tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בפברואר 2018 ניצח במשחק היחידים האחרון במפגש מול נבחרת גביע דייוויס של דרום אפריקה שהוביל את ישראל לניצחון 2-3.
עידן רביב (נולד בשנת 1991) הוא שחקן פוקר ישראלי.
זכה בצמיד אליפות העולם בפוקר.
בטרם הפך לשחקן פוקר מקצועני, עבד כמתכנת בחברת הייטק.
כינויו במשחקי הפוקר ברשת היה "IdanTheKid", ומאז הכינוי דבק בו והוא מכונה "הילד".
בשנת 2013 רשם את הישגיו הראשונים בטורנירים, כאשר סיים מקום 11 בטורניר מסבב IPT ומקום 13 בטורניר מסבב EPT וזכה ב-11,849 דולר ו-17,570 דולר בהתאמה.
בשנת 2014 זכה באליפות ישראל בפוקר.
באותה שנה סיים מקום 181 מתוך 6,683 שחקנים באירוע המרכזי של אליפות העולם בפוקר, וזכה בסך של 44,728 דולר.
ב-5 ביוני 2015 רשם שם את הישגו היוקרתי ביותר, כאשר גבר על 1,651 שחקנים, סיים במקום הראשון בטורניר בסבב אליפות העולם בפוקר, וזכה בסך של 457,007 דולר ובצמיד אליפות העולם בפוקר.
בכך הצטרף למועדון מצומצם של שבעה ישראלים שזכו בצמידים באליפות העולם בפוקר באותו זמן.
נכון ליולי 2022, רביב זכה בסך של כ-700 אלף דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם כ-570 אלף דולר בסבב אליפות העולם.
בסבב אליפות העולם הגיע פעמיים לשולחן הסופי וסיים 14 פעמים במיקומים שמקנים זכיות כספיות.
עידן רול (נולד ב-27 באפריל 1984, כ"ה בניסן ה'תשמ"ד) הוא עורך דין ופוליטיקאי ישראלי שכיהן כחבר הכנסת ברשימת "יש עתיד" וכסגן שר החוץ בממשלת ישראל השלושים ושש.
בינואר 2025 פרש ממפלגת "יש עתיד" והפך לחבר כנסת יחיד, חסר סיעה, עד התפטרותו מהכנסת באוגוסט באותה השנה.
טרם בחירתו לכנסת היה דוגמן ופעיל חברתי והיה ראש המטה הגאה של מפלגת "יש עתיד".
רול נולד בירושלים, ובהמשך עבר עם משפחתו למבשרת ציון.
בשנת 2002 התגייס לצה"ל, שובץ בחיל המודיעין, ושירת ביחידה טכנולוגית במרכז הארץ.
בשנת 2004 יצא לקורס קצינים, ובהמשך פיקד על צוערים בהשלמה החילית של חיל המודיעין.
הוא השתחרר מצה"ל בדרגת סגן בשנת 2006, ומאז משרת במילואים בגדוד תקשוב של אמ"ן, ובמהלך המילואים התקדם לדרגת רב-סרן.
על תפקודו קיבל מצטיין ראש אמ"ן לאחר מבצע עמוד ענן.
במסגרת תפקידו כקצין מילואים בחיל המודיעין, פיקד על התוכנית "בינה בירוק" לגיוס חרדים למקצועות טכנולוגיים בחיל המודיעין.
בשנת 2007 החל ללמוד בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב, וסיים את התואר בהצטיינות.
הוא התמחה במחלקה המסחרית במשרד עורכי דין מיתר, ליקוורניק, גבע, לשם, טל ושות', ועבר בהצלחה את מבחני הלשכה ביוני 2013. במקביל להתמחות סיים תואר שני במשפט ציבורי בפקולטה למשפטים באוניברסיטת תל אביב.
לאחר הסמכתו עבד במשרדי עורכי הדין והתמחה בדיני היי-טק, מיזוגים ורכישות.
במשך לימודיו עבד כדוגמן בישראל ומחוצה לה.
בשנת 2017 הנחה לסירוגין את העונה השמינית והאחרונה של תוכנית הבידור של HOT "חדשות הבידור".
בנוסף פרסם טור אישי ב-ynet שעסק באימוץ מנהגים בריאים באורח חיים עסוק, והנחה פינות בנושא זה בערוץ עשר, ובתחנת הרדיו 103fm.
בשלהי העשור השני של המאה ה-21 שימש רול כמנהל פיתוח עסקי בחברות "Cybint" ואמפרסט מערכות.
בשנים 2005–2006 נשלח מטעם הסוכנות היהודית לטקסס כמדריך נוער במחנה קיץ של הקהילה הרפורמית, ובהמשך היה חלק מצוות הכשרת המשלחות.
בשנים 2006–2007 עבד בארגון מסע כמרצה ומדריך ליהודים מהעולם שהגיעו לתוכניות התנדבות ארוכות טווח בישראל.
בזמן לימודיו לקח חלק פעיל בארגון "StandWithUs", בתוכנית סטודנטיאלית למנהיגות בדיפלומטיה ציבורית.
כמו כן, לימד קורס במשפטים אוכלוסיות מוחלשות במסגרת "אוניברסיטה בעם".
בעקבות מאבק האימוץ של הקהילה הגאה ב-2017, הקים רול את "החזית הגאה" – תנועה לקידום הקהילה הגאה בזירה הפוליטית בישראל.
בעבר היה שייך לקבוצה הפנים-מפלגתית של הליכוד, הליכודניקים החדשים.
בשנת 2018 התמודד בבחירות המוניציפליות למועצת העיר תל אביב-יפו, מטעם "יש עתיד".
רול שימש ראש המטה הגאה של מפלגת "יש עתיד".
בבחירות לכנסת העשרים ואחת שובץ מטעם המפלגה במקום ה-34 ברשימת כחול-לבן, ונבחר לכנסת.
לקראת הבחירות לכנסת ה-22 הוצב במקום ה-34 ברשימת "כחול לבן" ולא נבחר לכנסת.
היה אמור לחזור לכנסת לאחר התפטרותו של גדי יברקן שעבר לליכוד, אך העדיף לוותר, ובמקומו נכנס לכנסת יוראי להב-הרצנו.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש הוצב שוב במקום ה-34. הרשימה זכתה ב-33 מושבים בכנסת, ולכן לא נכנס להרכב הכנסת על פי התוצאות, אך עקב פרישתה של יעל גרמן מסיבות רפואיות עוד טרם השבעת הכנסת, הושבע שוב כחבר הכנסת.
היה חבר בוועדת העבודה, הרווחה והבריאות וועדת המשנה לעניין הטיפול והסיוע לנפגעי הלם קרב לצד היותו יושב ראש השדולות למען קנאביס לצורכי רפואה ופנאי והעסקים בענף הספורט והכושר.
באותה שנה נבחר על ידי האתר "אייס" כאחד מתוך "40 הצעירים המבטיחים מתחת לגיל 40" לשנת 2020.
במהלך משבר הקורונה פעל כדי לעזור לעסקים הקטנים.
הוביל מתווה פתיחה מוסכם לענף הכושר, הוביל את המאבק לפיצוי מעסיקים בגין ימי בידוד, פעל למען מציאת מתווה לפתיחת ענף המסעדות והברים, ויזם את פרויקט "מתחילים בהייטק" שעזר לאנשים שאיבדו את עבודתם למצוא משרות כניסה בתחום ההייטק שהמשיך לגייס עובדים.
בנוסף, הוביל את המאבק שחייב את מבקר המדינה לחקור את האפליה של זוגות גאים באימוץ.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וארבע הוצב במקום ה-13 ברשימת "יש עתיד" לכנסת.
לאחר שהמפלגה קיבלה בבחירות 17 מנדטים נכנס לכנסת.
לאחר הקמתה של ממשלת ישראל השלושים ושש ביוני 2021, מונה רול לסגנו של שר החוץ יאיר לפיד.
ב-9 ביולי התפטר מהכנסת במסגרת החוק הנורווגי ובמקומו החל לכהן סימון דוידסון.
בבחירות לכנסת העשרים וחמש נבחר לכנסת במסגרת "יש עתיד", שנכללה באופוזיציה.
ב-12 בינואר 2025 פרש מסיעת "יש עתיד" והודיע על רצון להקים סיעת יחיד בשם "הרוב הלאומי".
כרקע לכך כתב רול ספר בשם "לפתוח את המועדון".
כעבור יומיים אישרה ועדת הכנסת את בקשתו של רול לפרוש מסיעת "יש עתיד" והוא הוגדר "חבר כנסת יחיד" ללא סיעה.
ב-11 באוגוסט 2025 התפטר מהכנסת ובמקומו נכנסה הבאה בתור ברשימת יש עתיד, עורכת הדין עדי עזוז.
רול חי עם בן זוגו הראל סקעת.
עידן נחמיאס (נולד ב-17 במרץ 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם בלודוגורץ ראזגרד מליגת העל הבולגרית ובנבחרת ישראל.
נחמיאס נולד בקיבוץ עין זיוון שברמת הגולן, ולאחר מכן עבר עם משפחתו למושב אניעם שברמת הגולן.
נחמיאס החל לשחק כדורגל בקבוצת הילדים של מ.ק.
גולן/קצרין, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של עירוני קריית שמונה.
ב-6 במאי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 1–4 להפועל כפר סבא בליגת העל.
בעונת 2017/2018 צורף נחמיאס רשמית לסגל הקבוצה הבוגרת, וב-1 באפריל 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 2–3 לבית"ר ירושלים בחצי גמר גביע המדינה.
בסך הכל שותף ב-24 משחקים בעונה זו, מתוכם 16 משחקי ליגה.
בעונת 2018/2019 ביסס את מעמדו כשחקן הרכב קבוע, וב-29 בספטמבר 2018 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 על בית"ר ירושלים.
בסך הכל כבש בעונה זו שלושה שערים ב-31 הופעות ליגה.
ב-21 ביוני 2021 חתם לארבע שנים במכבי תל אביב.
ב-2 באוגוסט 2025 חתם לשלוש שנים בלודוגורץ ראזגרד.
ב-9 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון שפתח בהרכב והשלים 90 דקות בניצחון 0–3 מול סלביה סופיה בליגה.
נחמיאס שיחק בכל הנבחרות הצעירות של ישראל ושימש קפטן נבחרת הנוער.
לזכותו של נחמיאס עשר הופעות בנבחרת הצעירה, בהן כבש שער אחד.
