tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
1882–1903 – תקופת העלייה הראשונה אשר במהלכה בסביבות 25,000 עד 35,000 יהודים ממזרח אירופה עלו לאזור ארץ ישראל, בין היתר בשל רדיפות היהודים באירופה.
במהלך תקופת העלייה הראשונה הוקמו המושבות החקלאיות ראשון לציון וזכרון יעקב.
1887–1888 – השלטונות העות'מאניים ארגנו מחדש את אזור ארץ ישראל לשלושה מחוזות (סנג'קים) נפרדים – סנג'ק ירושלים, סנג'ק שכם וסנג'ק עכו.
29–31 באוגוסט 1897 – נערך הקונגרס הציוני העולמי הראשון בבזל שבשווייץ אשר במהלכו אושרה הצהרת בזל לפיה המטרה האולטימטיבית של התנועה הציונית היא הקמת בית לאומי עבור העם היהודי באזור ארץ ישראל.
1898 – הקיסר הגרמני וילהלם השני ערך מסע בארץ ישראל.
במהלך הביקור הוא נפגש עם תיאודור הרצל מחוץ לחומות העיר ירושלים.
1901 – ארגון קרן קיימת לישראל נוסד במהלך הקונגרס הציוני החמישי בבזל במטרה לרכוש ולפתח קרקעות באזור ארץ ישראל לצורך התיישבות יהודית.
11 באפריל 1909 – נוסדה תל אביב בפאתי עיר הנמל העתיקה יפו.
1914 – העות'מאנים נלחמו לצד מעצמות המרכז במלחמת העולם הראשונה.
מרץ–אוקטובר 1915 – מגפת הארבה של 1915 פורצת בכל אזור החוף המזרחי של הים התיכון.
16 במאי 1916 – בריטניה וצרפת חתמו על ההסכם המדיני הסודי סייקס–פיקו, אשר קבע את אזורי השליטה של שתי המעצמות בשטחי האימפריה העות'מאנית במזרח התיכון לאחר הנפילה הצפויה של האימפריה העות'מאנית וסיום מלחמת העולם הראשונה.
הגליל העליון נועד לשליטה צרפתית, ואילו יתר אזורי ארץ ישראל יהיו תחת שלטון בין-לאומי.
9 בינואר – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב רפיח – כוחות האימפריה הבריטית מביסים את כוחות האימפריה העות'מאנית ברפיח לאחר שכבשו מחדש את חצי האי סיני המצרי.
26 במרץ – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עזה הראשון – כוחות האימפריה הבריטית תקפו את הכוחות של צבא האימפריה העות'מאנית בעזה.
למרות הצלחתם של הכוחות התוקפים להשיג את יעדיהם, נסתיים הקרב בניצחון של האימפריה העות'מאנית.
6 באפריל – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: גירוש תל אביב – בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה השלטונות העות'מאניים מגרשים את כל האוכלוסייה האזרחית מיפו ותל אביב על פי צו של אחמד ג'מאל פאשה, המושל הצבאי של אזור סוריה העות'מאנית.
אף על פי שהמפונים המוסלמים הורשו לחזור לאחר זמן מה, האוכלוסייה היהודית שפונתה לא הורשתה לחזור והם חזרו לבתיהם בפועל רק לאחר שארץ ישראל נכבשה על ידי האימפריה הבריטית.
19 באפריל – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עזה השני – כוחות האימפריה הבריטית תקפו בשנית את כוחות צבא האימפריה העות'מאנית בעזה.
כוחות האימפריה העות'מאנית הצליחו להביס בקרב את כוחות האימפריה הבריטית.
31 באוקטובר – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב באר שבע – פרשים אוסטרלים וניו זילנדים מהכוחות הבריטיים כובשים את באר שבע מידי הצבא העות'מאני.
31 באוקטובר – 7 בנובמבר – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עזה השלישי – הכוחות הבריטיים כבשו את עזה ושברו את קו הגנה העות'מאני בחלקה הדרומי של ארץ ישראל.
2 בנובמבר – ממשלת בריטניה פרסמה את הצהרת בלפור בה בריטניה הצהירה על תמיכתה בהקמת "בית לאומי לעם היהודי" בארץ ישראל.
מתן ההצהרה היה הישג מדיני חסר תקדים של התנועה הציונית.
15 בנובמבר – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: כוחות האימפריה הבריטית כובשים את תל אביב ואת יפו.
17 בנובמבר – 30 בדצמבר – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: כיבוש ירושלים – כוחות האימפריה העות'מאנית בעיר ירושלים מובסים על ידי האימפריה הבריטית.
הגנרל אלנבי וקציניו נכנסו לירושלים ברגל וקיבלו את הכניעה באופן רשמי.
21 בפברואר – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: כיבוש יריחו – במסגרת הקרב הצליחו כוחות האימפריה הבריטית לכבוש את אזור בקעת הירדן.
מהלך זה השלים ייצוב קו הגנה לרוחב ארץ ישראל בין הים התיכון לירדן.
8–12 במרץ – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב בעל חצור – במסגרת הקרב הצליחו כוחות האימפריה הבריטית לכבוש את הר בעל חצור שהיווה נקודת שליטה אסטרטגית חשובה.
21 במרץ – 2 באפריל – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עבר הירדן הראשון – במהלך הקרב ניסו כוחות בריטים, שחצו את הירדן, להגיע לתחנת הרכבת של עמאן ולחבל במסילת הברזל החג'אזית.
תנאי מזג אוויר קשים ותגבור משמעותי של הכוחות הטורקים שיבשו את תוכנית הקרב ובסופו הבריטים נסוגו בחזרה לגדה המערבית של הירדן, מבלי שהשיגו את משימתם ולאחר שסבלו מנפגעים רבים.
30 באפריל – 4 במאי – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב עבר הירדן השני – ניסיון שני לכבוש שטחי האימפריה העות'מאנית ממזרח לנהר הירדן.
יוני – נערך מפגש ראשון בעקבה בין המנהיג הציוני חיים ויצמן לבנו של השריף של מכה האמיר פייסל, אשר הוביל את הכוחות הערביים במהלך המרד הערבי נגד האימפריה העות'מאנית, בניסיון לכונן יחסים טובים בין היהודים לערבים במזרח התיכון.
פגישה זו הובילה ב-3 בינואר 1919 לחתימת הסכם ויצמן-פייסל אשר הבטיח הכרה ערבית בהצהרת בלפור בתנאי שהבריטים יעמדו במלוא התחייבויותיהם כלפי הערבים, אולם הסכם זה מעולם לא בא לכדי מימוש משום שפייסל סולק מהשלטון בסוריה, והפך לבסוף למלך עיראק.
19–25 בספטמבר – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: קרב מגידו, אשר התחולל באזור השרון ועמק יזרעאל, הסתיים בניצחון הכוחות הבריטיים.
הקרבות כללו את כיבוש עמאן, ערערה, עפולה, בית שאן, חיפה, ג'נין, שכם, סמח', חירבת עזון, טבריה וטול כרם.
30 באוקטובר – המערכה על סיני וארץ ישראל במלחמת העולם הראשונה: הפסקת האש של מודרוס – האימפריה העות'מאנית חתמה על הסכם שביתת נשק עם מדינות ההסכמה ובכך הסתיימה מלחמת העולם הראשונה במזרח התיכון.
24 באפריל 1920 – לאחר מלחמת העולם הראשונה ובעקבות תבוסת האימפריה העות'מאנית התקיימה באיטליה ועידת סן רמו בהשתתפות מדינות ההסכמה במלחמת העולם הראשונה.
הוועידה החליטה למסור את השלטון בארץ ישראל לידי המנדט הבריטי.
המנדט יכנס לתוקף באופן רשמי בשנת 1922.
4–7 באפריל 1920 – מאורעות תר"פ: ערביי ארץ ישראל תקפו את היישוב היהודי בגליל (מאורעות תל חי) ובשכונות יהודיות בירושלים במסגרת חגיגות נבי מוסא.
במהלך המאורעות נרצחו 5 יהודים ונפצעו 216. לפורעים הערבים היו 4 הרוגים ו-18 פצועים.
1–7 במאי 1921 – מאורעות תרפ"א: סדרה של פרעות אלימות מצד ערביי ארץ ישראל נגד היישוב היהודי בארץ האוכלוסייה היהודית ביפו ובאזורים הסמוכים ליפו.
במהלך המאורעות נרצחו 47 יהודים ונפצעו 140. לפורעים הערבים היו 48 הרוגים ו-73 פצועים מירי של הצבא הבריטי ושל מגינים יהודים על התוקפים.
11 בספטמבר 1922 – תחילת שלטון המנדט הבריטי בארץ ישראל על פי שיטת מנדט חבר הלאומים.
11 ביולי 1927 – רעידת האדמה בארץ ישראל: מתרחשת רעידת אדמה חזקה שהמוקד שלה היה באזור צפון ים המלח.
1929 – מאורעות תרפ"ט: סדרה של פרעות אלימות, מעשי טרור ורצח מצד ערביי ארץ ישראל נגד היישוב היהודי בארץ ישראל.
במאורעות נרצחו 133 יהודים ו־339 נפצעו, ויישובים וקהילות ברחבי ארץ ישראל ננטשו ונחרבו; הבולט שבהם היה חברון, בה אירע טבח.
1936–1939 – המרד הערבי הגדול: נערך מרד מאורגן בתחומי ארץ ישראל המנדטורית במסגרתו ערביי ארץ ישראל דרשו עצמאות משלטון המנדט הבריטי, עצירת גל ההגירה של יהודים בעלייה החמישית, והתנגדות להקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל.
אלימות הערבים דחפה את הבריטים להגדיל את תמיכתם בתביעות הערבים כאשר בהמשך ממשלת בריטניה אשררה את מדיניות הספר הלבן תגביל באופן חמור את עליית היהודים ותגביל משמעותית רכישת קרקעות בבעלות ערבית, בידי יהודים.
29 בנובמבר 1947 – האספה הכללית של האו"ם מאמצת את תוכנית החלוקה לפיה אזור המנדט הבריטי על ארץ ישראל יחולק לשתי מדינות, יהודית וערבית, ולשטח בין-לאומי באזור ירושלים.
