tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ג'ני רייבן - קרלה, אמה של אבי
סינתיה ריצ'י - קלייר, אחותה המצליחה של אבי
פטריק גלאגר - ראש משטרת ברטל, ראש משטרת טול פינס
דונלד מקלין ג'וניור - קייל, החבר המבוגר של ליילה
ג'ינה מסארוש - אוטמיל בת', תלמידה בפנימייה
טרישה בלאק - מול, מדריכה בפנימייה
פיבן אברה - קנדל, תלמידה בפנימייה
מאיה ג'ה - אלכסנדרה, תלמידה בפנימייה
צ'רלי גיברד-מק'קול - מרטי, תלמיד בפנימייה
אריק ג'ונולה - טאנר, תלמיד בפנימייה
דווין צ'צ'טו - ג'ס, אחותה של ליילה
כריסטינה אורג'לו - אשלי, חברתה הטובה ביותר של ג'ס
מיכאלה קנון - הרפר, תושבת טול פיינס שמתיידדת עם לורה
קרולין טיילור - השוטרת טרי, במשטרת טול פיינס
מארק מקיני - מוריס, אביו של תלמיד לשעבר בפנימייה
+מספר בעונהשם הפרקבימויתסריטתאריך שידור מקוריתקציר1טול פיינסיורוס ליןמיי מרטין25 בספטמבר 2025ליילה ואבי הן חברות הכי טובות שמבלה יחד, מפספסות שיעורים ומתמסטלות.
לאחר מריבה עם הוריה, אבי נשלחת לאקדמיית טול פיינס בווירמונט.
במקביל, אלכס ולורה עוברים לטול פיינס ומגלים חדר מסתורי.
אלכס פוגש את ריילי, תלמיד שברח מהאקדמיה, שבמהלך עימות נפצע אנושות ומספר לו על ממצאים כתובים לגבי אירועים מוזרים באקדמיה לפני שמתו.2התחלהיורוס ליןריאן סקוט25 בספטמבר 2025אבי פוגשת את טול פיינס כולל את המנהלת אוולין ואת שותפתה לחדר סטייסי ומקבלת את הכללים הקפדניים.
ליילה ששומעת על מיקומה של אבי מגיעה לאקדמיה עם החבר שלה קייל, שעוזב אותה כשהיא חושפת את כוונותיה.
בשוק האיכרים בטול פיינס אלכס מבחין בהתנהגויות מוזרות של המקומיים.
אוולין אוכלת עם אלכס ולורה, ומעירה הערות קרות ומוזרות על הוריה המנוחים של לורה.
בחדר עם הדלת הצבועה, אלכס מזהה כתמי דם רבים על התקרה, כנראה מהקומה מעל.
בלילה, לורה הולכת מתוך שינה.3פריצהרינוקה ג'ייפלאןאוונגלין אורדז25 בספטמבר 2025ליילה ואבי מתכננות לברוח מהפנימייה על בסיס של תוכנית מדוקדקת.
הן משתתפות ב"Hot Chair", תרגיל טיפולי בו התלמידים מבקרים זה את זה.
רורי, שנחשב לשקרן פתולוגי, מתמוטט.4בוץרינוקה ג'ייפלאןמוחמד אל מסרי25 בספטמבר 2025ליילה והשותפה שלה לחדר מקבלות עונש לסחוב הלוך-חזור סלעים כבדים בשטח וליילה לומדת על עבר ההתמכרות של השותפה שלה.
אבי פוגשת את רורי בחיפוש אחרי היומן של ריילי שהיה השותף לחדר של רורי, אך מתברר שרורי שיקר ושהיומן נשרף.
אלכס מגלה שאין ילדים בעיירה פרט לתלמידי טול פיינס, והבוגרים מקבלים סוג של "משפחה" מאמצת.
סטייסי מספרת שעברה את טקס "הקפיצה" (Leap) טקס טיהור כביכול עם סמים.
אלכס מוצא את לורה בלילה הולכת מתוך שינה באגם ליד הבית ונכנס להוציא אותה.5בנייהג'ון פואסטקים סטיל25 בספטמבר 2025במהלך התרגיל הטיפולי "Hot Chair", התלמידים מבקרים את אבי וליילה; היחסים מתערערים כשראביט חושפת את העובדה שליילה השתמשה בסמים כנקמה ליילה חושפת את נסיבות מותו של ריילי ואת העובדה שראביט משקרת.
מתפתח מרד של התלמידים שמצליחים בהתחלה להכניע את הצוות ולהתבצר בתוך הבניין.
כאשר אלו משתמשת בסמים ומאבדת הכרה אבי מפסיקה את המרד להצלתה.
אלכס מגלה אתר אינטרנט שעוסק בילדים נעדרים ונפגש עם מי שעומד מאחורי האתר.
לורה מודיעה לאוולין שהיא החליטה לנתק איתה קשר.6מראהג'ון פואסטקליה לורט25 בספטמבר 2025התלמידים נענשים על המרד שלהם בתחרות טיפוס להר המקומי.
אבי ורורי נשארים ללא החפצים שלהם כולל המשאף של רורי.
אבי מצילה את רורי מהתקף אסתמה.
סטייסי בתמיכת ראביט דוקרת את דניאל, שמותו מוסווה כניסיון בריחה.
מארטי מנצח, אך הפרס המדומה מושך אותו להצטרף לאחרים.
אוולין עוזרת לליילה להתמודד עם הטראומה, ומגיעה למסקנה כביכול שליילה אחרי מפגש אלים דחפה את אחותה ג'סיקה לבריכה ולא הצילה אותה.
ליילה מודה שמעולם לא אהבה אותה.
אלכס מגלה שביתו היה שייך לכת רוצחים סדרתיים.
דוויין מאיים על אלכס.7עלייהיורוס ליןאלכס אלדריג' ורייאן סקוט25 בספטמבר 2025בשנת 1974, אוולין הצעירה הייתה חברה בכת אחרי שעזבה את בית הוריה וכשביצעה את טקס ה-Leap רצחה את מנהיג הכת כדי לרשת אותו.
בהווה, אלו הועברה לבית ספר אחר לאחר שלקחה מנת יתר וראביט אומרת לאוולין שהיא מעוניינת לאמץ את סטייסי.
ליילה מתחילה ליהנות מהאקדמיה, אך מגלה שאמה לקחה משכנתא חדשה על הבית כדי לשלם את שהותה שם ולא אכפת לה יותר מידי ממנה כאשר היא יוזמת שיחת טלפון.
אוולין מציעה לליילה לעבור את טקס ה-Leap.
במהלך "Hot Chair" היחסים בין ליילה לאבי מתוחים.
דוויין עוקב אחרי אלכס ולורה במסיבה.
לאחר שפגש את אבי לתכנון בריחה, אלכס מותקף על ידי דוויין שגילה את גופת דניאל.
לורה מקימה קבוצת טיפול להתמודדות עם הטראומה שגרמה אוולין ומבטיחה לא לעזוב את המקום.8קפיצהיורוס ליןמיי מרטין ומישה אושרוביץ25 בספטמבר 2025אוולין מתעמתת עם לורה בעקבות קבוצת הטיפול שלה, שם נחשף שאלכס עובר את טקס ה-Leap.
הטקס של אלכס משתבש כשראביט משתמשת בסם נגד אוולין, מה שגורם לה להזיות ולמנת יתר.
לפני מותה, אוולין מגלה שלורה רצחה את הוריה.
אלכס הורג את דוויין ומגיע בדיוק כשלורה יולדת.
התינוק עובר בין תושבי העיירה, ואלכס נראה מוטרד מזה.
אלכס חושב לברוח עם התינוק ואבי.
ליילה ואבי מחדשות את הקשר ואז התלמידים עוזרים להן ולרורי לברוח.
ליילה מחליטה לחזור לאחר שהיא מבינה שאמה נטשה אותה, ואבי מבטיחה לשוב אליה.
רורי מסיח את דעת התושבים בנשיקה לאבי ומסגיר את עצמו, ומאפשר לה לברוח עם אלכס.
בסוף, אלכס נשאר מאחור עם התינוק, והבריחה עם אבי היא רק פנטזיה שלו.
באפריל 2023 נטפליקס חתמה על חוזה הפקה עם מיי מרטין על מיני סדרה של 8 פרקים.
מרטין שימש כמנהל הסדרה לצד ריאן סקוט, וכן כמפיק בפועל.
חברות ההפקה שביצעו את הפקת המיני סדרה בפועל הן Objective Fiction מלונדון ולוס אנג'לס ו-Sphere Media הקנדית.
סקוט שימש גם כמפיק בפועל לצד בן פארל עבור חברת Objective Fiction יחד עם חנה מקיי, ג'ניפר קוואג'ה וברונו דובה.
השם המקורי שאמור היה להיות לסדרה באנגלית הוא Tall Pines.
מרטין אמר שהעלילה היא "סיפור שהם מתו לספר כבר שנים".
ברנדון ג'יי מקלארן הצטרף לקאסט במאי 2024. ביוני 2024 פורסם שגם השחקנים שרה גאדון, טוני קולט, פטריק ג'יי אדמס, אליביה אלין לינד, פטריק גלאגר, סידני טופליף וג'וש קלוז הצטרפו לקאסט.
הקרנת הבכורה של הסדרה הייתה בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו 2025 לקראת עלייתה של הסדרה לנטפליקס ב-25 בספטמבר 2025.
ב-Rotten Tomatoes עומדת עונתה הראשונה של הסדרה על ציון משוקלל של כ-78% המבוסס על 40 ביקורות.
בקונצנזוס המבקרים כתוב: ""תעלומה מפחידה שנמנעת מתשובות קלות, הסדרה יכולה לפעמים להרגיש אדישה כמו שמה, אבל תפניות מפתיעות והופעתה של טוני קולט שומרים על המותחן הזה מסקרן." ב-Metacritic עומדת הסדרה על ציון משוקלל של 71/100.
תיקון קטן הוא סרט דרמה ישראלי שביימו חיים חפר ודן בן אמוץ ויצא לאקרנים בשנת 1960.
סיור של חיילי צה"ל נע במרחבי הנגב באמצעות ג'יפ וזחל"ם.
במהלך הנסיעה משתתק מנוע הזחל"ם, ובאותו זמן נפתחת לעבר הכוח אש.
אחד מחיילי המילואים מתנדב לסייע, מבצע תיקון מאולתר לכלי תחת אש, ומונע פגיעה נוספת בנהג.
לאחר שהכוח מחליט לסגת מהאזור, מנוע הזחל"ם מסרב לפעול פעם נוספת.
