tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הוא שיחק בקבוצה הבוגרת של הפועל חיפה במשך ארבע עונות, בהן ערך 27 הופעות בליגת העל והבקיע שער אחד, בניצחון 0–1 על הפועל עכו במסגרת עונת 2017/2018.
ב-6 באוגוסט 2018 חתם בהפועל רמת-גן גבעתיים מהליגה הלאומית.
הוא שיחק במועדון במשך עונה אחת, במהלכה ערך 20 הופעות ליגה ולא הבקיע שערים.
ב-20 באוגוסט 2019 חתם בהפועל נוף הגליל מהליגה הלאומית.
הוא ערך 29 הופעות ליגה במהלך תקופתו במועדון, בהן הבקיע שני שערים.
ב-14 באוגוסט 2020 חתם באוניברסיטת קלוז' מהליגה הרומנית השנייה.
במשך תקופתו במועדון הוא ערך 20 הופעות ליגה, בהן הבקיע חמישה שערים.
ב-16 באוגוסט 2021 חתם על חוזה לעונה אחת בוולונטר מליגת העל הרומנית.
ב-22 באוגוסט הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 0–2 ל-UTA ארד במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת .
בסך הכל ערך גולן שמונה הופעות ליגה במועדון בעונה זו.
ב-30 בספטמבר 2022 חתם בעירוני טבריה.
ב-7 באוקטובר ערך הופעת בכורה כשנכנס כמחליף בניצחון 1–5 על הפועל עפולה.
ב-14 באוקטובר פתח בהרכב לראשונה והבקיע שער בכורה מול הפועל אום אל-פחם, במשחק שהסתיים בתיקו 1-1.
ב-7 ביולי 2023 חתם בבוז'או מהליגה הרומנית השנייה.
בספטמבר 2024 חזר לישראל וחתם בהפועל עכו.
בפברואר 2025 עבר להפועל אום אל פאחם.
ב-25 ביוני 2025 חזר גולן לקבוצת נעוריו הפועל נוף הגליל
גולן הוא בנו של מאמן הכדורגל דני גולן.
נשוי לקסם שלם, מאמנת כושר.
עידית תשובה (נולדה ב־14 בנובמבר 1975) היא כימאית ישראלית, פרופסור מן המניין במכון לכימיה של האוניברסיטה העברית בירושלים.
עיקר מחקרה עוסק בפיתוח תרופות מבוססות מתכות לטיפול במחלות שונות.
במסגרת מחקרה בתחום הכימיה הביו-איאורגנית.
פיתחה משפחת חומרים נוגדי סרטן על בסיס המתכת טיטניום, מתוך מטרה שיחליפו טיפולי כימותרפיה על בסיס פלטינה.
היא סיפרה על עצמה: "הייתי ילדה סקרנית, התעניינתי בחומרים הנראים לעין, ועוד יותר בהרכבם האטומי שנעלם מעניינו.
רציתי לדעת למה כשמערבבים תמיסות שונות הן גועשות או משנות צבע או פולטות חום, וכיצד ניתן לייצר חומרים חדשים עם תכונות ייחודיות".
היא למדה בתיכון דה-שליט במגמות כימיה וביולוגיה.
את שירותה בצה"ל עשתה כסמלת מבצעים בגדוד נ"מ בחיל האוויר.
ב-1998 קיבלה תואר ראשון בכימיה מאוניברסיטת תל אביב.
ב-2001 סיימה את לימודי הדוקטורט, במסלול ישיר, בהנחייתו של פרופ' משה קול באוניברסיטת תל אביב.
בעבודתה עסקה בפיתוח זרזים לתהליכי פילמור על בסיס תרכובות אורגנו-מתכתיות.
ב-2001–2003 עשתה פוסט-דוקטורט במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) במעבדת כימיה העוסקת ביישומים ביולוגיים של מתכות, במהלכו חקרה חלבונים קושרי ברזל.
ב-2003 הצטרפה לסגל האקדמי במכון לכימיה בפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע של האוניברסיטה העברית בירושלים, בדרגת מרצה בכירה.
ב-2009 קודמה לדרגת פרופסור חבר באוניברסיטה העברית, וב-2016 לדרגת פרופסור מן המניין.
ב-2012 נבחרה לאחת מ-26 חוקרים וחוקרות צעירים עד גיל 45 של האקדמיה הצעירה הישראלית.
ב-2019 כיהנה כחברת הוועדה לוולידציה של הדו"ח השנתי המוגש מהאקדמיה הישראלית לממשלה.
ב-2020 שימשה כחברת הוועדה האקדמית להמלצה על זוכי פרס א.מ.ת.
ב-2022 מונתה לסגנית-יו"ר המועצה להשכלה גבוהה, וכיהנה בתפקיד זה עד 2025. בנוסף משמשת תשובה כיושבת ראש הקתדרה לכימיה יישומית ע"ש לסטר ארונברג, וחברה בסנאט האוניברסיטה העברית.
באוניברסיטה העברית כיהנה במגוון תפקידים, לרבות חברה בוועדת המינויים של האוניברסיטה, חברה בוועדה המתמדת ובסנאט.
תחום המחקר של פרופ' תשובה הוא כימיה ביו-אי-אורגנית.
תחום המצוי בין כימיה אי-אורגנית למדעי החיים.
היא עוסקת בתכנון מולקולות אי-אורגניות סינתטיות בעלות חשיבות או יישומים בתחום הביולוגיה והרפואה ובפיתוחן.
לחומר המוביל שפיתחה קראה פנולאטי (PhenolaTi), כלומר טיטניום שקשור לתרכובות מסוג פנולט .
פנולטי הוא דוגמה לחומר אנטיסרטני בעל פעילות גבוהה וללא רעילות.
תשובה פיתחה משפחת חומרים נוגדי סרטן על בסיס המתכת טיטניום.
חומרים אלה עשויים להוות תחליף לתרופות הכימותרפיות הניתנות היום, ומתפקדים כתרופות לא רעילות וללא תופעות לוואי.
הטיטניום אינה מתכת רעילה, ובכל זאת כנראה הורגת תאי סרטן באופן ספציפי.
לכן יהיו לה פחות תופעות לוואי מאשר לתרופות הקיימות.
היא נחשבת ידידותית יותר לגוף מחומרים כימיים אחרים, האתגר היה למצוא תרכובת יעילה בטיפול בתאים סרטניים.
כימותרפיה אנטי-סרטנית מבוססת מתכות, בהן פלטינה, הייתה קיימת קודם לכן, אך היא בעלת תופעות לוואי חמורות.
מחקרים בעבר הראו כי לתרכובות טיטניום, הידידותית יותר למערכת הביולוגית, יש תופעות לוואי פחותות בהרבה, בעוד הן שומרות על פעילות גבוהה וגם פעילות כלפי תאים העמידים לתרכובות הפלטינה.
הבעיה העיקרית הייתה יציבותן הנמוכה של תרכובות טיטניום בסביבה מימית ופירוקן המהיר לתערובת תוצרים בלתי מוגדרים.
התנהגות זו הקשתה את חקר המנגנון ואפיון הצורון הפעיל.
בסדרת פרסומים מאת קבוצת המחקר של פרופ' תשובה תוארו היציבות הגבוהה ותהליך ההידרוליזה המוגדר של תרכובות הטיטניום-פנולט, וכן ההשפעות של גורמים מבניים על התנהגות הקומפלקסים.
ההתנהגות הייחודית של קומפלקסים אלו אפשרה מעקב בסביבה מימית וחקר המנגנון.
המחקר הפרה-קליני פותח דלת לכימותרפיות מודרניות המבוססות על מולקולות המכילות מרכז מתכתי מסוג טיטניום הפועלות במנגנון ייחודי ואפקטיבי.
ב-2001 זכתה על עבודת הדוקטורט שלה בפרס שמידט.
ב-2001 זכתה על עבודת הדוקטורט שלה בפרס מקרן וולף.
ב-2003 זכתה במלגת אלון של המועצה להשכלה גבוהה.
ב-2009 זכתה במקום הראשון בתחרות המעבדה המצטיינת בתחום הבטיחות באוניברסיטה העברית.
ב-2009 זכתה במענק של המועצה האירופית למחקר, ה-ERC-StG במסגרת תוכנית FP-7, ובעקבותיו גם במענק ה-ERC-PoC, עבור פיתוח תרופות אנטי סרטניות יציבות וחסרות תופעות לוואי.
ב-2016 זכתה במענק של המועצה האירופית למחקר, ה-ERC-CoG במסגרת תוכנית HORIZON 2020, עבור פיתוח מנגנוני הובלת תרופות ייחודיים על בסיס מבנים מולקולריים מותאמים, ובעקבותיו בעוד מענק של ERC-PoC נוכח הבטחת הפרויקט ותוצאות המחקר הפרה-קליני.
ב-2018 נבחרה לאחת מ-50 הנשים המשפיעות על ידי העיתון ליידי גלובס.
"עידן האלבומים" הוא כינוי לתקופה שהשתרעה מאמצע שנות ה-60 ועד אמצע שנות ה-2000 והתאפיינה בכך שאלבומים היו הצורה עיקרית של הוצאה וצריכה של מוזיקה.
האלבום יצאו בפורמטים שונים של אריך-נגן, קלטות שמע ותקליטורים.
זמרי ולהקות רוק מארצות הברית ומבריטניה שיחקו תפקיד מרכזי, ולעיתים קרובות התייחסו לתקופה זו כ"עידן האלבום-רוק".
המונח "עידן האלבומים" כלל גם את התקופה השיווקית והאסתטית סביב יציאת אלבום.
אלבומי אריך-נגן שווקו בתחילה למוזיקה קלאסית ולצרכנים מבוגרים ואמידים, וזכו לפופולריות באמצע שנות ה-60 כשאמנים כמו הביטלס הוציאו פרויקט מצליחים ושאפתנים בפורמט של אריך-נגן.
התעשייה אימצה את אופן ההפצה והשיווק של אלבומים, והם הפכו פופולריים בקרב צעירים ולעיתים קרובות שווקו כאלבומי קונספט על ידי זמרי רוק ונשמה.
בסוף שנות ה-70, מכירות יצירות באריך-נגן ירדו עם עליית הפאנק רוק (Punk rock), הדיסקו והקליפים של MTV.
התעשייה הגיבה על ידי החלפה הדרגתית של אריכי-נגן בתקליטורים, הוצאת פחות סינגלים כדי להגביר את מכירות האלבומים, והעלאת מחירי התקליטורים.
