tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מדליית זהב במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:03.15 דקות, לפני אליסה ציפין מהפועל ערד (1:03.20 דקות) וכריסטינה צ'רניצ'ב ממכבי קריית ביאליק (1:03.81 דקות) ומדליית כסף במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.76 שניות, אחרי ניקול סמסוניוק ממכבי אשדוד (26.32 דקות) ולפני חרפק (27.21 שניות).
נוסף לכך, היא סיימה במקום חמישי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 58.41 דקות ומקום שביעי במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:11.14 דקות.
בפברואר 2011 קבעה זיבנר במשחה ל-100 יארד פרפר, שיא אוניברסיטה חדש של 54.48 שניות.
בנובמבר אותה שנה, היא קבעה במשחה ל-50 יארד חופשי, שיא ישראלי חדש של 23.56 שניות ובמשחה ל-100 מטר פרפר היא שיפרה את שיאה והעמידה אותו בשיא אוניברסיטה חדש ושיא ישראלי חדש של 53.82 שניות (הנוכחי).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט בתחילת אוגוסט אותה שנה זכתה זיבנר בשתי מדליות, כסף וארד.
מדליית כסף במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:02.33 דקות, אחרי עמית עברי (59.04 שניות) ולפני אליסה ציפין (1:03.63 דקות) מדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.95 שניות, אחרי גוסטומלסקי (26.76 שניות) וניקול סמסוניוק (26.92 שניות).
נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:21.60 דקות.
באליפות החורף של ארצות הברית שנערכה בבריכת השחייה באוניברסיטת ג'ורג'יה טק, שבאטלנטה בדצמבר אותה שנה סיימה זיבנר במקום 20 במשחה ל-100 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 1:00.86 דקות.
בפברואר 2012 קבעה זיבנר במשחה ל-50 יארד חופשי שיא ישראלי חדש של 23.05 שניות (הנוכחי) ובמשחה ל-200 יארד פרפר שיא אוניברסיטה ושיא ישראלי חדש של 1:59.64 דקות (נוכחי).
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי אותה שנה זכתה זיבנר ב-3 מדליות, 2 כסף ו-1 ארד.
מדליות כסף במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 28.14 שניות, אחרי אניה גוסטומלסקי (27.42 שניות) ולפני דקל שחף מבית שמש (28.76 שניות) ובמשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:01.34 דקות, אחרי עמית עברי (59.40 שניות) ולפני רוני בלזם ממכבי קריית ביאליק (1:03.97 דקות).
מדליית ארד במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.79 שניות, אחרי גוסטומלסקי (26.55 שניות) ואדווה בראון ממכבי ראשון לציון (26.69 שניות).
נוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 59.78 שניות.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2013, זכתה זיבנר ב-7 מדליות, מהן 5 מדליות זהב, 1 כסף ו-1 ארד.
מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 25.81 שניות, לפני זהר שיקלר מבני הרצליה (26.17 שניות) ועמית עברי (26.20 שניות), במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 1:00.64 דקות, לפני שירז גלעדי בת אגודתה (1:03.24 דקות) ושיר וסרמן ממכבי קריית אונו (1:03.37 דקות).
מדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.30 שניות, אחרי עמית עברי (55.64 שניות) ולפני מרטינה מרקס ממכבי קריית אונו (56.68 שניות).
מדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.83 דקות, אחרי מרטינה מרקס (2:00.79 דקות) ואדוה בראון ממכבי ראשון לציון (2:04.94 דקות).
בתחרויות השחייה של המכביה ה-19 שנערכו בבריכת השחייה החדשה שבמכון וינגייט ביולי 2013 זכתה זיבנר ב-4 מדליות, 3 מדליות זהב ו-1 ארד.
מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר פרפר (1:00.27 שניות), במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ובמשחה שליחות 4x100 מטר מעורב.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בפברואר 2014, זכתה זיבנר ב-4 מדליות אישיות, 2 זהב ו-2 כסף וקבעה שיא ישראלי חדש.
באליפות הפנימייה שנערכה בווינגייט במאי 2014 זכתה זיבנר במדליית זהב במשחה ל-200 מטר פרפר בשיא איש חדש של 2:14.71 דקות.
