחרון יורדת לליגת המשנה.
קבוצות במקומות 12-15 משחקות תחרות מעבר עם הקבוצות החזקות של ליגת משנה.
קבוצה המסומנת בכתב מודגש זכתה בגביע האוזבקי באותה העונה והשלימה דאבל מקומי
ליגת העל בכדורסל נשים (נקראת גם "ליגת אתנה Winner") היא הליגה הבכירה בכדורסל נשים בישראל.
הליגה, שנקראה בעבר "הליגה הלאומית בכדורסל נשים", מנוהלת על ידי מנהלת ליגת העל בכדורסל נשים.
אלופת הליגה לעונת היא קבוצת מכבי בנות אשדוד, בפעם השביעית בתולדותיה.
אליצור תל אביב היא שיאנית הזכיות בליגה עם 14 אליפויות.
הליגה הראשונה בכדורסל נשים הוקמה בשנת 1957. בתחילה הליגה הייתה מחולקת לשתי טבלאות (צפון ודרום) ואלופות המחוזות היו משחקות ביניהן משחק אחד מכריע על האליפות.
בלטו בה אגודות נשים של מועדוני כדורסל ותיקים כגון מכבי תל אביב, הפועל תל אביב והפועל ירושלים, ושתי הראשונות היו לזוכות הכמעט בלעדיות במהלך שני העשורים הראשונים.
הדבר השתנה רק בשנת 1976, עת ייסדה אליצור תל אביב שליטה ארוכה בליגה ושרשרת אליפויות שנמשכה 19 שנים (כולל זכיות של אליצור חולון, עימה התאחדה בסוף שנות ה-80).
מאמצע שנות ה-90 חל שינוי עם הצטרפות שחקניות מברית המועצות לשעבר ומאבקי האליפות ניטשו בעיקר בין קבוצת אליצור רמלה לא.ס.
בעשור השני והשלישי של המאה ה-21 שלטו בליגה בעיקר אליצור רמלה ומכבי בנות אשדוד (6), כשאחת מהן הופיע בגמר בכל שנה, ונערכו ביניהן תשעה גמרים ישירים (חמש זכיות לרמלה וארבע לאשדוד) כולל חמישה ברציפות בשנים 2011–2015.
הקבוצות הזוכות במקומות העליונים בליגה או בגביע המדינה משתתפות בליגת היורוקאפ, בה מתחרות קבוצות בעלות הישגים דומים מרחבי אירופה.
רמת השרון הגיעה לגמר בעונת 1999 ולמקום שלישי בעונת 2005, ואליצור רמלה הצליחה לזכות בגביע היורוקאפ בעונת 2011.
השתתפות ביורוליג ניתנת אופציה לזוכה באליפות אם תציב תקציב גבוה להשתתפות במפעל.
בעשור הראשון הליגה היוותה תחרותיות רבה עם תחילת השתתפות שחקניות מליגת ה-WNBA ומשחקי הליגה משכו קהל רב.
שחקניות ידועות מליגת ה-WNBA אשר שיחקו בליגה הן מוואדי מאביקה, דיאנה נולאן, שריל פורד, דוואנה בונר וליז קמבייג' .
על אף חשיבותה של הליגה לענף כדורסל הנשים בישראל, בעשור השני החלה פיחות בסיקור התקשורתי עקב שינוי הקצאת המשאבים מההמועצה להסדר ההימורים בספורט ומעמדה של הליגה נשחק עם נטישת מפרסמים, מה שהביאה לכך שכל פתיחת עונה מתקשה מנהלת הליגה להבטיח את קיומה הכלכלי וקושי במשיכת ספונסרים לקבוצות.
בעקבות ההסכם שנחתם תקציב הליגה הוכפל בעשור השלישי והגיע לשיא כל הזמנים, אך רמת הסיקור התקשורתי והגעת הקהל לאולמות נשאר נמוך יחסית, בעוד רמת הליגה ירדה עקב אי תמיכת הרשויות בקבוצות.
בעונת 2025/26 השתנה מתווה הזרות ל-2+2, שתי שחקניות זרות, בנוסף לשתי בוסמניות בכל קבוצה.