כוכבי פופ גדולים אימצו מודל השקה מורחב, ושיווקו אלבומים באמצעות סינגלים מובילים, וידאו קליפים, מרצ'נדייז, סיקור תקשורתי וסיבובי הופעות.
נשים ומוזיקאים שחורים זכו להכרה, וההיפ הופ פיתח זרם משלו לאלבומים.
בשנות ה-90, רוק אלטרנטיבי ומוזיקת קאנטרי זכו לפופולריות, שהובילה לשיא בהכנסות על סמך מכירות אלבומים.
עם זאת, רשתות שיתוף קבצים כמו נאפסטר ערערו על כדאיות הפורמט כשצרכנים החלו לשתף רצועות מאלבומים באופן דיגיטלי.
בתחילת המאה ה-21, שירותי הורדת מוזיקה והזרמת מוזיקה צברו פופולריות, מה שהוביל לירידה במכירות האלבומים ולמעבר להתמקדות בסינגלים.
פופ ומוזיקה אורבנית היו הז'אנרים הנמכרים ביותר, והוצאת אלבומי הפתעה הפכו לפופולריים.
בעוד שמכירות המוזיקה הפיזיות ירדו ברחבי העולם, מוזיקה שיצאה בפורמט של תקליטורים נותרה פופולרית במדינות כמו יפן, באמצעות שיווק אגרסיבי של מוזיקאים פופולריים במדינה.
אלבומי קונספט עשו קאמבק בסוף שנות ה-2010 עם תוכן אישי רלוונטי מבחינה תרבותית אשר זכו לשבחים.
אמני פופ וראפ זכו לנתוני השמעות אלבומים גבוהים עם שיווק מינימלי, תוך שהם מנצלים את תרבות הצריכה לפי דרישה של העידן הדיגיטלי, שהואצה במהלך מגפת הקורונה והשפעתה על תעשיית המוזיקה.
ההתקדמות הטכנולוגית בתחילת המאה ה-20 חוללה מהפכה במוזיקה המוקלטת.
תקליטים במהירות 78 סל"ד היה צורת ההפצה הסטנדרטית של מוזיקה, אבל הקיבולת המוגבלת וחוסר העמידות שלו הביאו לאריזתו בסיפרונים דמוי אלבום.
הצגת תקליטי פוליוויניל כלוריד (ויניל) בשנות הארבעים הביאה פחות רעש נלווה והגבירה את העמידות של המוצר.
RCA ויקטור וקולומביה רקורדס שלטו בשוק והיו חלוצות תקליט הוויניל באורך 12 אינץ' (אריך-נגן), המסוגל לכלול עד 52 דקות של מוזיקה.
קולומביה הציגה אריכי-נגן בשנת 1948, וכינתה אותם "אלבומי תקליטים", והוסיפה עיצוב גרפי לעטיפות.
בתחילה שווקו אריכי-נגן למוזיקה קלאסית, אך עד מהרה הפיצו על גביהם גם פסקולים של סרטים, הלקטות של מופעים בברודוויי, מוזיקת ג'אז וכמה אלבומי פופ.
אמני ג'אז העדיפו אריכי-נגן בשל הקיבולת הגדולה יותר שלהם, מה שאפשר להקליט הופעות שלמות.
בעוד שסינגלים של 45 סל"ד היו השוק העיקרי בשנות החמישים והשישים, אמני רוק בולטים הסתמכו על מכירות סינגלים.
הגעתם של הביטלס לארצות הברית בשנת 1964 סימנה את תחילתו של "עידן האלבומים הקלאסי" או "עידן אלבומי הרוק".
תנועת תרבות הנגד של שנות ה-60 הפכה את האלבומים להיבט מרכזי, שהובילה להופעתו של אלבום הקונספט.
אלבום קונספט כלל נושא מאוחד ושירים שזרמו זה אל זה.
בעוד שיש הטוענים שאלבום הקונספט היה קיים לפני עידן הרוק, הוא זכה לגדולה עם יציאתו של האלבום "Little Deuce Coupe" של הביץ' בויז בשנת 1963. האלבום של הביץ' בויז ו"Highway 61 Revisited" של בוב דילן נחשבים לדוגמאות מוקדמות של עידן האלבומים.
האלבום "Rubber Soul" של הביטלס משנת 1965 מצוטט לעיתים קרובות כנקודת מפנה שבה אלבומים הפכו ליחידת ההפצה העיקרית של יצירות מוזיקליות.
אלבומים בולטים אחרים משנת 1966, כמו "Aftermath" של הרולינג סטונז ו-"Pet Sounds" של הביץ' בויז, גיבשו את חשיבות עידן האלבומים.
העידן הביא הצלחה כלכלית והצהרות אמנותיות, והרחיק את הפוקוס מסינגלים ולהיטים.
תעשיית המוזיקה הבריטית אימצה זמרי ולהקות רוק ואלבומי באדג'ט בתגובה לביקוש המוגבר לאריכי-נגן.
נוטים להגיד שעידן האלבומים התחיל עם יציאת "Sgt.
Pepper's Lonely Hearts Club Band" של הביטלס בשנת 1967. הפצת האלבום סימנה שינוי בתפיסה של אלבומים כיצירות תרבותיות ועיצבה מחדש את הכלכלה של מוזיקת הפופ.
האלבום היה ארוז בעטיפת גייטפולד עם הערות אלבום ומילות השירים מצורפות.
לאחר מכן, מוזיקאים החלו להעסיק אמנים כדי שיעצבו להם עטיפות לאלבומים.
בשנת 1967 נרשם גל של אלבומי רוק חדשניים מבחינה אמנותית, כולל "Between the Buttons" של הרולינג סטונז, "Disraeli Gears" של קרים ו-"The Who Sell Out" של The Who.
"Purple Haze" של ג'ימי הנדריקס נחשב לסינגל הבכורה של עידן האלבום-רוק.
אלבומי קונספט בולטים נוספים צצו, כמו "White Album" של הביטלס, "We're Only in It for the Money" של אמהות ההמצאה ו-"Arthur" של הקינקס.
בסוף שנות ה-60 אמני נשמה כמו אייזק הייז ואריתה פרנקלין הוציאו אלבומי קונספט גם.
ארבעה אלבומים של הרולינג סטונז, מ-"Beggars Banquet" ועד "Exile on Main Street" נחשבים כשיא יצירתי במוזיקה פופולרית.
אמצע שנות ה-60 עד סוף שנות ה-70 היה עידן הזהב של האלבומים, עם יציאת "Sgt.
Pepper's Lonely Hearts Club Band" של הביטלס, שנחשב לתחילתו של עידן זה.
אלבומים הפכו לפלטפורמה לאמנים להפגין את החזון האמנותי שלהם ולצבור קהלי מעריצים נאמנים.
זמרי רוק ונשמה מתקדמים אימצו אלבומים מאוד רעיוניים שהופקו בצורה מורכבת, בעוד ש"The Dark Side of the Moon" של פינק פלויד הפך לסטנדרט במוזיקת רוק.
בשנות ה-70 הופיעו אלבומים בולטים של ג'וני מיטשל, אליס קופר וקיס, בעוד בוב מארלי ייצג את הסצנה הלא-אמריקאית/בריטית.
אלבומים כמו "Hot Buttered Soul" של אייזק הייז וסדרת האלבומים של אריתה פרנקלין לאטלנטיק רקורדס הביאו יותר מוזיקה ניסיונית ואומנות למוזיקת הנשמה.
אסתטיקת האלבומים של שנות ה-70 סיפקה חווית האזנה סוחפת, משופרת על ידי פטיפונים, אוזניות וסמים.
רצף אלבומים וגרפיקת העטיפות שלהם מילאו תפקידים חשובים.
עם זאת, עליית הפאנק רוק (Punk rock) והדיסקו בסוף שנות ה-70 הביאה לירידה במכירות האלבומים ולחזרה להתמקדות בסינגלים.
הצלחתם של אלבומים בז'אנרים אחרים, כמו ג'אז, פחתה כשהפופ והרוק שלטו בשוק.
עד סוף שנות ה-70, שחקנים פופולריים נאבקו לשמור על רמת ההצלחה שהושגה בעידן האלבומים, והציפיות החלו להשפיע על הצלחתם.
הירידה במכירות תקליטי האריך-נגן בסוף שנות ה-70 סימנה את סוף תקופת השגשוג שנבעה מהוצאת אריכי-נגן.
תעשיית המוזיקה התמודדה עם תחרות מתעשיית הקולנוע ומשחקי הווידאו הארקייד, והקליפים של MTV הדגישו מחדש את הפופולריות של סינגלים בשנות ה-80 ותחילת שנות ה-90. ל-MTV היה תפקיד משמעותי בהחזרת הסינגל לכלי שיווקי, תוך שינוי העדפות הצרכנים לכיוון להיטים חד פעמיים.
בשנות ה-80, כוכבי פופ כמו מייקל ג'קסון ומדונה השתמשו בסינגלים ובקליפים כדי ליצור עניין באלבומים שלהם.
זה הוביל לפיתוח השקות אלבומים מודרניות, שמטרתן לשמר את המומנטום השיווקי למשך תקופה ממושכת.
ההשקה כללה בדרך כלל סינגל מוביל קצבי, קליפים מושכי תשומת לב, סיקור עיתונאי, מרצ'נדייז והודעות על סיבובי הופעות.
חברות התקליטים הסתמכו במידה רבה על פלטפורמות כמו MTV כדי לקדם הצלחה מסחרית מיידית.
בעוד שאלבומים שיצאו בתקופה זו היו בעיקר של מוזיקאים מז'אנר הרוק, היו כמה הפצות יוצאות דופן בצורה של אלבומי פאנק כמו "London Calling" של הקלאש ואמנים כמו פרינס, קייט בוש ופאבליק אנמי.
ז'אנר ההיפ הופ זכה גם להצלחה ביקורתית עם אלבומים מצליחים של אמנים כמו ראן די אם סי, ביסטי בויז, Boogie Down Productions, פאבליק אנמי ואריק בי אנד ראקים.
פרויקטים אלה סימנו את "תקופת השגשוג" ו"עידן האלבומים" של ההיפ הופ מסוף שנות ה-80 ועד סוף שנות ה-90. המגמות המתפתחות בתקופה זו הובילו לשינוי שמות וסיווג מחדש של ז'אנרים, כגון סיווג מוזיקת "פופ רוק" ל"רוק קלאסי".
בשנות ה-80 הוסיף פורמט האלבומים לשלוט בשוק המוזיקה עם הופעתה של קלטת השמע.
