tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הוא מחזיק את הפנתר השחור מעל הקרקע בצווארו, מוכן להורגו, כשוולברין לפתע מופיע וחותך את ידו השמאלית של סייברטות'.
סייברטות' מוחזר חזרה לארמון ומוצב בתוך תא כלא עשוי ויברניום, עליו מופקדים שומרים בכל שעות היום.
בארמון, וולברין והפנתר השחור דנים בשאלת אבולוציית המוטאנטים.
מספר עצמות שנמצאו בבית קברות לפילים העדו על זן אחר במשפחת ההומו סאפיינס, הנקרא "לופוס סאפיינס".
השניים דנים באפשרות שלא כל בני האדם התפתחו בדרך המוכרת מהקופים, אלא חלקם התפתחו מהזאבים, דרך הלופוס סאפיינס.
לפי השערה זו, רומולוס הוא הראשון מזן זה.
נחשף שהוא זה שעומד מאחורי התקפותיו של דאקן, והוא העומד בראשון תוכנית נשק אקס.
אחרי הדיון עם הפנתר השחור, וולברין מבחין בריח דם הדומה לדמו שלו ושל סייברטות', וגם הדומה למשהו אחר.
מסתבר שזהו ויילד צ'יילד אחרי שעבר שיפורים גנטיים בידי רומולוס, ועכשיו מצליח לגבור ביכולותיו גם על וולברין וגם על סייברטות'.
ויילד צ'יילד תוקף את וולברין בטפרים מצופי רעל המשתקים אותו ליומיים.
כשוולברין מתעורר, הוא מגלה את סאסקואץ', וולפסביין, פראל ואחותה לוסיה מוכנים ללכת איתו למתקן נשק אקס כדי שהם יוכלו לרדת לסוף עניין הלופוס סאפיינס.
כאשר החבורה מגיעה למתקן נשק אקס, וולברין מוצף בזכרונות המערבבים את העבר בהווה, כשבכולם מעורב רומולוס.
וולברין נכנס למתחם לבדו, ואומר לאחרים להישאר על המטוס, אך הם לא נשמעים לו.
האחיות קלסאנטוס, שחזרו למראה הזאבי שלהם על ידי רומולוס, מופרדות, וסייברטות', שמצבו המנטלי הידרדר עד להתנהגות חייתית ולא אנושית בכלל, מוצא את מריה וקורע את המעיים שלה.
וולברין מצליח להציל את מריה ולהביאה למטוס, ומגלה שוולפסביין ולוסיה בהלם מהמפגש, יחד עם סאסקואץ' שהפסיד לויילד צ'יילד בקרב ואיבד את יכולתו להילחם.
בדרכם חזרה, וולברין חוזר לאחוזת אקסבייר ומבקש מסייקלופס שיתן לו חזרה את חרב המורמסה שלו, אותה נתן לו למקרה שהוא עצמו יצא משליטה ויצטרכו להרוג אותו.
סייקלופס אכן מחזיר לוולברין את חרבו אחרי שאמה פרוסט קוראת את מחשבותיו ורואה מה וולברין רואה בחלומותיו: הזוועות שבוצעו על ידי ויקטור קריד במהלך השנים.
עם החרב בידו, וולברין יוצא בחיפוש אחר סייברטות' במטרה להורגו אחת ולתמיד.
אחריו המאורעות ב"אבולוציה", וולברין מחכה זמן מסוים בבקתה של סילבר פוקס ביערות הקנדיים.
סייברטות' לבסוף מופיע ותוקף אותו מיד.
בקרב וולברין חותך את ידו השמאלית של סייברטות' עם המורמסה.
סייברטות', עדיין במצבו החייתי, מנסה לחבר את זרועו כדי שיכולת הריפוי תעבוד, אבל הדבר לא עובד.
וולברין מסביר לקריד הפראי שהדבר קורה משום שהחרב מפריעה ליכולת הריפוי, ושהוא כאן כדי להרוג את קריד עבור מה שהוא עשה.
סייברטות' מצליח לקבל שליטה חזרה על גופו, ובין נהימותיו אומר לוולברין: "עשה זאת".
וולברין עורף את ראשו של סייברטות', מחסל את אויבו המר סוף כל סוף.
לוגאן אז עוזב את המקום, משאיר את קריד וראשו להרקב בשלג.
כאשר וולברין חוזר לגיהנום סייברטות' מופיע בפניו, קשור ברצועה ובשליטת השטן עצמו, שטוען ששבר את נפשו של ויקטור.
עם זאת, ויקטור מראה התנגדות כשהוא תוקף את פרצופו של אדונו המובס אחרי שוולברין השתמש בטפרי העצם השבורות שלו כדי להצמיד את השטן לקיר.
אחרי שוולברין מפריע לדיון עם אביו, נראה שוויקטור מחזיק בחרבו של השטן, אשר המחזיק בה הוא שליט הגיהנום.
וולברין נלחם בוויקטור שוב, ואחרי שעורף את ראשו פעם נוספת מזכיר לו, שאין חזרה אחרי שאתה מת מהחרב.
וולברין עוזב את נשמתו ערופת הראש של ויקטור בבור הגיהנום להרקב, פעם נוספת.
לאחר זמן מסוים, וולברין מגלה כי קריד הוקם לתחייה, ומנסה להתחיל מלחמת כנופיות ביפן.
וולברין מגיע ליפן כדי לעצור את המלחמה, ולאחר קרב עם קריד ומספר מהכנופיות כיאקוזה והיד, סייברטות' בורח עם מיסטיק.
מתגלה שסייברטות' נשכר בידי אזומה גודה, כדי להפוך אותו לשליט העליון והנסתר של יפן, אך לסייברטות' יש תוכניות משלו.
הוא נותן לוולברין לחמוק מבעד לאבטחה של גודה, ונותן לו להרוג אותו.
קריד עושה עסקה עם לורד דת'סטרייק, לפיה הם הורגים את ראשי מזרח אסיה.
לאחר הרצח סייברטות' מכריז על עצמו כשליטה העליון והנסתר של יפן, ועורך מסיבה כדי לחגוג יחד עם מספר מאויביו של וולברין.
וולברין מתפרץ למסיבה ומביס את כל אורחיה, ומאחל לסייברטות' יום הולדת שמח לפני שהוא עורף את ראשו.
מאוחר יותר, כשוולברין חוקר את קברו של סייברטות' יחד עם מסווה, הוא מגלה שגופתו של קריד עדיין שם, מה שאומר שלא החיו אותו אחרי הכל.
רומולוס מגיע לאזור, מסביר לוולברין שהכל היה תוכנית שלו ומחל קרב עם וולברין.
וולברין ניצל בעזרת אישה מסתורית שאומר לו שהתשובות נמצאות במתקן נשק אקס.
וולברין יוצא לחקור את המתקן, ומגלה שמישהו התעסק בגנטיקה של קריד ושיבט אותו מספר פעמים.
וולברין מזהה לפי הריח את סייברטות' האמיתי, ונכנס לקרב עם השיבוטים.
אחרי הקרב וולברין פוגש שוב באישה המסתורית, שמתגלה כאחותו התאומה של רומולוס, רמוס.
היא חושפת שכל עניין ה"לופין ספיינס" היה מתיחה אחת גדולה של אחיה, ומטרתו האמיתית היא ליצור גזע חדש של מוטנטים שישופרו גנטית בסוג חדש של אדמנטיום ו-ויברניום, תוך כדי שימוש בוולברין כמעין תבנית.
וולברין מאתר את רומולס באיטליה, ונלחם בו ובסייברטות' יחד עם מסווה.
הם מצליחים להביס את רומולס ולכלוא אותו בבית הכלא לעל-אנושיים, אך סייברטות' בורח.
סייברטות' מופיע כחבר בחבורת אחוות המוטאנטים של דאקן.
הוא הופך לראש אקדמיית הלפייר של מועדון הלפייר, ועובד עם מיסטיק כדי להפליל את קבוצת האקס-מן מהעבר בסדרת שודי בנק.
במהלך סיפור הציר, סייברטות' מופיע כחבר בקבוצת נבלי-העל חסרת השם של מגנטו במהלך הקרב כנגד צורת האונסלוט של הגולגולת האדומה.
סייברטות' חווה מעין הפיכה מורלית שהופכת אותו לגיבור כשהנסיון להוציא את האלמנטים של אקסבייר מאונסלוט נכשל, וגורם לקפטן אמריקה לגייס את סייברטות' ונבלי-על נוספים שחזרו למוטב לקבוצת "האוונג'רס המדהימים" כדי להביס את הגיבורים שהתהפכו.
בסוף הסיפור, נראה שהתהפכותו מרשע לטוב היא קבועה בשל היותו מוגן בידי מגן אנרגיה שנוצר על ידי איירון מן והאבוק ההפוכים, מה שמשאיר אותו לתהות למה הוא נהפך.
סייברטות' מסגיר את עצמו לרשויות, ומתכנן לעשות טוב כדוגמת וולברין כשישתחרר.
סייברטות' מצטרף אחרי כן לאוונג'רס המופלאים ומתלווה אליהם למשימות, ובין היתר עוזר לאוונג'רס הראשיים בחזרתו האחרונה של אולטרון.
כחלק מהמיתוג מחדש "מארוול החדשה והשונה", סייברטות' חבר בקבוצת האקס-מן של מגנטו שמטרתה להגן על המוטאנטים בכל מחיר.
ככל שהזמן עובר, היפוכו נשחק.
הוא מציין כי הוא מרגיש את סייברטות' הישן חוזר - החלק בו שלא התעניין בדבר מלבד ההרג.
סייברטות' מודה שאינו יכול עוד להמשיך לחיות את השקר שבו חיי כמהופך, אבל אינו רוצה לחזור להיות המפלצת שהיה, ולכן חייב להפוך למשהו אחר.
הוא מאמין שהוא צריך משהו להילחם בעדו כדי להישאר אנושי, וזוכר את הבטחתו למונט, אותה החל לאהוב.
הוא הבטיח לה שישמור את סוד קללתה ורצה לעזור לה למצוא תרופה ולהביס את האופל שבתוכה.
כשהקבוצה מתפרקת, סייברטות' עוזב עם מונט במטרה להמשיך לעזור לה.
סייברטות' הוא מוטאנט בעל מספר יכולות מוטאנטיות טבעיות ושיפורים מלאכותיים לפיזיולוגיה שלו.
