tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אף על פי שהייתה ירידה של 40% במקרים של תת־תזונה במדינות מתפתחות בין שנת 1990 לשנת 2015, כ־149 מיליון פעוטות במדינות המתפתחות הם נמוכים מדי לגילם, והדבר גורם לבעיות בהתפתחות הגוף והמוח.
באופן כללי, אחד מכל שני ילדים בעולם סובל ממחסור בוויטמינים ומינרלים.
אף על פי שרופאי ילדים ותזונאים ממליצים על לאמהות להקפיד רק להניק תינוקות מתחת לגיל חמישה חודשים, בפועל רק בסביבות 40% עושים זאת, ובמקביל המכירות של תחליף חלב להזנת תינוקות גדלו באופן מהותי ברחבי העולם בעשורים האחרונים - במיוחד במדינות מתפתחות מתקדמות כמו ברזיל, סין וטורקיה.
בעוד שבסוף המאה ה־20 השמנת יתר חולנית (Obesity) כמעט ולא הייתה קיימת בקרב ילדים במדינות הכי עניות ברחבי העולם, נכון ל־2024 לפחות עשרה אחוזים מהילדים במדינות הכי עניות בעולם סובלים מהשמנת יתר חולנית.
בעיות הנובעות מחשיפה יומיומית גדולה למסכים
במחקר בריטי משנת 2015 התגלה שכמות המקרים של קוצר הראייה הוכפלה בבריטניה ב־50 השנים האחרונות.
לטענת רופא העיניים סטיב שאלהורן, אשר היינו יו"ר ועדת הייעוץ הרפואית הבינלאומית Optical Express החוקרים סבורים כיום שישנו קשר בין השימוש הקבוע במכשירים הניידים האלקטרוניים לעלייה במקרים של קוצר ראייה.
לטענת דובר של איגוד האופטומטריה האמריקאי תסמונת ראיית מחשב הפכה נפוצה במיוחד בעקבות העלייה הניכרת בשימוש במכשירים ניידים קטנים יותר שהשימוש בהם הפך נפוץ במיוחד בחיי היומיום.
התסמינים של תסמונת ראיית מחשב כוללים עיניים יבשות, עייפות, מאמץ בעיניים, ראייה מטושטשת, קשיי מיקוד וכאבי ראש.
עם זאת, תסמונת ראיית מחשב אינה גורמת לאובדן ראייה או לנזקים קבועים אחרים.
על מנת להקל על העיניים ארגון המלכ"ר האמריקני The Vision Council ממליץ לאנשים להגביל את זמן המסך, לעשות הפסקות תכופות, לשנות את בהירות המסך, לשנות את צבע הרקע מצבע בהיר לצבע אפור, להגדיל את גודל הכתב שמופיע על המסך ולמצמץ לעיתים קרובות יותר.
הארגון ממליץ גם להורים להגביל את זמן המסך של ילדיהם וכן לשמש מודל לחיקוי לילדיהם על ידי צמצום זמן המסך שלהם עצמם.
בשנת 2019 ארגון הבריאות העולמי פרסם את המלצותיו לגבי זמן המסך של פעוטות - ההמלצה הרשמית היא שפעוטות מתחת לגיל חמש צריכים להיות לצפות במסך לא יותר משעה ביום ותינוקות מתחת לגיל שנה לא צריכים לצפות במסכים בכלל.
ההמלצות של ארגון הבריאות העולמי דומות להנחיות של האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים אשר המליצה שילדים מתחת לגיל 19 חודשים לא יצפו בשום דבר מלבד וידאו צ'אטים.
יתרה מכך הארגון ציין שילדים מתחת לגיל שנתיים צריכים לצפות רק ב"תוכניות באיכות גבוהה" תחת השגחת הוריהם.
מחקר משנת 2019 שפורסם בכתב העת הרפואי "JAMA Pediatrics" עסק באופן בו זמן המסך משפיע על מבנה המוח של ילדים בגילאי שלוש עד חמש (ילדים בגיל הגן) באמצעות סריקות MRI.
הנבדקים - 27 בנות ו־20 בנים - עברו מבחנים קוגניטיביים לפני סריקות המוח שלהם בזמן שהוריהם ענו על שאלון שעסק בזמן המסך של הילדים שלהם אשר פותח על ידי האקדמיה האמריקאית לרפואת ילדים.
החוקרים גילו כי אצל הפעוטות שבילו מעל לשעה ביום מול מסך ללא מעורבות של ההורים הייתה פחות התפתחות בחומר הלבן של המוח שהיינו האזור האחראי על מיומנויות קוגניטיביות ולשוניות.
מחקרים קודמים גילו שכמות גדולה מדיי של זמן מסך קשורה לחוסר בשעות שינה, התפתחות לקויה של השפה, בעיות התנהגות, קשיים בהתרכזות וקשיים ביכולת לחשוב בבהירות, והרגלי אכילה לקויים.
לפי ההערכות דור האלפא יושפע בעתיד באופן משמעותי בהרבה משינויי האקלים בעולם בהשוואה לדורות הקודמים - ילדים שנולדו בשנת 2020 צפויים לחוות עד פי שבעה אירועי מזג אוויר קיצוניים במהלך חייהם, ובמיוחד גלי חום, בהשוואה לאנשים שנולדו בשנת 1960.
רבים מדור האלפא השתמשו רבות בטלפונים חכמים ובטאבלטים במהלך ילדותם לצורכי בידור, או כעזרים חינוכיים.
במהלך העשור השני של המאה ה־21 זמן המסך בקרב תינוקות, פעוטות וילדים בגיל הגן גדל באופן ניכר.
ההערכה היא שבמהלך העשור השני של המאה ה־21 בארצות הברית לבדה כ־90 אחוזים מהתינוקות החלו להשתמש במכשיר אלקטרוני נייד כלשהו עוד לפני שהם היו בני שנה.
במקרים מסוימים ילדים תינוקות החלו להשתמש במכשיר אלקטרוני נייד כלשהו כשהם היו בני חודשים ספורים.
כמה מהאתגרים המרכזיים הנובעים מכך שמרבית הילדים עושים שימוש רב במכשירים אלקטרוניים ניידים המחוברים לאינטרנט כוללים עליה במקרים של בריונות ברשת, עליה במקרים של התמכרות למסכים ועלייה במקרים של חשיפה לתוכן לא הולם.
מצד שני, חלק ניכר מהמחקרים על ההשפעות של זמן המסך על הילדים עדיין אינם חד משמעיים.
במקרים מסוימים אפילו היו מחקרים שהעידו על השפעות חיוביות מסוימות.
הוריהם של דור האלפא, שהם בעיקר בני דור ה־Y, נוהגים להשתמש רבות ברשתות המדיה החברתית; כאשר רבים מהם, השתמשו בהן כבר בנעוריהם.
דו"ח של חברת אבטחת הסייבר AVG משנת 2014 קבע ש־6% מההורים יצרו חשבון מדיה חברתית עבור התינוק או הילד הפעוט שלהם, וכ־8% מההורים יצרו חשבון דוא"ל עבור התינוק או הילד הפעוט שלהם.
לפי מחקר של חברת BabyCenter כ־79% מהאמהות שמשתייכות לדור ה־Y עשו שימוש ברשתות המדיה החברתית על בסיס יומי ו־63% נוהגות להשתמש בטלפונים החכמים בתדירות גבוהה יותר לאחר שהן נכנסו להריון או לאחר הלידה.
לפי ההערכה שלהם 24% מהן נהגו להתחבר לפייסבוק בתדירות גבוהה יותר לאחר ההריון או הלידה ו־33% מהן נהגו להתחבר לאינסטגרם בתדירות גבוהה יותר לאחר ההריון או הלידה.
לפי ארגון המלכ"ר Common Sense Media ישנה חשיבות רבה לכך שהורים צריכים להקפיד יותר לשמור על הפרטיות של ילדיהם באינטרנט, שמא התמונות האישיות של ילדיהם ייפלו לידיים הלא נכונות.
במקרים רבים, מכיוון שרבים מקרב דור ה־Y גדלו עם האינטרנט, בניגוד להורים מהדורות הקודמים, רבים מהם מסוגלים להשתמש בניסיון והידע האישי על מנת לסייע לילדיהם להיות מודעים טוב יותר כיצד יש להתנהג באינטרנט וממה במיוחד צריך להיזהר.
עקב העלייה בשימוש במכשירים ניידים חלה ירידה ניכרת בכמות הזמן בה ילדי דור האלפא צפו/צופים בשידורי הטלוויזיה המסורתית במהלך ילדותם.
לפי נתונים סטטיסטיים מארצות הברית עלה כי בתחילת 2020 הצפייה ברשתות כבלים בקרב ילדים אמריקאים בגילאים שנתיים עד 11 ירדה באופן ניכר והמגמה נמשכה אפילו לאחר שבמדינות רבות בארצות הברית הוחלט ליצור ריחוק חברתי בעקבות התפשטות מגפת הקורונה וכתוצאה מכך הילדים האמריקאים נשארו בבית במקום ללכת לבית הספר.
לפי מחקר בריטי עלה כי הצפייה בשידורי הטלוויזיה המסורתית בקרב ילדים בריטים בגילאים 4 עד 15 ירדה מ־151 דקות בממוצע ב־2010 ל־77 דקות בממוצע ב־2018. עם זאת, הגישה לתוכניות טלוויזיה באמצעות שירותי סטרימינג הפכה פופולרית באופן ניכר בקרב ילדים במהלך אותה תקופה.
בשנת 2019, קרוב ל־60 אחוזים מ־152 מיליון המנויים של נטפליקס ברחבי העולם צפו בתכנים המיועדים לילדים ולמשפחות לפחות פעם אחת בחודש.
בבריטניה כמות הצפיות בתוכניות ילדים אשר זמינות בשירות הסטרימינג iPlayer של רשת ה-BBC גדלה באופן משמעותי במהלך תקופת מגפת הקורונה.
היו רבים שהתייחסו גם לילדי דור האלפא כ"ילדי הטאבלטים" או "ילדי האייפדים" בעיקר משום שבמקרים רבים חלק גדול מדור האלפא עשה שימוש רב במיוחד בילדותם המוקדמת בטאבלטים ומכשירים ניידים חכמים אחרים, וההנחה כאשר משתמשים במונח הזה היא שרבים מהם מכורים למכשירים הניידים.
לפי מחקר משנת 2017 עלה שלסביבות 80 אחוזים מהילדים באותה התקופה הייתה גישה למכשיר נייד חכם וכי לתלמידי בית הספר באותה התקופה זמן המסך הממוצע היה 7 שעות מדי יום.
