tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
8 בינואר – בניית מחשב המסוגל לבצע חישובים במספרים מרוכבים במעבדות בל על ידי ג'ורג' סטיביטס (George Stibitz).
1 באפריל קונראד צוזה הציג את המחשב שלו Z2.
מאי - אוגוסט – אלן טיורינג וגורדון ולצ'מן מתכננים את הגרסה שלהם למכונת הבומב לשם פענוח מסרים מקודדים של האניגמה שהייתה בשימוש הוורמכט
המצאת המגנטרון, שפופרת ריק המחוללת קרינה אלקטרומגנטית בתדר רדיו ומיקרוגל
בבית החולים ג'ונס הופקינס בבולטימור בוצע לראשונה ניתוח להחלפת מפרק הירך.
הווארד וולטר פלורי וארנסט צ'יין ועמיתים מפרסמים תוצאות של פעילות אנטיבקטריאלית של פנצילין in vivo, מבודדים את החומר ומתחילים בתהליך הפקה לשימוש רפואי.
זלמן אברהם וקסמן מבודד את האנטיביוטיקה אקטינומיצין, אושרה לשימוש כתרופה כימוטרפית ב-1964
2 בינואר – סריניוסה ואראדהאן (S.
Srinivasa Varadhan), מתמטיקאי הודי חתן פרס אבל על תרומותיו הבסיסיות לתורת ההסתברות ובפרט על יצירת תאוריה מאוחדת של סטיות גדולות.
4 בינואר – בריאן ג'וזפסון פיזיקאי יהודי ולשי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1973 על ניבוייו התאורטיים על תכונות של זרם-על דרך מחסום מינהור, ובייחוד התופעות הידועות כאפקט ג'וזפסון
1 באפריל – ואנגרי מאטאיי, ביולוגית קניאטית, כלת פרס נובל לשלום (נפטרה ב-2011)
7 בפברואר – טושיהידה מסקאווה, פיזיקאי תאורטי יפני, חתן פרס נובל לפיזיקה (2008) על חלקו במחקר על שבירת סימטריית CP
18 באפריל – ג'וזף גולדשטיין, ביוכימאי וגנטיקאי אמריקאי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1985) על חלקו במחקר בתחום המטבוליזם של ליפופרוטאין בעל צפיפות נמוכה, (LDL כולסטרול).
כמו כן זכה בפרסים רבים על מחקריו בתחום המחלות הגנטיות
17 במאי – אלן קיי (Alan Kay), מדען מחשבים אמריקאי, חתן פרס טיורינג (2003) על תרומתו למחשוב אישי, תכנות מונחה-עצמים ופיתוח שפת התכנות Smalltalk.
1 ביוני – קיפ תורן, פיזיקאי אמריקאי, עוסק בהיבטים תאורטיים של כבידה ואסטרופיזיקה, חתן פרס נובל לפיזיקה (2017), על חלקו בפרויקט LIGO והזיהוי של גלי הכבידה
22 ביוני – דניאל קווילן (Daniel Quillen), מתמטיקאי אמריקאי זכה במדליית פילדס (נפטר ב-2011)
21 באוגוסט – אנדרה סמרדי (Endre Szemerédi), מתמטיקאי הונגרי-אמריקאי חתן פרס אבל, על תרומתו למתמטיקה בדידה ולמדעי המחשב התאורטיים.
23 באוגוסט – תומאס סטייץ, ביופיזיקאי וביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (2009), על חלקו מחקרים שתרמו להבנת מבנה ותפקיד הריבוזום.
6 בספטמבר – אלווין ברלקמפ, מתמטיקאי אמריקאי, ידוע בעבודותיו בתחום תורת האינפורמציה ותורת המשחקים הקומבינטורית (נפטר ב-2019)
12 בספטמבר – יואכים פרנק (Joachim Frank), ביופיזיקאי אמריקאי יליד גרמניה, חתן פרס נובל לכימיה (2017) על תרומתו בפיתוח מיקרוסקופיה אלקטרונית קריוגנית ברזולוציה גבוהה לבחינה של מערכות ביוכימיות בתמיסות
15 באוקטובר – פטר ס.
דוהרטי (Peter Doherty), מנתח וטרינרי וחוקר בתחום הרפואה, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1996) על חלקו במחקר על MHC בתאי הדם הלבנים ותפקידם באיתור והשמדה של וירוסים
20 בנובמבר – אריה ורשל, כימאי וביוכימאי אמריקאי ישראלי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2013 על חלקו פיתוח מודלים ממוחשבים (Multiscale modeling) להבנת מערכות כימיות מורכבות
26 בנובמבר – אנריקו בומביירי, מתמטיקאי איטלקי זכה במדליית פילדס על מחקרו בתורת המספרים, גאומטריה אלגברית ואנליזה מתמטית
15 בפברואר – אוטו טֶפְּלִיץ, מתמטיקאי גרמני יהודי שעסק באנליזה פונקציונלית (נולד ב-1881)
26 באפריל – קארל בּוֹש היה כימאי ומהנדס גרמני, פיתח יחד עם פריץ הבר את תהליך הבר-בוש, לייצור אמוניה, היה ממייסדי חברת אי גה פארבן, חתן פרס נובל לכימיה (1931) על חלקו בפתוח שיטות כימיות בלחץ גבוה, (נולד ב-1874)
12 ביוני – ויליאם לאשלי, ימאי בריטי בצי המלכותי, יצא עם שתי המשלחות האנטארקטיות של רוברט פלקון סקוט, דיסקברי וטרה נובה (נולד ב-1867)
17 ביוני – ארתור הרדן, ביוכימאי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה (1929), על חלקו בחקרים בתחום תסיסת הסוכר ואנזימי תסיסה (נולד ב-1865)
21 ביולי – ז'אן-ונסן שייל, ארכאולוג, בלשן, אשורולוג ואגיפטולוג צרפתי, נזיר דומיניקני.
השתתף בחפירות שבהן נתגלתה אסטלה ובה חקוקים חוקי חמורבי ובהמשך היה הראשון שתרגם ופרסם אותם (נולד ב-1858)
30 באוגוסט – ג'יי ג'יי תומסון, פיזיקאי אנגלי, מגלה האלקטרון וחתן פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1856).
11 באוקטובר – ויטו וולטרה, פיזיקאי ומתמטיקאי יהודי-איטלקי, ידוע בעיקר בתרומתו לביולוגיה מתמטית ותורת המשוואות האינטגרליות (נולד ב-1860)
1941 – הפלישה להוליווד הוא סרט קומדיה פרוע משנת 1979 בבימויו של סטיבן ספילברג.
הסרט עוסק בניסיונות של צוות צוללת יפנית לפלוש לארצות הברית במלחמת העולם השנייה, אשר נתקלו בהתנגדות של תושבים מקומיים.
העלילה מתנהלת על רקע החיים בארצות הברית של שנות הארבעים, המתאפיינים בין היתר בריקודים, במזון מהיר ובגאווה לאומית.
הסרט מבוסס, באופן רופף על מה שזכה על אירוע פאניקה המונית שנודע כ"הקרב על לוס אנג'לס", כמו גם ההפצצה של בית הזיקוק אלווד, ליד סנטה ברברה, על ידי צוללת יפנית.
בסרט מככבים, בין השאר, ג'ון בלושי כטייס קרב גיבור/שיכור, דן אקרויד, טריט ויליאמס ועוד.
הסרט נכתב על ידי רוברט זמקיס שביים לאחר מכן סרטים בהפקתו של ספילברג, ובהם "מי הפליל את רוג'ר ראביט" וסרטי טרילוגיית "בחזרה לעתיד".
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1941.
20 בפברואר - לודוויג הירשפלד, מיקרוביולוג וסרולוג פולני-יהודי מומר נאלץ לעבור לגטו ורשה עם אשתו ובתו.
בגטו הוא ארגן אמצעים אנטי-מגפתיים ומבצעי חיסון נגד מחלת טיפוס הבהרות.
כן העביר בסתר קורסים רפואיים
יולי - טבח הפרופסורים בלבוב, 25 פרופסורים, רופאים מתמטיקאים ומהנדסים מהעיר לבוב, נרצחים יחד עם בני משפחותיהם על ידי האיינזצגרופן, יחידת החיסול של כוחות הכיבוש הנאצי
19 ביוני – מיכאיל גרסימוב (Mikhail M.
Gerasimov), ארכאולוג ואנתרופולוג סובייטי פותח את קבר טימור לנג
ג'ורג' בידל ואדוארד טייטום פיתחו את השערת הקשר הישיר גן-אנזים (One gene-one enzyme hypothesis) והדגימו בעזרת השריית מוטציה כי גן ספציפי מקודד לחלבון ספציפי
23 בפברואר – גילוי פלוטוניום, יסוד כימי מס' 94. דבר הגילוי פורסם רק לאחר מלחמת העולם השנייה.
באוניברסיטת טקסס מבודדים חומצה פולית מעלי תרד, ויטמין זה (B9) הכרחי לבניית תאים חדשים
15 במאי – טיסה ראשונה של מטוס Gloster E.28/39, מטוס בריטי ראשון עם מנוע סילון.
פיתוח מחשב אטנסוף–ברי - התקן החישוב האלקטרוני הספרתי הראשון.
11 במאי – קונראד צוזה הציג את המחשב שלו Z3. המחשב הראשון שניתן לתכנת.
יוני - המדען הבריטי ג'פרי אינגרם טיילור מנבא את התוצאות של הפיצוץ כתוצאה מביקוע גרעיני
28 ביוני – נשיא ארצות הברית, פרנקלין דלאנו רוזוולט חותם על צו נשיאותי להקמת הלשכה למחקר ופיתוח מדעי (OSRD) בניהולו של וניבר בוש שהייתה אחראית על פרויקט מנהטן לפיתוח פצצת ביקוע גרעיני.
2 לדצמבר – הפעלה של קלוטרון (Calutron), מתקן הפרדת איזוטופים אלקטרומגנטית, השיטה העיקרית בה הועשר האורניום בפרויקט מנהטן
הסבר לתופעת נוזל-על על ידי לב לנדאו
12 בפברואר – שימוש תוך וורידי ראשון של פניצילין
מאז הספר יצא ב-13 מהדורות (נכון ל-2018), זכה לכינוי התנ"ך של הפרמקולוגיה ומשמש ספר יסוד בלימודי הרפואה.