מאז קום מדינת ישראל ואילך
ממלחמת העצמאות למלחמת ששת הימים (1947 עד 1967)
14 במאי 1948 – הכרזת העצמאות – הנהגת היישוב היהודי בארץ ישראל מכריזה על הקמת מדינה יהודית בארץ ישראל ביום סיום המנדט הבריטי.
מדינת ישראל זכתה בהכרה מיידית של מדינות שונות, כולל ארצות הברית וברית המועצות.
המלחמה הסתיימה בניצחון ישראלי לאחר שכוחות היישוב הצליחו להדוף את צבאות ערב ולהרחיב את תחום המדינה מעבר לגבולות שנקבעו למדינה היהודית בתוכנית החלוקה של האו"ם.
בסיום המלחמה ירדן, סוריה, לבנון ומצרים חתמו על הסכמי שביתת נשק עם ישראל.
ירדן כבשה במהלך המלחמה את הגדה המערבית ומזרח ירושלים ומצרים כבשה את רצועת עזה.
במהלך המלחמה ברחו וגורשו מהארץ רבים מערביי ארץ ישראל אשר לא הורשו לחזור לאחר המלחמה.
בעקבות המלחמה קרוב למיליון יהודים מארצות ערב ברחו או גורשו ממדינותיהם כאשר רובם היגרו לבסוף למדינת ישראל.
13 בדצמבר 1949 – בן-גוריון הכריז על ירושלים כבירת מדינת ישראל.
29 באוקטובר – 5 בנובמבר 1956 – מלחמת סיני: מלחמה שהתרחשה בעקבות החלטת מצרים מ-26 ביולי 1956 להלאים את תעלת סואץ.
במהלך המלחמה, אשר בוצע ביוזמת בריטניה וצרפת ובשיתוף עם ישראל, פלש צה"ל לחצי האי סיני וכבש אותו, השמיד תשתיות צבאיות רבות, ופגע בצבא המצרי.
כתוצאה מלחץ מארצות הברית לאחר סיום המלחמה פינתה ישראל את כל השטח שכבשה.
5–10 ביוני 1967 – מלחמת ששת הימים: ישראל פתחה במתקפת מנע אשר במסגרתה היא נלחמה בכל שכנותיה – מצרים, ירדן, סוריה ולבנון, אשר קיבלו גם סיוע ממדינות ערביות נוספות.
המלחמה ארכה שישה ימים ובסיומה מדינת ישראל שילשה את שטחה כאשר כבשה את רצועת עזה וחצי האי סיני ממצרים, יהודה ושומרון ומזרח ירושלים מירדן ואת רמת הגולן מסוריה.
המלחמה שינתה באופן ניכר את גבולותיה של מדינת ישראל, והכיבוש הישראלי של יהודה ושמרון ורצועת עזה במהלך המלחמה הפכו מאז ואילך לסוגיית הליבה בסכסוך הישראלי-פלסטיני.
מלחמת ההתשה, הסכם השלום עם מצרים, ועד מלחמת לבנון השנייה (1967 עד 2006)
6–24 באוקטובר 1973 – מלחמת יום הכיפורים: המלחמה החלה במתקפה פתע מתואמת, בשתי חזיתות, של צבאות סוריה (ברמת הגולן) ומצרים (בתעלת סואץ), אשר בחרו בכוונה להתחיל את המלחמה במהלך יום הכיפורים במטרה להשיב לעצמם שטחים אותם הם הפסידו במלחמת ששת הימים.
בתחילת המלחמה צה"ל ספג אבדות כבדות אך בהמשך המלחמה, אשר נמשכה שלושה שבועות, עבר צה"ל מהתגוננות ובלימה בשתי החזיתות, למתקפת-נגד בשטח האויב.
אוקטובר 1974 – הליגה הערבית קיבלה בוועידת רבאט החלטה שהכירה באש"ף כמייצג הפוליטי הבלעדי של העם הפלסטיני באו"ם.
18 בספטמבר 1978 – ישראל ומצרים חתמו על הסכם שלום מקיף בקמפ דייוויד שבארצות הברית ומבסגרתו מצרים הפכה למדינה הערבית הראשונה שהכירה בישראל באופן רשמי בתמורה לנסיגה של ישראל מחצי האי סיני.
26 במרץ 1979 – נחתם הסכם השלום בין ישראל למצרים על ידי ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, נשיא מצרים אנואר סאדאת ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר.
יוני–דצמבר 1982 – מלחמת לבנון הראשונה: במהלך המלחמה ישראל פלשה לאזור דרום לבנון עקב התקפות הטרור התדירות בצפון ישראל מצד מחבלי אש"ף.
המלחמה הביאה לגירוש אש"ף מלבנון, ויצרה אזור ביטחון ישראלי בדרום לבנון.
21 בנובמבר 1984 – 5 בינואר 1985 – מבצע משה: כוחות צה"ל ערכו מבצע חשאי במסגרתו הועלו לישראל כ-8,000 אתיופים יהודים ששהו בסודאן.
1987–1991 – האינתיפאדה הראשונה: התקוממות אלימה ברובה של האוכלוסייה הפלסטינית ביהודה ושומרון וברצועת עזה נגד מדינת ישראל.
האינתיפאדה הראשונה התאפיינה בעיקר בהפרות סדר המוניות שכללו הפגנות, ידויי אבנים, חסימות צירים ובמקרים מסוימים גם השלכת בקבוקי תבערה נגד כוחות הביטחון הישראליים.
15 בנובמבר 1988 – המועצה הלאומית הפלסטינית, שהיא הגוף המחוקק של אש"ף, הכריזה באלג'יר באופן חד צדדי על "עצמאות פלסטין" ועל "כינון מדינת פלסטין על אדמתנו הפלסטינית ובירתה ירושלים", על בסיס החלטת החלוקה 181 מ-1947.
24–25 במאי 1991 – מבצע שלמה: כוחות צה"ל ערכו מבצע חשאי בו הועלו כ-14,400 אתיופים יהודים מאדיס אבבה לישראל תוך כ-34 שעות בכ-18 מטוסים של חיל האוויר הישראלי, 23 מטוסי בואינג של חברת "אל על" ומטוס אחד של חברת התעופה האתיופית אתיופיאן איירליינס.
13 בספטמבר 1993 – נחתמו הסכמי אוסלו הראשונים בטקס רשמי בוושינגטון די.
בין ישראל לבין אש"ף שמטרתם הייתה להביא לפתרון קבע את מכלול הסוגיות התלויות ועומדות בסכסוך הישראלי-פלסטיני.
בעקבות ההסכמים ישראל הכירה באש"ף כנציג העם הפלסטיני, ואש"ף אשרר את הכרתו במדינת ישראל.
לפי ההסכמים הוקמה הרשות הפלסטינית, שמהווה רשות שלטונית פלסטינית עצמאית ושאליה העבירה ישראל את השליטה בחלק ניכר באוכלוסייה הפלסטינית – בערים הפלסטיניות ובחלק מהכפרים, הן באזורים מסוימים בגדה המערבית וברצועת עזה.
26 באוקטובר 1994 – נחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן.
4 בנובמבר 1995 – ראש ממשלת ישראל יצחק רבין נרצח לאחר עצרת השלום בכיכר מלכי ישראל בתל אביב בידי יגאל עמיר, סטודנט יהודי ימני קיצוני שהתנגד לדרכו המדינית.
2000–2005 – האינתיפאדה השנייה: ההתקוממות הפלסטינית השנייה התרחשה ברצועת עזה ובגדה המערבית נגד מדינת ישראל.
האינתיפאדה השנייה כללה פיגועי התאבדות רבים שבוצעו נגד האוכלוסייה האזרחית בתוך תחומי מדינת ישראל.
יוני 2002 – כתוצאה מהעלייה המשמעותית בפיגועי ההתאבדות הפלסטינים בריכוזי האוכלוסייה במדינת ישראל בשנים הראשונות של האינתיפאדה השנייה, ישראל החלה להקים גדר ההפרדה, בעיקר לאורך הקו הירוק ומקצתה בתוך שטחי יהודה ושומרון, במטרה למנוע חדירת מחבלים פלסטינים, ובכללם מחבלים מתאבדים לריכוזי האוכלוסייה במדינת ישראל.
הירידה המשמעותית של פיגועי התאבדות במהלך המשך העשור יוחסה בחלקה לבניית גדר ההפרדה.
23 באוגוסט 2005 – תוכנית ההתנתקות: ישראל, תחת הנהגתו של ראש הממשלה אריאל שרון, השלימה את הפינוי החד צדדי של כל ההתנחלויות וכוחות צה"ל מרצועת עזה לגבולות הקו הירוק.
בנוסף, פונו גם ארבע התנחלויות מבודדות ומוצבי צה"ל מצפון השומרון.
המהלך סיים בפועל את השליטה הישירה של ישראל על רצועת עזה, למרות שישראל המשיכה לשמור על השליטה בגבולות, במרחב האווירי ובמרחב הימי מול רצועת עזה.
12 ביולי – 14 באוגוסט 2006 – מלחמת לבנון השנייה: מלחמה שנפתחה עקב חטיפתם של שני חיילי צה"ל על ידי ארגון החזבאללה.
10–15 ביוני 2007 – השתלטות חמאס על רצועת עזה: מחבלי ארגון החמאס מצליחים בדרך אלימה להשתלט על כל רצועת עזה ולהדיח מהשלטון בעזה את בכירי ארגון הפת"ח.
אחרי מלחמת לבנון השנייה (2006 ואילך)
27 בדצמבר 2008 – 18 בינואר 2009 – מבצע עופרת יצוקה: מבצע צבאי רחב-היקף שהוביל צה"ל ברצועת עזה אשר במהלכו הותקפו עשרות מטרות ברצועת עזה כתגובה על ירי רקטות כבד על אזרחים ויישובים בעוטף עזה.
אוקטובר 2011 – עסקת שליט – הושגה עסקה בין ישראל לארגון החמאס אשר במסגרתה שוחרר החייל הישראלי השבוי גלעד שליט בתמורה ל-1,027 אסירים פלסטינים וערבים-ישראלים, בהם מאות טרוריסטים שנשפטו למאסרי עולם על ביצוע ותכנון פיגועי טרור ובכללם רצח של 569 אזרחים ישראלים.
14–21 בנובמבר 2012 – מבצע עמוד ענן: כוחות צה"ל ערכו מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה אשר שבא בתגובה לירי רקטות כבד על אזרחים ויישובים בדרום ישראל.