ב-8 ביוני 2014, בתחרות הגרנד פרי בשחייה שהתקיימה במונקו שברה זיבנר את השיא הישראלי ב-200 מטר פרפר אותו החזיקה ורד בורוכובסקי מאז שנת 2001. היא סיימה במקום השני ועצרה את השעונים על 2:13.17 דקות, שיפור של למעלה משנייה לשיאה של בורוכובסקי שעמד על 2:14.24 דקות.
באליפות אירופה שנערכה בברלין גרמניה באוגוסט 2014 סיימה זיבנר במקום 16 במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה של 2:14.74 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט 2015 זכתה זיבנר ב-4 מדליות אישיות, 2 זהב, 1 כסף ו-1 ארד.
מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 27.48 שניות, לפני מיכל ליברמן מהפועל עירוני הוד השרון (28.01 שניות) ואניה גוסטומלסקי (28.16 שניות) ובמשחה ל-200 מטר פרפר בשיא ישראלי בינלאומי חדש של 2:13.52 דקות, לפני טמיר גונן כהן חברתה לקבוצה (2:20.20 דקות) וקטרין שפיר ממכבי נהריה (2:20.42 דקות).
מדליית ארד, במשחה ל-50 מטר חופשי בשיא אישי חדש של 25.89 שניות, אחרי זוהר שיקלר שקבעה שיא ישראלי חדש לגילאי 18 של 25.30 שניות, 2 מאיות בלבד מהקריטריון האולימפי לאולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) ואנדראה מורז מהפועל ירושלים (25.43 שניות).
נוסף לכך, היא סיימה במקום שישי במשחה שליחות 4x50 מטר חופשי, ביחד עם זוהר שיקלר, עמית עברי ואנדראה מורז בשיא ישראלי חדש של 1:38.53 דקות.
כבר בשלב המוקדמות הן קבעו שיא ישראלי חדש של 1:38.87 דקות ועלו מהמקום השישי.
במקום 12 במשחה שליחות 4x50 מטר מעורב, ביחד עם מורז, עברי ושיקלר בשיא ישראלי חדש של 1:50.51 דקות.
בתחרות גביע האיגוד שנערכה במכון וינגייט באפריל 2016 קבעה זיבנר במשחה ל-100 מטר חופשי שיא אישי חדש של 55.42 שניות, במשחה ל-50 מטר פרפר שיא אישי חדש של 26.92 שניות, במשחה ל-100 מטר פרפר שיא אישי חדש של 59.23 שניות ובמשחה ל-200 מטר פרפר שיא ישראלי חדש של 2:11.59 דקות.
שבוע לאחר מכן, בתחרות שנערכה באנטוורפן, בלגיה בסוף מאי היא קבעה במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם עמית עברי, אנדראה מורז, וזוהר שיקלר שיא ישראלי חדש של 3:41.95 דקות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה ביולי אותה שנה היא זכתה ב-8 מדליות זהב מהן 4 מדליות זהב אישיות, יותר מכל שחיין או שחיינית אחרים באליפות.
התוצאה שקבעה במשחה זה הייתה טובה מקריטריון B, תוצאה שהייתה מאפשרת לה להשתתף באולימפיאדה אך זו נקבעה באיחור של שבועיים.
ב-23 ביולי הוחלט על ידי הוועד האולימפי הישראלי שזיבנר תשתתף באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי לאחר שנבחרת בלארוס שדורגה לפני ישראל נפסלה וזאת תהיה הפעם הראשונה שרביעיית שליחות ישראלית תשחה במשחקים האולימפיים
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו (2016) סיימה זיבנר במקום 16 במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי ביחד עם זוהר שיקלר, עמית עברי ואנדראה מורז בתוצאה של 3:41.97 דקות, כשחיינית ראשונה היא קבעה תוצאה של 55.60 שניות.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט ביולי 2017 סיימה זיבנר במקום 24 במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 59.72 שניות.
קרן ולקם היא קרן נדבנות השוכנת בלונדון ופועלת בבריטניה ומחוצה לה.