זאת תוך הכנסת החוק הרוסי הזכור מליגת הגברים, שיחייב כל קבוצה לשחק עם 2 שחקניות ישראליות על הפרקט בכל עת, כך שרק 3 מהזרות יוכלו לשחק בו זמנית.
מספר הקבוצות בליגה אינו קבוע ונע בין 8 ל-10 בהתאם להחלטת מנהלת הליגה.
ההחלטה על עליית ליגה או ירידה מורכבת בענף זה בעיקר מההיבט התקציבי ויכולת להעמיד תקציב ראוי לליגה הבכירה.
כל קבוצה רשאית להחתים שתי שחקניות זרות, ושחקנית בוסמנית (אירופאית) אחת לליגה כאשר קבוצות המשחקות במפעלים האירופיים רשאיות לצרף שחקנית בוסמנית נוספת אשר רשאית לשחק רק במפעל האירופאי בלבד.
בעונה זו הליגה כוללת 10 קבוצות:
הליגה הסדירה משוחקת בשיטת שני סבבים של 9 משחקים בכל סיבוב, ובסיום העונה הסדירה הקבוצות שסיימו במקומות 1–6 מעפילות לפלייאוף העליון והקבוצות שסיימו במקומות 7–10 משחקות בפלייאוף התחתון.
הקבוצות שהעפילו לפלייאוף העליון ממשיכות בסבב משחקים אחד של 5 משחקים בשיטה של המשך הליגה תוך שמירת הנקודות מהליגה הסדירה, ובסיום הסבב 4 הקבוצות שסיימו במקומות 1–4 מתמודדות בשיטת ההצלבה.
הקבוצה במקום ה-1 משחקת מול הקבוצה במקום ה-4 והקבוצה במקום ה-2 משחקת מול הקבוצה במקום ה-3 בסדרות הטוב מ-5, כשלמדורגת גבוה יותר יש יתרון ביתיות.
שתי המנצחות בסדרות חצי הגמר מעפילות לגמר, של הטוב מ-5 שבסיומו מוכתרת אלופת המדינה.
הקבוצות שסיימו במקום 7–10 ממשיכות בסבב נוסף בשיטה של המשך הליגה תוך שמירת הנקודות מהליגה הסדירה.
כל קבוצה משחקת 3 משחקים בסבב זה, והקבוצה שמסיימת אחרונה בסיום הסבב יורדת לליגה הלאומית.
הקבוצות שסיימו במקומות 7–8 את העונה הסדירה מארחות שני משחקי בית, והקבוצות שסיימו במקומות 9–10 מארחות משחק בודד.
רמת השרון3–21994/95אליצור חולוןללא פלייאוף1995/96אליצור רמלהאליצור חולון1996/97אליצור חולון1997/98אליצור רמלהאליצור חולון3–11998/99א.ס.
ליגת העל בכדורגל לנוער (בשמה המסחרי "ליגת טוטו לנוער") היא הליגה העליונה לנוער (עד גיל 20) בכדורגל בישראל.
המשחק המרכזי של הליגה בכל מחזור משודר בערוץ הספורט.
הליגה החובבנית לנוער הוקמה עוד בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל, בשנת 1941, שוחקה לאורך 3 עונות והופסקה.
לאחר מכן חודשה בעונת 1947/1948 אך הופסקה בעקבות קרבות מלחמת העצמאות והקמת מדינת ישראל.
לאחר הקמת מדינת ישראל הליגה אורגנה והוקמה מחדש והופסקה לאחר עונה בגלל בעיות לוגיסטיות.
החל מ-1954 התקיימה ליגה באופן סדיר במבנה של חלוקת הקבוצות לליגות אזוריות, כאשר האלופות מכל מחוז מתמודדות בפלייאוף על מנת לקבוע את אלופת המדינה לאותה העונה.
החל משנת 1982 החליטה ההתאחדות על רפורמה בליגות הנוער שקבעה כי תוקם ליגה אחת עליונה לשכבת הנוער בדומה לבוגרים בה תתחרו הקבוצות הטובות ביותר ביניהן על האליפות, והליגה נקראה ליגה עילית לנוער.
הליגה המקצוענית הוקמה בשנת 1994, ונקראה "ליגה לאומית לנוער".
הליגה הוקמה על בסיס ליגה עילית שהייתה נחשבת לליגה חובבנית.