ב-14 באוקטובר 2020 ערך הופעת בכורה בנבחרת הבוגרת של ישראל בניצחון החוץ 2–3 על סלובקיה, במסגרת ליגת האומות 2020/2021.
עידן מורג (נולד ב-27 במרץ 1980) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה שכיהן כנספח צה"ל בסין.
בעבר פיקד על חטיבת אגרוף הברזל.
בעל עיטור המופת שהוענק לו על לחימה בגזרת מארון א-ראס במהלך מלחמת לבנון השנייה.
מורג עשה את לימודי התיכון בבית הספר הריאלי בחיפה.
במלחמת לבנון השנייה פיקד על פלוגה ב' בגדוד 82. על לחימתו בקרב במלחמת לבנון השנייה עוטר בעיטור המופת.
בהמשך מונה לסגן מפקד גדוד ולאחר מכן למפקד גדוד 75 בין השנים 2013–2015, והוביל את הגדוד בין היתר במהלך מבצע צוק איתן.
בהמשך מונה למפקד צוות במכללה לפיקוד טקטי ולסגן מפקד חטיבה 7. בספטמבר 2019 מונה למפקד חטיבת אגרוף הברזל ובהמשך לראש מטה אוגדה 146.
באוקטובר 2021 דווח כי ימונה לתפקיד נספח צה"ל בסין.
אביו הוא עמי מורג שעוטר בעיטור המופת על לחימתו במלחמת יום הכיפורים, זהו המקרה הראשון בתולדות צה"ל, שבו אב ובנו זוכים בעיטור המופת.
עידן כהן (נולד ב-6 ביוני 1996) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני בהפועל פתח תקווה.
כהן נולד למשפחה ישראלית בארצות הברית, וכשהיה בן שנתיים עבר עם משפחתו לדרום תל אביב.
כעבור שש שנים עברה המשפחה לניו יורק, וכשהיה בן 11 חזר לישראל וגדל ברמת חן.
הוא החל לשחק כדורגל בקבוצות הילדים של הכח עמידר רמת גן, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של הפעל תל אביב.
בשנת 2015 זכה בגביע המדינה עם קבוצת הנוער של המועדון, ולאחר מכן הושאל להפועל ראשון לציון.
ב-21 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–3 על הפועל נצרת עילית, ובסך הכול בעונת 2015/2016 ערך עשר הופעות בליגה הלאומית.
בעונת 2016/2017 הושאל לבית"ר תל אביב רמלה, במדיה ערך 19 הופעות בליגה הלאומית.
ב-1 ביוני 2017 חזר להפועל תל אביב, לאחר שירדה לליגה הלאומית.
ב-3 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשפתח בהרכב במשחק מול הפועל רמת גן בגביע הטוטו.
חמישה ימים לאחר מכן כבש את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–4 על הפועל בני לוד בגביע הטוטו.
בליגה כבש שער אחד ב-27 הופעות בעונת 2017/2018, ובסופה העפיל עם הקבוצה בחזרה לליגת העל.
במחזור הפתיחה של עונת 2018/2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 להפועל חדרה.
ב-29 באוקטובר 2018 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בהפסד 1–2 למכבי חיפה, ואת העונה הוא סיים עם שני שערים ב-28 הופעות ליגה.
בעונת 2019/2020 ערך 16 הופעות בליגת העל והעפיל עם הקבוצה לפלייאוף העליון ולחצי גמר גביע המדינה, אך לאחר דחיית משחקי הליגה בעקבות מגפת הקורונה הסתיים חוזהו והוא שוחרר מהמועדון.
ב-4 בספטמבר 2020 חתם בקבוצת הרטפורד אתלטיק מהרטפורד בירת קונטיקט, אשר מתמודדת בליגת ה-USL, הליגה השנייה בחשיבותה בארצות הברית.
ב-23 ביוני 2021 חתם בקבוצת הפועל רמת גן מהליגה הלאומית.
ב-21 ביולי 2022 חתם במכבי פתח תקווה.בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגת העל.
ב-18 בינואר 2024 חתם בהפועל ניר רמת השרון.
בפברואר 2025 חתם בהפועל פתח תקווה.בסיום העונה העפיל עם הקבוצה לליגת העל.
עידן ליפר (נולד בפתח תקווה ב-17 באפריל 1979) הוא במאי, מנהל מוזיקלי, מפיק, כותב, מלחין ומורה ישראלי.
ליפר הוא הבמאי והמנהל המוזיקלי של השכנים של צ'יץ' משנת 2006, והמקים והמנהל של "המסלול לתיאטרון ומחזות זמר", משנת 2012. למד בניו יורק ב-AMDA ובבית הספר ג'וליארד.
עידן ליפר נולד בפתח תקווה לאליעזר ואורלי ליפר.
בגיל 10 עבר לגור עם משפחתו בניו ג'רזי בארצות הברית.
בגיל 15 חזר לישראל, למד בבית הספר עמל ליידי דייוויס תל אביב והצטרף ללהקת השכנים של צ'יץ'.
בשנת 2000 התגייס לצה"ל, ושירת ביחידת האבטחה בלשכת הרמטכ"ל.
משנת 2004, למד וסיים תואר ב-AMDA ומ-2005 למד וסיים לימודי קומפוזיציה בבית הספר ג'וליארד.
משנת 2013, ליפר נשוי לדורית ליפר והם הורים לשני בנים.
ליפר לימד בבית הספר למוזיקה סקאלה, בנושא הרכב מחזות זמר, בבית הספר לאמנויות הבמה בסמינר הקיבוצים ובמכללה לאמנויות הבמה של חני נחמיאס.
ליפר הוא הבמאי והמנהל המוזיקלי של השכנים של צ'יץ' משנת 2006.
בשנת 2012 הקים את "המסלול לתיאטרון ומחזות זמר", ומאז משמש כמנהלו.
ליפר הקים סדנאות למפיקי תיאטרון ומופעים ולימד בקורסים בכתיבת מחזות זמר והגשת שיר.
הוא עסק בבימוי וניהול מוזיקלי של מעל 60 מחזות זמר בישראל ובעולם.
ליפר אחראי על הניהול האמנותי של המחזמר Penny Schwartz הידוע בארץ בשם בילי שוורץ מאת אוהד חיטמן, שזכה בפרס ההפקה הטובה ביותר עם טלי אורן ומיקי קם.
מחזמר מקורי בשם "Cursed" שכתב עם עמית צח, נמצא בתהליך פיתוח בניו יורק בימים אלה (2025).
ליפר הפיק,ביים וכתב את המחזמר "סטיב" אשר רץ בימים אלה בהבימה.
כמנהל "המסלול לתיאטרון ומחזות זמר"
המסלול לתיאטרון ומחזות זמר (ידוע גם כ"האקדמיה לתיאטרון ומחזות זמר") הוא מסלול מקצועי למשחק ולאומנויות הבמה.
הלימודים בו נמשכים שנה ובסופה מקבלים הבוגרים תעודת שחקן.
המסלול מקיים את פעילותו במרכז רוזין שבתל אביב.
מדובר בבית הספר הראשון בארץ ששם לעצמו כמטרה עיקרית את נושא הכשרת השחקנים לז'אנר מחזות הזמר.
בשנת 2012, הקים ליפר את המסלול לתיאטרון בשיתוף פעולה עם עיריית תל אביב ובהנהלתו.
המקום כולל אולם תיאטרון וחדרי סטודיו מקצועיים לשיעורי משחק, ריקוד ופיתוח קול.
בית הספר מקיים קשרים הדוקים עם במאים ומנהלים בברודוויי, במטרה להתאים את תוכנית הלימודים לסטנדרטים של בתי ספר דומים ברחבי העולם.
הלימודים במסלול מחולקים לטרימסטרים, ובסוף כל טרימסטר עולה הפקה.
בכל אחד משני הטרימסטרים הראשונים עולים התלמידים עם ערב "REVIEW", סקירה של הביצועים המוצלחים ביותר של מונולוגים או שירי מחזות זמר שהוגשו במהלך הטרימסטר.
בשונה מקודמיו, בטרימסטר האחרון מעלים תלמידי המסלול הפקת מחזמר מלאה, בה הם מיישמים ומציגים את היכולות שרכשו לאורך השנה.
הפקות אלה הן לעיתים הפעם הראשונה בה עולים אותם מחזות זמר בשפה העברית.
המסלול כולל מגוון רחב של מורים ומרצים הלוקחים חלק פעיל בתעשיית התיאטרון בארץ ובחו"ל.
רשימה חלקית של המורים שלימדו במסלול לתיאטרון ומחזות זמר כוללת את אולה שור-סלקטר (משחק), עידן ליפר (הגשת שיר), דידי לובצקי (משחק מול מצלמה), חיים פנירי (פיתוח קול), נעה זהבי (ריקוד), ליסל בק (ריקוד), ניר זליחובסקי (משחק), פיליפ דומרב (משחק) ובן פרי (אימפרוביזציה).
בנוסף מתקיימות כיתות אומן עם מורים בין-לאומיים כגון דארן כהן (המנהל המוזיקלי של שיקגו בברודוויי), סטיבן דקסטר (במאי בין-לאומי) ואיליין פטריקוב (מנהלת בית הספר לאומנויות הבמה בניו יורק).
המחזמר "Shadows", שעלה באוף ברודוויי - כתיבה, הלחנה, בימוי והפקה.
I Love to Hate You - בתיאטרון הסימטה הופעה וכתיבה
המחזמר "ימים רגילים" רץ שנתיים בקאמרי - בימוי ומפיק
קונצרט של "ברי שר בהבימה" בהבימה - במאי ומפיק
בימוי של המחזמר "האגם" בתיאטרון גשר מאת מירית שם אור
קונצרט של המחזמר "רנט" בהבימה - במאי ומפיק
המחזמר "חמש השנים האחרונות" - בקאמרי - בימוי
המחזמר "אבניו קיו" - במאי, בהשתתפות מאיה לבני
בימוי של המחזמר "Ordinary Days" שעלה בתיאטרון Soho בווסט אנד (לונדון)
המחזמר "חנות קטנה ומטריפה" עם עדן אלנה זוכת האקס פקטור והכוכב הבא לאירוויזיון.
קונצרט "לא רק ירוקה", בכיכובה של טלי אורן (זוכת פרס התיאטרון הישראלי) ועדן אלנה, זוכת האקס פקטור והכוכב הבא לאירוויזיון
כתיבה למופע עם כוכבי ברודוויי בלינקולן סנטר בניו יורק
המחזמר "סטיב", הפקה עצמאית בהבימה - כתיבה, הלחנה, בימוי והפקה.