במהלך העימות תל אביב ספגה לראשונה פגיעות טילים מאז מלחמת המפרץ, וכמו כן רקטות נורו גם לעבר ירושלים.
29 בנובמבר 2012 – העצרת הכללית של האומות המאוחדות אישרה ברוב גדול את צירופה של הרשות הפלסטינית לארגון כמדינה משקיפה שאינה חברה מלאה חרף התנגדותה של ישראל.
המהלך אפשר לפלסטינים לראשונה להצטרף לארגונים בין-לאומיים שונים, כולל לבית הדין הפלילי הבין-לאומי.
8 ביולי – 26 באוגוסט 2014 – מבצע צוק איתן: כוחות צה"ל עורכים מבצע צבאי רחב היקף ברצועת עזה לנוכח ירי רקטות בלתי פוסק מרצועת עזה לעבר האוכלוסייה האזרחית בדרום ישראל.
6 בדצמבר 2017 – נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ מכריז בנאומו על כך שארצות הברית מכירה רשמית בירושלים כעיר הבירה של מדינת ישראל ועל כוונתו להתחיל בהכנות להעברת שגרירות ארצות הברית בישראל מתל אביב לירושלים שגרירות ארצות בירושלים נפתחה ב-14 במאי 2018.
בהמשך בוצעו מעשי טבח וירי באזרחים ישראלים, ובהם טבח ליד רעים שהיה לפיגוע הטרור הגדול בתולדות המדינה, וכמו כן נחטפו 244 אזרחים וחיילים.
במתקפה נרצחו כ-1,200 אזרחים וחיילים ישראלים, ונפצעו מעל ל-4,800 אזרחים וחיילים ישראלים.
בעקבות המתקפה הכריז הקבינט הביטחוני של ישראל על מלחמה, בפעם הראשונה מאז מלחמת יום הכיפורים ב-1973.13 ביוני 2025''' – פתיחת מלחמת ישראל-איראן, ששמה הרשמי הישראלי הוא מבצע עָם כְּלָבִיא, והיא מהווה מבחינות רבות המשך רציף של קודמתה.
המלחמה פרצה במכת מנע ישראלית שבוצעה בהפתעה כנגד מטרות באיראן, מתוך כוונה לפגוע בתוכנית הגרעין האיראנית.
כרונולוגיה לתולדות היישוב היהודי בארץ-ישראל הוא אלמנך הכולל סקירות היסטוריות ותאריכים של אירועים היסטוריים חשובים בתולדות היישוב היהודי בארץ ישראל.
הכרונולוגיה נערכה ונכתבה על ידי ימימה רוזנטל ואליהו שטרן, וראה אור בהוצאת יד יצחק בן-צבי והמכון ליהדות זמננו באוניברסיטה העברית בירושלים, בשנת תשל"ט 1979. מחברי הכרונולוגיה השתמשו בעיקר בעיתונות התקופה ובחרו ממנה את האירועים החשובים ביישוב לפי דעתם.
ההקדמה לכרונולוגיה נכתבה על ידי פרופ' ישראל קולת, שהיה מומחה לתולדות היישוב, הציונות ותנועת העבודה, ובה כתב: "הכרונולוגיה עוסקת בתולדות היישוב היהודי; אירועים יהודיים כלליים או אירועים פוליטיים כלליים הובאו בה רק כעובדות-רקע.
אפילו תולדות ההסתדרות הציונית נסקרו באופן חלקי בלבד, במידה שהייתה להן נגיעה ישירה לחיי הישוב".
מלבד בחירת האירועים החשובים, ושיבוצם ברוב ימות כל שנה, ערכו רוזנטל ושטרן גם תיקוף של תקופת המנדט, שאותו ביטאו בחלוקה לפרקים של הכרונולוגיה.
שנות כינון המשטר המנדטורי והבית-הלאומי - תר"פ-תרפ"ט 1920-1929
בעיות מדיניות ועימותים פנימיים - תרפ"ט-תרצ"ה 1929-1935
כמו כן כולל הספר "רשימת כתבי עת וספרים" דהיינו ההיסטוריוגרפיה העיקרית הנוגעת לתקופה, ומפתחות.
כרומיום הוא מיזם של חברת גוגל המבוסס על קוד פתוח, שמיועד עבור פיתוח הדפדפן גוגל כרום.
מקור השם כרומיום הוא מהיסוד הכימי כרום.
מטרת גוגל כפי שפורסמה בתיעוד הפיתוח הייתה, שהשם כרומיום יהיה של מיזם הקוד הפתוח של הדפדפן, ושהוא יהיה האחרון שישתמש בשם הקשור לכרום.
בהמשך לקחו מפתחים נוספים את הקוד והסבו אותו לדפדפנים נוספים תחת השם כרום וכן לכאלו בעלי שם שונה כ-Comodo Dragon ,Flock ,SRWare Iron, RockMelt Advanced Chrome ועוד.
בפיתוח היישום הושם דגש מיוחד כדי ליצור ממשק משתמש מזערי, וכדברי המפתחים "הדפדפן צריך להיות בעל תחושה קלילה (מבחינה קוגניטיבית ופיזית) ומהיר".
היא כוללת את כל הרכיבים הכלולים בכרום למעט רכיבים קנייניים (לדוגמה: נגן הפלאש).
קוד המקור של כרומיום מנוהל במערכת Subversion.
למיזם יש מערכת משלו להורדת וניהול הקוד בצד הלקוח בשם gclient.
הדפדפן Edge של מיקרוסופט מבוסס על כרומיום.
רוב הפצות הלינוקס ומערכות ה-BSD מציעות את הדפדפן במאגרי התוכנה שלהם.
ל-BSD ולינוקס קיימות גרסאות נפרדות ל־x86 ול־x86-64. בנוסף קיימות גרסאות התואמות למערכות ההפעלה חלונות של מיקרוסופט, macOS של אפל, Chrome OS, ואנדרואיד (החל מגרסה 4.0).
להלן לוח זמנים של אירועים בולטים עבור קהילת הלהט"ב בישראל, לרבות שינויים בזכויות להט"ב בישראל.
מפגשים בין הומוסקסואלים וקרוזינג (שיטוט בחיפוש אחר מין מזדמן) מתקיימים בתל אביב בגינת לונדון, טיילת תל אביב והבר במלון "ארמון" ברחוב הירקון, ובחיפה בגן בנימין.
דוגמה למפגשים כאלה הוא סיפור היכרותם של רוני וג'וני בטיילת תל אביב.
חיים כהן, היועץ המשפטי לממשלה, החליט שלא לאכוף את החוק האוסר על יחסים הומוסקסואליים, אותו ראה כחוק לא מוסרי, וכך הפך החוק לאות מתה.
לאחר מאבק ממושך שכלל שביתות רעב ופגיעה עצמית, הגיעה רינה נתן לבית החולים אסף הרופא לאחר שחתכה את איבר מינה.
מצבה הרפואי אילץ את הרופאים לסיים את הליך הסירוס ולבצע את הניתוח להתאמה מגדרית הראשון בישראל.
יצא לאור הספר העברי הראשון "הדווקאים" על הומואים ולסביות, תחת שם העט ש.ר.ב (רינה בן מנחם).
"הצלע", הרומן הלסבי העברי הראשון, רואה אור מאת ש.ר.ב.
"מחתרת על הטיילת", הכתבה העיתונאית הראשונה בישראל שהתייחסה להומוסקסואליות, בשבועון "העולם הזה".
שר המשפטים דב יוסף מנסה להביא לביטול האיסור על יחסי מין הומוסקסואלים, על ידי ביטול האיסור הפלילי על "יחסי מין בלתי טבעיים"; הממשלה מסכלת את כוונתו.
"נפלאתה", מאת ה' יואב, סיפור הומו-לסבי, מתפרסם בכתב העת לספרות "עכשיו".
אמיר שרון מייסד את המועדון הראשון להומואים ולסביות, בדירה פרטית ברחוב יורדי הסירה בתל אביב.
מועלה המחזה "הנערים בחבורה" בכיכובו של עודד תאומי.
ח"כ אורי אבנרי מגיש הצעה לביטול חוק האוסר על יחסים הומוסקסואלים, הניסיון הראשון נכשל.
"מצעד המסכות" ביוזמת סיוון מלכיאור, שהתראיין בפנים חשופות.
20 גברים ואישה אחת הסתובבו בכיכר מלכי ישראל עם מסכות מחשש להתנכלויות על רקע נטיותיהם המיניות ודרשו זכויות ללהט"ב.
הקמת "האגודה" ("האגודה לשמירת זכויות הפרט") ב-6 באוקטובר, ארגון הלהט"ב הראשון בישראל.
2 בפברואר - "השעה השלישית", בהנחיית פרופ' ירמיהו יובל, הייתה לתוכנית הטלוויזיה הראשונה בישראל שעסקה בהומוסקסואליות.
29 בפברואר- האספה הכללית הראשונה של "האגודה" נערכת במועדון "צוותא" בתל אביב, והיו"ר הנבחר היה סיוון מלכיאור.
הקמת שירות ההרצאות של "האגודה" על ידי יונתן דנילוביץ', דן לחמן ודובי ברקן.
17 בספטמבר - אירוע הגאווה הראשון בישראל: "העליזיאדה", ביום השנה השני להקמת האגודה.
הקמת אל"ף (ארגון לסבי פמיניסטי) בכנס פמיניסטי ראשון בבאר שבע.
בית המלון "מרינה" ובית הארחה בקיבוץ מעלה החמישה מבטלים את ההזמנות של הכנס הבינלאומי הרביעי של הומוסקסואלים ולסביות יהודים, שהגיעו מבית הכנסת "שמחת תורה" בניו יורק, מחשש לאיבוד תעודת הכשרות שלהם.
קרן קיימת לישראל מסרבת להניח שלט המעיד על זהות התורמים.
"מחבואים" הסרט הישראלי הראשון שהדמות הראשית בה היא של בחור הומו.
"נתיב נוסף", הביטאון הקהילתי הראשון, בעריכת משה רוזנבאום, יוצא לאור.
כתב העת מפסיק להתפרסם לאחר מספר קטן של גיליונות, אך חוזר להופיע בשנת 1990.
הקמת הקו הלבן של "האגודה", קו הקשב והסיוע, על ידי דן לחמן.
"נגוע" בבימויו של עמוס גוטמן הוא הסרט הישראלי הראשון של במאי הומו.