1 בינואר – מרטין אוונס, מדען בריטי, מגלה תאי הגזע העובריים.
חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (2007) על חלקו בגילוי העיקרון שבשינוי גנטי מכוון בעכברים על ידי שימוש בתאי גזע
7 בינואר – ג'ון ווקר (John E.
Walker), כימאי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה (1997) על חלקו בהבנת המנגנון האנזימטי בבסיס סינתזת האדנוזין טריפוספט (ATP), מנגנון העברת האנרגיה בתהליכים ביוכימיים.
24 בינואר – דן שכטמן, פיזיקאי ישראלי, מהנדס וחוקר מבנה החומר, גילה והביא להגדרתו של מבנה גבישי חדש של גבישים כמו-מחזוריים חתן פרס ישראל לפיזיקה (1998) ופרס נובל לכימיה (2011)
27 בינואר – ביאטריס טינסלי (נפטרה ב-1981), אסטרונומית וקוסמולוגית ניו זילנדית-בריטית-אמריקנית.
מחקרה תרם משמעותית להבנת התפתחות הגלקסיות ולחקר המפץ הגדול
7 בפברואר – לזלי למפורט (Leslie Lamport), מדען מחשב אמריקאי, ידוע על תרומתו לפתוח שיטת החישוב המבוזר ושפת הסימון ועריכת המסמכים LaTeX, חתן פרס טיורינג (2013) .
10 בפברואר – דייוויד פרנס, חלוץ בתחום הנדסת תוכנה והמפתח של תפיסת העיצוב המודולרי, הבסיס לתכנות מונחה-העצמים.
19 בפברואר – דייוויד גרוס, פיזיקאי אמריקאי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה (2004) על חלקו בהסבר על אופיו של הכוח הגרעיני החזק ותופעת החופש האסימפטוטי
13 באפריל – מייקל סטוארט בראון, גנטיקאי וביוכימאי, אמריקאי, יהודי, זוכה פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (1985) על חלקו בתיאור מנגנון ויסות מטבוליזם הכולסטרול
22 באפריל – אמיר פנואלי (נפטר ב-2009), מדען ישראלי, עסק במתמטיקה ומדעי המחשב, חתן פרס ישראל (2000) ופרס טיורינג (1996).
23 באפריל – ריי טומלינסון (נפטר ב-2016), מתכנת מחשבים אמריקאי, יישם בשנת 1971 את תוכנת הדואר אלקטרוני הראשונה על רשת ARPANET, שממנה התפתחה רשת האינטרנט.
28 באפריל – קרל בארי שארפלס (Karl Barry Sharpless), כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (2001) על עבודתו על תגובות חימצון מזורזות כיראלית
31 במאי – לואיס איגנרו, פרמקולוג אמריקאי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1998) על חלקו בגילוי התכונות של חנקן חמצני באיתות תאי.
10 במרץ – ג'ורג' סמית' (George Smith), כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (2018) על חלקו בפיתוח הטכניקה בשם Phage display המאפשרת שימוש בבקטריופאג'ים לזיהוי הרצף בגן המקודד לחלבון מסוים.
26 במרץ – ריצ'רד דוקינס, מדען בריטי, כותב ספרי מדע פופולרי.
29 במרץ – ג'וזף הוטון טיילור, אסטרופיזיקאי ורדיו-אסטרונום אמריקאי חתן פרס נובל לפיזיקה (1993) על חלקו בגילוי פולסר בינארי.
1 ביולי – אלפרד גילמן, פרמקולוג וביוכימאי אמריקאי, יהודי.
חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1994 על חלקו בגילוי חלבוני G ותפקידם של החלבונים הללו בשרשרת מעבר האותות בתא (נפטר ב-2015).
2 באוגוסט – ז'ול הופמן, ביולוג צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על חלקו בחקר מערכת החיסון המולדת.
9 בספטמבר – דניס ריצ'י, (נפטר ב-2011) חוקר מדעי המחשב אמריקאי ידוע בתרומתו והשפעתו על שפות התכנות ALTRAN ,B ,BCPL ,C ועל מערכת ההפעלה UNIX, חתן פרס טיורינג (1983).
10 בספטמבר – סטיבן ג'יי גולד, מדען יהודי אמריקאי, מחברם של ספרי מדע פופולרי (נפטר ב-2002).
10 בינואר – ישי שוּר, מתמטיקאי יהודי, פעל מרבית חייו בגרמניה, הודח ממשרתו על ידי הנאצים, היה ממייסדיה של תורת ההצגות של חבורות סופיות, (נולד ב-1875)
21 בפברואר – פרדריק בנטינג, ביולוג קנדי חתן פרס נובל ומגלה האינסולין (נולד ב-1891)
13 באפריל – אנני ג'אמפ קאנון, אסטרונומית אמריקאית, עבודתה המרכזית היא סיווג ספקטרלי של כוכבים (נולדה ב-1863).
6 ביולי – לואי שברולה, מהנדס שווייצרי שפעל בארצות הברית, מייסדה של חברת המכוניות "שברולט" (נולד ב-1878)
11 ביולי – ארתור אוונס, ארכאולוג בריטי הידוע בעיקר בזכות גילוי הארמון בקנוסוס שעל האי כרתים (נולד ב-1851).
26 ביולי – אנרי לבג, מתמטיקאי צרפתי, המפורסם בעיקר הודות לתרומתו לאנליזה מתמטית, (נולד ב-1875)
14 באוגוסט – פול סבטייה, כימאי צרפתי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1912, על שיטת ההידרוגנציה של תרכובות אורגניות שפיתח, (נולד ב-1854).
18 בנובמבר – ולטר נרנסט, כימאי פולני-גרמני, אשר עזר לבסס את התחום המודרני של כימיה פיזיקלית, חתן פרס נובל לכימיה (1920) על מחקריו בתרמוכימיה (נולד ב-1864).
לס פול בונה ומתכנן את גוף הגיטרה החשמלית הראשונה.
סרגיי פרוקופייב מתחיל לכתוב את האופרה מלחמה ושלום ולא מסיים אותה עד מותו.
דמיטרי שוסטקוביץ' כותב את סימפוניה מס' 7 "לנינגרד" בדו מז'ור, אופ.
9 בינואר – ג'ואן באאז, זמרת פולק.
21 בינואר – ריצ'י הייבנס, מוזיקאי אמריקאי.
15 בפברואר – בריאן הולנד, פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי.
24 במאי – בוב דילן, מוזיקאי אמריקאי.
1 ביוני – אדו דה וארט, מנצח הולנדי.
2 ביוני – צ'ארלי ווטס, המתופף של הרולינג סטונז.
5 ביוני – מרתה ארחריץ', פסנתרנית קונצרטים ממוצא ארגנטינאי, אזרחית שווייץ .
9 ביוני – ג'ון לורד, מוזיקאי בריטי.
12 ביוני – רוי הארפר, זמר פולק-רוק אנגלי.
12 ביוני – צ'יק קוריאה, פסנתרן.
15 ביוני – הארי נילסון, מוזיקאי, זמר, גיטריסט ופזמונאי אמריקאי.
16 ביוני – למונט דוזייר, הוא פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי.
28 ביולי – ריקרדו מוטי, מנצח איטלקי.
30 ביולי – פול אנקה, זמר קנדי ממוצא לבנוני.
9 בספטמבר – אוטיס רדינג, היה זמר נשמה אמריקאי (נפטר ב-1967).
10 בספטמבר – כריסטופר הוגווד, מנצח, צ'מבליסט, סופר ומלומד בריטי.
24 בספטמבר – לינדה מקרטני, הייתה צלמת, מוזיקאית, אשתו של פול מקרטני (נפטרה ב-1998).
13 באוקטובר – פול סיימון, מוזיקאי, זמר וכותב שירי פולק ורוק אמריקאי.
24 בנובמבר – פיט בסט, היה מתופף בלהקת הביטלס עד שנת 1962.
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1941 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הם מתו עם המגפיים שלהם
הסרט הטוב ביותר: מה יפית עמק נוי – פוקס המאה ה-20
השחקן הטוב ביותר: גרי קופר – סרג'נט יורק
שחקן המשנה הטוב ביותר: דונלד קריספ – מה יפית עמק נוי
השחקנית הטובה ביותר: ג'ואן פונטיין – חשד
שחקנית המשנה הטובה ביותר: מרי אסטור – השקר הגדול
התסריט המקורי הטוב ביותר: אורסון ולס, הרמן ג'יי.
הבמאי הטוב ביותר: ג'ון פורד – מה יפית עמק נוי
5 בינואר – הייאו מיאזאקי, יצרן סרטים יפני
8 בינואר – גרהאם צ'אפמן, קומיקאי
14 בינואר – פיי דאנאוויי, שחקנית
26 בינואר – סקוט גלן, שחקן
14 באפריל – ג'ולי כריסטי, שחקנית
20 באפריל – ראיין אוניל, שחקן
5 בנובמבר – ארט גרפונקל, זמר, שחקן מזדמן
4 בינואר – אנרי ברגסון, סופר
10 בינואר – ג'פנר, קומיקאי ושחקן
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1940 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: רבקה, יונייטד ארטיסטס
השחקן הטוב ביותר: ג'יימס סטיוארט - סיפור פילדלפיה
שחקן המשנה הטוב ביותר: וולטר ברנן - איש המערב
השחקנית הטובה ביותר: ג'ינג'ר רוג'רס
שחקנית המשנה הטובה ביותר: ג'יין דארוול - ענבי זעם
הבמאי הטוב ביותר: ג'ון פורד - ענבי זעם
השיר המקורי הטוב ביותר: When You Wish Upon A Star - פינוקיו
22 בינואר - ג'ון הרט
27 בינואר - ג'יימס קרומוול
29 בינואר - קתרין רוס
23 בפברואר - פיטר פונדה
9 במרץ - ראול ג'וליה
10 במרץ - צא'ק נוריס
26 במרץ - ג'יימס קאן
14 באפריל - ג'ולי כריסטי
25 באפריל - אל פצ'ינו
30 באפריל - ברט יאנג
5 במאי - לאנס הנריקסן
24 ביוני - ויטוריו סטוררו
13 ביולי - פטריק סטיוארט
18 ביולי - ג'יימס ברולין
3 באוגוסט - מרטין שין
15 באוגוסט - זאב רווח
19 באוגוסט - ג'יל סנט ג'ון
3 בספטמבר - פולין קולינס
5 בספטמבר - ראקל ולש
11 בספטמבר - בריאן דה פלמה
12 בספטמבר - לינדה גריי
18 בספטמבר - פרנקי אבלון
22 בספטמבר - אנה קארינה
19 באוקטובר - מייקל גמבון
5 בנובמבר - אלקה זומר
15 בנובמבר - סם ווטרסטון
22 בנובמבר - טרי גיליאם
27 בנובמבר - ברוס לי
1 בדצמבר - ריצ'רד פריור
18 בדצמבר - אלי כהן (במאי)
25 בספטמבר – מרגריט קלארק, כוכבת
5 בדצמבר – וילפרד לוקאס, שחקן, תסריטאי, במאי
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1939 ונוגעים לעולם הקולנוע.