כוחו העיקרי הוא יכולת ריפוי מואצת המאפשרת לו לחדש שטחים פגועים או הרוסים בגופו, ושיפור המבנה התאי של גופו מעבר לטיבו בגוף האדם הרגיל.
הוא מחדש איברים כמו עיניים חסרות וחלקים גדולים של עור.
היכולות המוטאנטיות הטבעיות של סייברטות' נובעות, בחלקן לפחות, מיכולת הריפוי המואצת שלו.
זו גם מקנה לו חסינות כמעט מוחלטת לרעלים, סמים ומחלות, וכן חסינות מוגבלת לרעלני העייפות המופרשים על ידי גופו שלו.
תיאור יכולותיו של סייברטות' התפתח עם השנים בעקבות יחס שונה מכותבים שונים.
יכולת הריפוי שלו הוצגה בתחילה כדבר משני, או לא הוצגה בכלל.
רק אחרי כן כשהפך לאויב העיקרי של וולברין, התחילו להציג אותו כבעל יכולת ריפוי גבוהה כמו של אויביו.
לסייברטות' חושים מחודדים שמשתווים לאלו של חיות מסוימות.
הוא יכול לראות עצמים בבהירות גבוהה יותר ובמרחק גדול יותר מאשר אדם רגיל.
חוש הראיה שלו מחודד עד כדי כך שהוא מסוגל לראות בבהירות בחושך כמעט מוחלט, כמו חתול הפעיל בלילה.
יכול להיות שדבר זה מושג באמצעות היכולת שלו לראות חלקים אולטרא-סגולים ואינפרא-אדומים של הספקטרום.
חוש השמיעה שלו מחודד בצורה דומה, ומאפשר לו לשמוע צלילים שאדם רגיל אינו מסוגל לשמוע.
סייברטות' מסוגל להשתמש בחושיו המפותחים כדי לאתר מטרות לפי ריח, בדומה לכלב גישוש משטרתי.
הוא מסוגל לאתר מטרות בהצלחה רבה, גם אם הריח נשחק מגורמים סביבתיים כמו מזג אוויר.
רבות מיכולותיו הפיזיות של סייברטות' עולות על אדם רגיל.
ברשותו כוח על-אנושי עד לרמה מסוימת (מסוגל להרים חפצים כבדים בלי לשבור את עצמותיו).
גבול כוחו הפיזי אינו ידוע במדויק, אבל נראה שהוא יותר חזק מוולברין.
במקור, הוא יכול היה לשבור ולמחוץ משקולות הרמה בקלות.
כוחו הפיזי של סייברטות' הוגבר באופן מלאכותי לפחות פעמיים.
בפעם הראשונה מבנו גריידון קריד, ובפעם השנייה אחרי הצטרפות לנשק אקס.
יכולת הריפוי שלו מקנה שלו סיבולת על-אנושית.
הוא מסוגל לדחוף את עצמו לשיא יכולותו למשך מספר ימים לפני שעייפות תחל להשפיע עליו.
גמישותו והרפלקסים שלו שופרו מעבר לאלו של אדם רגיל.
כפי שנראה במספר סרטים ובקומיקסים לכל אורך הופעותיו, רוב אויביו לא מספיקים להגיב לקפיצתו אליהם לפני שהם נפגעים.
יחד עם כישוריו בהתקדמות שקטה, ויכולתו לראות בחושך, הוא הפך לראשון התוקף במארבים.
אפילו חושיו של וולברין לא מצליחים לאתר את סייברטות' בזמן (אף על פי שנראה פעמים רבות כי הוא מריח את סייברטות' שנייה לפני שהמכה ניחתת).
הופעתו החיצונית של סייברטות' מלווה במוטאציות המקנות לו מראה חייתי, כמו ניבים ארוכים וחדים יותר, טפרים חדים ונשלפים בכפות ידיו ורגליו, וגבות עבות וגדולות.
עיניו בהתחלה היו אמורות להיות חומות כהות בלי אישונים נראים לעין, אך מאיירים שונים איירו אותו גם כבעל עיניים אדומות, כחולות, אפורות וחומות.
מאוחר יותר, מעט לפני חתונתו של וולברין לוייפר, שלדו של סייברטות' וציפורניו צופו באדמנטיום על ידי אפוקליפס, שאחרי כן הסיר אותו וציפה בעזרת אותו אדמנטיום את שלדו של וולברין מחדש.
מאוחר יותר, נשק אקס חיברו אדמנטיום לגופו שוב.
עם זאת, מפרקיו וחיבורי שריריו לא צופו באדמנטיום, רק העצמות, ועל כן היה ניתק לנתק את גפיו.
לפי אתר מארוול הרשמי, סייברטות' עדיין בעל שלד אדמנטיום.
אפילו בלי שיפור האדמנטיום, טפריו של סייברטות' יכלו לחתוך את רוב החומרים הרגילים, כמו בשר, עור, עצמות, עץ, אבן ואפילו מספר מסוים של מתכות.
סייברטות' הוא לוחם פנים-מול-פנים מעולה בעקבות אימוניו הרבים בארגונים שונים כמו ה-CIA, נשק אקס, הידרה והמתנקש שידוע בכינוי הזר.
כמו כן הוא צייד וגשש מעולה, אפילו בלי להשתמש בחושיו המחודדים.
סייברטות' פיתח התנגדות גבוהה לגישוש ומניפולציות טלפתיים אחרי תקרית בה וולברין דקר אותו מתחת לסנטרו וניקב את מוחו.
אף על פי שיהירותו הרבה וטבעו הפראי מעניקים לו מראה של טיפש, הוא מאוד חכם.
סייברטות' פרץ פעמים רבות למאגרי נתונים ממשלתיים כדי לגנוב מידע מסווג, וברח מבתי הכלא מאובטחים ביותר.
כמו כן, הוא הראה פעמים רבות את כישוריו הגבוהים במניפולציות פסיכולוגיות, והפגין את יכולתו לדבר גרמנית שוטפת.
סייברנט הייתה תוכנית טלוויזיה בריטית ששודרה בין השנים 1995–2008 בתדירות שבועית.
התוכנית סיקרה מגוון רחב של משחקי וידאו למגוון קונסולות משחקים תוך מתן ביקורות ועצות למשחקים.
שודרה במקור ברשת ITV בממלכה הבריטית ובמדינות נוספות, ביניהן רוסיה וישראל עם קולות של מגישים מקומיים.
סייבורג סופרמן הוא דמות בדיונית של נבל-על סייבורג המופיעה בחוברות הקומיקס סופרמן וגרין לנטרן ביקום DC קומיקס.
הדמות הופיעה לראשונה בחוברת Adventures of Superman #465 מאפריל 1990, והיא נוצרה על ידי האמן דן ג'ורגנס.
סייבורג סופרמן הוצג בקשת הסיפור "שלטונם של הסופרמנים" לאחר "מותו של סופרמן" משנת 1992.
סייבורג סופרמן הוא האלטר אגו של האנק הנשו, אסטרונאוט הנשלח מטעם נאס"א כחלק מניסוי קרינה רדיואקטיבית, שגורמת לחלליתו להתרסק.
כתוצאה מחשיפתו לקרינה, גופו של הנשו מתחיל להירקב והוא נאלץ לעבור השתלה של תודעתו לתוך גוף קיברנטי.
סייבורג סופרמן היה חלק מחיל סינסטרו, אויביהם של חיל הפקחים הירוקים ולאחר מכן היה לאלפא פריים של חיל אלפא לנטרן.
דמותו של סייבורג סופרמן מדורגת במקום ה-33 ברשימת מאה נבלי-העל הגדולים של כל הזמנים, לפי אתר IGN.
מין מדומה (בלעז: Cybersex, סייברסקס) היא פעילות מינית שבה מדומים יחסי-מין בין שני פרטנרים המשוחחים זה עם זה באמצעות האינטרנט (לרוב באמצעות תוכנות מסרים מיידיים וחדרי צ'אט), כשלפחות אחד מהצדדים מאונן, או משלב פנטזיה מינית.
בניגוד לשיחות סקס טלפוניות הסייברסקס מתאפיין בכך שהוא מציע הרבה יותר אנונימיות.
סוג של זה פעילות מתקיים הן בהקשר של חוויה אינטימיות בין נאהבים מרוחקים והן בהקשר של שני זרים המבקשים להשיג פורקן.
איכות המפגש בדרך כלל תלויה ביכולות המשתתפים המסוגלים במילותיהם לעורר תמונה מוחשית ודמיונית במוחם של המשתתפים.
סייברסקס מתקיים לרוב בחדרי צ'אט באינטרנט (כגון IRC) ובתוכנות מסרים מיידיים.
סוג זה של פעילות מינית הפך נפוץ בהדרגה החל משנות ה-90 הודות לעליה המסיבית בפופולריות של הנגישות לרשת האינטרנט ברחבי העולם.
בעקבות כך הוקמו לאורך השנים חדרי צ'ט רבים אשר מתמקדים אך ורק בקירוב אנשים מכל רחבי העולם שרוצים לקיים סייברסקס.
סייברסקס שונה משיחה ארוטית בכך שהוא מציע הרבה יותר אנונימיות, המאפשרת למשתתפים להכיר אחד את השני בקלות רבה יותר.
סייברסקס מתקיים לרוב בין בני זוג שהכירו רק באינטרנט.
במקרים רבים, למשתתפים בסייברסקס יש ידע מועט הניתן לאימות (כולל מגדר) אחד על השני.
עם זאת, מאחר שעבור רבים העניין העיקרי של הסייברסקס הוא הדמיה סבירה של פעילות מינית, ידע זה לא תמיד רצוי או הכרחי.
אף על פי שסייברסקס מבוסס במקור על שליחת מסרי טקסט, הפופולריות של מצלמות הרשת העלתה את מספר המשתתפים בסייברסקס אשר נוהגים להשתמש במצלמתם על מנת לחשוף את עצמם זה לזה ברשת בשידור חי.
סייבורג או קיבורג הוא היחוס המקובל לישות שמכילה מרכיבים הן ביולוגים והן מלאכותיים מטבעם.
לאותו אורגניזם יכולים להיות כישורים משודרגים ועל-אנושיים בעזרת אמצעים טכנולוגיים, ואותם מרכיבים מלאכותיים יכולים להיות אלקטרוניים, מכניים או רובוטיים.
המונח "סייבורג" או "קיבורג" מיוחס לרוב ליונקים, אם כי הוא מסוגל להיות כל סוג של אורגניזם, כדוגמת מערכות תשתית.