קלטות אפשרו למשתמשים ליצור מיקסים משלהם, שהפכו פופולריים עם השקת הווקמן בשנת 1979. נגני התקליטורים והדיסקמן הנייד, שהושקו בשנת 1984, החלו להחליף אריכי-נגן כפורמט האלבום הסטנדרטי.
עלייתם של קלטות ותקליטורים הביאה לשינויים באופן שבו אנשים צרכו מוזיקה, כשהקלטות ביתיות ודילוג קל יותר על שירים הפכו לנפוצים.
בשנת 1987 הביאה הפופולריות של התקליטור לשנה הרווחית ביותר עבור תעשיית המוזיקה.
עם זאת, התקליטורים גם גברו על תקליטי האריך-נגן, ובסופו של דבר קלטות איבדו את הפופולריות שלהן גם לתקליטורים.
במהלך תקופה זו, אלבומים ישנים יותר הוצאו מחדש בתקליטור, במיוחד הקטלוג המלא של הביטלס.
המהדורות המחודשות הללו פנו לדור הבייבי בום וחפפו לסרטי רוק קלאסיים ואוספים של אלביס פרסלי.
עם זאת, אלבומים מסוימים התעלמו מהוצאה דיגיטלית עקב בעיות משפטיות וחוזיות.
חברות התקליטים החלו ללחוץ על צרכנים לקנות אלבומים על ידי הימנעות מהוצאת סינגלים.
המכירות של סינגלי ויניל בגודל שבעה אינץ' ירדו והוחלפו ברובן בסינגלי קלטות, אך אף פורמט לא נמכר כמו האלבומים.
בשנות ה-90 נרשמה התפשטות של הפקת אלבומים, עם מספר מוערך של 35,000 אלבומים שיצאו ברחבי העולם מדי שנה.
ב-1991, האלבום "Nevermind" של נירוונה זכה לשבחי המבקרים ולמכירות אדירות, מה שהוביל לפריחה של ז'אנר הרוק אלטרנטיבי.
מוזיקת הקאנטרי גם חוותה שגשוג עם אמנים כמו גארת' ברוקס ושאניה טוויין, בעוד שמוזיקת הראפ, במיוחד גנגסטה ראפ, חוותה שגשוג מהיר עם אמנים כמו ד"ר דרה וסנופ דוג.
במהלך תקופה זו, הוצאת שיר בודד כמעט ולא הייתה קיימת בארצות הברית.
תעשיית המוזיקה הגיעה לשיא המסחרי שלה ב-1999, והניבה הכנסות של 15 מיליארד דולר ממכירות, בעיקר מתקליטורים.
יש תפיסות שונות מתי הסתיים עידן האלבומים.
"Nevermind" של נירוונה מצוטט לעיתים קרובות כנקודת סיום, בעוד שהאלבום "OK Computer" של רדיוהד מ-1997 נתפס כיצירה פורצת גבולות שהשיגה הצלחת מיינסטרים.
המבקרים ציינו ירידה ביושרה בקרב התעשייה והאמנים, עם עליית מחירי הדיסקים והתמקדות ברווח ולא ביושרה אמנותית.
בעוד שחלק מהפרויקטים המשיכו לתמוך באידיאלים מוקדמים יותר של עידן האלבומים, רבים אימצו שיטות הקלטה נוחות יותר כדי לנצל את מומנטום התקליטורים.
בתחילת שנות ה-2000, העלייה של הורדות MP3, פסקולים של סרטים, משחקי וידאו, טלוויזיה בכבלים והאינטרנט הביאו לירידה בפופולריות של האלבומים.
נאפסטר, שירות שיתוף קבצים, אפשר למשתמשים להוריד בקלות שירים בפורמט MP3, ותרם עוד יותר לירידה בפופולריות האלבומים.
למרות ההשבתה של נאפסטר בשנת 2001, צצו שירותי הורדת מוזיקה אחרים, והאייטונס של אפל והאייפוד הפכו פופולריים, מה שהקל על מהפכת המוזיקה הדיגיטלית.
המכירות של פורמטים פיזיים של מוזיקה ירדו בצורה משמעותית, עם התאוששות קצרה ב-2004 עקב הצלחת אלבומים כמו "Confessions" של אשר ו-"The Eminem Show" של אמינם.
מוזיקה אורבנית, במיוחד ראפ, שלטה בסצנת הפופ בתקופה זו, כאשר אמנים כמו אשר, אמינם ו-50 סנט זכו להצלחה מסחרית.
במהלך שנות ה-2000 המוקדמות הופקו תקליטים חדשניים ורלוונטיים לתרבות בז'אנרים כמו R&B, היפ הופ ופופ.
אמנים כמו קניה וסט, דיאנג'לו, טימבלנד והנפטונז דחפו את גבולות הז'אנרים הללו ויצרו אלבומים באורך מלא שזכו לשבחים.
זה קרא תיגר על התפיסה המסורתית לפיה אלבומים מבוססי גיטרת רוק הגדירו את עידן האלבומים, כפי שהדגים "Kid A" של רדיוהד.
בעוד שאלבומי רוק חזרו על צלילים ישנים יותר או התקשו להגיע להישגים מסחריים, מוזיקה אורבנית זכתה ליוקרה מסחרית ותרבותית.
עם זאת, תעשיית המוזיקה עדיין התמודדה עם איומים מפיראטיות ומדיה מתחרה, כגון DVD, משחקי וידאו והורדת שירים.
מכירות הרצועות הדיגיטליות עלו על מכירות התקליטורים, מה שהצביע על העדפה להורדת שירים בודדים על פני אלבומים מלאים.
מכירות האלבומים ירדו באופן משמעותי עד 2009, כשהענף התמודד עם ירידה בהכנסות.
דאנס-פופ הפך לז'אנר הדומיננטי ברדיו להיטים עכשוויים, וזמרי פופ כמו ריהאנה בנו את הקריירה שלהם סביב סינגלים דיגיטליים במקום מכירת אלבומים.
אמני רוק ותיקים כמו U2, עם קהל המעריצים הנאמן שלהם, נפגעו פחות מהירידה במכירות האלבומים, כשהם מסתמכים על הופעות כמקור הכנסה מרכזי.
עם המעבר למדיה דיגיטלית בשנות ה-2000, המושג "אספן" של אלבומים פיזיים הפך לתחום אספנות.
עם זאת, היו חששות לגבי שימור ארוך טווח של אוספים דיגיטליים עקב החשש לחוסר העמידות של קובצי מדיה דיגיטלית פיזיים לאורך זמן.
הדעיכה של חנויות מוזיקה פיזיות הובילה גם להופעת אתרי אינטרנט כפלטפורמות לשמיעת אלבומים, כולל AllMusic, ספוטיפיי ו-Discogs.
הביטוי "מות האלבום" שימש לעיתים קרובות בתקשורת במהלך הירידה הזו, עם סיבות שיוחסו לאינטרנט, נתוני הורדות וציפיות משתנות של מאזיני מוזיקה.
אנשי תעשייה חזו שפחות אמנים יעשו קמפיינים מוכווני אלבום, וחלקם האמינו שעידן האלבומים הגיע לסיומו.
היו ביקורות על חברות תקליטים על כך שלא הכירו בפופולריות הגוברת של הזרמת מוזיקה ועל כך שלא הצליחו לעבוד עם פלטפורמות כמו נאפסטר כדי למצוא פתרון.
בשנות ה-2010, תעשיית המוזיקה נכנסה למה שתואר כ"עידן פוסט-אלבומים".
חברות התקליטים העבירו את המיקוד שלהן לפלטפורמות סטרימינג כמו ספוטיפיי ופנדורה, תוך שימת דגש על רשימות השמעה ורצועות בודדות במקום אלבומים מלאים.
ספוטיפיי הפכה לפלטפורמה דומיננטית לצריכת מוזיקה, כשספריות מוזיקה עברו מכונונים קשיחים אישיים ומדיה פיזית לאחסון ענן.
בעוד שמכירות האלבומים עלו לזמן קצר ב-2011, הן המשיכו לרדת כשהצרכנים הפסיקו לצרוך יותר ויותר אלבומים לטובת סינגלים.
למרות הירידה המסחרית של האלבומים, אמנים בעלי פרופיל גבוה כמו U2, טיילור סוויפט וקייטי פרי עדיין אימצו את הרעיון של "עידן האלבומים".
הם הציגו את הפרויקטים במסגרת קמפיינים על אלבומים, המזכירים אמני עבר כמו דייוויד בואי ומדונה.
הקמפיינים הללו כללו לעיתים קרובות השקות מוצר מופרזות עם אסתטיקה חזקה, אם כי חלקם זכו לביקורת על עודף האלמנט השיווקי הפרויקטים שלהם.
סוויפט בלטה כמתכננת קפדנית של קמפיינים בהשראת "עידן האלבומים", ויצרה אסטרטגיה מוצלחת ונבדלת מאמנים אחרים.
באמצע שנות ה-2010, אסטרטגיית הוצאת אלבום הפתעה צברה פופולריות בקרב אמנים פופולריים.
אמנים כמו ביונסה אימצו את הגישה הזו, והוציאו אלבומים ללא הודעה מוקדמת כדרך להילחם בהדלפות לאינטרנט ועל מנת ליצור התרגשות בקרב מעריציה.
מגמה זו נתפסה כמענה לרצון של העידן הדיגיטלי לסיפוק מיידי ולמחזור החדשות הקבוע סביב יציאת אלבומים.
עם זאת, הייתה גם תחושת עייפות בקרב המבקרים והמאזינים שמצאו את זה מאתגר להתעדכן במהדורות מפתיעות ובטירוף המדיה החברתית הנלווה.
למרות עליית המוזיקה הדיגיטלית והירידה במכירות האלבומים הפיזיים, חלק מהמבקרים עדיין האמינו באלבום כקונספט אמנותי משמעותי.
הם טענו שכל עוד אמנים ימשיכו להופיע ולמכור סחורה, הם גם יוציאו אוספי שירים בצורה של אלבומים.
גם הנגישות לציוד הקלטה ולהפקת אלבומים תרמו לרלוונטיות המתמשכת של האלבומים.
מוזיקאים ברמות שונות הצליחו ליצור אלבומים ולשמר את עבודתם לדורות הבאים.
בשנת 2019, היו תחזיות שפורמט האלבום לא היה מת אלא עובר שינוי.
אמנים רבים הוציאו אלבומי קונספט, ועסקו ביצירותיהם בנרטיבים ונושאים אישיים.
