tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עד שייושמו את ממצאי המחקרים בפרקטיקה הקלינית, תהליך שעלול לקחת תקופה ארוכה, טרם נקבעו ערכי מעבדה בסיסיים עבור האוכלוסייה הנשית באופן ספציפי, וכן קריטריונים ממוצעים "נורמליים" של צמיחה והתפתחות.
יש לקחת בחשבון את ההבדלים בין המינים במטבוליזם של התרופות ובמשקל הגוף גם כשקובעים מינון תרופות.
הזמינות של שירותי בריאות והגישה של נשים אליהם היא בעיה גלובלית הקשורה לנשים רבות.
במדינות מפותחות, נשים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך שאינן מבוטחות במערכת הבריאות, עשויות להימנע מביקורים שגרתיים במרפאה ומביצוע בדיקות ומעקבי היריון.
הבעיה מחמירה כיוון שנשים מתחת לקו העוני נתונות בסיכון מוגבר להיריון בלתי רצוי, לידה לא מתוכננת והפלה יזומה.
מעבר למחסום הכלכלי, נשים עניות סובלות יותר מחינוך לקוי, קשיי תחבורה, עבודה תובענית וקושי בגידול הילדים, המונעים מהן לגשת לקבלת טיפול רפואי הולם לצרכיהן.
בעיות אלו חמורות אף יותר במדינות מתפתחות.
במדינות אלו, פחות מ-50% מכלל הלידות מתבצעות בליווי והשגחה רפואית, מה שגורם לשיעורי תמותת אמהות גבוהים - 1:1000 לידות חי.
מחסור בשירותי רפואה, אנשי מקצוע, ומשאבים חיוניים כגון תרופות, מובילים לשיעורי תחלואה גבוהה בקרב נשים ואמהות, ולמצבי חולי שניתן למנוע - כגון פיסטולה הריונית, מחלות מין מדבקות וסרטן בצוואר הרחם.
אתגרים אלה נכללים ביעדי משרד המחקר לבריאות האישה בארצות הברית, הפועל גם על מנת לקדם נשים לפיתוח קריירות בביו - רפואה.
משרד המחקר לבריאות האישה בארצות הברית (ה - ORWH) סבור כי אחת הדרכים הטובות ביותר לקדם את המחקר בבריאות האישה היא להרחיב את מעגל הנשים העוסקות במחקר בתחום הבריאות, וכן לאפשר לנשים להגיע למקומות השפעה משמעותיים במנהיגות ובממשל, במרכזים להשכלה גבוהה ובמגזר הפרטי.
יעד זה מכיר בתקרת הזכוכית שעומדת בפני נשים בפיתוח קריירה במחקר ובמדע ובהשגת משאבים כספיים.
הקרן הלאומית למדע בארצות הברית קובעת כי נשים משיגות רק כמחצית מתארי הדוקטורנטים בתחום המדע וההנדסה, ממלאות רק 21% ממשרות פרופסור במשרה מלאה במדע ומשתתפות בכ - 5% תוכניות ההנדסה, תוך שהן מרוויחות רק 82% מהתגמול שעמיתיהם הגברים מרוויחים במשרות מקבילות.
באירופה נתונים אלה אף נמוכים יותר.
מערך בריאות הנפש בצבא הגנה לישראל (בראשי תיבות ברה"ן) עוסק באבחון והערכת הפרעות נפשיות.
המערך מספק טיפול רגשי לחיילים בשירות סדיר, קבע ומילואים.
המערך מייעץ לדרג הפיקודי לגבי טיפול בחייל, ובפרט במקרי אסון ותאונות ביחידות.
כחלק מחיל הרפואה, פועלת במפקדת קצין רפואה ראשי בתל השומר, מחלקת בריאות הנפש בראשות הקב"ן הראשי בדרגת אלוף-משנה.
מחלקה זו עוסקת בקביעת מדיניות טיפול בבריאות הנפשית של חיילים בשירות סדיר ושירות קבע, ופיתוח אמצעים להתמודדות עם משברים נפשיים וטראומה נפשית.
הרמ"ח הנוכחי הוא אל"ם ד"ר יעקב רוטשילד.
ענף בריאות הנפש בצה"ל הוקם בתקופת מלחמת ששת הימים.
לאחר מלחמת יום הכיפורים לאור ריבוי החיילים שסבלו מתגובת קרב ופוסט טראומה, הוקדשו משאבים רבים יותר לטיפול בחיילים.
בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20, הוקמה מחלקת בריאות הנפש, ובימי מלחמת לבנון הראשונה, סייעה לחיילים שחוו תגובות קרב במהלך הלחימה בקרבות.
מיסוד התחום הגיע בעקבות מלחמת וייטנאם וקבלת הפרעת דחק פוסט-טראומטית ל-DSM כאבחנה רשמית.
מחלקת בריאות הנפש מונה כ-250 קב"נים, כאשר מרביתם הן קצינות.
כ־60 אחוזים מהם בעלי הכשרה בעבודה סוציאלית, כ־30 אחוזים פסיכולוגים קליניים, והשאר רופאים פסיכיאטריים.
קצינים אלו עוברים הכשרה ייעודית בהיקף של שלוש שנים.
בחיל האוויר: קצין פסיכולוגיה (קפ"ס)) - קצין שהכשרתו המקצועית היא פסיכולוג או עובד סוציאלי ולעיתים אף פסיכיאטר (שהוא רופא).
קב"נים מטפלים בבעיות נפשיות של חיילים ומתגייסים.
הטיפול יכול לכלול פגישות טיפוליות (בדומה לשיחה אצל פסיכולוג), טיפול תרופתי (במקרה ומדובר בפסיכיאטר) או בהמלצות למפקדים.
קב"ן ממונה ברמת כל יחידה צה"לית, לרוב גדוד או חטיבה.לעיתים הקב"ן אינו לובש מדים כדי לשדר קשר אנושי בלתי מאיים אך מכנה עצמו "קצין" (גם אם אינו קצין) כדי לסמל את שייכותו לצה"ל.
תפקיד הקב"ן נרחב וכולל מספר תפקידים: ייעוץ והדרכת סגלי פיקוד, רפואה (רופא יחידה) ורווחה (מש"קית ת"ש) כדי לאתר, למנוע ולהתמודד עם חיילים בודדים או בקבוצות שמגלים קשיי הסתגלות לשירות בצה"ל.
המערך עוסק גם בהליכי סינון למשל בגיבושי מיון ליחידות קרביות.
במקרה של אסון נרחב כפיגועים, תאונות או מלחמות, מספקת היחידה הנפשית, תמיכה פסיכולוגית לחיילים ולמפקדים באמצעות מתן הדרכה למפקד או טיפול ישיר מול החייל.
מועמד לשירות ביטחון (מלש"ב) עשוי לפגוש קב"ן כבר בהליך המיון הראשוני, אם ציין כי הוא אובחן כבעל הפרעה נפשית או בעקבות הפניה של אחד מהגורמים בתהליך המיון.
אופי השירות בצה"ל וגיל הגיוס הצעיר (בשלהי גיל ההתבגרות), עשוי להביא את המתגייסים למצב שבו הם לא מצליחים להכיל את המציאות הצבאית שכוללת הסתגלות לשהות בבסיס שעשוי להיות מרוחק מהבית, מבודד או בעל כח אדם מצומצם.
הטירונות כוללת כניסה לשגרה ובמשמעת צבאיים ופגיעה בפרטיות במגורים, מקלחות, שירותים וחדרי אוכל משותפים.
קושי השירות מורכב ממשתנים אובייקטיביים: קושי פיזי (שירות ביחידה קרבית דורש כושר קרבי וגופני גבוהים), סגנון הפיקוד ביחידה ומידת הסכנה הכרוכה בה וממשתנים סובייקטיבים המושפעים מאישיות החייל, בגרותו הנפשית ומצבו המשפחתי והחברתי.
מתח או יחס מזלזל מצד המפקדים עשוי להוביל לסירוב פקודה, משפט צבאי ועד כדי מעצר או כליאה.
התמיכה הנפשית עוסקת בכמיהה לחופשות, הקלות בתורניות (שמירות, מטבח וכו') ואי התאמה תפקודית או חברתית.
הקב"ן מתערב במישור הפסיכולוגי ומעודד את מפקדי החייל להיות קשובים למצוקתו ולפתח עמו דיאלוג פורה כדי שישתף פעולה.
בנוסף, ממליץ הקב"ן על הקלות ברמה תפקודית, שינוי ההצבה או התפקיד וסיוע סוציאלי בתמיכת גורמי הת"ש היחידתיים.
הפניה הראשונה לקב"ן במהלך שירות סדיר, דורשת אישור המפקד הישיר, שממלא גם חוות דעת על תפקוד החייל ומתאר את הפתרונות הפיקודיים שהוצעו.
במקרה של סירוב המפקד, ניתן לקבל הפניה גם דרך רופא היחידה.
מטרת אישורים אלו היא עירוב המפקדים במצוקת החייל, כדי שיסייעו ויציעו פתרונות פיקודיים, ויהיו ערים למצוקת החייל.
לפניות חירום מעבר לשעות הפעילות, פועל מוקד ברה"ן ("בריאות הנפש") דרך מוקד מקול הלב.
פקודות מטכ"ל מסדירות את נוהלי הטיפול באופן שוטף ובהם גם הפניה ראשונית של חייל המעוניין בפניה לקב"ן או במקרה שקיים סיכון גבוה לאובדנות.
על פי הפקודות, חייל המאיים בהתאבדות, נשקו יילקח והוא יישאר במעקב שני קצינים (או חיילים בדרגתו) עד שיובא בפני גורם בריאות הנפש לקבלת הערכה נפשית.
קב"ן המאבחן הפרעה נפשית או אפשרות שחייל יגלה קשיים בשירות, יקבע לחייל ציון קה"ס (קשיי הסתגלות) שעשוי גם להוריד את הפרופיל הצבאי עד לקבלת פטור משירות (פרופיל 21).
כחלק מהקלות אלו, רשאי הקב"ן לספק ימי חופשת מחלה ("גימלים").
חלק מהדירוגים מחייבים לינת בית, בדומה לקבלת הקלות תנאי שירות (הת"ש.
מדרג הקה"ס נע בין 0 ל־60, כאשר לקה"ס 0 ולקהס 20, אין משמעות או השפעה ממשית על השירות.
קהס 00 - נבדק ונמצא כי אין קה"ס המגביל את השירות.