קיבורגים בספרות יפה ומדע בדיוני של ימינו מתוארים כסינתזה בין חלקים אורגניים וסינתטיים, ולעיתים קרובות עולה השאלה בדבר מידת השוני ביניהם לבין בני האדם במובנים של מוסריות, הנעה ואמפתיה.
ביצירות מסוימות הם מתוארים כמכניים (הסייברמן בזיכיון דוקטור הו, הבורג במסע בין כוכבים), או שאינם נבדלים כמעט מבני אדם (המחסלים מסרטי שליחות קטלנית, הסיילונים האנושיים מבאטלסטאר גלקטיקה המחודשת).
סדרת הטלוויזיה סטיב אוסטין, האיש השווה מיליונים הציגה את הקיבורג המפורסם ביותר - אדם ביוני.
בסרטי מדע בדיוני רבים, התוספים הקיברנטיים הם תותבים ביוניים ליצורים שנפצעו ונהפכו לנכים, כגון בני אדם שגפיהם נכרתו בקרב.
אחד הקיבורגים המפורסמים ביותר מסוג זה הוא דארת' ויידר ממלחמת הכוכבים, כמו גם גנרל גרייווס מאותה סדרת סרטים.
ישנם שני סוגים של קיבורגים: אדם או ייצור ביולוגי המתוגבר בתותבים ביוניים (בדרך כלל הכוונה היא לתותבים בעלי טכנולוגיה מתקדמת כגון רובוטיקה, רק לעיתים רחוקות אדם בעל רגל תותבת מעץ ייחשב כקיבורג); ורובוט או מחשב בעל בינה מלאכותית המתוגבר ברקמות אורגניות ביולוגיות.
המונח עצמו הוטבע בשנת 1960 בידי המדענים מנפרד קליינס וניית'ן קליין במאמר אודות היתרונות שבמערכות אדם-מכונה בחלל.
נכון לתחילת המאה ה-21, קיימים, לפי הגדרות מסוימות, מיליוני סייבורגים בקרב החברה האנושית.
חלקם אנשים עם מוגבלויות שהטכנולוגיה משנה את חייהם לחלוטין, חלקם חולים הנזקקים לחיזוק החיצוני על מנת לשפר את תפקודם.
אבל חלקם, למשל פרופ' יו הר מ-MIT, המהלך על רגלים ביוניות, רואים עצמם לא כמוגבלים (disabled) אלא כ"מסוגלים ליותר" (super-abled).
הם רואים בנכות אמצעי לשדרוג עצמי.
יש אנשים שבחרו להפוך לסייבורגים לא בגלל אילוץ רפואי, אלא מסיבות אחרות.
לאומנית מון ריבאס יש שני שתלים בזרועותיה, המאפשרים לה לחוש פעילות סייסמית של כדור הארץ והירח.
אומן אחר, ניל הרביסון, הוא עיוור צבעים שהשתיל בגולגולתו אנטנה המתחברת לאינטרנט וללוויינים בחלל ומתרגמת צבעים לצלילים.
הרביסון הוא הראשון שקיבל מהרשויות בבריטניה הכרה כסייבורג אנושי.
אחריהם נוספו עוד שני סייבורגים לאוכלוסיית העולם: ליביו בביץ וסקוט כהן, שהתקינו בגופם את המכשיר נורת'-סנס (North sense) - איבר חישה מלאכותי ששולח רטט לגוף בכל פעם שהוא פונה לכיוון צפון.
הטענה המתקדמת בנושא סייבורגים היא של אמבר קייס, שטוענת ב-TED ש"כולנו כבר סייבורגים".
לפי קייס, בעוד שבעבר המין האנושי המציא מכשירים להרחבת היכולות הגופניות שלו, היכולות שהאנושות המציאה במאה ה-21 הרחיבו את היכולות המנטליות של בני האדם.
דארת' ויידר (מלחמת הכוכבים): אדון סית' שנפצע אנושות בקרב ועל גופו הושתלו מערכות החייאה וגפיים ביוניות כדי להצילו ממוות ולאפשר לו להילחם.
המחסל T-800 (שליחות קטלנית, שליחות קטלנית 2 ושליחות קטלנית 3): אנדרואיד בעל בינה מלאכותית שרקמות חיות הושתלו על שלד פנימי מתכתי כדי להסוותו כאדם.
רובוקופ: שוטר שמת בעת מילוי תפקידו ומוחזר לחיים כסייבורג משוריין הנלחם בפשע (רובוקופ (סרט, 1987), רובוקופ 2, רובוקופ 3, רובוקופ (סרט, 2014)).
סייבורג (ליגת הצדק): ספורטאי שנפצע אנושות וגופו מוזג עם טכנולוגיה חייזרית ביונית, והפך לגיבור-על.
איירון מן: בחלק מהגרסאות חליפת השריון הטכנולוגית המתקדמת שלו מוזגה עם גופו.
סטיב אוסטין, האיש השווה מיליונים: סדרת טלוויזיה על איש ביוני שמתוגבר באיברים ביוניים-רובוטיים המעניקים לו יכולות על-אנושיות
האישה הביונית: ספין אוף ל"סטיב אוסטין"
השישיה הביונית (Bionic Six): סדרת אנימציה על משפחה של שישה סייבורגים הנלחמים ברשע
לין סינדר (גיבורת סדרת הספרים תולדות הלבנה)
הסייברפמיניזם היא קהילה פילוסופית פמיניסטית וקבוצה של פרקטיקות העוסקות באינטראקציות של נשים במרחב וירטואלי.
המונח הוא הֶלְחֵם של שני מושגים, סייבר ופמיניזם, ועוסק בהבעה ופיתוח פמיניזם בהקשר של יחסי גומלין מקוונים ואמנות באינטרנט.
קשה למצוא ביצירות שנכתבו הגדרה למושג כיוון וישנה התחמקות מהגדרה נוקשה ורוב השיח דוגל בתמיכה בפעילות ברשת או העולם הסייבר ולא בהגדרת המושג.
הדיון בסייברפמיניזם כמושג החל עקב שיח פמיניסטי הקורא נגד ההתפתחות הקיברנטית באותן שנים (שנות ה-80 של המאה ה-20).
הוא הונהג על ידי פמיניסטיות כגון ג'ודי ויג'דסקם וסינטיה קוקבורן אשר ראו בהתפתחות זאת כהתפתחות גברית אשר תעצים את המגדריות בחברה .
השימוש בסייברפמיניזם כמושג החל בשנת 1994 על ידי פמיניסטית בשם סיידי פלאנט (Sadie Plant) הבריטית אשר השתמשה בו כדי לדון בהשפעות הפמיניסטיות על התפתחות הטכנולוגיה ורשתות הסייבר.
במשך השנים התפתח המושג והפך לדוקטרינה פמיניסטית אשר עוסקת בהקשר של יחסי גומלין מקוונים ואומנות האינטרנט וב"הטמעת המגדר" "בעולם הקיברנטי" מבחינה פילוסופית ומעשית.
תאוריות הקשורות לעולם הסייבר הסייבורגים והקשר שלהם לפמיניזם מזוהים עם הגל השלישי של הפמיניזם ולכן סופגות ביקורות רבות מפמיניסטיות המזוהות עם הגל השני של הפמיניזם.
הסייברפמיניזם מתחלק לשתי תתי-קטגוריות עיקריות:
שימוש בעולם הסייבר ליצירת חיברות והעברת מידע.
הטמעת הנשים בתהליך היווצרות הסייבורגים ועולם הסייבר.
שימוש בעולם הסייבר ליצירת חברות והעברת מידע
עולם הסייבר בנוי כרשת, המחברת משתמשים ומשתמשות ממקומות שונים בעולם הפיזי.
הרשת יוצרת אפשרות להעברת תכנים ומידע בין פרטים אשר לא היו יכולים או יכולות להעביר מידע ותכנים אלו בעולם הפיזי (עקב מגבלות של מרחק גאוגרפי לדוגמה).
עקב התדלדלות בקשרים החברתיים והתרחבות הכפר הגלובלי, יכול עולם הסייבר ליצור מענה לחיברות זאת על ידי יצירת קשרים ברשתות החברתיות ושימוש במאגרי המידע אשר אפשר למצוא במרחב הסייבר.
דוגמאות לחשיבות הקשרים בין נשים נמצאים במאמרים רבים ומראות את התרומה של הסולידריות בין נשים לחיי היום יום של כל אישה.
קשרים אלו אשר בעבר היו מורכבים מרשתות חברתיות כגון משפחה או נשים במרחב הפיזי הקרוב (לשם קבלת מידע או הכוונה בנושאים כגון הריון, לידה, חינוך, פנאי ועוד) מתמעטים היום עקב השינוי בהרכב המשפחה והחברה בעידן הגלובלי.
דוגמה ליצירת חברות נשית ברשת היא קבוצה בשם "Stitch'nBitch", אשר מורכבת מנשים בכל העולם ונותנת במה להעברת תכנים בתחום התפירה והיצירה בבד.
החברות בקבוצה מעבירות מידע בין חברות אשר חיות באזורים מרוחקים מהן או שאין באפשרותן לקחת חלק בקבוצה מסוג זה עקב מגבלות פיזיות או חברתיות.
השימוש בעולם הסייבר (או כפי שהוא מכונה בעברית "ברשת") נותן לנשים, אשר אין להן יכולת פיזית, כלכלית או חברתית, לקחת חלק במפגשים בנושאים המעניינים אותם או להיחשף למידע אשר בעבר היה חסום להן.
כך יכול תחום התפירה לדוגמה, אשר מזוהה עם נשים עוד מתקופת ההיסטוריה, לקבל קהל חדש של נשים מכל העולם אשר יכולות להעביר מידע, דוגמאות ותמונות דרך העולם הקיברנטי לחברותיהן אשר ממוקמות פיזית באזורים מרוחקים מהן (או שאין באפשרותן ליצור קשר עם נשים אחרות עקב מגבלות פיזיות או חברתיות).
דוגמאות לשימוש נשים במרחב הסייבר בישראל
הדוגמה המוכרת ביותר מהשנים האחרונות לשימוש ברשת היא מחאת האוהלים.
המחאה התפתחה בישראל בקיץ 2011 על ידי שימוש ברשתות חברתיות בעולם הסייבר והזמינה אנשים מכל הארץ להקים מאהל מחאה ולקחת חלק בהפגנות בערים מרכזיות.
המאבק אשר החל על ידי מס' קטן של צעירים ביניהם סתיו שפיר ודפני ליף תפס תאוצה ואסף אליו פעילים, פעילות וגופים רבים.