הפקות/תרגילי סיום ב"מסלול לתיאטרון ומחזות זמר"
אל אוון הנסן - 2018 זוכה בתואר המחזמר הטוב ביותר של בתי ספר בארץ ב-BrodwayWorld.com
תווי חייו של הווארד בארנס - 2022
"ישראל 48" בית ספר רימון
בלהקת הנוער היצוגית של תל אביב - השכנים של צ'יץ'
עידן תלם (נולד ב-21 במאי 1999), הידוע בשם ערוץ היוטיוב שלו אינדה גיים (Inde Game), הוא יוטיובר, גיימר, אושיית רשת ושחקן ישראלי.
חשבון היוטיוב שלו קיים מאז שנת 2016, ובשנת 2019 פתח גם חשבון טיקטוק.
נכון לספטמבר 2025, לחשבון היוטיוב שלו יש מעל למיליון רשומים ולחשבון הטיקטוק כ-462 אלף עוקבים.
עידן הוא יוצר התוכן העצמאי הראשון בישראל שהגיע למיליון מנויים ביוטיוב וקיבל את כפתור הזהב של יוטיוב.
תלם נולד בקריית אתא, לאביו יריב תלם ולאמו לימור מגן-תלם, חברת הכנסת לשעבר מטעם ישראל ביתנו.
יש לו אחות משני הוריו ועוד אחות ושני אחים למחצה מאביו.
בגיל שש עברה המשפחה לזכרון יעקב, ולאחר כחמש שנים לחיפה.
תלם שירת בצה"ל ביחידת תקשורת והסברה בחיל הים בתפקיד אחראי על הרשתות החברתיות של זרוע הים כגון יוטיוב ואינסטגרם.
תלם חי בזוגיות עם יוצרת התוכן הילי טולדנו.
תלם החל את פעילותו בקהילת היוטיוב בספטמבר 2016, ופתח את הערוץ שלו בשם "Inde Clash", השם נוצר מהלחם של המילים Independent, שהיה שמו במשחקי ווידאו שבהם שיחק ומכיוון שעיקר הסרטונים שהעלה לערוץ עסקו במשחק הווידאו "קלאש רויאל".
ב-24 ביולי 2016 העלה את הסרטון הראשון שלו בערוץ על המשחק המוצלח לאותה תקופה, "קלאש רויאל", ומאז העלה סרטונים רבים נוספים על המשחק.
בינואר 2017 הרחיב את פעילות הערוץ למשחקים נוספים.
בשנת 2018 הופיע תלם על עטיפת ארטיק PLAY של נסטלה.
בארטיק זה ניתנות משימות שצריך לבצע אותן.
ביולי 2019 היה תלם הפרזנטור של מחסני חשמל, במטרה לקדם את תחום הגיימינג במחסני חשמל.
בעקבות שיתוף הפעולה, עוצבו תמונות של תלם בסניפים של מחסני חשמל.
ביולי 2019 הנחה את כנס הבראול סטארס הגדול ביותר לשנת 2019, שהתרחש בהיכל קבוצת שלמה.
לתלם תוכנית רדיו בשם "מה קורה?" המשודרת ברדיו חיפה שהוא מנחה ביחד עם אור יעקב, שבה הם מארחים זמרים, יוצרים, יוטיוברים ומפורסמים.
תוכנית הרדיו התחילה את פעילותה ב-4 ביוני 2020. העונה הראשונה הסתיימה ב-5 בנובמבר 2020.
במאי 2020 הפך תלם לפרזנטור של HOT Gamers, חבילת אינטרנט מיוחדת המתאימה לגיימרים.
ב-17 במאי הצטרף כשגריר לעמותת Make A Wish.
בנובמבר 2020 היה בשיתוף פעולה עם Xbox ולקח חלק בהשקה של Xbox Series X.
ההשקה נערכה במגדלי עזריאלי שבתל אביב בהנחייתם של בן קיסר ודאני-לי זיסר.
ההשקה שודרה בערוץ ה"יוטיוב" של Xbox ישראל והגיעה ל-20,000 צופים בזמן השידור החי.
בדצמבר 2020 החל תלם לקחת חלק מספריית Fresh שנמצאת ב-HOT VOD Young, ספריית כוכבי רשת בתשלום, שבה אפשר לראות כל מיני תכנים בלעדיים בכל חודש.
באותה השנה קיבל את תפקידו הראשון במשחק, בסרט "פול ספיד", ספין אוף לסרט "פול גז", בתפקיד גל.
בנובמבר 2021 גילם את עצמו בתפקיד אורח בסדרה "לבד בבית" בעונה השנייה של הסדרה, שעלתה בקיץ 2022. ב-5 באפריל 2022 השיק רשמית את המותג "אינדה גיים" והוציא לחנויות אוזניות ייחודיות של עצמו.
ב-19 ביוני 2023 חשף בסרטון יוטיוב את מוצריו החדשים תחת המותג אינדה גיים, עכבר ופד לעכבר והשיק אותם לחנויות ולאתר הרשמי שלו.
ב-3 באוגוסט אתר המוצרים נסגר, וב-15 באוגוסט פתח תלם חנות פופאפ בקניון עזריאלי שרונה שבתל אביב.
ב-21 באוגוסט פתח חנות בעזריאלי הנגב שבבאר שבע.
ב-17 באפריל 2025 ערך תלם מופע גיימינג נוסף, בו התחרו נבחרות של שלושה משחקי מחשב מובילים.
גם מופע זה נערך מול אלפי צופים.
ב-13 ביולי של אותה השנה הגיע תלם למיליון עוקבים בערוץ היוטיוב שלו.
את ההישג חגג במסיבה אליה הוזמנו יוטיוברים ויוצרי תוכן ישראלים רבים ונציגות יוטיוב ישראל העניקה לו את כפתור הזהב של יוטיוב.
ב-22 ביולי 2025 פרסם סרט תיעודי בערוץ היוטיוב שלו אשר מספר את סיפור חייו וכיצד הגיע למיליון עוקבים.
בסרטון רואיינו מספר אנשים קרובים לעידן, אשר תמכו ועזרו לעידן עוד מתחילת דרכו.
שנה פרויקט תפקיד 2019 מה קורה?
עצמו 2021 פול ספיד גל 2022 לבד בבית עצמו 2023 רוני ותום ביריון 2025 מלון הוטל עצמו
שנה פרויקט תפקיד 2022 פסטיגל על פסטיגל עצמו + אינדה גיימרוס
עידן פז (נולד ב-21 בינואר 1995) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת מכבי עירוני רמת גן.
פז החל את לשחק כגיל כילד קטן בבית ספר לכדורסל של מועדון מכבי בית דגן.
בגיל 12 עבר לשחק במחלקת הנוער של מכבי תל אביב.
בעונת 2010/11 זכה עם קבוצת מכבי תל אביב בגביע המדינה לנערים לאחר ניצחון בגמר על קבוצת גלבוע/מעיינות.
באותה עונה הקבוצה זכתה בסגנות אליפות המדינה לנערים לאחר הפסד בגמר לא.ס רמת השרון.
בעונת 2012/13 זכה עם קבוצתו בגביע המדינה לנוער לאחר ניצחון על מכבי ראשון לציון.
באותה השנה זכתה הקבוצה בסגנות אליפות המדינה לנערים לאחר הפסד בגמר למכבי רעננה.
בתיכון פז שיחק בנבחרת הגימנסיה הריאלית.
עונתו הראשונה בקבוצת בוגרים הייתה בעונת 2013/14 שבה הושאל להפועל מגדל העמק מהליגה הלאומית.
בתום השאלה של שנתיים חזר לשחק בעונת 2015/2016 במכבי תל אביב ובמקביל כחלק מכרטיס כפול שיחק גם בעירוני רמת גן.
בעונה זו זכה עם קבוצתו בגביע המדינה בכדורסל 2015/2016. בעונת 2016/17 עבר לשחק בעירוני רעננה בתום העונה בה קלע 5 נקודות, קלט 1.7 ריבאונדים וחילק 1.6 אסיסטים, עבר לשחק במכבי קריית גת.
בעונה זו קלע 5.9 נקודות וחילק 2 אסיסטים בממוצע.
בעונת 2018/19 שיחק במכבי רחובות.
בעונת 2019/20 שיחק במכבי הוד השרון שם קלע 7 נקודות וחילק 3.2 אסיסטים בממוצע.
לקראת עונת 2020/21 חתם באליצור "איתו" אשקלון.
עידן ניידיץ (נולד ב-29 במאי 1979) הוא קומיקאי, סטנדאפיסט, יוצר תוכן, פרסומאי וכוכב רשת ישראלי.
בגיל 3 עברו הוריו לאילת עד גיל 5 וחזרו לבאר שבע, שם למד בבית ספר היסודי מצדה את כיתות א' וב'.
לאחר מכן עברו לראשון לציון, שם גדל עד עזיבת בית הוריו.
בצה"ל שירת כקצין שלישות ולאחר מכן בתפקידי הדרכה שונים בבה"ד 11. השתחרר בדרגת סגן.
לאחר סיום שירותו הצבאי בשנת 2002 התנסה ניידיץ לראשונה בעמידה על במה במסגרת הצמד "עידן וגלעד" עם חברו הטוב גלעד מאושר.
השניים החלו להופיע יחד במסגרת ערבי חובבים ובמות פתוחות ולאחר כשנה הוחתמו בסוכנות הייצוג "סברס", במסגרתה הופיעו יחד במשך 4 שנים בערבי הסטנדאפ בבית ציוני אמריקה ובצוותא, עם אמנים נוספים וצעירים בזמנו כמו אורי חזקיה, קובי מימון, אבי נוסבאום ועוד.
ניידיץ החל ללמוד לתואר ראשון במנהל עסקים ושיווק במסלול האקדמי של המכללה למנהל ובמקביל החל לעבוד כנציג מכירות טלפוני בחברת HOT, שם התקדם עם סיום לימודיו ומונה למשרת מנהל צוות מכירות ולאחר מכן למנהל מחלקת הטלמרקטינג.
במהלך תפקידיו שם, למד לתואר שני במסלול האקדמי של המכללה למנהל, אף הוא במנהל עסקים, שיווק ופרסום.
בשנת 2013 עזב את HOT ופנה לעולם הפרסום.