מספר הקבוצות עלה ל-16 והתאפשר לשתף שחקנים זרים.
החל מעונת 2010/2011 נקראת הליגה "ליגת העל לנוער".
בסוף כל עונה הקבוצה במקום הראשון זוכה באליפות המדינה לנוער, והקבוצות במקומות 15 ו-16 יורדות לליגה הלאומית בכדורגל לנוער, המחולקת לשני מחוזות (צפון ודרום), וכמו כן הקבוצות שבמקומות הראשונים בליגות אלו עולות במקומן.
חוקי המשחק זהים לחוקים החלים על ליגת העל לבוגרים אך עם שינויים קלים, הכוללים הגבלה לשני שחקנים זרים בכל קבוצה, האפשרות לשחק עם שני חריגי גיל (בני 20), והיכולת לבצע חמישה חילופים במשחק.
לקבוצות הנוער ברוב המקרים נלווים שמות מייצגים להנצחת אנשי כדורגל וקרוביהם.
מאז הקמת הליגה, קבוצות הנוער של מכבי חיפה ומכבי תל אביב שולטות בליגה זו מעצם השקעת המועדונים במחלקת הנוער באופן נרחב.
הפועל קריית שמונההפועל ראשון לציון "יהודה"
מכבי פתח תקווה "עסיס דוד"
אשדודטל בן-חיים מכבי פתח תקווה עונה מלך השערים קבוצה שערים 2008/2009 אור חסון הפועל ראשון לציון 2009/2010 אופיר מלמד הפועל רעננה 2010/2011 רועי קהת מכבי תל אביב מואנס דאבור מכבי תל אביב 2011/2012 גיל יצחק בני יהודה תל אביב 2012/2013 שובל גוזלן מכבי חיפה 2013/2014 דין דוד מ.ס.
ליגת העל האוסטרלית () היא ליגת הכדורגל הבכירה באוסטרליה ובניו זילנד, המנוהלת על ידי התאחדות הכדורגל האוסטרלית.
הליגה הוקמה בשנת 2004, כממשיכתה של ה-NSL, הליגה האוסטרלית הבכירה החל משנת 1977. העונה הראשונה של הליגה החדשה הייתה עונת , והחלה בחודש אוגוסט 2005.
הליגה במתכונתה הנוכחית כוללת תריסר קבוצות, שמתוכן אחת עשרה קבוצות מאוסטרליה ואחת מניו זילנד.
נותנת החסות הרשמית לליגה היא חברת איסוזו, ושמה של החברה מופיע בשמה הנוכחי הרשמי של הליגה, איסוזו איי-ליג (ISUZU A-League).
כל עונה משוחקת בין החודשים אוקטובר למאי, וכוללת 26 מחזורי ליגה סדירה, ולאחריה טורניר פלייאוף גמר בהשתתפות שש המדורגות ראשונות בעונה הסדירה, ובסיומו משחק הגמר על תואר האליפות.
המדורגת ראשונה בתום העונה הסדירה זוכה בתואר הפרמיירשיפ, בעוד המנצחת בפלייאוף מוכתרת לאלופת העונה, וזוכה בתואר הצ'מפיונשיפ.
בדומה לליגת ה-MLS האמריקאית, וכן ליגות נוספות באוסטרליה ובארצות הברית, בליגה האוסטרלית אין יורדות ועולות בתום כל עונה.
הקבוצות המדורגות ראשונות בכל עונה מעפילות (לסיבובים שונים על פי דירוגן הסופי) לליגת האלופות האסיאתית.
מאז הקמת הליגה, זכו 7 קבוצות שונות בתואר הפרמיירשיפ (אליפות העונה הסדירה), ו-6 קבוצות שונות זכו באליפות ובתואר הצ'מפיונשיפ.
בטרם הקמת הליגה החדשה, שוחקו טורנירי ליגה אוסטרלים במגוון שיטות, כאשר הבולטת שבהן הייתה ליגת הכדורגל הלאומית (NSL).
ליגה זו הוקמה בעקבות העפלתה של נבחרת אוסטרליה לטורניר מונדיאל 1974, שהובילה לדיון על הקמת ליגה מקצוענית באוסטרליה.
14 קבוצות נבחרו להשתתף בעונת , עונת הבכורה של ה-NSL.