דוגמאות נוספות הם אתרים השייכים לחברות או ארגונים אשר מטרתם להעביר מידע לנשים, לדוגמה: טיפת חלב, חברות למזון וטיפוח (במיוחד לתינוקות וילדים) ופורומים בנושאים אשר מכוונים לנשים אשר נותנים מידע בנושאים הקשורים לחיי היום יום של האישה והאם או לפעילויות פנאי.
הטמעת הנשים בתהליך היוצרות הסייבורג ועולם הסייבר
במאמר בשם "מניפסט הסייבורג" אשר יצא בשנת 1985 מראה דונה הארווי, כי הסייבורג, אשר מתאר מוטציה של אדם ומכונה, כבר איננו דבר בדיוני.
אנשים בעלי שתלים, איברים וגפיים מלאכותיים (כגון קוצב לב, משקפיים, או מכשיר שמיעה) וכדומה הם כיום תופעות שגרתיות.
התקדמות המדע מאפשרת לאדם שימוש במכונה להעצמת חלקים מגופו ובכך מחזקת את יכולותיו הפיזיות בעולם.
הקו המפריד בין האנושי – במובנו האורגאני-טבעי – ובין הטכנולוגיה רק הולך ומטשטש
המניפסט של הארווי קורא לשינוי ביחסן של נשים ושל התנועה הפמיניסטית אל המדע והטכנולוגיה.
אם התינוק או התינוקת ברגע היוולדם יכלו להיחשב כיצור אורגאני לחלוטין, מרגע זה ואילך הם נתונים להתערבויות טכנולוגיות בלתי פוסקות לפי הארווי, החל מחיסונים, חינוך, האוכל שהם אוכלים (הגדל או המיוצר באמצעים טכנולוגיים) ועד טכנולוגיות, התקשורת והשידור בהם הם מוקפים.
כתוצאה ממסורות היסטוריות דומיננטיות הקושרות מדע וטכנולוגיה עם הפטריארכיה, פלגים בתנועה הפמיניסטית רואים אותם באופן מסורתי כתופעה שלילית ומאימת.
הטענה המרכזית של הארווי היא שהמוקד המרכזי החדש של המדע והטכנולוגיה מאפשר ודורש התייחסות שונה לגמרי של נשים בכלל ופמינניסטיות בפרט כלפי המדע והטכנולוגיה ברמה הפוליטית והאסטרטגית.
הארווי קוראת לנשים לקחת חלק בענפי טכנולוגיה אלו ולהשתמש בהן.
נושא הסייבורג אינו נפוץ בכתיבה הפמיניסטית בישראל.
דוגמה למאמר פמיניסטי בנושא הסייבורג בישראל הוא מאמרה של ד"ר שרון הלוי "מסע בין כוכבים, מגדר והמחשבה האוטופית הפמיניסטית".
המאמר מדבר על דמויות נשיות אשר מופיעות בסדרה ומשווה בין שני בני אנוש אשר שועבדו על ידי הבורג, כאשר האחד הוא גבר והשנייה אישה, כהשוואה חברתית מגדרית.
סייבורג הוא דמות בדיונית של גיבור-על קיבורג המופיעה בחוברות הקומיקס ביקום DC של DC קומיקס.
הדמות הייתה ידועה כחברה בקבוצת "הטיטאנים הצעירים", אולם החל באתחול המחודש שנעשה ליקום DC, הדמות היא חברה מייסדת של ליגת הצדק.
סייבורג הוא האלטר אגו של ויקטור סטון, בנם של צמד מדענים שהחליטו להשתמש בו כשפן ניסויים לפרויקטים לשדרוג כוחות ואינטליגנציה.
אולם, בעוד רמת האינטליגנציה שלו גדלה, הוא מתחיל לתעב את הוריו על מה שעשו לו.
בהשפעתו הרעה של חבר לספסל הלימודים, ויקטור מסתבך עם החוק, מפגר בלימודיו ואף משתתף בתגרת רחוב.
למרות הכל, הוא מנסה לנהל שגרת חיים נורמטיבית ככל שאפשר, ובסופו של דבר מסרב להצעת חברו להשתתף בפעולת טרור.
כאשר ויקטור מבקר את הוריו במעבדות סטאר, ניסוי במסע בין-ממדי יוצא מכלל שליטה כאשר מפלצת מגיחה מהצד האחר והורגת את אמו.
המפלצת תוקפת את ויקטור ומשחיתה את גופו בצורה אנושה בטרם אביו מבריח אותה חזרה לממד שלה.
כדי להציל את חיי בנו, אביו מצייד אותו בתותבים נסיוניים אותם עיצב בעצמו.
ויקטור נחרד לגלות שמרבית גופו ופניו מכוסים בגפיים מתכתיות ובשתלים מלאכותיים.
חרף רצונו ההתחלתי למות, הוא מסתגל אט אט לחייו בעזרת פיזיותרפיסטית שמלמדת אותו לשלוט בשתלים שבו ביתר קלות.
עם שחרורו מבית החולים, ויקטור מגלה שחייו הופכים לקשים מנשוא עקב מראהו החדש.
חברו לספסל הלימודים מנסה להשתמש בו כנשק במתקפת טרור על האו"ם, אך ויקטור מוצא לעצמו מטרה חדשה בחיים כאשר הוא בוחר להשתמש בנשק שעטה על עצמו לצורך עצירת חברו.
הוא מצטרף לקבוצת הטיטאנים הצעירים, שם הוא מוצא חברים המסתכלים אל מעבר למראהו החיצוני המעוות.
+שנהסרט / סדרהמדבב1985–19862003–2006הטיטאנים2011יו דייווידסון וגריי אנתוני ויליאמס2011–2014קארי פייטון וקווין מייקל ריצ'רדסון2013–2020כוח הטיטאניםקארי פייטון2014הסיפור של באטמן2017–2018ליגת הצדק בפעולה2019קארי פייטון ופיל להמאר2019זנו רובינסון
+שנהסרט / סדרהשחקן2006"סמולוויל"לי תומפסון יאנג2016"באטמן נגד סופרמן: שחר הצדק"ריי פישר2017"ליגת הצדק"2018"סיירת האבדון"ג'וואן וייד
סייבר מאנדיי הוא כינוי שיווקי ליום שני שחל לאחר חג ההודיה בארצות הברית מדי שנה.
הוא הושק ב-28 בנובמבר 2005 על ידי חברות קמעונאות מקוונות בארצות הברית במטרה לעודד קניות באינטרנט, ובפרט כדי להציע חלופה למבצעים המסורתיים שהיו נהוגים בחנויות הפיזיות בבלאק פריידי.
בעוד שסייבר מאנדיי החל כתופעה אמריקאית, השפעתו התרחבה למדינות רבות ברחבי העולם.
קמעונאים מקומיים ובינלאומיים כאחד מציעים מבצעים והנחות מקוונים ביום זה.
ההצלחה של סייבר מאנדיי תורמת לגידול מתמיד בנתח השוק של המסחר האלקטרוני ומחזקת את מגמת המעבר מקניות פיזיות לקניות מקוונות.
הרעיון לסייבר מאנדיי נולד מתוך ההכרה בפוטנציאל הגלום בקניות מקוונות, במיוחד לאור העלייה בשימוש בפס רחב בבתים ובמשרדים בתחילת שנות ה-2000. קמעונאים זיהו כי צרכנים רבים חוזרים לעבודתם ביום שני שלאחר חג ההודיה ומשתמשים במחשבי המשרד ובחיבורי האינטרנט המהירים שלהם כדי להשלים קניות שלא הספיקו לבצע בסוף השבוע.
המונח "סייבר מאנדיי" נטבע על ידי הפדרציה הלאומית לקמעונאות (National Retail Federation - NRF) וקודם באמצעות אתר Shop.org.
מאז השקתו, צבר סייבר מאנדיי תאוצה משמעותית והפך לאחד מימי הקניות המקוונים הגדולים והרווחיים ביותר בשנה, הן בארצות הברית והן ברחבי העולם.
במרוצת השנים, היטשטשו ההבדלים בין בלאק פריידי לסייבר מאנדיי, כאשר קמעונאים רבים מציעים מבצעים מקוונים הן ביום שישי והן ביום שני, ואף במהלך כל סוף השבוע שביניהם, במה שמכונה לעיתים "סייבר סוף שבוע" או "Cyber 5".
סייבר מאנדיי מתאפיין בהצעות הנחה אגרסיביות, במיוחד בתחום האלקטרוניקה, מוצרי טכנולוגיה, ביגוד, מוצרים לבית ומוצרי צריכה אחרים.
המבצעים מוגבלים בדרך כלל בזמן או בכמות, ונועדו לייצר תחושת דחיפות בקרב הקונים.
פלטפורמות מסחר אלקטרוני וחנויות מקוונות משתמשות ביום זה כדי למשוך תנועה רבה לאתריהן ולהגדיל את היקפי המכירות, תוך ניצול נוחות הקנייה מהבית או מהמשרד.
סייברארק תוכנה בע"מ היא חברת תוכנה ישראלית לאבטחת מידע.
החל מפברואר 2026 היא חברה בת של פאלו אלטו נטוורקס
החברה נוסדה בשנת 1999 בידי אודי מוקדי ואלון (ניסים) כהן.
מוקדי שימש מאז ייסוד החברה ועד 2005 כמנהל תפעול ראשי (COO), מאז 2005 כיהן כנשיא ומנכ"ל החברה, ומיולי 2016 התמנה גם ליו"ר החברה.
בשנותיה הראשונות שימש אלון כהן כמנכ"ל החברה ויו"ר מועצת המנהלים שלה, עד שהחליט בשנת 2004 על סיום תפקידו כמנכ"ל, ומוקדי הפך למנכ"ל במקומו.
באפריל 2023, מונה מאט כהן למנכ"ל החברה ומוקדי הפך ליו"ר פעיל.
החברה מפתחת ומשווקת סדרה של מוצרי אבטחת מידע המבוססים על הפטנט של "חדר כספות לרשת תקשורת" (Network Vault), אותו המציא ופיתח אלון כהן בביתו.
לצורך הפיכתה של החברה לחברה בינלאומית מובילה והגדלת סיכויי חדירתה לשוק האמריקאי, העתיקו מוקדי וכהן בשנת 2000 את מגוריהם ומגורי משפחותיהם לארצות הברית, והתגוררו במשך כ-10 שנים בפרוורי בוסטון, שם הוקם מטה החברה.