רק לאחר ניסיון נוסף מצליח המנוע להתניע, והכוח מחולץ בשלום.
האירוע מדגיש כיצד לעיתים גורלו של קרב עשוי להיות תלוי ביכולתו של איש אחזקה מיומן.
האירוע מתואר גם במשפט: "לפעמים גורלו של קרב שלם תלוי באיזה גראז'ניק קטן".
במהלך המארב נפצע אחד החיילים, בגילומו של יהורם גאון.
חילוץ הכוח מתאפשר הודות לתיקון מנוע הזחל"ם שהתקלקל, כאשר חייל מילואים, בגילומו של מישא אשרוב, פועל תחת אש צולבת ומציל את המצב.
תיקים באפלה היא סדרת מדע בדיוני אמריקאית/קנדית פופולרית, שנוצרה על ידי המפיק והתסריטאי האמריקאי כריס קרטר.
תשע עונות הסדרה שודרו ברשת FOX בשנים 1993–2002, ולאחר 14 שנים, בשנת 2015, הכריזה רשת פוקס על חידוש הסדרה כמיני-סדרה בת שישה פרקים, והם שודרו ב-2016. בשנת 2017 הכריזה פוקס כי הסדרה תחזור לעונה 11 בת עשרה פרקים.
עונה זו שודרה בין החודשים ינואר-מרץ 2018. לאחר עונה זו ג'יליאן אנדרסון הצהירה כי זו העונה האחרונה שלה בסדרה, ובעקבות זאת רשת פוקס הודיעה כי הסדרה לא צפויה לשוב לעונה נוספת.
בתפקידים הראשיים מככבים דייוויד דוכובני וג'יליאן אנדרסון בתפקיד שני סוכני FBI שנשלחו לחקור תופעות על טבעיות.
לסדרה יצאו שני סרטי קולנוע ("תיקים באפלה: הסרט" ו"תיקים באפלה: רוצים להאמין").
כמו כן, שודרה סדרת בת בשם "האקדוחנים הבודדים" (The Lone Gunmen), ובה הופיע הצוות שעזר למאלדר וסקאלי בסדרה המקורית.
הסדרה שודרה למשך עונה אחת בת 13 פרקים, ולאחר ביטולה שודר בעונה התשיעית של תיקים באפלה פרק מיוחד ששילב בין העלילה של הסדרה "האקדוחנים הבודדים" ובין העלילה בתיקים באפלה.
הסדרה הייתה מועמדת ל-141 פרסים טלוויזיוניים, בהם זכתה בחמישה פרסי גלובוס הזהב, 16 פרסי אמי וחמישה פרסי סאטורן.
הצלחת הסדרה הובילה ליציאתם של מוצרים נלווים רבים כדוגמת חולצות, ספרים, קומיקס, פוסטרים, צעצועים ומשחקי מחשב.
הכנת הסדרה בוצעה בנוסף בעזרת ספרו של הסופר האמריקאי הפרופסור ג'ון מאק משנת 1994 "חטיפה" (Abduction), שעורר עניין והפך לרב-מכר ידוע.
בישראל תשע העונות הראשונות של הסדרה שודרו במקור במהלך שנות התשעים בערוץ 2 במסגרת שידורי הזכיינית טלעד, ושלוש העונות הראשונות שודרו בהמשך בשידורים חוזרים בערוץ AXN.
עונות 10–11 שודרו בהמשך ב-Yes.
עם תסריטים הסובבים סביב תאוריות קונספירציה על חייזרים ורמה גבוהה של מעורבות ממשלתית, הסדרה "תיקים באפלה" השתמשה באלמנטים שהיו בסדרות קודמות כמו "אזור הדמדומים" וסדרת הפולחן "טווין פיקס", ושילבה בין מספר עלילות מרכזיות שנמשכו יותר מפרק אחד.
תיקים באפלה שילבה המשכיות ואלמנטים של סדרות דרמה המשכיות (כאלה הנמצאים לעיתים קרובות במיני סדרות או באופרות סבון), עם סיפורים עצמאיים שלא דרשו את ידיעת והבנת הצופה בנבכי העלילה הכללית.
מעריצי הסדרה ומפיקיה חילקו את סיפורי תיקים באפלה לשתי קטגוריות: "פרקי מיתולוגיה" העוסקים בעלילה המתמשכת בעניין תאוריית הקשר הממשלתית על חיים מחוץ לכדור הארץ, וכן פרקים העומדים בפני עצמם הנקראים לעיתים "פרקי מפלצות" שעסקו ביצורים משונים ובתופעות על טבעיות, שלא בהכרח קשורים ל"פרקי המיתולוגיה".
בתום פתיח הפרקים, הופיע בדרך כלל הכיתוב "The truth is out there" (האמת נמצאת אי-שם), ולפעמים "Trust no one" (אל תאמין לאף אחד / סמוך על אף אחד) ו-"I Want to Believe" (אני רוצה להאמין).
פרקי המיתולוגיה הם הפרקים המרכזיים בעלילה של הסדרה, ואשר בדרך כלל כוללים את פרקי תחילת העונה ואת סופה.
פרקים אלה עוסקים בחייזרים וברצונם להתיישב בכדור הארץ וכן בקונספירציה של ארגון "הסינדיקט" אשר נושא ונותן עם החייזרים בסתר.
לפי הסדרה, תחל ההתנחלות/ההתיישבות החייזרית ב-22 בדצמבר 2012.
מספר פרקים לאורך העונות אינם עוסקים בעל טבעי אלא בפיתוח היחסים בין הדמויות וכן בחקירות שונות של מאלדר וסקאלי בתחום העל טבעי, באירועים מוזרים המוסברים בצורה מעורפלת, בהצגת שלושת 'האקדוחנים הבודדים' ושל וולטר סקינר, סגן מנהל ה-FBI.
גם הפרקים העומדים בפני עצמם עסקו בקנוניות הממשלתיות וחטיפות חייזרים (בעיקר בעונה הראשונה והשישית), וכמה מפלצות שהיו חיוניות ל"פרקי המיתולוגיה" (בעיקר בתחילת עונות השנייה והרביעית).
פוקס מאלדר (מגולם על ידי השחקן דייוויד דוכובני) - סוכן ה-FBI המאמין בתופעות על טבעיות, בניגוד לסוכנת סקאלי המציגה הסברים מדעיים לתופעות שנראות על פניהן כעל טבעיות.
נהיה אובססיבי לחקר העל-טבעי לאחר שאחותו נחטפה בילדותו.
דיינה סקאלי (מגולמת על ידי השחקנית ג'יליאן אנדרסון) - רופאה בהכשרתה, סקאלי צורפה למאלדר כדי לתת את הצד ה"מדעי" בחקירה, וגם, כפי שמאלדר חושד כבר בפגישתם הראשונה, לרגל אחר עבודתו.
אף שבתחילה תפקידה היה מנוכר לנושאי החקירה, לתופעות על-טבעיות ולמאלדר עצמו, עברה עם הזמן לשתף פעולה עם מאלדר באופן הדוק, וסייעה לו לפעול על פי אמונתו גם כשזו נראתה לה מגוחכת.
אביה היה איש חיל הים שמת מהתקף לב בעונה הראשונה, ואחותה נרצחה, כאשר זוהתה בטעות כסקאלי.
וולטר סקינר (מגולם על ידי השחקן מיטש פילגי) - סגן מנהל בדרגתו והאחראי על עבודתם של שני הסוכנים.
בתחילת הסדרה היה נציג סוכנות ה-FBI, כאשר לא פעם הקשה על מאלדר וסקאלי בעבודתם, בעיקר בכל הנוגע לטיוח מעשים אפלים של הממשל.
עם הזמן החל לסייע להם.
בהמשך הועבר מפיקוח על סקאלי ומאלדר (אולם המשיך להופיע בסדרה).
ג'ון "ג'יי" דאגט (מגולם על ידי השחקן רוברט פטריק) - נחת לשעבר שעבד במשטרת ניו יורק.
לאחר שבנו נהרג הוא הצטרף ל-FBI ולוקח את מקומו של מאלדר בעונה השמינית לאחרי שנעלם במסתוריות, בתור השותף החדש של סקאלי שלא כל כך מחבבת אותו.
מוניקה רייז (מגולמת על ידי השחקנית אנבת' גיש) - סוכנת FBI והשותפה של דאגט מהעונה השמינית, היא נוצרית אדוקה, אך לא מאמינה בחוצנים כמו מאלדר, לא מתעסקת במדע כמו סקאלי ולא הומוריסטית כמו דאגט.
"גרון עמוק" (מגולם על ידי השחקן ג'רי הארדין) - המקור החשוב הראשון של מאלדר.
איש ממשל בכיר שהכיר את אביו.
סיפק למאלדר מידע רב, גישה למתקנים ממשלתיים ואזהרות, כאשר מניעיו מעולם לא היו ברורים.
כדי ליצור עמו קשר, מאלדר היה מציב מנורת אור שחור בחלונו.
בסוף העונה הראשונה הוא נהרג על ידי אנשי 'הסינדיקט' שגילו שהוא נותן למאלדר מידע מסווג על חוצנים.
מר X (מגולם על ידי השחקן סטיבן ויליאמס) - אחד מבכירי ה"אנשים בשחור", קבוצת סוכנים בה השתמש הסינדיקט להבטחת קיומה של הקונספירציה.
היה המודיע של מאלדר לאחר "גרון עמוק".
הוא נהרג בעונה הרביעית על ידי אחד הסוכנים של 'סינדיקט' בדירתה של סקאלי.
האיש המעשן (מגולם על ידי השחקן ויליאם ב.
מעשן כבד, חבר בארגון ממשלתי סודי בשם 'הסינדיקט' שמסתיר מפני הציבור את המזימה להתיישבות חוצנים על כדור הארץ.
האיש המעשן הופיע בפרק הראשון של הסדרה, שם פיקח על חקירתה של סקאלי, והמשיך לפעול במהלך הסדרה והופיע אף בפרק האחרון.
נראה כי בעבר היה אחראי לאירועים היסטוריים כרצח קנדי ורצח מרטין לותר קינג.
יש לו קשרים מיוחדים למשפחתו של מאלדר, והוא הכיר היטב את אביו.
האיש מטופח הציפורניים (מגולם על ידי השחקן ג'ון נוויל) היה החבר הבריטי בארגון "הסינדיקט" אולם לא תמיד אהב את שיטות הפעולה של הארגון, התנצח פעמים רבות עם האיש המעשן/איש הסיגריות והיה האדם המוסרי והמתחשב בסינדיקט.