הליגה צברה תאוצה ופרחה בייחוד בשנות ה-80 וה-90, אך בהמשך איבדה מכוחה בעקבות עזיבתם של כישרונות אוסטרלים רבים לקבוצות מעבר לים, עסקה כושלת עם רשת הטלוויזיה האוסטרלית סבן (Seven), ואובדן חסויות.
באפריל 2003 הקימה ממשלת אוסטרליה ועדה עצמאית לחקירת ניהול הספורט במדינה, כולל ניהול ה-NSL.
בדו"ח קרופורד, שפורסם בסוף אותה השנה וחשף את מסקנות הוועדה, נמצא כי ליגת ה-NSL אינה יכולה להתנהל כלכלית.
בעקבות הדו"ח הנחה פרנק לואי, יו"ר התאחדות הכדורגל האוסטרלית, על הקמת כוח משימה שמטרתו ליצור ליגה חדשה כמחליפה לליגת ה-NSL, שפורקה בתום עונת אחרי 27 שנות פעילות.
טבלת אליפויות ליגת ה-NSL האוסטרלית
באפריל 2004 הוקמה רשמית ה-A-League, כממשיכת דרכה של ליגת ה-NSL.
הוחלט כי הליגה תשוחק במעמד שמונה קבוצות, מתוכן אחת מכל אחת מהערים סידני, מלבורן, אדלייד, בריזבן, פרת', ניוקאסל, קבוצה אחת ממדינת ניו זילנד, וקבוצה נוספת על פי ההצעה הטובה ביותר.
מועד פתיחת הליגה שנקבע היה אוגוסט 2005.
עד לחודש יוני 2004 הוגשו עשרים הצעות, וחודש לאחר מכן הפכו 12 מתוכן להצעות סופיות.
ב-1 בנובמבר של אותה השנה נחשפו שמונה המתמודדות בעונת הבכורה, שכללו בין היתר שלוש קבוצות מליגת ה-NSL שפורקה - אדלייד יונייטד, ניוקאסל ג'טס ופרת' גלורי.
אליהן הצטרפו קווינסלנד רואר וניו זילנד נייטס, ממשיכות דרכן של בריזבן ליונס ושל ניו זילנד פוטבול קינגז מה-NSL, וכן המועדונים החדשים סנטרל קוסט מארינרס, מלבורן ויקטורי וסידני.
בהתאם למדיניות הליגה "עיר אחת -קבוצה אחת", קיבלה כל אחת מן הקבוצות חמש שנות בלעדיות בעירן.
מטרת ההסכם הייתה לאפשר לכל אחת מן הקבוצות לפתח את עצמה באזורה ללא תחרות מקומית.
ב-26 באוגוסט 2005, 16 חודשים לאחר פירוקה של ה-NSL, נפתחה עונת הבכורה של ליגת העל האוסטרלית החדשה.
ב-20 במרץ 2007 פורסם כי קבוצת ולינגטון פיניקס תחליף את ניו זילנד נייטס החל מעונת המשחקים .
הליגה הורחבה לקראת עונת , והצטרפו אליה שתי קבוצות חדשות - גולד קוסט יונייטד ונורת' קווינסלנד פיורי (בעקבות כך שינתה קווינסלנד רואר את שמה לקבוצת בריזבן רואר, שכן היא לא ייצגה עוד את קווינסלנד באופן בלעדי).
ב-12 ביוני 2009 זכתה מלבורן הארט (כיום מלבורן סיטי) בזיכיון להצטרף לליגה החל מעונת , מה שהוביל להרחבת הליגה ל-11 קבוצות באותה העונה.
בין החודשים מרץ 2011 ל-פברואר 2012, איבדו שתי קבוצות (נורת' קווינסלנד פיורי וגולד קוסט יונייטד) את זיכיונן בעקבות קשיים כלכליים, מה שהוביל את הפסקת השתתפותן בליגה.
החל מעונת הצטרפה לליגה קבוצה חדשה מסידני, וסטרן סידני וונדררס, ושוב מספר הקבוצות התאזן כך שבליגה השתתפו עשר קבוצות.
בפברואר 2018 הודיעה הנהלת הליגה על הכוונה להרחיבה ל-12 קבוצות עד לעונת 2019/2020.