לפי מחקר שבוצע בשנת 2021 עלה שבממוצע הילדים בבריטניה הורשו לצאת לשחק בחוץ ללא השגחת אנשים מבוגרים, כמעט שנתיים מאוחר יותר מאשר הגיל בו הוריהם הורשו לראשונה לעשות זאת בילדותם.
לפי המחקר, שבוצע בקרב ילדים בטווח הגילאים 5 עד 11, עלה שהגיל הממוצע בו הילד הורשה לראשונה לצאת לשחק בחוץ ללא השגחת אנשים מבוגרים היה 10.7 שנים, בעוד שהוריהם הורשו לעשות זאת בממוצע בגיל 8.9 שנים.
הפרופסורית הלן דוד אשר הובילה את המחקר ציינה שניתן לראות בבירור שיש מגמה להגן על הילדים ולספק פחות חופש לילדים בימינו בהשוואה למה שהיה מקובל בדורות הקודמים.
לטענתה ילדים רבים בבריטניה מסיימים את בית הספר היסודי מבלי שהיו להם מספיק הזדמנויות לפתח את היכולת להעריך ולנהל סיכונים באופן עצמאי.
כמו כן היא ציינה כי להערכתה כאשר הילדים מקבלים פחות הזדמנויות לשחק בחוץ בצורה הרפתקנית, הדבר עשוי להשפיע על הבריאות הנפשית והרווחה הכללית שלהם.
כמו כן, לפי המחקר עלה גם שסביר יותר להניח שהילדים יורשו לשחק בחוץ ללא השגחה בגיל מוקדם יותר אם הם לבנים, אם לא מדובר בילד היחיד במשפחה, אם המשפחה גרה בסקוטלנד, או אם ההורים משכילים יותר.
חלק גדול מדור האלפא חווה בילדותו את מגפת הקורונה העולמית.
המבוגרים ביותר מבין חברי דור האלפא היו בני 10 כאשר מגפת הקורונה החלה.
אף על פי שמרבית דור האלפא היו בסיכון נמוך בהרבה לחלות בקורונה באופן קשה בהשוואה לאוכלוסייה המבוגרת, קבוצת אוכלוסייה זו הושפעה באופן דרמטי מהמשבר בדרכים אחרות.
מהלך תקופת מגפת הקורונה ארגון הבריאות העולמי ומדינות שונות דרשו ריחוק חברתי על מנת למנוע הדבקה הולכת וגדלה בנגיף הקורונה וכתוצאה מכך ילדים רבים מדור האלפא נאלצו לשהות במשך תקופות ממושכות מחוץ למסגרת בית הספר ובמקום זאת שהו במשך תקופה ארוכה בבתיהם.
ההערכה היא שבמקרים רבים הדבר גרם לפגיעה אפשרית בתהליך ההתפתחות של ילדים קטנים ובהישגים הלימודיים.
המשבר הוביל גם לעלייה במקרים של תת-תזונה בקרב ילדים רבים ואף ולעלייה בתמותה של ילדים - במיוחד במדינות מתפתחות.
במסגרת מחקר אשר התמקד בהשפעה של מגפת הקורונה על קבוצת האוכלוסייה אשר בטווח הגילאים 7 עד 12 של במדינות בריטניה, ספרד, קנדה, שוודיה, ברזיל ואוסטרליה התגלה שמעל למחצית מהילדים היה ידע רב אודות נגיף הקורונה.
רבים מהם קישרו בין נגיף הקורונה לרגשות שליליים שונים וציינו שהתפשטות הנגיף גרמה להם להרגיש "מודאגים", "מפוחדים", "כועסים" ו"מבולבלים".
רבים מהם נטו להיות מודעים לסוגי האנשים הכי פגיעים לנגיף ולהגבלות שנאכפו על היישובים בהם הם גרו.
רבים מהם למדו מונחים וביטויים חדשים הקשורים למגפת הקורונה כמו ריחוק חברתי.
במקרים רבים הם קיבלו מידע אודות מגפת הקורונה מהמורים שלהם וההורים שלהם, אך הם גם למדו על הנושא מהחברים שלהם, משידורי הטלוויזיה ומהאינטרנט.
דו"ח של קרן החירום הבין-לאומית של האו"ם לילדים שפורסם בסוף 2021 תיאר את מגפת הקורונה כ"איום הגדול ביותר על ילדים במהלך 75 השנים בהם הארגון קיים".
הדו"ח ציין כי בין כל ההשפעות של מגפת הקורונה, שיעור העוני של הילדים בעולם והמקרים של תת-תזונה בקרב ילדים עלו באופן ניכר במהלך תקופת הקורונה.
כמו כן, במהלך תקופה זו חלו שיבושים במערכת החינוך וביתר השירותים שנועדו להגן על ילדים ברחבי העולם.
כמו כן, באזורים שונים בעולם, חלה גם עלייה במקרים של העסקת ילדים במהלך תקופה זו.
בעוד שמרבית הילדים בעולם היו בסיכון נמוך בהרבה מנגיף הקורונה עצמו, הנגיף עדיין היווה את אחד מעשרת גורמי המוות העיקריים בקרב ילדים במהלך התקופה הגרועה ביותר של התפרצות המגפה.
בארצות הברית לבדה נגיף הקורונה הוגדר במיקום השישי מבין גורם המוות העיקריים בקרב ילדים במהלך שנת 2021, והוגדר במיקום השמיני במהלך שנת 2023. בנוסף לכך, לפי סוכנות המרכזים לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) בסך הכל כ-10.5 מיליון ילדים ברחבי העולם התייתמו לאחר שהוריהם נפטרו מנגיף הקורונה.
לטענת החוקר האוסטרלי מארק מקרינדל דור האלפא ככל הנראה יבחר להתחתן מאוחר יותר, להביא ילדים לעולם בגיל מאוחר יותר, ויהיה חייב לצאת לגמלאות בגיל מאוחר יותר ממה שהיה מקובל בדורות הקודמים.
להערכתו של מקרינדל עד שנת 2030 דור האלפא יהווה כ־11% מכלל כוח העבודה העולמי.
מקרינדל חזה גם שדור האלפא יחיו זמן רב יותר מהדורות הקודמים, שיהיו להם משפחות קטנות יותר מהדורות הקודמים, ושהם יהיו "הדור המשכיל ביותר אי פעם, הדור הכי טכנולוגי, ומבחינה גלובלית יהיה זה הדור העשיר ביותר אי פעם".
לפי אחת מהתחזיות של האו"ם תוחלת החיים הממוצעת בעולם צפויה לעלות מ־70 ב־2015 ל־83 ב־2100, והיחס בין אנשים בגיל העבודה לקשישים צפוי להצטמצם עקב הירידה הניכרת הצפויה בשיעורי הפריון ברחבי העולם.
עד שנת 2050 מדינות רבות באסיה, באירופה ובאמריקה הלטינית יכלו פחות משני אנשים עובדים לכל גמלאי.
נתוני האו"ם מראים שאם לא כוללים את המהגרים, כל האוכלוסיות באירופה, יפן וארצות הברית הפכו קטנות יותר במהלך העשור השני של המאה ה־21, וכי עד שנת 2050 האוכלוסייה של כ־48 מדינות וטריטוריות שונות ברחבי העולם צפויה להיות קטנות יותר בשל שיעורי הפריון הנמוכים.
לפי התחזית הדמוגרפית העדכנית ביותר של האו"ם משנת 2020 עד שנת 2030 אוכלוסיית העולם תכיל כ־8.5 מיליארד אנשים, עד שנת 2050 אוכלוסיית העולם תכיל כ־9.7 מיליארד אנשים, ועד שנת 2100 אוכלוסיית העולם תכיל כ־10.9 מיליארד אנשים.
לפי החישובים של האו"ם בתחזיות הללו המדינות עם שיעורי פריון נמוכים במיוחד צפויים לעלות ל־1.8 בממוצע לאישה.
עם זאת, לפי מחקר משנת 2020 של חוקרים מכון IHME באוניברסיטת וושינגטון אוכלוסיית העולם צפויה לכלול רק כ־8.8 מיליארד אנשים עד שנת 2100 - שני מיליארד אנשים פחות מהתחזית העדכנית של האו"ם.
הסיבה לכך, לפי ההסבר שלהם, תהיה בשל ההזדמנויות הרבות יותר לרכוש השכלה ובשל כך שלנשים בעולם יהיה יותר נגישות לאמצעים שיאפשרו להן לשלוט בכמות הילדים שהן מביאות לעולם, ובשל כך בסופו של דבר נשים רבות יותר יבחרו להביא לעולם בסביבות 1.5 ילדים בממוצע.
כתוצאה מכך, לטענת חוקרים רבים, ברוב מדינות העולם בסופו של דבר שיעורי הפריון צפויים להמשיך להיות במגמת ירידה.
בפרט, האוכלוסייה של מעל ל־20 מדינות - בהם סין, יפן, קוריאה הדרומית, תאילנד, ספרד, איטליה, פורטוגל ופולין - צפויה בעתיד הלא רחוק לכלול כמחצית או פחות מכמות האנשים שאותן המדינות מכילות בהווה.
לפי חלק מהתחזיות עד אמצע המאה ה־21 סין צפויה להחליף את ארצות הברית ככלכלה הגדולה ביותר בעולם, אך תחזור להיות הכלכלה השנייה בגודלה בעולם בהמשך המאה ה־21.
דור המיסיונרים הוא כינוי לדור הדמוגרפי של האנשים שנולדו בין השנים 1860 ל-1882, בעיקר באזור אמריקה הצפונית והעולם המערבי, ובפרט ארצות הברית, והוא חלק מהארכיטיפ הנביאי/אידיאליסטי.
חברי דור המיסיונרים תוארו כ"ילדי העידן שלאחר מלחמת האזרחים".
הם היו דור אידיאליסטי, וכבוגרים צעירים, מנהיגיהם היו מטיפים מפורסמים.
חלקם היו בוגרי מכללות של שחורים ושל נשים שזה עתה הוקמו.
המאפיין המגדיר שלהם היה "מסעות צלב" חברתיים: עיתונאות "מאקרייקרית", פרוהיבישניזם, זכויות עובדים, איגודים מקצועיים וזכות הצבעה לנשים.
באמצע חייהם, הם פיתחו את תקופת היובש, בקרת הגירה וארגנו חוליות ללחימה בפשיעה.
כל מי שהשתייך לדור זה כבר אינו חי כיום; שרה נאוס האמריקאית, שנפטרה ב-30 בדצמבר 1999, בגיל 119, הייתה בין האנשים החיים האחרונים שהיו מהדור הזה, ומאלה שהאריכו ימים יותר משמעותית משאר האנשים מאותו הדור.