היסטוריונים וחובבי סרטים רבים חוזרים ל-1939 ומכתירים אותה כ"שנה הטובה בהיסטורית הקולנוע".
הוליווד הייתה בשיא תור הזהב שלה, וסרטים יוצאי דופן רבים מאוד יצאו לאור, חלקם נמנים בין הקלאסיקות של כל הזמנים.
15 באוגוסט - פרימיירה להקוסם מארץ עוץ בלוס אנג'לס, קליפורניה
17 באוקטובר - פרימיירה למר סמית הולך לוושינגטון בוושינגטון די.
15 בדצמבר - פרימיירה לחלף עם הרוח באטלנטה, ג'ורג'יה
פרס זוכה הסרט הטוב ביותר חלף עם הרוח הבמאי הטוב ביותר ויקטור פלמינג (חלף עם הרוח) השחקן הטוב ביותר רוברט דונאט (היה שלום, מר צ'יפס) השחקנית הטובה ביותר ויוויאן לי (חלף עם הרוח) שחקן המשנה הטוב ביותר תומאס מיטשל (מרכבת הדואר) שחקנית המשנה הטובה ביותר האטי מקדניאל (חלף עם הרוח)
אינטרמצו – בכיכובם של אינגריד ברגמן ולסלי הווארד
אנקת גבהים – סרט בבימויו של ויליאם ויילר ובכיכובם של לורנס אוליבייה ומרל אוברון
הקוסם מארץ עוץ – בכיכובה של ג'ודי גרלנד
חלף עם הרוח – בכיכובם של ויוויאן לי וקלארק גייבל
מר סמית הולך לוושינגטון – בבימויו של פרנק קפרה
נינוצ'קה – בבימויו של ארנסט לוביטש ובכיכובה של גרטה גרבו
ניצחון אפל – בכיכובה של בטי דייוויס
3 בפברואר - מייקל צ'ימינו
7 באפריל - פרנסיס פורד קופולה
13 במאי - הארווי קייטל
19 במאי - ג'יימס פוקס
25 במאי - איאן מקלן
22 ביולי - טרנס סטמפ
22 ביולי - גילה אלמגור
30 ביולי - פיטר בוגדנוביץ'
2 באוגוסט - וס קרייבן
12 באוגוסט - ג'ורג' המילטון
29 באוגוסט - ג'ואל שומאכר
27 באוקטובר - ג'ון קליז
28 בדצמבר - יהורם גאון
12 בדצמבר - דאגלס פיירבנקס
1941 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 165 שנה מיום היווסדה.
סגן הנשיא: ג'ון גארנר (המפלגה הדמוקרטית) עד 20 בינואר, הנרי וולאס (המפלגה הדמוקרטית)
10 בינואר – הסכם החכר והשאל מוצג בפני הקונגרס האמריקאי
11 במרץ – מלחמת העולם השנייה: ארצות הברית מאשרת את חוק השאל-החכר.
1 במאי – הקרנת הבכורה של סרט הקולנוע "האזרח קיין", הנחשב לאחת מיצירות המופת הקולנועיות הגדולות בכל הזמנים
26 ביולי – מלחמת העולם השנייה: בתגובה לכיבוש היפני של הודו-סין הצרפתית מחליט נשיא ארצות הברית פרנקלין דלאנו רוזוולט להחרים את כל הנכסים היפניים בארצות הברית
12 באוגוסט – וינסטון צ'רצ'יל, ראש ממשלת בריטניה, ופרנקלין רוזוולט, נשיא ארצות הברית, חותמים על האמנה האטלנטית
11 בספטמבר – הנחת אבן הפינה לפנטגון
31 באוקטובר – לאחר 14 שנות עבודה, עבודת הקידוח בהר ראשמור הושלמה בשל היעדר מימון
7 בדצמבר – המתקפה על פרל הארבור שבהוואי.
350 מטוסים יפניים משמידים 21 ספינות של צי ארצות הברית ו-328 מטוסים.
8 בדצמבר – בעקבות ההתקפה על פרל הארבור, ארצות הברית מכריזה מלחמה על יפן
11 בדצמבר – גרמניה ואיטליה מכריזות מלחמה על ארצות הברית
12 בדצמבר – הונגריה ורומניה מכריזות מלחמה על ארצות הברית
24 בדצמבר – הצבא היפני כובש את האי וייק שהיה בשליטת ארצות הברית
9 בינואר – ג'ואן באאז, זמרת אמריקאית
14 בינואר – פיי דאנאוויי, שחקנית קולנוע אמריקאית וזוכת פרס האוסקר
24 בינואר – ניל דיימונד, זמר אמריקאי
30 בינואר – דיק צ'ייני, סגן נשיא ארצות הברית
8 בפברואר – ניק נולטה, שחקן אמריקאי
24 במאי – בוב דילן, זמר אמריקאי ממוצא יהודי
3 באוגוסט – מרתה סטיוארט, אשת תקשורת ועסקים אמריקאית
8 בספטמבר – ברני סנדרס, פוליטיקאי יהודי אמריקני
9 בספטמבר – אוטיס רדינג, זמר אפרו-אמריקאי (נהרג בהתרסקות מטוס ב-1967)
13 באוקטובר – פול סיימון, מוזיקאי אמריקאי
5 בנובמבר – ארט גרפונקל, מוזיקאי אמריקאי-יהודי
9 בדצמבר – בו ברידג'ס, שחקן אמריקאי
6 במרץ – גאטסון בורגלם, פסל אמריקני שפיסל את הר ראשמור (נולד ב-1867)
13 באפריל – אנני ג'אמפ קאנון, אסטרונומית אמריקאית הידועה עבור פיתוח שיטת קטלוג הכוכבים (נולדה ב-1863)
3 באוקטובר – לואי ברנדייס משפטן אמריקאי, שופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית (נולד ב-1856)
30 בדצמבר – אל ליסיצקי, אמן רוסי, מעצב, צלם, מורה, טיפוגרף ואדריכל (נולד ב-1890)
1940 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 164 שנה מיום היווסדה.
1 באפריל – מפקד האוכלוסין האמריקאי לשנת 1940 קובע כי אוכלוסיית תושבי ארצות הברית מונה כ-132,164,569 בני אדם.
15 במאי – נפתח הסניף הראשון מקדונלד'ס בסן ברנרדינו, קליפורניה
1 ביולי – גשר מצר טקומה נפתח לתנועה.
27 ביולי – באגס באני מופיע לראשונה על האקרנים, בסרט המצויר "A Wild Hare".
26 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: ארצות הברית מטילה אמברגו של משלוח פלדה וברזל על יפן.
16 באוקטובר – מלחמת העולם השנייה: גיוסם של כ-16 מיליון גברים מתחיל בארצות הברית.
29 באוקטובר – מלחמת העולם השנייה: מופעלת מערכת השירות הסלקטיבי בוושינגטון די.
5 בנובמבר – בבחירות לנשיאות ארצות הברית הנשיא הדמוקרטי המכהן פרנקלין דלאנו רוזוולט מביס את המועמד הרפובליקני ונדל וילקי.
5 בנובמבר – גשר מצר טקומה קורס לאחר שרוחות אשר עוצמתן הגיעו ל-68 קמ"ש גרמו לגשר להתנדנד במשך למעלה משעה כאשר לבסוף הגשר קרס לתוך המצר.
11 בנובמבר – סופת השלגים "Armistice Day Blizzard" גורמת למותם של כ-144 אנשים באזור המערב התיכון שבארצות הברית.
13 בנובמבר – "פנטסיה", סרט האנימציה של חברת וולט דיסני, יוצא לאקרנים
8 בפברואר – טד קופל, עיתונאי אמריקאי
10 במרץ – צ'אק נוריס, שחקן אמריקאי
26 במרץ – ננסי פלוסי, פוליטיקאית אמריקאית
12 באפריל – הרבי הנקוק, מוזיקאי ג'אז אמריקאי
25 באפריל – אל פאצ'ינו, שחקן קולנוע אמריקאי
8 במאי – ריקי נלסון, זמר ושחקן אמריקאי (נפטר ב-1985)
3 באוגוסט – מרטין שין, שחקן אמריקאי
5 בספטמבר – ראקל ולש, שחקנית קולנוע וסמל מין אמריקאית
11 בספטמבר – בריאן דה פלמה, במאי סרטים אמריקאי
1 בדצמבר – ריצ'רד פריור, סטנדאפיסט, שחקן ותסריטאי אפרו-אמריקני (נפטר ב-2005)
21 בדצמבר – פרנק זאפה, זמר אמריקאי (נפטר ב-1993)
14 במאי – אמה גולדמן, הוגה ופעילה אנרכיסטית ופמיניסטית אמריקנית-יהודיה (נולדה ב-1869)
4 בנובמבר – לואיס היין, צלם אמריקאי (נולד ב-1874)
1939 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה 68 שנות לאום.