הסרט נאסר להקרנה על ידי המועצה לביקורת סרטים ומחזות.
הוועד למלחמה באיידס הוקם על ידי.
מיכה ון דייק, דוד ארליך, שלומי פטיה ומייק סבירסקי.
הקמת קל"ף (קהילה לסבית פמיניסטית).
הגיליון הראשון של ירחון "מגעים" יוצא לאור על ידי מרק אריאל.
22 במרץ - הכנסת האחת עשרה מבטלת את החוק האוסר משכב זכר.
הגשת תביעה לבית הדין לעבודה בשם יונתן דנילוביץ', כנגד חברת אל על .
יצא לאור כתב העת קל"ף חזק, שהופץ מדי שלושה חודשים במתכונת חינמון, לאורך כ-13 שנה.
הקמת "העשירון האחר", תא סטודנטים להט"ב בירושלים.
סרט ראשון לאיתן פוקס, "אפטר", העוסק במתח מיני בין חייל למפקדו.
הכנסת השתים עשרה מקבלת תיקון לחוק שוויון ההזדמנויות בעבודה, לפיו חל איסור להפלות עובד או דורש עבודה בשל נטייתו המינית.
ב-29 ביוני חונכת "האגודה" באירוע חגיגי ביער להב בנגב את ה"יער ההומו-לסבי", ומציבה שלט המעיד על התורמים שנטעו עוד בשנת 1979.
בחודש פברואר הוקמה תת-ועדה בכנסת לקידום זכויות הומואים ולסביות בראשות ח"כ יעל דיין.
האירוע הראשון לציון יום הגאווה התקיים ב-2 ביולי בגינת שינקין בתל אביב.
בג"ץ דנילוביץ קובע כי הדייל יונתן דנילוביץ', אשר ביקש לנצל סעיף בהסכם הקיבוצי המעניק לבן זוג כרטיס טיסה בהנחה, רשאי לקבל הטבה זו אף אם בן זוגו הוא מאותו המין.
בקיץ נוסד בית הקפה תמול שלשום בירושלים.
"הלכת אמסלם"; בית המשפט קובע כי ייחוס הומוסקסואליות (ולסביות) למי שאינו כזה עשוי להיתפש כמביש ושלילי, ושהצגתו של אדם כהומוסקסואל, כאשר אינו כזה, עשויה להיות בגדר לשון הרע.
מוצגת התערוכה "גווני הזהות המינית" בבית האמנים, ירושלים.
ביטול הפליה בטיפולי פוריות, לאחר עתירה לבג"ץ בשם ד"ר טלי ירוס חקק.
הקמת "פורום גאות", תא להט"ב בתוך מפלגת מרצ.
בחודש ספטמבר נוסד כתב העת "הזמן הוורוד" על ידי יאיר קדר, שהופץ מאז אחת לחודש במתכונת חינמון, לאורך כ-12 שנה.
משלחת של ארבעה הומואים ולסביות נפגשת עם הנשיא בביתו והוא מפרסם התנצלות.
28 בפברואר - תיקון לחוק איסור לשון הרע, תשכ"ה-1965, במסגרתו הוסף כי לשון הרע היא דבר שפרסומו עלול "לבזות אדם בשל גזעו, מוצאו, דתו, מקום מגוריו, מינו או נטייתו המינית".
חנות הסקס הראשונה לקהילת הלהט"ב בישראל, סקסי שופ, נפתחת ברחוב דיזנגוף בתל אביב.
אושר החוק למניעת הטרדה מינית הקובע, בין השאר, שהתייחסות מבזה לאדם בשל נטייתו מינית היא בגדר הטרדה מינית.
משלחת ישראלית ראשונה יוצאת באוגוסט למשחקים הגאים שנערכו באמסטרדם.
משה גרשוני מציג במוזיאון ישראל תמונה שלו ושל בן זוגו באותה העת זוהר קניאל בעירום מלא.
הסרט עוקב אחר משלחת ההומואים והלסביות למשחקים הגאים באמסטרדם.
השוואת גיל ההסכמה ליחסי מין הומוסקסואליים לזה של יחסי מין הטרוסקסואליים.
אוקטובר: הקמת סניף באר שבע והדרום של "האגודה".
חוק איסור הפליה במוצרים, בשירותים ובכניסה למקומות בידור ולמקומות ציבוריים אוסר גם הפליה מחמת נטייה מינית.
הזמרת קורין אלאל יוצאת מהארון ומעוררת סערה תקשורתית.
הקמת סניפים נוספים של "האגודה": "גאים בגליל" בקריית שמונה, ו"אילת והערבה" באילת.
26 בפברואר - לראשונה נפגש בלשכתו ראש הממשלה מכהן, אריאל שרון, עם נציגי הקהילה.
הזוכה בתחרות הוא עידן ברגר.
עיריית תל אביב משווה זכויות לבני זוג מאותו המין.
כתב העת פנדורה, ראה אור בין השנים 2003–2005, בהוצאת ארגון קל"ף.
7 בפברואר - ניטע יער הגאווה, ליד קיבוץ תובל שבגליל.
"נוער גאה" שהוקם על ידי "האגודה", נפרד ממנה והחל לפעול תחת עמותה עצמאית "כמוני כמוך".
הכרה בהורות משותפת של זוג לסביות - בית המשפט העליון קבע בפסק דין ירוס-חקק נגד היועץ המשפטי לממשלה כי אין לדחות את בקשתן של בנות זוג לסביות, טל ואביטל ירוס חקק, לאמץ האחת את ילדיה של השנייה.
היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, קבע בחודש מרץ, כי אין מקום להפלות בני זוג מאותו מין בתשלום גמלת שאירים של המוסד לביטוח לאומי.
בית הדין לעבודה מאשר הענקת פיצויים בגובה שנתיים עבודה לאישה טרנסקסואלית שפוטרה לאור תהליך שינוי המין שהיא עוברת.
הקמת תנועת "שישה צבעים", העוסקת בפעילות קהילתית ללהט"ב.
21 בנובמבר - בבג"ץ יוסי בן-ארי נגד מנהל מינהל האוכלוסין במשרד הפנים נפסק שחובה על מנהל האוכלוסין של משרד הפנים לרשום כנשואים זוג גברים הומוסקסואליים שנישאו כדין במדינה זרה.
הקמת "חברותא", קבוצה של הומוסקסואלים דתיים בישראל, ביוזמת "הבית הפתוח".
הקמת הו"ד, ארגון של דתיים הומוסקסואלים בישראל, המפעיל קו טלפוני ייעודי ומחזיק בעמדות אידאולוגיות-הלכתיות הנוגעות להומוסקסואלים.
מני מזוז, היועץ המשפטי לממשלה, הודיע כי יש לאפשר לבן זוג בן אותו המין לאמץ את ילדו, הביולוגי או המאומץ, של בן זוגו.
ינואר - בית המשפט המחוזי בתל אביב מתיר לזוג אסירות לסביות להתייחד בין כותלי הכלא.
23 בדצמבר - הזמרת והמלחינה יהודית רביץ יוצאת מהארון כלסבית בדף הראשי של העיתון "ידיעות אחרונות".
10 בפברואר - איתי פנקס ובן זוגו יואב ארד הגישו עתירה לבג"ץ נגד משרד הבריאות, בדרישה לאפשר להם להשתמש בשירותי פונדקאות כדי להביא ילד לעולם.
בית הדין לעבודה בתל אביב קובע כי תובע זכאי לפנסיית שאירים מבן זוגו המנוח – אף שהקשר ביניהם לא היה גלוי לכל.
18 בפברואר - עו"ד דורי ספיבק, פעיל לזכויות ההומואים והלסביות בישראל, התמנה לשופט בבית הדין לעבודה בתל אביב.
27 בדצמבר - השחקנית והקומיקאית אורנה בנאי יוצאת מהארון.
28 בדצמבר - בן נולד ליובל טופר ארז, הטרנסג'נדר הראשון בישראל שהרה.
תל אביב זכתה בתואר "העיר הגאה של 2011" בתחרות של האתר Gaycities ואמריקן איירליינס
2 בדצמבר - בית המשפט למשפחה ברמת גן אישר את גירושיהם של בני הזוג עמית קמה ועוזי אבן, שנישאו בקנדה ונרשמו כנשואים בישראל.
4 בינואר - נציגי שבע מפלגות, השתתפו בפאנל המרכזי של קהילת הלהט"ב שנערך בבית התנועה הקיבוצית בתל אביב לבחירות לכנסת התשע עשרה.
ההצעות עברו ברוב גדול, 54 ח"כים תמכו בהצעה של ח"כ שלח ו-14 התנגדו לה, ו-48 ח"כים תמכו בהצעה של ח"כ הורוביץ ו-13 התנגדו לה.
14 בינואר - עשרות תינוקות להורים ישראלים שנולדו בהליך פונדקאות בתאילנד מעוכבים בבנגקוק ללא דרכונים וללא אפשרות לצאת מתאילנד.
מול ביתו של שר הפנים גדעון סער מתקיימת הפגת מחאה בנוכחות משפחות של אבות גאים מכל רחבי הארץ.
28 בינואר - בג"ץ קבע כי זוג אבות יוכרו יחד כהורים.
13 במאי - שרת הבריאות יעל גרמן גיבשה שורת הנחיות שנועדה להקל על ביצוע ניתוחים להתאמה מגדרית.
14 בנובמבר - רשות האוכלוסין החלה להנפיק תעודות זהות מיוחדות לילדים להורים בני אותו המין, בהן יופיע פעמיים הסעיף "שם האב" או "שם האם".
15 בינואר - טקס פתיחה חגיגי של עמותת בית גאה בבאר שבע, בו נאם לראשונה גם ראש העיר רוביק דנילוביץ'.
27 בדצמבר - אמיר אוחנה, ממקימי "גאווה בליכוד", מושבע לכנסת והופך לחבר הכנסת ההומו הראשון מחוץ לארון במפלגת ימין בישראל.
26 ביוני - ישי שליסל נידון למאסר עולם בגין מעשה הרצח במצעד הגאווה בירושלים.
9 באוגוסט - בית המשפט הכיר בזוג הומואים כהורים ללא בדיקת רקמות.
22 ביוני - נערך מצעד הגאווה הראשון בבאר שבע בארגנו של הבית הגאה ובהשתתפותם של כ-4000 צועדים.