את תפקידו הראשון בענף ביצע במשרד הפרסום ענבר מרחב ניסן, שם שימש כאיש אסטרטגיה (פלנר).
לאחר שנה מונה לאיש אסטרטגיה בכיר באדלר חומסקי ולאחר שנה נוספת נקרא להקים ולנהל את מחלקת התוכן והקריאייטיב ברשתות החברתיות של חברת הדיגיטל של הקבוצה "אינטרקשן".
במסגרת התפקיד ניהל תקציבי סושיאל רבים וגדולים כמו "בזק", "פלאפון", "אלקטרה", "מחסני חשמל", "בנק הפועלים", "שטראוס" ורבים נוספים.
במקביל לעבודה בפרסום החל ניידיץ לייצר תכנים לרשתות החברתיות.
בתחילה בטוויטר, לאחר מכן בפייסבוק, אינסטגרם, יוטיוב וטיקטוק, וצבר עוקבים רבים.
את החזרה לבמות עשה ניידיץ בשנת 2013 במסגרת הרכב אותו יזם וניהל בשם "קורעים רשתות", הרכב של שישה כותבי רשת שהתאגדו למופע סטנדאפ מאוחד.
ההרכב הופיע במשך שנתיים ברחבי הארץ ומשך תשומת לב רבה מצד קהל העוקבים ברשתות.
בשנת 2014 יזם ערבי במה פתוחה ליוצרי רשת בשם "תעשה לי לייב", אותם ניהל והנחה.
בשנת 2016 העלה לראשונה את מופעו המלא שלו במועדון "הסטנדאפ פקטורי" של ארז בירנבוים, כשבקהל משפחתו וחבריו הקרובים בלבד.
ב-2018 פרש לעצמאות לתחום הסטנדאפ והתוכן.
מלבד מופע הסטנדאפ האישי שלו, הוא עוסק ביצירת תוכן שיווקי למותגים ובייעוץ אסטרטגי וקריאייטיבי למותגים.
בשנים האחרונות עבד עם מותגים רבים כגון "תנובה", "אינטל", "התעשייה האווירית", "אסם", "גולף קידס", "רנו", "גוגל", "קניוני עזריאלי", "סופר פארם", "דיסני", "יד 2".
מאז 2016 ועד היום מופיע ניידיץ ברחבי הארץ עם המופע שלו, העוסק במשברי הורות, זוגיות, גיל וקריירה.
כמו כן, ניידיץ הוא אחד מאמני הבית של מועדון הסטנדאפ פקטורי בתל אביב.
ניידיץ כתב והגיש פינה שבועית ברדיו למשך מספר חודשים בתוכנית "פתחי וזמרי בע"מ.
בשנת 2020 השתתף בתוכנית הטלוויזיה "קומדי סטאר" ברשת 13.
בשנת 2021 כתב והשתתף בסדרת פרסומות של "איזי" יחד עם דניאל חן.
כמו כן השתתף במספר תפקידי אורח בסדרות שיראו אור בשנת 2021.
בשנת 2022 שיחק מספר דמויות שונות בסדרה "פשע לא מאורגן" בקשת 12.
ניידיץ נשוי למירה ואב לשניים.
עידן קלימן (נולד ב-19 בספטמבר 1973) הוא עורך דין ישראלי, יו"ר ארגון נכי צה"ל.
קלימן נולד בירושלים בן לרות (שאיבדה את אביה במלחמת השחרור) ואריה (שנפצע קשה בהגנה על המעוזים במלחמת יום הכיפורים).
קלימן שירת כלוחם בחטיבת גבעתי, עבר טירונות וקורס מ"כים, ושירת בגזרת לבנון ובגזרת רצועת עזה.
בשנת 1992, נפצע בקרב מול חוליית מחבלים בח'אן יונס כאשר קליעים חדרו לחזהו במהלך פעילות מבצעית יזומה של צה"ל, ומאז הוא מרותק לכיסא גלגלים.
עם סיום השיקום החליט על שיבה לפעילות רגילה ככל שניתן.
יצא לטיול בתאילנד, בילה באירופה, חי לבד באוסטרליה ועבד בקונסוליה הישראלית בלוס אנג'לס.
שם הרצה על מדיניות ישראל בפני פורומים רבים ומגוונים, טיפל בבעיותיהם של אזרחי ישראל החיים בארצות הברית ובתיירים הישראליים.
עם שיבתו לארץ יצא ללימודים בבית הספר למשפטים במרכז הבינתחומי הרצליה.
בשנת 2001 עבד כמתמחה בפרקליטות מחוז ת"א ולאחר מכן הוסמך כעורך דין.
בשנים 2006–2011, כיהן כסגן יו"ר מחוז תל אביב והמרכז של ארגון נכי צה"ל.
במסגרת תפקיד זה ייצג ופעל למען מימוש זכויות כל חברות וחברי המחוז.
בין השאר פעל לשיקומם הבריאותי, הנפשי והחברתי של פצועי מלחמת לבנון השנייה.
בשנים 2007–2009, היה גם חבר בהנהלת בית קיי, כפר נופש לנכי צה"ל.
בשנת 2011, הקים את האגף המשפטי בארגון נכי צה"ל.
במהלך תפקידו הוביל מהלכי חקיקה בכנסת, פעל ונלחם לשיפור זכויות הנכים וטיפול בשיקומם.
ייצג את הארגון בפני מוסדות שונים, מיסד תהליכים וריכז פרויקטים שונים אשר דרשו ליווי משפטי.
בשנת 2019 נבחר ליו"ר ארגון נכי צה"ל, והחליף את חיים בר שכיהן בתפקיד במשך עשר שנים ומאז פועל למען יישומה של רפורמת "נפש אחת" שתפקידה הסדרת תקציבים ועיגון זכויות, הגדלת התקנים, ביטול חיטוט בעברם של הפצועים, מינוי נציב קבילות הנכים ועוד
בשנת 2022, נבחר להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-74 למדינת ישראל.
במהלך שהותו בארצות הברית פעל בהתנדבות כמרצה מטעם ארגון נכי צה"ל, לצורך גיוס תרומות לארגון.
משנת 2004, כיהן במשך חמש שנים בהתנדבות כיו"ר נציגות נפגעי חוט השדרה (משותקים הרתוקים לכיסאות גלגלים), פעל למען שיפור זכויותיהם והיה אחראי מטעם הארגון על הטיפול בהם.
בנוסף היה אחראי על ענף טניס כיסאות גלגלים בבית הלוחם תל אביב.
קלימן התנדב בוועדת המשמעת של התאחדות ספורט נכים.
קלימן מתגורר בתל אביב, נשוי לשירי, מורה ומחנכת בבית ספר יסודי.
עידן שום (נולד ב-26 במרץ 1976) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
משמש כיום כמנכ"ל הפועל כפר סבא.
אביו הוא מאמן העבר יצחק שום.
שום התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל כפר סבא ובעונת 1993/1994 הצטרף לקבוצה הבוגרת.
ב-17 בספטמבר 1994 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון בניצחון 1-3 נגד הפועל חדרה.
במהלך עונת 1995/1996 הושאל לצפרירים חולון.
בקיץ שום חתם במכבי חיפה.
בחיפה, שיחק כשנה וחצי בהם לא הצליח להשתלב בהרכב הקבוצה.
בנובמבר הצטרף להפועל פתח תקווה.
בקיץ חזר לקדנציה שנייה חתם בהפועל כפר סבא.
בהמשך הקריירה שיחק גם בעירוני ראשון לציון, מכבי נתניה, הפועל חיפה, מכבי הרצליה ואלניה ולדיקווקז מליגת העל הרוסית.
בקיץ חזר להפועל כפר סבא בה שיחק חמש שנים עד שפרש מכדורגל.
בסוף עונת 2012/2013, לאחר פירוק הקבוצה בליגה הלאומית, מונה לראשונה למאמן הפועל כפר סבא ביחד עם תמיר בן חיים עד למינוי מאמן קבוע, אך לא הצליח להציל את הקבוצה, והיא ירדה לליגה א'.
בינואר מונה למאמן קבוצת הנוער של הפועל כפר סבא, בה אימן עד לסיום העונה.
ב-22 במרץ 2021 מונה למאמן זמני של הקבוצה הבוגרת עד לסיום העונה.
לאחר מכן, מונה למנכ"ל הקבוצה.ב-19 בספטמבר 2023 מונה למאמן בעקבות עזיבת המאמן גל בראשן.
עידן קרפל (נולד בחולון ב-1985) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר מכהן כמפקד חטיבת האש 282.
קרפל גדל במכבים-רעות ועם גיוסו לצה"ל שובץ בחיל התותחנים, עבר הכשרה כלוחם וקורס קצינים ועם סיומו שובץ כקצין שיתוף ארטילרי של גדוד הסיור של הצנחנים ולחם במלחמת לבנון השנייה, בין היתר בקרב מארון א-ראס וקרב בינת ג'בייל.
קרפל מילא מגוון תפקידי מטה ופיקוד בחיל ובשנים 2016–2018 פיקד על גדוד 334 ובשנים 2020–2021 פיקד על גדוד הדס.
בשנת 2022 מונה למפקד עוצבת אדירים.
קרפל נשוי ואב לארבעה והוא בעל תואר ראשון בהנדסת חשמל ותואר שני במנהל עסקים.
הרב עידן שר הוא רבה של קהילת מחזיקי הדת, בית כנסת אורתודוקסי מודרני באוטווה שבפרובינצת אונטריו בקנדה.
בשנת 2015 מונה לרב הקהילה, ובכך היה לרב הבכיר הצעיר ביותר בקנדה שכיהן בבית כנסת בסדר גודל כזה באותה תקופה.
הרב שר מכהן כסגן נשיא במועצת הרבנים של אמריקה והוא נציג המועצה הרבנית הקנדית.
שר הוסמך לרבנות על ידי הרב זלמן נחמיה גולדברג, ראש בית הדין הרבני הגדול, ועל ידי הרב גדליה שוורץ, ראש בית הדין של אמריקה.
הוא בעל תואר ראשון מישיבת שער התורה בניו יורק, תואר שני במשפט תלמודי מישיבת נר ישראל בבולטימור ותואר שני במדיניות ציבורית וניהול מאוניברסיטת ג'ונס הופקינס.
בשנת 2018 השיק סדרת פודקאסטים כחלק מפלטפורמת הלימוד היהודית שלו.
הפרויקט קיבל מימון ממענק חדשנות מקומי.