קהס 20 - קשיי הסתגלות מעטים, ללא מגבלות שיבוץ.
קהס 40 - פסילה משיבוץ למקצועות לחימה; פסול קורס קצינים.
קהס 41 - פסול יחידה קדמית.
כולל קה"ס 40 וחובת לינה ביתית של לילה בשבוע.
קהס 42 - כולל קה"ס 40 וחובת לינה ביתית של 2 לילות בשבוע.
קהס 43 - כולל קה"ס 40 וחובת לינה ביתית של 3 לילות בשבוע.
קהס 50 - קושי הסתגלותי רב, טירונות מקוצרת או טירונות מיוחדת (חוות השומר או מחווה אלון).
קהס 60 - קשיי הסתגלות חמורים - פטור משירות ביטחון על רקע "אי התאמה".
כמו כן, קה"ס יכול לאפשר לעיתים פסילת קורסים או יקבע את מרחק השירות מהבית, בדומה להקלת ת"ש.
בריאן אנגולה (בספרדית: Braian Alexander Angola-Rodas; נולד ב-6 באפריל 1994) הוא כדורסלן קולומביאני המשחק בעמדת הקלע בטורק טלקום.
אנגולה נולד בווילנואבה שבקולומביה, לאופליה רודאס ולהוגו אנגולה.
בגיל 14, עבר אנגולה לבדו לארצות הברית על מנת לפתח את קריירת הכדורסל שלו, אף על פי שלא דיבר אנגלית.
אנגולה היה שותף בהצלחותייה של נבחרת הנוער של קולומביה.
אנגולה שיחק בתיכון פינדליי פרפ מהנדרסון שבנבאדה.
בעונת , הוא העמיד ממוצעים של 10.0 נקודות, 3.0 ריבאונדים ו-2.0 אסיסטים עם 50 אחוזים מהשדה.
אנגולה עזר לתיכון לסיים עם מאזן 1–35 ולהעפיל לפיינל פור הליגה.
בשנתו הראשונה שיחק אנגולה במכללת צפון איידהו, שם העמיד ממוצעים של 13.8 נקודות, 6.4 ריבאונדים ו-3.4 אסיסטים למשחק והוביל את המכללה למאזן 7–23. בעונתו השנייה, אנגולה העמיד ממוצעים של 21.4 נקודות, 6.5 ריבאונדים ו-4.3 אסיסטים למשחק.
אנגולה עזר לתיכון לסיים עם מאזן 2–31, עם 31 ניצחונות רצוף.
לאחר שקיבל הצעות מכמה מכללות מובילות בעונתו השלישית, באפריל 2016 עבר אנגולה לאוניברסיטת המדינה של פלורידה.
בעונתו הראשונה במכללה, העמיד אנגולה ממוצעים של 4.6 נקודות, 1.6 ריבאונדים ו-1.2 אסיסטים למשחק.
בעונתו האחרונה, העמיד 12.5 נקודות, 3.9 ריבאונדים ו-3.0 אסיסטים למשחק והגיע עם מכללתו לשמינית הגמר בטורניר אליפות המכללות.
לאחר שלא נבחר בדראפט ה-NBA 2018 חתם באורלנדו מג'יק והחל לשחק במדיה בליגת הקיץ של ה-NBA.
ב-13 באוקטובר 2018 שוחרר מאורלנדו וב-29 באוקטובר וחתם בקבוצת הבת שלה מליגת הפיתוח של ה-NBA, לייקלנד מג'יק.
באותה העונה בלייקלנד מג'יק קלע אנגולה 9.8 נקודות בממוצע למשחק ביחד עם 4.4 ריבאונדים ו-1.5 חטיפות.
ב-18 באפריל 2019 חתם במועדון הכדורסל אוסטנדה מהליגה הבלגית.
ב-13 ביוני זכה עם אוסטנדה באליפות לאחר ניצחון 1–3 בסדרת הגמר על אנטוורפ ג'יינטס, כשאנגולה נבחר לשחקן המצטיין בסדרת הגמר.
באוסטנדה העמיד ממוצעים של 13.5 נקודות, 4.2 ריבאונדים, 2.5 אסיסטים ו-1.3 חטיפות למשחק.
ב-15 בפברואר 2020 חתם בפרטיזן בלגרד מהליגה הסרבית.
אנגולה שותף בשני משחקים והעמיד ממוצעים של 3.0 נקודות ו-2.0 ריבאונדים בממוצע למשחק, וב-18 בנובמבר שוחרר מהקבוצה.
ב-26 בנובמבר 2020 חתם בעירוני נס ציונה מליגת העל.
באותה עונה אנגולה שימש כאחד השחקנים המרכזיים בקבוצה והוביל אותה לזכייה בגביע היורופקאפ, לאחר ניצחון על סטאל אוסטרוב ויילקופולסקי מפולין בתוצאה 74:82. באותה העונה שמר אנגולה על ממוצעים של 18.7 נקודות, 7.1 ריבאונדים, 3.4 אסיסטים ו-1.3 חטיפות למשחק.
אנגולה סייע לקבוצה לסיים במקום השביעי בעונה הסדירה בליגה המקומית.
בשלב רבע הגמר הפסידה עירוני נס ציונה 2-1 להפועל חולון.
ב-24 באוגוסט 2021, חתם אנגולה על חוזה לשנתיים במועדון היווני א.א.ק.
אנגולה הושבת בחלק ניכר מהעונה בגלל סיבוכים בשריר הלב במהלך ההתאוששות שלו ממחלת הקורונה.
ב-13 משחקי ליגה, רשם אנגולה ממוצעים של 13 נקודות, 3.8 ריבאונדים, 2.7 אסיסטים וחטיפה אחת למשחק.
ב-24 ביולי 2022, המועדון היווני הודיע על עזיבתו של אנגולה.
ב-24 ביולי 2022 חתם אנגולה במועדון הפאר הטורקי גלאטסראיי.
לאחר שב-5 משחקי ליגה קלע אנגולה 5.8 נקודות בלבד, שוחרר אנגולה מהקבוצה כדי לפנות מקום לאקס הפועל חולון, טיירוס מגי.
ב-16 בנובמבר 2022 חתם אנגולה בפינאר קרשיאקה מליגת העל הטורקית.
אנגולה רשם ממוצעים של 17.6 נקודות, 5 ריבאונדים, 5 אסיסטים ו-1.2 חטיפות למשחק, כולל הופעת שיא במסגרת ליגת האלופות במשחק קבוצתו נגד מורסיה הספרדית, בה קלע 41 נקודות בהפסד קבוצתו.
אנגולה הוביל את קבוצתו עד לגמר הליגה הטורקית, שם הפסידה 3-0 לאנאדולו אפס.
כבר במהלך עונת 2022–2023 עלו מספר דיווחים בהם סופר שבריאן אנגולה חתום לעונה הבאה במכבי תל אביב ושהוא יהיה הרכש הראשון של הצהובים לעונה הבאה.
אמנם, כאשר הגיע אנגולה לארץ לבדיקות רפואיות לקראת הצגה רשמית במועדון, נכשל אנגולה בשתי בדיקות רפואיות שונות אשר נערכו על ידי מכבי תל אביב.
בעקבות הבדיקות הכושלות, הצהובים בחרו שלא להחתים את אנגולה.
ב-16 באוקטובר 2024 חתם בטורק טלקום מליגת העל הטורקית לאחר ששוחרר מהפועל תל אביב.
בריאות הנפש של ישו היא סוגיית שעוררה פולמוס נרחב בקרב פסיכיאטרים, פסיכולוגים, פילוסופים, היסטוריונים וסופרים במקביל להתפתחות הפסיכיאטריה, והניסיונות לחקור את דמותו ההיסטורית של ישו באמצעות בחינה ביקורתית של הבשורות.
חלק מהחוקרים טענו כי תיאורי התנהגות מסוימים בכתבי הברית החדשה מעידים על בעיות נפשיות, והציגו פרשנויות שכללו ייחוס פנאטיות, הזיות, פרנויה והפרעות אישיות שונות.
מנגד, חוקרים אחרים הדגישו שמסקנות אלה נשענות על יישום מודרני של כלים פסיכולוגיים על מקורות עתיקים, ללא התחשבות בהקשר התרבותי־היסטורי שבו חי ישו.
גישה זו גורסת שיש לבחון את התנהגותו במסגרת מחקר היסטורי ולא דרך עדשה קלינית עכשווית.
המצדדים בדעה שישו סבל מבעיות נפשיות ביססו את טענותיהם על המידע שנמסר בצורה מפורשת.
בבשורה על-פי מרקוס פרק ג' פסוקים כ"א – כ"ב: .
בבשורה על פי יוחנן פרק י, פסוקים י"ט – כ': .
ועל מסקנות ניתוחי התנהגותו הכללית של ישו, כפי שמשתקפת בספרי הברית החדשה.
חוקרים אלה טענו שישו היה אדם פנאטי ואלים באופן חריג, סבל משיגעון גדלות, הזיות, פראנויה, הפרעת זהות דיסוציאטיבית, הפרעת אישיות סכיזוטיפלית, סכיזופרניה ונטיות אובדניות.
מנגד, החוקרים אשר יצאו להגנתו של ישו טענו כי ניתוח כתבי הקודש הנוצריים שהוביל למסקנה כי ישו סבל מבעיות נפשיות נעשה על בסיס הניסיון הרפואי שנצבר בקליניקות של אותם החוקרים, תוך יישום עקרונות הפסיכולוגיה של פרויד על מקורות עתיקים.
לדעתם יש לבחון את התנהגותו של ישו בהקשר למקומו ולתקופתו, במסגרת מחקר היסטורי.
בריאות האם מתייחסת לבריאות האישה במהלך ההיריון, הלידה והתקופה שלאחר הלידה.
השאיפה היא שלאורך שלושת השלבים, האם והתינוק יחוו חוויה חיובית ובריאותם ורווחתם תישמר.
יתרה מכך, השאיפה היא לצמצם מקרי מוות וחולי בקרב האימהות.
אף על פי שנעשו צעדים משמעותיים למען מימוש השאיפה הזו, נכון ל-2017 כ-295,000 נשים נפטרו במהלך או לאחר הלידה.
שאיפות אלו יכולות להתממש במספר דרכים כמו סבסוד שירותי בריאות, מתן מידע הקשור בבריאות האם, עידוד תכנון משפחה באופן שקול ועידוד מעקב רציף במהלך ההיריון.