מטופח הצפורניים בחר להעסיק את איש הסיגריות רק בגלל "כישוריו ויכולתו", אף על פי שהסתייג מדרכי פעולתו.
כך למשל, הוא הזהיר את סקאלי שמישהו רוצה להתנקש בחייה, וכשהסינדיקט חטפו את סקאלי כדי לגרום למאלדר להפסיק את החיפוש אחרי האמת, מטופח הציפורניים עזר למאלדר ונתן לו נקודות ציון למקום הימצאה של סקאלי כמו גם את התרופה כדי להציל אותה.
כנקמה על התערבותו, הסינדיקט מילכדו את מכוניתו בחומר נפץ והוא נהרג בהתפוצצות מכוניתו (סרט הקולנוע הראשון - תיקים באפלה: הסרט).
האקדוחנים הבודדים - ריצ'רד "רינגו" לאנגלי, מאלווין פרוהיקי וג'ון פיצג'רלד ביירס (מגולמים על ידי השחקנים דין הגלונד, טום בריידווד וברוס הארדווד).
השלושה חובבי תאוריות קשר וחבורה המפקחת על הממשל.
הם מפרסמים עלון ששמו "האקדוחנים הבודדים".
הם פריקים של מחשבים וידידים טובים של מאלדר.
הוא בא אליהם כדי לחפש מידע שאינו משיג בערוצים הרגילים.
יש להם קשרים למקורות מידע שהוא לא יכול להשיג.
השלושה נפגשו ביריד מחשבים (הם היו דוכן ליד דוכן), ושם חברו יחדיו כדי להגן על אישה שטוענת שאדם מסוכן רודף אחריה.
האדם המסוכן היה לא אחר מאשר מאלדר וכך האקדוחנים הבודדים פגשו זה את זה ואת מאלדר ("החשוד הלא מיידי", עונה חמישית).
השלושה מצאו את מותם כשהגנו על המולדת מפני גז רעיל ("כרישים וטורפים אחרים").
עונות 10–11 של הסדרה, בישראל מוכרים גם בשם תיקים באפלה: התחייה, הן עונות המשך לסדרת המקורית, שהסתיימה בשנת 2002. על העונה העשירית הכריזה רשת FOX ב-24 במרץ 2015 והיא כללה שישה פרקים, והעונה ה-11 כוללת עשרה פרקים.
העונה העשירית שודרה בארצות הברית ב-24 בינואר 2016 והעונה ה-11 החלה ב-3 בינואר 2018.
דייוויד דוכובני כפוקס מאלדר, סוכן FBI אשר היה אחראי בעבר על תיקי ה-X.
כמו בסדרה המקורית, הוא נשאר עיקש באמונתו בתופעות על טבעיות ובקיומם של חיים מחוץ לכדור הארץ.
ג'יליאן אנדרסון כדיינה סקאלי, רופאה וסוכנת FBI אשר עסקה בעבר בתיקי ה-X במטרה לתת תוקף מדעי למקרים שנחקרים.
מיטש פילגי כוולטר סקינר, עוזר מנהל ב-FBI.
דייוויס כ"איש המעשן", בכיר לשעבר בארגון ממשלתי, ואויב של מאלדר וסקאלי שפועל על מנת להסתיר את האמת על קיומם של חייזרים ואת תוכניתם להשתקע בכדור הארץ.
אנבת' גיש כמוניקה רייז, סוכנת FBI וחברתם של מאלדר וסקאלי אשר הוקצתה לחקירת תיקי ה-X.
טום בריידווד כמאלווין פרוהיקי, חבר באקדוחנים הבודדים.
ברוס הארדווד כג'ון פיצג'רלד ביירס, חבר באקדוחנים הבודדים.
דין הגלונד כריצ'רד לאנגלי, חבר באקדוחנים הבודדים.
שילה לארקן כמרגרט סקאלי, אמה של דיינה.
ג'ואל מקהייל כטוד אומאלי, כתב חדשות באינטרנט וחברו של מאלדר.
אנט מהנדרו כסווטה, קורבן לחטיפה בידי חייזרים.
ברברה הרשי בתפקיד אריקה פרייס.
תיקייה וירטואלית היא תיקייה שבה מוצגים קבצים על פי קריטריון חיפוש.
התיקייה מתעדכנת באופן אוטומטי בכל שינוי של מערכת הקבצים.
לדוגמה, ניתן ליצור תיקייה שתכלול באופן אוטומטי את כל קובצי הוורד שמכילים את המילה "ג'ון" ושנערכו בשבוע האחרון.
אפשרות זו קיימת במספר מערכות הפעלה.
הנפוצה שבהן היא Mac OS X 10.4 טייגר.
מערכת ההפעלה Windows Vista של מיקרוסופט משתמשת גם היא בתיקיות וירטואליות.
מערכות הפעלה מודרניות נוספות, כמו Windows 10 ו-Linux, מציעות גם הן תמיכה בתיקיות וירטואליות, אם כי לעיתים תחת שמות ותצורות שונים.
ניתן להשתמש בתיקיות וירטואליות גם לצורך סינון קבצים לפי סוגי מדיה, כגון תמונות, וידאו ומוזיקה, כדי לארגן את התוכן בצורה יעילה יותר.
כמו כן, תיקיות וירטואליות מסייעות בשיפור הפרודוקטיביות על ידי חיפוש ואחזור מהירים של קבצים רלוונטיים, ללא צורך בניווט במבנה תיקיות מסורתי.
תקווה (תיקי) רוחמה דיין (נולדה ב-16 ביוני 1948) היא שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאית וזמרת ישראלית.
זוכת שני פרסי התיאטרון הישראלי, פרס האקדמיה לטלוויזיה, פרס אופיר ופרס מפעל חיים מטעם אמ"י.
מהשחקניות הבולטות והמוערכות בתיאטרון הישראלי העכשווי.
דיין נולדה לשמעון וציונה דיין, למשפחה ממוצא חלבי וגדלה ברמת גן.
דיין היא בת בכורה והיו לה אח ואחות קטנים ממנה.
בנעוריה הייתה זמרת רוק בלהקת הקצב "העכבישים השחורים".
בצה"ל שירתה בלהקת גייסות השריון, עם אבי טולדנו, וזכורה במיוחד כסולנית הראשית של השירים "מי שחלם", "ושוב לבד" ו"מכתב מהקייטנה", שכתב חנוך לוין על פי "מחול השעות" (מתוך האופרה "לה ג'וקונדה").
אחרי שחרורה מצה"ל נלקחה ישירות לתיאטרון הקאמרי להצגה "פרפרים הם חופשיים" לאחר מכן המשיכה באופן רציף לשחק בתאטרון.
אחת ההצגות הראשונות בהשתתפותה הייתה במחזה האנטי מלחמתי של חנוך לוין "מלכת אמבטיה" שעלה בשנת 1970, שבו ביצעה את השירים "פגשתי בתותח ביישן", "רגעים יפים" ו"אבל המלכות היא שלֵמה".
בשנת 1973 הצטרפה דיין לסגל השחקנים של התיאטרון הקאמרי ושיתפה פעולה עם יוצרים כגון חנוך לוין, אפרים קישון, הלל מיטלפונקט, יוסף כרמון ואחרים.
ב-2011 שיחקה בתפקיד הראשי בהצגה "מכולת" (קופרדוקציה עם תיאטרון בית ליסין), עליו זכתה בפרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית שחקנית השנה.
בשנת 2013 שיחקה את "אמא קוראז'" מאת ברטולט ברכט בבימויו של אודי בן-משה.
בשנת 2014 שיחקה את קסנדרה במחזהו של כריסטופר דוראנג "וניה, סוניה, מאשה ושפיץ" בקופרודוקציה עם תיאטרון חיפה.
על תפקיד זה זכתה בשנית בפרס התיאטרון הישראלי לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
בשנת 2016 שיחקה בהצגה "הזאבים" מאת הלל מיטלפונקט ובבימויו.
ב-2019 שיחקה בהצגה "משפחה חמה" מאת ענת גוב בתיאטרון בית ליסין.
בשנת 2022 שיחקה במחזה "תפוחים מן המדבר", מאת סביון ליברכט.
בשנת 2024 שבה לגלם את דמותה של תיקי מסדרת הטלוויזיה "קרובים קרובים", בהצגה "פתוח!" שכתב אפרים סידון והועלתה בתיאטרון העברי.
דיין החלה את דרכה בתוכניות בידור בטלוויזיה, דוגמת "לול" של חבורת לול, שם שרה ושיחקה.
ב-1971 שיחקה לצד טוביה צפיר, טליה שפירא, יוסי פולק, מתי כספי, עליזה רוזן וגבי אלדור בסדרת הטלוויזיה "לא הכל עובר" שכתבו דן בן אמוץ, עמוס קינן, דידי מנוסי ואלי שרייבר.
ב-1977 גילמה את רוזה שרדנה בסרטו של ג'ורג' עובדיה "בדרנית בחצות" שבו שיחקה בתפקיד הראשי לצד צביקה פיק.
הגישה את פינת הלשון לצד ספי ריבלין בתוכנית "זהו זה!".
ב-1981 גילמה את הכלה לצד דורי בן זאב וספי ריבלין בסדרת הטלוויזיה "הדוברמן החברמן" שכתבה לאה לופנפלד-וינקלר וביים יוסי הלחמי.
ב-1982 גילמה את מזל בסדרת הטלוויזיה "מישל עזרא ספרא ובניו" שכתב וביים נסים דיין על-פי ספרו של אמנון שמוש; וגילמה את ברוריה בסרטו של יקי יושע "כביש ללא מוצא".
בין השנים 1983–1986 גילמה את תיקי לצד יהורם גאון, אילן דר, חנה מרון, לאורה ריבלין ומולי שגב בסדרת הטלוויזיה "קרובים קרובים".
ב-1988 הופיעה בסרט "עבודה בעיניים" שכתב וביים יגאל שילון.
ב-1994 השתתפה במערכון "מגדלור" בתוכנית "החמישייה הקאמרית" בתפקיד ציפורה.
ב-1998 שיחקה לצד דרור קרן ולאורה ריבלין בסדרת הטלוויזיה "ארץ קטנה איש גדול" שכתבו מאיה הפנר, אברהם הפנר ויואב כ"ץ וביים אברהם הפנר.
באותה השנה השתתפה דיין במופע "פעמוני היובל".
ב-2001 גילמה את ויקטוריה לצד לירית בלבן בסרט הטלוויזיה "שחקנית ספסל" שכתב טל מיכאל (שגם ביים) ויואב חזקיה.