הסוציולוגית נעמי שייפר ריילי מאמינה כי "דור מיסיונרים" חדש מתגבש אצל ילדי שנות ה-10 של המאה ה-21.
סביהם הטיפוסיים היו המבוגרים שבדור המוזהב, הוריהם היו הצעירים שבדור המוזהב והמבוגרים שבדור המתקדם, ילדיהם היו הדור האבוד, ונכדיהם היו דור ה-GI.
אישים בולטים שמזוהים עם דור המיסיונרים
שישה נשיאים אמריקאים מזוהים עם "דור המיסיונרים":
דור הררי (נולד ב-31 במרץ 1989) הוא שחקן, רקדן, וזמר ישראלי; זוכה העונה השלישית של התוכנית "רוקדים עם כוכבים".
הררי גדל בשכונת לב הפארק ברעננה להורים אבי וחניתה הררי.
יש לו שני אחים קטנים תאומים.
את שירותו הצבאי עשה הררי כלוחם ביחידת מגלן.
הוא לחם במבצע צוק איתן, וגויס למילואים בתחילת מלחמת חרבות ברזל.
הררי פנה ללימודי משחק בגיל 27 בסטודיו יורם לוינשטיין.
לפני כן, השתתף במחזמר "שלמה המלך ושלמי הסנדלר" ו"גבירתי הנאווה" בהבימה.
ב-2016 השתתף בסרט הסטודנטים "זאב מבוית".
ב-2019 שיחק בסרט הילדים "הרפתקה בשחקים".
עוד באותה שנה השתתף בסדרה "ביום שהאדמה רעדה" בתפקיד דניאל דאהן.
ב-2020 שיחק בעונה השנייה של הסדרה "תאג"ד" בתפקיד בועז.
בנוסף, שיחק בסדרה "לאבד את אליס".
ב-2021 גילם את לירז באומן בשתי עונותיה של סדרת הדרמה "השוטרים" ואת תפקיד הפריצה שלו בדמותו של מפקד הפלוגה כפיר מועלם בסדרה "המפקדת".
מ-2022 הררי מופיע ב כחלק מ"קבוצת הצעירים" של התיאטרון.
במסגרת זו, הוא משחק בהצגות "רינגו" ו"שלום לך ארץ".
ב-2023 שיחק בסרט המוזיקלי "המנצחים".
החל מינואר 2024 הוא מגלם את מוסי במחזמר "בלוז לחופש הגדול" המבוסס על סרט ישראלי באותו השם בתיאטרון בית ליסין.
מלבד המשחק, הוא מתופף בהרכב האינדי "Bones Garage" ואף הוציא ארבעה סינגלים ואלבום.
בקיץ 2024 השתתף בעונה השלישית של התוכנית "רוקדים עם כוכבים" יחד עם הרקדנית והדוגמנית ג'וליה שחר וזכה במקום הראשון.
דור ה-V היא סדרת גיבורי-על אמריקאית שפותחה על ידי קרייג רוזנברג, סת' רוגן, אוון גולדברג ו, המשמשת כספין אוף לסדרה "הבנים" מאת קריפקה ומבוססת באופן רופף על קשת העלילה "We Gotta Go Now" מאת גארת' אניס ודריק רוברטסון.
בסדרה מככבים ג'אז סינקלייר, צ'אנס פרדומו, ליז ברודוויי, מאדי פיליפס, לונדון ת'ור, דרק לו, אייסה גרמן ושלי קון בתפקידים ראשיים.
הסדרה עלתה לשידור בשירות פריים וידאו ב-29 בספטמבר 2023, וזכתה בעיקר לביקורות חיוביות, ששיבחו את פיתוח הדמויות, ההומור, קשת העלילה וביצועי צוות השחקנים שלה אך מנגד ביקרו את כתיבת וקצב זרימת העלילה.
באוקטובר 2023, פחות מחודש לאחר עלייתה לשידור, נמסר על חידוש הסדרה לעונה שנייה, שעלתה לשידור ב-17 בספטמבר 2025.
עלילת הסדרה עוסקת בקבוצה של מתבגרים בעלי כוחות-על, הנאבקים על התהילה והפרסום באתגרים דמויי-משחקי הרעב בבית הספר ללוחמה בפשע של אוניברסיטת גודולקין, המנוהלת על ידי "תעשיות ווט".
ג'אז סינקלייר – מארי מורו, סטודנטית בעלת יכולות המוקינטיות המאפשרות לה להפעיל מניפולציות על דם, אשר לה עבר טרגי.
את דמותה של מארי בצעירותה מגלמת ג'יידה לבלנק.
צ'אנס פרדומו – אנדרה אנדרסון , סטודנט פופולרי וחברו הטוב ביותר של לוק, אשר לו היכולת להפעיל מניפולציות מגנטיות.
ליז ברודוויי – אמה מאייר / צרצרית, סטודנטית בעלת היכולת לשנות את גודלה על ידי הקאה או אכילה.
מאדי פיליפס – קייט דאנלאפ, סטודנטית בעלת יכולות טלפתיות, הבאות לידי ביטוי בעיקר באמצעות שליטה תודעתית ומגע ישיר, ובת-זוגו של לוק.
את דמותה של קייט בצעירותה מגלמת ויולט מרינו.
לונדון ת'ור ודרק לו – ג'ורדן לי, סטודנט.ית בעל.ת היכולת לשנות את מגדרם.
ת'ור מגלמת את צורתה הנשית של ג'ורדן, שביכולתה לשלח קרני אנרגיה ולו מגלם את צורתו הגברית של ג'ורדן, אשר לו עמידות על-אנושית.
אייסה גרמן – סמואל "סם" ריירדן, צעיר בעל חוזק ועמידות על-אנושיים.
את דמותו של סם בצעירותו מגלם קמרון ניקול.
שלי קון – אינדירה שטי , דיקנית אוניברסיטת גודולקין ופסיכולוגית התנהגותית לשעבר, השוקדת בסתר על פיתוח וירוס מיוחד להשמדת כל נשאי תרכובת ה-V.
שון פטריק תומאס – פולאריטי , אביו של אנדרה וגיבור-על מפורסם בעל יכולות זהות לשל בנו, הפועל כנאמן באוניברסיטת גודולקין.
האמיש לינקלייטר – סייפר / דאג ברייטביל , הדיקן החדש של אוניברסיטת גודולקין, שמאמין בעליונותם של על-אנושיים על פני בני-אדם.
פטריק שוורצנגר – לוק ריירדן / גולדן בוי , אחיו הגדול של סם וסטודנט פופולרי בעל יכולות פירוקינטיות וחוזק על-אנושי.
קרטיס לגולט וניקולס המילטון – מאווריק, נציג הסטודנטים באוניברסיטת גודולקין אשר ביכולתו להפוך לרואה ואינו נראה, ובנו של "שקוף", חבר לשעבר ב"השבעה" שנרצח על ידי יואי.
המילטון מחליף את צ'ארלס אלטו, שגילם את הדמות ב"הבנים".
לגולט גילם את דמותו הגלויה בסיום העונה הראשונה, בעוד המילטון דיבב את דמותו הבלתי-נראית.
מאיה ג'ה באסטידס – ג'סטין גרסיה, משפיענית בעלת עמידות משופרת ויכולות ריפוי שלומדת בבית הספר לאמנויות הבמה על שם סקרלט קאונטס.
דניאל ביירן – ג'ף, מנהל המדיות החברתיות של אוניברסיטת גודולקין.
אלכסנדר קלוורט – רופוס, סטודנט בעל יכולות טלפתיות, הקרנה אסטרלית וראיה מרחוק.
מרקו פיגוסי – ד"ר אדיסון קרדוסה , המדען הראשי של "היער" ומפתח הווירוס של הדיקנית שטי.
רוברט באזוצ'י – ליאם, סטודנט וחבר לספסל הלימודים של אמה.
ג'סיקה קלמנט – הארפר, סטודנטית בעלת זנב עכברוש ויכולת לשכפל את יכולותיהם של סטודנטים אחרים לזמן קצר.
מתיו אדיסון – קמרון קולמן , מגיש החדשות של רשת "חדשות ווט".
אית'ן סלייטר – תומאס גודולקין , מדען מפורסם ובכיר שעבד עבור "תעשיות ווט" ומייסד אוניברסיטת גודולקין.
את דמותו הקשישה ומוכת-הכוויות מגלם מארק דה אנג'ליס.
טיי בארנט – מלקולם מורו, אביה המנוח של מארי.
מיאטה עדה לבילה – ג'קי מורו, אמה המנוחה של מארי.
קלנסי בראון – ריצ'רד "ריץ' ברינק" ברינקרהוף, פרופסור בעל שם באוניברסיטת גודולקין ויו"ר בית הספר למאבק בפשיעה על שם לאמפלייטר.
וורן שרר – סטיב "המדהים", סטודנט בעל היכולת לחדש חלקי גוף שאבדו לו.
בירן – אדם ברק, במאי קולנוע הפועל תחת שירותיה של "תעשיות ווט" ומרצה באוניברסיטת גודלוקין.
לורה קאי צ'ן – קיילה לי, אמם של ג'ורדן.
פיטר קים – פול לי, אביהם של ג'ורדן, המסתייג מיכולתם לשנות את מגדרם.
דרק וילסון – רוברט ורנון / טק-נייט, מנחה תוכנית פשע אמיתי וגיבור-על לשעבר בעל פטישיזם לזיון חורים, המשתמש בתוכניתו על מנת לטשטש שערוריות עבור "תעשיות ווט".
אנדי ווקן – דאסטי, סטודנט שגופו מזדקן לאט, ועקב כך מראהו החיצוני זהה לשל נער.
ליילה רובינס – גרייס מאלורי, סגנית אלוף בדימוס ומנהיגת "הבנים" לשעבר.
נוסף לכך, ג'ייסון ריטר מגלם גרסה בדיונית של עצמו המופיעה בהזיותיו של סם כחלק מסדרת הטלוויזיה החינוכית "אבניו וי" המשמשת כפרודיה על "אבניו קיו".
אליזבת שו – מדלין סטילוול, מנכ"לית "תעשיות ווט" שנרצחה על ידי הומלנדר באירועי "הבנים".
ג'סי אשר – רג'י פרנקלין / איי-טריין, בוגר אוניברסיטת גודולקין ו"האיש השחור הראשון" ב"השבעה".