הקרן הוקמה בשנת 1936 במטרה לקדם ולשפר את בריאות בני האדם והיא מממנת מחקרים ברפואה וביו־רפואה.
קרן וולקם היא קרן המחקר הפילנתרופית הגדולה ביותר בבריטניה, ומהגדולות בעולם.
היא גם הקרן הפילנתרופית למחקר רפואי השנייה בגודלה בעולם (אחרי קרן ביל ומלינדה גייטס).
הקרן הוקמה ביוזמת סר הנרי ולקם, מייסד חברת התרופות בורוז וולקם, אשר תרם את הונו לקידום הרפואה.
הקרן מעודדת פרסום מחקרים מדעיים באתרים החופשיים לציבור (בלא תשלום), ומאמינה בקידום הידע בתחומי הרפואה והמחקר באמצעות פרסומים מסוג זה.
בשנת 1992 פתחה הקרן את מכון סנגר, שייסד ג'ון סלסטון, ושנטל חלק מרכזי בפרויקט גנום האדם הציבורי.
בשנת 2007 נפתח בניין ולקם לציבור ובו הוקם מוזיאון אוסף ולקם, במטרה להגביר את המודעות הציבורית בתחום הבריאות, ואת ההבנה הציבורית בנושאי בריאות ורפואה.
במקביל נפתחה גם ספריית ולקם.
הקרן פועלת משני מבנים הממוקמים בדרך יוסטון שבלונדון.
בניין קרן ולקם, הממוקם בדרך יוסטון 183, נבנה משנת 1932 ובו פועל כיום מוזיאון אוסף ולקם.
בסמוך, בדרך יוסטון 215, נבנה בשנת 2004 בניין גיבס - מבנה משרדים בתכנון משרד האדריכלים הופקינס, המשמש את הנהלת הקרן ומשרדיה.
קרן התורה היה ארגון שהוקם על ידי אגודת ישראל, לתמיכה בישיבות ומוסדות תורניים בארץ ישראל ובאירופה.
הארגון הוקם בכנסייה הגדולה הראשונה בשנת תרפ"ג (1923), לאחר שהועלתה סוגיית שיקום החורבן שהותירה מלחמת העולם הראשונה.
עקב המלחמה, קהילות רבות נחרבו במהלך הימלטותן, ומוסדות התורה שלהן נסגרו, ולאחר המלחמה לא הוקמו מוסדות חדשים.
גם הישיבות שפעלו, היו בקשיים כלכליים.
משתתפי הכנסייה החליטו לפתוח קרן לתמיכה בישיבות הקיימות, ולפתיחת ישיבות ומוסדות חדשים.
16 רבנים חתמו על "קול קורא" לתמיכה בקרן, ובהם החפץ חיים, רבי ישראל פרידמן מצ'ורטקוב, רבי אברהם מרדכי אלתר מגור, הרב אברהם מנדל שטיינברג מברודי, הרב אליהו קלצקין מלובלין, הרב חיים עוזר גרודזנסקי ורבי יצחק זליג מורגנשטרן מסוקולוב.
בקול קורא נכתב בין היתר:.
נשיא הקרן היה רבי מרדכי שלום יוסף פרידמן, האדמו"ר מפשמישל, שהיה בן 26 בלבד, ולצידו מונו לחברי הנהלה רבי דב בער פרידמן (בנו של רבי ישראל מצ'ורטקוב), הרב יוסף בוימגארטן וד"ר שמואל דייטשלנדר.
מזכיר הקרן היה הרב בנימין זאב יעקובזון שבהמשך תיפקד גם כגובה התחייבויות.
בהמשך נפתחו סניפים מקומיים בכל אזור.
בשנה הראשונה לקיומה של הקרן חולקו 25,000 דולרים.
בשנתה הראשונה תמכה הקרן רק בישיבות ליטא שהיו מאוגדות תחת ועד הישיבות אך הוועד הבטיח שבהמשך יתמוך בישיבות בפולין שלא קיבלו תמיכה בשנה הראשונה.