עם השנים גדלה סייברארק והתרחבה לטריטוריות נוספות באסיה ובאירופה, והפכה למובילה עולמית בתחומים של שיתוף מידע מאובטח בין ארגונים, שליטה ובקרה על פעילותם של משתמשים רגישים בארגון, והגנה על ארגונים וגופי ממשל מפני התקפות סייבר.
כהן שימש יו"ר מועצת המנהלים של סייברארק עד מכירת נתח משמעותי מהחברה בדצמבר 2011 לגולדמן זאקס ולקרן הון הסיכון הישראלית JVP, ומינויו של אראל מרגלית כיו"ר החברה תחתיו.
בשנת 2020 נבחרה סייברארק במקום ה-5 מתוך 100 החברות שהכי כדאי לעבוד בהן של מגזין דה מרקר.
ב-24 בספטמבר 2014 ביצעה סייברארק את אחת ההנפקות המוצלחות של חברת טכנולוגיה ישראלית בבורסת נאסד"ק בניו-יורק, כשביום המסחר הראשון שלה זינקה בכ-87%.
באוגוסט 2015 רכשה החברה את חברת ההזנק הישראלית סייברטינל תמורת 20 מיליון דולר.
באוקטובר 2015 רכשה החברה את חברת ההזנק הישראלית Viewfinity תמורת 30.5 מיליון דולר.
במאי 2017 רכשה סייברארק את חברת ההזנק קונז'ור (Conjur) מבוסטון תמורת 42 מיליון דולר.
במאי 2020 רכשה סייברארק, תמורת 70 מיליון דולר, את חברת Idaptive מקליפורניה, העוסקת בזהות כשירות (IDaaS – Identity as a Service).
במאי 2024 רכשה סייברארק מקרן תומא בראבו את חברת Venafi האמריקאית, העוסקת בניהול זהויות מכונה, תמורת מיליארד דולר במזומן ו-540 מיליון דולר במניות סייברארק.
בפברואר 2025 רכשה סייברארק את חברת Zilla Security האמריקאית, תמורת 165 מיליון דולר במזומן, ועוד 10 מיליון דולר בכפוף להשגת יעדים.
ב-30 ביולי 2025 הודיעה פאלו אלטו נטוורקס על רכישת סייברארק תמורת כ-25 מיליארד דולר, לשם כניסתה לתחום אבטחת הזהויות.
הרכישה הושלמה בפברואר 2026. סייברארק תשתלב בפלטפורמות Strata ו-Cortex של פאלו אלטו, במטרה לספק הגנה בעידן הבינה המלאכותית.
סייבריזן לאבס בע"מ היא חברת סייבר ישראלית פרטית שהוקמה על ידי יוצאי יחידת המודיעין 8200 ליאור דיב (ששימש כמנכ"ל), יונתן שטרים־עמית ויוסי נער.
הנהלת החברה יושבת בבוסטון, מסצ'וסטס ושאר המשרדים ומרכז הפיתוח במגדלי אלון שבתל אביב, בלונדון ובטוקיו.
החברה פיתחה פלטפורמה לאיתור ותגובה לאיומי סייבר (Endpoint Detection and Response).
הפלטפורמה ממוקדת בשלושה מישורים: איתור, ניתוח ותגובה למתקפות סייבר המכוונות לארגון; איסוף נתונים לצורך תחקירים של צוותי האבטחה; וטיוב השימוש בכוח האדם העומד לרשות צוותי אבטחת מידע.
בשנת 2016 הקימה החברה חברה-בת ביפן בשם Cybereason Japan Corp כדי לרכז את הפעילות ביפן, שכללה אז כבר מעל 60 לקוחות, מהם חברות ענק כגון סופטבנק, שאף השקיעה בחברה והייתה לשותפה להקמת חברת הבת.
פורסם כי את החברה היפנית ינהל שי הורוביץ.
ביוני 2022 העסיקה החברה כ-1,400 עובדים, אך בחודש זה פיטרה 100 עובדים, וכעבור חצי שנה פיטרה עוד 220 עובדים.
על פי דיווחים בעיתונות, נכון ל-2022 לחברה קצב הכנסות שנתי (ARR) של 160 מיליון דולר.
מנכ"ל החברה מאז הקמתה, ליאור דיב, הוחלף באפריל 2023 על ידי אריק גאן מסופטבנק.
באוקטובר 2025 נרכשה החברה, בעסקת חילופי מניות, על ידי חברת LevelBlue , ספקית שירותי האבטחה המנוהלים הגדולה בעולם.
סבב הגיוס הראשון היה ב-2013 בהיקף של 4.6 מיליון דולר.
במאי 2015, שנתיים מאוחר יותר, ביצעה החברה סבב גיוס שני בהיקף של 25 מיליון דולר, בהובלת ענקית הנשק לוקהיד מרטין.
ומספר חודשים לאחר מכן, באוקטובר 2015, גייסה עוד כ-59 מיליון דולר בהובלת סופטבנק, ופורסם על הכוונה להקים חברה-בת ביפן בשיתוף עמה.
ביוני 2017, כאשר החברה מכפילה פי 5 את המכירות ופי 3 את כוח האדם, הודיעה סופטבנק כי תשקיע 100 מיליון דולר נוספים בחברה במטרה לחדור לשוק האסייתי ולשווקים נוספים לאור ההצלחה.
גיוס זה היה הגדול ביותר בתחום הסייבר בישראל.
לאחר הגיוס, הוערך שווי החברה בכחצי מיליארד דולר.
באוגוסט 2019 השקיעה סופטבנק היפנית 200 מיליון דולר נוספים בחברה, בסבב ההשקעה הגדול ביותר בתחום הסייבר בישראל.
לפי גורם המקורב לחברה, הסבב נעשה לפי שווי של יותר מ-1.5 מיליארד דולר.
ביולי 2021 גייסה החברה 275 מיליון דולר נוספים, לפי שווי חברה מוערך של 3 מיליארד דולר.
באפריל 2023 גייסה החברה 100 מיליון דולר מסופטבנק, שהפכה לבעלת המניות העיקרית בחברה.
סייבר-נט היא רשת חברתית לשיתוף מידע בנושאי אבטחת מידע על ידי מנהלי אבטחת מידע, אנליסטים וחוקרים במטרה לסייע לחשיפת מתקפות סייבר ולהציע דרכי טיפול בהן.
הרשת, הנחשבת לראשונה מסוגה בעולם, הוקמה על ידי מערך הסייבר הלאומי בשנת 2017, אך עדיין לא הושקה רשמית ופועלת כעת רק בגרסת בטא.
כחלק מן הפעילויות הרבות שננקטות על ידי מערך הסייבר הלאומי במטרה להבטיח התמודדות עם איומי הסייבר ואבטחת המידע המתרבים, הודיע ב-2017 מערך הסייבר הלאומי על הקמת מערכת להתמודדות עם אירועי הסייבר שתכלול את המערכות: חלון ראווה, מצודה רמה, כדור בדולח וסייבר-נט.
האחרונה היא רשת חברתית לשיתוף מידע בנושא אבטחת מידע, בה יהיו חברים מנהלי וחוקרי אבטחת מידע, אנליסטים ומנהלי מערכות מארגונים שונים, מבנקים וגופי ממשלה ועד לבתי חולים.
בשונה מרשתות חברתיות אחרות, סייבר-נט מאפשרת למשתמשים בה לפתוח לצד פרופיל אישי גם פרופיל אנונימי, ממנו יעדכנו על תהליכים חשודים שמתרחשים לדעתם ברשתות השונות, יתריעו על מתקפות אותן חוו ויחליפו דעות ורשמים עם משתמשי הרשת.
הנתונים שיזרמו ויאומתו ברשת החברתית יועברו למרכז המבצעי של מערך הסייבר וממנו לגופים הרלוונטיים ולאזרחי ישראל.
כמו כן, ברשת החברתית יפורסמו על ידי מערך הסייבר התרעות ספציפיות לארגונים מסוימים אשר זוהו ביחס אליהם סימנים למתקפת סייבר, התרעות אותן יוכלו לראות רק מנהלי אבטחת המידע בארגון הרלוונטי.
אם ההתרעות יהיו רלוונטיות לארגונים נוספים, יופץ המידע גם אליהם, לאחר קבלת הסכמה מהארגון מושא ההתקפה וללא ציון שמו.
החברות ברשת החברתית היא ללא תשלום, אך מנהלי אבטחת מידע אשר ירצו להצטרף אליה יצטרכו לעבור תהליך אימות מול מערך הסייבר, במסגרתו ייחתם הסכם שימוש.
הרשת זמינה בשפה העברית בלבד, אך במטרה ליצור שיתוף פעולה בינלאומי שיסייע במאבק במתקפות הסייבר ייתכן שגרסה באנגלית תתווסף.
סייבר בעולם הרכב (מכונה באנגלית: Automotive hacking) הוא מונח המתאר ניצול של פגיעויות במערכת התוכנה, החומרה והתקשורת של מכוניות ואמצעי תחבורה.
בשנים האחרונות עולם הסייבר בתחבורה הולך וצובר תאוצה, זאת בשל העלייה בשימוש ברכיבים דיגיטליים ברכבים.
נכון להיום, רכבים חדישים משלבים מספר רב של מחשבים המופעלים לצורך ביצוע שורה של פונקציות טכניות והנדסיות כגון ניהול מערכות הרכב ועוד.
יחידות אלו, המכונות יחידות בקרה אלקטרוניות (ECU), מתקשרות ביניהן באמצעות מגוון רשתות ופרוטוקולים כמו CAN-bus לתקשורת בין רכיבי רכב, LIN לאינטראקציה בין רכיבים פשוטים, MOST לרכיבי טלמטיקה ומסכים, ו-FlexRay לתקשורת מהירה עבור מערכות כמו בקרת שיוט ומתלי הרכב.
טכנולוגיות אלו הביאו חוקרי אבטחה להתחיל ולחקור את המערכות.
על פי דו"ח שפרסמה חברת הסייבר הישראלית Upstram, כ-150 מתקפות סייבר בוצעו על כלי רכב בשנת 2019 - עלייה של קרוב ל-50% משנת 2019 ועלייה של 96% משנת 2016. כמו כן, להערכת החברה, מתקפת סייבר בודדת יכולה להסב ליצרנית הנפגעת נזק של כ-1.1 מיליארד דולר.