קולבי מיניפי – אשלי בארט, מחליפתה של סטילוול בניהול "תעשיות ווט", הנתונה תחת שליטתו של הומלנדר.
צ'ייס קרופורד – קווין מוסקוביץ' / המעמקים, בוגר אוניברסיטת גודולקין, אשר לו היכולת לדבר עם יצורי הים.
ג'נסן אקלס – "סולג'ר בויפרינד", חבר ילדותה הדמיוני של קייט, המבוסס על סרטיו של סולג'ר בוי.
קלאודיה דאמיט – ויקטוריה נוימן, סגנית נשיא ארצות הברית ופטרוניתה של מארי, אשר חולקת עמה את יכולותיה ההמוקינטיות אך מציגה את עצמה כבת-אנוש רגילה בפומבי.
אנטוני סטאר – ג'ון גילמן / הומלנדר, מנהיג צוות גיבורי-העל "השבעה", אשר התגלה ביהירותו, סדיסטיותו ואנוכיותו באירועי "הבנים".
קארל אורבן – ויליאם "בילי" בוטצ'ר, מנהיג צוות האנטי-גיבורים ופורעי החוק "הבנים".
ב-20 בספטמבר 2020, נמסר מ"פריים וידאו" על פיתוח סדרת ספין אוף לאחת סדרות הדגל שלה שזכו לפופולריות רבה, "הבנים".
עוד נמסר כי על כתיבת ופיתוח הסדרה יהיה אמון קרייג רוזנברג, לצדם של אריק קריפקה, סת' רוגן, אוון גולדברג, גארת' אניס ודריק רוברטסון.
ב-2 באוקטובר 2020, הצהיר קריפקה כי עלילת הסדרה תתבסס באופן רופף על קשת העלילה "We Gotta Go Now", ששאבה את השראתה מ"משחקי הרעב" והתמקדה בצוות גיבורי-העל "ג'י-מן", שנוצרה כפארודיה על צוות ה"אקס-מן" מבית מארוול קומיקס.
ב-27 בספטמבר 2021, נמסר כי הפקת הסדרה אושרה רשמית וכי על יצירתה והפקתה בפועל יופקדו מישל פזאקס וטארה באטרס.
ב-5 בינואר 2023, נמסר כי בקרוב עתיד להתכנס חדר תסריטאים עבור כתיבתה של עונה שנייה פוטנציאלית, בראשותה של מישל פאזקס, שגם הפכה לשואוראנרית היחידה לאחר עזיבתה של טארה באטרס.
ב-19 באוקטובר 2023, נמסר על חידוש הסדרה לעונה שנייה.
ב-11 במרץ 2021, נמסר על ליהוקן של ליז ברודוויי וג'אז סינקלייר.
ב-19 במרץ 2021, נמסר על ליהוקם של שיין פול מקגי, איימי קאררו ומאדי פיליפס.
ב-15 באפריל 2021, נמסר על ליהוקה של ריינה הארדסטי.
ב-10 במרץ 2022, נמסר על עזיבתם של קאררו ומקגי, ומספר ימים לאחר מכן, על ליהוקו של צ'אנס פרדומו, שיחליף את מקגי.
ב-25 באפריל 2022, נמסר על עזיבתה של הרדיסטי, וב-9 במאי 2022, לוהקה לונדון ת'ור על מנת להחליף את הארדסטי.
בנוסף, נמסר על ליהוקם של דרק לו, אייסה גרמן ושלי קון.
יומיים לאחר מכן, נמסר על ליהוקם של פטריק שוורצנגר, שון פטריק תומאס ומרקו פיגוסי לצוות השחקנים המשני; תומאס שב לגלם את דמותו מסדרת האנתולוגיה המונפשת "הבנים מציגים: שטני".
בנובמבר 2022, נמסר על ליהוקו של קלנסי בראון לגילום דמותו של פרופסור ריצ'רד "ריץ' ברינק" ברינקרהוף.
בדצמבר 2022, אושר כי ג'סי אשר, קולבי מיניפי ופי.
בירן ישובו לגלם את דמויותיהם מסדרת-האם בהופעות אורח; בעוד שבספטמבר 2023, נמסר על ליהוקו של דרק וילסון לגילום דמותו של רוברט ורנון / טק נייט.
צילומי הסדרה החלו באוניברסיטת טורונטו במאי 2022, והסתיימו באוקטובר 2022.
פרסשנהקטגוריהמועמד/יםתוצאהמקורפרס ג'ות'הם לטלוויזיה4 ביוני 2024סדרת קומדיה פורצת דרךדור ה-Vההופעה הטובה ביותר בסדרה קומיתג'אז סינקלייר
דור גלייכר (נולד ב-16 בדצמבר 1993), ידוע בשם הבמה שלו דור גל, הוא תקליטן ומפיק מוזיקלי ישראלי.
התפרסם בזכות עבודתו המשותפת עם הצמד סטטיק ובן-אל תבורי.
גל נולד וגדל בשכונת קריית אליעזר שבחיפה לסימה ומשה.
בגיל 12 קיבל מהוריו פסנתר, והחל ללמוד לנגן עליו.
במסגרת זו אהב את תחום המוזיקה הקלאסית וחקר עליו.
ב-2007 עשה שימוש לראשונה בשם הבמה שלו, דור גל (נגזר משם משפחתו גלייכר), לטובת הוצאת פרויקטים מוזיקליים שונים בסוגה האלקטרונית.
ב-2008 הצטרף לקבוצת ראפ חיפאית בשם יוניק טי.
היא הופיעה כמה פעמים בעיר, ופרסמה מספר סינגלים, דוגמת "להשתגע", "אני כלי" ו"יש כאן".
בנוסף, שם הכיר לראשונה את לירז רוסו (לימים סטטיק).
לאחר שנתיים החליט לעזוב את הלהקה, ולפתח קריירה סוליסטית.
הוא החל להתפרסם כדי ג'יי, והופיע במספר מועדוני מוזיקה בחיפה.
לאחר שחרורו ב-2015 החל לעבוד באופן קבוע עם הצמד סטטיק ובן-אל תבורי, והיה התקליטן הקבוע שלהם בכל הופעותיהם בישראל ומחוצה לה.
כמו כן, גל הפיק עבור הצמד את הרמיקסים הרשמיים של שיריהם.
ב-2017 הופיע כמופע החימום של ג'סטין ביבר בפארק הירקון.
ב-2019 הוציא עם ג'ורדי ואיתי שמעוני את "Makom Like" תחת שם ההרכב החדש שלהם, "Xavier".
ב-2020, טרם פרוץ מגפת הקורונה, הופיע ביחד עם סטטיק ובן-אל תבורי לצד פיטבול בתוכנית הבוקר האמריקאית Live with Kelly and Ryan.
באותה שנה נפטר אביו של גל ממחלת הסרטן.
בשנת 2021 הפיק עבור ליאור נרקיס את הסינגל "גן חיות" ולאיתי לוי את "חינמים".
מאוחר יותר באותה השנה כתב את "פקה פקה" של אלה לי להב, שהגיע למקום הראשון במצעד הפזמונים של המדיה פורסט.
החל מאותה שנה חולק גל אולפן הקלטות משותף עם ג'ורדי.
בשנת 2022 הצטרף לסטטיק, ג'ורדי, Triangle, איתי שמעוני ורון ביטון לתהליך הכנת אלבום הבכורה של סטטיק, לירז.
פרט לרצועה "תחנונים" השתתף גל בכתיבת אחת עשרה רצועות האלבום.
עם צאתו הגיעו השירים "לירז" ו"להיט של שיר אחד" למקום הראשון והעשירי ב בהתאמה.
"הפשע המושלם", דואט בין סטטיק לעדן בן זקן, הגיע למקום העשירי במצעד העשירייה של כאן גימל.
כמו כן, גל ליווה את סטטיק במופע הבכורה שלו בהיכל מנורה.
גל הוא אחד מבעליה של חברת "פפריקה מיוזיק" - קבוצת תקליטנים לאירועים שונים, כמו חתונות ומסיבות.
דור ביהא הוא שיר עממי שיהודי מרוקו נוהגים להשמיע אותו בשמחות משפחתיות ועדתיות – חתונות, חגיגות המימונה ועוד.
לשיר יש מספר בתים, אך ברוב ההקלטות שרים רק את הבית הראשון.
במרוקו מקובל להשמיע את השיר בחתונות בשל תוכנו העליז והקצבי, ולרקוד לצליליו.
לשיר יש מספר ביצועים מוקלטים, אחד הוותיקים הוא של ויקטור אלמג'ריבי ששר את כל בתי השיר
ביצוע חדש יותר הוא של להקת שפתיים ששילבו אותו בנוסח עברי של השיר.
השיר מצוטט בשיר "בבר" של מוטי גלעדי (מוטי גלעדי, יורם צדוק).
מילות השיר על פי הגרסה של ויקטור אלמג'ריבי.
תרגום לעברית תעתיק פונטי מקור בערבית מרוקאית
דור הבטא הוא הדור הדמוגרפי שנולד אחרי דור האלפא.
על אף שאין הסכמה אוניברסלית לגבי שנת ההתחלה והסיום של הדור, לרוב הכוונה לילדים שנולדו החל מאמצע שנות ה-20 של המאה ה-21 שזה בערך ילידי שנת 2025 עד 2039.
העתידן והדמוגרף מארק מקרינדל, אשר טבע גם את המונח "דור האלפא", מגדיר את גבולותיו של דור הבטא בין השנים 2025 עד 2039. בתור הדור שבא בעקבות דור אלפא, דור זה נקרא על שם האות בטא אשר היא האות השנייה באלפבית היווני.
רוב בני דור הבטא צפויים להיות בעיקר ילדיהם של בני דור ה-Z ובקרב הוריהם אפשר יהיה למצוא גם את הצעירים מבני דור ה-Y ובהמשך גם את המבוגרים שבדור האלפא.
עד 2035 צפוי דור הבטא להוות כ-16% מאוכלוסיית העולם.
רבים מבני דור הבטא צפויים לחיות שנים רבות לתוך המאה ה-22 בהתאם לפיתוחים בתחום הבריאות ותוחלת החיים.
במדינות רבות דור הבטא צפוי לחוות את ההשפעות של הירידה המתמשכת בשיעורי הפריון העולמיים.
דור הבטא צפוי לגדול בעידן שבו הטכנולוגיה, ובפרט טכנולוגיות בינה מלאכותית, מציאות מדומה, מציאות רבודה, טכנולוגיות בריאות מתקדמות, ורובוטיקה, ישפיעו על כל היבט בחייהם, ובמיוחד על החינוך, התחבורה, הבריאות ושוק העבודה.