1 בינואר – גרמניה הנאצית אוסרת על יהודים לעבוד עם גרמנים
24 בינואר – הקמת "הרשות המרכזית של הרייך להגירת יהודים" שתפקידה לגרום להגירתם של כל היהודים מגרמניה הנאצית
30 בינואר – היטלר מכריז בנאום לרגל יום השנה לעלייתו לשלטון כי אם תפרוץ מלחמה ייכחד הגזע היהודי באירופה
14 במרץ – סלובקיה פורשת מצ'כוסלובקיה והופכת למדינת חסות של גרמניה הנאצית
15 במרץ – גרמניה הנאצית משלימה את כיבוש צ'כוסלובקיה
22 במרץ – גרמניה הנאצית מספחת את ממל, שהייתה בשליטת ליטא
23 במרץ – גרמניה ורומניה חותמות על הסכם במסגרתו משועבדת כלכלת רומניה לגרמניה
28 באפריל – לקראת מלחמת העולם השנייה, אדולף היטלר מודיע על ביטול הסכם אי ההתקפה הפולני-גרמני, וההסכם הימי עם הממלכה המאוחדת
22 במאי – גרמניה הנאצית ואיטליה הפאשיסטית חותמות על הסכם ברית הפלדה
23 באוגוסט – נחתם הסכם ריבנטרופ–מולוטוב בין גרמניה הנאצית לבין ברית המועצות
27 באוגוסט – טיסה ראשונה של מטוס סילון
1 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה - יום פרוץ המלחמה, כאשר גרמניה הנאצית פולשת לפולין
2 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: לאחר כיבוש פולין על ידי גרמניה, מאוחדת מובלעת דנציג, בראשות המנהיג הנאצי פורסטר עם גרמניה
3 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: צרפת, אוסטרליה והממלכה המאוחדת מכריזות מלחמה על גרמניה.
3 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה - המערכה באוקיינוס האטלנטי (1939–1945): המערכה נפתחת בהטבעת אוניית הנוסעים הבריטית "אתניה" על ידי הצוללת U-30, שעות ספורות אחרי הכרזת המלחמה.
נספו 112 אנשים, מתוך 1,103 נוסעים ואנשי צוות.
6 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: דרום אפריקה מכריזה מלחמה על גרמניה הנאצית
10 בספטמבר – קנדה מכריזה מלחמה על גרמניה הנאצית
21 בספטמבר – מתפרסמת איגרת הבזק של היידריך, בדבר היחס ליהודים בפולין הכבושה
28 בספטמבר – ורשה נופלת בידי הוורמאכט
29 בספטמבר – פולין מחולקת בין גרמניה הנאצית לבין ברית המועצות
12 באוקטובר – היטלר מכריז על הקמת הגנרלגוברנמן בפולין
8 בנובמבר – באולם בית העם במינכן שבגרמניה מתפוצצת פצצה באירוע לציון יום השנה לפוטש במרתף הבירה, פחות מרבע שעה לאחר שאדולף היטלר עזב את המקום
8 בנובמבר – תקרית פנלו: שני סוכנים חשאיים בריטיים נלכדים בידי הגרמנים
13 בפברואר – ביאטה קלרספלד, עיתונאית ממוצא צרפתי שנאבקה לחשיפת פושעי מלחמה נאצים
24 באפריל – ארנסט צינדל, מכחיש השואה (נפטר ב-2017)
17 בדצמבר – ורנר אק, היסטוריון ואפיגרף
2 בפברואר – ברנהרד גרגורי, שחמטאי ממוצא אסטוני ורוסי (נולד ב-1879)
17 בפברואר – וילי הס, כנר, ארכאולוג וסופר (התאבד; נולד ב-1904)
6 במרץ – פרדיננד לינדמן, מתמטיקאי (נולד ב-1852)
3 במאי – וילהלם גרנר, איש צבא ופוליטיקאי (נולד ב-1867)
22 במאי – ארנסט טולר, מחזאי וסופר ממוצא יהודי (התאבד; נולד ב-1893)
זונלייטנר, סופר ממוצא בוהמי (נולד ב-1869)
7 באוגוסט – פאול קריגר, שחמטאי (נולד ב-1871)
29 בנובמבר – פיליפ שיידמן, מדינאי, הקנצלר הראשון של רפובליקת ויימאר (נולד ב-1865)
19 בדצמבר – האנס לנגסדורף, קצין ים (התאבד; נולד ב-1894)
1940 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה 69 שנות לאום.
6 בינואר – הנאצים מבצעים טבח המוני של פולנים בעיר פוזנן
8 בפברואר – ניתנת הפקודה להקמת הגטו הראשון, גטו לודז' בפולין
16 בפברואר – מלחמת העולם השנייה: תקרית אלטמרק
18 במרץ – מלחמת העולם השנייה - אדולף היטלר ובניטו מוסוליני נפגשים ומחליטים על הקמת ברית משותפת נגד צרפת ובריטניה
9 באפריל – מלחמת העולם השנייה: גרמניה הנאצית פולשת לדנמרק ונורווגיה
27 באפריל – הימלר מורה להקים מחנה ריכוז באושוויץ
10 במאי – מלחמת העולם השנייה: גרמניה פולשת להולנד, לבלגיה, ללוקסמבורג ולצרפת
10 במאי – מלחמת העולם השנייה: מתחילה המערכה על צרפת
14 במאי – מלחמת העולם השנייה - רוטרדאם מופצצת על ידי הלופטוואפה הגרמני
14 במאי – מלחמת העולם השנייה - הולנד נכנעת לכוחות גרמניה הנאצית
16 במאי – מלחמת העולם השנייה: נפתח מבצע אה בה, מבצע נאצי שמטרתו שבירת ההתנגדות הפולנית
17 במאי – מלחמת העולם השנייה: הוורמאכט כובש את בריסל
18 במאי – מלחמת העולם השנייה: הוורמאכט כובש את אנטוורפן
20 במאי – השואה - גרמניה הנאצית מתחילה להפעיל את מחנה הריכוז וההשמדה אושוויץ בירקנאו, הגדול במחנות הריכוז הגרמניים, אשר היה ממוקם בפולין הכבושה סמוך לעיירה אושוויינצ'ים.
בין מאי 1940 לינואר 1945 נרצחו במחנה לפחות 1.1 מיליון בני אדם.
24 במאי – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נעצר ליד דנקרק
28 במאי – מלחמת העולם השנייה: בלגיה נכנעת לגרמניה הנאצית
4 ביוני – מלחמת העולם השנייה: מסתיים מבצע דינמו לפינויה של דנקרק
4 ביוני – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נכנס לפריז
8 ביוני – מלחמת העולם השנייה: גרמניה משלימה את כיבוש נורווגיה
10 ביוני – מלחמת העולם השנייה: כוחות גרמניים תחת פיקודו של רומל מגיעים לתעלת למאנש
12 ביוני – מלחמת העולם השנייה: הבריטים והצרפתים נכנעים לגנרלפלדמרשל ארווין רומל בסנט ואלרי אן-קוקס
14 ביוני – מלחמת העולם השנייה: גרמניה הנאצית כובשת את פריז
22 ביוני – מלחמת העולם השנייה: צרפת נכנעת לגרמניה לאחר שישה שבועות של לחימה
10 ביולי – מלחמת העולם השנייה: מתחילה המערכה בצפון אפריקה
13 באוגוסט – הקרב על בריטניה נפתח בהתקפה מאסיבית של הלופטוואפה
23 באוגוסט – הגרמנים מתחילים להפציץ את לונדון
13 בספטמבר – פצצות גרמניות פוגעות בארמון בקינגהאם בלונדון
15 בספטמבר – יום השיא בקרב על בריטניה במלחמת העולם השנייה.
27 בספטמבר – ההסכם התלת-צדדי בין גרמניה, האימפריה היפנית ואיטליה, נחתם בברלין
7 באוקטובר – גרמניה פולשת לרומניה
12 באוקטובר – ניתנה הפקודה להקמת גטו ורשה בפולין
9 בנובמבר – מלחמת העולם השנייה: פלישת גרמניה לדנמרק ולנורווגיה
14 בנובמבר – מלחמת העולם השנייה: באנגליה נהרסת העיר קובנטרי על ידי מפציצי הלופטוואפה של גרמניה
15 בנובמבר – גטו ורשה נסגר מאחורי חומות ושערים – אין יוצא ואין בא
16 בנובמבר – מלחמת העולם השנייה: בתגובה להרס קובנטרי על ידי הלופטוואפה הגרמני, מפציץ חיל האוויר המלכותי את המבורג
20 בנובמבר – מלחמת העולם השנייה: הונגריה, רומניה וסלובקיה מצטרפות למעצמות הציר
23 בנובמבר – רומניה חותמת על ההסכם התלת-צדדי, ההופך אותה לחברה במדינות הציר
29 בדצמבר – מעל 200 הרוגים בהתקפה של הלופטוואפה על לונדון
14 בינואר – היינריך אוגוסט מייסנר, מהנדס גרמני, מתכנן מסילת הרכבת החיג'אזית (נולד ב-1862)
1941 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה 70 שנות לאום.
19 בפברואר – הוורמאכט מקים את קורפוס אפריקה בפיקודו של ארווין רומל
2 במרץ – הוורמאכט נכנס לבולגריה
3 במרץ – מוצא הצו המורה על הקמת גטו קרקוב
7 במרץ – מלחמת העולם השנייה, המערכה באוקיינוס האטלנטי - מוטבעת הצוללת U47 בפיקודו של גונתר פרין, מן המפקדים המפורסמים של צי הצוללות הגרמני.
הצוללת הוטבעה על כל צוותה בידי משחתות של הצי המלכותי הבריטי
25 במרץ – ממלכת יוגוסלביה חותמת על ההסכם המשולש ומצטרפת למדינות הציר
3 באפריל – גרמניה הנאצית פולשת ליוגוסלביה
22 באפריל – מלחמת העולם השנייה - המערכה בבלקן: יוון נכנעת לכוחות גרמניה הנאצית
9 במאי – מלחמת העולם השנייה: המשחתת הבריטית "בולדוג" לוכדת את הצוללת הגרמנית U110, כשעל סיפונה מכונת ההצפנה אניגמה
10 במאי – מלחמת העולם השנייה: בניין בית הנבחרים הבריטי נהרס בהפצצה גרמנית
10 במאי – מלחמת העולם השנייה: רודולף הס, ממנהיגי גרמניה הנאצית, צונח בממלכה המאוחדת כדי לדון על הסכם שלום
20 במאי – מלחמת העולם השנייה: מתחילה התקפת הצנחנים הגרמניים על כרתים במסגרת הקרב על כרתים
27 במאי – מלחמת העולם השנייה: אוניית המערכה הגרמנית ביסמרק מוטבעת בצפון האוקיינוס האטלנטי על 2,300 אנשי צוותה
30 במאי – מלחמת העולם השנייה: גרמניה כובשת את כרתים
1 ביוני – מלחמת העולם השנייה: גרמניה ורומניה פולשות לבסרביה
1 ביוני – מלחמת העולם השנייה: גרמניה משלימה את כיבוש כרתים
22 ביוני – מלחמת העולם השנייה: מבצע ברברוסה (פלישת גרמניה לברית המועצות) מתחיל
5 ביולי – מלחמת העולם השנייה: חיילים גרמניים מגיעים לגדות הדנייפר
31 ביולי – הרמן גרינג, מראשי המשטר הנאצי, דורש מריינהרד היידריך לספק תוכנית מפורטת לפתרון סופי לבעיה היהודית
18 באוגוסט – השואה: אדולף היטלר פוקד על אנשיו להפסיק את "המתות החסד" של חולי נפש ונכים.