ארגון הבריאות העולמי (World health organisation - WHO) מעריך כי בשנת 2015 כ-300,000 נשים נפטרו במהלך ההיריון.
מקרים אלו נעים בין דימום חמור לדיסטוציה .
כאשר נשים רבות קיבלו גישה לתכנון משפחה נכון, לשיעורים בנושא כישורי לידה וסיוע במקרי חירום רפואיים במהלך הלידה, שיעור התמותה בקרב אימהות ירד בכ-44% אשר מהווים ירידה של כ-2.3% מאחוז המוות השנתי בקרב אימהות מ-1990 ועד 2015. בעוד שחלה ירידה בתמותת האימהות העולמית, עוד יש הרבה לאן לשאוף בתחום.
שיעורי תמותת אימהות גבוהים עדיין קיימים במדינות במצב סוציו-אקונומי בינוני ונמוך.
מדינות אפריקה שמדרום לסהרה מהוות כיותר ממחצית ממקרי המוות הללו, מדינות דרום אסיה מהוות כשליש.
שליש ממקרי תמותת האימהות הכולל מתרחשים בהודו ובניגריה.
בכל יום נפטרים כ-7000 תינוקות בחודש הראשון לחייהם.
ב-2019 מספר הנפטרים השנתי עמד על כ-2.4 מיליון נפטרים מכל רחבי העולם.
נוסף על כך, בכל יום נפטרות כ-810 נשים מכל רחבי העולם מסיבוכים בני מניעה הקשורים להריון וללידה.
במדינות אפריקה הדרומיות לסהרה נרשם האחוז הגבוה ביותר לתמותה בקרב תינוקות ואימהות.
בקצב זה 48 מיליון ילדים מתחת לגיל 5 צפויים למות בין השנים 2020–2030, כמחציתם תינוקות.
מות האם פוגע במשפחה באופן ישיר ומגביר את סיכון הילוד למות לפני יום הולדתו השני.
גורמים המשפיעים על בריאות האם
יותר מחצי מיליון נשים בשנה נפטרות עקב סיבוכי לידה והריון.
למעשה, כ-99 אחוזים מתמותת האימהות מתרחש במדינות בעלות הכנסה ממוצעת נמוכה.
באירופה ומרכז אסיה, יחס התמותה בקרב אימהות הוא כ-44 מקרי מוות מתוך כ-100,000 לידות תקינות.
לעומת זאת, באפריקה שמדרום לסהרה החס עומד על 900 מקרי מוות מתוך כ-100,000 לידות.
יתרה מכך, עבור כל אישה שמאבדת את חייה במהלך ההיריון והלידה ישנן בין 15 ל-30 נשים שסובלות מחולי או נכות כרונית.
ניתן לראות קשר מובהק בין אזורים בהם הרמה הסוציו אקונומית של המדינות נמוכה יחסית לבין אחוז תמותת האימהות והתינוקות באותם אזורים.
בארצות הברית מומחים ממליצים על בין 13 ל-14 ביקורים אצל רופא נשים במהלך ההיריון החל מהשבוע ה-8–10. הדבר מאפשר אבחון וטיפול מוקדם של מצבים רפואיים מסוימים העלולים לפגוע בעובר ובאם כגון זיהום ולדי, סכרת הריונית ורעלת הריון.
כמו כן, הדבר מאפשר מענה לשאלות ולחששות מצד ההורים.
טיפול טרום הריוני הוא קריטי לשיפור הסיכויים להריון ולידה בריאים לאם ולתינוק.
בהשוואה לאימהות שעברו טיפול טרום לידתי, הסיכוי של אימהות שלא קיבלו טיפול טרום לידתי ללדת תינוק בתת-משקל (פג) הוא פי שלושה.
סיכויים של האימהות שלא קיבלו טיפול טרום לידתי ללדת תינוק שימות בזמן ינקות הוא גבוה פי חמישה מאימהות שכן קיבלו טיפול טרום לידתי.
תינוקות הנולדים בתת-משקל או בלידה מוקדמת הם בעלי סיכון גבוה יותר לסיבוכים נוספים בהמשך חייהם.
למשל, מוות בעריסה, בעיות בדרכי הנשימה ומערכת העיכול וסיבוכים כרוניים נוספים.
אימהות שלא מקבלות טיפול טרום לידתי ראוי נמצאות בסיכון גבוה יותר פי 3–4 למוות מסיבוכים שאחרי לידה מאלו שאכן קיבלו טיפול ראוי.
אחוז הנשים בהריון הנושאות את נגיף ה-HIV משתנה ממדינה למדינה ונע בין אחוז לארבעים אחוז, כשבמדינות אפריקה ואסיה השיעור הגבוה ביותר.
לאיידס / HIV בקרב אימהות השפעה נרחבת על בריאות הילוד, בעיקר במדינות עניות הלוקות בחסר בגזרת החינוך והמידע המונגש בנושא.
בזמן ההיריון, נישאות איידס / HIV הן בעלות סיכון גבוה יותר לשחפת או מלריה במדינות מתפתחות.
28% ממקרי המוות בקרב אימהות קורים עקב לידה חסומה, כשהסיבות העקיפות לסיבוכים שונים בזמן הלידה הן מלריה, אנמיה, איידס ומחלות בכלי הדם.
מומלץ לבצע פעילות גופנית במהלך ההיריון בהתאם למצב הבריאותי של האם ולאחר התייעצות עם הרופא המטפל.
פעילות גופנית בזמן הריון תורמת לבריאות האם והעובר בדרכים רבות:
שיפור זרימת הדם (מסייע בהורדת בצקות).
מניעת התפתחות של דליות ברגליים.
הפחתת רמת החרדה, הדיכאון והמתח.
חיזוק שרירי הבטן, שרירי רצפת האגן ושיפור היציבה המקל על תהלך ההיריון (מפחית כאבי גב במהלך ההיריון) והלידה.
איזון רמת הסוכר בדם והפחתת הסיכון לסוכרת הריונית.
היגיינת הפה הוכחה כבעלת השפעה ישירה על רווחתם של הן האם והן העובר והילוד.
החשיבות של היגיינת פה תקינה
בריאות הפה חשובה במיוחד בתקופת ההיריון ואחריה לבריאות האם ולבריאות הילד.
על כן, חשוב מאוד לבצע הסברה מקיפה בנושא עבור אימהות, שכן הזנחה של בריאות הפה וחוסר שמירה על היגיינת הפה עלולים לפגוע בבריאותה ובבריאות העובר.
שינויים פיזיולוגיים בפה במהלך ההיריון
השינויים הפיזיולוגיים החלים בפה במהלך הפיזיולוגיה של ההיריון עקב הזנחת היגיינת הפה מתרחשים בעיקר עקב תנודות ההורמונים.
תנודות ההורמונים מגבירות את סיכויי האישה בהריון לזיהומים אורליים שונים בפה כגון מחלות חניכיים ופגיעה ביכולת של הגוף לשקם רקמות רכות.
יתרה מכך, במהלך ההיריון החניכיים עלולות לגדול ולהתנפח, ולעיתים לכסות את כל כותרת השן.
בדרך כלל לאחר הלידה החניכיים חוזרות למקומן, במקרים שבהם זה לא קרה באופן טבעי ניתן לבצע הליך רפואי מתאים אצל רופא השיניים.
מחקרים רבים הוכיחו שהזנחת הטיפול בחניכיים עלול לגרום להשפעות שליליות שונות כגון איבוד שיניים, מחלות כלי דם, שבץ וסיבוכים במהלך הלידה.
עששת בקרב אימהות והשפעותיה על העובר
מחלה שכיחה נוספת בקרב אימהות היא העששת.
העששת עלולה לעבור מהאם לעובר, מושבות החיידקים מועברות דרך הרוק.
ממצאים ממחקרים שנעשו על ידי מרכז לבקרת מחלות ומניעתן (CDC) מצביעים על קשר בין גזע ואתניות לבין שיעור התמותה.
ב-2013 המרכז לבקרת מחלות ומניעתן מצא כי שיעור תמותת האימהות מקרב הנשים האפרו-אמריקאיות והנשים ההודיות בארצות הברית גבוה פי שלושה עד ארבעה אחוזים מנשים לבנות.
רוב מקרי המוות נבעו ממחלות שניתן היה למנוע אותן אם היו מאבחנים ומטפלים בהן בשלבים המוקדמים שלהן.
בעוד אחוז התמותה ממחלות אלו היה גבוה בקרב נשים אפרו-אמריקאיות והודיות בארצות הברית, אחוז הנשים שאובחנו במחלות ככלל היה זהה בין כל הגזעים.
הCDC מציע מספר הסברים לממצאים אלו, ביניהם גזענות ויחס מפלה מצד הרופאים.
שכן, בעוד שסטטוס סוציו אקונומי ורמת ההשכלה מהווים פקטורים אפשריים, ניתן לראות בכל אחת מקבוצות הסוציו אקונומיות ורמות ההשכלה הבדלים משמעותיים בין נשים מגזע ואתניות שונה.
עקב חוסר הרגישות וחוסר הידע בנושאי דת של רופאים, נשים מדת השונה לזו של הרופאים קיבלו טיפול שאינו מיטיב איתן במלוא האחוזים.
לדוגמה, נשים מוסלמיות שהיגרו לקנדה סבלו מטיפול לקוי.
על מנת לספק סביבה בטוחה ומכילה יותר עבור הנשים המוסלמיות במקרה זה, היה צריך לספק יותר תמיכה שתתקשר עם דתן והמסורות הכלולות בה.
נוסף על כך, אפליה הנעשית על ידי רופאים משפיעה גם היא על טיב הטיפול הרפואי שנשים מדתות מופלות מקבלות.
השפעות על בריאות הילד והתפתחותו
טיפול סדור לפני הלידה מהווה חלק חשוב מבריאות האם.
מומלץ ומצופה שנשים לפני הריון יבצעו סדרת בדיקות הכוללת לפחות ארבעה ביקורים אצל הרופא/ה, על מנת לנטר את בריאות העובר ולאבחן מחלות וזיהומים בשלביהם המוקדמים אם קיימים.
במהלך ביקורים אלו הנשים מקבלות עצות וטיפים בנושאי תזונה והיגיינה על מנת לשפר את בריאותן לפני ואחרי הלידה.