אלבומים אלו עסקו בנושאים כמו אינטימיות, הצטלביות, חיים כאפרו-אמריקאים, דיכוי נשים ואבל.
דוגמאות לאלבומים כאלה כללו את "Jaime" של בריטני הווארד, "Jimmy Lee" של רפאל סעדיק, "Eve" של רפסודי, "On the Line" של ג'ני לואיס ו-"Ghosteen" של ניק קייב.
כמה מבקרים ועיתונאים האמינו שאלבומים הם עדיין אינטגרליים ומרכיבים של יצירה מוזיקלית ואומנות.
הם הדגישו את מגוון האמנים ואת הנושאים הרציניים שנחקרו באלבומים משנות ה-2010, כמו אבל, גזענות ופוליטיקה של זהויות.
האלבומים נתפסו כמציעים גישה רעננה לתעשייה משתנה.
מבחינת מכירת תקליטורים והזרמת תקליטורים, טיילור סוויפט צוינה כאחד האמנים הבודדים שעדיין מכרו תקליטורים ולא אימצו את שירותי הסטרימינג במלואם עקב חששות לגבי פיצוי הוגן למוזיקאים.
עם זאת, היא כן הוציאה את אלבומה "Lover" מ-2019 בפלטפורמות הסטרימינג הגדולות, מה שמעיד על שינוי בגישה שלה.
יציאתו של "Lover" נתפסה בעיני חלק כעלולה לסמן את דעיכת התקליטורים כפורמט.
עידן ברנשטיין הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשמש כמח"ט חטיבת האש שבטה
ברנשטיין התגייס לצה"ל בשנת 2001 לגדוד 334 בהמשך תפקד כמפקד סוללה בגדוד במלחמת לבנון השנייה, בהמשך תפקד כקצין אג"ם בחטיבה 282 וקצין אג"ם באוגדה 36. לאחר שהועלה לדרגת סא"ל מונה למפקד גדוד 411 בין השנים 2018–2020. בשנת 2022 הועלה לדרגת אל"ם ופיקד במשך 3 שנים על עוצבת התקומה.
עידן הסילון הוא תקופה בהיסטוריה של התעופה המוגדרת על ידי הופעת מטוסים המונעים על ידי מנועי טורבינות סילון והשינויים החברתיים והתרבותיים שנוצרו על ידי טיסות הסילון המסחריות.
המונח "עידן הסילון" נטבע בסוף שנות ה-40. באותה תקופה, המטוסים היחידים שהיו מונעים על ידי סילון היו סוגים צבאיים, רובם מטוסי קרב.
הביטוי שיקף את ההכרה שמנוע הסילון חולל, או יחולל בקרוב, שינוי עמוק באווירונאוטיקה ובתעופה.
במלחמת העולם השנייה פותחו מנועי הסילון הראשונים.
הפאוור ג'טס W.1 בבריטניה, וההיינקל HeS 3 בגרמניה הנאצית.
מנועי הטורבו-פרופ הראשונים גם הם פותחו במהלך המלחמה, אם כי מנועים אלו טסו רק על גבי מטוסי ניסוי לפני סוף המלחמה.
הדה הבילנד קומט היה למטוס הנוסעים הסילוני הראשון שנכנס לשירות בשנת 1952. הויקרס ויסקונט הבריטי שנכנס לשירות בשנת 1953 היה למטוס הסדרתי הראשון שעשה שימוש במנועי טורבו-פרופ.
במהלך מלחמת קוריאה (1950-1953), מטוסי הקרב הסילוניים הסובייטים והאמריקאיים הציגו עליונות כמעט מוחלטת על כל מטוסי הבוכנה בזירה.
העליונות הייתה כה משמעותית עד שתוך זמן קצר נזנחו כל המטוסים הנשענים על מנועי בוכנה, וכמעט כל מטוס קרב או מפציץ חדש שיוצרו, היו סילוניים.
בשנות ה-1950 מסוקים ראשונים שהונעו על ידי מנועי טורבו-ציר עלו לאוויר.
הכוח הגדול יותר של מנועים אלו אפשר למסוקים להפוך למכונות חזקות עם שימושים מרובים, בעוד שלפני שימושם היה מוגבל על ידי כוח מנועים צנוע.
במהרה מטוסי הסילון הצבאי החלו לשבור את מהירות הקול.
עליית מדרגה זאת בביצועים גם גרמה לתקוות שמטוסי נוסעים סילוניים יוכלו לטוס במהירות על-קולית, אבל רק שני מטוסים כאלו נכנסו לשירות – הקונקורד וה-טופולב Tu-144, ומהם רק הקונקורד היה בעל שירות ארוך ומשמעותי, אם כי גם הוא לא הצליח להיות ריווחי.
בתעופה אזרחית מנועי סילון אפשרו למטוסים לטוס מהר יותר, אבל גם גבוה יותר בצורה יעילה יותר.
במיוחד עם הטמעת מערכות דיחוס תא ויצור כלי טיס עם תאים מדוחסים, הדבר אפשר טיסה בגבהים שלא היו נגישים למטוסי נוסעים לפני.
בגבהים אלו, המטוס חווה פחות תופעות מזג אוויר, וכן פחות גרר ועל כן טס בצורה יעילה יותר במהירות גבוהה יותר ולמרחקים רחוקים יותר.
בעוד שלפני עידן הסילון מטוסי נוסעים בוכנתיים היו צריכים לנחות בשדות מעבר בשביל לחצות אוקיינוסים ויבשות, מטוסי הנוסעים הסילוניים יכלו להמריא ולחצות מרחקים גדולים ואף את האוקיינוס האטלנטי בטיסה אחת.
כמו כן זה אפשר הגדלת תא הנוסעים ויצור מטוסים שיחסית למשקלם יכלו לשאת כמות גדולה יותר של נוסעים.
מבחינת אחזקה, טיסה בגובה רב יותר ומיעוט הרטט יחסית למנועי הבוכנה הגדיל משמעותית את אורך חיי מבנה המטוס, והוזיל את עלויות האחזקה.
לפני עידן הסילון מטוסים היו מפתחים סדקים וכשלים מבניים מהר יחסית, ואילו גוף של מטוס נוסעים סילוני נהיה מוגבל באורך שירותו בעיקר במספר המחזורים של עלייה וירידה בגובה (בגלל דיחוס התא שהיה גורם להתרחבות התא במהלך טיפוס לגובה ולהפך במהלך הנמכה) ולא בגלל רטיטות שנוצרות מהתנגדות האוויר או המנוע.
במיוחד במטוסי הסילון הגדולים יותר שטסים בנתיבים ארוכים וכך גם חווים פחות מחזורים, אורך חייהם הוארך בעשרות שנים, ככה שההשקעה בהם נהייתה כדאית.
ונתח מחיר הקנייה והאחזקה הגדול של מטוסים אלו הפכו להיות מנועי המטוס, אשר סביבם נוצר שוק של השכרה ושירות.
שיפור מתמיד במנועי המטוס וכן במרכיבים אווירודינמיים ומכניים אפשרו הקטנת עלויות טיסה לנוסע לרמה שהיא ברת השגה לשכבות אוכלוסייה רחבות, וקבוצות סוציו-אקונומיות מרובות יותר.
בשנת 2023 כ-3.8 מיליארד נוסעים טסו בטיסות מסחריות, רוב רובם במטוסי סילון.
במטוסים צבאיים, המעבר למטוסי סילון היווה שינוי כה משמעותי, עד שינוי המושגים והשיח על כלי טיס.
קפיצות בביצועים וביכולות המשיכו גם לעומק עידן הסילון ולכן השיח מתנהל סביב דורות של מטוסי קרב.
בעוד מטוסי קרב דור ראשון הם מטוסי סילון מוקדמים.
אלה היו פשוטים ובסיסיים יחסית, מטוסי דור שני היו למהירים ומורכבים בהרבה, במהלכם טיסה על-קולית הפכה ליכולת ברת השגה, ואף רצויה.
עליונות אווירית גם הפכה למושג צבאי מרכזי.
השגת עליונות אווירית (או מניעת השגתה מהאויב) גם מתאפשרת על ידי ביצועי כלי הטיס הסילוניים.
זה התבטא גם בעיצוב מטוסי ההפצצה גם, שנהיו למהירים ומורכבים מאוד, חלקם גם בעלי יכולות של טיסה על קולית.
מטוסי תובלה נשארו תת-קוליים, אבל גם הם עברו שינוי מעמיק.
מטוסים אלו משתמשים במנועי טורבו-פרופ או טורבו-מניפה לרוב, אבל טווח הטיסה שלהם, וכושר הנשיאה שלהם עלה משמעותית.
זה אפשר לתובלה אווירית (בעיקר במדינות מערביות) להקנות יכולת לפעול מכמעט כל מקום בעולם.
עידן אהרון דהן (נולד ב-7 במרץ 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק כקיצוני במכבי פתח תקווה.
דהן החל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של מ.ס.
ב-13 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בניצחון 0–2 על סקציה נס ציונה.
ב-28 ביוני הבקיע צמד בניצחון 2–5 על מכבי נתניה.
עונה לאחר מכן רשם 16 הופעות וכבש שער אחד.
בספטמבר חתם בהפועל אשדוד מהליגה הלאומית במדיה שיחק שנתיים.
ב-26 ביוני 2023 חזר לליגת העל כאשר חתם בהפועל ירושלים.
בינואר 2025 הושאל למועדון ספורט אשדוד.
ב-25 ביוני 2025 חתם לשנתיים בעירוני טבריה.
ב-21 בספטמבר 2025 חתם במכבי פתח תקווה.
עידן בן-טל (נולד ב-10 במאי 1994) הוא שדרן רדיו, עורך מוזיקלי, די ג'יי, מפיק ועיתונאי מוזיקה ישראלי.
בן-טל נולד בתל אביב בשנת 1994 וגדל בעיר כפר-סבא.
בשנת 2012, התגייס בן-טל לגלי צה"ל לתפקיד עורך מוזיקלי.
במסגרת שירותו הצבאי ערך את התוכניות "מדינה בדרך", "שתיקת הכבישים", "נעים", "מתגלגלים" ו"קולות החיילים" בגלגלצ, "לא רוצים לישון" ו"חותרים למגע" עם טייכר וזרחוביץ בגלי צה"ל, לצד תוכניות ספיישל שבועיות ומגזין המוזיקה של התחנה "הפרעת קשב".
בשנה השלישית לשירותו ניהל בן-טל את התקליטיה של התחנות, כחבר בוועדת הפלייליסט קידם בן-טל את הגל החדש של ההיפ הופ הישראלי באותה התקופה.