לטענת מקרינדל הורי דור הבטא, שהם ברובם בני דור ה-Z, עשויים לאמץ גישה זהירה יותר לכל הנוגע למדיה החברתית בהשוואה לנורמות שהפכו נפוצות בקרב חלק גדול מההורים בני דור ה-Y.
דור צְוַיְגֶנְבּוֹם (נולד ב-17 באוקטובר 1960 בחיפה) הוא שחקן, במאי, מדבב ומחזאי ישראלי.
מורה למשחק ב"סטודיו למשחק ניסן נתיב".
לאחר שירותו בצה"ל למד משחק ב"סטודיו למשחק ניסן נתיב".
ב-1985 שיחק בסרטו של נדב לויתן, "בנות", בתפקיד הש"ג.
בשנת 1987 שיחק בסרטו של רנן שור, "בלוז לחופש הגדול", בתפקיד אהרל'ה שכטר.
ב-1989 השתתף בסרטו הקצר של שחר סגל "גנימד" ובסרט "רחובות האתמול" של ג'אד נאמן.
ב-1991 שיחק בסרטו של חיים בוזגלו "עונת הדובדבנים" ובסרטו של אורי ברבש "זמן אמת".
ב-1992 שיחק דמויות שונות בתוכנית הטלוויזיה "מוצ"ש".
ב-1993 שיחק בתוכנית הטלוויזיה "קבלת שבת".
ב-1994 שיחק את שלומק'ה בעונה הראשונה של סדרת הטלוויזיה "קופיקו"; שיחק תפקיד אורח בסדרת הטלוויזיה של ערן ריקליס "סטרייט ולעניין"; ושיחק דמויות שונות לצד טוביה צפיר ומיקי קם בתוכנית הטלוויזיה "צפיר הנפש".
ב-1996 שיחק את אליקום הכהן בסדרת הטלוויזיה "חצי המנשה" ששודרה בטלוויזיה החינוכית.
ב-1997 שיחק את מינסקי בסדרה "מרחב ירקון" בבימויו של חיים בוזגלו; ושיחק בסרטו של יואב צפיר "מבחן אמריקאי" (צויגנבום אף השתתף בכתיבת התסריט לסרט זה).
ב-1998 השתתף בסדרת הטלוויזיה "הסודות של כנרת", ודיבב את "חתול שטות".
ב-2001 שיחק את צ'ורבה בסדרה "זינזאנה", גם היא בבימויו של חיים בוזגלו; והשתתף בדיבוב קולות נוספים בסדרת הטלוויזיה "החרצופים".
ב-2002 שיחק את בסדרת הטלוויזיה "הוא והיא".
ב-2004 שיחק את גבי בסרט הקולנוע של חיים בוזגלו "דיסטורשן".
ב-2005 שיחק בסרט הקולנוע של חיים בוזגלו "ג'נאם ג'נאם" והשתתף בסדרה "כתב פלילי".
מ-2005 עד 2007 שיחק בסדרת הטלוויזיה "השמיניה" בתפקיד אבנר הלוי, אביהם של אדם (מיכאל אלוני) ורותם (מאיה קורן).
ב-2009 השתתף בתוכנית הטלוויזיה של יהורם גאון "גאון של אבא" בתור תשבי התיש.
ב-2011 השתתף כשחקן אורח בתוכנית "מה בכריש?" בתור המנקד וכן בתפקיד אורח בסדרה החיים זה לא הכול.
בשנת 2012 שיחק דמות משנה בגאליס בתור מוכר העתיקות.
בשנת 2013 השתתף בעונה הרביעית של "השמיניה".
ובשנת 2015 שיחק בתוכנית "ג'ינג'י" את מקס.
בשנת 2017 שיחק בתפקיד אורח בסדרה "Greenhouse Academy" שהופקה עבור נטפליקס המבוססת על "החממה" הישראלית.
בתיאטרון שיחק בין היתר בהצגות "שוליית הקוסם", "יאנוש קורצ'אק", "מלחמת מגן ביצים", "פשעים מהלב", "הירושה", "החייל האמיץ שוויק", "פלסטינית", "שוליים קשים", "נעורי ורדל'ה", "החשפנית", "אהובתי הנשואה", "זעמו הגדול של פיליפ הוץ" '"רואים ת' סוף",ועוד.
בשנת 2014 כתב וביצע את המחזה "מדוע הרגתי את אמא שלי" בפסטיבל תיאטרונטו, בבימויו של חנוך רעים.
בשנת 2015 השתתף במופע הסאטירי "רואים ת'סוף", ההצגה האחרונה שביים מוטי קירשנבאום זמן קצר לפני מותו.
צויגנבום גם דיבב סרטים וסדרות רבים.
דיבב גם בהרבה סדרות מצוירות בערוץ הילדים ובערוץ הופ!.
בין השאר דיבב את החתול בסדרת הטלוויזיה "חתול שטות".
צויגנבום גם דיבב את הדמות ניק כמעט בלי ראש מסדרת הסרטים של הארי פוטר.
צויגנבום נשוי לשחקנית תמי אלון, ולהם שני ילדים.
בנו רני (יליד 1988) ובתו אופיר עוסקים גם הם במשחק.
בינואר 2024, פרסמה בתו אופיר כי חלה במחלת הסרטן.
פרס השחקן הטוב ביותר פסטיבל חיפה להצגות ילדים - 1999
פרס הרעיון המקורי פסטיבל הצגות ילדים חיפה - 2006
פרס הבמאי הטוב ביותר פסטיבל הצגות ילדים חיפה - 2006
צל"ש (מקום שני) בפסטיבל טריניטי קולג' למחזות ילדים עבור המחזה המסע המופלא - 2014
פרס שחקן המצטיין פסטיבל תיאטרונטו 2014
דור מזוין (Generation Kill) היא מיני-סדרה אמריקאית מסוגת דרמה ומלחמה בת שבעה פרקים מבית היוצר של HBO ששודרה לראשונה ב-13 ביולי 2008 והסתיימה ב-24 באוגוסט 2008.
המיני-סדרה מבוססת על ספרו באותו שם של אוון רייט משנת 2004 על חוויתו ככתב בגדוד הסיור הראשון של חיל הנחתים במהלך הפלישה לעיראק בשנת 2003, שעובד לטלוויזיה על ידי דייוויד סיימון, אד ברנס ורייט עצמו.
הסדרה שודרה בישראל בערוץ yes, וכן ב-HOT VOD.
הסדרה עוקבת אחר יחידה של חיל הנחתים האמריקאי שהייתה הכוח הראשון שנחת בעיראק ב-2003 במהלך מלחמת עיראק.
העלילה מובאת בעיקרה מנקודת המבט של החיילים הנוסעים ברכבי ההאמרים ממקום למקום.
סטארק סנדס - נתנאל פיק
קלן לוץ - ג'ייסון לילי
אלכסנדר סקארסגארד - בראד קולברט
ג'יימס רנסון - ג'וש ריי פרסון
יאיר לוטן - רוברט טימוטי בראיין
בילי לוש - הרולד ג'יימס טרמבלי
ג'ון הורטאס - אנטוניו "פוק" אספרה
ריי ולנטין - גבריאל "גייב" גארזה
אריק לאדין - ג'יימס צ'אפין
וילסון בת'ל - איון "קיו-טיפ" סטפורד
לנגלי קירקווד - סטיבל לובאל
מייקל קלי - קפטן בראיין פטרסון
בריאן פטריק וייד - קפטן קרייג שווטז'ה
דייוויד בררה - סמל ריי גריאגו
לי טרגסן - אוון רייט
צ'אנס קלי - סטיבן פרננדו
אריק ננינגר - דייב "קפטן אמריקה" מק'גרו
אווין יומן - סמל אריק קוצ'ר
מייקל מוזלי - סמל ג'ייסון סוואר
למרות שלסדרה אין מלחין, היא כוללת אוסף גדול של מוזיקה, שהוא ברובו שירים שהיו פופולריים בקרב אוכלוסיית ארצות הברית בסוף 2002 ובראשית 2003. המוזיקה החדשה יותר (בהקשר של התוכנית) משמשת להמחשת תרבות הפופ במהלך התקופה של הפלישה.
כל השירים מבוצעים א קפלה על ידי חברי צוות השחקנים, למעט "The Man Comes Around" של ג'וני קאש ו- "Re-Up Time" של ג'וש ריי פירסון.
"Sk8er Boi" של אבריל לאבין
"Lovin' You" של מיני ריפרטון
"Use Me" של ביל וית'רס
"Beyoğlu" של די ג'יי קאמבו
"Marines' Hymn" - המנון של חיל הנחתים של ארצות הברית
"It Ain't Easy" של טופאק שאקור
"9 to 5" של שינה איסטון
"Re-Up Time" של ג'וש ריי פירסון
דוּר שָׁרוּכִּין (באשורית: Dūr-Šarrukīn או Dūr-Šarrukēn, "מצודת סרגון") הייתה עיר הבירה של האימפריה האשורית החדשה, שבנה סרגון השני מלך אשור.
דור שרוכין מצויה בתחום הכפר חורסבאד, כחמישה עשר קילומטרים מצפון לנינוה ולכלח העתיקות ולעיר מוצול (נינוה) שבצפון עיראק, בקצה הצפוני של המישור של מסופוטמיה.
דור שרוכין נבנתה כעיר בירה חדשה, במקום שלא היה בו קודם לכן יישוב כלשהו.
היא החליפה את הבירה כלח.
החלפה זו לא נעשתה משום שהיו למקום יתרונות אסטרטגיים כלשהם, אלא כדי שהמלך ישב בבירה שתהיה מזוהה רק איתו ולא עם קודמיו.
עם מותו של סרגון, ומאותה סיבה עצמה, העביר בנו סנחריב את הבירה מדור שרוכין לנינוה הסמוכה.
סרגון השני שלט באימפריה האשורית בין השנים 722/1–706 לפנה"ס, והקים שושלת חדשה (אחרי קודמו שלמנאסר החמישי).
עצם שמו באכדית (Šarru Kēnu), שבלשון המקרא הפך ל"סַרְגוֹן" (), מעיד על כך, שכן פירוש השם הוא 'המלך הצודק/הלגיטימי' (בדומה למלכה הקדום של אכד); לגיטימיות בעיני האלים הייתה חשובה למי שלקח את השלטון בכוח מקודמו.
אחד האמצעים להשיג זאת היה בכך שאת עירו החדשה, שרצה כי תזוהה רק עמו, בנה על גבי כברת ארץ שרכש בכסף מלא מבעלי השדות הנוגעים בדבר, כפי שהוא מדגיש בכתובות הבנייה שהותיר אחריו.