לטענתה, ללא הגנה מספקת, תעשיית הרכב כולה עשויה לספוג הפסד כולל של כ-24 מיליארד דולר עד 2023.
בשנת 2010, פרסמו שבעה חוקרי אבטחה כי הצליחו ליצור השפעה ממשית על מערכות הבקרה של הרכבים, בעזרת פריצה ל-ECU.
החוקרים פירטו כיצד בעזרת קבלת גישה פיזית ל-ECU, הם הצליחו להשיג שליטה מלאה בכל מערכות הרכב.
מאוחר יותר פרסמו החוקרים מאמר נוסף בו הוכיחו כי ניתן לפרוץ לרכבים אף ללא קבלת גישה פיזית כלל, בעזרת נגני מדיה, Blutooth ומכשירים אשר מתמשקים לרכב.
בשנת 2011 פרסמו חוקרים מאוניברסיטת וושינגטון ואוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו מאמר, במסגרתו הוכיחו כי ניתן לחדור באופן אלחוטי למערכות קריטיות ולהשבית את המנועים והבלמים במכוניות מסוג Sedan.
החוקרים לא חשפו את שם החברה ודגם המכונית בה אותרו הפגיעות, במטרה לא לגרום לגל פריצות על ידי האקרים בעלי כובע שחור.
שנתיים לאחר מכן, ב-2013, חשפו צמד החוקרים צ'רלי מילר וכריס וואלסק פרצות אבטחה ברכבי טויוטה פריוס ופורד אסקייפ, אשר מאפשרים לשלוט במערכות רבות ברכב, החל ממערכות כמו צופר וחגורת הרכב ועד למערכות האיזון והבלמים.
בעקבות חשיפת הפריצה, הודיעו הסנאטורים אד מרקי וריצ'רד בלומנטל כי יקדמו חקיקה בנושא אבטחת סייבר לכלי רכב, במסגרתה ידרשו כי יוצבו סטנדרטים של בטיחות והגנה מפני מתקפות סייבר על כלי רכב, שיחייבו את כל יצרני המכוניות בארצות הברית.
מאוחר יותר, ב-2017, גם בבריטניה ובאיחוד האירופי פרסמו את עקרונות המפתח שלהם להגנה על כלי רכב מפני פרצות סייבר.
לא רק את הפרצה בפורד וטויוטה חשפו מילר ווואלסק.
UConnect היא מערכת ניהול ממוחשבת לרכבים מתוצרת פיאט קרייזלר.
בעזרת שימוש במערכת יכול בעל הרכב לשלוט במערכת הניווט של הרכב, לסנכרן מדיה, לבצע שיחות טלפון ולהשתמש בWi-Fi.
ביולי 2015 חשפו צמד החוקרים מספר פגיעויות במערכת הUConnect, אשר אפשרו להאקרים לשלוט במערכות האיזון והבלמים של הרכב, לבצע בו נעילת ופתיחת דלתות ועוד.
לאחר פרסום הפרצה על ידי צמד החוקרים, הודיעה פיאט קרייזלר על שחרור עדכון למערכות הבקרה של הרכב.
העדכון הופץ ל-1.4 מיליון רכבי פיאט מדגמי דודג' וקרייזלר אשר היו חשופים לפרצה, אלא שהדרך היחידה להתקין אותו היא בעזרת חיבור התקן USB ייעודי.
אפליקציית OnStar - RemoteLink של ג'נרל מוטרס מאפשרת למשתמשים להשתמש ביכולת הOnStar מהסמארטפונים שלהם.
OnStar Remotelink יכולה לאתר, לפתוח, לנעול ואפילו להפעיל כלי רכב.
ב-2015 פרסם החוקר סמי קרמר כי מצא פגיעות, אשר מאפשרת להאקרים לפתוח, לנעול ואף להפעיל את רכבי GM, בעזרת יירוט השיחה בין האפליקציה לשירות הנעילה והפתיחה של הרכב.
כמו כן, בפברואר 2018 הדגים קרמר כיצד בעזרת מכשיר ייעודי, ניתן ליירט אותות כניסה שנשלחו משלטי רכב בסביבה ולהשתמש בהם לפתיחת הרכבים ולהפעלת המנוע של המכוניות.
פרצה דומה נחשפה באפריל 2020 על ידי חוקרים מאוניברסיטת ברימינגהם בבריטניה ואוניברסיטת בלויבן בבלגיה במיליוני מכוניות מדגמי טויוטה, קיה ויונדאי.
Automotive hacking בעולם הרכב האוטונומי
אחת מהסיבות בגינה רכבים אוטונומיים טרם עולים על הכביש, בשונה מההערכות שצפו כי ב-2020 כבר יהיו כאלו, היא סוגיית הגנת הסייבר על כלי-הרכב, לה טרם נמצא פתרון מלא.
ככל שהמכוניות מורכבות מיותר ממערכות מחשוב, כך הסיכון שייפגעו מפריצת סייבר גדל.
כשמדובר ברכב שכולו אוטומציה, המשימה קשה הרבה יותר.
אחד מהאתרים המעניינים שהכניס עולם האוטו-טק ל-Automotive hacking הוא אפשרות הפריצה בעזרת הנדסה חברתית, שבמקרה של מכוניות אוטונומיות תתייחס לראשונה ל'הנדסה חברתית כלפי בינה מלאכותית'.
בפברואר 2020 פרסמו חוקרי אבטחה ישראלים מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב כי הצליחו לשטות ברכבים האוטונומיים של חברת טסלה על ידי הקרנת תמונות המציגות דמויות על הכביש או על שלטי חוצות, אותן זיהתה מערכת ה-ADAS של המכוניות כבני אנוש ובעקבות כך עצרה את נסיעת הרכב/הפנתה אותו לנתיב השני.
על-אף שהידע התאורטי על האפשרות של פריצה לכלי-רכב היה קיים מאז ומתמיד, הרי שרק לאחר הפריצה של צ'רלי מילר וכריס וואלסק לרכבי פיאט קרייזלר, החל הנושא לצבור פופולריות ובהתאם לכך, החלו גם יצרניות הרכב לעלות הילוך בכל הקשור לטיפול באבטחה והגנה על כלי-רכב מפני אירועי סייבר.
בשנת 2016 הודיעה חברת פולקסווגן על הקמת חברת CyMotive Technologies שתתמקד במציאת פתרונות לאבחת כלי רכב עתידנים.
את החברה הקימה פולקסווגן יחד עם ראש השב"כ לשעבר יובל דיסקין, ראש אגף מחשוב ומידע בשב"כ לשעבר ד"ר תמיר בכור, וראש אגף טכנולוגיה בשב"כ לשעבר צפריר כץ.
נכון לסוף 2019, לשוק הסייבר בכלי-רכב נתח של כ-1% בלבד מהשווי הכולל של שוק הסייבר.
עם זאת, על פי דו"ח שפרסמה חברת המחקר Research & Markets, בשנים הקרובות צפוי לצמוח שוק זה בקצב שנתי של 22.6% ושווי השוק שלו צפוי לקפוץ מ-1.09 מיליארד דולר בשנת 2016 לכ-6.81 מיליארד דולר בשנת 2026.
על אף שבישראל קיימת חברה אחת בלבד העוסקת בייצור כלי-רכב, הרי שבתחום אבטחת סייבר לכלי רכב, עוסקות חברות הזנק ישראליות רבות ותעשיית הסטארטאפ הישראלית נחשבת לחלוצה ומובילה עולמית בתחום.
סייברפאנק הוא משחק תפקידים שולחני דיסטופי מסוגת הסייברפאנק וזיכיון מדיה, שנוצר על ידי מייק פונדסמית' ומופץ על ידי R.
המשחק מכונה על שם המהדורה השנייה או הרביעית שלו, סייברפאנק 2020 או סייברפאנק רד, על מנת להבדיל בין המשחק לבין הסוגה.
סייברפאנק מתקיים בעולם בדיוני משלו, שמתפצל החל משנת 1990 מקו הזמן של העולם האמיתי.
קו הזמן בו מתרחשים האירועים במשחק הוא נרחב, החל משנת 2013 למהדורה הראשונה (סייברפאנק 2013) ועד ל-2045 למהדורה הרביעית (סייברפאנק רד).
בין האירועים מרכזיים שהתרחשו ביקום סייברפאנק ניתן למנות את קריסת המעצמות, עלייתם של מגה-תאגידים אשר נלחמים ביניהם למען שליטה, רעב המוני שהכה בעולם, הפיכתו של המזרח התיכון לשממה רדיואקטיבית, עלייה בפיתוח ושימוש בהנדסת ביוטכנולוגיה אשר גרמה לעלייה ופיתוח איברים ביוניים וקשר הדוק יותר מתמיד בין האדם למכונה.
עם החוסר בממשלה וכוח אכיפה, החלה עלייה במקרי האלימות ברחבי העולם.
רבים מהאנשים סובלים מ"שוק טכנו", חוסר היכולת להתמודד עם עולם בו קיימים רקמות שרירים סינתטיות, מעגלים אורגנים וסמים מעצבים.
המקום העיקרי בו מתרחש המשחק היא נייט סיטי (מאנגלית: Night City), מגה-עיר אמריקאית אשר ממוקמת במדינה החופשית של צפון קליפורניה, במורו ביי שבחוף המערבי, הנמצא בין לוס אנג'לס לסן פרנסיסקו.
עם אוכלוסייה של למעלה מ-5 מיליון איש, בעיר יש אוכלוסייה רבודה אשר מתבססת על מלחמת כנופיות, יריבות בין תאגידים ומעצמות פוליטיות בה השחקנים צריכים לשרוד.
חוקי המשחק נבנו על בסיס מערכת אינטרלוק, שנבנתה על ידי המוציאה לאור, R.
מכניקת משחק מרכזית אשר משומשת במשחק היא הקונספט של ערכי קושי (Difficulty Values), אשר משמשים כמד לקביעה האם השחקן יצליח או ייכשל במשימה מסוימת.
כל שחקן לוקח את הערך של התכונה הטובה ביותר לדמות שאותה יצר, מוסיף את הערכים של מיומנויות או שינויים שנמצאים ברשותו של השחקן ובסופו של דבר מטיל קוביית משחק בת 10 פאות ומוסיף את הערך שהתקבל.
על מנת שהשחקן יצליח במשימתו, עליו לגבור על ערך הקושי של המשימה, אשר נקבע על ידי מנחה המשחק.
סייברפאנק הוא אחד ממשחקי התפקידים הראשונים שמממשים קונספט זה.