שר הוא אורח תדיר ברשתות CTV ו-תאגיד השידור הקנדי.
שר מתגורר עם אשתו וילדיו באוטווה שבקנדה.
עידן קפיטליזם המעקב: המאבק למען עתיד אנושי בגבול הכוח החדש הוא ספר עיון משנת 2018 מאת שושנה זובוף, העוסק בהתפתחותן של חברות דיגיטליות, בהן גוגל ואמזון, וטוען שהמודלים העסקיים שלהן מייצגים מודל חדש של צבירה קפיטליסטית שהיא מכנה "קפיטליזם מעקב".
בעוד שהקפיטליזם התעשייתי ניצל את הטבע ושלט בו באופן שהיו לו השלכות הרסניות, קפיטליזם המעקב מנצל את הטבע האנושי ושולט בו כשנקודת הסיום של הפיתוח היא סדר טוטליטרי.
בחברה קפיטליסטית, מידע, כגון לייקים ודיסלייקים של משתמש שנאסף בעת גישה לפלטפורמה מסוג פייסבוק, או מכל סוג אחר של חיישן המשמש כנקודת מגע אינטרנטית לזרם נתונים, הוא מידע שיכול לשמש אותה חברה לשפר את חוויית המשתמש.
זאת עושה החיישן על ידי הזנת המשתמש במידע שנתונים שהתקבלו מפעילותו הקודמת מראים לחיישן שהמשתמש מתעניין בו.
החיישן יכול להסיק דברים רבים על האדם, הרבה מעבר לתנאי השימוש.
ניתן לעשות זאת בדרכים רבות באמצעות שימוש באלגוריתם המנתח מידע.
הסכנה של קפיטליזם מעקב היא שפלטפורמות וחברות טכנולוגיה טוענות לבעלות על מידע פרטי מכיוון שזה מידע חופשי וזמין.
חברות אלה טוענות שהחוויה הפרטית היא 'חומר גלם' למפעלים לייצור נתונים.
יש מעט מאוד פיקוח על ידי משתמשים או חוקים שחוקקו ממשלות.
בגלל זה, הייתה תגובה נגד השימוש המסוים של חברות אלה במידע שנאסף.
לדוגמה, גוגל, שנאמר כי היא "חלוצת קפיטליזם המעקב" הציגה פיצ'ר (Software feature) שהשתמש ב"מודלים מסחריים...
שהתגלו על ידי אנשים בזמן ובמקום." משמעות הדבר היא שלא רק שפרסומות ממוקדות אליך באופן ספציפי דרך הטלפון שלך, אלא עובדות יד ביד עם הסביבה שלך וההרגלים שלך, כגון הצגת פרסומת של בר מקומי כשאתה מסתובב במרכז העיר בערב.
ניסיונות הפרסום והמיקוד הטכניים והספציפיים האלה יכולים להשפיע על תהליך קבלת ההחלטות של האדם בפעילויות שהוא בוחר ובהחלטות פוליטיות.
לפיכך, לכאורה חברות אלו אינן תחת פיקוח, תוך כדי כך שיש להן הכוח להתבונן ולשלוט בחשיבה.
זו אחת הסיבות לכך שחברות טכנולוגיה כמו גוגל נמצאות תחת ביקורת.
זובוף כותבת שהחופש המוקצה לחברות טכנולוגיה נובע מהרעיון ש"קפיטליזם מעקב אינו נוטש 'חוקים' קפיטליסטיים מבוססים כגון ייצור תחרותי, מקסום רווחים, פרודוקטיביות וצמיחה", שכן הם עקרונות של כל עסק בתחום.
חברה קפיטליסטית צריכה לשאוף להצטיין כדי להיות תחרותית.
זובוף טוענת כי "הצטברות לוגיקה חדשה...
מציגה חוקי פעילות משל עצמה".
זוהי תופעה חדשה בפעולות קפיטליסטיות שיש להטמיע בה מגבלות ספציפיות.
הפלטפורמות היו פולשניות מבחינת צבירת מידע, אך גם הובילו למה שנקרא כיום "כלכלת שיתוף", שבה מידע דיגיטלי יכול להתקבל על ידי אנשים שמבצעים קפיטליזם מעקב באמצעות אותן פלטפורמות עצמן.
לפיכך, "יחידים יכולים להפיק תועלת רבה מהטרנספורמציה הזו מכיוון שהיא מעצימה אותם ומאפשרת להם להקים עסקים".
עסקים קטנים ייהנו גם מכך שהם עשויים לצמוח מהר יותר מכפי שהיו צומחים לולא היו יודעים את הדרישות והרצונות של הצרכנים, אך יצטרכו לשלם לתאגידים עבור גישה לידע.
כך קפיטליזם המעקב הוא כלי שימושי לעסקים, אך גם פוגע בפרטיות של משתמשים שאינם רוצים שהחוויה הפרטית שלהם תהיה בבעלות חברה.
פייננשל טיימס כינה את הספר "יצירת מופת של חשיבה ומחקר מקוריים".
סם דיבלה (DiBella), שכתב עבור הבלוג של בית הספר לכלכלה של לונדון, מתח ביקורת על הספר, בתחושה שהגישה שלו יכולה "לעורר שיתוק ולא פרקטיקה בכל הנוגע לפעולה קולקטיבית שנדרשת כדי להתמודד עם מעקב תאגידי שיטתי".
"עיוור" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת הישראלית נועם קלינשטיין, שיצא לאור ב-7 ביולי 2025. את השיר כתבה והלחינה קלינשטיין, וההפקה המוזיקלית נעשתה על ידי עידו אוחיון.
קלינשטיין סיפרה כי יציאת "עיוור" לוותה בתחושת חשש וחשיפה אישית יוצאת דופן.
לדבריה, זהו השיר האישי ביותר שכתבה עד כה, והיא ראתה בו "חתיכה מהלב" שהיא מוסרת לקהל.
היא תיארה את התהליך כצעד מרגש ומפחיד גם יחד, והדגישה את הרצון להתמודד עם פחדים ולפרוץ גבולות אישיים דרך האמנות.
בריאיון ל-103fm הסבירה קלינשטיין כי בחרה לקרוא לשיר "עיוור" על אף חשש שהשם יישמע מאשים, משום שהרגישה שזה השם הנכון והכן ביותר ליצירה.
תחילה שקלה להעניק לשיר שם אחר, כמו "מי שכל כך אהבתי", אך לבסוף החליטה לשמר את השם המקורי.
היא ציינה כי קיוותה שהמאזינים יבחינו במורכבות הרגשית שבשיר, ולא יתמקדו באשמה בלבד.
השיר עוסק בפרידה ממערכת יחסים, ומתאר תחושות של בלבול, כאב, חרטה והבנה מאוחרת של השינוי שהתרחש בין הצדדים.
בין השורות ניכרת תחושת מחזוריות רגשית של ניסיון להתקרב לצד השני תוך צורך בהגנה עצמית.
בשיר מופיעות שורות כמו: "אתה שוב מתקשר / אני שוב סגרתי / ואז התחלתי לבכות / את מה שלא אמרתי".
קלינשטיין הסבירה כי המילה "עיוור" מייצגת את חוסר המודעות הרגשית של שני הצדדים במהלך הקשר, ואת ההכרה במציאות רק לאחר שהקשר הסתיים.
היא תיארה את התהליך כתובנה שמגיעה רק ממרחק הזמן: "דברים שרואים מכאן לא רואים משם".
לדבריה, השיר מבקש להציג את המורכבות של הפרידה, מעבר לחלוקה של אשמה.
יוסי חרסונסקי תיאר את "עיוור" כשיר פרידה אינטימי שמציג מערכת יחסים שהתפרקה בהדרגה, לא כרגע חד, אלא כתהליך של שבר רגשי מתמשך והכרה מאוחרת.
הוא ציין כי כל בית בשיר נפתח באותה שורה, "אתה שוב מתקשר, אני שוב סוגרת / מנתקת", חזרתיות שמדגישה את תחושת המעגליות, ואת המעבר מתגובה אימפולסיבית לאקט מודע של ניתוק רגשי.
לטענתו, השורה "אם הייתי מזהה בתוך כל הסערה / את מי שאז הכרתי – אתה כבר לא אתה" מייצגת את רגע השיא הטראגי של ההכרה שהאדם השתנה, ושמה שהוגדר פעם כאהבה כבר איננו.
עוד ציין חרסונסקי כי הבחירה בלחן קצבי יחסית, בניגוד למצופה מבלדת פרידה מלנכולית, יוצרת תחושת תנועה והתקדמות ומעניקה לשיר איכות סוחפת.
לדבריו, המוזיקה משרתת את הדרמה הפנימית של הטקסט ומחזקת את תחושת הסיבוב הרגשי עד להשלמה, בעוד הביצוע הקולי של קלינשטיין מעיד על התפתחות קולית ואמנותית ביצירתה.
עַיְידַרוּ֫ס א-זוביידי הוא סגן נשיא במועצת המנהיגות הנשיאותית של תימן (PLC) ויו"ר מועצת המעבר הדרומית.
בעברו כיהן כמושל מחוז עדן מדצמבר 2015 עד אפריל 2017.
א-זוביידי הוא מפקד צבאי לשעבר ממחוז א-ד'אלע, שנשאר נאמן לנשיא עבד רבו מנסור האדי במהלך מלחמת האזרחים בתימן.
הוא מונה למושל עדן בתחילת דצמבר 2015, לאחר שהמושל הקודם, ג'עפר מוחמד סעד, נרצח בפיצוץ מכונית תופת.
בתחילת ינואר 2016, הוא שרד ניסיון התנקשות על ידי דאעש כאשר מטען חבלה התפוצץ ליד שיירתו, ולפחות שומר ראש אחד נהרג.
הוא פוטר ב-27 באפריל 2017 על ידי הנשיא האדי.
ב-3 במאי נערכו עצרות גדולות בעדן במחאה על החלטתו של האדי.
שבוע לאחר מכן הוקמה מועצת המעבר הדרומית, שחלק מחבריה היו מושלי מחוז א-דאלע, מחוז שבווה, מחוז חצרמוות, מחוז לחג', סוקוטרה ומחוז אל-מהרה.
א-זוביידי הפך לחבר בתנועה הדרומית ונשיא מועצת המעבר הדרומית.
המועצה היא תנועה תימנית בדלנית המעוניינת להקים מחדש את דרום תימן כמדינה עצמאית.