יתר על כן, סרגון מציין כי מי שלא רצה בתשלום קיבל ממנו שדה תחת שדה.
פעולה זו מצוינת גם במקרא, לדוגמה בקניית גורן ארוונה (ירושלים) על ידי המלך דוד () או בקניית הר שומרון בידי עמרי מלך ישראל ().
ב-717, סרגון הורה על בניית העיר החדשה בנקודת המפגש של החידקל ונהר הזב הגדול.
הדרישה עבור חומרי עץ וחומרי בנייה אחרים וכן עבור בעלי מלאכה, שהגיעו אף מהחוף הפיניקי, מתועדות במכתבים אשוריים בני זמנם.
חובות של פועלי בניין בוטלו על מנת למשוך כוח עבודה רב.
הקרקע בסביבות העיר עובדה, ומטעי זיתים ניטעו להגדלת ייצור השמן של האשור.
העיר הגדולה נבנתה כולה בעשור שלפני 706 לפנה"ס, וחצר המלך עברה אליה עוד בטרם הסתיימה בנייתה.
סרגון נהרג במהלך קרב ב-705, ולאחר מותו הלא הצפוי, בנו ויורשו סנחריב נטש את הפרויקט, והעביר את הבירה לעיר נינווה, 20 ק"מ דרומה.
העיר מעולם לא הושלמה וננטשה כמאה שנה מאוחר יותר, כאשר נפלה האימפריה האשורית.
האתר נבדק לראשונה בידי הקונסול הכללי הצרפתי במוסול, פול-אמיל בוטה ובידי האנגלי אוסטן הנרי לייארד, אשר ערכו במקום בדיקות מצומצמות בשנים 1843–1844.
חפירות נרחבות ערך במקום הצרפתי ויקטור פלאס, בין השנים 1851–1855).
בחפירות אלה חשפו שישה שערי-עיר, קטעים מחומת העיר ובעיקר ארמון סרגון, שאת תוכניתו ביררו כמעט בשלמותה.
כן חשפו את הזיקורת (מקדש-מגדל) ואת מקדש האל נבו.
בשנים 1928–1935 נערכו במקום חפירות נרחבות על ידי המכון האוריינטלי של אוניברסיטת שיקגו בראשות גורדון לאוד (Gordon Loud), הנרי פרנקפורט וצ'ארלס ב.
תחילה חפרו חפירות מצומצמות בארמון סרגון, ותיקנו כמה פרטים ממצאי הצרפתים.
עיקר תרומתה של המשלחת האמריקנית היה בחשיפה של כמעט כל בתי השרד הגדולים בעיר הפנימית, סביב ארמון סרגון.
כן גילו עיר פנימית נוספת בצידה השני של דור שרוכין, וחשפו בה חלקים של בית שרד נוסף.
ממצא חשוב נוסף הייתה רשימה של מלכי אשור שנמצא בעונת החפירות הארכאולוגיות של שנת 1932/3. הרשימה שנקראה "רשימת המלכים מחורסבאד" (Khorsabad King list) כללה 107 מלכים, והסתיימה במלך אשור-ניררי החמישי.
במחצית השנייה של המאה ה-20 הוסיפה מחלקת העתיקות העיראקית לחפור אזורים מצומצמים באתר, אך אלה לא שינו באופן מהותי את התמונה שהתקבלה מחפירות הצרפתים והאמריקאים.
מתאר העיר הוא של מלבן הקרוב מאוד לריבוע שאורך צלעו 1.7 על 1.8 ק"מ, ושטחו קרוב ל-3,000 דונם.
לשם השוואה עם שטחן של ערים בארץ ישראל: שטחה של מגידו היה 60 דונם; החלק החמישים של דור שרוכין.
דור שרוכין הייתה מוקפת חומה בעובי כ-28 מטר.
בחומות נקבעו באופן סכמטי שני שערים גדולים בכל אחד מצלעות העיר.
בתוך העיר הופרדו באמצעות חומות פנימיות שני אזורים גדולים כ'עיר פנימית'.
העיר הפנימית הגדולה, בצפונה של דור שרוכין, כללה את ארמון סרגון, את הזיקורת, מקדש נבו וארבעה מבני שרד גדולים עבור הפקידות הגבוהה.
העיר הפנימית השנייה, בדרומה של דור שרוכין כללה ארמון גדול ששימש ככל הנראה כ'בית נשק' (ekal mašarti), כלומר לשימוש הצבא ומפקדו.
בתוך העיר הפנימית יוחדו שני מבנים בכך שנבנו על גבי משטח מוגבה, הלא הם ארמון סרגון ומקדש נבו.
בניית ארמונות על משטח מוגבה בכמה מטרים מעל המישור ומעל יתר המבנים נתנה לארמון יתרון רב, משום הטופוגרפיה השטוחה מאוד של האזור.
הבנייה על משטחים מוגבהים אופיינית לאשורים.
שיטה זו של בניית קירות ומילוי המרווחים ביניהם בעפר, מכונה תמלו (tamlū), וככל הנראה נקראת במקרא (מלכים א ט', טו) בשם "מילוא".
ארמון סרגון הוא אחד הבניינים בעלי השטח הגדול ביותר שנבנו בעת העתיקה.
בחלקו הפנימי הוא בנוי לפי המתכונת שהייתה מקובלת באשור (מקובלת עד לימי סנחריב בנו) לבניית ארמונות: בין שתי חצרות גדולות (חיצונה ופנימית) למגורים הפרטיים מצוי אגף חדר הכס של המלך.
חדר הכס הוא האולם המקורה הגדול ביותר בדור שרוכין: אורכו הוא כ-50 מטרים.
הכניסה אליו מן החצר החיצונה הייתה מבעד לשלושה שערים שעוטרו כל אחד בשני פסלי למסו, שהם צלמים מגוננים בעלי גוף פר, ראש אדם וכנפיים, בגובה של כ-4 מ'.
ניתן לשער כי כל מי שעבר באחד השערים האלה נתקף אימה עוד קודם שראה את פני המלך.
הכס ניצב על כן הצמוד לקיר הצר של האולם בצד שמאל ביחס לנכנס לאולם.
הקירות סביב צופו ברציפות בתבליטי אבן גדולים, כשני מטרים גובהם.
בתקופת סרגון השני התקרבה האימפריה האשורית החדשה לשיא כוחה, ובאותה תקופה נוצרו המונומנטים האמנותיים המרשימים ביותר, שדרכם ביטא המלך את תפיסתו על האימפריה.
התבליטים מציגים את הישגיו של השליט, על־ידי הוקרת ניצחונותיו על האדם ועל הטבע.
מרבית התבליטים ופסלי הענק שהתגלו הועברו למוזיאון הלובר בפריז (והיה גם משלוח אחד שטבע בנהר החידקל), ומיעוטם הגיע גם למכון האוריינטלי של אוניברסיטת שיקגו.
דוּרַא היא עיר בנפת חברון של הרשות הפלסטינית, כ-7 ק"מ דרום-מערבית לחברון.
לפי הלשכה המרכזית הפלסטינית לסטטיסטיקה, חיים בעיר 39,336 תושבים (נכון ל-2017)
הכפר דורא, המזוהה עם אדוריים הקדומה, יושב בחלקו על תל קדום.
על צלעו נמצאו מערות קבורה עם פתחים מרובעים.
בכפר נערך סקר ארכאולוגי לאחר מלחמת ששת הימים, שהניב ממצאים מגוונים; במטע של עצים נשירים השוכן במדרון הדרום-מזרחי של התל נמצאו חרסים מתקופת הברזל (II), מהתקופה ההלניסטית (חרסים רבים), מהתקופה הביזנטית ומימי הביניים.
במדרון הצפון-מזרחי של התל נמצאו בחצרות בתים חרסים רבים מן התקופה ההלניסטית, ושתי טביעות חותם רודיות.
דורא נזכרת לראשונה ברשימת הערים בפפירוס אנאסטאזי א ובמכתבי אל-עמארנה מהמאה ה-14 לפנה"ס.
בתנ"ך מוזכרת דורא בשם "אדורים" (דברי הימים ב' י"א, ט) כאחת הערים שבוצרו על ידי רחבעם.
ובספר היובלים (לח',י') מופיעה כמקום מיתתו של עשו אבי אדום (עם) לאחר שנורה למוות בידי יעקב ובניו לשבטי ישראל.
פרעה שושנק הראשון ערך מסע צבאי לכנען בשנת 925 לפני הספירה ומפרט את הערים שכבש, מספר 19 ברשימה הוא ככל הנראה דורא, אולם החוקרים סבורים כי ייתכן ומדובר בהתייחסות ליישוב אחר שאינו ידוע, צפונה יותר בממלכת ישראל.
בראשית המאה השישית לפני הספירה תקפה האימפריה הנאו-בבלית את ממלכת יהודה, וחלקה הדרומי מדורא ועד מרשה, נפל לידי ממלכת אדום.
בעקבות כיבושיו של אלכסנדר מוקדון, האזור היה חלק מממלכת בית תלמי.
היישוב מוזכר בפפירוסים של זנון בשנת 259 לפנה"ס כ"עיר מבצר".
על פי יוסף בן מתתיהו, יוחנן הורקנוס לכדה ולחץ על יושביה האדומים למול את ילדיהם ולהתגייר.
בתקופה הרומית בארץ ישראל נכללה ברשימת הערים שנבנו מחדש על ידי הקונסול הרומי אולוס גביניוס.
היא שימשה בין השנים 57–47 לפנה"ס כבירת מחוז ("סינדריה") אדום המזרחית.
לאחר מכן, סופחה למחוז יהודה הצפוני לה, ואוכלוסייתה הפכה ליהודית בעיקר, עד למרד מרד בר כוכבא.
עם התפשטות הנצרות באזור בתקופה הביזנטית (סביב סוף המאה ה-4 לספירה), הפכה לעיר נוצרית.
בתקופה המוסלמית המוקדמת בארץ ישראל התאסלמו בהדרגה תושבי העיר.
בתקופה הממלוכית בארץ ישראל הוקם במערב דורא מבנה מקאם המיוחס לנח ("א-נבי נח"), בתוך חורשת עצי אורן ירושלים.
המבנה משמש כמקום תפילה ומסביבו בית קברות.
מצבת הקבר נמצאת במבנה רבוע עם כיפה לבנה והיא עטופה ביריעה ירוקה.
גם המסגד הגדול בדורא נקרא על שם נח, "ג'מע א-נבי נוח".