בתור סייברפאנקרים, השחקנים מיישמים שינויים בגוף, טכנלוגיית סייבר והנדסת ביוטכנלוגיה.
הדמויות חיות על פי ארבעה כללים:
גישה היא המפתח לכל דבר.
תמיד לקחת הכל לקצה, לאקסטרים.
ישנם עשרה תפקידי מפתח במשחק, לכל אחד מהם יש יכולת מיוחדת.
תפקידי המפתח הם: מוזיקאים כריזמטים ("רוקרבויס"), שומרי ראש ומתנקשים ("סולואים"), האקרים ("נטראנרים"), לוחמי דרך ("נוודים"), מומחי רחוב ("פיקסרים"), כתבי שטח ועיתונאים חוקרים ("מדיה"), מכונאים ("טכניים" או "טקיים"), רופאים ("מד-טקס"), מנהלי תאגידים ושוטרים.
ישנם מגוון רחב של תפקידים אשר מוצעים בתהליך יצירת הדמות, על ידי הקצאת נקודות לקניית יכולות או על ידי הטלת קוביית משחק לתוצאה יותר אקראית.
ישנה מערכת הנקראת "דרך חיים" (Lifepath), אשר משמשת לפיתוח נרחב יותר של הדמויות, על ידי יצירת מטרות, מניעים ואירועים בחייה הקודמים של הדמות.
בסוף, הדמויות מקבלות כסף, ציוד סייבר, נשק וציוד נוסף, הכולל תלבושת אופנתית ומוצרי אורח חיים.
פיתוח נוסף של הדמות מבוסס על יכולות ולא על רמת הדמות.
על מנת שהדמות תצליח, השחקנים מקבלים נקודות שבעזרתן ניתן לרכוש יכולות חדשות ושיפור יכולות קיימות.
מערכת הלחימה במשחק מכונה "Friday Night Firefight" (בראשי תיבות: FNFF) ומבליטה קטלניות ולא אל-הרג.
בניגוד למערכות משחקי תפקידים אחרות, בהן דמויות יכולות לספוג יותר נזק ככל שהדמות מתפתחת ובכך מאפשרות יכולת הישרדות גבוהה יותר לדמות, בסייברפאנק לא ניתן לפתח עמידות לנזק.
במשחק ישנם חוקים לגבי האקינג במרחב הקיברנטי, אשר מכונה "נטראנינג".
כאשר דמויות "מתחברות", הן מפרשות את הרשת במספר דרכים, כגון מבוך בסגנון משחק התפקידים מבוכים ודרקונים, או כגלקסיה מלאה בכוכבים.
נטראנינג מתרחש בעולם הווירטואלי על ידי חיבורים פיזיים ויכולת מיוחדת המכונה "ממשק".
"חפיסות סייבר" הן חפיסות וירטואליות בבעלותן של דמויות, אשר מכילות תוכנות עזר כמו בריחה, פענוח וזיהוי.
לחימה ופעולות נוספות ברשת, מתרחשות במהירות רבה, שנייה אחרי שנייה, בניגוד לעולם הפיזי בו לחימה מתרחשת בסיבובים של שלוש שניות.
הריסתה של הרשת העולמית במהדורות מאוחרות יותר של המשחק, גרמה להפנות את תשומת ליבם של הנטראנרים לרשתות מקומיות פרטיות.
בעקבות כך, המשחקיות השתנתה בכך שנטראנינג אינה פעולה שניתן לבצע מרחוק.
נטראנרים משובצים לקבוצות שונות ומקבלים ציוד מיוחד כמו משקפיים וירטואליות אשר מאפשרות לבצע פעולות הן במרחב הווירטואלי והן בעולם הפיזי.
שילוב הנטראנינג עם פעילויות אחרות מבטיחה לכך שכלל השחקנים יוכלו להשתתף בסצנת האקינג.
רכישת ציוד סייבר, נשקי סייבר, אופטיקת סייבר והשתלות סייבר אחרות עולות באנושיות.
כל 10 נקודות של איבוד אנושיות משמע איבוד נקודה באמפתיה, תכונה בדמות אשר אחראית למדוד כיצד הדמות מתקשרת עם אנשים אחרים.
רמת אמפתיה אפס משמעותה איבוד מוחלט של צלם אנוש, מצב אשר מכונה "סייברפסיכוזה".
במקרה כזה, השחקן השולט על הדמות, מאבד את היכולת לשלוט בה והשליטה עוברת למנחה המשחק, ובכך הופכת לדמות בלי שחקן.
לרוב המשמעות היא שהדמות מאבדת את שפיותה ולוקה בהפרעה נפשית, אשר בסופו של דבר מוביל לרצח המוני.
סייברפאנק עוצב על ידי מייק פונדסמית' בניסיון ליצור העתק של המציאות הקשה שהביא ז'אנר הסייברפאנק בשנות ה-80 של המאה ה-20. בפרט, הרומן של וולטר ג'ון ויליאמס, עיווט, שיצא לאור ב-1986 היווה השראה למשחק וויליאמס עזר בהרצת ניסיון.
השראה נוספת שממנה שאף פונדסמית' הוא הסרט בלייד ראנר.
רבים חשבו כי הרומן של ויליאם גיבסון, נוירומנסר, שיצא לאור ב-1984 גם היווה השראה, אך פונדסמית' הצהיר כי הוא לא קרא את הרומן טרם הוצאת המשחק לאור.
המהדורה הראשונה והמקורית של המשחק יצאה לאור ב-1988 על ידי R.
חבילת המשחק כללה חוברת הדרכה בת 44 עמודים, ספר מקורות בן 38 עמודים, ספר לחימה בן 20 עמודים, 4 עמודים לעזרי משחק ושתי קוביות משחק בעלות 10 פאות כל אחת.
מספר תוספים למשחק יצאו לאור במהלך שנת 1989:
רוקרבוי (Rockerboy) – ספר מקורות לתפקיד "רוקרבוי".
הסולו של ההון (Solo of Fortune) – ספר מקורות לתפקיד "סולו".
עיווט (Hardwired) – ספר מקורות אשר מבוסס על הרומן של וולטר ג'ון ויליאמס.
ליד מסלול: תוספת חלל (Near Orbit: Space Supplement) – חוברת הדרכה למסע בחלל.
המהדורה הראשונה מכונה גם סייברפאנק 2013, עקב כך שהיא מתרחשת בשנת 2013.
Talsorian Games הוציאה לאור את המהדורה השנייה של המשחק, סייברפאנק 2020, אשר כוללת בתוכה חוקים מעודכנים לגבי לחימה, נטראנינג ויצירת דמות.
ציר הזמן של היקום גם כן עודכן, על מנת לעדכן על איחוד גרמניה מחדש, שהתרחש באותה השנה בה יצאה המהדורה השנייה.
המהדורה שוחררה בתור חבילה של ספר בעל כריכה רכה בן 222 עמודים וחוברת הוראות והערות בת 24 עמודים.
החברה הוציאה לאור שתי גרסאות מחודשות למהדורה: סייברפאנק 2020 גרסה 2.00 ב-1992 וסייברפאנק 2020 גרסה 2.01 ב-1993.
בין השנים 1991 עד 1993, פורסמו 12 חוברות הרפתקה שיצאו לאור על ידי Atlas Games.
בין השנים 1993 עד 1996, פורסמו 28 חוברות תוספת ומקורות, כהרחבות למהדורה, שיצאו לאור על ידי R.
שישה רומנים אשר מבוססים על היקום של סייברפאנק 2020 יצאו לאור בין 1993 ל-1994.
חברת Dream Pod 9 הקנדית הוציאה לאור את ספר המקורות "נייטס אדג'" (Night's Edge; כלומר, קצה נייט סיטי), אשר מבוסס על יקום סייברפאנק 2020 ומתרחש במציאות אלטרנטיבית, בעל רקע אימתי, הכולל בתוכו ערפדים ואנשי זאב.
החברה הוציאה לאור 10 חוברות תוספות והרפתקאות ליקום הזה, מ-1992 עד 1995.
ספר מקורות אלטרנטיבי, בשם "סייברג'נרשן" (Cybergeneration), יצא לאור ב-1993: המשחק התרכז בבני נוער בעלי כוחות על טבעיים, שניתנו להם בזכות מגפת וירוס ננו-טכנולוגי.
הגרסה הראשונה של סייברג'נרשן דרשה את חוברת ההדרכה של סייברפאנק 2020 ושימשה כהרחבה, אך בגרסה השנייה המשחק הפך לעצמאי.
סייברפאנק V3.0 מתרחש בשנות ה-30 של המאה ה-21 ויצא לאור ב-2005. המהדורה השלישית לוקחת את המשחק לרקע טראומטי הנוצר לאחר מלחמת התאגידים הרביעית שהתקיימה בין השנים 2021 עד 2025. הרשת העולמית הושחתה והפכה ללא שימושית בעליל, כאשר נעשו מאמצים רבים על מנת לשמר את הידע האנושי.
שש תת-תרבויות חדשות נוצרו, אשר מכונות ה-"אלטקולטס" (Altcults); אחת מהן לדוגמה היא האדג'רנרס (Edgerunners), הממשיכים של הסייברפאנקרים מהמדורות הקודמות.
המהדורה השלישית משתמשת במערכת המשחק פיוזן במקום באינטרלוק.
השינוי התבטא בשינוי הרקע, האווירה וכן בשינוי האיורים בחוברות המהדורה, דבר שגרר ביקורות שליליות.
בין השנים 2007 עד 2008, יצאו לאור שני ספרי מקורות כהרחבה למהדורה הזו.
המהדורה הרביעית למשחק, סייברפאנק רד (Cyberpunk Red), מתרחשת בשנת 2045, ממשיכה את אירועי סייברפאנק 2020 ומהווה פריקוול למשחק הווידאו Cyberpunk 2077. המשחק מתרחש לאחר מלחמת התאגידים הרביעית, אך האירועים מתרחשים בצורה שונה מאשר בסייברפאנק V3.0, אשר נחשב כציר זמן נפרד.
חבילת המשחק המופשטת, סייברפאנק רד ערכת הפתיחה (Cyberpunk Red Jumpstart Kit), תוכננה לצאת לאור בגן קון באוגוסט 2019, כאשר חוברת ההדרכה הראשית תוכננה לצאת ביחד עם החבילה.
אף על פי כן, אף על פי שערכת הפתיחה יצאה לאור כמתוכנן, הוצאת חוברת ההדרכה הראשית נדחתה ליוני 2020, על מנת לאפשר ל-R.