ב-2003 גילמה את סימה וקנין בסרטו של דרור שאול "סימה וקנין מכשפה".
ב-2004 גילמה את עליזה בסרטו של שמואל חיימוביץ' "סיפור קיץ".
על תפקידה הייתה מועמדת לפרס אופיר לשחקנית משנה.
ב-2005 גילמה את אמא של לאה (קרן מור) בסרט הסטודנטים "ליבינג רום" שביימה טלי שלום עזר.
באותה שנה שבה לשחק את תיקי בפרק האיחוד של "קרובים קרובים".
בשנת 2006 השתתפה בסדרת הילדים "רחוב שמש 22" ב"ערוץ הופ!", וכן בסדרת הטלוויזיה "אמא'לה" בערוץ 2, לצד אורנה בנאי ומיה דגן.
ב-2007 גילמה את הרבנית בסרטו של אבי נשר "הסודות", וגילמה את עצמה ב"ארץ נהדרת".
ב-2008 שיחקה את טרויה, אימו של פאפאדיזי (מנשה נוי) בסדרה "פאפאדיזי" ב-yes.
השתתפה בתוכנית "דיוקן" בערוץ הראשון ובה שלושה אמנים מפורסמים ציירו את דיוקנה, כל אחד על פי ראות עיניו.
בין השנים 2011–2016 השתתפה דיין בגרסה הישראלית לסדרה "בנות הזהב" לצד רבקה מיכאלי, חנה לסלאו ומיקי קם.
ב-2013 השתתפה בסרטו של רשף לוי "לצוד פילים" לצד שושיק שני, ששון גבאי ופטריק סטיוארט.
ב-2016 השתתפה בסדרת הטלוויזיה "בתולות" לצידם של מוריס כהן, רותם אבוהב, מגי אזרזר ואחרים.
בשנת 2017 שיחקה בסדרה "האחיות המוצלחות שלי" בבימויו של גורי אלפי ובשנת 2018 אף המשיכה לעונה השנייה של הסדרה.
כמו כן צילמה פרק נוסף בסדרה "בתולות" והשתתפה בתוכנית "ככה זה" בתפקיד אימו של אסי כהן לצד דנה מודן.
בין השנים 2018–2020 השתתפה בסדרת הטלוויזיה הישראלית "סטוקהולם" שעליה היא קיבלה את פרס האקדמיה לטלוויזיה.
בשנת 2019 השתתפה בעונה הראשונה של סדרת הדרמה "מתיר עגונות" ששודרה בתאגיד כאן 11 בתפקיד רחל מוראד, אימו של הרב יוסף מוראד (אביב אלוש).
בשנת 2021 שיחקה בסדרת המערכונים "שקופים" ובסדרה הטלוויזיונית "העיר הטובה", כאמו של עוז זהבי.
בשנת 2022 שיחקה בסרטו של ארז תדמור "ילדים של אף אחד".
בשנת 2023 גילמה את חנה בסרטה של איילת מנחמי "שבע ברכות", ועל תפקידה בסרט זכתה בפרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר של אותה השנה.
באותה שנה שיחקה בסדרה "יניב" שמשודרת ברשת 13.
בשנת 2024 גילמה דיין את ויולטה בסרט "הטבעת" של אדיר מילר.
על תפקידה בסרט הייתה מועמדת לפרס אופיר לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
בשנת 2025 גילמה את כרמלה מולכו, אימו של ראש השב"כ (יהודה לוי) בסדרת הטלוויזיה "הראש" ששודרה בערוץ קשת 12. באותה השנה גילמה את נעמי, אימה של ורד (נועה קולר) בדרמה "מקום שמח" ששודרה בערוץ כאן 11.
בשנות ה-60 הייתה סולנית להקת הרוק "העכבישים", שהופיעה במועדוני תל אביב ורמלה.
עם גיוסה לצה"ל ב-1967 צורפה ללהקת גייסות השריון והייתה הסולנית בשירים "מי שחלם" ו-"מכתב מהקייטנה".
מאוחר יותר עברה לשיר בצוות הווי חיל האוויר.
אחרי שחרורה שיחקה ושרה ב"מלכת אמבטיה" של חנוך לוין וב"פרפרים הם חופשיים".
ב-1971, במסגרת התכנית "לול", הקליטה גרסה הומוריסטית לשירו של יגאל בשן בשם "חמוץ חמוץ", פארודיה על השיר "מתוק מתוק".
דיין גם ביצעה מערכונים ושירים בתוכנית "שלכם לשעה קלה" (שיצאו גם באלבום).
במחצית הראשונה של שנות ה-70 העלתה שני מופעים כזמרת, אחד עם להקת הפלטינה, וגם הוציאה אלבום סולו עם גרסאות מתורגמות לשירי גילברט או'סאליבן.
דיין הייתה נשואה ליאיר אחי-אילן (סמואל), שנפטר ב-5 בדצמבר 2002 ולהם שתי בנות.
דיין הקדישה לבעלה כותרת פרידה בכותרות הסיום של "סימה וקנין מכשפה".
אחיינה של דיין, יובל דיין היה נשוי לנועה ירון-דיין.
ינואר 2003 – פרס רוזנבלום לאמנויות הבמה, על "הצטיינות בעשייה אמנותית במגוון תפקידיה ואיכות משחקה בתיאטרון הישראלי".
מאי 2011 – פרס התיאטרון הישראלי על תפקידה במחזה "מכולת".
2014 – פרס התיאטרון הישראלי על תפקידה במחזה "וניה, סוניה, מאשה ושפיץ".
מרץ 2019 – פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה על גילומה את נילי בסדרה "שטוקהולם".
דצמבר 2019 – פרס מפעל חיים מטעם איגוד אמני ישראל (אמ"י).
ספטמבר 2023 – פרס אופיר על תפקידה בסרט "שבע ברכות".
בסטטיסטיקה, תיקון שפרד הוא תיקון נפוץ לאומד המקובל לשונות , כאשר התצפיות מגיעות ממכשיר מדידה שמעגל אותן ליחידות בגודל h.
לדוגמה, במכשיר המחזיר מדידה מעוגלת לעשרות, יש לקחת h=10. התיקון הוצע על ידי ויליאם פליטווד שפרד בסוף המאה התשע-עשרה.
כשמכשיר מדידה מודד תהליך , הוא קולט את הערך האמיתי של תצפית , ומחזיר מדידה מעוגלת .
ניתן להסתכל על זה כאילו מכשיר המדידה מוסיף לכל תצפית גודל מסוים, שנסמנו ב , כך שלבסוף מתקבלת מדידה מעוגלת .
הגדלים חסומים בקטע , וההנחה של שפרד הייתה שהם מתפלגים (בקירוב) באופן אחיד בקטע הזה.
ההנחה השנייה של שפרד הייתה שטעות העיגול וערך התצפית האמיתית בלתי תלויים בקירוב, ועל כן השונות של המדידות שיוצאות ממכשיר המדידה היא הסכום שלהן:
; השונות של ידועה ושווה ל .
ולכן תיקון שפרד לאומד לשונות הוא: .
יתרונו הגדול של תיקון שפרד מתבטא בכך שהוא א-פרמטרי, כלומר, הוא אינו מניח דבר על ההתפלגות המקורית של התהליך הנמדד.
התיקון תלוי בדיוק מכשיר המדידה ולא בהתפלגותו של הנמדד.
תיקים באפלה: רוצים להאמין הוא סרט מדע בדיוני משנת 2008 אשר מבוסס על סדרת הטלוויזיה "תיקים באפלה" והמשך לסרט הקודם שיצא ב-1998, אם כי עלילתו אינה משויכת לעלילה המרכזית.
הסרט בוים על ידי כריס קארטר והדמויות הראשיות בו מגולמות על ידי השחקנים האמריקנים דייוויד דוכובני (פוקס מאלדר) וג'יליאן אנדרסון (דיינה סקאלי).
הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-24 ביולי 2008. בישראל הסרט יצא שבוע לאחר מכן, ב-31 ביולי 2008.
בשל הסודיות הרבה שהייתה קיימת על סט צילומי הסרט, תקציר של עלילת הסרט לא יצא באופן רשמי עד צאת הסרט לאקרנים.
עלילת הסרט מתרחשת כשש שנים מהנקודה שבה עלילת סדרת הטלוויזיה הסתיימה, אבל העלילה לא קשורה למיתולוגיה של הסדרה (בניגוד לסרט הקודם) אלא הסרט עומד בפני עצמו.
בהתחלת הסרט מציגים את דיינה סקאלי שפרשה מה-FBI והפכה לרופאה רשמית בבית חולים קתולי ומתבקשת מה-FBI לחפש את השותף שלה פוקס מאלדר שנחשב לנמלט, פוקס מאלדר מדוכא בביתו הרחק מעיר ששם מפוזרים דפים וחתיכות של עיתונים שקשורים לחוצנים, והוא עדיין מנסה למצוא את אחותו האבודה אך שוב מגיע למבוי סתום.
ה-FBI מבקש מהם לחקור תופעה על טבעית על מספר אנשים שנחטפו, כולל סוכנת FBI בתמורה יסגרו את התיק של מאלדר.
תיקים באפלה: הסרט הוא סרט מדע בדיוני משנת 1998 אשר מבוסס על סדרת הטלוויזיה "תיקים באפלה".
הסרט מבוים על ידי רוב באומן והופק על ידי יוצר הסדרה כריס קארטר והדמויות הראשיות בו מגולמות על ידי השחקנים האמריקניים דייוויד דוכובני (פוקס מאלדר) וג'יליאן אנדרסון (דיינה סקאלי).
הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-19 ביוני 1998. בישראל יצא הסרט ב-8 באוקטובר 1998.
דרום טקסס, 35,000 לפני הספירה: שני אנשים פרימיטיביים נראים הולכים בתוך סופת שלג ורודפים אחרי משהו.
מרדפם מוביל למערת קרח, שם הם מותקפים על ידי חייזר גבוה בעל עיניים עם מבט חודר בצבע שחור.
כשההתקפה מסתיימת, היצור נהרג אך דמו השחור השפוך מתחיל לנוע וחודר לתוך הגוף של אחד הפרימיטיביים.
ימינו אנו: סטיב, ילד מקומי, נופל לבור עמוק באדמה שם הוא מגלה מערה.
במערה הוא מוצא גולגולת ואחרי שניות אחדות מתחיל אורגניזם שחור לחדור לתוך גופו של סטיב ומגיע עד עיניו.
שני אנשי ההצלה של מכבי האש שירדו למערה כדי להוציא את סטיב, לא חוזרים מהבור ולכן ראש צוות הכבאים מחליט לשלוח עוד שני כבאים.