במאה ה-18 הפך הכפר לאחד מ-24 כפרי הכס שבהם ישבו מוח'תארים בארמון, או מצודה ושלטו על האזור., בהמשך, התקוממו תושבי דורא כנגד אבראהים פאשא, שנלחם בשלטון העות'מאני.
חוקר ארץ ישראל, הצרפתי ויקטור גרן, ביקר בדורא ב-1863 וכתב:
בתקופת המנדט הבריטי, השתייכה דורא לנפת חברון, הייתה היישוב המרכזי בהר חברון והיו לה 99 ישובי בת עצמאיים, ששמרו על זיקה ליישוב האם.
העיירה הייתה מחולקת אז לשניים: דורא אל אמריה ודורא אל ערג'ן.
במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט, בדורא הייתה אוכלוסייה של 5,834 נפש, כולם מוסלמים.
במפקד 1931 היו בדורא, יחד עם כל כפרי הבת, 7,255 תושבים כולם מוסלמים.
בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 9,700 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 240,704 דונם.
אשר מתוכם הוקצו 3,917 לחקלאות שלחין, ו-90,637 לגידולי דגנים.
שמות כמה מהכפרים של העיר דורא:
בינואר 1967 הוכרזה העיירה כרשות מוניציפלית, רק שישה חודשים לפני כיבושה על ידי ישראל במלחמת ששת הימים.
בשנת 1995 עברה השליטה המלאה בדורא לידי הרשות הפלסטינית ("שטח A"), והתמקמו בה משרדי ממשלה ורשויות רבות, כך שעלתה חשיבותה בפוליטיקה ובממשל הפלסטיני.
בקיץ 2014, במהלך החיפוש אחר שלושת הנערים שנחטפו בגוש עציון, פשט צה"ל על הכפר עם 150 חיילים.
בעימותים נהרג מאש צה"ל מוחמד דודין, בן 15.
במערב העיירה שוכן האצטדיון הבינלאומי דורא המשמש את הקבוצה המקומית שבאב דורא מליגת העל הפלסטינית.
יצחק בן-צבי ביקר בדורא ב-1935 ותיאר אותה ככפר הגדול והמאוכלס ביותר באזור חברון.
הוא תיעד מסורת מקומית, לפיה משפחת מסלמאה המתגוררת בכפר וביישובים הסמוכים היא ממוצא יהודי.
הוא סיפר כי המשפחה מרוכזת ברחוב מסוים בדורא הידוע בשם חארת' אל-מסלמאה.
זקני המשפחה סירבו להודות בכך בהתחלה, אך בסופו של דבר הודו כי הם התאסלמו לאחר כיבוש האזור על-ידי צלאח א-דין.
לפי צבי מסיני, תושבי דורא הם צאצאי יהודים, כולל חמולת רג'וב, אליה משתייך ג'יבריל רג'וב (ולכן נפגש עם הרב עובדיה יוסף) ושימרו מסורות יהודיות, כולל נוהל קבורה יהודית השונה מהותית מהנהוג באסלם: שימוש במערות קבורה, שימור הקברים ועלייה אליהם כל שנה.
דור ישרים - אגודה למניעת מחלות גנטיות הוא מוסד ללא כוונת רווח שמטרתו להפחית את שכיחותן של מחלות תורשתיות קשות בקרב האוכלוסייה היהודית.
הארגון מבצע בדיקות סקר גנטיות ומיידע בני זוג השוקלים להשתדך האם ילדיהם עלולים לחלות במחלות גנטיות.
הארגון פועל בעיקר בקרב הציבור החרדי בעולם, וגם בקרב חלקים מהציבור הדתי בישראל, מאחר שהפלה של עובר החולה במחלה גנטית אינה הליך פשוט לפי ההלכה.
הארגון נוסד בארצות הברית ב-1984 על ידי יוסף עקשטיין ששכל ארבעה מילדיו שלקו בטאי זקס, והחליט לפעול כדי למנוע הישנות מקרים דומים.
עקשטיין ממשיך לעמוד בראש הארגון.
ב־1986 הוקם הסניף הישראלי של הארגון.
העמותה מפעילה גם את בנק הדם הטבורי "בדמייך חיי".
הארגון עורך בדיקות סקר גנטיות לכ-15 מחלות גנטיות רצסיביות.
מטרת הארגון היא למנוע היכרות בין בני זוג שהם נשאים סמויים של מחלה גנטית או בהימצא אי התאמה, לעשות הפריה חוץ גופית כדי לפתור את הבעיה, ועל כן הארגון עורך בדיקות בקרב בעיקר רווקים ורווקות, אך מאפשר גם בדיקה לאנשים שהתארסו או נישאו.
מדיניות זו מותאמת לנוהגי הציבור החרדי שבו מקובל לברר באופן מקיף פרטים שונים אודות בן זוג מיועד קודם לפגישה בפועל בין בני זוג, ואי-התאמה גנטית נחשבת לסיבה מספקת על מנת למנוע היכרות בציבור החרדי.
בציבור הדתי פחות נהוג לבדוק מראש ולכן יש שבודקים רק לאחר האירוסין/חתונה ובמקרה של הימצאות התאמה עושים הפריות חוץ גופיות.
אם נמצאת נשאות משותפת למחלה גנטית הארגון מספק לבני הזוג מידע על המחלה על מנת שבני הזוג יוכלו להחליט האם להינשא.
מדיניות זו של סודיות נובעת מרצון למנוע הטלת פגם באדם נשא על ידי החברה, חשש שעולה במיוחד בציבור החרדי.
מדיניות זו היא גם הסיבה שהארגון אינו בודק את תסמונת האיקס השביר, שנשאותה קיימת אצל נשים בלבד.
מדיניות זאת דורשת עריכת בדיקות מלאות לאוכלוסייה רחבה, בעוד בבדיקה לא אנונימית (או בקרב בני זוג) ניתן לצמצם בבדיקות אצל בני זוג של אנשים הידועים כלא נשאים.
הארגון מקיים אירועים של נטילה מרוכזת של דגימות דם עבור הבדיקות בריכוזים של הציבור החרדי והדתי, כגון בישיבות ובסמינרים, מדרשות ואולפנות.
הבדיקות הנעשות מותאמות לפי מוצאו העדתי של הנבדק, מאחר שיש שוני משמעותי בשכיחות מחלות גנטיות שונות בקרב אוכלוסיות ממוצא שונה.
הבדיקות הנערכות על ידי העמותה הן מחלות השכיחות אצל יהודים ממגוון עדות.
בדיקות אלו כוללות את רוב הבדיקות המוגדרות כמומלצות על ידי משרד הבריאות הישראלי (אך לא את כולן), וחלק מהבדיקות המוגדרות כבדיקות אפשריות.
מחירי הבדיקות מסובסדים על ידי תרומות, על ידי משרד הבריאות הישראלי (המסבסד חלק מהבדיקות לאזרחים ישראלים) ועל ידי ביטוחים רפואיים משלימים שונים לבעליהם.
על פי פרסומי העמותה, נכון לשנת 2025 נבדקו על ידי העמותה קרוב ל-700,000 איש.
הבדיקות הובילו למציאת קרוב ל–10,000 אי התאמות בין בני זוג.
ממוצע הבדיקות השנתי עומד על כ-40,000 איש.
עלות הבדיקה (נכון לשנת 2025) לאזרחים ישראליים היא בין 0 ל-750 ש"ח, כאשר ישנו פטור מתשלום או הנחה לבעלי ביטוחים רפואיים משלימים שונים.
זמן ההמתנה הממוצע לתשובות לבדיקות הוא 3 חודשים, אך במקרים שונים ניתן לזרז את הגעת התשובות תמורת תשלום נוסף.
בדיקת לקות ראייה כרוכה בתשלום נוסף של 200 ש"ח.
השוואה לבדיקות סקר מומלצות משרד הבריאות בישראל
(בטבלה, רשימה חלקית של המחלות הנבדקות בסלי הבדיקות הקבועים בדור ישרים).
דור מלול (נולד ב-30 באפריל 1989 בישראל) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני בהפועל חיפה.
מלול החל את דרכו בקבוצות הילדים של עירוני ראשון לציון, שם שיחק כקשר ובלם אחורי.
בגיל 14 עבר למחלקת הנוער של מכבי תל אביב, והוסט לעמדת המגן הימני.
מלול הועלה לבוגרים בעונת 2006/2007 על ידי המאמן אלי כהן, במשחקה של מכבי תל אביב נגד מכבי נתניה במסגרת גביע הטוטו.
בעונת 2007/2008 שותף מלול ב-18 משחקים בליגת העל מתוכם ב-12 נכנס כמחליף.
את שער הבכורה שלו במכבי תל אביב כבש במחזור ה-30 של ליגת העל בעונה זו, מול מכבי חיפה בדקה ה-79, לאחר שנכנס כמחליף ארבע דקות קודם לכן.
ההופעות בקבוצה הבוגרת עזרו למלול לתפוס מקום של קבע גם בנבחרת הנוער של ישראל, ובהמשך אף יצא לשחק בנבחרת הנוער של אירופה בטורניר מרידיאן בברצלונה.
מלול זומן לנבחרת ישראל הצעירה וערך את הופעת הבכורה שלו מול הנבחרת הצעירה של קפריסין ב-4 במרץ 2008, ואף כבש שער בכורה בניצחון 1–2. בסך הכל רשם 9 הופעות ושער אחד במדי הנבחרת הצעירה.
בשנת 2010 זומן לנבחרת ישראל לראשונה, במסגרת קמפיין מוקדמות יורו 2012, על ידי מאמן הנבחרת לואיס פרננדז, אך לא זכה לדקות משחק.
ב-16 ביולי 2011 סוכמה השאלתו לעונה של מלול ממכבי לבירסחוט מליגת העל הבלגית, שם שיתף פעולה עם הישראלי רועי דיין.
בתום עונת ההשאלה חתם על חוזה חדש בבירסחוט.
לאחר שתי עונות בבירסחוט הכריזה הקבוצה על פשיטת רגל, ומלול הפך לשחקן חופשי.
ב-21 באוגוסט 2013 חתם מלול בבית"ר ירושלים לעונה אחת, ובמדיה ערך 13 הופעות בכל המסגרות בעונת 2013/2014.
ב-25 ביוני 2014 חתם מלול על חוזה לשנתיים בהפועל באר שבע, ובעונת 2014/2015 סיים עמה במקום השלישי בליגה והגיע עמה לגמר גביע המדינה, אך לא שותף במשחק הגמר בו הובסה קבוצתו 2–6 על ידי מכבי תל אביב.
באוגוסט 2015 עזב את הקבוצה.