לאחר שירותו הצבאי, החל לעבוד כעורך מוזיקלי באקו 99 והיה חבר בצוות הפיתוח של יישומון התחנה.
בהמשך, עבד כאיש יחסי ציבור של מוזיקאים שונים, וכיועץ מוזיקלי בתוכנית דה וויס בשנת 2013 לצד ייעוץ מוזיקלי לפרסומות, סדרות טלוויזיה וסרטים.
בין השנים 2018–2021 התגורר בברלין, גרמניה, שם למד הפקת מוזיקה אלקטרונית בבית הספר Catalyst.
חלק מהתקופה שימש עורך מוזיקלי באפל מיוזיק.
עם שובו לישראל החל לעבוד בתאגיד השידור הישראלי, כעורך מוזיקלי ושדרן בכאן 88 וכאן גימל.
במסגרת עבודתו, עורך ומגיש בן-טל את "משמרת חצות" (מאוחר יותר "עד חצות"), רצועת המוזיקה האלקטרונית היומית של כאן 88. בנוסף, עורך תוכניות נוספות לצד תוכניות ספיישל ממגוון ז'אנרים.
לצד עבודתו ברדיו, עובד גם כדי ג'יי ואוצר של מועדון ה"רפי" לצד אירועים נוספים בתדר אף.אם, מוסד תרבות שוליים בתל אביב.
כמו כן, מפיק בן-טל מסיבות ואירועים.
עידן דרשוביץ (נולד ב־1982) הוא חוקר מקרא ישראלי ופרופסור באקדמיה.
מאז תחילת שנת הלימודים תשפ"א (2020/21), הוא משמש כראש הקתדרה לתנ"ך באוניברסיטת פוטסדאם בגרמניה.
דרשוביץ למד במשך מספר שנים בישיבת הסדר, ולאחר מכן המשיך את לימודיו האקדמיים באוניברסיטה העברית בירושלים, שם השלים דוקטורט במקרא.
בשנת 2017 מונה לחבר אגודת העמיתים של הרווארד, קבוצת חוקרים מצטיינים צעירים באוניברסיטת הרווארד.
בשנת 2020 מונה לראש הקתדרה לתנ"ך באוניברסיטת פוטסדאם, במסגרת המכון לתאולוגיה יהודית.
מינוי זה כלל גם את קביעת משרת הפרופסור במרכז ללימודים יהודיים ברלין־ברנדנבורג כפרופסורה מטעם מדינת ברנדנבורג באוניברסיטת פוטסדאם.
הוא חבר באגודה לספרות מקראית (SBL).
תחום מחקרו העיקרי הוא ההיסטוריה של הרכב הטקסטים המקראיים.
במאמר שפורסם בכתב העת Zeitschrift für die alttestamentliche Wissenschaft טען דרשוביץ לראשונה כי קטעי מוזס וילהלם שפירא, אשר נחשבו לזיוף מאז המאה ה־19, הם אותנטיים, ומהווים גרסה מוקדמת של ספר דברים.
טענה זו זכתה להתייחסות בתקשורת, ובמרץ 2021 פורסמה בניו יורק טיימס.
עידן גיל (נולד ב-19 באוגוסט 1978) הוא שחקן, ותסריטאי ישראלי.
עידן גיל נולד וגדל במזכרת בתיה, הבכור מבין ארבעה אחים.
אמו עוסקת בהוראת השפה הערבית.
את הכשרתו בתחום המשחק רכש אצל הבמאי והמורה יורם לוינשטיין.
במסגרת עבודתו בעבר במערך ההדרכה של פארק מיני ישראל, גילם דמויות מפתח מן ההיסטוריה היהודית והישראלית, ובהן בנימין זאב הרצל, דוד בן-גוריון ואברהם אבינו.
בחנוכה 2013 השתתף במחזמר "בגדי המלך החדשים" שהועלה על ידי תיאטרון "נדנדה".
החל מ-2022 הפך לכותב של מופעי הסטנדאפ של הקומיקאי שלומי קוריאט.
מתגורר בהוד השרון, נשוי ואבא לשני ילדים.
שנהסדרהתפקיד2005טלנובלה בע"מיעקוביאן2006האלופהשגיא פלתיאל2008דבר עם הסוכן שלידוידוף / נועה תשבי / דמויות שונותמלכוד 24גילרמן / דמויות שונות2009דאוסזאביקופיקוג'ומבה2010חסמבה דור 3אליק (אלי)האחות הקטנהדמויות שונות2011טלוויזיה במיטבהאברבוך2012הפרויקט הירוקדמויות שונות2013המשרדשוטר2014השפסעלךמוכר עורלות2014–2018שבט צוצלתפילי2016עקרון ההחלפהירין פריד2017אלישעמלך2018אילתקטןקצרצרים2019רק להיום2021מצולמיםדובי
שנהפרויקט2008בובות -חדר הלבשהדבר עם הסוכן שלימלכוד 242009האחות הקטנה VIP2010האחות הקטנההיכל התהילה2011טלוויזיה במיטבהאנשים2012צחוק מעבודההפרויקט הירוקאל תענו לי!2013ארץ נהדרתמחוץ לחוק2014מועדון לילה2015חדשות מהעבר2018בית הכלבים2020קומדי סטאר2021סטנד אפ NATION
עידן ברקאי (נולד ב-12 במרץ 1981) הוא שחקן ישראלי.
ברקאי נולד בשם עידן רבינוביץ.
למד לתואר ראשון בחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב.
+שנהפרויקטדמות2007המוביליםיאיר2008רביעיית רןארז בלוםכחוליםהברמן2010הבוררגידי2014בגינה של ליןקשי2016סופשלידור חכמי2017רוןעידןקומדי סנטרל סטיישןדמויות שונות2018פעם בשבוע עם תם אהרון2019צומת מילריואש2021שבאבניקים2022גולדה ומאיראגסי2025מועדון הסטנד-אפ
+שנהפרויקטדמות2009נתיב המזלות2011מונה ליזה בכפראפי2014החבורה האחרונה2015אבוללהאבוללה2016ילדי הסתיוחייל2017המועדון לספרות יפה של הגברת ינקלובהיוחאיסיפור אהבה ארץ ישראלינחום2019בזמקשוטר2023גן קופיםמני שילון
עידן אלכסנדר (נולד ב-29 בדצמבר 2003) הוא נגד ישראלי-אמריקאי שנחטף לעזה כשהיה חייל על ידי מחבלי חמאס במהלך טבח שבעה באוקטובר ושוחרר לאחר 584 ימים בשבי.
אזרחותו הכפולה האמריקאית-ישראלית והיותו חייל ישראלי הפכו את המקרה שלו לבולט במיוחד.
שחרורו של אלכסנדר היה תוצאה של משא ומתן אינטנסיבי בו השתתף הבית הלבן, ונדון בפגישות עם הנשיא דונלד טראמפ בחדר הסגלגל.
אלכסנדר נולד בתל אביב, ישראל, ב-29 בדצמבר 2003. משפחתו עברה לארצות הברית כשהיה תינוק.
בתיכון היה שחיין מצטיין וחובב ספורט אתגרי.
בשנת 2022, לאחר סיום התיכון עלה אלכסנדר לישראל.
והתנדב לשירות צבאי בצבא ההגנה לישראל בחטיבת גולני.
במהלך מתקפת ה-7 באוקטובר על ישראל, חטפו פעילי חמאס את אלכסנדר מהבסיס הצבאי בו שירת.
הוא התנדב לשהות שם במהלך השבת, כדי לחלוק עם חבריו את נטל השמירה.
לפי דבריו, הוא התמודד לבדו עם כמעט 30 מחבלי חמאס לפני שנחטף.
אלכסנדר היה אחד משישה אמריקאים שנלקחו בשבי על ידי החמאס.
אלכסנדר הוחזק במנהרות תת-קרקעיות, בבתים, במסגדים, בבתי ספר ובאוהלים.
הוא דיווח על רעב בשבי, ואיבד כרבע ממשקל גופו.
במשך זמן מה הוא הוחזק עם מתן צנגאוקר ועם איציק אלגרט, שגופתו הוחזרה בפברואר 2025 לאחר מותו מהתקף לב בעקבות עינויים שעבר.
על פי עדויותיהם של בני הערובה התאילנדים, אלכסנדר תמך בהם, והסביר באנגלית לאנשי החמאס שהתאילנדים היו עובדים זרים, לא ישראלים.
אלכסנדר סיפר כי הוחזק בכלוב במנהרה תת-קרקעית כשידיו ורגליו כבולות, ולעיתים תכופות הוא הוכה.
בסוף נובמבר 2024, 421 ימים ממועד החטיפה, פרסם חמאס סרטון של אלכסנדר מהשבי.
הסרטון ותוכנו הופצו לציבור באישורה של משפחתו.
באפריל 2025, אבו עוביידה, דובר גדודי עז א-דין אל-קסאם, אמר כי חמאס איבד קשר עם הקבוצה שהחזיקה באלכסנדר.
משפחתו של אלכסנדר נפגשה עם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ מספר פעמים.
ב־12 במאי 2025, לאחר 584 ימים בשבי, הוחזר אלכסנדר לישראל במסגרת עסקה שנעשתה ישירות בין חמאס לארצות הברית, ללא תמורה וללא תנאים.
במשא ומתן השתתפו גם מזכיר המדינה מרקו רוביו ושליח מיוחד של ארצות הברית לבני ערובה, אדם בוהלר.
במהלך השחרור מסרו לוחמי חמאס רעולי פנים את אלכסנדר לעובדי הצלב האדום בח'אן יונס.
בניגוד לטקסי שחרור בני הערובה הקודמים, הוא לא הוצג בפני קהל.
אלכסנדר היה החטוף בעל אזרחות אמריקאית האחרון ששוחרר בחיים משבי חמאס.
לאחר שחרורו קיבל אלכסנדר מסטיב ויטקוף שרשרת מגן דוד, אשר הייתה שייכת לבנו המנוח של ויטקוף, אנדרו.
ביום חזרתו לעיר מגוריו טנפליי שבניו ג'רזי, התקבל אלכסנדר על ידי קהל רב, וזכה לברכות מחבר הקונגרס ג'וש גוטהיימר, שהגדיר את השיבה כיום חג למדינה.
ב-3 ביולי 2025 התקבל אלכסנדר על ידי הנשיא טראמפ בבית הלבן.