כשגם הם לא חוזרים ראש צוות ההצלה מתחיל לדאוג.
לפתע, משום מקום, מגיעות משאיות לא מסומנות לאזור וחוסמות את כל האזור.
סגר מוטל על האזור, וצוות אנשים, שנמצאים תחת פיקודו של ד"ר בן ברונצוייג, איש מחקר שעובד עבור מיזם סודי של הממשלה, אשר לובשים חליפות מיוחדות יורדים לבור ומוציאים את גופותיהם של סטיב וארבעה הכבאים ושמים אותם בתוך מתקן בידוד.
הממשלה מסבירה כי מתו בהתפשטות של נגיף "האנטה".
בינתיים, מאלדר וסקאלי, שאינם עוסקים עוד בתיקי X, נמצאים במשימת חיפוש אחר פצצה שהוטמנה בבניין הסוכנות הפדרלית.
מאלדר מוצא את הפצצה בתוך חדר משקאות בבניין הסמוך.
בזמן שהמפקח הראשי כביכול מנסה לפרק את הפצצה, הפיצוץ מתרחש כמתוכנן.
לאחר ההרס מתגלות הגופות מהאתר בטקסס, אבל אלה מועברות בחשאיות למשרד של הסוכנות החשאית של הבולשת.
מאלדר חושד בטיוח, ומגלה את סיפור טקסס באמצעות ד"ר אלווין קורצוויל, חבר אביו של מאלדר שעבד איתו במשרד החוץ העוסק למחייתו בכתיבת ספרי תאוריות קונספירציה.
ד"ר קורצוויל מגלה למאלדר את המניעים האמיתיים מאחורי פיצוץ בניין המשרדים בדאלאס, וכי כבאי אחד נותר בחיים מהאירוע בטקסס.
מאלדר עוקב אחרי השיירים של אחד הכבאים המתים ומגיע לחדר מתים בבניין הסוכנות הפדרלית.
שם הוא משכנע את סקאלי לעשות ניתוח שלאחר המוות לאיש וסיפורו של ד"ר קורצוויל בנוגע לווירוס חייזרי מתברר כנכון.
בינתיים החייזר בתוך גופו של הכבאי החי, המשמש פונדקאי, מתפתח ויוצא מתוך גופו של הכבאי, תוקף והורג את ד"ר ברונצוייג - חוקר שעקב במחקרו אחר התפתחות הווירוס החייזרי, לא לפני שד"ר ברונצוייג מזהיר את הסינדיקט כי החייזר התפתח.
הסינדיקט מתכנסים לישיבת חירום, בהשתתפות הבוס הגדול שלהם המכונה "סטרגולד".
הם מגיעים למסקנה שמאלדר הגיע קרוב מדי לאמת וכדי לגרום לו להפסיק לרדוף אחרי האמת הם מוכרחים להרוג את מי שהכי חשוב לו - סקאלי.
האיש מטופח הציפורנים מתנגד להצעה, אך הם אינם מקשיבים לו.
חקירתם של מאלדר וסקאלי מובילה אותם לשדה תירס באמצע המדבר ולשני מכלים ענקיים שמכילים אלפי דבורים.
בבדיקה של האתר מבין מאלדר כי מדובר באתר ניסויים של הסינדיקט שבו הם משתמשים כדי להפיץ את הווירוס החייזרי.
באתר מאלדר וסקאלי מותקפים בידי דבורים, אבל חומקים מהם.
כשמאוחר יותר נעקצת סקאלי בידי אחת הדבורים שהשתרבבה לחולצתה, גופה נחלש במהירות ואיש הסיגריות חוטף אותה וטומן אותה במטוס שטס לאנטארקטיקה.
האיש מטופח הציפורניים עוזר למאלדר ומגלה לו להיכן נחטפה ונותן לו חיסון נגד הווירוס.
על כך הוא משלם במותו כשהסינדיקט דואגים לפוצץ את מכוניתו בעודו בה.
חמוש בנקודות הציון למקום הימצאה של סקאלי ובחיסון נגד הווירוס החייזרי, מאלדר יוצא לחפש את סקאלי באזור תחנת קרח באנטארקטיקה.
תחנה ממוקמת מעל חללית חייזרים ענקית שקבורה בתוך האדמה.
מאלדר חודר לחללית ושם מוצא את סקאלי ועוד מאות אנשים הנמצאים בתוך מכל הקפאה ששומר עליהם חיים כך שניתן יהיה לראות את ההתפתחות של הווירוס החייזרי בטמון בבני האדם.
מאלדר שובר את המכל ומזריק לסקאלי את החיסון.
החיסון גורם להפשרת המכלים, להתפתחות מואצת של החייזרים הכלואים בגוף הפונדקאי ולהפעלת החללית.
מאלדר וסקאלי מצליחים לברוח מהחללית שנוסקת ונעלמת בשמים.
במטה ה-FBI סקאלי מוסרת את עדותה בנוגע לאירועים ולחטיפתה וזמן קצר אחר כך היא פוגשת את מאלדר מחוץ למבנה ומסביר לה "שאף אחד לא יאמין לנו וחזרנו לאותה נקודה שהתחלנו", ובו בזמן שדות התירס נשרפים, המכלים הענקיים שמכילים דבורים נעלמים, כל המשאיות הלא מסומנות הופכות מסומנות וכל הראיות מושמדות.
מיזם חדש של גידולי תירס וגידול דבורים מתחיל בתוניסיה, שם איש הסיגריות מראה לסטרגולד מכתב שקיבל לא מזמן, ושעליו: "תיקי ה-X נפתחו מחדש.
בתגובה אומר סטרגולד לאיש הסיגריות כי "איש אחד לא יכול להילחם בעתיד".
תיקוני הזוהר, הוא חיבור קבלי המהווה חלק נפרד מספר הזוהר ומשתייך לזרם המרכזי של הקבלה.
הוא מורכב ממדרשים על ספר בראשית.
הוצאת הדפוס הראשונה של הספר הודפסה לראשונה במנטובה בשנת ה'שי"ח (1558).
גופו של ספר תיקוני הזוהר בנוי משבעים דרשות על דרך הקבלה, והמיוחסות ברובן לרבי שמעון בר יוחאי (רשב"י) וחבורתו.
מאידך גיסא, יש הסבורים שספר תיקוני הזוהר נכתב על ידי מחבר אחר, מכיוון שכתיבתו של המחבר האנונימי מאופיינת באסוציאטיביות רבה, שפתו דלה משפת הזוהר והתיאוסופיה שלו שונה בהיבטים מסוימים מהתיאוסופיה של בעל הזוהר.
שפת הספר רובה ככולה בארמית, אך לרוב מצוטטים בה פסוקים מהתורה, הנביאים והכתובים כדי לבאר את הדרשה עליה המחבר מדבר.
הדרשות בספר תיקוני הזוהר מתייחסות בדרך כלל לפסוק הראשון בספר בראשית, ומעניקים לקורא כ-70 צירופים ופירושים שונים למילה -'בראשית' לבדה (לדוגמה: בראשית- ברית אש, בראשית- בית ראש וכו'...).
בהקדמת תיקוני הזוהר מובא (בשינויים קלים) הסיפור הידוע על רשב"י ובנו: רבי שמעון נחבא עם רבי אלעזר בנו, מפני מלכות רומי שרצו להורגו, מכיוון שגינה את מלכות רומי.
על פי הכתוב התחבאו שניהם לבדם במערה ב"מדברא דלוד" (תרגום מארמית: "מדבר של לוד"- ע"פ הכתוב דף א' ע"א), וקרה להם נס בו יצא אילן חרובים ונבע מעיין של מים.
בהקדמה השנייה, מופיעה דרשה אותה נושא אליהו הנביא בפני רשב"י וחבריו, הידועה בכינויה פתיחת אליהו הנביא.
בזוהר חדש (פרשת כי תבוא דף ע"ג ע"א) נאמר כי מכיוון שאיש לא ידע היכן מקום מחבואם, ה"חבריא קדישא" (תרגום מארמית: החברים הקדושים) היו שולחים אליו פתקים עם שאלותיהם בעזרת יונה, והוא היה משיב להם באותה דרך עם אותה יונה.
רבי שמעון הצטער על כך שאין מי שיגלה לחבריא קדישא את סודות התורה, ולפיכך כשיצא מן המערה התחיל לגלות להם את סודות התורה שחלק מהם הוא ספר תיקוני הזוהר.
דמויות נוספות אחרות הנזכרות בספר הן אליהו הנביא, אשר מסופר כי היה בא אליהם שתי פעמים ביום ולמד עמם את סודות התורה, ואף גילה להם סתרי תורה, משה רבנו, המכונה בכינוי "רעיא מהימנא" (הרועה הנאמן), ונשמות צדיקים אשר לפי הספר באו מגן העדן לגלות את סודות התורה לרבי שמעון ולחבריו.
הדעות חלוקות אודות זהות מחבר ספר תיקוני הזוהר כמו גם ספר הזוהר עצמו.
על פי הגישה המסורתית "תיקוני הזוהר" חובר על ידי רבי שמעון בר יוחאי (רשב"י) שחי בארץ ישראל במאה השנייה לספירה.
על פי קביעה זו הקבלה היהודית היא קדומה.
רבי יצחק אייזיק יחיאל מקומרנה כותב על עורך ספר התיקונים: "בסוף ימי רבנן סבוראי תחילת הגאונים היה איש קדוש אחד שהיה בו נשמת משה רבינו ממש ...
ונתגלו אליו כל החבריא רשב"י עם חביריו ...
והוא חיבר ספר רעיא מהימנא ...
וגם סידר ספר התיקונים ...
והוסיף בו כמה דברים מהזוהר וגם דבריו וחידושיו".
ואכן יש דמיון לשוני, מושגי ולוגי רב בין הספר "רעיא מהימנא" לספר התיקונים.
אולם יש גורסים שספר תיקוני הזוהר חובר רק בסוף המאה ה-13 על ידי המקובל הספרדי ר' משה בן שם-טוב די-ליאון (רמד"ל) יותר מאלף שנה מאוחר יותר, כך סובר רבי יעקב עמדין בספר מטפחת ספרים.
פרופסור אפרים גוטליב זיהה חיבורים נוספים בעברית שמחברם היה המקובל האנונימי שכתב את 'תיקוני זהר' ואת 'רעיא מהימנא'.
החוקר התורני יוסף רוזנבוים, פרסם בשנת 2025 מאמר בשם "לאתחדשא על ידא דמשה", עם תגליות חדשות בה מוכיח לטענתו כי רבי משה די ליאון חיבר גם את ספר תיקוני הזוהר והרעיא מהימנא.