ב-12 באוקטובר 2015 חתם מלול בהפועל חיפה.
בעונת 2017/2018 היה שותף להצלחתה של הקבוצה להעפיל לפלייאוף העליון, והיא סיימה את העונה במקום הרביעי, בהובלת מלול כקפטן הקבוצה.
בתום העונה זכה עמה בגביע המדינה, לאחר ששיחק 120 דקות בניצחון 3–1 במשחק הגמר מול בית"ר ירושלים.
מלול נשוי למאי, ולהם 3 ילדים.
הוא השלים לימודי תואר ראשון ב בחינוך וחברה, עם התמחות בספורט בהצטיינות יתרה.
דור פלס (נולד ב-5 בנובמבר 1961) הוא במאי תיאטרון, שחקן, ומורה למשחק באקדמיה לאמנויות המופע בתל אביב.
מייסד "דור סדנאות" ביה"ס למשחק לחובבים.
פלס בוגר תואר ראשון בחוג לתיאטרון באוניברסיטת תל אביב, ותואר שני במגמת בימוי.
ביים מספר הצגות במסגרת תיאטרון האוניברסיטה.
"אחר צהריים קסום" מאת וולפגאנג באואר בתרגום שמעון לוי עיבוד ובימוי 2001 (עם השחקנים: ג'וש שגיא ואלחי לויט).
"דון פרלימפלין ואהבתו לבליסה בגן ביתו" מאת פדריקו גארסיה לורקה, בתרגום רנה ליטוין 2002 (עם איציק כהן)
כשחקן תיאטרון הופיע בהצגות: "זינגר" בבימוי מיכה לבינסון ו"שלוש אחיות" בבימוי גדליה בסר (תיאטרון באר שבע), "סינים סינים" בבימוי ניקו ניתאי (תיאטרון הסמטה), "שמוליק של זהרה" מאת חגית רכבי ניקוליבסקי (תיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער), ו"הנציב" (החאן הירושלמי).
ביים בתיאטרון הבימה את ההצגה "ליזליזה".
בתיאטרון הסמטה ביים את "ברבוניות" (בהשתתפות: מיכאל כורש, מיכל ורד, יואב בר-לב), "אוטוסטראדה" (בהשתתפות: משה איבגי, שירה פרבר) ו"ווקמן" (בהשתתפות: ליאור מילר, ואורן שבו).
בתיאטרונטו ביים את "שיחה ממתינה" שחקנית ענת ברזילי, ובסטודיו למשחק בחולון את "מכון ליווי".
השתתף בפסטיבל תיאטרון קצר בצוותא, בו ביים את "הזולה של דדי" (שחקנים:הילי ילון ויניב מויאל) ו"קרדיט" שחקנים: יהודה מור, קארין אופיר.
השפעת קרני גמא על ציפורני החתול, "משהו יפה" ו"הבחורים בדלת ממול" מאת תום גריפין במסגרת האקדמיה לאמנויות המופע.
קבוצת התיאטרון בהנהלתו של דור פלס עובדת כיום במסגרת תיאטרון אלפא לאמנויות המופע, ושם עיבד (ביחד עם טל יצחקי) את "המסיבה של ג'קי".
הצגות נוספות שביים בתיאטרון אלפא: "כשהחביתה נוגעת בסלט" מאת מיכאל מוריס-רייך (2021) ו"מלח הארץ" (עיבודה של טל יצחקי למחזה מאת ברנדן ג'ייקובס-ג'נקינס).
פלס ביים גם שתי הצגות מחול, "מדברים ברגליים" ו"היער הנעלם".
ביים מספר הצגות גם בארצות הברית, במישיגן ובפנסילבניה.
פלס הופיע כשחקן גם בקולנוע, בסרט "אקסימו לימון" ובסרט "פרא" בבימוי יורם גל (1999).
כן שיחק בסרטי סטודנטים ובפרסומות.
כיום פלס מביים הצגות ומעביר סדנאות תיאטרון.
במקביל מביים, מלמד משחק ושיעורים באמנות הלחימה אייקידו, שבה יש לו חגורה שחורה בדרגת דאן 4, באקדמיה לאמנויות המופע ובבתי ספר בתל אביב.
ב-25 ביולי 2014 נפל בנו רועי, קצין בנח"ל, בעת מבצע צוק איתן.
דָּוִד דור מיכה (נולד ב-2 במרץ 1992) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר ההתקפי בבית"ר ירושלים מליגת העל ובנבחרת ישראל.
דור מיכה נולד וגדל בגבעתיים, לקובי מיכה, כדורגלן עבר שהחל את דרכו בקבוצת מכבי תל אביב, המשיך במכבי יפו ובהכח מכבי רמת גן אך נאלץ לפרוש בגיל 26 עקב פציעה בברך.
למד בבית הספר התיכון קלעי שבעיר הולדתו.
החל את דרכו ככדורגלן במחלקת הנוער של מכבי תל אביב בגיל 8. בשנת 2004 החל לשחק בקבוצת הנוער וסומן כפוטנציאל גדול עוד בראשית דרכו.
אלי אוחנה, מאמנו של מיכה בנבחרת הנוער של ישראל, אף כינה אותו בראיון באוגוסט 2011 "אחד השחקנים הכי מוכשרים שאימנתי, אם לא המוכשר שבהם".
ב-12 בפברואר 2011, בעקבות הגעתו של המאמן מוטי איווניר והעלאת מספר שחקני נוער לקבוצה הבוגרת, ערך מיכה את הופעת הבכורה שלו במדי מכבי תל אביב במשחק חוץ נגד הפועל רמת גן, בו ניצחה מכבי תל אביב 0–3. מיכה כבש את השער השלישי בדקה ה-87 ובישל שער נוסף.
ב-29 בספטמבר 2011 הבקיע מיכה את שערו הראשון במסגרת אירופית, כאשר כבש שער שוויון נגד קבוצת דינמו קייב באצטדיון בלומפילד בדקה ה-44, בשלב הבתים של הליגה האירופית.
בעונת 2012/2013 היה מיכה חלק משמעותי בזכייתה של מכבי תל אביב באליפות תחת המאמן אוסקר גרסיה, כששותף ב-28 משחקי ליגה והבקיע חמישה שערים.
את עונת 2013/2014 סיים מיכה כמלך הבישולים של מכבי תל אביב וסגן מלך הבישולים של ליגת העל עם תשעה בישולים, וזכה באליפות שנייה ברציפות עם הקבוצה.
במסגרת הליגה האירופית כבש שער חוץ חשוב מול בורדו הצרפתית, שנתן למכבי תל אביב את הניצחון ואף עזר לה להעפיל משלב הבתים של המפעל, ובליגה כבש שלושה שערים.
בעונת 2014/2015 כבש מיכה חמישה שערי ליגה, זכה עם הקבוצה באליפות שלישית ברציפות, וכן זכה עמה בגביע המדינה (פתח בהרכב בניצחון 2–6 על הפועל באר שבע במשחק הגמר) ובגביע הטוטו.
בעונה זו בישל 12 שערים וסיים שוב כסגן מלך הבישולים של ליגת העל.
במהלך העונה האריך את חוזהו במכבי תל אביב עד לתום עונת 2017/2018.
בעונת 2015/2016 השתתפה מכבי תל אביב בשלב הבתים של ליגת האלופות, ומיכה תרם להעפלתה של הקבוצה ממוקדמות המפעל, כאשר בישל שער שוויון בדקה ה-96 לערן זהבי, במשחק הראשון מול פ.צ.
בשלב הבתים עצמו שותף בארבעה משחקים, מתוכם בשניים פתח בהרכב.
עונה זו הסתיימה ללא תארים עבור קבוצתו, לאחר שהקבוצה הפסידה בגמר גביע המדינה וסיימה כסגנית האלופה, אך עם שישה שערים ו-14 בישולים של מיכה ב-50 הופעות בכל המפעלים.
בליגה בישל עשרה שערים וסיים את העונה כסגן מלך הבישולים של ליגת העל בצוותא עם ערן זהבי.
בעונת 2016/2017 בישל מיכה 12 שערים וסיים את העונה כמלך הבישולים של ליגת העל ובנוסף כבש שני שערים.
בעונת 2017/2018 כבש שער אחד והוסיף ארבעה בישולים.
בעונת 2018/2019 הוביל את מכבי תל אביב לאליפות כאשר בפעם השנייה בקריירה היה המבשל המוביל בליגת העל עם 12 בישולים, בנוסף לארבעה שערים, ונבחר ל"כדורגלן העונה בישראל".
ב-4 בספטמבר 2020 חתם באנורתוסיס פמגוסטה מליגת העל הקפריסאית לשנתיים.
ב-24 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה בקבוצה בהפסד קבוצתו במסגרת הליגה האירופית 2–3 לפ.צ.
ב-1 בנובמבר כבש שער בכורה בליגה הקפריסאית בתיקו 1–1 של אנורתוסיס עם קרמיוטיסה.
מיכה זכה עם קבוצתו בגביע הקפריסאי לשנת 2020/2021.
ב-13 ביולי 2021 חתם בהפועל באר שבע מליגת העל הישראלית, לשלוש שנים.
ב-24 באפריל 2022 כבש שער בכורה תיקו 1–1 נגד בני סכנין.
זכה עם קבוצתו הפועל באר שבע בגביע המדינה לעונת 2021/2022.
ב-6 ביולי 2023 חתם מיכה בבית"ר ירושלים לעונה אחת.
בעונת 2023/24, תחת המאמן יוסי אבוקסיס, לא הרבה לשחק והיה בעיקר שחקן ספסל.
את הופעת הבכורה שלו ערך ב-22 ביולי 2023, במשחק אלוף האלופים מול מכבי חיפה.
לאחר הגעת המאמן ברק יצחקי, עמו שיחק ביחד במכבי תל אביב, חזר מיכה להיות שחקן הרכב בקבוצה ואף כבש את שני שעריו הראשונים במועדון בניצחון הקבוצה 3:0 על מכבי פתח תקווה.
את עונת 2023/2024 סיים עם שני שערים וארבעה בישולים.
עונת 2024/25 נפתחה בסערה מבחינתו, כאשר כבש כבר בשני המשחקים הראשונים של העונה במסגרת גביע הטוטו בניצחונות הקבוצה 3:0 על הפועל חדרה ו-4:3 על מ.ס אשדוד בהתאמה.
את עונה זו סיים עם שער אחד בתוספת 11 בישולים בליגה (שני רק לדיא סבע) וקבע את העונה הטובה ביותר שלו מאז עונת 2018/19 מבחינת בישולים.