משפחתו קראה לממשלת ישראל להמשיך במאמצים לשחרור 58 בני הערובה שנותרו בעזה.
באירוע חגיגי שנערך בספטמבר 2025 על ידי ידידי צה"ל בניו יורק, הודיע אלכסנדר כי ישוב לישראל כדי לשרת בצבא ההגנה לישראל.
בדצמבר 2025 דווח שעידן אלכסנדר חתם בשירות קבע בצה"ל.
עידן טל (נולד ב-13 בספטמבר 1975) הוא כדורגלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדת הקשר.
טל נולד בבאר שבע לאב יליד עיראק, ולאם ילידת מרוקו, וגדל במעלה אפרים, משם עבר עם משפחתו לגבע בנימין והתחנך בירושלים.
בגיל 11 החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מועדון הפועל ירושלים, ולאחר מכן עלה לקבוצת הבוגרים והחל את הקריירה המקצוענית שלו.
בינואר 1997 עבר לשחק בקבוצת מכבי פתח תקווה מליגת העל, ובאמצע עונת הושאל לחצי עונה להפועל תל אביב.
במחזור ה-20 כבש את שער הניצחון מול בית"ר ירושלים, שהיה לשערו הראשון בקבוצה.
טל הבקיע 2 שערים בליגה במדי הפועל תל אביב, והוסיף 2 שערים במסגרת גביע המדינה, כולל ברבע הגמר מול הפועל כפר סבא, ובתום העונה זכה עם הקבוצה בתואר ראשון בקריירה, לאחר ניצחון על בית"ר ירושלים בגמר הגביע.
בשנת 1999 החל טל לשחק באירופה, כאשר עבר למרידה מהליגה השנייה בספרד, למשך עונה אחת.
לאחר מכן עבר לאנגליה, וחתם בקבוצת אברטון מהפרמייר ליג, שם שיחק במשך שנתיים וחצי, ולאחר מכן חזר לספרד וחתם בקבוצת ראיו ואיקאנו מהליגה הראשונה, שם שיחק כחצי עונה ולא הצליח לסייע לקבוצה להינצל מירידה לליגה השנייה.
בחלון ההעברות של עונת שב לשחק בליגה הישראלית ועבר למכבי חיפה.
טל היה שותף למאבק האליפות של מכבי חיפה באותה עונה.
הוא כבש חמישה שערים בשלושת המחזורים האחרונים אך חיפה סיימה את העונה במקום השני בגלל הפרש שערים נמוך מזה של האלופה מכבי תל אביב.
לאחר אותה עונה, זכה טל במדי חיפה בשלוש אליפויות רצופות.
בשנייה מביניהן, בעונת , כבש 13 שערים וזכה בתואר כדורגלן העונה מטעם עיתון מעריב.
לקראת עונת חתם בבולטון וונדררס מהפרמייר ליג, ושם שיחק במשך עונה אחת.
ב-7 ביולי 2007 חזר שוב לישראל, וחתם בבית"ר ירושלים, ובכך עורר כעס מצידם של אוהדי קבוצת מכבי חיפה, כיוון ששבועות לפני הצטרפותו לבית"ר התאמן עם מכבי חיפה והודיע כי הוא מעוניין לשוב ולשחק בקבוצה.
באותה עונה זכה טל עם בית"ר בדאבל, ובעונה שלאחר מכן זכה עמה בגביע המדינה, לאחר שהצטיין במשחק הגמר מול מכבי חיפה.
בעונה שלאחר מכן זכה עם הקבוצה גם בגביע הטוטו.
ב-8 ביולי 2011 חתם טל על חוזה לשלוש שנים בקבוצת נעוריו הפועל ירושלים, העולה החדשה לליגה הלאומית.
סוכם כי בתום תקופת החוזה יצטרף טל לצוות המקצועי בקבוצה.
ב-8 באפריל 2012 נקנס והושעה על ידי קבוצתו עד לסיום העונה בעקבות תקרית במהלך אימון בה התחצף למאמנו לופא קדוש.
טל המשיך לשחק עוד עונה אחת בהפועל ירושלים, ובקיץ 2013 פרש ממשחק פעיל ומונה למאמן הקבוצה.
לזכותו של טל 69 הופעות במדי נבחרת ישראל, בהן כבש חמישה שערים.
ב-19 בפברואר 1998 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת טורקיה.
טל השתתף במשחקי הפלייאוף מול נבחרת דנמרק על העלייה ליורו 2000, ולאחר מכן היה שחקן קבוע בסגל הנבחרת במשחקי מוקדמות מונדיאל 2002, מוקדמות יורו 2004, מוקדמות מונדיאל 2006, ואת משחקו האחרון בנבחרת ערך ב-8 בספטמבר 2007, במשחק מול נבחרת אנגליה באצטדיון ומבלי, במסגרת מוקדמות יורו 2008.
ב-30 ביוני 2013 מונה טל למאמן קבוצת נעוריו, הפועל ירושלים.
כעבור פחות מחצי שנה, ב-4 בדצמבר, סיים את תפקידו בקבוצה.
בשנת 2016 החל ללמד חינוך גופני בישיבה תיכונית קריית נוער ירושלים שבשכונת בית וגן.
ב-2018 פורסם שהחל תהליך של חזרה בתשובה והתקרבות לדת.
כיום טל מגדיר את עצמו חרדי.
בתחילת עונת 2025/2026 הודיע מועדון הואדים גיסין 1912 פ"ת על צירופו לקבוצה כמנהל מקצועי
מתגורר ברמת שרת שבירושלים, ומשמש כמנהל בתי ספר לכדורגל באזור ירושלים ומאמן הנוער של קיבוץ קליה.
ומתנדב כמאמן בבית הלוחם בירושלים לנכי צה"ל.
עידן הקרח הקטן (או תקופת הקרח הקטנה; בראשי תיבות: תק"ה) הוא כינויה של תקופה של התקררות שנמשכה בערך מהמאה ה-14 ועד לאמצע המאה ה-19.
למרות שמו, אין מדובר בעידן קרח אמיתי במובן הגאולוגי - עידן קרח אמיתי נמשך מיליוני שנים וכולל יריעות קרח נרחבות, בעוד שעידן הקרח הקטן היה תקופת התקררות קצרה יחסית (כ-500 שנה) עם ירידה מתונה בטמפרטורות.
תקופה זו הביאה לסיום תקופה חמה יוצאת דופן הידועה כאופטימום האקלים הימי-ביניימי .
היו שלוש נקודות מינימום בעידן הקרח הקטן, בערך בשנים 1650, 1770 ו־1850, כשביניהן היו תקופות של התחממות קלה.
בתחילה חשבו כי תקופת הקרח הקטנה הייתה תופעה גלובלית, אולם ככל שנאספו יותר נתונים הפך הדבר ברור פחות.
יש הסבורים כי היא התרחשה רק בחצי הכדור הצפוני ולא בכל העולם.
תקופת הקרח הקצרה גרמה לחורפים קרים מאוד בחלקים שונים של העולם, אך היא תועדה בעיקר באירופה ובצפון אמריקה.
באמצע המאה ה-17 הקרחונים באלפים השווייצרים התקדמו, כשהם בולעים בתים והורסים כפרים.
נהר התמזה והתעלות והנהרות של ארצות השפלה קפאו בדרך כלל בחורף, ואנשים גלשו על הקרח.
על נהר התמזה התקיים מדי חורף "יריד כפור" (); במהלכו העמידו רוכלים עגלות ודוכנים על הנהר הקפוא.
בזכות היותו אירוע ציבורי נותרו מספר ציורים המתעדים את יריד הכפור על התמזה.
החוקרים Pereira ו־Bastos מאוניברסיטת פורט בפורטוגל, הראו כי השפעות עידן הקרח הקטן ניכרו בעוצמה בין המאה ה־14 למאה ה־19, עם שיאים חריפים במיוחד בתקופות המינימום הסולארי — המינימום של מאונדר (1645–1715) ומינימום דלטון (1792–1820).
לפי מחקר סינתטי שפורסם בשנת 2021, תועדו בפורטוגל אירועי אקלים קיצוניים לאורך מאות שנים, ביניהם שיטפונות חורפיים עזים, שלגים באזורים שאינם הרריים, סערות חזקות ובצורות ממושכות בקיץ.
בשנים 1663–1665 הציפו נהרות מרכזיים כמו הדורו, המונדהגו והתֵּש (Tejo) שטחים חקלאיים נרחבים וגרם להרס יבולים, לירידה בייצור המזון ולהתפרצות רעב.
במקרים נוספים דווח על קריסת תשתיות (כגון גשרים), על תמותה גבוהה של בעלי חיים ועל ריבוי תחלואה ומגפות במיוחד באזורים מישוריים שהוצפו במים.
המחקר מצביע גם על קשר בין שינויי האקלים לבין מתחים חברתיים, עליות חדות במחירי הלחם ומהומות בערים.
תופעות אלו חיזקו את הקשר בין מזג האוויר הקשה לבין חוסר יציבות פוליטית ותסיסה חברתית — תהליכים שניכרו לא רק בפורטוגל, אלא גם בחלקים נוספים של אירופה בתקופה זו כמו המהפכה הצרפתית.
המחקר של Pereira ו־Bastos מהווה עדות היסטורית ואקולוגית חשובה על השפעתם של שינויים אקלימיים ממושכים על החברה החקלאית באירופה.
ברבות מהשנים האלה כמות השלג הייתה גדולה בהרבה ממה שתועד לפניה או אחריה.
השלג נותר על הקרקע למשך חודשים רבים מעבר למצב של ראשית המאה ה־21. קייצים ואביבים רבים היו קרים ורטובים מהרגיל, אם כי היו הבדלים רבים בין השנים .לאורך התקופה היה צורך לשנות את הרגלי החקלאות באירופה כדי להתאים את הגידולים לתקופות גידול קצרות והיו שנים רבות של רעב ומחסור.
סופות קשות גרמו לשיטפונות נרחבים ולהרוגים רבים.
חלק מאלה הביאו לאיבוד קרקעות לצמיתות בחוף הדני, הגרמני וההולנדי.
בחורף של 1780 נמל ניו יורק קפא, כך שאנשים יכלו ללכת ברגל ממנהטן לסטטן איילנד.
קרחונים הצפים בים בסביבות איסלנד הגיעו לקילומטרים רבים לכל כיוון וסגרו את נמלי האי לספנות.
הקרח בחוג הארקטי הגיע כל כך רחוק דרומה שישנן עדויות של סירות אסקימואים שהגיעו לסקוטלנד.