אך ההמתות במסגרת תוכנית T4 נמשכות במחנות הריכוז
22 באוגוסט – כוחות הצבא הגרמני, מגיעים ללנינגרד, ובכך מתחיל המצור על לנינגרד
3 בספטמבר – השמדה ראשונה בגז באושוויץ.
6 בספטמבר – החובה לשאת את הטלאי הצהוב מוטלת על כל היהודים שבשטחי הכיבוש הגרמני
8 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: מתחיל המצור על לנינגרד, כאשר כוחות גרמניים מכתרים את העיר השנייה בגודלה בברית המועצות, לנינגרד
23 בספטמבר – הנאצים מבצעים ניסויים ראשוניים בגז במחנה ההשמדה אושוויץ
29 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: מתחיל טבח יהודי קייב בבאבי יאר על ידי הנאצים ועוזריהם
1 באוקטובר – השואה - גרמניה הנאצית מתחילה להפעיל את מחנה ההשמדה מיידנק אשר היה ממוקם בפולין בפאתי העיר לובלין.
2 באוקטובר – מלחמת העולם השנייה - תחילת הקרב על מוסקבה
31 באוקטובר – גרמניה מטביעה משחתת אמריקנית.
12 בנובמבר – מלחמת העולם השנייה: הטמפרטורה בסביבות מוסקבה צונחת ל-12 מעלות מתחת לאפס, וברית המועצות משגרת כוחות על מגלשי-שלג בפעם הראשונה כנגד צבא גרמניה הקופא מקור
15 בנובמבר – היינריך הימלר מורה לשלוח את כל ההומוסקסואלים בגרמניה למחנות ריכוז
27 בנובמבר – הקרב על מוסקבה: כוחות גרמניה הנאצית מגיעים לעמדות המזרחיות ביותר אותן הצליחו לכבוש, פחות מ-30 ק"מ ממוסקבה
8 בדצמבר – השואה - גרמניה הנאצית מתחילה להפעיל את מחנה ההשמדה חלמנו אשר היה ממוקם בפולין בפאתי הכפר חלמנו נאד נרם.
9 בדצמבר – סין, קוריאה וקובה מכריזות מלחמה על גרמניה ויפן
14 בדצמבר – הנאצים מתחילים ברציחתם של 15,000 יהודי חרקוב
15 ביוני – קלינרט האגן, פיזיקאי גרמני
5 באוגוסט – דוד שיץ, סופר, יליד ברלין
4 ביוני – וילהלם השני, קיסר גרמניה האחרון (נולד ב-1859)
18 בנובמבר – ולטר נרנסט, כימאי פולני-גרמני, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-1864)
1938 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה גרמניה הנאצית 67 שנות לאום.
12 במרץ – האנשלוס: חיילי גרמניה הנאצית נכנסים לשטח אוסטריה
13 במרץ – האנשלוס - סיפוחה הרשמי של אוסטריה לרייך השלישי
6 ביולי – ועידת אוויאן מתכנסת
27 ביולי – חוק אנטי יהודי נוסף בגרמניה הנאצית- שינוי שמות רחובות שנקראו ע"ש יהודים
8 באוגוסט – החלה הקמת מחנה הריכוז מאוטהאוזן
29 בספטמבר – נחתם הסכם מינכן: מנהיגי אנגליה, צרפת, גרמניה הנאצית ואיטליה חותמים על הסכם המאפשר לגרמניה לספח את חבל הסודטים שבצ'כוסלובקיה
1 באוקטובר – גרמניה מספחת את חבל הסודטים
5 באוקטובר – נחקק חוק בגרמניה הנאצית המחייב את סימון האות J בדרכונים של היהודים
18 באוקטובר – בפקודת היטלר מתבצע גירוש זבונשין
7 בנובמבר – הרשל גרינשפן מתנקש בחיי הדיפלומט הגרמני ארנסט פון ראט בפריז, אירוע המשמש אמתלה לליל הבדולח כעבור יומיים
9 בנובמבר – מת מפצעיו הדיפלומט הגרמני ארנסט פום ראט שנורה בידי הרשל גרינשפן יומיים קודם לכן ומותו מהווה אמתלה לאירועי ליל הבדולח באותו לילה
10 בנובמבר – ליל הבדולח - פוגרום בכל רחבי גרמניה.
12 בנובמבר – על יהדות גרמניה מוטל קנס בסך 1,000,000,000 רייכסמארק כ"פיצוי" לגרמניה בעקבות נזקי פוגרום "ליל הבדולח".
17 באוקטובר – קרל קאוטסקי, פילוסוף ומנהיג סוציאליסטי גרמני (נולד ב-1854)
9 בנובמבר – ארנסט פום ראט, דיפלומט גרמני (נולד ב-1909)
1939 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 163 שנה מיום היווסדה.
20 בפברואר – צעדה בניו יורק שאורגנה של ידי האיגוד הגרמני אמריקאי בהשתתפות 20 אלף אנשים.
30 באפריל – נפתחת התערוכה העולמית של ניו יורק (1939).
23 במאי – הצוללת סקואלוס טובעת מול החוף המזרחי, אך הצי מצליח להציל 33 מתוך 59 אנשיה.
2 באוגוסט – אלברט איינשטיין שולח מכתב לרוזוולט בו הוא מפציר בו לפתוח בפרויקט פיתוח הפצצה הגרעינית.
25 באוגוסט – יוצא לאקרנים סרט הקאלט הקוסם מארץ עוץ, בכיכובה של ג'ודי גרלנד.
5 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: ארצות הברית מכריזה על נייטרליות במלחמה זו.
2 בדצמבר – נפתח נמל התעופה לה גוארדיה בניו יורק
15 בדצמבר – הסרט "חלף עם הרוח" מוקרן לראשונה, באטלנטה, ג'ורג'יה
2 באפריל – מרווין גיי, זמר נשמה אמריקאי (נרצח ב-1984)
7 באפריל – פרנסיס פורד קופולה, במאי קולנוע אמריקאי
2 באוגוסט – וס קרייבן, במאי קולנוע אמריקאי (נפטר ב-2015)
4 באוקטובר – ג'קי קולינס, סופרת ושחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2015)
18 באוקטובר – לי הארווי אוסוואלד, רוצחו של ג'ון קנדי (נרצח ב-1963)
26 בנובמבר – טינה טרנר, זמרת ושחקנית אמריקאית
13 בנובמבר – לויס וובר, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1879)
להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1941 בארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי.
הנציב העליון - סר הרולד מקמייקל
15 באפריל – לראשונה נחגג יום החייל היהודי
15 במאי – המפקדה הארצית של ההגנה מחליטה להקים את הפלמ"ח
18 במאי – מלחמת העולם השנייה: כ"ג יורדי הסירה יוצאים בסירה למשימת חבלה בטריפולי, אך מעולם לא נראו שוב
8 ביוני – מלחמת העולם השנייה: הממלכה המאוחדת פולשת לסוריה וללבנון.
14 ביולי – מלחמת העולם השנייה: נחתם הסכם הכניעה של צרפת במחנה הצבאי בריטי "מחנה סידני סמית" אשר בפאתי העיר עכו, אשר הביא לסיום פלישת בעלות הברית לסוריה וללבנון תחת שליטת צרפת.
2 בנובמבר – נוסד קיבוץ רמת השופט
24 בינואר – דן שכטמן, פיזיקאי, זוכה פרס נובל לפיזיקה.
27 בינואר – תרצה אתר, משוררת, סופרת ומתרגמת ישראלית (נפטרה ב-1977)
11 בפברואר – אברהם הירשזון, שר האוצר וחבר הכנסת מטעם קדימה (נפטר ב-2022)
25 בפברואר – יונה טפר, סופרת ישראלית
13 במרץ – מחמוד דרוויש, משורר ויוצר פלסטיני נודע (נפטר ב-2008)
8 באפריל – יעקב שחר, איש עסקים ישראלי ובעלי מכבי חיפה בכדורגל
4 ביולי – פרופ' אוריאל רייכמן, משפטן ישראלי, מייסד המרכז הבינתחומי הרצליה
7 ביולי – ישראל (פולי) פוליאקוב, זמר, שחקן ובדרן ישראלי (נפטר ב-2007)
13 ביולי – אהוד מנור, פזמונאי ומתרגם זוכה פרס ישראל (נפטר ב-2005)
18 ביולי – דניאל בלוך, עיתונאי ועורך ישראלי (נפטר ב-2009)
19 באוקטובר – נורית זרחי, סופרת ומשוררת ישראלית
22 בדצמבר – שלמה ניצן, שחקן וזמר ישראלי
10 בינואר – ישי שור, מתמטיקאי יהודי (נולד ב-1875)
20 במאי – דוד רזיאל, מפקד האצ"ל וממייסדיו, נהרג בעת פעולת קומנדו בעיראק בשירות הצבא הבריטי (נולד ב-1910)
2 באוקטובר – מנחם אוסישקין, ממנהיגי הציונות וראש הקק"ל (נולד ב-1863)
10 באוקטובר – שמואל בלום, נדבן ציוני, ממציא, ממקימי 'אהל שם' ומפרנסי תל אביב (נולד ב-1860)
12 בדצמבר – דוד ילין, חוקר העברית ואיש ציבור, מראשי היישוב (נולד ב-1864)
להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1940 בארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי.