נוסף על כך, בביקורים אלו הן יכולות לקבל תכנון טרום לידתי הכולל בין היתר מידע מפורט על קבלת טיפול רפואי במידת הצורך והנחיות בעת מצב חירום רפואי.
לידה וזיהומים המועברים במגע מיני
הרפס העובר במגע מיני, עלול לעבור לעובר בעת יציאתו מתעלת הלידה.
לתינוקות של נשים בהריון הסובלות מהרפס, העוברים דרך תעלת הלידה המזוהמת, יש סיכוי של 25% יותר לקבל נזק מוחי, וסיכוי של אחד לשלוש למות.
איידס / HIV יכול גם הוא לעבור לעובר מהאישה ההריונית, בעקבות מגע של נוזלי הגוף של האם והעובר.
לעיתים, אימהות במדינות מתפתחות, בוחרות ללדת בניתוח קיסרי כדי למנוע מצב של העברת הנגיף דרך תעלת הלידה.
עם זאת, אופציה זו אינה אפשרית תמיד במדינות מתפתחות.
באופן גלובאלי, יותר מ-8 מיליון מתוך 136 הנשים היולדות בכל שנה סובלות מדימום כבד לאחר הלידה.
דימום כבד זה מהווה רבע ממקרי המוות בקרב אימהות במהלך הלידה, ומהווה הגורם המשמעותי ביותר למוות במהלך הלידה, בעיקר במדינות מתפתחות.עבור כל אישה הנפטרת מלידה, יש בין 20 ל-30 נשים הסובלות מסיבוכים קשים שלאחר לידה.
לפחות 15% מתוך הלידות נמצאות בסיכון לסיבוכים קטלניים.
נשים אשר שורדות סיבוכים אלו, לעיתים נדרשות לעבור טיפול ושיקום אינטנסיביים וארוכים ומתמודדות עם השלכות פיזיות, פסיכולוגיות, כלכליות וחברתיות.
אף על פי שסיבוכים אלו אינם צפויים, כולם ברי טיפול.
המלצות לשמירה על בריאות האם
בריאות העובר והאם מתחילה בבריאות טרום הלידה.
ארגון הבריאות העולמי (WHO) מציע שהצעד הראשון בקידום בריאות האם הוא תזונה מאוזנות הכוללת תערובת ירקות טריים, בשר, דגים, אגוזים, דגנים מלאים, פירות ושעועית.
נוסף על כך, תוספי תזונה של ברזל וחומצה פולית מומלצים לנטילה על בסיס יומי.
לתזונה והריון קשר ישיר, על כן תוספים אלו מומלצים גם על ידי ארגון המנתחים האמריקאי על מנת למנוע סיבוכי לידה בקרב אימהות ותינוקות כמו - תת משקל, אנמיה, לחץ דם גבוה ולידה טרם התאריך התקין.
נוסף על תוספי תזונה שונים המועילים לבריאות, פעילות גופנית והפחתת קפאין הוכחו גם הם כמורידים את הסבירות לסיבוכים ומחלות בקרב הילוד.
יתרה מכך, ארגון המנתחים האמריקאי ממליץ לנשים בהריון להימנע בכל אופן מאלכוהול וניקוטין, בכל דרך צריכה, כדי למנוע/ להוריד את הסיכויים של סיבוכים ומחלות בקרב הילוד.
בלידות וגיאנליות בריאות, מומלץ לנשים ולילודים להישאר בבית החולים למשך 24 שעות לאחר הלידה כך שיוכלו לקבל טיפול מצוות רפואי בעת הצורך, אם יחול דימום או צירים שלאחר הלידה.
השפעות ארוכות טווח על האם
כ-75% מהנשים שמתו במהלך הלידה היו חיות כיום אילו היו מקבלות גישה לטיפול רפואי תקין.
הסבירות שנשים אפרו-אמריקאיות ימותו מסיבוכים שלאחר לידה גבוהה באופן משמעותי מיתר הנשים.
היעדים לפיתוח בר-קיימא מתייחסים לפיתוח בינלאומי עתידי כפי שהוצעו על ידי סוכנויות של האומות המאוחדות.
בנושא בריאות האם, מדינות העולם התאגדו על מנת לצמצם באופן משמעותי ושאפתני את אחוז התמותה בקרב אימהות ברחבי העולם עד 2030: "לצמצם את שיעור התמותה בקרב אימהות בעולם לפחות מ-70 מתוך 100,000 לידות, כשבאף מדינה ממוצע התמותה אינו יעלה על פי שניים מהממוצע העולמי."
ארגון הבריאות העולמי מעריך שהעלות על מנת לספק תוכנית משפחתית בסיסית הן לאם והן לעובר היא כ-8 דולר לאדם בשנה.
ארגונים ללא מטרות רווח רבים מנגישים מידע בנוגע למצבי חירום לידתיים עבור נשים במדינות מתפתחות.
לאחרונה, האו"ם פתחו בקמפיין לעידוד האצת הפחתת שיעור התמותה בקרב אימהות באפריקה.
ברי קרץ' הוא מוזיקאי המוכר בעיקר כמתופף וכאחד החברים המייסדים של להקת הרוק האמריקאית, שיינדאון.
קרץ' מעיד על עצמו שכבר בגיל שש תופף על סירים ומחבתות במטבח בבית הוריו, עד שסבתו, שאחיה היה מתופף ג'אז, אמרה לו שהוא עתיד להיות מתופף.
הוריו קנו לו תוף סנייר, ולאחר ששלט בו באופן מלא, קיבל מערכת תופים למתחילים.
קרץ' הושפע ממתופפים כמו ג'ון 'ג'אבו' סטארקס וקלייד סטאבלפילד (שניגנו עם ג'יימס בראון), ומלהקות כמו לד זפלין וניין אינץ' ניילז, כמו גם מלהקות כמו איירון מיידן ודף לפרד.
כשלמד באוניברסיטת מרכז פלורידה תופף בתזמורת הצועדת של האוניברסיטה, ה-Marching Knights.
בתקופת התיכון והאוניברסיטה ניגן בלהקת רוק שהקימו הוא ואחיו.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 עבר לג'קסונוויל לטובת עבודתו באגמים, אז סיפר לו אחיו שחבר משותף עובד עם צעיר בשם ברנט סמית שמנסה להקים להקה חדשה.
קרץ' האזין לקלטת דמו של סמית, ונפגש עמו ועם הגיטריסט הראשון של הלהקה, ג'סין טוד.
לאור הכימיה הטובה ביניהם, הוחלט על צירופו המיידי של קרץ' ללהקה.
קרץ' היה המתופף השביעי שנבחן ללהקה.
קרץ' למד באוניברסיטת מרכז פלורידה, שם קיבל תואר ראשון באנתרופולוגיה.
לאחר לימודיו התכוון להקדיש את עצמו לשימור הסביבה, וקיבל עבודה במסגרתה היה עליו לסייע במלחמה בעשבים פולשים שאיימו על המאזן האקולוגי באוורגליידס.
קרץ' נשוי ללורי, וב-2011 נולדה בתם הראשונה.
הוא חובב בישול ונוהג לפרסם מתכונים באינטרנט.
בריאות מינית ורבייה הוא תחום מחקר, טיפול ואקטיביזם חברתי, הממוקד בבריאות מערכת הרבייה של הפרט ורווחתו המינית בכל שלבי החיים.
לפי ההגדרה של סוכנויות האו"ם בריאות מינית ופוריות ככוללות רווחה גופנית ונפשית בנוסף למיניות עצמה.
פרשנות נוספת כוללת גישה לחינוך מיני, גישה לשיטות בטוחות, יעילות, סבירות ומקובלות למניעת הריון, וכמו גם גישה לשירותי בריאות מתאימים, שכן היכולת של נשים לעבור בבטחה את שלבי ההריון והלידה מגדילה את הסיכוי ללדת תינוקות בריאים.
אוכלוסיות שונות ברחבי העולם חשופות לרמות שונות של שירותי בריאות הרבייה, החל באוכלוסיות שכלל אינן נגישות אליהן, וכלה בכאלה המקבלות אותם ברמה הגבוהה ביותר הקיימת.
אי השוויון בתחום זה נוטה להשתנות גם בהתאם למעמד חברתי, רמת ההשכלה, הגיל, המוצא האתני, האמונה הדתית, והמשאבים הזמינים בסביבה של כל אדם.
לעיתים קרובות לאנשים עם הכנסה נמוכה אין גישה לשירותי בריאות מתאימים או ידע כיצד לשמור על בריאות הרבייה.
נשים חשופות לאי שוויון בנגישות לשירותי בריאות למיניות ורבייה יותר מגברים .
חשיבות בריאות מינית ורבייה תקינה
ב-2008, העריך ארגון הבריאות העולמי כי "20% מבעיות הבריאות אצל נשים ו-14% אצל גברים קשורות לבריאות מינית ורבייה".
לפי קרן האוכלוסין של האומות המאוחדות (UNFPA), חוסר בנגישות לשירותים, במידע ובאמצעים הנוגעים לבריאות מינית ופריון שוללים מנשים זכות לעשות "בחירות מכריעות לגבי גופן ועתידן" ומשפיעות על רווחת המשפחה.
נשים יולדות ובדרך כלל אחראיות על גידול ילדים, כך שבריאותן אינה ניתנת להפרדה משוויון מגדרי.
חוסר נגישות לזכויות כאלה גם מחמירה את העוני.
גיל ההתבגרות מוגדר מ-10 עד 19, התקופה שבין הילדות לבגרות.
זוהי תקופה של שינויים פיזיים ופסיכולוגיים.
במחצית הראשונה של המאה ה-21 כוללת אוכלוסיית העולם כ-1.3 מיליארד מתבגרים והם המהווים 16% אחוז מאוכלוסיית העולם.
בשנת 2002, בחן ארגון הבריאות העולמי מגמות של פעילות מינית בקרב תלמידים בני חמש עשרה משלושים וחמש מדינות.
המחקר הראה כי בעוד שאחוז הבנים שקיימו יחסי מין היה לרוב גבוה מזה של בנות, נערות המגיעות לגיל 15 פעילות כמו נערים.
הגיל בו רוב הנערים קיימו יחסי מין לראשונה צעיר מזה של נערות.
הגיל החציוני של יחסי מין ראשונים ברוב המדינות היה בין 16 ל-19 עבור נערים, ו-17 עד 19 לנערות.
הגיל הצעיר בו נערות החלו לקיים יחסי מין קשור לנישואים מוקדמים מאפשרים את הפעילות המינית, ואונס.