החורפים הקשים השפיעו על חיי האנשים בצורות שונות.
אוכלוסייתה של איסלנד נפלה ב־50%, ומושבות הוויקינגים בגרינלנד דעכו עד לסופן המוחלט.
בצפון אמריקה יצרו האינדיאנים אגודות כתגובה לחסר במזון.
בצפון אמריקה דיווחו המתיישבים האירופיים הראשונים על חורפים קשים ביותר.
באתיופיה ובמאוריטניה היה שלג קבוע על פסגות הרים שכיום אין בהם שלג.
טימבוקטו, עיר חשובה על דרך השיירות הטרנס-סהרית, הוצפה לפחות 13 פעמים מעליית המים בנהר ניז'ר, ואין תיעוד של הצפות כאלה עד אז או מאז.
בסין הפסיקו לגדל גידולים המתאימים למזג אוויר חם כמו תפוזים במקומות שבהם גידלו אותם במשך מאות שנים.
עד לתחילת המאה ה־19 כבר מופו כל הקרחונים.
בדרום ובצפון קווי השלג, כלומר קווי הגבול בין שטחים שיש בהם שלג לשטחים שאין בהם שלג, היו נמוכים בכ-100 מטרים ממצבם ב־1975.
סדרת תקופות הקור היחסיות שהחלה בשנת 1650 שינתה לחלוטין את אורח הבנייה האירופי.
עד לתקופה זו כללו הבתים חדר מרכזי רב־תכליתי שאח פתוחה, יחסית, בערה במרכזו, וחיממה בעיקר את האוויר בו.
החל מתקופה זו ועד לתחילת המאה העשרים הבתים חולקו לחדרים קטנים, שבחלקם אח בערה סגורה יחסית, צמודה לקיר פנימי משותף לחדר בלי אח.
כך האח חיממה את הקירות הפנימיים, שחיממו את האוויר, ופתיחת חלון או דלת לא ציננה את כל הבית אלא רק את האוויר של חדרון אחד, וזה התחמם שוב בקירותיו.
כך יצא פחות חום דרך ארובות, חלונות ודלתות.
רק במאה העשרים החלו האדריכלים המערביים לאחד מחדש את חדר האורחים, פינת האוכל והמטבח.
תקופת הקרח הקטנה השפיעה גם על האומנות של אותה התקופה.
לדוגמה: השלג שולט ברבות מתמונות הנוף של הצייר הפלמי פיטר ברויגל הבן, שחי בשנים 1564–1638.
אדם מפורסם אחר שחי בתקופה זו היה אנטוניו סטרדיווארי, יצרן כינורות.
האקלים הקר של אותה התקופה הפך את העצים שמהם ייצר את הכינורות לדחוסים יותר; יש המייחסים את הצליל המעולה של הכינורות שהוא יצר לעובדה זו.
תיאורים של חורף בציור האירופי
ציורי החורף המפורסמים של פיטר ברויגל האב צוירו כנראה ב־1565. ציורי החורף ההולנדיים מתחילים עם אברקמפ לאחר חורף שנת 1608. בשנים 1627–1640, הייתה הפסקה בציור נושא זה ואילו בשנים 1640–1660 שוב צוירו רוב הציורים האלה.
תאריכים אלו מקבילים למה שידוע ממקורות מידע אחרים על האקלים.
לאחר שנות ה-60 של המאה ה-17 הפסיקו לצייר נושא זה, אף שלא ידוע על שינוי באקלים.
ברור כי גם לאופנה יש תפקיד חשוב בקביעת נושאי הציורים, ולא רק לאקלים.
ליבות קרח שהוצאו משדות קרח וקרחונים באנטארקטיקה ובהרי דרום אמריקה מעידות על קור יחסי בשנים האלה, מה שמראה כי לכאורה הייתה התקררות מקבילה גם בחצי הכדור הדרומי.
מהאלמוגים באוקיינוס השקט נראה כי הצמיחה בהם הייתה רבה ביותר באמצע המאה ה־17, עיצומה של תקופת הקרח הקטנה.
בצפון האוקיינוס האטלנטי אדמת סחף שהצטברה מאז סוף תקופת הקרח האחרונה שהסתיימה לפני כ־12,000 שנה מראה על גידול תקופתי בכמות הסחף גס-הגרגר שהגיע מקרחונים שנמסו במה שהיום הוא ים פתוח, כאשר כל 1,500 שנה בערך יש התקררות תקופתית של 1–2 מעלות צלזיוס.
הפעם האחרונה שהתקררות כזו אירעה הייתה בתקופת הקרח הקטנה.
אפשר להבחין בתופעות דומות גם באדמת הסחף בחופי אפריקה, אך שם נראה שתנודות הטמפרטורה היו גדולות יותר, בין 3.5 ל-8 מעלות.
הגורמים לתקופת הקור בעידן הקרח הקטן.
מדענים זיהו שני גורמים לתקופת הקרח הקטנה, המנותקים למערכות האוקיינוס-אטמוספירה-אדמה: הפחתה בפעילות הסולרית וגעשיות מוגברת.
מחקר מתבצע כיום על גורמים אפשריים אחרים כגון שינויים פנימיים במערכת האקלימית וגורמים אנושיים.
יש הסבורים כי גם להקטנת האוכלוסייה עקב המוות השחור, המיתה הגדולה ולירידה בהיקף החקלאות, הייתה השפעה על הארכת תקופת עידן הקרח הקטן.
האסטרונום אדוארד מאונדר גילה ירידה ניכרת במספר כתמי השמש בשנים 1645–1715, באמצעה של תקופת הקרח הקטנה.
היו שנים בטווח זה שלא היו בהן כתמים כאלה כלל.
תופעה זו נקראת המינימום של מאונדר (או Prolonged sunspot minimum).
לא הוכח קשר ישיר בין ההפחתה בכמות כתמי השמש לבין ההתקררות, אבל ההקבלה בזמנים מעידה על כך בסבירות גבוהה .
אינדיקטורים נוספים לפעילות סולרית נמוכה בתקופה זו הם רמות פחמן-14 ובריליום-10.
במהלך תקופת הקרח הקטנה התקיימה פעילות געשית מוגברת ברחבי העולם.
בעת התפרצות געשית פולט הר געש אפר געשי המגיע גבוה לתוך האטמוספירה ויכול להתפשט על פני כל כדור הארץ.
ענן אפר זה עלול לחסום חלק מהקרינה הסולארית וכך לגרום לחורף געשי – התקררות גלובלית העשויה להימשך זמן רב לאחר ההתפרצות.
כמו כן בהתפרצות נפלטים גזים געשיים, בהם גפרית דו-חמצנית.
כשהגז מגיע לאטמוספירה, הוא הופך לחלקיקי חומצה גופרתית שמחזירים את קרני השמש, ובמקביל לגשם חומצי.
ההתפרצות בשנת 1815 של הר טמבורה באינדונזיה העלתה אפר רב לאטמוספירה והשנה שאחריה, 1816, נודעה כשנה ללא קיץ, כאשר ירד שלג אף ביולי ויוני בניו-אינגלנד ובאנגליה.
בשנת 2019 פרסמו מספר חוקרים בריטים סברה, לפיה אחד הגורמים להתקררות הוא התמותה ההמונית של כ־90% מהאוכלוסייה המקומית באמריקה, לאחר הגעת האירופאים, שהביאו איתם מגפות שהיו קטלניות מאוד למקומיים.
על פי הפרסום, התמותה ההמונית גרמה לכך שכ־500,000 קילומטרים רבועים של אדמה מעובדת חזרו והפכו ליערות, והחוקרים הגיעו למסקנה שתופעה זו הייתה משמעותית מספיק להשפעה על האקלים העולמי ולגרום להגברת ההתקררות.
בערך מ־1850 אקלים העולם החל להתחמם שוב, ויש שרואים את סוף תקופת הקרח הקטנה בתקופה זו.
יש מדענים שחושבים כי האקלים עדיין יוצא מתקופת הקרח הקטנה וכי תהליך זה תורם להתחממות הנגרמת בידי אדם.
עידן הקרח הוא סרט הנפשה ממוחשבת מבית היוצר של חברת Blue Sky Studios השייכת לחברת פוקס המאה ה-20, אשר יצא לאקרנים ב-15 במרץ 2002. הסרט בוים על ידי כריס וודג', אשר גם דיבב את דמותו של סקראט.
לאחר יציאת הסרט נוצר זיכיון בעל אותו שם, בו יצאו עוד ארבעה סרטי המשך, מספר סרטים קטנים ומשחקי וידאו מבוססים.
עידן הקרח בפתח וכל החיות נודדות דרומה, לאזורים החמים.
מנפרד (המכונה "מני"), הממותה האינדיבידואל, צועד בכיוון ההפוך לשאר החיות.
העצלן סיד, שמשפחתו "שכחה" להעיר אותו לקראת הנדידה, מפגין חברותיות יתר לשני הברונתותריומים דמויי-הקרנף קארל ופרנק אך פוגע בהם והם רוצים להרוג אותו.
הוא מקבל מחסה ממני בו הוא נתקל ומני מציל אותו.
לאחר מכן סיד נדבק אליו, בניגוד לרצונו, ונודד לצידו.
בינתיים זוג נמרים שנחרביים, סוטו ודייגו, מביטים בתינוק שנולד למנהיג שבט של ניאנדרטלים נוודים.
אביו הרג הרבה נמרים והם מתכננים לחטוף את בנו ולהרוג אותו כנקמה.
הם מנהלים יחד עם הלהקה של סוטו מאבק, בו תפקידו של דייגו להביא את התינוק.
ואולם דייגו מהסס לפני חטיפת התינוק ובתגובה, אמו של התינוק בורחת איתו ומצליחה לקפוץ מעבר למפל מים והרחק מהישג ידיו.
סוטו מאוכזב מדייגו ושולח אותו להביא את התינוק.
אמו של התינוק נופלת לאגם גדול יחד עם בנה וכמעט מותשת, עד שהיא פוגשת במני וסיד משגיחים בה על הגדה.
היא מוסרת את התינוק לשמירה אצל מני ואז נעלמת וכנראה טובעת.
סיד מחליט לטפל בתינוק, בלי עזרת מני, אך דייגו מצליח לחטוף אותו כשהוא כמעט נופל.
מני חוטף לדייגו הכועס את התינוק מהפה והוא נאלץ לחבור אליהם כדי לעקוב אחר התינוק.
כשהם מגיעים למחנה האנשים מתברר כי אלו עזבו ונדדו צפונה אל מקום יישוב אנושי אחר מעבר למצר קרחונים.