15 ביולי – הפצצה אווירית ראשונה על חיפה מתוך ארבע.
יוני – ארגון המחתרת היהודי לח"י (ראשי תיבות של "לוחמי חרות ישראל") הוקם על ידי אברהם שטרן במטרה לגרש בכוח את השלטונות הבריטיים מארץ ישראל, לאפשר לכל המהגרים היהודים להגר לישראל ולהקים מדינה יהודית בארץ ישראל.
9 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: הפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב גורמת למותם של 137 בני אדם.
זו הייתה ההתקפה הצבאית הקשה ביותר בארץ ישראל בעת מלחמת העולם השנייה.
25 בנובמבר – אסון הפאטריה: אוניית המעפילים "פאטריה", אשר נשאה על סיפונה כ-1,800 פליטים יהודים אשר היו בדרכם מאירופה לארץ ישראל, הוטבעה בנמל חיפה באמצעות פצצה שהוטמנה בחשאי על סיפונה על ידי ההגנה.
כתוצאה מהפיצוץ נהרגו 260 בני אדם ו-172 נוספים נפצעו.
ההגנה הטמינה את הפצצה על סיפון האונייה במטרה להשבית את הספינה על מנת למנוע ממנה לעזוב את נמל חיפה, משום שכוונת השלטונות הבריטים הייתה לגרש את כל הפליטים שלא החזיקו בהיתרי כניסה.
עם זאת, משום שכוחות ההגנה לא העריכו נכונה את עוצמת הפיצוץ, הפצצה גרמה לספינה לשקוע תוך רבע שעה בלבד.
12 בדצמבר – אוניית המעפילים "סלבאדור", אשר נשאה על סיפונה כ-327 פליטים יהודים אשר היו בדרכם מבולגריה לארץ ישראל, טבעה בסערה קשה שהתרחשה בים מרמרה בקרבת איסטנבול.
239 מנוסעיה ובהם 66 ילדים נספו באסון.
25 בינואר – אבי לניר, טייס קרב ישראלי שנפל בשבי הסורי במלחמת יום הכיפורים (נהרג 1973)
26 במרץ – חיים אורון, פוליטיקאי ישראלי
6 ביוני – אסא כשר, פרופסור לפילוסופיה, זוכה פרס ישראל
13 ביוני – אסתר עופרים, זמרת ישראלית
24 באוגוסט – ירון לונדון, עיתונאי, איש טלוויזיה, פובליציסט ופזמונאי ישראלי
3 באוקטובר – תמר גוז'נסקי, פוליטיקאית ישראלית
24 באוקטובר – יוסי שריד, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2015)
24 באוקטובר – דן שילון, מנחה טלוויזיה
10 בנובמבר – ורדה רזיאל-ז'קונט, פסיכולוגית ואשת רדיו ישראלית
12 באפריל – משה ליפשיץ, משורר ומחזאי עברי (נולד ב- 1894)
4 באוגוסט – זאב ז'בוטינסקי, מנהיג התנועה הרוויזיוניסטית (נולד ב-1880)
29 בדצמבר – יצחק בן-יעקב, מראשי העלייה השנייה (נולד ב-1881)
להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1939 בארץ ישראל תחת שלטון המנדט הבריטי.
7 בפברואר – בבריטניה נפתחת ועידת השולחן העגול, בניסיון לפתור את הסכסוך היהודי-ערבי.
17 בפברואר – ועידת השולחן העגול לפתרון הסכסוך היהודי-ערבי ננעלת ללא כל התקדמות לאחר שהמשלחת הערבית סירבה להיפגש רשמית עם המשלחת היהודית או להכיר בה.
2 במרץ – תחילת שידורי "קול ציון הלוחמת", תחנת הרדיו של האצ"ל
17 במאי – פרסום הספר הלבן ה-3, בעקבות כישלון ועידת השולחן העגול ועל רקע המשך מאורעות תרצ"ו-תרצ"ט, ובו הגבלות חמורות על היישוב היהודי בארץ ישראל
2 במאי – נוסד קיבוץ דליה
3 במאי – נוסד קיבוץ דפנה
4 במאי – נוסד קיבוץ דן
8 במאי – נוסד קיבוץ שדה אליהו
23 במאי – נוסד קיבוץ מחניים
23 במאי – נוסד המושב שדמות דבורה
23 במאי – נוסד הקיבוץ הזורעים
23 במאי – נוסד הקיבוץ כפר גליקסון
28 במאי – נוסד המושב משמר הים (לימים הפך לקיבוץ אפק).
23 ביוני – נוסד הקיבוץ חמדיה
26 ביוני – נוסד המושב כפר נטר
12 ביולי – נוסד הקיבוץ נגבה
13 באוגוסט – נוסד הקיבוץ גשר
29 באוקטובר – נוסד הקיבוץ עמיר
נוסד קיבוץ בית אורן (תאריך מדויק לא ידוע)
31 באוקטובר – נוסד מושב כפר ורבורג.
3 בינואר – אריק איינשטיין, זמר ישראל (נפטר ב-2013)
12 בפברואר – יעל דיין, חברת הכנסת מטעם העבודה וסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו (נפטרה ב-2024)
3 במרץ – אדיר זיק, שדרן רדיו ועיתונאי ישראלי (נפטר ב-2005)
22 באפריל – אורי אור, אלוף בצה"ל וחבר הכנסת
4 במאי – עמוס עוז, סופר ישראלי, זוכה פרס ישראל ופרס גתה (נפטר ב-2018)
22 ביוני – עדה יונת, ביוכימאית ישראלית
22 ביולי – גילה אלמגור, שחקנית ישראלית
26 באוגוסט – פנחס גולדשטיין, חבר הכנסת וסגן שר (נפטר ב-2007)
9 בספטמבר – ראובן ריבלין, חבר הכנסת, יושב ראש הכנסת, נשיא המדינה
16 בספטמבר – יעקב נאמן, לשעבר שר המשפטים ושר האוצר בישראל (נפטר ב-2017)
24 בספטמבר – מוטי קירשנבאום, עיתונאי, איש טלוויזיה ורדיו ישראלי (נפטר ב-2015)
28 בדצמבר – יהורם גאון, זמר ושחקן ישראלי
7 במרץ – יהודה לייב מטמון-כהן, מחנך, מייסד גימנסיה הרצליה וממייסדי תל אביב ורמת גן (נולד ב-1869)
1938 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-21 למהפכת אוקטובר.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות – מיכאיל קלינין
7 בינואר – החלטת נ.ק.ו.ד.
על בדיקת תוכן מכתבי החיילים והקצינים.
9 בינואר – פקודת נ.ק.ו.ד.
11 בינואר – תחילת ישיבות הוועד המרכזי של המפלגה על הדרך בה חברי המפלגה הוצאו משורות המפלגה.
במהלך הדיונים הוחלט שבמקרים מסוימים הם הוצאו משורות המפלגה ללא הצדקה.
12 בינואר – תחילת הישיבות של הסובייט העליון לאחר הבחירות שנערכו בשנת 1937. מיכאיל קלינין נבחר ליו"ר הסובייט ובהתאם לחוקה – לראש המדינה.
התנגד לכל קיצור תקופות המעצר.
על חיסול מוחלט של "מחתרת" המפלגה הסוציאל-רבולוציונרית.
תוך שבוע נעצרו 12 אלף אנשים.
21 בינואר – הוחלט להודיע למשפחות על מיקום הימצאותם של נעצרים, אבל לא להעביר מכתבים ולא לקבל חבילות.
ערכו אספות במטרה לסכם את הפעילות של הארגון בשנה האחרונה.
31 בינואר – החמרת העונש למשיגי גבול המדינה.
העונש המינימלי הוא 10 שנות מאסר.
6 בפברואר – תאונה של ספינת אוויר B-6. 31 אנשי צוות נהרגו.
מאיץ את הפעילות נגד המנשביקים והאנרכיסטים.
19 בפברואר – סיום הפעילות של תחנת המחקר SP-1 במימי האוקיינוס הארקטי.
2 במרץ – תחילת משפט מוסקבה השלישי.
על ספסל הנאשמים 21 חברי מפלגה בולטים כולל ניקולאי בוכארין, אלכסיי ריקוב, כריסטיאן רקובסקי וראש נ.ק.ו.ד.
כל הנאשמים מודים בפעילות נגד השלטון ובקשר לרצח סרגיי קירוב, ולריאן קויבישב ומקסים גורקי.
עם סיום המשפט, 18 נאשמים מוצאים להורג, 3 נשפטים ל-15–25 שנות מאסר ומוצאים להורג בשנת 1941. בהמשך, 4 נאשמים בשנת 1963 ובשנת 1988 כל יתר הנאשמים למעט גנריך יגודה זוכו מכל האשמות.
15 במרץ – ברית המועצות מכריזה רשמית כי המדינאי הסובייטי ניקולאי בוכארין הוצא להורג.
17 במרץ – ברית המועצות מכריזה רשמית על התנגדות לסיפוח אוסטריה לגרמניה.
8 באפריל – ניקולאי יז'וב הועבר לתפקיד קומיסר עממי לענייני תחבורה ימית בנוסף לראש נ.ק.ו.ד.
12 במאי – מזכיר המדינה האמריקני קורדל הול דחה את הצעתה של ברית המועצות להסכם הגנה משותף נגד גרמניה הנאצית.
10 ביוני – בהתאם להחלטת פוליטביורו מופסקת פעילות נגד אזרחים ממוצא סיני.
13 ביוני – גנריך סמוילוביץ' ליושקוב, ראש ה-נ.ק.ו.ד.
באזור המזרח הרחוק ערק ליפן.
האצת הפעילות נגד מתנגדי השלטון באזור.
24 ביוני – בחירות לסובייט העליון של הרפובליקות שמרכיבות את ברית המועצות.
על גילוי פעילות נגד השלטון בצבא.
11 ביולי – תחילת התקריות עם צבא יפן באזור אגם חסן בגבול עם סין.
20 ביולי – לברנטי בריה מונה סגן של ניקולאי יז'וב בנ.ק.ו.ד..
קיבל החלטה על קיצור הליכים בחקירות פוליטיות.
22 באוגוסט – לברנטי בריה מונה לסגן ראשון של ניקולאי יז'וב בנ.ק.ו.ד..
27 באוגוסט – בהתאם להחלטת נ.ק.ו.ד.