הימנעות או התנזרות מיחסי מין אצל בני נוער מקבלת משמעות שונה בתרבויות שונות.
בחלק מהמדינות המפותחות, ההתנזרות מאופיינת בנדרי צניעות שמטרתם למנוע יחסי מין לפני נישואין, בעוד שבחלק מהמדינות המתפתחות נאכפת ההתנזרות באמצעות השחתת איבר המין הנשי ושיטות מסורתיות אחרות, הפוגעות בהתפתחות המינית של מתבגרים.
קיום יחסי מין מוקדמים מגבירים את הסיכון למחלות מין, כולל HIV, ועלול לגרום להריון לא מתוכנן ולידה מוקדמת.
בחלקים מהעולם יש למתבגרים גישה מוגבלת, ובמקומות מסוים אין גישה בכלל לחינוך לבריאות מינית ורבייה ולאמצעי מניעה, כך שמתבגרות מועדות להריון מוקדם ולא מכוון.
הריון בגיל ההתבגרות, במיוחד במדינות מתפתחות, טומן בחובו סיכונים בריאותיים מוגברים, ותורם לשימור מעגל העוני.
ב-2019, עמד שיעור ההריונות אצל נערות על 42.5 הריונות על כל אלף נערות.
בין ראשית שנות התשעים של המאה ה-20 לתחילת המאה ה-21 התרחשה ירידה במספר הלידות.
השינוי הגדול ביותר התרחש בדרום ומזרח אסיה, מ-95.3 ל-26.2 לידות לאלף נערות.
הודו, הובילה את מגמת הירידה בשיעור הילודה של המתבגרות מ-94.0 ל-13.2 לידות לכל 1,000 נערות.
שיעורי הילודה של מתבגרות באפריקה שמדרום לסהרה ובאמריקה הלטינית ובאיים הקריביים נותרו הגבוהים ביותר בעולם, עם 104 ו-63 לידות לכל 1,000 נערות מתבגרות, בהתאמה.
בישראל עומד שיעור הילודה של מתבגרות על 8 לידות ל-1,000 נערות.
סטטיסטית, סיכוייה של אישה לעבור את ההריון והלידה בשלום קשור קשר הדוק למעמדה החברתי-כלכלי, לגישה לשירותי בריאות, למקום מגוריה ולנורמות תרבותיות.
הסיבות המרכזיות למוות נשים במהלך הלידה הם מדימום חמור וזיהומים, לחץ דם גבוה במהלך ההריון, סיבוכי לידה או הפלה לא בטוחה.
סיבות נוספות כמו סיבוכים הקשורים למחלות כמו מלריה ואיידס במהלך ההריון אופייניות לאזורים מסוימים.
נערות בגלאי 15 עד 19, בעיקר ממדינות מתפתחות, נמצאות בסיכון גבוהה לסיבוכים ולתמותה אפשרית מבלך ההריון והלידה וכך גם התינוקות.
להט"ב נמצאים בסיכון בריאותי גבוה יותר עקב אי שוויון, סטיגמטיזציה ואפליה.
כקבוצה הם סובלים מפשעי שנאה, מחלות מין, HIV, מחשבות אובדניות, מתח, חולי מעישון, אלכוהוליזם ועוד.
בנוסף, ישנם חסמים בנגישות לשירותי בריאות וקבלת שירותים, בגלל עמדות שליליות ודעות קדומות של אנשי מקצוע מחסור באנשי מקצוע בשדה הרפואה עם הכשרה ייעודית לטיפול רגיש ללהט"ב בנושאים הנוגעים לבריאות מינית ורבייה גורמים לקבלת טיפול פחות אפקטיבי ואף מדיר מטופלים מהמרפאות.
כל אחת מתת הקבוצות להט"ב סובלות מחסמים שונים בקבלת שירותי בריאות.
נשים לסביות וביסקסואליות עשויות לעבור פחות בדיקות סקר למניעת סרטן המעי הגס, השד וצוואר הרחם מאשר נשים הטרוסקסואליות, בין היתר בשל החשש שלא יקבלו טיפול רפואי מכבד.
שיעור מחלות המין ו-HIV גבוהים אצל גברים הומוסקסואלים נכון למחקרים שנעשו עד שנת 2014 והם המאובחנים עם HIV או איידס ועל כן נמצאים ברמת סיכון גבוהה יותר לצהבת B ו-C.
אנשים טרנסג'נדרים ואנשים על הקשת המגדרית חווים לעיתים קרובות מחסומים בגישה לשירותי בריאות בכלל ושרותי בריאות מינית בפרט.
הנגישות לאמצעי מניעה, הפלות, טיפול טרום-הריון וטיפול לאחר לידה נתקלים בחשדנות ודיעות קדומות.
טיפולים הורמונליים והתערבויות כירורגיות שמטרתן לאשר את הזהות המגדרית אצל מטופלים טרנסג'נדרים ואנשים על הקשת המגדרית, עשויים להשפיע על יכולת הרבייה העתידית שלהם.
ברי פרידלנדר (נולד בתל אביב בשנת 1954) הוא צלם ישראלי שפיתח שיטת צילום שמצרפת תמונות דיגיטליות כך שנפרשת פנורמת צילום רחבה.
עבודותיו נכללות באוספים של מוזיאון ישראל, מוזיאון תל אביב, מוזיאון פול גטי בלוס אנג'לס, המוזיאון היהודי של ניו יורק, המוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק, אוסף הפניקס ובקרב אוספים פרטיים בישראל ומחוצה לה.
פרידלנדר סיים תואר ראשון בחוג לקולנוע וטלוויזיה של אוניברסיטת תל אביב בשנת 1980.
ב-1984 זכה בפרס ז'ראר לוי לעידוד היצירה בצילום שמוענק לצלמים ישראלים על ידי מוזיאון ישראל בירושלים.
ב-2001 זכה בפרס ליאון קונסטנטינר לצילום של מוזיאון תל אביב לאמנות, יחד עם חנה סהר.
ב-2004 הוצגו תצלומיו של פרידלנדר בתערוכת יחיד בגלריה של אנדראה מייזלין בניו יורק, שם הוצגה גם ב-2011 תערוכת יחיד נוספת שלו.
בשנת 2007 הציג מוזיאון תל אביב תערוכת יחיד בשם "ברי פרידלנדר: תמונות 1994 – 2006" אותה אצר משה ניניו.
באותה שנה הציג במוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק תערוכה בשם "Place and Time", אצר אותה פיטר גלאסי.
ב-2009 זכה בפרס דיזנגוף לאמנות הציור והפיסול.
לדברי חברי ועדת השופטים, הפרס ניתן על תרומתו החשובה לאמנות הצילום בארץ ולחשיפת האמנות הישראלית בזירה הבין-לאומית.
ב-2010 זכה בפרס סנדברג לאמנות ישראלית מטעם מוזיאון ישראל.
פרידלנדר הוא מהחשובים והבולטים באמני ישראל שיצירותיו הוצגו במיטב המוזיאונים בעולם.
פיתח זן ייחודי של צילום-רצף דיגיטלי וכל תצלום גדוש אירועים חזותיים.
המורכבות התוכנית והצורנית של יצירותיו ועוצמתן החזותית הן יסודות האיכות היוצאת מן הכלל המאפיינת את יצירתו כולה".
צילומיו של פרידלנדר שימשו לעטיפת שני אלבומי אוסף של להקת הרוק הישראלית משינה – "גבירותי ורבותי: משינה" (1989) ו"האוסף השני" (1995).
1985 – קפה כסית, מוזיאון ישראל
1987 – מרכז הצילום של אתונה, יוון
2004 – גלריית אנדריאה מייזלין, ניו יורק
2008 – המוזיאון היהודי בפריז
2011 – גלריית אנדריאה מייזלין, ניו יורק
1984 – פרס ג'ראר לוי לצלם צעיר, מוזיאון ישראל, ירושלים
2001 – פרס קונסטנטינר לצילום לאמן ישראלי, מוזיאון תל אביב לאמנות, תל אביב
2010 – פרס סנדברג לאמן ישראלי, מוזיאון ישראל, ירושלים
בריאן ארמסטרונג הוא איש עסקים ומשקיע אמריקאי, שמכהן כמנכ"ל פלטפורמת המטבעות המבוזרים קוינבייס.
ארמסטרונג נולד ב-25 בינואר 1983, ליד סן חוזה.
הוא למד באוניברסיטת רייס בטקסס, וקיבל תואר ראשון בכלכלה ומדעי המחשב בשנת 2005, ואחריו תואר שני במדעי המחשב ב-2006. בזמן למודיו באוניברסיטה, הוא הקים עסק בהתאמת מורים לתלמידים, ולאחר שסיים את לימודיו, בילה שנה בבואנוס איירס בזמן שעבד בחברת חינוך.
בזמן שהותו בבואנוס איירס, הוא חווה את ההשפעות של היפר-אינפלציה שהשפיעו על ארגנטינה באותה תקופה.
הקריירה המוקדמת של ארמסטרונג כללה עבודה כמפתח ב-IBM וייעוץ בדלויט.
בשנת 2010, הוא נתקל במאמר על ביטקוין שפורסם תחת הכינוי סאטושי נאקאמוטו.
ב-2011 הוא הצטרף ל-Airbnb כמהנדס תוכנה, ונחשף למערכות תשלום ב-190 המדינות בהן פעלה Airbnb באותה תקופה.
בעודו ב-Airbnb, הוא ראה את הקשיים בשליחת כסף לדרום אמריקה.
הוא התחיל לעבוד בסופי שבוע ולילות כדי לכתוב קוד בRuby ו-JavaScript כדי לקנות ולאחסן מטבעות מבוזרים.
ב-2012, הוא נכנס לאקסלרטור "Y Combinator" וקיבל השקעה של 150,000 דולר, שבה השתמש כדי לממן את קוינבייס.
בשנת 2012, ארמסטרונג ופרד ארסאם הקימו יחד את קוינבייס, כדרך לחובבי מטבעות מבוזרים לסחור בביטקוין ומטבעות דיגיטליים אחרים.
ארמסטרונג היה המנכ"ל הראשון של החברה.
סבב גיוס ב-2018 העריך את החברה ב-8.1 מיליארד דולר, ובדצמבר 2020, החברה הגישה ל-SEC בקשה להנפקה.