כטענת הרעיא מהימא "דעתידא כולי האי לאתחדשא על ידא דמשה".
וכן טוען כי שנת פטירת הרב משה די ליאון מאוחרת מעט מהמקובל, וכן מביא אסמכתאות שספר תיקוני הזוהר חובר בשנת ה' ס"ו - 1306.
מדובר בארמית שונה מהארמית של התלמוד ומסוגננת בשונה מספר הזוהר.
כיום קיימים מספר תרגומים וביאורים לספר תיקוני הזוהר כמו גם לספר הזוהר עצמו.
אחד מהם ומהמפורסמים שבהם הוא הספר מתוק מדבש של המקובל הירושלמי רבי דניאל פריש, מראשי ישיבת שער השמים ותלמידו המובהק של האדמו"ר רבי אהרן ראטה.
הספר המופיע בסדרה מרובת כרכים כתרגום מתחת ללשון הזוהר, כתוב בשפה עממית יותר ובהסברים קבליים פשטניים, מתוך מטרה להביא את הספר לקהל הרחב.
פירוש נפוץ נוסף הוא "מלאכת הסולם" על תיקוני הזוהר שכתב המקובל הרב מרדכי שיינברגר.
יש מנהג ללמוד ולקרוא את ספר תיקוני הזוהר בחודש אלול ובימים הנוראים (מערב ראש חודש אלול ועד יום הכפורים), שכן לפי המקובלים (ביניהם המהר"ם פאפירש, האר"י והרב פנחס רפאל די סיגורה), וספרי חסידות רבים, ספר תיקוני הזוהר מתקן את הנפש ומטהר את הגוף והנשמה.
כמו כן, לפי המסורת בימים אלו הנקראים ימי תשובה, התיקון של המעשים גדול יותר.
בספרים המודפסים קיימת חלוקה לפי ימי החודש.
לפי חלוקה זו, בימים מסוימים קוראים מעט ובאחרים הרבה, אך היא אינה מחייבת.
מקובל להתחיל בראש חדש אלול ולסיים ביום הכיפורים את שבעים התיקונים.
בקהילות חסידיות היה מקובל לפרסם רשימות בדבר השבחים במנהג זה, ולחלק אותו לקהילות בכל ערב ראש חודש אלול.
הספר עלה לדפוס לראשונה במנטובה בשנת ה'שי"ח (1558), ובשנית בקושטא בשנת התע"ט על ידי רבי חיים אלפנדרי, שהגיה את הספר מתוך כתבי היד של רבי חיים ויטאל כפי שקיבל מרבו האר"י, אותם מסרו לו רבני מצרים, שפתחו בפניו את הבית בו גר מהרח"ו במצרים.
מהדורה זו חפה מהצנזורה שפשתה בדפוס הראשון של הספר במנטובה, כמבואר מהסכמתם של רבני קושטא וביניהם רבי יהודה רוזאניס, רבי שמואל הלוי למהדורה השלישית של הספר שיצאה גם היא בקושטא בשנת ה'ת"ק.
מהדורות מקוונות של ספר תיקוני הזוהר
ספר הזוהר מנוקד ומוגה, עם תיקוני זוהר וזוהר חדש, באתר הזוהר.נט
ספר תיקוני הזוהר מחולק, עם לשון הקודש, באתר ha-zohar.com
לימוד יומי של תיקוני הזוהר, באתר הלימוד היומי של תיקוני הזוהר
ספר תיקוני הזוהר -- עם פרוש כיסא מלך
ספר תיקוני הזוהר -- עם פירוש הסולם
תִּקּוּף (פריודיזציה) הוא מתודולוגיה בחקר ההיסטוריה, בעזרתה קובעים היסטוריונים פרקים מוגדרים ברצף האירועים שנרשמו לאורך הזמן.
החלוקה לתקופות המוצעת בהיסטוריוגרפיה איננה "טבעית"; כל חלוקה נובעת מ של היסטוריון או אסכולה של היסטוריונים לרצף אירועים ומהלכם.
ובקביעת תיקוף ישנה אמירה או מכלול אמירות על מהותה של תקופה.
התיקוף הוא חלק אינטגרלי מן התרבות האנושית; מאז היותה נזקקו בני האדם להעניק משמעויות לפרקי זמן, בדברי ימי הכלל והפרט.
מלבד היסטוריונים, לקחו חלק בתיקוף גם הוגי דעות, אנשי דת, מדינאים, ואף אמנים.
תהליכים היסטוריים רבים מתמשכים במקביל, או למרות, התמורה והמהפכה, או שמתקיימת, במעין תקופת ביניים, חפיפה בין סיומה של תקופה אחת, לתחילתה של חדשה.
בראשית העת החדשה, התקבלה חלוקת הציויליזציה האנושית, מאז המצאת הכתב, לשלוש תקופות עיקר: העת העתיקה, ימי הביניים והעת החדשה.
היסטוריונים מחלקים בהן תקופות משנה, למשל תקופת הרנסאנס, או תקופת הבארוק, בראשית העת החדשה.
במאה ה-19, יישם הפילוסוף הגרמני פרידריך הגל את החלוקה הזו ב"תולדות הפילוסופיה", כחלק מן השיטה שהציע להבנת תולדות הרעיונות.
התקופה הפרה-היסטורית, שעד להמצאת הכתב, תוּקפה, בדרך כלל, בהיסטוריוגרפיה המודרנית, על פי השליטה של האדם בחומר, כמו האבן והברזל, ודרגת ההתפתחות של ההתיישבות האנושית.
בהיסטוריוגרפיה שנכתבה מאז העת העתיקה, מקובלת חלוקה לתקופות על פי הכוח המדיני, כלומר הגמוניה ושליטה מדינית על אוכלוסייה, אשר משליכה על יצירתה של תרבות במלאתה.
תפיסה זו מקובלת גם בהיסטוריוגרפיה המודרנית; וכך למשל נקבע, ברוב האסכולות ההיסטוריוגרפיות, סוף העת העתיקה ותחילת ימי הביניים, בשנת 476, כאשר נפלה הקיסרות הרומית המערבית.
חלופות אחרות לתיקוף סוף העת העתיקה הוצעו בהיסטוריוגרפיה באירועים המעצבים: יסוד קונסטנטינופוליס על ידי קונסטנטינוס (330), וביזת רומא על ידי הוויזיגותים (410).
לדעתו של ההיסטוריון בן המאה ה-19, אנרי פירן העת העתיקה הסתיימה במאה ה-8 עם התפשטות הכיבוש הערבי מוסלמי באירופה.
ראשית העת החדשה נקבעה, בדרך כלל, בתקופת הרנסאנס במאות ה-14 וה-15. דעות נוספות מציעות לקובעה על פי גילוי העולם החדש (המאות ה-15–16), כיבוש קונסטנטינופוליס על ידי העות'מאנים (1453), תחילת הדפוס (1436), או הרפורמציה (1517)
אצל חלק ניכר מההיסטוריונים של תולדות עם ישראל, מקובלת התפיסה כי ההגמוניה המדינית היא המצע והמסגרת ליצירת תרבות עצמית; אולם התקופה נחקרת ונלמדת על פי התרבות והיצירה בספרות ובאמנות, ונקראת על שמה; כך למשל, נקראת תקופת היצירה היהודית המגוונת בחצי האי האיברי בימי הביניים, תקופת "תור הזהב של יהדות ספרד".
גירוש ספרד בשנת 1492, הוא קו הגבול בין ימי הביניים לעת החדשה בתולדות האומה, על פי חלק מההיסטוריונים, ואילו אחרים סוברים שתחילתה של העת החדשה בתולדות היהודים הוא במאה ה-18, ובמיוחד במהפכה הצרפתית בשנת 1789.
התפתחות ספרות ההלכה היהודית חולקה לתקופות.
תקופת התנאים עד לחתימת המשנה סביב שנת 200. לאחריה תקופת האמוראים עד חתימת התלמוד הבבלי בראשית המאה ה-6 (ממשיכיהם של האמוראים במהלך המאה השישית מכונים סבוראים).
לאחר חתימת התלמוד פעלו הגאונים עד לשקיעת המרכז התורני בבבל.
בימי הביניים התחולל תור הזהב של יהדות ספרד מראשית המאה ה-11 והסתיים בגירוש ספרד בשנת 1492. החכמים שפעלו עד גירוש ספרד מכונים ה"ראשונים", והחכמים שלאחר גירוש ספרד הם ה"אחרונים".
בתולדות והיישוב היהודי בארץ ישראל בעת החדשה, נחשבות כפותחות תקופה חדשה, שנת 1881 תרמ"א–תרמ"ב, שנת 1917, כאשר כבש הצבא הבריטי את ארץ ישראל ופתח את תקופת המנדט הבריטי, ושנת 1948 תש"ח–תש"ט, שבה התחוללה מלחמת העצמאות והוקמה מדינת ישראל.
להלן, החלוקה לתקופות כפי שהיא מקובלת בוויקיפדיה:
העידן הפרה היסטורי – עד המצאת הכתב, לאחר שנת 4000 לפני הספירה.
העת העתיקה – עד חורבן האימפריה הרומית במאה ה-5.
העת החדשה – מהמאה ה-16 ואילך.
מגבלותיה של שיטת חלוקה זו, הם:
החלוקה מתארת בעיקר את הנעשה באירופה ובאמריקה לאחר ההתיישבות האירופאית.
שיוך תרבות המאיה לאחת מתקופות אלה יהיה מנוגד להיגיון.
גם באירופה, קצב ההתפתחות של מדינות שונות אינו תואם בדיוק.
בעוד שההעת החדשה החלה באיטליה כמאה שנה לפני התאריך המצוין לעיל, במדינות מזרח אירופה היא החלה בתקופה מאוחרת הרבה יותר.
כל האירועים התרחשו באירופה ואירועים רבים ישוייכו ליותר מתקופה אחת.
תיקיית קבצים או בלשון המקובלת תיקייה היא מכל וירטואלי במערכות קבצים, הנראה במסכי פלט של רכיבי חישוב אלקטרוניים המשתמשים בממשק משתמש חזותי, ובכללם מחשבים.
התיקייה משמשת לאגירת וארגון קבצים ותיקיות משנה נוספות.
תיקיות קבצים הקיימות בבסיס מערכת הקבצים ייקראו בדרך כלל תיקיות-שורש.
תיקיות הקיימות בתוך תיקיות אחרות נקראות תיקיות משנה או תת-תיקיות.