ניתן לבצע הליך של גירושים בהיעדר אחד מבני זוג, במקרה שהוא נעצר.
15 בספטמבר – פקודת על הקמת ועדות של 3 אנשים לקבלת החלטות על מעצר והוצאה להורג.
ועדות אלו נהפכו לכלי עיקרי לקבלת החלטות על העונש.
29 בספטמבר – קבלת החלטה על החמרת המשטר במחנות העבודה.
8 באוקטובר – הקמת ועדה בה היו חברים ניקולאי יז'וב, לברנטי בריה ואנדריי וישינסקי לקבלת החלטה על שיטות חדשות לקידום חקירות.
1 בנובמבר – פרסום ספר הלימוד "היסטוריה של מפלגת הקומוניסטים" בה מפורטים בהרחבה הישגיו של יוסיף סטלין בבניית המפלגה והמדינה.
14 בנובמבר – פרסום החלטה של הפוליטביורו על גילוי פעילות נגד השלטון בנ.ק.ו.ד..
17 בנובמבר – פרסום החלטת הפוליטביורו על הפסקת פעילות הגופים החוץ-משפטיים להחלטה על עונש העצורים.
25 בנובמבר – לברנטי בריה מונה לראש נ.ק.ו.ד..
26 בנובמבר – ביטול פעילות כל הגופים חוץ-משפטיים שהוקמו במהלך 1936–1937.
8 בדצמבר – לברנטי בריה מונה לראש נ.ק.ו.ד..
ניקולאי יז'וב הועבר לתפקיד הקומיסר לענייני תחבורה ימית.
22 בדצמבר – החלטה על ביטול כל החלטות של גופים חוץ-משפטיים שטרם בוצעו.
27 בדצמבר – כינון תואר גיבור העמל הסוציאליסטי.
תקופת 1937–1938 ידועה כתקופת הטיהורים הגדולים.
25 בינואר – ולדימיר ויסוצקי, שחקן וזמר סובייטי (נפטר ב-1980)
27 בינואר – ויקטור ז'דנוביץ' סייף סובייטי זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
2 בפברואר – טטיאנה סמוסנקו סייפת סובייטית זכתה ב-4 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטרה בשנת 2000)
4 באפריל – איליא רזניק – משורר סובייטי ממוצא יהודי
10 באפריל – ויקטור צ'רנומירדין, מדינאי סובייטי (נפטר ב-2010)
20 באפריל – איגור סרגייב, מרשל סובייטי (נפטר ב-2006)
10 ביולי – ויאצ'סלב איוואנוב ספורטאי סובייטי זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
19 ביולי – וחטנג קיקבידזה, שחקן סובייטי ממוצא גאורגי
21 ביולי – נני ברגבדזה – זמרת סובייטית ממוצא גאורגי
19 באוגוסט – ולנטין מנקין ספורטאי סובייטי ממוצא יהודי זכה ב-4 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטר ב-2014)
31 באוגוסט – גלינה גורוחובה סייפת סובייטית זכתה ב-5 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
15 במרץ – ביצוע הוצאות להורג של נאשמי משפט מוסקבה השלישי
ניקולאי בוכארין, מדינאי סובייטי (נולד ב-1888)
אלכסיי ריקוב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1881)
גנריך יגודה, מדינאי סובייטי, מראשי נ.ק.ו.ד.
ניקולאי קרסטינסקי, מדינאי סובייטי (נולד ב-1883)
12 באפריל – פיודור שאליאפין, זמר רוסי וסובייטי (נולד ב-1873)
29 ביולי – פאבל דיבנקו, מדינאי סובייטי (נולד ב-1889)
28 ביולי – יואכים ואצטיס, מדינאי וקצין סובייטי ממוצא לטבי (נולד ב-1873)
1 באוגוסט יעקב אגרנוב, מראשי נ.ק.ו.ד.
1 באוגוסט – אדוארד ברזין, מראשי נ.ק.ו.ד.
7 באוגוסט – קונסטנטין סטניסלבסקי, במאי סובייטי (נולד ב-1863)
25 באוגוסט – אלכסנדר קופרין, סופר רוסי (נולד ב-1870)
9 בנובמבר – ואסילי בליוכר, מרשל סובייטי (נולד ב-1889)
15 בדצמבר – ואלרי צ'קאלוב, טייס סובייטי (נולד ב-1904)
27 בדצמבר – אוסיפ מנדלשטם, משורר רוסי וסובייטי (נולד ב-1891)
1939 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-22 למהפכת אוקטובר.
17 בינואר – ביצוע מפקד אוכלוסין.
בהתאם לתוצאות המפקד, אוכלוסיית ברית המועצות כוללת 170,6 מיליון תושבים.
תוצאות מפורטות פורסמו בחלקן בשנים 1947-1949. דו"ח מפורט סופי לא פורסם.
21 בפברואר – הסובייט העליון פרסם צו לפיו אסירים פוליטיים לאחר סיום העונש לא יוכלו לחזור למקום מגוריהם הקודמים ויועברו לסיביר.
10 במרץ – 21 במרץ – הכנס ה-18 של המפלגה הבולשביקית.
הכנס מאשר את תוכנית החומש השלישית (לשנים 1938-1942) שביצועה נפסק בעקבות המלחמה.
10 במרץ – תחילת שידורי טלוויזיה במוסקבה.
השידורים מבוצעים 4 פעמים בשבוע, שעתיים ביום.
באביב 1939 השידורים נקלטים בכ-100 מכשירים.
18 באפריל – ברית המועצות מציעה לצרפת ובריטניה לחתום על הסכם הגנה הדדית.
3 במאי – ויאצ'סלב מולוטוב מונה לקומיסר עממי לענייני חוץ במקום מקסים ליטבינוב
28 במאי – צבא יפן פלש לשטח ברית המועצות באזור אגם חלקין גול.
1 באוגוסט – פתיחת מתחם התערוכות הכלל סובייטיות במוסקבה.
המתחם כלל כ-250 מבנים ועד לפירוק ברית המועצות היה מתחם לתערוכות כלל ארצית להצגת הישגי המשק.
11 באוגוסט – תחילת שיחות במוסקבה עם נציגי בריטניה וצרפת על הסכם הגנה הדדית.
18 באוגוסט – חתימת הסכם מסחרי עם גרמניה
23 באוגוסט – חתימת הסכם ריבנטרופ–מולוטוב בין ברית המועצות לבין גרמניה.
להסכם קיים נספח סודי על חלוקת שטח אירופה בין בעלי הברית החדשים.
31 באוגוסט – סיום הלחימה באזור אגם חלקין גול תוך תבוסת כוחות של צבא יפן.
17 בספטמבר – בהתאם לסיכומים קודמים הצבא האדום פלש לשטחי פולין במערב אוקראינה ומערב בלארוס.
22 בספטמבר – מצעד משותף של כוחות הצבא האדום וצבא גרמניה שהשתתפו בכיבוש פולין התקיים בברסט ליטובסק.
28 בספטמבר – צבא פולין הפסיק את ההתנגדות לפלישת גרמניה וברית המועצות.
28 בספטמבר – חתימת הסכם ידידות עם אסטוניה.
בהתאם להסכם לרשות הצבא האדום מועברים מספר בסיסי צבא ובהם ממוקם כוח צבאי בהיקף של 25 אלף חיילים.
2 באוקטובר – טיסה ראשונה של מטוס איליושין Il-2. במהלך מלחמת העולם השנייה יוצרו מעל 36 אלף מטוסים מדגם זה.
5 באוקטובר – חתימת הסכם ידידות עם לטביה.
10 באוקטובר – חתימת הסכם עם ליטא.
אזור וילנה שהיה שייך לפולין ונכבש על ידי ברית המועצות מועבר לליטא.
בהתאם להסכם לרשות הצבא האדום מועברים מספר בסיסי צבא ובהם ממוקם כוח צבאי בהיקף של 20 אלף חיילים.
12 באוקטובר – שיחות עם פינלנד בנוגע להסכם ידידות ושינויי גבול.
ממשלת פינלנד מסרבת להגיע להסכמה.
22 באוקטובר – בחירות באזורי אוקראינה ובלארוס שנכבשו במהלך מלחמה עם פולין.
בהתאם לתוצאות הבחירות מעל 90% מהבוחרים תמכו במועמדי הקומוניסטים.
28 באוקטובר – ישיבות הגוף הנבחר בבחירות שהתקיימו ב-22 באוקטובר.
סוכם על העברת בקשה להסתפח לברית המועצות.
31 באוקטובר – תחילת ישיבות הסובייט העליון.
ויאצ'סלב מולוטוב דיווח על המצב הפוליטי והתחממות היחסים עם גרמניה.
סוכם על סיפוח שטחים במערב אוקראינה ומערב בלארוס שהיו שייכים לפולין.
לכל תושבי האזור מוענקת אזרחות של ברית המועצות.
26 בנובמבר – הצבא האדום מביים ירי תותחים פינים על יחידותיו.
30 בנובמבר – הצבא האדום פלש לפינלנד.
2 בדצמבר – כינון "ממשלה" פינית פרו-סובייטית בשטח שבשליטת ברית המועצות.
ממשלה זו לא קיבלה הכרה משום גוף חוץ מברית המועצות ופורקה בהמשך.
14 בדצמבר – בעקבות הפלישה לפינלנד ברית המועצות מגורשת מחבר הלאומים.
20 בדצמבר – בהתאם להחלטת מועצת הקומיסרים העממיים החלה הענקת "פרמייה על שם סטלין" עבור הישגים יוצאי דופן בתחומים שונים.
הפרמייה הראשונה הוענקה לפיזיקאי פיוטר קפיצה.
25 בדצמבר – הצבא הפיני הצליח לארגן הגנה על פינלנד.