12 ביולי - שרון אפק, הפרקליט הצבאי הראשי, מקודם לדרגת אלוף והופך לקצין הבכיר ביותר בתולדות צה"ל הנמנה עם הקהילה הגאה.
22 ביולי - סדרת הפגנות של מחאת הלהט"ב, במסגרתן לראשונה הוכרזה שביתה אליה הצטרפו חברות רבות במשק הישראלי ובסיום אותו היום, נערכה ההפגנה הגדולה ביותר של קהילת הלהט"ב בהשתתפות של כ-80 אלף בני אדם.
9 באפריל - לראשונה נבחרו לכנסת העשרים ואחת שלושה ח"כים הומואים גלויים, איתן גינזבורג, עידן רול ויוראי להב-הרצנו ממפלגת כחול לבן שיא של כל הזמנים והם הצטרפו לשניים שהיו בכנסת הקודמת: אמיר אוחנה ואיציק שמולי .
5 ביוני - חבר הכנסת אמיר אוחנה מונה לשר המשפטים והפך לשר הגאה הגלוי הראשון בתולדות המדינה.
25 ביולי נערך אירוע הגאווה הראשון בבית שמש, בהשתתפותם של כ-300 צועדים.
15 בינואר - אלפי תלמידים הפגינו בכיכר רבין נגד דברי שר החינוך רפי פרץ, זאת בעקבות ראיון שהעניק לידיעות אחרונות שפורסם ב-10 בינואר 2020, בו נשאל פרץ כיצד היה מגיב אם אחד מילדיו היה מגלה נטייה מינית שונה, והוא השיב: "ברוך השם הילדים שלי גדלו בצורה טבעית ובריאה".
25 בפברואר - שינוי סעיף המין בתעודת זהות כבר לא מחייב לעבור ניתוח להתאמה מגדרית או לקיחת הורמונים וגיל שינוי סעיף המין ירד מ-18 ל-16 ותקופת ההמתנה קוצרה משנתיים לחצי שנה .
17 במאי - איציק שמולי מושבע כשר העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, הופך לשר הגאה השני בהיסטוריה של ממשלות ישראל.
9 ביולי - חברת "טחינת אל ארז", בבעלות ג'וליה זהר, הופכת מושא לחרם מצד קיצוניים בחברה הערבית-ישראלית לאחר שהפכה לחברה הערבית הראשונה בישראל שתורמת כסף ותומכת באופן פומבי בקהילה הגאה, בכך שתרמה כסף להקמת קו לסיוע וקשב בערבית לקהילת הלהט"ב.
11 ביולי - בג"ץ פסק כי תיקון חוק הפונדקאות שנחקק ב-2018, שמפלה זוגות חד-מיניים וגברים יחדניים המעוניינים בהליך פונדקאות, יתוקן בהוראת בג"ץ, וייכנס לתוקפו תוך חצי שנה.
19 בספטמבר - הזמרת שרית חדד יוצאת מהארון כלסבית.
יאיר לפיד נואם באירוע 20 שנה ל"איגי" שהוקדש לזמרת דנה אינטרנשיונל ובכך הופך לראש הממשלה הישראלי הראשון שמשתתף במהלך כהונתו, באופן פומבי, באירוע להט"בי.
6 בנובמבר - לאחר מותו של רס"ן שגיא גולן במלחמת חרבות ברזל, הכנסת העשרים וחמש מעבירה תיקון לחוק שלפיו בני ובנות זוג של נופלים מהקהילה הגאה יוכרו כאלמני ואלמנות צה"ל.
28 בדצמבר - בית המשפט העליון מפרסם את בג"ץ שי גורטלר נגד שר הרווחה ומבטל את האפליה כנגד זוגות להט"ב באימוץ.
השירות למען הילד אינו רשאי להפלות זוגות להט"ב באימוץ.
ינואר – יניב גולטשיאן הפך לאב היחידני הראשון בקהילה בישראל, לאחר תהליך פונדקאות שהחל והסתיים בישראל בהתאם לפסיקת בג"ץ מ-2021.
כְּרוֹמקָאסְט היא סדרת מזרימי מדיה שפותחה על ידי גוגל.
המכשירים, שתוכננו כדונגל Smart TV קטנים, יכולים לנגן תוכן אורקולי מוזרם באינטרנט בטלוויזיה בחדות גבוהה או במערכת שמע ביתית .
המשתמש שולט בהפעלה באמצעות מכשיר נייד או מחשב אישי באמצעות אפליקציות סלולריות ואינטרנט התומכות בטכנולוגיית Google Cast, או על ידי הנפקת פקודות באמצעות Google Assistant.
לחלופין, ניתן לשקף תוכן מדפדפן האינטרנט של גוגל כרום במחשב אישי או ממסך מכשירי אנדרואיד מסוימים.
על פי גוגל, הכרומקאסט נוצר במקור על ידי המהנדס מג'ד בכאר.
ההשראה שלו למוצר הגיעה בשנת 2008 לאחר שהבחין בנטיות הצפייה בסרטים של אשתו.
באמצעות המחשב הנייד שלה, היא הייתה מחפשת סרט לצפייה בשירות סטרימינג ומוסיפה אותו לתור שלה, לפני שהיא מכבה את המחשב הנייד שלה ומשתמשת במכשיר גיימינג להפעלת הסרט בטלוויזיה.
היא נקטה צעדים אלה מכיוון שמצאה שממשקי הטלוויזיה קשים לשימוש לחיפוש תוכן.
בכר מצא כי התהליך כולו אינו יעיל ורצה לבנות ממשק מבוסס טלפון שיאפשר הפעלת וידאו בתצוגה גדולה באמצעות מכשיר חומרה קטן.
לאחר שהצטרף לגוגל בשנת 2011 לעבודה על מוצרים ש"משנים את האופן שבו אנשים משתמשים בטלוויזיות שלהם", הביא בכאר את הרעיון למכשירי כרומקאסט.
פיתוח המוצר החל בשנת 2012; בסוף אותה שנה, בכר הביא גרסת בטא של המוצר לבדיקה של הינדי.
הדור הראשון של כרומקאסט הושק בארצות הברית ב־24 ביולי 2013, ונמכר במחיר של -35 דולר.
עם השקתו זכה להצלחה גדולה ואזל מחנות אמזון תוך כמה ימים.
באוקטובר 2013 אפליקציית גוגל כרומקאסט הפכה לזמינה להורדה בישראל, אך לא הושקה רשמית.
הכרומקאסט זכה לשבחי המבקרים, אשר התפעלו מהפשטות שלו והפוטנציאל לתמיכה ביישומים עתידיים.
ערכת פיתוח תוכנה של גוגל קאסט הופצה ב-3 בפברואר 2014, ומאפשרת לצדדים שלישיים לשנות את התוכנה שלהם כדי לעבוד עם כרומקאסט ועם מקבלי קאסט אחרים.
על פי גוגל, מעל 20,000 יישומים מוכנים לגוגל קאסט היו זמינים החל ממאי 2015. למעלה מ-20 מיליון יחידות נמכרו ברחבי העולם בשנתיים הראשונות לאחר ההשקה, והכרומקאסט היה מכשיר הזרמת המדיה הנמכר ביותר בארצות הברית בשנת 2014.
במרץ 2014 הושקה גרסה בינלאומית עם תמיכה ב-50 שפות, ביניהם גם עברית.
המכשיר הושק תחילה באירופה בבריטניה, צרפת וגרמניה.
אחר כך בעשרות מדינות נוספות, בהן ישראל, במחיר של 200 שקל.
באוגוסט 2014 הוכרז על שירות יוטיוב מיוזיק שיהיה זמין לכרומקאסט (אם כי בפועל הושק שנה אחר כך).
בספטמבר 2015 הושק הדור השני של כרומקאסט, מעוצב בצורת דיסקית עגולה בצבעי אדום, שחור וצהוב, ממנה יוצא חיבור ה-HDMI לטלוויזיה.
הדגם החדש כלל 3 אנטנות WiFi בניגוד לאחת בדור הראשון, ונוספה תמיכה בתדרי 2.4GHz ו-5GHz.
בנוסף הושק דגם שמע בלבד, כרומקאסט אודיו, מכשיר הפועל עם רמקולים או מערכות אודיו ותחבר ישירות לכל חיבור אודיו סטנדרטי ומאפשר להזרים מוזיקה וקטעי אודיו מהרשת, מהסמארטפון ומהמחשב הביתי.
דגם בשם כרומקאסט אולטרה התומך ברזולוציית 4K וטווח דינמי גבוה הופץ בנובמבר 2016.
באוקטובר 2018 הושק הדור השלישי.
הדגם האחרון, כרומקאסט עם Google TV, הופץ בספטמבר 2020 והוא הראשון בסדרת המוצרים שמציג ממשק משתמש אינטראקטיבי ושלט רחוק.
כרומקאסט מציעה שתי שיטות להזרים תוכן.
הראשונה, באמצעות אפליקציות מובייל ואינטרנט התומכות בטכנולוגיית גוגל קאסט.
השנייה, שיקוף של תוכן מדפדפן האינטרנט גוגל כרום הפועל במחשב אישי, כמו גם תוכן המוצג בחלק ממכשירי אנדרואיד.
בשני המקרים ההפעלה מתבצעת באמצעות הכפתור "Cast" במכשיר השולח.
כשאין תוכן מוזרם, כרומקאסטים התומכים בווידאו מציגים עדכון תוכן הניתן להתאמה אישית על ידי המשתמש בשם "רקע" שיכול לכלול תמונות מוצגות ואישיות, גרפיקה, מזג אוויר, תמונות לוויין, תחזיות מזג אוויר וחדשות.
אם יציאות ה-HDMI של הטלוויזיה תומכות בבקרת חשמל לצרכן , לחיצה על הכפתור "Cast" תביא לכך שכרומקאסט יפעיל את הטלוויזיה באופן אוטומטי ויחליף את כניסת האודיו / וידאו הפעילה של הטלוויזיה באמצעות פקודת CEC "הפעלה עם נגיעה אחת".
הכרונולוגיה של נשים במחשוב עוקבת אחר הישגיהן של נשים בתחומי החישוב ומדעי המחשב.
ניקול-ריין אטאבלה דה לה ברייר לפו משתתפת בחישוב שקבע את מעברו הבא של כוכב השביט האלי..
הטכניקות שפותחו בצוות שלה שימש צוותי חישוב בשנים שלאחר מכן.