מרבית מערכות ההפעלה מאפשרות לסדר ולמיין תוכן תיקייה בהתאם לפרמטרים שונים הנקבעים על ידי המשתמש ובכללם:
בנוסף קיימים כלי מיון נוספים המציגים את תוכני התיקייה בקבוצות, מסודרים אוטומטית, ועוד.
במערכות הפעלה מתוצרת חברת מיקרוסופט ניתן לצפות בקיצור תוכן תיקייה ללא פתיחתה באמצעות הצבת סמן העכבר עליה ללא ביצוע פעולה נוספת.
התיקיות מיוצגות בדרך-כלל על ידי צלמית הדומה לתיקיית משרד, דבר זה ניתן לשינוי על ידי החלת ערכת נושא שונה.
תיקיית שורש (אנגלית Root directory) היא התיקייה הראשונה, או הגבוהה ביותר בהיררכית מערכת קבצים, שבתוכה מאוחסנים כל הקבצים.
שמה מגיע מהדימוי לשורש עץ, שהוא נקודת ההתחלה לכל הענפים.
שורש מערכת קבצים היא מערכת קבצים המאוחסנת על מחיצת דיסק קשיח, ובתוכה נמצאת תיקיית השורש והקבצים שבתוכה, וכן מערכות קבצים אחרות המעוגנות אליה בזמן עליית המערכת.
במערכות הפעלה דמויות יוניקס קיימת תיקייה בשם root/, אך אין לבלבלה עם תיקיית השורש במערכות אלו, שהיא /.
היא משמשת כתיקיית בית למשתמש העל של המערכת (הידוע בשם root בשל כך).
לפעמים נקראת תיקייה זו בשם "slash root" שפירושו "לוכסן root", כדי להבדילה מתיקיית השורש.
במערכת ההפעלה VMS, תיקיית השורש מתייחסת לתיקייה בה מאוחסנים כל קובצי המשתמשים.
תיקייה זו נקראת במערכות דמויות יוניקס תיקיית הבית.
תיקיית בית היא תיקייה במערכות הפעלה מרובות משתמשים, המכילות קבצים של משתמש נתון במערכת.
ההגדרה המסוימת של תיקיית הבית כדוגמת שם התיקייה ומיקומה, תלויה במערכת ההפעלה שבה קיימת התיקייה.
לדוגמה במערכות ההפעלה חלונות בין 2000 ל-2003, אוחסנו תיקיות המשתמשים בתיקייה הנקראת Documents and Settings.
השימוש בתקייה אינו קיים יותר במערכות הפעלה מודרניות של מיקרוסופט
תיקיית בית של משתמש מיועדת להכיל קבצים של משתמש מסוגים שונים.
סוג אחד של קבצים הם קבצים אישיים, כדוגמת קובצי טקסט, וידאו, מוזיקה, תמונות, וכדומה.
סוג אחר של קבצים הם קובצי הגדרות של תוכנות מערכת, או תוכנות רגילות של משתמשים, כפי שהגדיר המשתמש המסוים בהתאם להעדפותיו.
דוגמאות להגדרות שכאלו הם סימניות של דפדפן, תמונות רקע של שולחן העבודה, ערכות נושא, וססמאות להתקנים חיצוניים, אשר ניגשות אליהם תוכנות מסוימות.
המשתמש יכול להתקין קובצי הרצה בתיקייה זו, אך הם יהיו זמינים רק לו, או למי שיש לו הרשאות להיכנס לתיקיה.
ניתן לסדר את תוכן התיקייה בתתי תיקיות.
תוכן התיקייה מוגן באמצעות הרשאות מערכת קבצים, וכברירת מחדל יכול לגשת לתיקייה רק המשתמש לו שייכת התיקייה ומנהלי המערכת.
במחשוב תיקיית העבודה היא תיקייה בהיררכיית מערכת קבצים המהווה את הסביבה בה תהליך מסוים משתמש.
כשתהליך "קורא" לקובץ על ידי שימוש בשמו בלבד, או בנתיב יחסי הבקשה מפורשת ביחס לתיקיית העבודה הנוכחית של התהליך.
כך לדוגמה תהליך עם תיקיית עבודה בנתיב rabbit-hats/, שמבקש ליצור קובץ בשם foo.txt, יצור את הקובץ בתיקיית העבודה, כלומר rabbit-hats/foo.txt/.
ברוב מעטפות הפקודה של מערכות ההפעלה DOS, UNIX, כמו גם במפרשי הפקודות של מיקרוסופט, ה-cmd.exe, וה-Windows PowerShell, תיקיית העבודה יכולה להשתנות על ידי הפקודות cd או chdir.
במעטפות פקודה של יוניקס, ודומותיה הפקודה pwd מציגה על הצג פלט של הנתיב המוחלט של תיקיית העבודה הנוכחית, והפקודה המקבילה במערכות ההפעלה DOS וחלונות היא cd ללא כל ארגומנט.
משתני הסביבה PWDאו CD מכילים את מיקום תיקיית העבודה הנוכחית.
רוב שפות התיכנות מספקות ממשק לפונקציות מערכת הקבצים, ומאפשרות לשנות את תיקיית העבודה הנוכחית של תוכנית.
בשפת C פונקציית ה-POSIX גורמת לקריאת מערכת הגורמת לשנות את תיקיית העבודה.
הארגומנט שלה צריך להכיל מחרוזת טקסט, עם נתיב לתיקייה החדשה, מוחלט או יחסי.
תיקי וידס היא במאית וסופרת ישראלית.
בעלת תואר ראשון מבית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש.
החלה את דרכה המקצועית בטלוויזיה החינוכית.
בשנות ה-80 ניהלה את יחידת הסרטים בלשכת הפרסום הממשלתית (לפ"מ).
לאחר הפרישה עבדה גם בערוץ הילדים.
בהמשך הפיקה וביימה פרסומות, קלטות ילדים ותוכניות טלוויזיה.
בעבר שימשה כמנהלת תוכניות, במאית ותסריטאית, בערוץ 97 של הידברות, במסגרת זו יצרה, פיתחה וערכה תכנים לתוכניות טלוויזיה שונות למבוגרים ולילדים.
ספרה הראשון "קולות שתמיד איתי" בהוצאת 'ספריית מעריב' פורסם ב-2004. בספר מתארת תיקי וידס את הימים הראשונים של מלחמת יום הכיפורים מזווית אישית, ייחודית, של קשרית בזמן מלחמה, מול הלוחמים והמעוזים על גדות התעלה בסיני.
ב-2008 פרסמה את ספר הילדים "לשים את הכעס בקופסה", הראשון בסדרת ספרי הילדים על רגשות.
"סדרת טנתא" – (טנת"א הם ראשי התיבות של: טעמים נקודות, תגין אותיות).
ספרים נוספים בסדרה: "עלבון לא בא בחשבון" ו"מה מפחיד את הפחד".
הסיפורים מתארים סיטואציות מחיי היומיום של הילדים, ומקנים לילדים כלים להבין מהם רגשות ולפתח בעצמם דרכים שונות להתמודד איתם.
בשנת 2020 יצא סיפרה "החרם ותעלומת המכונית החשודה " סיפור על קבוצת ילדים אמיצים שמחליטים לא לשתוק יותר ולהיאבק ומוצאים פתרון איך לנצח את החרם והאלימות.
בתורת ההסתברות, תיקון רציפות היא טרנספורמציה המופעלת על משתנה מקרי בעל התפלגות בדידה, כשמנסים לקרב אותה באמצעות התפלגות רציפה, על מנת לשפר את הקירוב.
לפני שתוכנות סטטיסטיות בעלות יכולת חישוב חזקה היו זמינות, לתיקוני רציפות היה תפקיד חשוב ביישומים של מבחנים סטטיסטיים בהם המשתנה הנבדק היה בעל התפלגות בדידה, כמו התפלגות בינומית או פואסונית; בפרט הייתה להן חשיבות רבה עבור חישובים שנעשו באופן ידני.
כשרמת דיוק גבוהה במיוחד אינה נדרשת, חישובים הנעשים במחשב עבור פרמטרים מסוימים יכולים להסתמך גם היום על תיקון הרציפות, וכך לשפר את הדיוק (לעומת אי-שימוש בתיקון רציפות) תוך שמירה על פשטות התוכנה ועל מהירות הריצה שלה.
נניח כי (X מתפלג בינומית עם פרמטרים n ו-p).
אם ו- גדולים מספיק (נהוג להחשיב 5 ומעלה כגדולים מספיק), אז ההסתברות לעיל ניתנת לקירוב טוב על ידי:
עבור (Y מתפלג נורמלית עם פרמטרים np ו-(np(1-p.
לכן קירוב זה נקרא גם "קירוב נורמלי").
כל זה נכון גם בלי תיקון רציפות.
תיקון רציפות פירושו לקחת את הערך האמצעי בין x לבין x+1, כלומר לקחת את x+0.5, וכך נקבל קירוב שהוא יותר מוצלח:
ההחסרה של מ- או ההוספה של ל- היא למעשה תיקון הרציפות.
באופן דומה, אם נרצה לקבל קירוב עבור:
(X מתפלג פואסונית עם פרמטר λ) תוצאת הקירוב הנורמלי היא:
תיקון קייל-בינגמן , על שם הסנאטורים ג'ון קייל וג'ף בינגאמן, הוא חוק בדיני ארצות הברית אשר נכנס לתוקף עם אישור תקציב הביטחון האמריקני לשנת 1997.
החוק אוסר על איסוף והפצת תצלומי לווין ברזולוציה גבוהה של מדינת ישראל והשטחים המוחזקים על ידה, אלא באישור של רשות פדרלית אמריקנית, ובתנאי שרמת הדיוק אינה עולה על זו שזמינה ממקורות מסחריים שאינם אמריקנים.
החוק קובע למעשה צנזורה אמריקנית על תצלומי לוויינים אמריקנים מסחריים של מדינת ישראל בלבד, מכל המדינות בעולם.
כיוון שהמקור העיקרי לאורך שנים ארוכות של תצלומי לוויין מסחריים היה מחברות אמריקניות ומקורות הפצת תצלומים באינטרנט היו בעיקר אמריקנים, חברות דוגמת גוגל ובינג, החוק היה כלי רב-עוצמה למניעת הפצת מידע.
מסיבה זו תצלומי לוויין של אתרים ויישובים בישראל, המופיעים במפות גוגל הם מטושטשים באופן מכוון.
החוק הוא תוצאה של שדלנות ישראלית בבית הנבחרים האמריקני.