לאחר ההנפקה באפריל 2021, שווי השוק של קוינבייס עלה ל-85 מיליארד דולר, ולפי פורבס, נכון לספטמבר 2022, לארמסטרונג יש 2.6 מיליארד דולר.
ארמסטרונג הופיע בסרט התיעודי האמריקאי משנת 2014, "The Rise and Rise of Bitcoin".
ארמסטרונג מימן בעצמו והקים את אתר המחקר המדעי ResearchHub, במודל של מאגר הקודים GitHub, כדרך להנגיש מאמרי מחקר לציבור.
ארמסטרונג כתב פוסט בבלוג בספטמבר 2020 בו כינה את קוינבייס "חברה ממוקדת משימה", שאינה מעודדת אקטיביזם בקרב עובדיה ודיון בנושאים פוליטיים וחברתיים בעבודה.
הוא הציע פיצויי פיטורים נדיבים לעובדי החברה שאינם מסכימים עם המדיניות הזו.
כתוצאה מכך, 60 עובדים (בהיקף של 5% מהחברה) עזבו את קוינבייס.
לפני כן, ארמסטרונג הביע תמיכה בתנועת Black Lives Matter.
בשנת 2017, בגיל 34, ארמסטרונג דורג במקום ה-10 ברשימת "" של פורצ'ן.
בשנת 2019, נכלל ארמסטרונג ברשימת 100 נקסט של מגזין טיים.
בשנת 2024, עיתון פורבס דירג את ארמסטרונג במקום הראשון ברשימת עשירי המטבעות המבוזרים, עם שווי מוערך של 8 מיליארד דולר נכון לדצמבר 2024. הוא גם היה במקום ה-145 ברשימת 400 האנשים העשירים ביותר באמריקה, ובמקום ה-180 ברשימת האנשים הכי עשירים בעולם
בשנת 2018, ארמסטרונג היה המנהל הראשון בתחום המטבעות המבוזרים שחתם על התחייבות הנתינה, כשהתחייב למסור את רוב כספו למטרות צדקה.
הוא גם הקים אתר צדקה בשם GiveCrypto.org, כדי לאפשר לאנשים לתרום תרומות פומביות או אנונימיות כדי לעזור לאחרים החיים בעוני.
בריאן אלכסיס אוקמפו פריירה (בספרדית: Brian Alexis Ocampo Ferreira; נולד ב-25 ביוני 1999 בפלורידה שבאורוגוואי) הוא כדורגלן אורוגוואי המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת קדיס.
קאסרס גדל במחלקת הנוער של נסיונל.
הוא ערך 92 הופעות במדי המועדון במסגרת ליגת העל האורוגוואית, בהן הבקיע שמונה שערים.
ב-28 באוגוסט 2022 חתם אוקמפו בקדיס מלה ליגה.
ב-2 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במדי המועדון, בהפסד 0–3 לסלטה ויגו במסגרת המחזור הרביעי בליגה לעונת 2022/2023.
אוקמפו היה חלק מסגל נבחרת אורוגוואי בטורניר קופה אמריקה 2021. ב-18 ביוני 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, בהפסד 0–1 לנבחרת ארגנטינה במסגרת שלב הבתים של הטורניר.
זו הייתה הופעתו היחידה בטורניר.
בריאן אמבומו הוא כדורגלן קמרוני יליד צרפת המשחק בעמדת קשר הכנף בקבוצת מנצ'סטר יונייטד מהפרמייר ליג ובנבחרת קמרון.
אמבומו גדל במחלקות הנוער של CI אבאלונה ובורוגווה-ז'אלו.
בשנת 2013 הגיע למחלקת הנוער של טרואה.
ב-17 בפברואר 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בניצחון 0–1 על מץ במסגרת המחזור ה-26 בליגת העל הצרפתית לעונת 2017/2018. בסך הכל ערך 42 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע 11 שערים.
ב-5 באוגוסט 2019 חתם אמבומו בברנטפורד מהפוטבול ליג צ'מפיונשיפ.
בעונת 2024/2025 רשם במדי הקבוצה 20 שערי פרמייר ליג.
ב-21 ביולי 2025 חתם אמבומו במנצ'סטר יונייטד בחוזה ל-5 שנים תמורת 65 מיליון אירו ועוד כשישה מיליון אירו בבונוסים.
ב-23 בספטמבר 2022 ערך אמבומו את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קמרון, בהפסד 0–2 לנבחרת אוזבקיסטן במשחק ידידות.
בריאן או'קונור הוא טייס קרב ואסטרונאוט בתוכנית מעבורות החלל לשעבר של נאס"א.
בריאן או'קונור נולד עיירה אורנג' שבמדינת קליפורניה.
לאחר לימודי בית הספר הוא סיים תואר ראשון באקדמיה הימית של ארצות הברית בשנת 1968. לאחר סיום הלימודים, בשנת 1968 הוא סיים קורס טיס והחל שירות בחיל הנחתים של ארצות הברית.
בשנת 1970 הוא קיבל תואר שני בהנדסת אווירונאוטיקה.
או'קונור שירת כטייס קרב במטוסים מדגם "דאגלס A-4 סקייהוק" ו-"הוקר סידלי הרייר".
בשנת 1972 הוא סיים לימודים בבית הספר של הצי ללימודים מתקדמים.
בשנת 1975 הוא סיים קורס טייסי ניסוי של חיל הים.
במהלך השירות הוא ביצע כ-5000 שעות טיסה בכ-40 מטוסים מדגמים שונים.
בשנת 1980 או'קונור נבחר ליחידת האסטרונאוטים של נאס"א.
הוא היה בצוות קרקע של מספר משימות.
במשימת STS-61-B בשנת 1985 הוא היה טייס של מעבורת החלל אטלנטיס (ברוסטר שו היה מפקד צוות).
במהלך הטיסה שוחררו מספר לווייני תקשורת.
לאחר אסון צ'לנג'ר או'קונור מונה למספר תפקידים שקשורים עם חקירת האירוע.
בין היתר הוא היה מקשר בין אנשי נאס"א וועדת חקירה של הממשל.
כמו כן הוא היה יושב ראש של ועדת בטיחות של נאס"א.
ביוני 1991 הוא היה מפקד צוות של משימה STS-40 של מעבורת החלל קולומביה.
זו הייתה משימה ראשונה שהוקדשה למחקרים בתחום מדעי החיים.
בשנת 1991 או'קונור פרש מנאס"א וכ-10 חודשים שירת בחיל הנחתים.
בשנת 1992 הוא פרש מהחיל וחזר לנאס"א.
או'קונור הועמד בראש תוכנית לשיפור בטיחות והוזלת מעבורות חלל.
פעילויות לשינוי תכנון מעבורות חלל עלתה כ-3.5 מיליארד דולר ונתנה הוזלה של כמיליארד דולרים בתוכנית מעבורות חלל.
זאת תוך הכנסת שיפורים טכנולוגיים רבים.
בשנת 1996 או'קונור פרש מנאס"א.
לאחר פרישה מנאס"א או'קונור עבד כיועץ בנושאי בטיחות.
הוא היה יועץ של גופי ממשל וחברות פרטיות.
בשנת 2002 הוא חזר לנאס"א ומונה למנהל בתחום בטיחות.
או'קונור סיים את העבודה בשנת 2011.
ברי צ'ארלס שק הוא עורך דין אמריקאי, שזכה לתשומת לב ציבורית בעקבות מעורבותו במשפטו המתקשר של או ג'יי סימפסון.
שק לקח חלק בצוות ההגנה של סימפסון והוביל לזיכויו.
שק משמש כפרופסור בבית הספר למשפטים בנימין נ.
קרדוזו שבישיבה יוניברסיטי בניו יורק ובמסגרת זאת הוא ייסד ומנהל פרויקט, הנקרא פרויקט החפות, הפועל לזיכוים של אנשים חפים מפשע לאחר שהורשעו לשווא.
ברי נולד בקווינס וגדל בפורט וושינגטון ניו יורק, בן למשפחה יהודית.
בשנת 1967 סיים שק את לימודיו בבית הספר "הוראס מן", ובשנת 1971 סיים תואר ראשון בהתמחות בכלכלה ולימודים אמריקאים באוניברסיטת ייל.
שק המשיך לתואר שני בתחום תכנון ערים ובשנת 1974 קיבל תואר דוקטור במשפטים מאוניברסיטת ברקלי.
שק נשוי לדורותי ריק, ולשניים יש בת אחת.
שק נבחר לנהל את החינוך הקליני עבור תוכנית התמיכה המשפטית והמרכז לחקר משפט ואתיקה, וכן שימש כעורך דין בחברת הסיוע המשפטי של ניו יורק.
בין השנים 2004–2005 כיהן כנשיא האגודה הלאומית של עורכי דין פליליים.
בשנת 1996 קיבל את פרס רוברט סיני, הפרס היוקרתי ביותר של NACDL (האגודה הלאומית של עורכי דין להגנה פלילית), המוענק מדי שנה לעורך הדין הפלילי שהדגים בצורה הטובה ביותר את מטרותיה וערכיה של האגודה, ואת מקצוע עריכת הדין.
שק ייצג לאורך שנות הקריירה שלו מספר תיקים מפורסמים ובעלי פרופיל ציבורי גבוה אשר הביאו לפרסומו כסניגור בעל שם עולמי.
שק ייצג את הנאשמת הדה נובסבאום בשנת 1987, שהואשמה בשיתוף פעולה ברצח הילדה ליסה שטיינברג.
שק עזר להסיר את האישומים כנגד נוסבאום ולקדם את מעצרו של יואל שטיינברג.
בהמשך ייצג את נוסבאום בתביעה אזרחית כנגד שטיינברג.
התיק של נוסבאום זכה להד תקשורתי גבוה והביא לפרסומו של שק.
בשנת 1995 לקח שק חלק מצוות ההגנה שייצג והגן על הנאשם או.
זהו התיק המפורסם ביותר בו לקח שק חלק.
הטענה המרכזית של שק במשפט הייתה כי איסוף הראיות כלל טעויות רבות שהפכו את תוצאות הבדיקות למזוהמות ולא אמינות.
בין היתר, שק טען כי בדיקות הדנ"א נאספו בשקיות ניילון ולא בשקיות נייר כפי שמומלץ, אוחסנו בניידת משטרה ללא קירור כ־7 שעות, וכי מרבית פירטי הראיות זוהמו על ידי בדיקות הדנ"א של סימפסון וחבריו.