ב-29 בינואר 2018, בקרב עדן , הכריז א-זוביידי על מצב חירום בעדן וכי "מועצת המעבר הדרומית החלה בתהליך הפלת שלטונו של האדי על הדרום".
באפריל 2020 הכריזה המועצה על שלטון עצמי בדרום תימן.
עיור (בלעז: אורבניזציה) הוא תהליך המתאר מעבר אוכלוסייה מיישובים כפריים ליישובים עירוניים.
התהליך מתאר את התפתחות הערים והתרחבותן מבחינת שטח ואוכלוסייה.
עיר בעת העתיקה נחשבה ליישוב שגודלו 25 אלף תושבים ויותר.
על אף שהאדם המודרני קיים כ-200 אלף שנה, החלו הערים להתפתח רק בעשרת אלפים השנים האחרונות.
לגודל משמעותי הגיעו ערים לפני כ-6,000 שנים, באלף הרביעי לפני הספירה.
באותה תקופה עלו הערים המסופוטמיות הראשונות, וביניהן ארך, הגדולה בערי שחר ההיסטוריה.
המאפיין החשוב ביותר של עיר בעת העתיקה הוא שהיישוב היה צפוף מספיק כדי לא לאפשר לתושבים לגדל את מזונם בעצמם.
בגלל עובדה זו, לא היו קיימות ערים לפני המהפכה הנאוליתית.
הנחה מקובלת היא כי התפקיד הראשון של העיר בתקופה החקלאית היה לספק ביטחון לספר החקלאי.
העיר שימשה לאגירת מזון שיוצר בכפרים, אפשר היה לבצר אותה בקלות רבה, דבר שאפשר לבצר שטחים חקלאיים וכן לרכז בה כוח צבאי, במקום לפצל ולפזר אותו.
לקראת סוף העת העתיקה, הייתה העיר תלויה עדיין ביכולת אגירת ושימור המזון, כמו גם בטכנולוגיות בנייה, לרבות טיפול בשפכים.
רומא, העיר הגדולה ביותר בעת העתיקה, הייתה בת 450 אלף תושבים בסוף המאה הראשונה לספירה.
היא שימשה כמרכז שלטוני לאימפריה הרומית (אם כי הכנסת צבא לעיר נאסרה בחוק).
רומא סבלה באופן תמידי מבעיות עירוניות שכללו אספקת חיטה לתושבים (מסיציליה, דרך נמל אוסטיה), טיפול בשפכים, טיפול בשרפות ומניעת מהומות רחוב מצד הפלבאים.
בתנ"ך יש כאלף אזכורים של המונח "עיר" ונטיותיו, ואילו המונח "כְּפָר" מופיע בתנ"ך רק ארבע פעמים.
מכך ניתן להסיק שהמגורים בעיר היו נפוצים בעת כתיבת התנ"ך, אולם התנ"ך מתייחס לערים השונות באופיין מהערים המודרניות: בעוד שהיום כפרים מתייחסים ליישובים חקלאיים, וערים ליישובים תעשייתיים ומסחריים בתקופת התנ"ך אנשים חיו בערים ועסקו בעיקר בחקלאות.
(כיוון שהחקלאות טרם הייתה מפותחת דיה כדי לפתח עודפי ייצור כאלה שיאפשרו לאנשים בודדים בלבד לעסוק בייצור מזון) עיר תנ"כית משמעה ריכוז צפוף של בתי-מגורים (ולרוב ערים הוקפו בחומה).
לעיתים קרובות חרבו ערים, ועל חורבותיהן קמו ערים חדשות באותו המיקום, וכך נוצר תל כדוגמת תל מגידו.
עיור נמרץ החל בארץ ישראל בראשית האלף השלישי לפני ספירת הנוצרים, בתקופת הברונזה הקדומה.
ערים תנ"כיות בישראל הן קטנות בשטחן והשתרעו על 200 דונם או פחות, למעט חריגים דוגמת תל חצור ששטחה מוערך ב-820 דונם.
במהלך תקופת בית שני, ערים אחדות התרחבו מעבר לגבולות הקיימים, הן מבחינת שטחן והן מבחינת מספר התושבים.
בתקופה ההלניסטית והרומית נוסדו בארץ ישראל מספר ערים בסגנון ההלניסטי שכונו "פוליס" (עיר-מדינה).
בערים אלו נעשה שימוש בסגנון הבנייה והאדריכלות הרומית והן נחשבו למודרניות יותר ביחס לערים התנ"כיות.
אחת הערים המפורסמות בארץ ישראל היא קיסריה, שנבנתה על ידי המלך הורדוס.
הגמרא הכתיבה כללים לפיהם ישוב יכול להקרא בשם: "עיר".
רוב רובן של הערים הגדולות באירופה המרכזית והמערבית נוסדו בימי הביניים או שכבר היו קיימות בימי הביניים.
ערי ימי הביניים באירופה שונות מהערים בעת העתיקה בכך שלרוב לא היו כפופות לשלטון מרכזי (אם כי הסיבות להקמתן דומות).
הערים עדיין היו תלויות ביכולת אגירת מזון שסופק להן מהכפר ובהגנה שסיפקו לו בתמורה.
ברוב הערים היו גינות בהן גידלו מזון, אולם עיקר המזון הגיע מהמרחב הכפרי.
בערים נעשה עיבוד התוצרת החקלאית וכן עסקו במסחר, דת, מלאכה, פקידות ופוליטיקה.
ערי אירופה היו ממספר סוגי ערים:
ערים עתיקות מהתקופה הרומית, בעיקר בדרום אירופה.
ערים שהתפתחו ממחנה לגיון רומי, סביבו התיישבו סוחרים, יוצאי צבא וספקי שירותים.
ערים שהתפתחו במקום בו שכנה קתדרלה, כלומר היו מקום מושבו של בישוף, חלקן התפתחו במקום בו שכן בעבר מחנה לגיון.
בסיסן הכלכלי היה המעשרות שניתנו לכנסייה.
ערי סוחרים שהתפתחו מתחנות מסחר.
לונדון היא דוגמה לעיר שנבנתה ככפר גדול, המשמש כמשק חלקי אף כי גם היא נבנתה על בסיס מחנה רומי.
במשק חלקי מגדלים בעלי חיים אך אספקת המזון של בעלי החיים מגיעה מהכפרים.
יתרון המשק החלקי על פני המשק הכפרי הוא אי תלות בשדות תבואה צמודים ולכן ניתן להסתפק בשטח קטן יחסית.
בשנת אלף לספירה, הערים האירופאיות היו קטנות ביחס לערי העת העתיקה.
קורדובה, תחת שלטון מוסלמי, הייתה העיר המערבית הגדולה ביותר עם 450 אלף תושבים.
בשנת 1500 לספירה, לא היו ערים אירופאיות בין הערים הגדולות בעולם, למעט פריז, עם 185 אלף תושבים.
ב-1970 הגיע נתח זה לכדי 38.6% מאוכלוסיית העולם וב-1985 התגוררו בערים 1.98 מיליארד תושבים (41% מכלל אוכלוסיית העולם).
אוכלוסיית הערים העולמית בשנת 2008 כללה כ-3.4 מיליארד בני-אדם, המהווים כחצי מאוכלוסיית העולם.
בזמן המהפכה התעשייתית ולאחריה, עברו רבים מכפרי אירופה לחיות בערים.
הסיבה לכך הייתה תוצאה עקיפה של המהפכה התעשייתית.
לפי צו של הפרלמנט הבריטי משנת 1760 צורפו האדמות הציבוריות (שעד אז הורשה לאיכרים לרעות בהן את צאנם) לאדמותיהם של בעלי האחוזות.
צו זה אפשר לבעלי אחוזות מעטים להחזיק שדות ענק, שעיבודם היה יעיל יותר מעיבוד שדות קטנים.
תופעה זו חיזקה את בעלי האחוזות הגדולים שהפכו ליצרני המזון העיקריים.
החקלאים, בעלי השדות הקטנים, לא היו יכולים להתחרות במחירים הנמוכים שקבעו בעלי האחוזות והם נאלצו לנטוש את עיסוקם ולעבור לעיר, שם הפכו לפועלים או לבעלי מפעלים.
העיור במדינות מתפתחות נחשב לתופעה חדשה יחסית וגורם לבעיות רבות.
במרבית המדינות המתפתחות נוצר מדרג עירוני המכונה "עיר ראשה" קרי למעלה מ-50% מאוכלוסיית המדינה מתגוררת בעיר הראשית שהיא לרוב עיר הבירה (בניגוד למדרג מאוזן יותר הקיים במדינות המפותחות).
מצב זה יוצר לחץ בלתי סביר מבחינה כלכלית, דמוגרפית ואנושית על המשאבים הקיימים בעיר ולכן גורם בין השאר לעוני רב.
חלק גדול מהמהגרים הרבים וחסרי האמצעים הנוהרים לערים, לא מסוגלים לרכוש דיור בר קיימא ומקימים שכונות ורבעים שלמים של בתים ארעיים (מפח, עץ, וכל הבא ליד) ללא תשתיות בסיסיות.
שכונות העוני הללו קיבלו מספר כינויים שהידוע ביותר מביניהם הוא הפבלות בברזיל.
הסיבות להגירה לעיר הן רבות ומגוונות אך בראש ובראשונה מדובר בהיעדר היכולת למצוא פרנסה מחוץ לעיר.
עיוְורון צבעים הוא קושי רב, או חוסר יכולת, של אדם להבחין בין צבעים שונים, שרוב האנשים יכולים להבחין ביניהם בקלות.
עיוורון צבעים חלקי הוא מצב בו האדם מתקשה להבחין בין צבעים מסוימים אך קל לו להבחין בין אחרים ואילו עיוורון צבעים מוחלט הוא מצב בו אדם מבחין רק במידת כהותם ובהירותם של הצבעים – דהיינו רואה הכול בגוונים של אפור בלבד.
מרבית עיוורי הצבעים הם בעלי עיוורון צבעים חלקי.
עיוורון צבעים יכול להיות תסמין אחד מתוך תסמינים אחדים של לקויות ראיה שונות או להיות תסמין בודד, אצל אדם שראייתו תקינה מכל בחינה אחרת.
עיוורון צבעים עלול להיות תוצאת פגם בתאי המדוכים, שברשתית העין, בתאי העצב שברשתית, בעצב הראייה או בקליפת המוח.
לעיתים קרובות, עיוורון הצבעים הוא גנטי, אך הוא יכול להיגרם גם בשל מחלה (למשל סוכרת), חבלה פיזית, כווייה מאור אולטרה סגול או שימוש בחומרים כימיים.