עדה לאבלייס מבצעת אנליזה של המנוע האנליטי של צ'ארלס באבג'.
היא נחשבת לאדם הראשון שכתב תוכנת מחשב.
מריה מיטשל מקבלת משרה במצפה הכוכבים של צי ארצות הברית בתור מחשבת של טבלאות כוכב נגה.
הצטרפה למחשבות הרווארד, קבוצה של נשים שהועסקו כמחשבות ביצירת הטבלאות האסטרונומיות של הרווארד.
מצפה הכוכבים בפריז ומצפה הכוכבים בטולוז יוצרים משרד של נשים במטרה לייצר את מפת השמיים על פי יוזמה שתחילתה ב־1887. הקבוצה נוהלה בידי , האישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור בתחום האסטרונומיה.
הנרייטה סוון לוויט מצטרפת למחשבות של הרווארד.
היא משתתפת בגילוי כוכבים משתנים קפאידים, אשר מעידים על התפשטות היקום, וכן מגלה את היחס בין הבהירות הנראית, של משתנים קפאידים לבין קצב הפעימה שלהם.
תגלית זו מאפשרת לאסטרונומים למדוד את המרחק בין כדור הארץ לגלקסיות אחרות.
עובדת כמחשבת בשירות שר התחמושת של בריטניה.
נשים רבות מועסקות כמחשבות של חישובים בליסטיים בוושינגטון הבירה.
מנהלת קבוצת הנשים היא אליזבת וב וילסון.
מנהלת את מעבדת המחקר במדעי המחשב באוניברסיטת המדינה של איווה.
אדית קלארק מגישה פטנט למחשב גרפי שמאפשר לפתור בעיות בקוי מתח חשמליים.
גרטה הרמן מגדירה את הבסיס ל.
עבודת הדוקטורט שלה בנושא, שכותרתה "שאלת סופיות הצעדים בתאוריית האידיאל הפולינומי" פורסמה בכתב העת Mathematische Annalen.
הוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה (NACA) שהפכה בהמשך ל־NASA, מעסיקה חמש נשים במאגר המחשבים כדי לנתח מידע ממנהרות האוויר וניסויי הטיסות.
מפרסמת שני מאמרים פורצי דרך על אלגברה בוליאנית.
נשים אמריקאיות נשכרות על מנת לבצע חישובים בליסטיים ולכתוב תוכנות מחשב במהלך מלחמת העולם השנייה.
במהלך 1943–1945 השתמשו נשים אלו במנתח דיפרנציאלי שהוצב במרתף של כדי להאיץ את החישוב.
המכונה דרשה טכנאי כדי להיו מדויקת לחלוטין, והנשים ביצעו בקרה על פעולות החישוב כדי לבדוק שאין טעויות.
הפעילה לבדה מנתח דיפרנציאלי, עם תוכנה העוסקת בפתרון משוואות דיפרנציאליות.
כחלק מעבודתה בבלצ'לי פארק מפענחת מייוויס בייטי את הצופן בו משתמש הצי האיטלקי.
ארצות הברית שוכרת בוגרות קולג' אפרו-אמריקאיות לשמש מחשבות בבסיס לנגלי של חיל האויר.
ב־11 באוגוסט מקבלים הדי לאמאר ו את הפטנט על דילוג תדר פזור ספקטרום.
בבלצ'לי פארק עובדים מעל עשרת אלפים אנשים בפיענוח צפנים של הגרמנים.
273 נשים עובדות על תכנות הקולוסוס, שאיפשר פיצוח צפנים בבלצ'לי פארק במלחמת העולם השנייה.
הרעיות של מדעני פרויקט מנהטן אשר היו בעלות הכשרה במתמטיקה מועסקות כמחשבות למחשבי אניאק ו.
ביניהן קלרה דן פון ניומן, ו.
מובילה את פרויקט הטבלאות המתימטיות מ־1938 עד 1948. במהלך מלחמת העולם השנייה שימש הפרויקט כמרכז חישובים לממשלת ארצות הברית, למשרד למחקר ופיתוח מדעי, לצי, לפרויקט מנהטן ולמספר מוסדות נוספים.
היא האישה הראשונה בתפקיד שכזה.
מרלין ווסקוף משמשת בין המתכנתים הראשונים של פרויקט אניאק.
בטי ג'נינגס, פרנסס ספנס, קיי מקנולטי, מרלין ווסקוף ורות ליכטרמן עובדות כמתכנתות קבועות של האניאק.
אדל גולדסטיין משתתפת בתכנות וגם כותבת את מדריך התוכנה של המחשב.
עובדת על פרויקט מחקר בתחום מסלולי טילים במרכז למחקר אוירונאוטי של מישיגן.
ב־1947-1948 היא מבקרת בתפקיד דומה בשטחי ניסוי של הצי, שם עבדה גרייס הופר על בעיות דומות, מגלה שהם משתמשים באבטיפוס של מחשב מארק 2, ומתחילה להתעניין בתחום המחשוב האלקטרוני.
קתלין בות מפתחת שפת סף למחשב ARC2.
דורותי ווהן מתמנה למפקחת האפרו-אמריקאית הראשונה בנאס"א.
גרייס הופר, קצינה בצי ארצות הברית, משמשת בין המתכנתים הראשונים של מחשב הרווארד מארק 1. היא מקבלת את הכינוי "האמא של הקובול".
היא מפתחת את הקומפיילר הראשון שנכתב על מחשב אלקטרוני, ה.
היא גם הפיצה את השימוש במושג "דיבאגר" בהתייחס לחרק ("באג" באנגלית) שנתקע במחשב וגרם לשגיאה בתוכנה.
אוולין בויד גרנוויל היא האפרו-אמריקאית השנייה שמקבלת תואר דוקטור במתמטיקה.
בשנים 1956–1960 היא עובדת ב־IBM על ניתוח מסלולים ופיתוח פרוצדורות מחשב לתוכנית ואנגארד לשליחת הלווין הראשון במסלול סביב כדור הארץ ולתוכנית מרקורי לשיגור משימה מאוישת ראשונה לחלל.
ב-6 במאי מבצע המחשב EDSAC חישובים ראשונים באמצעות תוכנה ש עזרה לכתוב
(במקור: הדסה איצקוביץ') משמשת חלוצה בניתוח מערכות תכנות.
היא השתתפה ביצירת שפת התכנות C-10 למחשב UNIVAC 1, ששימש לחישוב מפקד אוכלוסין.
קת'לין בות' יוצרת שפת אסמבלי שרצה ישירות על המכונה.
פרנסיס אליזבת' "בטי" הולברטון מפתחת תוכנה ל־UNIVAC: (Sort Merge Generator).
זו אחת הדוגמאות הראשונות ליצירת תוכנה על ידי מחשב, על בסיס הגדרות שהכניס גורם אנושי.
היא אחת המתכנתים הראשונים, והאישה הראשונה שעובדת על מחשב LEO 1, שנחשב למחשב העסקי הראשון.
היא גם המשיכה לעבוד על גרסאות 2 ו-3 של מחשבי LEO.
קלרה דן פון ניומן, ילידת הונגריה, היא אחת המתכנתות הראשונות בפרויקט .
מסיימת דוקטורט במדעי המחשב, והופכת להאישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור בתחום.
עובדת על המחשב ישראלי הראשון, הוויצק.
אנני איזלי מתחילה לעבוד בוועדה הלאומית המייעצת לאווירונאוטיקה.
מפתחת ומיישמת את שפת התכנות העילית הראשונה "", המאפשרת מיעון עקיף ודרגות גבוהות של מיעון, שמקבילים למצביעים בשפות מאוחרות יותר.
מפתחת ביחד עם את , אלגוריתם איטרטיבי לאופטימיזציה קמורה בעלת אילוצים.
חישובי המסלול של הלווין האמריקאי אקספלורר 1 מבוצעים על ידי צוות מחשבות נשי לחלוטין במעבדה להנעה סילונית של נאס"א, אשר רבות מהן גויסו מיד עם סיום לימודיהן בתיכון.
לחישוב המכני הוסיפו חישובים לוגריתמים שנעשו באופן ידני.
גרייס הופר מפתחת את שפת התכנות .
ב-5 במאי של נאס"א שם קץ למדיניות ההפרדה, וסוגר את מחלקת בה הועסקו מחשבות אפרו-אמריקאיות.
קתלין בות מפרסמת ספר על תכנות מחשבי בריטיים.
, מהנדסת צרפתייה המתמחה בארכיטקטורת מערכות, מפתחת את המיני-מחשב הצרפתי הראשון: ה.
יוצרת קבוצה במטרה להגדיר מפרט לשפת תכנות תעשייתית.
הקבוצה יוצרת בהמשך את שפת קובול.
שיה פייסו היא ממובילי הפיתוח של מודל 107, המחשב הסיני הראשון שתוכנן, פותח ויוצר באופן עצמאי בסין.
המחשב רץ "מבצעית" לראשונה ב-1960.
היא האישה הראשונה שמגינה על תזה במדעי המחשב באוניברסיטת נאנסי בצרפת.
משמשת מהנדסת ראשונה במעבדה להנעה סילונית.
היא מפתחת מערכת מעקב בזמן אמת על מחשב של חברת נורת' אמריקן אוויאיישן, שהיה בעל מעבד 40 ביט וזיכרון של 4 קילובייטים.
מפתחת את שפת התכנות .
היא הראשונה שחילקה שפות תכנות לקטגוריות (ב-1969), והאישה הנשיאה הראשונה של האגודה למכונות מחשוב (ב-1974).
סטפני "סטיב" שרלי מייסדת בבריטניה את החברה UK Software Company F.
היא מתמקדת ביצירת הזדמנויות תעסוקה לנשים עם בני משפחה התלויים בהן.
לפיכך 97% מעובדי החברה הן נשים.
היא מאמצת את הכינוי "סטיב" כדי להתמודד עם עולם העסקים שנשלט אז בידי גברים.
ב־1985 היא זוכה ב"פרס ההכרה במדעי המחשב".
היא הראשונה שמציעה שירות היכרויות ממוחשב.
מבצעת עבודה חלוצית בתחום של מיתוג מנות.
היא הראשונה שמשתמשת במחשב בתוך בית, ולשם כך היא כותבת את מערכת ההפעלה הראשונה (LAP) למיני-מחשב האמריקאי הראשון: .