דייגו מבטיח לעזור למני למצוא את הדרך למצר הקרחונים והוא בלית ברירה מסכים.
בלילה אחד דייגו מוליך את חבריו הנמרים המודאגים לעבר מני וקורא להם לשמור על האנרגיות כדי להפיל אותו.
החבורה ממשיכה ללכת ולטפל בתינוק ובניסיונו של דייגו להכין מארב למני וסיד הוא גורם לכניסתם למערת קרחונים.
עמוק בתוככי המערה הם מגלים ציורי מערות ובהם ממותות וחיות אחרות.
למראה הציורים חווה מני פלאשבק, ממנו אנו למדים כי בעברו היה בעל ואב שאיבד את אהוביו כאשר ניצודו על ידי בני אדם בלא שהצליח להגן עליהם – וכך נותר בודד ומריר בעולם.
מני מתבונן בתינוק ומשהו מתרפא בנפשו כאשר הוא מבין כי גם בני האדם בעלי משפחות.
בהמשך החבורה עוברת מתחת הר געש והקרחונים סביבם נמסים במהירות.
דייגו כמעט נופל ללבה אך מני מצליח להציל אותו, כשגם הוא כמעט נהרג בניסיון.
מאותו רגע דייגו מתקרב נפשית לחבורה ומתחבר למני, לסיד ולתינוק שלומד ללכת.
בעודם מתקרבים לקצה מצר הקרחונים, הם מגיעים למארב הנמרים הממתין למני ולתינוק.
דייגו מתחרט ומזהיר את מני וסיד מהמארב.
מני מתעצבן ורוצה להרוג את דייגו, אך הלה משכנע אותם לעבוד על חבריו.
הוא מכין הסחה שמושכת את חבריו לעבר מני שמפיל עליהם בול עץ.
בהמשך מגיע סוטו לעבר דייגו ואומר לו להפיל את מני אך דייגו נלחם בסוטו ונופל בקרב נגדו על הקרקע.
להקת נמרים מתחילה לסגור על מני, אך תשומת לבו של סוטו מוסחת למשמע קולו של התינוק, ומני מצליח להרוג את סוטו ולהבריח את שאר הנמרים.
מני מודה לדייגו על שהציל אותו, אך דייגו לא מצליח לקום ומת מפצעיו לכאורה.
מני וסיד ממשיכים עם התינוק ומשיגים את שבט האנשים.
ראש השבט ואנשיו כמעט שתוקפים את מני אך ברגע האחרון שולף מני את התינוק מעל ראשו ומניח לו לצעוד ברגליו לעבר אביו.
בתמורה מניח האב תכשיט על חטיו של מני.
החבורה נפרדת מבני האדם ושבה דרומה יחד עם דייגו ששרד למרות הכל.
בנוסף לעלילה, ישנו יונק קטן ששמו סקראט והוא מנסה לקבור בלוט בקרח, אך גורם לרצף של זעזועים באדמה ובקרח.
בסוף הסרט, 20,000 שנים אחרי העלילה, הוא נראה קפוא בקרחון יחד עם הבלוט באזור חמים וטרופי, אך הבלוט מפשיר ונסחף עם הגלים לפני שסקראט מפשיר.
מהכעס הוא שובר את הקרחון ותוקע את הראש בעץ קוקוס שמפיל את זרעו וסקראט מנסה לקבור גם אותו, מה שגורם להתפרצות הר געש.
דיבובדמותבאנגליתבעבריתשםתיאורריי רומנוטוביה צפירמנפרדמנפרד, המכונה גם מני הוא ממותה נוקשה החי לבדו, אחד משלושת גיבורי הסיפור.
למרות עצבנותו הוא מתחשב ביצורים שנמצאים בסכנה, מה שמפגיש אותו עם סיד העצלן.
הוא בעל שיער חום-אדמדם, אשר לדעתו מנפחת אותו והופך אותו לשמן.דניס לירייורם יוספסברגדייגודייגו הוא סמילודון - חתול שנחרבי קדום.
דייגו מאופיין כקשוח ותככן, אף על פי שמתחת לחזותו הקשוחה מסתתרת נשמה חמה.
הוא חברם של סיד ומנפרד.ג'ון לגוויזאמוטל פרידמןסידסיד הוא מגלוניקס, שנזנח בתחילת הסרט על ידי משפחתו - אלו מעדיפים שלא להעירו לנדידה הגדולה.
בעל חוסר טאקט ורב החיות חושבות שהוא מעיק ומעצבן, מה שגורר אותו לסכנות.
הוא איטי ופגיע ומסתמך על הגנתם של חבריו מני ודייגו.כריס וודג'סקראטסקראט הוא יונק קדום דמוי-סנאי מהסוג קרונפיו.
סקראט אינו חלק מהעלילה הרציפה והוא לא מדבר, אלא מבליח מדי זמן מה ומשמש כהפוגה קומית.
מטרתו האחת והיחידה של סקראט היא לאגור בלוטים, ובמשך כל הסרט הוא עסוק במרדף אחרי בלוט אחד ויחיד, אותו הוא מנסה להשיג לעצמו.
הסצנות בהן סקראט מופיע מאופיינות בהומור סלפסטיקי.
הן מתארות לרוב את ניסיונו של סקראט לקבע את הבלוט בגומה באדמה הקשה, מה שגורם ליצירת סדק צר, שהולך ומתארך במהירות וגורם לרעידות אדמה או תזוזת קרחונים.גוראן וישניץ'מיכה אוזין סליאןסוטוסוטו הוא סמילודון, המשמש כמנהיג הלהקה שדייגו השתייך אליה בעבר.
סוטו מאופיין כמצ'ואיסט, אגרסיבי ונקמן.
שלח את דייגו ואת שלושת חברי הלהקה האחרים שלו כדי להרוג תינוק אנושי בתור חלק מנקמה בבני האדם, שהרגו חצי מהלהקה שלו.
הוא מארגן תקיפה על החבורה לאחר שדייגו מספר לו על מני, וכך סוטו מחליט לחכות עם שחיטת התינוק עד שיושג הפרס הגדול, ומזהיר את חברי הלהקה שלו "לא לגעת בתינוק עד שתופסים את הממותה".
נהרג לקראת סוף הסרט על ידי מני שמעיף אותו לתוך קיר ממנו נופלים נטיפי קרח חדים.דידריך באדרעמי מנדלמן אוסקר סמילודון מלהקתו של סוטו.
חתול ציני ומחושב יותר מחביריו.ג'ק בלאקאלי לולאיזיקסמילודון קטן ממדים וטיפש.
נשלח לעקוב אחרי דייגו בהוראת סוטו וכשמגלה את הממותה מפנטז על אכילתה.
לקראת הסוף הוא עוקב אחרי סיד ומגלה את התינוק בתוך מערה צרה.
הוא מזנק לעברו אך סיד מוציא אותו מהר וזיק נתקע בפתח הצר.אלן טודיקיואב בר לבלנילני בניגוד לשאר הלקה הוא הומותריום ("חתול הסימיטר") ומבנה גופו עבה ומנופח מחביריו, מה שגורם לו לרעוב תמיד.
הוא חברו של זיק ונוטה לריב איתו לעיתים קרובות.סדריק הבדרןאלי דור חייםקארלאמבולותריום, חברו הקרוב של פרנק שיחדיו הם אויביו העיקריים של סיד, לאחר שהוא הורס להם את הארוחות, מביך אותם שלא בכוונה ומסבך אותם במהומות.
עם זאת הם מפסידים בקרב נגד מני שמגונן עליו.
הוא מוצג מאופק יותר מחברו.סטיבן רוטיואב בר לבפרנקמגצרופס וחברו הטוב של קארל הנוטה להתעצבן בקלות, תוך שקארל מרגיע אותו.
שניהם הם אויביו העיקריים של סיד, לאחר שהוא הורס להם את הארוחות, מביך אותם שלא בכוונה ומסבך אותם במהומות.
עם זאת הם מפסידים בקרב נגד מני שמגונן עליו.ג'יין קרקובסקי -רייצ'ל זוג מגלוניקסיות יפות איתם סיד יוצא לדיט במעיינות בוץ.
הדייט שלו נהרס לאחר שמני לוקח את ראשה התינוק ממנו ובחזרתו מגלה שהגיע למעיין אחר בו קארל ופרנק.לורי באגליג'ניפרטרה סטרונגראשהגור הניאנדרטלי שמטופל בידי מני, דייגו וסיד המנסים להחזירו לאביו ולשבטו.
-אלי לולאי, שמחה ברבירו, יואב בר-לב, עמי מנדלמן, אורלי קטן, גרא סנדלר ואפי בן-ישראל קולות רקע
לסרט יצא בשנת 2006 סרט המשך בשם "עידן הקרח 2: נמסים מצחוק".
ב-1 ביולי 2009, יצא לאקרנים הסרט השלישי בסדרה, "עידן הקרח 3: עלייתם של הדינוזאורים".
הסרט הבא בסדרה, "עידן הקרח 4: יבשת בתנועה", יצא ב-28 ביוני 2012 בבתי הקולנוע בישראל.
הסרט החמישי בסדרה, "עידן הקרח: מסלול התנגשות", יצא ב-14 ביולי 2016 בישראל ב-22 ביולי בארצות הברית.
וסרט ההמשך הבא עידן הקרח: הרפתקאות באק ויילד, יצא ב-25 למרץ 2022 בארצות הברית וב-18 לאוגוסט 2023 בדיסני+.
עידן התגליות הייתה התקופה מתחילת המאה ה-15 ועד תחילת המאה ה-17, בה חוקרים ומגלי ארצות אירופאים חיפשו בכיוונים שונים ברחבי העולם דרכי מסחר חדשות ושותפי מסחר חדשים.
בתקופה זו גילו האירופאים ארצות ופגשו עמים שלא היו ידועים להם לפני כן.
בין מגלי הארצות המפורסמים של התקופה: כריסטופר קולומבוס, וסקו דה גמה ופרדיננד מגלן.
בבסיס עידן התגליות היו טכנולוגיות ורעיונות חדשניים שנולדו בתקופת הרנסאנס, כמו חידושים בתחומי הקרטוגרפיה, הניווט, הנשק ובניית ספינות.
בין ההתפתחויות החשובות ביותר היו המצאות ספינות הקאראק והקרוולה בפורטוגל; אלה היו הספינות האירופיות הראשונות שיצאו מהים התיכון השקט וחצו בבטחה את האוקיינוס האטלנטי.