סוג עיוורון הצבעים הנפוץ ביותר הוא הדלטוניזם (על שמו של ג'ון דלטון, החוקר הראשון שתיאר וחקר את התופעה באורח מדעי).
הדלטוניזם נובע מפגם בתאי העצב הדו־קוטביים שברשתית, שמפריע רק בראיית הצבעים.
סוג הדלטוניזם הנפוץ ביותר הוא קושי בהבדלה בין ירוק לאדום.
הדלטוניזם הוא תורשתי לחלוטין ונפוץ בעיקר בקרב גברים.
עם זאת, קיימות נשים הלוקות בדלטוניזם.
ברשתית שבעיניהם של בעלי החיים בעלי החוליות קיימים שני סוגי תאים רגישים לאור: קנים, שהם תאי ראיית לילה, ומדוכים שהם תאי ראיית יום.
ישנם מספר סוגי מדוכים וישנם הבדלי רגישות לאור באורך גל מסוים בין סוגי המדוכים השונים.
השוני במידת הגירוי של סוגי המדוכים השונים הוא זה שנותן למערכת העצבים את המידע על אורך הגל ומידע זה מגיע אל המודעות כצבע.
לחוליתנים שונים יש מספר שונה של סוגי מדוכים ולכן יש להם יכולות שונות להבדיל בין צבעים.
לחלק מהעטלפים ולטורפים ימיים יש סוג מדוכים בודד והם עיוורי צבעים לחלוטין.
למרבית היונקים יש שני סוגי מדוכים והם מבדילים בין פחות צבעים מכפי שמבדילים בני האדם ומרבית הפרימטים שלהם יש שלושה סוגי מדוכים.
ישנם חולייתנים כמו מרבית העופות, שיש להם ארבעה סוגי מדוכים ולמספר מצומצם של מינים יש חמישה.
אי תפקוד של אחד מסוגי המדוכים אצל פרט ממין שיש לו מספר סוגי מדוכים היא סיבה קיימת אך נדירה ביותר לעיוורון צבעים.
בחשיכה מסתמכת ראיית הלילה של האדם על הקנים, שאינם רגישים לצבע.
לכן כאשר האור קלוש אף אדם אינו רואה צבעים.
דהיינו, באור קלוש כל אדם מתפקד כעיוור צבעים מוחלט.
כאשר הסביבה מוארת דיה, מסתמכת מערכת הראייה על המדוכים.
אדם הסובל ממחלה של המדוכים (משלושת הסוגים) עלול לסבול מאבחנת צבעים מוגבלת, מקושי בראיית מרכז התמונה או מקושי בראייה בתאורה חזקה.
המדוכים מעבירים את המידע אל תאי עצב המצויים ברשתית ותאים אלה מעבדים אותו למידע בשתי סקלות צבע: סקלה אדומה-ירוקה וסקלה כחולה-צהובה.
סוג עיוורון הצבעים הנפוץ ביותר, דלטוניזם ירוק-אדום, כמו גם דלטוניזם כחול-צהוב, נובע מפגם בחלבונים של תאים אלה.
תחושת צבע תקינה תלויה גם במעבר עצבי תקין של האותות מהרשתית אל המוח דרך עצב הראייה ובתקינות רקמות המוח המעבדות את הצבע שבתמונה.
עיוורון צבעים הוא לקות נפוצה מאוד.
שיעור האנשים המתקשים להבדיל בין שני צבעי יסוד כלשהם משתנה מאוכלוסייה לאוכלוסייה אך הוא כמעט תמיד בין ארבעה לבין עשרה אחוז.
בין האמריקנים, כ-10% מהגברים סובלים מצורה כלשהי של ליקוי בתפיסת צבעים, כאשר אצל הנשים ליקוי זה אינו נפוץ.
בקהילות קטנות ומבודדות מסוימות יש אחוז גבוה של עיוורי צבעים בשל סחף גנטי.
אוכלוסיות אלה עשויות לכלול עיוורי צבעים רבים מסוגים הנדירים בשאר העולם.
דוגמאות לכך כוללות קהילות בכפרים בפינלנד ובכמה איים סקוטיים.
הדלטוניזם הוא תורשתי לחלוטין ושכיחותו שונה בין גברים לבין נשים.
כל סוג של דלטוניזם מקודד בגן רצסיבי בודד הנישא בתאחיזה לכרומוזום X.
מכיוון שלנשים יש שני כרומוזומי X, ודי בכרומוזום תקין אחד לראייה תקינה, הסיכוי שגבר ילקה בדלטוניזם גבוה בהרבה מהסיכוי שאישה תלקה בו.
למעשה הסיכוי ששני הכרומוזומים יכילו את הגן הוא ריבוע הסיכוי לכרומוזום בודד עם הגן.
לשם המחשה, אם עשירית מהכרומוזומים מכילים את הגן, רק במאית מהמקרים שני הכרומוזומים של האישה יכילו את הגן.
הדלטוניזם נפוץ בכמעט כל האוכלוסיות האנושיות משום שלאחדים מהגנים האחראיים על ראיית הצבעים קל לעבור מוטציה.
הגנים האחראים על ראיית הצבעים שעשויים לגרום לעיוורון צבעים כשהם פגומים הם גנים מסוג L ו-M (שמותיהם OPN1LW ו-OPN1MW, בהתאמה).
הגנים מסודרים ראש אל זנב החל ב-L והמשך במספר גנים מסוג M.
מכיוון שרצפי ה-DNA של הגנים הם הומולגים, והם קרובים יחסית אחד אל השני (על כרומוזום X), יש להם נטייה לעבור רקומבינציה גנטית ובעקבותיה מחיקה (deletion) או היברידיום של גנים או אזורים בפרומוטר.
כל המוטציות הנגרמות בגנים אילו הם רצסיביים בתאחיזה ל-X כך שהם נפוצים הרבה יותר בגברים מאשר בנשים.
בנוסף מוטציה נדירה בכרומוזום 7 גורמת עיוורון צבעים מסוג Tritanopia מוטציה זאת בגן OPN1SW עוברת בתורשה מנדלית רגילה.
ישנן כמה קבוצות גורמים לעיוורון צבעים - עיוורון צבעים הנובע מפגם ברשתית, עיוורון צבעים הנובע מפגם פיזיולוגי במוח, עיוורון צבעים סביבתי (גדילה בסביבה בה חסר לחלוטין צבע מסוים) וייתכן שקיים גם עיוורון צבעים תרבותי (גדילה בחברה שאינה מכירה בצבע מסוים, ראו למטה).
עיוורון צבעים מוחי יכול להירכש על ידי פגיעה פיזית, דלקת קרום המוח, גידול סרטני במוח וכיוצא בזה.
בספרו של אוליבר סאקס, "האיש שחשב שאשתו היא כובע" מתואר צייר שבעקבות פגיעה במוח איבד את ראיית הצבעים שלו.
ברשתית עין האדם ישנם שני סוגים של תאים הרגישים לאור: קנים (Rod Cells) - תאים הפעילים כאשר יש מעט אור ואינם קשורים לראיית צבעים, ומדוכים (Cone Cells) - תאים הפעילים באור יום רגיל.
ישנם שלושה סוגי מדוכים, ולכל סוג יש רגישות שונה לאורכי גל (צבעים) שונים: מדוכים ששיא רגישותם לאור כחול, מדוכים ששיא רגישותם לאור ירוק ומדוכים ששיא רגישותם לאור אדום.
המידע מהמדוכים מעובד לפני הגעתו למוח בתאי עצב גנגליונים המצויים גם הם ברשתית.
תאים אלה מקודדים את מידע הצבע על שני צירי מידע: כחול-כתום ואדום-ירוק.
כל אחד מסוגי המדוכים מכיל סוג אחר של פיגמנט.
הפגמנטים האלו הם סוגים של חלבון בשם אופסין.
המדוכים פעילים כאשר הפיגמנט קולט אור.
קליטת הספקטרום שונה בין הפיגמנטים השונים; אחד רגיש מאוד לאורכי גל קצרים, אחד לאורכי גל בינוניים, ואחד לאורכי גל ארוכים (שיא רגישותיהם היא לאזורים כחולים, ירוקים וצהובים של הספקטרום, בהתאמה).
ספיגת הספקטרום של שלושת סוגי המדוכים מכסה הרבה מהספקטרום הנראה, לכן אין זה נכון לייחס אותם כקולטי "כחול", "ירוק" ו"אדום" - בייחוד מפני ששיא רגישותו של קולט "אדום" היא כתום.
הרגישות לראיית אור רגיל למעשה תלויה בחפיפה בין קליטת ספקטרום של שלושת סוגי המדוכים: צבעים שונים מזוהים כאשר סוגים שונים של מדוכים מגורים למידות שונות.
לדוגמה, אור אדום מגרה את המדוכים הרגישים לאורכי גל ארוכים הרבה יותר מאשר המדוכים האחרים, אך השינוי ההדרגתי בגוון שאנו רואים כאורכי גל קטן הוא תוצאה של שני סוגי המדוכים האחרים שמגורים בצורה הולכת וגוברת.
עיוורון צבעים הנובע מפגם ברשתית הוא תוצאה של אי פעילות, או פעילות לקויה, של אחד או שניים מסוגי המדוכים או תוצאה של שיבוש בעיבוד המידע על אודות הצבעים המנוגדים, בתאים הדו-קוטביים, שבגנגליונים של הרשתית.
פגמים כאלה בראייה עשויים להיות הפגמים היחידים בראייתו של אדם או חלק מפגם כולל ומקיף בראייתו של האדם שנובע מפתולוגיה נרחבת ברשתית כגון ניוון הרשתית.
סוג עיוורון הצבעים הנפוץ ביותר אצל האדם הוא עיוורון צבעים רישתי, הנקרא דלטוניזם ונובע מפגם בתאים הדו-קוטביים.
הדלטוניזם הנפוץ ביותר המקשה על ההבדלה בין אדום לירוק ואילו סוג הדלטוניזם השני בתפוצתו מקשה על ההבדלה בין כחול לכתום.
הצורות השכיחות ביותר של עיוורון צבעים של אדם הן תוצאה של בעיות עם סוגי המדוכים הרגישים לאורכי גל בינוניים או לאורכי גל ארוכים וכרוכות בקשיי הבחנה בין אדום, צהוב וירוק אחד מהאחר ובעיות עם הגנגליונים.