מרי קנת' קלר היא האישה האמריקאית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור בתחום מדעי המחשב.
נושא התזה שלה היה אינדוקציה על תבניות ממוחשבות.
החל משנת 1966 ועד 1975 משמשת מנהלת המשרד למידע ממוחשב של המכון למדעי המחשב ולטכנולוגיה בלשכת הסטנדרטים הלאומית (NBS).
היא גם משתתפת באגודה למכונות מחשבות (ACM), ומשמשת המזכירה הראשונה של .
היא יצרה אלגוריתם שצייר ציור המורכב מצורות גאומטריות.
מפרסמת את ספר היעץ "שפות תכנות: היסטוריה ויסודות", שהפך לסטנדרט בתחומו.
מרגרט המילטון מנהלת את מחלקת הנדסת תוכנה ב (MIT), שם מפתחים את הקוד למערכות הטיסה המשובצת של הטיל אפולו 11. הארכיטקטורה שאיפשר הקוד מנעה ביטול של הנחיתה על הירח.
ב־2003 היא מקבלת את פרס פעולת החלל יוצאת הדופן של נאס"א על תרומותיה המדעיות והטכניות.
מפרסמת את המדריך הראשון שמיועד לחינוך בתחום מדעי המחשב: "מדעי המחשב: קורס ראשון".
ארנה שניידר הובר היא מתמטיקאית שנודעת בשיטה שהמציאה למיתוג טלפוני ממוחשב, שגרמה להתפתחות התקשורת המודרנית.
היא עבדה במעבדות בל 32 שנים, ונחשבת לפורצת דרך בתחום מדעי המחשב לנשים.
הופכת למתכנתת הראשונה ולאישה הראשונה בתפקיד ניהולי בחברת פרוקטר אנד גמבל, המעסיקה 13,000 עובדים.
היא הסטודנטית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור במדעי המחשב באוניברסיטת קרנגי-מלון.
אדל גולדברג מפתחת את שפת התכנות smalltalk.
קארן ספארקס ג'ונס משמשת מראשוני החוקרים של עיבוד בשפה טבעית.
מקימה את הסטארטאפ בעמק הסיליקון.
מפרסמת את "Computer Abuse", אחד המחקרים הראשונים שמגדירים ומתעדים פשעי מחשב.
עובדת על הספרייה המתימטית הפורטבילית PORT.
וצוותה מגדירים פורמט טקסט פשוט לשמות שרתים.
הפורמט התפתח למערכת שמות הדומיין, והצוות הפך לארגון המוסמך לדומיינים.mil,.gov,.edu,.org ו־com.
היא הסטודנטית הראשונה שמקבלת תואר דוקטור במדעי המחשב במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
היא האישה מהנדסת התוכנה הראשונה שמועסקת בקבוצת טאטא.
רות שפירא מוכיחה את משפט פרימן-שפירא לחסימת פוליגונים בשני ממדים.
רוז'ה פטר מפרסמת את הספר "פונקציות רקורסיביות בתאוריית המחשוב", נושא שעליו עבדה מאז שנות ה-50..
היא בין הנשים הראשונות שמעצבות משחקי מחשב, ביניהם איקס עיגול בתלת מימד לאטארי 2600.
עובדת על מיקרו-מחשב 8 ביט, ה, ואל הוראות למעבד ARM.
היא הפרופסורית הראשונה למדע המחשב בגרמניה.
לין קונוויי מפרסמת את "מבוא למערכות VLSI", ספר רב-מכר על Very-Large-Scale Integration (VLSI) בתכנון ועיצוב מעגלים משובצים שהביא את .
משמשת אחת הארכיטקטיות המרכזיות של מסד הנתונים .
ב־1979 היא מפרסמת מאמר יסוד על אופטימיזציות במסדי נתונים רלציוניים.
ב־1994 היא הוכרזה עמיתת IBM וב-2009 נעשתה עמיתת ACM..
מקימה את המעבדה לרובוטיקה, אוטומציה, חישה ותפיסה כלליים (GRASP) באוניברסיטת פנסילבניה..
עובדת על גנרליזציה של קוד שמאפשר תיקון שגיאות אקראיות.
מתכנתת לאטארי 2600 את המשחקים ו-
מייסדת את לשימור חפצים מן ההיסטוריה של המחשוב.
מקימה בווירג'יניה את קבוצת פימאטיונינג: חברה לניהול ומחשוב.
מעצבת משחקי וידאו ומייסדת שותפה של Sierra Entertainment, יוצרת את משחק ההרפתקאות הגרפי הראשון "" שמוצג מגוף ראשון, עבור מחשב אפל II.
לורינדה צ'רי עובדת על בודק הדקדוק במערכת יוניקס במעבדות בל.
היא מקימה את החברה "Girl Tech" שמפתחת מוצרים ושירותים שמעודדים נשים להשתמש בטכנולוגיות חדשות כמו האינטרנט ומשחקי וידאו.
מבצעת עבודה חלוצית על משחקי הרפתקאות גרפיים ל, ומשחררת את המשחק King's quest.
סוזן קאר יוצרת את האייקונים לממשק הגרפי של מחשב מקינטוש ומשמשת מנהלת קריאטיב בחברת NeXT.
היא האישה הראשונה בארצות הברית בתפקיד דיקן של קולג' להנדסה..
רדיה פרלמן מפתחת את פרוטוקול העץ הפורש.
המחקר שלה מתמקד בהצפנה ורשתות.
בשנת 2006 תקבל את פרס מפעל חיים של USENIX על פועלה.
משמשת מנהלת מערכות המידע הראשונה, בחברת האניוול.
ג'נט ווקר מפתחת "", מערכת צפייה במדריכי טקסט המבוססת על היפרטקסט.
המערכת הכילה בין השאר יכולת שימוש בסימניות שנלקחה ממנה לאחר מכן לדפדפני רשת.
היא האישה היחידה בפגישות הראשונות של הIETF, הצוות הממליץ על תקני האינטרנט.
מובילה את מערכת המידע הפאן-אפריקאית להתפתחות.
מקבלת תואר דוקטור על עבודתה בתחום אופטימיזציה של קומפיילרים.
אניטה בורג יוצרת רשימת תפוצה לנשים במחשוב בשם .
מפתחת את מודל לאינטראקציית אדם-מחשב.
מקימה עם ברברה תונס את , אגודה לנשים שחברות במועדון ההאקרים .
אדל גולדברג מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח שפת smalltalk, האישה הראשונה שקיבלה את הפרס.
אווה טרדוש מקבלת את פרס פולקרסון על מחקריה בתחום העיצוב ואנליזה של אלגוריתמים.
מייסדת את ספק ציוד הרשת ..
פרנסס אלן היא האישה הראשונה שמתקבלת כעמיתת IBM.
ב־2006 היא תקבל את פרס טיורינג.
, פרופסורית למדעי המחשב באוניברסיטה החופשית של אמסטרדם מקימה את , ספק האינטרנט הראשון בהולנד.
היא האישה הראשונה שממונה לראש מחלקת מחשבים ומדעי המידע באוניברסיטת פנסילבניה..
משמשת מנכ"לית ומייסדת שותפה בחברת פאלם.
ננסי ריין, מתכנתת אוטודידקטית, יוצרת את מרחב אונלייני מוכוון נשים בשם WIRE, ועל בסיסו מייסדת עם היזמת, אלן פק את חברת שהפכה מאוחר יותר לאתר הקהילות Women.com
קרול בארץ מתמנה למנכ"לית חברת אוטודסק.
שפי גולדווסר, מדענית מחשב תאורטיקנית מקבלת את פרס גדל על מחקריה בתיאוריה של הסיבוכיות, בקריפטוגרפיה ובתאוריית המספרים החישובית, ועל יצירת הוכחות באפס ידיעה.
ברברה ליסקוב מפתחת עם ג'נט מ.
וינג את עקרון ההחלפה של ליסקוב
קרולין גוייר מפרסמת את הטקסט "התפלפלות" (Quibbling), מראשוני הטקסטים הפמיניסטיים בפורמט היפרטקסט.
מתפרסמת בשל עבודתה על פרוטוקול TCP.
לראשונה נערך כנס בהובלת אניטה בורג.
קרולין גוייר מריצה פרויקט שיתופי לספרות היפרטקסט תחת השם "מלון היפרטקסט".
ב־20 באפריל מובילה את פרויקט התקנת החיבור הראשון לאינטרנט בסין על בסיס חבילת הפרוטוקולים TCP/IP.
מתמנה לסמנכ"לית טכנולוגיות בחברת MicroDisplay בה היא מובילה פיתוח מסכים קטנים יותר..
היא האישה הראשונה שמתקבלת ל.
היא האישה הראשונה שמקבלת את פרס ACM לעבודת דוקטורט.
אניטה בורג מקימה את המכון לנשים וטכנולוגיה (IWT).
מפתחת לדפדפן נטסקייפ שמקריא דפי רשת, כעזר ללקויי ראייה.
נטליה קספרסקי שותפה ביצירת האנטי-וירוס שמפותח במעבדות קספרסקי.
מקבלת את מדליית אלן נוול של CMU על מצוינות במחקר..
ארנה ברי מתמנה למדענית הראשית ומנהלת מערך המחקר ופיתוח התעשייתי של משרד התמ"ת.
מקימה עם שותפים את חברת .
מכשיר ה- שיצא ב־2002 הופך את החברה למובילה בשוק הטלפונים החכמים ושנה לאחר מכן היא מתאחדת עם Palm.
דובינסקי עצמה נכנסת בשנת 2000 לרשימת 400 האנשים העשירים בארצות הברית.
מג ויטמן מתמנה לנשיאה ומנכ"לית חברת eBay.
מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח מסד הנתונים .
דב ריצ'רדסון מקימה את , ארגון בינלאומי למשתמשות לינוקס ולכל אדם שתומך בנשים במחשוב.
מריסה מאייר היא האישה המהנדסת הראשונה שעובדת בגוגל.
בהמשך היא מתמנה לסגנית נשיא למוצרי חיפוש וחוויית משתמש.
יוצרת את המושג למכשור כגון חומות אש או מאזני עומסים.
קרלי פיורינה הופכת למנכ"לית חברת היולט פקארד.
סוּן יָאפָאנְג הופכת ליו"ר חברת וואווי.