באוגוסט 2017 הכריזה הוועדה המייעצת על אמצעי חישה מרחוק לשימוש מסחרי, שהיא חלק ממנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי המפקחת על יישום תיקון קייל-בינגמן, כי היא בוחנת מחדש את הרזולוציה המקסימלית הקיימת לצילומי לוויין של מדינת ישראל: 2 מטר באותה עת.
צעד זה ננקט בתגובה לראיות שהוצגו ולפיהן ניתן לרכוש ממקורות שאינם אמריקנים ובאופן מסחרי, תצלומי לוויין של מדינת ישראל, ברזולוציה גבוהה מן הרזולוציה המקסימלית המותרת ממקורות אמריקנים.
צילומי לוויין שמקורם מחוץ לארצות הברית, ברזולוציה גבוהה מזו המותרת למקורות אמריקנים, היו זמינים באופן מסחרי מאז שנת 2012.
בחודש אוקטובר 2018 דחתה הוועדה המייעצת של מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה האמריקני את הראיות ולפיהם תצלומי לוויין, ברזולוציה גבוהה מזו המצויה ממקורות אמריקנים, זמינים בשוק, אולם הוועדה לא הצליחה להפריך את טענותיהם של זרביני ופרדלי.
לאחר בחינה נוספת בשנת 2019, מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה שינה את החלטתו וקבע רזולוציה מקסימלית חדשה, של 0.4 מטר לתצלומי לוויין של ישראל.
החלטה זו פורסמה באופן רשמי בארצות הברית ביום 21 ביולי 2020.
לשינוי בחקיקה האמריקנית הייתה השפעה מיידית על המידע שניתן להפיק מתצלומי לוויין על המתרחש במדינת ישראל, כולל אתרים שהמידע על המתרחש בהם נשמר בסודיות רבה.
כך למשל, בחודש פברואר 2021 הבחינה קבוצת מומחי גרעין בינלאומית כי במתחם הכור הגרעיני בדימונה מתרחשת בנייה משמעותית.
תיקי דרזדן היא סדרת ספרי פנטזיה אורבנית מאת הסופר האמריקאי ג'ים בוצ'ר.
הספר הראשון בסדרה יצא בשנת 2000 בשפה האנגלית.
העלילה מתרחשת בעיר שיקגו של ימינו, כאשר בעולם זה יש גם כוחות קסם, אשר מרבית בני האדם אינם מודעים אליו.
גיבור העלילה, הארי דרזדן, הוא מכשף, אשר עובד כבלש פרטי וקוסם מקצועי.
כל ספר בסדרה מתמקד בפתרון תעלומה בלשית אשר קשורה ליצור מיתי/קסום המוכר לנו מעולם האגדות (מכשף, איש זאב, ערפד, פיות וכן הלאה), שעל פי רוב יהיה היריב העיקרי של הארי במהלך הספר.
במהלך ההתפתחות של הסדרה, הארי מגבש קבוצה של דמויות משנה, אשר מהוות חלק מצוות הסיוע שלו, אשר משתנה קלות מספר לספר.
עד כה יצאו 17 ספרים באנגלית, כאשר 5 מתוכם תורגמו לעברית על ידי ורד טוכטרמן ופורסמו על ידי יניב הוצאה לאור:
חזית סערה – דרזדן נשכר לפתור תעלומה בלשית, במקביל לכך שהמשטרה שוכרת את שירותיו לפתור מקרה של רצח כפול.
בספר זה מתוארים דמויות המפתח אשר יופיעו בספרים הבאים.
הספר יצא לאור בעברית ב-2015.
ירח של שוטים – דרזדן מנסה לפתור מקרה של גופה מרוטשת.
בספר זה מתוודעים לעולם של אנשי הזאב.
רוח רעה – דרזדן נמצא במסלול התנגשות עם רוחות רפאים וערפדים מהחצר האדומה.
אביר קיץ – דרזדן נשכר על ידי פיה מעולם הפיות לפתור מקרה העלמות, ומשתתף בקרב בין ממלכת הקיץ לממלכת החורף.
מסכות מוות – בהמשך לאירועי הספרים הקודמים, דרזדן נאלץ להשתתף בדו-קרב קטלני מול ערפד, כדי לנסות ולמנוע מלחמה כוללת של הקוסמים בערפדים.
הארי דרזדן – גיבור הסדרה.
סוזן רודריגז – עיתונאית, המסקרת את העולם העל טבעי, ובהמשך אהובתו של הארי.
סגן קארין מרפי – בלשית במשטרה, אחראית על מחלקה של פתרון תעלומות על טבעיות, אשר שוכרת את שירותיו של הארי.
ג'נטלמן ג'וני מרקון – ה"בוס" של המאפיה בשיקגו.
המועצה הלבנה – מועצת קוסמים בכירים, אשר מנטרים ומפקחים על הקוסמים ואוכפים את חוקי הקסם.
החצר האדומה – חצר ערפדים, אחת מתוך 5 חצרות שונות.
בוב – ישות רוחנית הכלואה בתוך גולגולת ונמצאת במרתף של הארי.
ב-2007 יצאה סדרת טלוויזיה המתבססת על סדרת הספרים.
הסדרה ירדה משידור לאחר עונה אחת בת 12 פרקים.
הספר ה-15 בסדרה, "Skin Game" היה בין המועמדים הסופיים לפרס הוגו בשנת 2015.
תיקי הכפרים הערביים היו מסמכי מודיעין, שהיו מבוססים על מערכת אינדקס, וכללו נתונים מפורטים על כל כפר וכפר בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי.
הם נאספו על ידי יחידת המודיעין, ש"י של ארגון "ההגנה".
המסמכים היו הבסיס המודיעני לפעולות "ההגנה" והפלמ"ח במהלך הפעולות והמבצעים שערכו בשנות ה-40 של המאה ה-20. התיקים תיעדו את מספר הגברים בכפר, מקורות ההכנסה העיקרים, איכות המים במקום, רמת ההשתתפות ב, ההרכב הסוציו-פוליטי, מי הרג יהודים, איכות הקרקע, היחסים בין הכפרים, מספר כלי הנשק וכן את הטופוגרפיה.
התיקים שימשו לא פעם אחרי הקמת המדינה, בעיקר בפעולות התגמול שבוצעו.
הרעיון לניהול תיקים אלו הוצע על ידי גורמים שונים, ביניהם בן ציון לוריא, סייר וחוקר ארץ ישראל, שכתב ב-1940 לקרן קיימת לישראל כי "איסוף מסמכים שכאלו יעזרו מאוד לגאולת הארץ".
ואכן ראש מחלקת ההתיישבות בקרן הקיימת לישראל, יוסף ויץ הפך את הרעיון ל"פרויקט לאומי".
גם מראשי היישוב (ולימים נשיא מדינת ישראל), יצחק בן-צבי לקח חלק ביוזמה ואף הציע מספר הצעות לשפרה.
בין הוגי הרעיון היו גם שמואל דיבון, ראש המחלקה הערבית של הש"י, וזרובבל ארבל, שהפעיל חוליות סיירים בחי"ש, אשר צוותו למיזם ביוזמת יגאל ידין.
לדברי אילן פפה בראשית שנות הארבעים התיקים כללו גם צילומי אוויר, לדבריו עם הזמן השתכללו הדברים התיקים ונוספו דברים כגוון מספר השומרים בכפר, איכות הנשק וזאת לצד הדרך הטובה ביותר לתקוף כל כפר וכפר.
העדכון הסופי היה ב-1947 כאשר העדכון התמקד ביצרת רשימות של "מבוקשים" בכל כפר וכפר, הקריטריונים העיקריים להוספה של איש לרשימה הייתה השתתפות בפעולה כנגד הכוחות הבריטים וכנגד גורמים ציונים ותמיכה במנהיג פלסטיני.
לכל תיק הובא מבוא, מפת הסביבה בקנד מידה של 1:100,00, מפת הכפר בקנה מידה של 1:5,000, המפות עודכנו מדי פעם ופעם וכללו את צירי הכניסה והיציאה לכפר, מעבירי מים, בתי ההארחה, בארות, שמות מנהיגים, בתי מנהיגים ויעדים נוספים לחבלה.
תיקי קשמיר הוא סרט דרמה בוליוודי שיצא ב־2022 ומבוסס על הסכסוך בחבל קשמיר בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 שהוביל לגירוש האזרחים הלא מוסלמים מחבל קשמיר..
הסרט נכתב ובוים על ידי ויוק אגניהוטרי והופק על ידי אולפני זי.
הסרט הוכרז פטור ממס במספר מדינות, ובעקבות כך הפך להצלחה קופתית והכניס בקופות מעל 15 מיליון דולר בשבוע בכורתו.
הסרט זכה להצלחה קופתית, ובמקביל גם לביקורתית.
עם זאת, הסרט קיבל גם ביקורות שליליות אשר האשימו אותו ברוויזיוניזם היסטורי.
כמו כן טענו מבקרים רבים כי יש בו ריבוי סצנות אלימות קשות לצפייה, ושהמוסלמים מוצגים בסרט באופן חד-ממדי כצמאי דם.
הסרט היה אמור לצאת לאקרנים ברחבי העולם ב-26 בינואר 2022, במקביל ליום הרפובליקה, אך נדחה עקב התפשטות זן האומיקרון, ולבסוף יצא לאקרנים ב-11 במרץ 2022.
הסרט עוקב אחר סיפור שמבוסס על ראיונות וידאו של נפגעי רצח העם של קשמיר פנדיט קשמיר בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, שהוביל לבסוף ליציאת האזרחים מהעמק.
הסרט הכניס מעל 550 אלף דולר בתוך ארבעה ימים מאז יציאתו לאקרנים.
מאז בכורתו, זכה הסרט להצלחה קופתית, ובמקביל גם לביקורתית.
הסרט זכה אף לציון כולל של 8.3 מתוך 10 על בסיס 317 אלף דירוגים באתר IMDb, ולציון כולל של 95% באתר Rotten tomatoes מצד הקהל.
תיקי מרבורג, הידועים גם בתור תיקי וינדזור או תיקי הדוכס מווינדזור, הם סדרה של מסמכים סודיים ביותר שהתגלו בגרמניה במהלך מאי 1945 ליד הרי הארץ וקובצו בטירת מרבורג, בהסן.
כאשר חיילים אמריקאים נסעו בפאתי אחוזת דג'נרסהאוזן, הם מצאו מספר רב של כלי רכב צבאיים גרמניים נטושים או הרוסים מפוזרים לאורך הדרכים הצדדיות, כשחלקם מכילים ארכיונים שונים של הממשל הנאצי.