בעיות אלו מצוינות בצוותא כ"עיוורון צבעים לאדום-ירוק", אך ביטוי זה נוטה לפישוט יתר ומטעה במקצת.
צורות אחרות של עיוורון צבעים נדירות בהרבה, וכוללות בעיות בהבחנה בין כחול לכתום.
הצורות הנדירות מכל הן עיוורון צבעים מוחלט (Achromatopsia), או חד-צבעי (מונוכרומטי; Monochromacy), כאשר הלוקים בעיוורון צבעים זה אינם מסוגלים להבחין בין צבעים שונים, וראייתם היא בגווני אפור בלבד.
ניתן לסווג עיוורון צבעים לפי שני קריטריונים - על-פי סיבה, כלומר הסיבה הרפואית לעיוורון,
ועל-פי הנראות הקלינית, כלומר האופן בו הלוקה בעיוורון צבעים חווה אותו.
עיוורון צבעים תורשתי/מולד - קיימים מספר סוגים של עיוורון צבעים תורשתי או מולד:
דלטוניזם, שהוא פגם בגנגיליונים שברשתית, ראו מעלה.
מונוכרומטי או חד צבעי (monochromacy), שהוא עיוורון צבעים מוחלט,
מאופיין בחוסר יכולת מוחלטת להבחין בין צבעים, בעקבות פגם במדוכים או היעדרם.
אצל אנשים הלוקים בו, לפחות שניים מהפיגמנטים חסרים במדוכים, וראיית הצבע מוגבלת למימד אחד בלבד.
דיכרומטי או דו-צבעי (dichromacy), הוא פגם חמור במידה בינונית בראיית הצבעים, בו אחד משלושת המנגנונים הבסיסיים של ראיית הצבעים חסר או לא מתפקד.
פגם זה הוא תורשתי ומקושר לזוויג (מין) - הוא מופיע בעיקר אצל זכרים.
פגם זה מתקיים כאשר אחד מהפיגמנטים במדוכים חסר וראיית הצבעים מוגבלת לשני ממדים.
ישנם שלושה סוגים של עיוורון צבעים דו צבעי, בהתאם לפיגמנט החסר:
עיוורון לאדום (protanopia) - נובע מחוסר מוחלט בקולטני הצבע האדום ברשתית.
עיוורון לירוק (deutranopia) - נובע מחוסר בקולטני הצבע הירוק ברשתית, וגורם לפגיעה מסוימת באבחנה בין גוני אדום וירוק.
גם בו לוקה כאחוז אחד מהגברים.
עיוורון לכחול (triranopia) - פגם נדיר ביותר מחוסר מוחלט בקולטני הצבע הכחול.
עיוורון צבעים טריכרומטי אנומלי או תלת-צבעי אנומלי (anomalous trichromacy) הוא פגם שכיח בראיית הצבעים, המתקיים כאשר יש עיוות ברגישות הספקטרלית של אחד משלושת הפיגמנטים של המדוכים.
התוצאה היא פגיעה בראיית הצבעים ולא אובדן קליטה של צבע.
מבחינים בין שלושה סוגים של אנומליה זו, על-פי הפיגמנט הפגום:
פרוטנומליה (protanomaly) - עיוורון צבעים קל הנובע מרגישות ספקטרלית של קולטני הצבע האדום ברשתית הדומה לרגישות של הקולטנים הירוקים.
פרוטנומליה מתבטאת בהבחנה לקויה בין אדום וירוק.
היא מופיע אצל אחוז מהזכרים בקירוב.
דוטרנומליה (deutranomaly) - נובעת מפגם דומה בקולטני הצבע הירוק ברשתית, וגורמת לפגיעה קלה באבחנה בין אדום וירוק.
דוטרנומליה היא השכיחה מבין הסוגים של עיוורון הצבעים, למעט הדלתוניזם האדום-ירוק, והיא מופיעה אצל חמישה אחוזים מהזכרים, בקירוב.
טריטנומליה (tritanomaly) - נובעת מפגם דומה בקולטני הצבע הכחול ברשתית והיא נדירה ביותר.
טריטנומליה פוגמת באבחנה בין כחול לכתום.
על-פי הנראות הקלינית, ניתן לסווג עיוורון צבעים כמוחלט או חלקי.
כאמור, ישנם שני סוגים עיקריים של עיוורון צבעים חלקי: קושי בהבחנה בין אדום לבין ירוק, וקושי בהבחנה בין כחול לבין כתום.
דו-צבעי (עיוורון לאדום ועיוורון לירוק)
Achromatopsia - עיוורון צבעים מלא הנובע מחוסר במדוכים.
אנשים הלוקים באכרומטופיה רואים בספקטרום מונוכרומטי של שחור-לבן.
פגם זה מתרחש מהימצאות שני עותקים של גן רצסיבי.
השכיחות באוכלוסייה הכוללת היא 1 ל-30000, אך באי פינגלאפ שבמיקרונזיה השכיחות היא 10%.
הלוקים בפגם זה (ייתכן וגם) יסבלו מ-: עין עצלה (כתוצאה מכך ירידה בחדות הראייה, ניסטגמוס, Hemeralopia וכתוצאה מכך גם יסגלו פוטופוביה, ומבעיות בתפקוד הקשתית.
אחת הדרכים הנפוצות לאבחון עיוורון צבעים היא מבחן מיוחד הבודק את ראיית הצבעים הקרוי מבחן אישיהארה (Ishihara).
מבחן זה מכיל תרגילים שונים בהם מוצגים סימנים שונים (לרוב מספרים) המורכבים מנקודות בצבעים שונים ועל הנבחן להגיד מהו המספר המופיע בתמונה, אדם שלא סובל מעיוורון צבעים יוכל להבחין בקלות מהו הסימן המוצג ואדם הלוקה בעיוורון צבעים יתקשה להבחין.
תרבות "עיוורת צבעים" ורעיון "עיוורון הצבעים התרבותי"
באוצר המילים שבקבוצת מיעוט גדולה של שפות דיבור, מכל רחבי העולם, לא קיים הבדל בין שמות צבעים שונים, שמרבית שפות הדיבור כן מבדילות ביניהן.
למשל, בשפות רבות יש מונח אחד שמתאר הן "ירוק" והן "כחול", או מונח אחד המתאר הן "כחול" והן "כהה".
תופעה זו נחקרת מאז סוף המאה התשע עשרה, אם כי רק בעשורים הראשונים של המאה העשרים ואחת מסתמנת בין החוקרים הסכמה לגבי סיבתה.
במהלך השנים היו בנושא ארבע תאוריות:
תאוריה שאינה מקובלת היום כלל וכלל: שמות הצבעים בשפות שונות הם שמות שונים, משום שאנשים ממוצא שונה נולדים עם ראיית צבעים שונה, כשם שהם נולדים עם צבע עור שונה.
תאוריה שהיום רואים בה הסבר לגורם משני ביותר אם בכלל: אנשים שגדלים בסביבה בה השפה אינה מבדילה בין שני צבעים, מאבדים, עם השנים, את היכולת להבדיל בין צבעים אלו.
זאת כשם שאנשים הגדלים בתרבות בה לא נהוג להבדיל בין צלילים מסוימים (למשל B ו-P בערבית) חדלים להבדיל ביניהם.
לתאוריה הזו ניתן לקרוא "עיוורון צבעים תרבותי" או "עיוורון צבעים הנגרם על ידי התרבות".
כאשר יש כזו תופעה (לפי התאוריה) היא מעכבת את יצירת השתרשות המילים החסרות בשפה ומזינה את עצמה.
כאמור, כיום המומחים טוענים שהשפה משפיעה על תפיסת הצבע באופן שולי ביותר אם בכלל.
תאוריה זו הייתה מקובלת יחסית, עד שבשנת 2002 חוקרים ערערו על הסבר זה בעזרת טיעונים מתחומי מדעי כדור הארץ, האופטיקה והאבולוציה של השפות.
תאוריה הנמצאת כיום בוויכוח ולא ברור אם היא מספקת הסבר לגורם מרכזי, משני או שולי: באזורים בהם יש קרינה על סגולה רבה, המבוגרים חדלים להבדיל בין כחול לבין ירוק והדבר משפיע על שפות המקום.
כאמור, תאוריה זו נמצאת בוויכוח, אף על פי שהיא אינה סותרת לא את תאוריה מספר שתיים ולא את מספר ארבע.
תאוריה די מקובלת היום, אך לא ברור אם היא דנה בגורם משמעותי אחד מתוך אחדים או בגורם המשמעותי היחיד: במהלך האבולוציה של כל שפה מתגבש עושר באוצר המילים.
לכן שפות מפותחות יותר מכילות יותר שמות לצבעים.
כאמור, זה גורם מרכזי בהסבר התופעה, אך לא ברור אם הוא הגורם המרכזי היחיד.
כדי שאדם בעל עיוורון צבעים יוכל להשתמש במכשירים שונים ולהבין דיאגרמות ושלטים שונים (דהיינו, שיהיו נגישים לו), יש לדאוג, שהשימוש או ההבנה לא יהיו תלויים לחלוטין ביכולת להבדיל בין צבעים.
כאשר הדבר אינו אפשרי, יש לוודא, שלפחות תתאפשר אי תלות בזיהוי צבעים עבור אנשים עם הסוג הנפוץ ביותר של עיוורון הצבעים החלקי.
נגישות לעיוורי צבעים אינה דורשת, בשום אופן, שימוש רק בגוונים של אפור.
ג'ון דלטון, מארק צוקרברג, ביל קלינטון, הנסיך וויליאם, פול ניומן, רוד סטיוארט, ניל יאנג, רוברט רדפורד, סטינג, קיאנו ריבס, מארק טוויין, כריסטופר נולאן, בינג קרוסבי, מיט לוף.
יאיר לפיד, אמנון רובינשטיין, זאב (קריקטוריסט), גידי גוב.
עיוורון הוא סוג של נכות המתבטא בפגיעה מסוימת או מוחלטת ביכולת הראייה, באופן זמני או לצמיתות.
לעיתים מדובר במום מולד, ולעיתים נגרם כתוצאה ממחלה או תאונה.
הגדרת עיוורון בישראל (הן באירופה) נוגעת לא רק במקרה של עיוורון מוחלט – ללא יכולת אבחנה אפילו באור NLP (no light perception).
עיוורון מוגדר גם עבור אנשים בעלי לקות ראייה קשה.
החוק מגדיר מה חדות הראייה בה לקויי ראייה מוגדרים עיוורים, והיא עומדת על 3/60.