מפתחת את מערכת ניהול תוכן NetCommons שמשמשת ביותר מ-3,500 ארגונים ומוסדות חינוך
שפי גולדווסר זוכה פעם שנייה בפרס גדל על משפט ה-PCP והשלכותיו באלגוריתמי קירוב.
מריה קלווה מתמנה לנשיאת ACM, תפקיד בו שירתה עד שנת 2004.
מקבלת תואר דוקטור בהנדסת אלקטרוניקה ומדעי המחשב ב־MIT עם התזה "ParaSite: לכרות את המידע המבני ב־World-Wide Web".
מרגרט המילטון מקבלת את פרס "פעולת החלל יוצאת הדופן" של נאס"א.
סו בלאק משיקה קמפיין לשימור בלצ'לי פארק.
, מעצבת שבבי מחשב אוטודידקטית, יוצרת את : מחשב קומודור 64 משולב בתוך ג'ויסטיק וכולל 30 משחקים מובנים.
צפרא כץ מתמנה לנשיאת חברת אורקל..
מקימה עם שותפים את חברת Numenta ליצירת אינטליגנציה מלאכותית על בסיס מבנה הניאוקורטקס שתוכל לפתח תיאוריות.
אודרי טאנג מייסדת ומובילה את פרויקט - קומפיילר ל (שנקראה אז Perl 6).
יוצרת את עמותת מחשב נייד לכל ילד (OLPC)..
פייסבוק שוכרת את המהנדסת האישה הראשונה שלה, ..
וצוותה מפצחים את פרוטוקול האבטחה SHA-1 שנוצר על ידי המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה והסוכנות לביטחון לאומי של ארצות הברית.
אירית דינור מגלה הוכחה חדשה ומפתיעה למשפט ה-PCP.
מריה קלווה היא האישה הנשיאה הראשונה של
מפרסמת מחקר העוסק בטכנולוגיית זיהוי בתדר רדיו (RFID), ונודעת גם בתור הראשונה לכתוב וירוס שמדביק מכשירי RFID.
מציגה בכנס אבטחת המידע Black Hat Briefings את "", רוטקיט מבוסס וירטואליזציה.
היא האישה האפרו-אמריקאית הראשונה שמקבלת פטנט על תוכנה.
פרנסס אלן היא האישה הראשונה שמקבלת את פרס טיורינג.
מתמנה לדירקטורית מחקר ב (INRIA).
יואל מארק מייסדת ומנהלת את מרכז הפיתוח הראשון של גוגל בישראל.
ארנה ברי ממונה ליו"ר איגוד קרנות ההון סיכון של ישראל (Israel Venture Association – IVA)
מקבלת את פרס הישג הבוגרים (Alumni Achievement Award), הפרס החשוב ביותר של בית הספר למנהל עסקים בהרווארד, על "יצירת העוזר האישי הדיגיטלי (PDA) המצליח הראשון, ועל עיסוקה בפיתוח מערכת זיכרון ממוחשבת המבוססת על מבנה המוח."
היא האישה הראשונה שמתמנה לתפקיד עורכת ראשית בכתב העת .
ד"ר ריבי שרמן, יו"ר ומנכ"ל נגבטק, ומיכל פוליטי, מנהלת פרויקטים ומהנדסת מערכות בכירה בקבוצת אלישרא, זוכות בפרס ACM למערכת תוכנה על יצירת כלי הפיתוח STATEMATE.
מייסדת ומובילה את באוניברסיטת קורנל.
ברברה ליסקוב זוכה בפרס טיורינג.
וקבוצת מומחי איחזור המידע בה (BCS IRSG) יוצרים פרס על שם חלוצת התוכנה קארן ספארקס ג'ונס.
מקימה את חברת למחקר בתחום מסכים בעלי צריכת אנרגיה נמוכה.
זוכה ב על תרומתה לארכיטקטורה של האינטרנט..
קרול בארץ מתמנה למנכ"לית ונשיאת יאהו!.
מתמנה למנהלת המכון לאינפורמטיקה וטלמטיקה במרכז המחקר והטכנולוגיה של יוון (CERTH), תפקיד בו שימשה עד מותה בשנת 2012.
יואל מארק מקימה את מרכז מחקר ופיתוח של יאהו!
בישראל בשיתוף עם ד"ר רוני למפל.
מייסדת עם שותפים את חברת הפינטק Logiciel ומשמשת בה סמנכ"לית טכנולוגיות.
נוסד ארגון , ארגון בינלאומי של נשים שמתעניינות בקוד בשפת פייתון.
הקבוצה הראשונה נוצרה בלוס אנג'לס
נוסד ארגון נשים לומדות קוד לקידום טכנולוגיה בקרב נשים בטורונטו, בהשראת PyLadies.
מג ויטמן מתמנה למנכ"לית חברת היולט פקארד.Hewlett-Packard.
היא הזוכה הראשונה בפרס הולנד על מחקר בתחום טכנולוגיות תקשורת ומידע, מטעם , על עבודתה בתחום מערכות מידע גאוגרפי.
מובילה תוכנית באוניברסיטת טוקיו שעוסקת בשאלה האם סבינה מלאכותית יכולה לעבור מבחני קבלה לאקדמיה ביפן..
זוכה בפרס אניטה בורג של גוגל, והיא הזוכה הראשונה מאפריקה שמדרום לסהרה.
שפי גולדווסר מקבלת את פרס טיורינג
ארגון להגדלת המגוון המגדרי בתעשיית משחקי המחשב יוצר את האינקובטור הראשון לתכנות משחקי מחשב במונטריאול.
, מומחית למדעי המחשב, מתמנה ליועצת המדעית הראשית של ממשלת סקוטלנד.
וירג'יניה רומטי מתמנה לנשיאה ומנכ"לית של חברת IBM.
מתמנה לנשיאה של , אישה ראשונה בתפקיד זה..
אווה טרדוש מקבלת את פרס גדל..
מקימה את חברת פיתוח התוכנה "סורונקו פתרונות" שפרצה את דרכה לעמדת גורו טכנולוגיה בגאנה.
מופיעה על השער של , היא האישה המהנדסת הראשונה שעושה זאת.
נוסד ארגון "נשים ניגריות בטכנולוגיות מידע" (NiWIIT) כקבוצת עניין של אגודת המחשבים הניגרית כדי לחזק ולעודד נשים שעובדות בתחום של טכנולוגיות מידע ותקשורת.
מפתחת התוכנה נכללת ברשימת מאה האנשים המשפיעים של השנה בטיים מגזין.
מקהלת את פרס ACM למערכת תוכנה על עבודתה בפיתוח מוכיח המשפטים האינטראקטיבי .
איילת שפירא ממונה לסמנכ"לית וראש חטיבת טכנולוגיות ברפאל, האישה הראשונה שמשמשת סמנכ"לית וראש חטיבה בתעשייה ביטחונית ישראלית.
יואל מארק מתמנה לסגנית נשיא יאהו!
יונינה אלדר נבחרת לשמש עמיתת IEEE.
מתמנה ל, האישה הראשונה ובאדם השלישי בתפקיד זה.
כותבת טיוטה ראשונה של לקוד פתוח תחת השם .
האמנה התקבלה כקוד ההתנהגות בפרויקט הקרנל לינוקס ב־2018.
מקימה ארגון המסחר וקבוצת האינטרס לקידום התעשייה שמאחורי טכנולוגיות הבלוקצ'יין, ביטקוין, מטבעות דיגיטליים ונכסים דיגיטליים.
מגאנה, אתל אלה מבאווה מזמביה, מאוגנדה, סם בקבסינג'ר מדרום אפריקה ואקאליזה קזה גארה מרואנדה מארגנות לראשונה את הכנס הפאן אפריקאי Women in Tech שמתקיים אונליין.
סוזן ווצ'יצקי מתמנה למנכ"לית יוטיוב.
(שנקראה אז שרה שארפ) וקיישה שאה הן הזוכות הראשונות בפרס "נשים בקהילת הקוד הפתוח" שמחלקת חברת Red Hat.
מתמנה למנכ"לית של Data Lab, מרכז החדשנות הסקוטי למדעי המידע ובינה מלאכותית.
נבחרת לקבוצת העניין "" של ACM על תרומתה ללימוד תחום אינטראקציית אדם-מחשב.
זוכה ב הצרפתית, על מחקרה בנושא פרוטוקולי אבטחה ומערכות הצבעה אלקטרוניות.
מקבלת את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח .
אודרי טאנג מתמנה לשרת הדיגיטל בטאיוואן.
מארגנת את האקתון ה הראשון בבריטניה.
מאמר מאת אילת בויל על שיתוף סודי באמצעות הצפנה הומומורפית זכה בפרס המאמר הטוב ביותר בוועידת הקריפטולוגיה הבינלאומית (Crypto)
מישל סימונס מייסדת את החברה הראשונה שעוסקת במחשוב קוואנטי באוסטרליה
מקימה את "אקדמיית סורונקו", בית ספר לתכנות לילדים וילדות במערב אפריקה.
יואל מארק מתמנה לסגנית נשיא בינלאומית למחקר באמאזון.
זוכה בפרס גדל על המצאת פרטיות דיפרנציאלית.
קרול וילינג וג'סיקה המריק מקבלות את פרס ACM למערכת תוכנה על פיתוח .
מקבלת תואר של הרפובליקה הסרבית על מעורבותה בוויקיפדיה.
גלדיס וסט, שעבודתה סייעה בפיתוח ה־GPS, זוכה להכרה בעבודתה ונכנסת להיכל התהילה של חלוצי החלל והטילים של חיל האוויר של ארצות הברית.
מפרסמת את הספר בו נטען שאלגוריתמי חיפוש הם גזעניים ומנציחים בעיות חברתיות.
מפרסמת את המאמר "גוונים של מגדר: פערי דיוק צמתי בסיווגי מגדר מסחריים" (Gender Shades: Intersectional Accuracy Disparities in Commercial Gender Classification), אשר חשף הטיות במערכות זיהוי תווי פנים.
מוניק לורן מקבלת את מדליית הכסף של CNRS בתחום מדעי המכונות והתוכנה.
אירית דינור היא הזוכה היחידה בפרס גדל על הוכחה חדשה למשפט PCP.
חיית גרינשפן מפתחת שיטה לאבחון נגיף הקורונה Covid-19 באמצעות ניתוח ממוחשב של תמונות רדיולוגיה מבדיקת CT של הריאות.