בנוסף, שק טען כי היו מוצגים אשר נשתלו על ידי המשטרה והיווה הונאה.
שמו של שק נקשר גם בזיכויים של דניס פריץ וברון וויליאמסון, שישבו 11 שנים במאסר בגין רצח שלא ביצעו.
שק שימש כעורך הדין הראשי שהגן על האופר הבריטית לואיז וודורד במשפט הרצח שנוהל נגדה משנת 1997.
שק היה אחראי גם על שחרורם של ג'ון רסטיבו, דניס הלסטד, ודון קוגוט לאחר שישבו 18 שנות מאסר בגין האונס והרצח של תרזה פוסקו בלינברוק בשנת 1985. ראיות דנ"א הוכיחו שהם חפים מפשע והובילו בסופו של דבר לאשמים האמתיים.
שק שימש גם כעורך הדין של שחקן הלקרוס של אוניברסיטת דיוק, ריאד זליגמן, שהואשם בשגגה בפלילים.
שק ייצג אותו בתביעה אזרחית שהוגשה בחמישי לאוקטובר 2007, נגד העיר דורהאם, ונגד התובע המחוזי שלה לשעבר מייק ניפונג.
בשנת 1992 ייסד ברי שק ביחד עם שותפו פיטר נויפלד, ששימש גם הוא כיועץ בצוות ההגנה של או.
סימפסון, את פרויקט החפות האמריקאי.
פרויקט החפות בראשיתו נוסד כקליניקה משפטית בבית הספר למשפטים בנימין נ.
בשנת 2003 הפך הפרויקט לארגון רשמי ללא מטרות רווח, אך גם לאחר מכן הקשרים בין הארגון לבית הספר נ.
עד 2025, למעלה מ־300 בני אדם בארצות הברית זוכו ושוחררו בעקבות בדיקות DNA, והוא מהווה הבסיס של רשת החפות העולמית, המונה מעל 70 ארגונים עצמאיים ברחבי כל העולם.
בשנת 2008 שק קיבל את פרס לוח הזהב של האקדמיה האמריקאית להישגים.
בשנת 2013 שק קיבל את מדליית הזהב של לשכת עורכי הדין בניו יורק.
מצב הבריאות בכף ורדה איננו מעולה, עקב כלכלתה הדלה של המדינה, ועם זאת הוא משופר בהשוואה למצב ברבות ממדינות אפריקה.
מאז קבלת עצמאותה ב-1975 השיגה המדינה התקדמות רבה בשיפור שירותי הרפואה ותוחלת החיים של האוכלוסייה.
באותו מועד היו במדינה רק 13 רופאים, תוחלת החיים הממוצעת הייתה 56 שנה ותמותת התינוקות עמדה על 108 ל-1,000 לידות.
מאז הוגדלה תשתית הבריאות והושם דגש על נגישות שוויונית של האוכלוסייה לשירותי בריאות.
בשנת 2001 הייתה ההוצאה הממשלתית לבריאות לנפש 65 דולר בלבד, וב-2013 – 165 דולר.
החל משנת 2012 הונהגו במדינה כולה שירותי טלרפואה בעזרת סיוע כספי בינלאומי.
שירותים אלו הגבירו את הנגישות לרפואת מומחים והקטינו את היקף הצורך בפינוי של חולים מהאיים הקטנים יותר לבתי חולים באיים הגדולים, וכן הגדילו את היכולת של עובדי הרפואה במדינה ללמוד מרחוק.
בשנת 2019 חיו 80% מהתושבים במרחק של חצי שעה ממתקן רפואי.
באותה שנה היו בעשרת האיים המיושבים של המדינה שישה בתי חולים.
נכון ל-2019 היו כל התושבים זכאים לסל בריאות בסיסי, הכולל רפואת היריון, רפואת חירום, טיפול מניעתי וקליני לאיידס, מלריה ושחפת.
שירותים נוספים ניתנו תמורת תשלום נמוך.
שירותי בריאות נוספים ניתנו לכ-40% מהאוכלוסייה על בסיס ביטוח לאומי לו זכאים מועסקים.
ממשלת כף ורדה מספקת לאזרחים אפשרות לקבל בחו"ל טיפולים רפואיים מסוימים שאינם זמינים במדינה, כמו טיפול שלישוני לסוגים מסוימים של סרטן.
היא מממנת להם טיסה לפורטוגל ואת דמי הטיפול הרפואי שם.
שיעור ידיעת קרוא וכתוב הגבוה יחסית בכף ורדה מסייע לממשלה בהפצה מהירה של מידע רפואי ובריאותי בציבור.
מאז פרוץ מגפת הקורונה ועד אפריל 2023 נמנו במדינה 63,260 מקרי הדבקה ו-413 נפטרים.
בינואר 2024 הצליחה כף ורדה למגר את מחלת המלריה, לאחר יישום תוכנית מניעתית בשיתוף ארגון הבריאות העולמי.
במדינה לא דווח על אף מקרה של הידבקות במלריה במשך שלוש שנים.
הנתונים בסוגריים מציינים את שנת הנתון ודירוג בין מדינות העולם:
גישה משופרת למי שתייה: 96.7% מהאוכלוסייה – 100% באזורים עירוניים, 90% באזורים הכפריים (2020)
גישה משופרת למתקני תברואה: 85.6% מהאוכלוסייה – 91.7% באזורים עירוניים, 73.3 באזורים הכפריים (2020)
בריאן נאוול אגירה (בספרדית: Braian Nahuel Aguirre; נולד ב-28 ביולי 2000 ברפאל קלסאדה שבארגנטינה) הוא כדורגלן ארגנטינאי המשחק בעמדת המגן הימני בקבוצת לנוס מליגת העל הארגנטינאית.
אגירה גדל במחלקת הנוער של לנוס.
בשנת 2020 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל הארגנטינאית.
בריאן ניקולאס אגירה (בספרדית: Brian Nicolás Aguirre; נולד ב-6 בינואר 2003) הוא כדורגלן ארגנטינאי שמשחק כחלוץ בקבוצת בוקה ג'וניורס.
אגירה הצטרף לאקדמיית הנוער של ניואל'ס אולד בויס ב-2015. הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-26 באפריל 2021, בהפסד 1 - 2 לחימנסיה ואסגרימה דה לה פלאטה במסגרת גביע הליגה.
הוא חידש את החוזה שלו עם המועדון בסוף העונה.
ב-ספטמבר 2022, הוא סבל מפציעה בברך שמנעה ממנו לשחק בכל משחק בעונת 2022.
בריאן אלטמוס הוא דוגמן ושחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי.
אלטמוס נולד ב-30 באפריל 1997 בווינדמור , פנסילבניה.
הוא החל לדגמן בשנת 2015.
הופעתו הראשונה על מסך הקולנוע הייתה בשנת 2020, בסרט הדרמה "אף פעם, לעיתים רחוקות, לפעמים, תמיד" .
באותה שנה הופיע בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה גרנד ארמה.
בשנת 2022 שיחק בסדרת הטלוויזיה אשתו של הנוסע בזמן.
באותה שנה שיחק בתפקיד חוזר בסדרת הטלוויזיה שקרניות קטנות: החטא הקדמון.
בשנת 2023 שיחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הרלן קובן: מחסה, המבוססת על ספר באותו שם.
בשנת 2024 שיחק בתפקיד משנה בסרט הקולנוע ילדות רעות: המחזמר, שהוצג בבכורה ב-9 בינואר בניו יורק.
+שנהכותרתתפקידהערות2020אף פעם, לעיתים רחוקות, לפעמים, תמידסטודנט2020גרנד ארמהלוק פרידמןתפקיד ראשי2022אשתו של הנוסע בזמןהנרי דטאמבל, בצעירותו.2 פרקים2022שקרניות קטנות: החטא הקדמוןטיילר מרצ'נד2023הרלן קובן: מחסהטרוי טיילורתפקיד ראשי2024ילדות רעות: המחזמרשיין אומן
בריאות דיגיטלית היא תחום ידע ומעשה העוסק בפיתוח ובשימוש בטכנולוגיות דיגיטליות לשם שיפור בריאות, שירותי בריאות ובריאות הציבור.
על פי ארגון הבריאות העולמי, בריאות דיגיטלית היא "תחום הידע והפרקטיקה הקשור לפיתוח ולשימוש בטכנולוגיות דיגיטליות כדי לשפר את הבריאות".
ההגדרה חופפת בחלקה לבריאות אלקטרונית ולאינפורמטיקה רפואית, אך מדגישה את מכלול הכלים הדיגיטליים, המידע והנתונים, וכן את השינוי התרבותי באופן שבו ניתנים שירותי בריאות בעידן הדיגיטלי.
בריאות דיגיטלית כוללת מגוון רחב של תחומים וטכנולוגיות: טלרפואה, רשומה רפואית ממוחשבת, יישומי בריאות ניידת , מכשירים לבישים, שימוש בבינה מלאכותית ובלמידת מכונה ברפואה, מערכות לניטור מרחוק של חולים, פלטפורמות לניהול נתוני בריאות, וכלים לתמיכה בקבלת החלטות קליניות.
התחום מערב אנשי מקצוע מרפואה, סיעוד, מערכות מידע, מדעי הנתונים, בריאות הציבור, מדעי החברה, כלכלת בריאות ועוד.
ארגונים בינלאומיים מגדירים בריאות דיגיטלית בדרכים דומות:
ארגון הבריאות העולמי (WHO) – "תחום הידע והפרקטיקה הקשור לפיתוח ולשימוש בטכנולוגיות דיגיטליות כדי לשפר את הבריאות"; ההגדרה מדגישה הרחבה של מושג ה־eHealth, תוך הכללת "צרכנים דיגיטליים" ומגוון רחב של מכשירים חכמים ומחוברים.
מינהל המזון והתרופות של ארצות הברית (FDA) – מתייחס לבריאות דיגיטלית כתחום רחב הכולל בריאות ניידת, טכנולוגיות מידע בריאותי, מכשירים לבישים, טלה־בריאות וטלה־רפואה, ותוכנות רפואיות (כגון Software as a Medical Device).
ה־OECD – מדגיש את "הטרנספורמציה הדיגיטלית" של מערכות הבריאות באמצעות שימוש בנתוני בריאות ובטכנולוגיות דיגיטליות לשם שיפור הטיפול, מניעת מחלות, הגנת בריאות הציבור וניהול ביצועים מערכתיים.