Talsorian Games לעבוד ביחד עם חברת CD Projekt RED כדי להבטיח שהתוכן של סייברפאנק רד יתאים לציר הזמן של Cyberpunk 2077. ב-15 במאי 2020, חברת R.
Talsorian Games הכריזה כי תאריך ההוצאה לאור יידחה שנית בעקבות מגפת הקורונה וכי החברה מקווה שחוברת ההדרכה הראשית תצא לאור ב-"סוף הקיץ".
ב-9 באוקטובר 2020 החברה הכריזה כי סייברפאנק רד עתיד לצאת ב-14 בנובמבר כמהדורה דיגיטלית וב-19 בנובמבר כעותק פיזי ועתידה לכלול 211,000 מילים בסך הכל, אשר פרוסים על גבי 456 עמודים.
ישנם שני משחקי איסוף קלפים שיוצרו והופצו, על בסיס משחק התפקידים.
הראשון, הנקרא "נטראנר" (Netrunner), עוצב על ידי ריצ'רד גארפילד ויצא לאור על ידי מכשפי החוף ב-1996 (המשחק מותג מחדש בשם אנדרואיד: נטראנר, אשר אינו קשור יותר ליקום סייברפאנק).
המשחק השני נקרא "סייברפאנק CCG" (Cyberpunk CCG), שעוצב על ידי פיטר ווקס ויצא לאור על ידי Social Games ב-2003.
ב-2007, סטודיו מייהם (Mayhem Studio) הוציא משחק פלטפורמה דו-ממדי בשם Cyberpunk: Arasaka's Plot לפלטפורמת ה-JME.
ב-2012, CD Projekt RED, המפתחת של סדרת The Witcher, הכריזה על משחק תפקידים לא-ליניארי בשם Cyberpunk 2077, אשר יצא לאור ב-10 בדצמבר 2020.
ב-2020, סטודיו האנימציה היפני Trigger בשיתוף עם הסטודיו CD Projekt RED הכריזו על סדרת אנימה בשם Cyberpunk: Edgerunners, אשר מופצת על ידי נטפליקס.
הסדרה עלתה לשידור ב-13 בספטמבר 2022.
במגזין דרגון כרך 149 שפורסם בספטמבר 1989, ג'ים במברה כתב כי הוא אהב את ערכי ייצור של המהדורה המקורית, אך מצא שגיאות כתיב רבות בהרבה מהחוברות וכן טבלת היתקלויות שהייתה חסרה.
במברה מצא כי הרקע והאווירה .
הוא סיכם כי המשחק לא מתאים לכל אחד: .
במגזין דרגון כרך 185 שפורסם בספטמבר 1992, אלן וורני מצא את סייברפאנק 2020 כמשחק סטייליסטי בדיוק כמו במהדורה הקודמת שלו, אך הוא מצא יותר שגיאות כתיב במהדורה זו מאשר במהדורה הראשונה.
וורני אהב את מערכת הקרב הזומרת, אך ביקר את הכפילות של הקרב המודרני, שבו .
כמו כן, וורני הרגיש כי מערכת הנטראנינג שופרה רבות וקרא למערכת החוקים .
וורני חשב כי הפגם הגדול ביותר במהדורה השנייה הוא החוסר במפתח עניינים, אך הוא גם ביקר את הדיכוטומיה במערכת בה .
הוא האשים את המשחק בכך ש.
בכל זאת, וורני סיכם כי .
בסקר שנערך ב-1996 על ידי מגזין ארקיין, המשחק נקבע לאחד מ-50 משחקי התפקידים הפופולרים ביותר בעולם, כאשר הגיע למקום העשירי.
העורך פאול פטנגאל אמר: .
סייבר-סטוקינג או הטרדה ברשת או הטרדה באינטרנט היא התנהגות שמטרתה מהווה הטרדה המבוססת על השימוש באינטרנט או באמצעים אלקטרוניים אחרים.
במסגרת הטרדה זו נכללות פעולות הטרדה שונות המהוות בכללותן רדיפה שמהווה הטרדה מאיימת בפרט והטרדה בכלל, כלפי אדם, קבוצה או ארגון.
סייבר-סטוקינג יכול לכלול גם תלונות שווא, לשון הרע, והוצאת דיבה.
פעולות נוספות יכולות להיחשב גם הן לסייבר-סטוקינג, וביניהן ניטור, גנבת זהות, איומים, ונדליזם, שידול למין, ביצוע דוקסינג או סחיטה.
סייבר-סטוקינג יכול להיות גם מלווה בסטוקינג שמתבצע מחוץ למרחב האינטרנטי.
סייבר-סטוקינג מהווה עבירה פלילית על פי חוק במדינות רבות, בין היתר בקליפורניה שם שתי צורות ההטרדה (האונליין והאופליין) נחשבות לעבירה פלילית.
שתי צורות סטוקינג אלו יכולות לנבוע כתוצאה מרצון לשלוט, להפחיד או להשפיע על קורבן ההטרדה.
הסטוקר (המטריד) עשוי להיות זר או מוכר לקורבן.
הסטוקרים לעיתים אנונימיים ולפעמים גם מערבים בהטרדות אנשים אחרים באינטרנט שאפילו לא מכירים את היעד להטרדה.
סייבר-סטוקינג היא עבירה פלילית לפי חוקים בתחום לשון הרע.
הרשעה בכך עלולה להביא לעונשים כמו צווי מניעה, מאסר על תנאי או עונשים פליליים נגד התוקף, לרבות מאסר.
נעשו בעבר ניסיונות של מומחים ומחוקקים שונים על מנת להגדיר סייבר-סטוקינג.
בדרך כלל הוא מוגדר כשימוש באינטרנט או באמצעים אלקטרוניים אחרים כדי לרדוף או להטריד אדם, קבוצה או ארגון.
מעקב ברשת הוא סוג של בריונות רשת והמונח הזה משמש לעיתים בתקשורת גם כדי לתאר סייבר-סטוקינג.
סטוקינג הוא תהליך מתמשך המורכב מסדרה של פעולות, שכל אחת מהן עשויה להיות חוקית לחלוטין בפני עצמה.
למבר רויאקרס, פרופסור לאתיקה טכנולוגית, מגדיר סייבר-סטוקינג כמעקב המבוצע על ידי מישהו שלא נמצא כרגע בקשר כלשהו או במערכת יחסית עם קורבן ההטרדה.
על ההשפעות הפוגעניות של מעקב ברשת, הוא כותב:"סייבר-סטוקינג הוא סוג של תקיפה נפשית, שבה התוקף פורץ שוב ושוב ומטריד את עולמו ואת חייו של קורבן ההטרדה שכלל אינו בקשר איתו (או שהיה בעבר בקשר איתו ובעת ההטרדה כבר לא), ממניעים שניתן לייחס ישירות או בעקיפין לתחום הריגשי.
יתרה מכך, המעשים המופרדים המרכיבים את ההטרדה לא יכולים כשלעצמם לגרום להתעללות הנפשית, אלא כשהם באים ביחד (אפקט מצטבר)".
הבחנה בין סייבר-סטוקינג לבין מעשים אחרים
חשוב לבצע הבחנה בין סטוקינג של טרולים באינטרנט לבין סייבר-סטוקינג.
מחקרים הראו שפעולות שנעשות באופן חד פעמי יכולות להיחשב כטרולינג, בעוד שכשאותן פעולות הן חלק ממסע הטרדה מתמשך, אז הן יכולות להיחשב כסייבר סטוקינג.
מחברת הספר "סייבר-סטוקינג" אלכסיס מור מפרידה בין סייבר-סטוקינג לבין גניבת זהות, שנובעת ממניעים כלכליים.
ההגדרה שלה, ששימשה גם בפיליפינים לכתיבת התיאור המשפטי:
סייבר-סטוקינג היא הטרדה מבוססת טכנולוגיה המופנית כלפי אדם אחד שאותר ספציפית למטרת התקפה זו מסיבות שונות של כעס, נקמה או שליטה.
סייבר-סטוקינג יכולה להתבטא במגוון צורות, בין היתר:
הטרדה הבכה והשפלה פומבית של הקורבן.
ריקון חשבון בנק או אמצעים אחרים של שליטה כלכלית כמו הרס ציון האשראי של הקורבן.
הטרדה של המשפחה, החברים והעובדים של הקורבן על מנת לבודד אותו חברתית.
טקטיקות הפחדה שמטרתן לזרוע פחד ועוד.
לדברי ג'ואי רושינג, התובע המחוזי של מחוז פרנקלין באלבמה, אין הגדרה אחת יחידה לסייבר-סטוקינג – המטריד יכול להיות זר עבור הקורבן או שיש או הייתה ביניהם בעבר מערכת יחסים כלשהי.
"[סייברסטוקרים] מגיעים בכל הצורות, הגדלים, הגילאים והרקעים.
הם מפטרלים באתרי אינטרנט ומחפשים הזדמנויות לנצל אנשים."
הטרדה הקשורה למגדר באינטרנט (המכונה גם אלימות מקוונת מבוססת מגדר) יכולה לכלול איומי אונס, איומים אחרים באלימות ופרסום מידע אישי של הקורבן.
ההטרדות האלו כוללות הגבלת פעילות של הקורבן באינטרנט או הרחקה מוחלטת שלהם מזירת האונליין, המונעת לחלוטין את השתתפותם בחיים המקוונים ופוגעת באוטונומיה, בכבוד, בזהות ובהזדמנויות של המוטרד.
סטוקינג של בני זוג אינטימיים
סיי-סטוקינג אחרי בני זוג אינטימיים היא הטרדה מקוונת של בן או בת זוג רומנטיים בהווה או לשעבר.
זה סוג של אלימות במשפחה, ומומחים אומרים שמטרתה היא לשלוט בקורבן על מנת לעודד בידוד חברתי וליצור תלות.
מטרידים עשויים לשלוח הודעות דואר אלקטרוני מעליבות או מאיימות חוזרות ונשנות לקורבנותיהם, לנטר או לשבש את השימוש בדואר האלקטרוני של הקורבנות שלהם, להשתמש בחשבון של הקורבן כדי לשלוח הודעות דואר אלקטרוני תוך כדי התחזות לקורבן או לרכישת סחורות או שירותים שהקורבן מקבל ללא שהביע רצון.
הסטוקר לעיתים משתמש באינטרנט כדי לחקור ולרכז מידע אישי על הקורבן שישמש לביצוע ההטרדה עצמה.