תחילת שימוש במכ"ם בצבא האדום
6 בינואר – ולרי לובנובסקי, כדורגלן ומאמן סובייטי ואוקראיני (נפטר ב-2002)
8 במרץ – לידיה סקובליקובה ספורטאית סובייטית בריצה על הקרח זכתה ב-6 מדליות זהב אולימפיות
13 בפברואר – ואלרי רוז'דסטבנסקי, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2011)
1 באפריל – ויטאלי דבידוב ספורטאי סובייטי זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
16 באוגוסט – ואלרי ריומין, קוסמונאוט סובייטי
2 באוקטובר – יורי גלזקוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2008)
11 בנובמבר – קלאוודיה בויארסקיך ספורטאית סובייטית זכתה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטרה ב-2009)
27 בדצמבר – עמנואל ויטורגן, שחקן סובייטי ורוסי
2 בפברואר – ולדימיר שוחוב, מהנדס רוסי וסובייטי (נולד ב-1853)
15 בפברואר – קוזמה פטרוב-וודקין, צייר סובייטי (נולד ב-1886)
23 בפברואר – אלכסנדר יגורוב, מרשל ברית המועצות, הוצא להורג (נולד ב-1883)
26 בפברואר – סטניסלב קוסיאור, מדינאי סובייטי ממוצא אוקראיני, מראשי אוקראינה הסובייטית (נולד ב-1889)
27 בפברואר – נאדז'דה קרופסקיה, מהפכנית רוסית מרקסיסטית ואשתו של לנין (נולדה ב-1869)
1 באפריל – אנטון מקרנקו, סופר ומחנך סובייטי (נולד ב-1888)
21 באפריל – איוואן גובקין, גאולוג סובייטי (נולד ב-1871)
14 ביוני – ולדיסלב חודסביץ', משורר רוסי (נולד ב-1866)
11 בספטמבר – קונסטנטין קורובין, צייר סובייטי (נולד ב-1861)
7 באוקטובר – בוריס שצ'וקין, שחקן סובייטי (נולד ב-1894)
1940 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-23 למהפכת אוקטובר.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - מיכאיל קלינין
7 בינואר – כהפקת לקחים מהלחימה במהלך שנת 1939 נגד פינלנד בוצע ארגון מחדש של הכוחות והחלפת הפיקוד העליון בשטח.
סמיון טימושנקו מונה למפקד העליון של הכוחות הלוחמים.
17 בינואר – כוחות של צבא פינלנד נאלצים לסגת כ-19 ק"מ מהקו ההגנה שהחזיקו מתחילת המלחמה.
ינואר – תחילת מרד מזוין של צ'צ'נים בהנהגת חאסאן יסראילוב.
המאבק המזוין נמשך עד לשנת 1944 כאשר מנהיג המרד נהרג.
המרד והמאבק סביבו היה מהסיבות לגירוש מסיבי של צ'צ'נים שבוצע בשנת 1944.
1 בפברואר – תחילת מתקפה גדולה של הצבא האדום באזור קרליה.
פינלנד מכריזה על כך שאבדות הצבא האדום הגיעו לכ-200 אלף חיילים.
2 בפברואר – הבמאי הסובייטי וסבולוד מיירהולד מוצא להורג בברית המועצות באשמת בגידה וריגול.
הוא נמצא חף מפשע כ-15 שנים מאוחר יותר.
4 בפברואר – חיל האוויר הסובייטי מבצע הפצצה מסיבית של הלסינקי.
11 בפברואר – תחילת מתקפה גדולה של הצבא האדום במטרה לפרוץ את קו הביצורים "קו מנרהיים" תוך שימוש עודף בכוח אדם, תותחים, טנקים ומטוסים, עד פי 3.
17 בפברואר – הצבא האדום הצליח לפרוץ את קו הביצורים הפיני.
3 במרץ – תחילת כיבוש העיר ויבורג - העיר השנייה בגודלה בפינלנד
5 במרץ – טבח יער קאטין: חברי הפוליטביורו הסובייטי (יוסיף סטלין, ויאצ'סלב מולוטוב, לזר קגנוביץ', מיכאיל קלינין, קלימנט וורושילוב ולברנטי בריה) חותמים על צו המורה להוציא להורג כ-25,700 פולנים, בהם 14,700 שבויי מלחמה פולנים.
12 במרץ – סיום הלחימה וחתימת הסכם שלום.
בהתאם להסכם שטחים של פינלנד ויבורג, העיר השנייה בגודלה, הועברו לברית המועצות.
הדבר לא היה מחויב לפי ההסכם, אבל כמעט כל אוכלוסיית האזור (כ-420 אלף) עזבה אותו, היקף הפליטים היה כ-12% בכלל אוכלוסיית פינלנד.
29 במרץ – בנאום של ויאצ'סלב מולוטוב הוא מציין שלברית המועצות אין הסכם אי-לוחמה עם רומניה ובין המדינות קיים נושא לא סגור בהקשר לבסרביה.
31 במרץ – הקמת הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקרלו-פינית כאחת הרפובליקות המרכיבות את ברית המועצות תוך הכללת השטח שהועבר בעקבות המלחמה מפינלנד.
31 במרץ – תחילת ייצור של T-34 - הטנק שהיה בסיס לחיל השריון הסובייטי במהלך מלחמת העולם השנייה ונחשב בין הטנקים הטובים לתקופתו.
5 במאי – הפוליטביורו של המפלגה הבולשביקית מקבל החלטה על טבח יער קאטין.
תוך כחודש נהרגו כ-4400 קצינים פולנים.
בסך הכול הוצאו להורג במהלך אביב 1940 כ-22 אלף קצינים ומשכילים פולנים.
7 במאי – פרסום צו על הכנסת דרגות גנרל ואדמירל בצבא.
24 במאי – ניסיון כושל לרצוח את לאון טרוצקי במקסיקו.
9 ביוני – הקמת מנהלת הכוחות בדרום בפיקוד גאורגי ז'וקוב.
10 ביוני במוסקבה נחתם הסכם חדש בהקשר לפתרון סכסוכי גבול בין ברית המועצות לבין גרמניה.
15 ביוני – הצבא האדום תופש עמדות אסטרטגיות באסטוניה, לטביה וליטא, תחילת כיבוש המדינות הבלטיות.
17 ביוני הקמת ממשלה חדשה בליטא.
20 ביוני – הקמת ממשלה חדשה בלטביה.
21 ביוני – הקמת ממשלה חדשה באסטוניה.
26 ביוני – קבלת צו על מעבר לשבוע עבודה של 6 ימים ו-8 שעות עבודה בכל יום.
אי-הופעה לעבודה עלולה להביא לעבודות שרות של עד 4 חודשים.
חל איסור על החלפת מקומות עבודה.
27 ביוני – הצבא האדום נכנס לשטח של בסרביה ובוקובינה שמהווים חלק של רומניה.
3 ביולי – מצעד צבאי בקישינב.
שטח של בסרביה ובוקובינה סופח לברית המועצות.
14 ביולי בחירות לפרלמנט חדש בליטא, אסטוניה ובלטביה.
בכל מדינה בבחירות השתתפה רק מפלגה אחת שתמכה בקומוניסטים והיא גרפה מעל 92% מקולות הבוחרים.
21 ביולי – הקמת רפובליקות סובייטיות בלטביה, ליטא ואסטוניה וקבלת החלטה על ידי הפרלמנט על הוצאת בקשה לסובייט העליון על קבלתן לברית המועצות.
2 באוגוסט – הקמת רפובליקה מולדובה כחלק של ברית המועצות.
3 באוגוסט – הסובייט העליון עונה בחיוב לבקשת לטביה אסטוניה וליטא להצטרף לברית המועצות.
רוב מדינות המערב לא מכירות בסיפוח.
מעתה ברית המועצות כוללת 16 רפובליקות סובייטיות.
20 באוגוסט – המהפכן הרוסי-יהודי לאון טרוצקי נרצח באמצעות גרזן קרח בביתו שבמקסיקו על ידי הסוכן החשאי רמון מרקאדר שפעל תחת שירותו של סטלין.
24 בנובמבר – ברית המועצות מציעה לבולגריה לחתום על הסכם ידידות ועזרה הדדית.
תוך זמן קצר חתמו מעל 1.5 מיליון בולגרים על העצומה.
במהלך פברואר-אפריל כ-250 אלף פולנים ואלפי אוקראינים גורשו לסיביר במטרה לסלק את האוכלוסייה החשודה באזורים שנכבשו.
4 במרץ – ולדימיר מורוזוב, ספורטאי סובייטי, זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב)
7 במרץ – ויקטור סביניך, קוסמונאוט סובייטי
24 במאי – יוסף ברודסקי, משורר סובייטי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1996)
6 ביולי – ויקטור קוזקין, ספורטאי סובייטי, זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטר ב-2008)
20 ביולי – דוד טוכמנוב, מלחין סובייטי ורוסי
26 בספטמבר – ליודמילה מקסקובה, שחקנית סובייטית ורוסית
28 בספטמבר – אלכסנדר איוואנצ'נקוב, קוסמונאוט סובייטי
28 באוקטובר – גנדי סטרקלוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2004)
27 בינואר – איסאק בבל, סופר סובייטי ממוצא יהודי, הוצא להורג (נולד ב-1894)
2 בפברואר – וסבולוד מיירהולד, במאי סובייטי, הוצא להורג (נולד ב-1874)
2 בפברואר – מיכאיל קולצוב, עיתונאי וסופר סובייטי, הוצא להורג (נולד ב-1899)
2 בפברואר – מאיר טריליסר, לשעבר ראש מערך הביון הסובייטי, הוצא להורג (נולד ב- 1883).
4 בפברואר – ניקולאי יז'וב, מראשי הנ.ק.ו.ד., הוצא להורג (נולד ב-1896)
10 במרץ – מיכאיל בולגקוב, סופר סובייטי (נולד ב-1891)
21 באוגוסט – לאון טרוצקי, מדינאי סובייטי, ממנהיגי מהפכת אוקטובר נהרג בהתנקשות (נולד ב-1879)
1941 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-24 למהפכת אוקטובר.
ב-22 ביוני 1941 החלה המלחמה בין גרמניה לבין ברית המועצות הידועה ברוסיה כ"מלחמת הפטריוטית הגדולה", שהייתה חלק ממלחמת העולם השנייה.
המלחמה הסתיימה בשנת 1945 בתבוסה מוחצת של גרמניה.
ראש הממשלה - ויאצ'סלב מולוטוב (עד ל-6 במאי), יוסיף סטלין מקבל את התפקיד ב-6 במאי.
מעשית, יוסיף סטלין שימש כמזכיר המפלגה הבולשביקית והחל ממאי 1941 גם בתפקיד ראש הממשלה, כשהוא מרכז בידיו את השלטון במדינה.