הליגה האוסטרלית במתכונתה הנוכחית כוללת שני שלבים, עונה סדירה ופלייאוף גמר, ומשוחקת ביון החודשים אוקטובר למאי.
העונה הסדירה של הליגה האוסטרלית משוחקת בעיקר בחודשי הקיץ האוסטרלים, בין תחילת אוקטובר לאפריל.
העונה כוללת שלושה סיבובים ו-27 מחזורים.
על מנת לשמור על איזון והגינות, קבוצה שאירחה שניים משלושת המשחקים מול יריבתה, תארח אחד בעונה הבאה, ולהפך.
שיטת הניקוד הסטנדרטית כוללת שלוש נקודות לניצחון ונקודה לתוצאת תיקו.
הקריטריונים לדירוג בסוף העונה, במקרה של שוויון נקודות בין שתי קבוצות או יותר, בסדר יורד:
מספר שערי הזכות במפגשים הישירים
המספר הנמוך יותר של כרטיסים אדומים לחובת כל קבוצה
המספר הנמוך יותר של כרטיסים צהובים לחובת כל קבוצה
הקבוצה שסיימה בראש הטבלה בתום העונה הסדירה, מוכתרת לאלופת הפרמיירשיפ, וזוכה בצלחת הפרמיירשיפ.
שש הראשונות מעפילות לפלייאוף הגמר על תואר האליפות.
כמו כן, הליגה מנוהלת בשיטת הזיכיונות, כך שאין יורדות או עולות, ואין פלייאוף ירידה.
שש הראשונות בעונה הסדירה מתחרות ביניהן בשיטת פלייאוף על הזכות לשחק בגמר העונה, ובאפשרות לזכות בתואר האליפות (הצ'מפיונשיפ).
הפלייאוף משוחק לאורך שלושה שבועות, בשיטת הכרעה במשחק בודד.
הפלייאוף מוכרע באופן הבא, על פי שבועות:
שבוע 1: הפלייאוף נפתח במפגש ישיר בין המדורגות 3 ו-6, ובין המדורגות 4-5.
שבוע 2: המדורגות 1 ו-2 בתום העונה הסדירה מצטרפות לתחרות.
המדורגת ראשונה מארחת את המנצחת מהשבוע הראשון שסיימה במקום נמוך יותר בעונה הסדירה, בעוד המדורגת שנייה מארחת את המנצחת מהשבוע הראשון שסיימה במקום גבוה יותר בעונה הסדירה.
שבוע 3: משחק הגמר על תואר האליפות בין מנצחות מפגשי השבוע השני.
שיטה זו אינה נהוגה ברחבי אירופה, אך מתכתבת עם חוקי הליגה הקודמת, ה-NSL, וכן תחרויות ספורט נוספות באוסטרליה.
משחק הגמר הגדול מתרחש בביתה של המדורגת גבוה יותר מבין השתיים בתום העונה הסדירה.
היצא מן הכלל לחוק זה הוא במדיה והתאחדות הכדורגל מחליטה כי אצטדיון הקבוצה המארחת אינו מתאים לאירוח הגמר.
מקרה מסוג זה התרחש בעונת , כאשר סנטרל קוסט מארינרס, שסיימה ראשונה בעונה הסדירה, העפילה לגמר מול ניוקאסל ג'טס, אך אצטדיונה שמכיל עשרים אלף מקומות ישיבה היה קטן מדי לדרישותיה של ההתאחדות.
הגמר הועתק לאצטדיון הכדורגל בסידני, והסתיים בניצחונה של ניוקאסל ג'טס בתוצאה 1-0.
הקבוצות המוצלחות בכל עונה בליגה מעפילות לטורניר ליגת האלופות האסיאתית, החל ממהדורת של הטורניר.
אל טורניר זה העפילו המדורגות ראשונות בעונת .
המדורגות ראשונות בעונה שלאחר מכן העפילו למהדורת של ליגת האלופות, וכן הלאה.
מספר העולות, וכן השלב אליו יצטרפו - שלב הבתים או פלייאוף ההעפלה, נקבע בכל עונה על ידי ה-AFC.
קבוצות מניו זילנד לא יכולות להפעיל לתחרויות אלו כי מדינתם אינה חברה בארגון.