חוקרים אחדים מציעים לראות בבריאות דיגיטלית לא רק "אוסף טכנולוגיות", אלא שינוי תרבותי באופני הקשר בין מטופלים, אנשי צוות ומערכות בריאות – כולל תהליכי "דמוקרטיזציה של נתוני בריאות", שיתוף החלטות ושינוי דפוסי האחריות על ניהול מצבו הבריאותי של האדם.
טלה־רפואה (Telemedicine) וטלה־בריאות (Telehealth) מתארות מתן שירותי בריאות מרחוק באמצעות טכנולוגיות תקשורת.
דוגמאות לכך הן ביקורים רפואיים בווידאו, מעקב מרחוק אחר חולים כרוניים, ייעוץ בין רופאים (teleconsultation), והתערבויות קבוצתיות מקוונות.
לאפשר נגישות לטיפול באזורים מרוחקים;
להפחית עומסים במרפאות ובבתי חולים;
לשמור על רצף טיפולי במצבי חירום (כגון מגפת COVID-19).
יישומי בריאות ניידת (mHealth) ומכשירים לבישים
טלפונים חכמים, טאבלטים ומכשירים לבישים (wearables) מאפשרים ניטור רציף של פרמטרים כגון דופק, פעילות גופנית, דפוסי שינה ורמת גלוקוז, וכן מספקים התראות, תזכורות והתערבויות לשינוי הרגלים.
חנויות האפליקציות מציעות עשרות אלפי אפליקציות בריאות, החל בכלים לניהול סוכרת ועד אפליקציות לבריאות הנפש.
שימוש מוגבר באמצעים אלו מעלה שאלות של איכות, רגולציה, פרטיות ומעמד המידע הנאסף ביחס לרשומה הרפואית הרשמתי.
רשומות רפואיות ממוחשבות ומערכות מידע רפואיות
המעבר מתיקים רפואיים מבוססי נייר לרשומה רפואית ממוחשבת (EMR/EHR) הוא מאבני הדרך המרכזיות בבריאות הדיגיטלית.
אחסון, חיפוש ושיתוף מידע קליני בצורה מובנית;
הפחתת טעויות תרופות וטעויות תיעוד;
שליפה של נתוני עתק (big data) לצורכי מחקר, ניהול מערכת, תכנון שירותים ובריאות הציבור.
עם זאת, הטמעה לא מיטבית של מערכות אלו עלולה להכביד על עבודת צוותים רפואיים, לפגוע בשחיקת רופאים ולהעלות סיכונים של פרטיות מידע ואבטחת מידע.
בינה מלאכותית, למידת מכונה וניתוח נתונים
שילוב בינה מלאכותית ולמידת מכונה בבריאות דיגיטלית כולל:
מערכות לסיוע באבחון (למשל בפענוח דימות רפואי);
מודלים לחיזוי החמרה במחלות כרוניות או סיבוכים;
אופטימיזציה של משאבים ותכנון זרימת מטופלים;
צ'טבוטים רפואיים ותמיכת החלטה למטופלים.
השימוש בכלים אלו מעורר סוגיות רגולטוריות ואתיות – כגון שקיפות האלגוריתם, הטיות בנתונים, אחריות משפטית במקרה תקלה, והצורך לפקח על איכות הנתונים והמודלים.
הספרות המקצועית עושה שימוש במונח התערבויות בריאות דיגיטליות (Digital Health Interventions) לתיאור שימוש מובחן בכלים דיגיטליים לשם מניעה, אבחון, טיפול ושיקום.
התערבויות מבוססות SMS להפסקת עישון;
אפליקציות עם פרוטוקול מבוסס ראיות לטיפול בדיכאון;
מערכות תמיכה עצמית לניהול סוכרת או יתר לחץ דם.
אוריינות בריאות דיגיטלית (Digital health literacy) מתארת את היכולת לאתר, להעריך, להבין ולהשתמש במידע בריאותי מקורות דיגיטליים – אתרים, אפליקציות, פורטלים ועוד.
על פי ה־OECD, אוריינות זו כוללת ביטחון בבחירת מקורות איכותיים, הבנת התוכן ויישומו לקבלת החלטות בריאותיות.
מדדי אוריינות בריאות דיגיטלית (כגון eHEALS) משמשים להערכת פערים בין קבוצות אוכלוסייה, ולפיתוח תוכניות להגברת מיומנויות דיגיטליות אצל מטופלים ואנשי צוות רפואי.
לבריאות דיגיטלית מיוחסים מספר יתרונות:
שיפור הנגישות לשירותי בריאות באזורים מרוחקים או חסרי תשתיות;
קידום רפואה מותאמת אישית באמצעות ניתוח נתונים רב־ממדי;
שיפור רצף הטיפול באמצעות שיתוף מידע בין נותני שירותים;
העצמת המטופל באמצעות כלים לניטור עצמי, מידע מותאם ותמיכה בהחלטות.
במדינות רבות, כלים דיגיטליים שימשו בזמן מגפת COVID-19 למעקב אפידמיולוגי, ניהול תפוסת בתי חולים, ומעבר מהיר לטלה־רפואה.
מן הצד השני, קיימים אתגרים וסיכונים:
פרטיות ואבטחת מידע – שימוש גובר בנתונים רגישים מעלה סיכונים של דליפות מידע, שימוש לרעה, מעקב מסחרי או ממשלתי.
פערים דיגיטליים – אוכלוסיות עם גישה מוגבלת לאינטרנט או למכשירים מתקדמים עלולות להיפגע מהסטת שירותים לערוצים דיגיטליים בלבד.
העמסת מידע ולחץ – ניטור עצמי אינטנסיבי וחשיפה למידע רפואי רב ללא ליווי מקצועי יכולים להעלות חרדה ולהוביל להתנהגויות בריאות לא מיטביות.
שינוי יחסי רופא–מטופל – מעבר לתקשורת מקוונת עשוי לפגוע בהיבטים בין־אישיים של טיפול, או להפוך רופאים ל"מתפעלים של מערכות" במקום לנותני טיפול ישיר.
תשואות כלכליות לא ודאיות – על אף השקעות עתק בסטארט־אפים ומיזמי בריאות דיגיטלית, מחקרים וניתוחים כלכליים מצביעים על קושי לייצר מודלים עסקיים יציבים בחלק מהתחומים, ועל תחרות רבה בין אפליקציות דומות.
ארגונים בינלאומיים כגון WHO ו־UNESCO פרסמו הנחיות ומסגרות רגולציה לגוברננס של פלטפורמות דיגיטליות, המנסות לאזן בין חדשנות לבין הגנה על זכויות אדם, פרטיות ושוויון.
ישראל נחשבת לאחת המדינות המובילות בעולם בבריאות דיגיטלית.
מערכת בריאות ציבורית עם כיסוי אוניברסלי, ותרבות ארגונית של איסוף מידע והטמעת מערכות מידע;
רשומות רפואיות ממוחשבות בקופות החולים מאז שנות ה־90;
אקו־סיסטם של חברות הזנק (סטארט־אפים) בתחום הבריאות הדיגיטלית, ביג דאטה רפואי ובינה מלאכותית ברפואה.
משרד הבריאות הקים אגף ייעודי לבריאות דיגיטלית, העוסק בין היתר:
בתמיכה במחקר ופיתוח טכנולוגיות בריאות;
בגיבוש מתודולוגיות להערכת טכנולוגיות בריאות דיגיטליות;
בקידום תשתיות נתוני בריאות ארציות.
מדינת ישראל ומשרד החדשנות, יחד עם משרד הבריאות וגורמים נוספים, מפעילים תוכניות לעידוד פיילוטים של טכנולוגיות בריאות דיגיטליות במוסדות רפואיים, במטרה להפוך את ישראל ל"מעצמת בריאות דיגיטלית".
בריאן גרין הוא פיזיקאי יהודי-אמריקני, ממובילי תאוריית העל-מיתרים.
בילדותו התברר שגרין הוא גאון חישוב.
כבר בגיל 5 הכפיל מספרים בעלי 30 ספרות, ובגיל 12 התחיל ללמוד מתמטיקה באוניברסיטת קולומביה, אחרי שהשלים לבדו את התוכנית התיכונית במתמטיקה.
בבית הספר התיכון הוא למד לצד ליסה רנדל.
גרין השלים את לימודי התואר הראשון באוניברסיטת הרווארד ואת עבודת הדוקטור הגיש באוניברסיטת אוקספורד, שאליה הגיע אחרי זכייה במלגת רודז.
הוא הצטרף לסגל המחלקה לפיזיקה של אוניברסיטת קורנל בשנת 1990 ומונה לפרופסור מן המניין בשנת 1995. כעבור שנה הצטרף לאוניברסיטת קולומביה בניו יורק, שבה הוא מכהן כיום במשרת פרופסור לפיזיקה ולמתמטיקה.
גרין ידוע לציבור הרחב בזכות ספר המדע הפופולרי שכתב, "היקום האלגנטי" (The Elegant Universe), העוסק בתורת המיתרים והשלכותיה על חקר היקום.
הספר זכה להצלחה עצומה ובעקבותיו הופקה מיני-סדרה בת שלושה פרקים בטלוויזיה, בכיכובו של בריאן גרין כמגיש .
ספרו השני, "מארג היקום" (The Fabric of the Cosmos), דן בפילוסופיה ובפיזיקה של המרחב והזמן, כפי שעולה מתאוריות פיזיקליות שונות, בהן מכניקה ניוטונית, תרמודינמיקה, תורת היחסות הפרטית, מכניקת הקוונטים, קוסמולוגיה ותורת העל-מיתר.
היקום האלגנטי (The Elegant Universe), תרגם מאנגלית עמוס כרמל, בהוצאת מטר, 2002.
היקום האלגנטי, יעל ולדמן - מפתח, תרגם מאנגלית - עמנואל לוטם, מהדורה חדשה ומעודכנת, הוצאת מטר, תשע"ב 2012.
מארג היקום (The Fabric of the Cosmos), תרגם מאנגלית עמנואל לוטם, בהוצאת מטר, 2006.
המציאות הנסתרת (The Hidden Reality), תרגם מאנגלית עמנואל לוטם, בהוצאת מטר, 2013.
בריאן בורו היה מלך אירלנד, המלך האירי היחיד שמלך על האי כולו.
בריאן נולד בסביבות שנת 941 ליד קילאלו (במחוז קלייר כיום), והיה הצעיר משני בניו של מלך מנסטר.