הקרן סייעה גם לרבי מאיר שפירא בפותחו את ישיבת חכמי לובלין, וכן סייעה להקמת רשת בית יעקב.
בשנת תרפ"ה תכננו ראשי הקרן לגייס 100,000 דולר, ויצאו במבצע קניית שטרות תעודה על תרומתם (מעין קבלות) המכריזות על היותם שותפים לעולם התורה.
בהמשך השנים המשיכה הקרן עם דרך פעולה זו.
נשיא הקרן הרבי מפשמישל נסע לאסוף כספים לטובת הקרן כך למשל אסף בשנת תרפ"ה 500,000 כתרים אוסטריים במסעו באוסטריה, ובשנת תרפ"ט בגרמניה 660,000 כתרים.
פועלה של הקרן פחת עקב עליית הנאצים לשלטון והצרת רגלי היהודים בגרמניה ובשאר אירופה, אך היא תפקדה עד פרוץ מלחמת העולם השנייה.
קרן טרנר אייל (נולדה ב-3 במאי 1979) היא מנהלת ישראלית אשר כיהנה כמנכ"לית משרד האוצר ומשרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
טרנר אייל היא בעלת תואר ראשון בכלכלה ומנהל עסקים בהצטיינות יתרה ותואר שני במנהל עסקים, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 2004 החלה לעבוד באגף התקציבים במשרד האוצר, בו שימשה רכזת צוות התחבורה ורכזת בכירה של צוות פנים ועובדים זרים.
במסגרת זו הייתה דירקטורית בחברת דואר ישראל וברכבת ישראל.
בנובמבר 2011 עברה למשרד התחבורה וכיהנה כסמנכ"לית תשתיות ותיאום תחבורתי.
בהמשך מונתה למשנה למנכ"ל המשרד.
ביולי 2016 מונתה למנכ"לית משרד התחבורה, תחת שר התחבורה ישראל כ"ץ, עד חודש יוני 2020, האישה הראשונה שכיהנה בתפקיד.
היא זכתה לשבחים על תפקודה משרי התחבורה ישראל כ"ץ ובצלאל סמוטריץ'.
עם השבעת ממשלת ישראל ה-35. שר האוצר הנכנס, ישראל כ"ץ, מינה אותה למנכ"לית משרד האוצר, במקומו של המנכ"ל הפורש שי באב"ד.
היא החלה את תפקידה כמנכ"לית בחודש יוני 2020 ולאחר שלושה חודשים הודיעה על פרישתה מהתפקיד.
בספטמבר 2021 מונתה לדירקטורית בחברת הנדל"ן המניב "אמות השקעות".
באוקטובר 2021 הצטרפה כשותפה לקרן הון סיכון וינטג'.
טרנר אייל הייתה נשואה ליוני אייל ולזוג שלושה ילדים.
הם התגרשו בשנת 2021. טרנר אייל מתגוררת במושב הדר עם בעמק חפר בו גדלה.
היא אחייניתו של ראש עיריית באר שבע ומפכ"ל המשטרה לשעבר, יעקב טרנר.
קרן ווגטמן היא מתמטיקאית אמריקאית.
ווגטמן עוסקת בעיקר בתורת החבורות הגאומטרית ובתורת הקשרים.
ב-1986 הציגה עם Mark Culler מודל גאומטרי לחבורת האוטומורפיזמים החיצונית של החבורה החופשית, הקרוי "החלל החיצון".
ווגטמן זכתה במספר פרסים במהלך השנים.
ב-2007 נשאה את הרצאת נתר השנתית.
קרן ווגטמן נולדה בפיטסבורג קליפורניה.
שאיפתה ללמוד מתמטיקה החלה בזמן שהשתתפה כנערה במחנה קיץ, שהפעילה קרן NSF באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
קרן ווגטמן סיימה את לימודי התואר הראשון, וכן את הדוקטורט בנושא תורת הקשרים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
המנחה שלה בעבודת הדוקטורט היה ג'ון ווגונר.
לאחר נדודים ברחבי העולם התיישבה קרן ווגטמן באוניברסיטת קורנל, שם קודמה לדרגת פרופסור מן המנין.
לאחר פרישתה מאוניברסיטת קורנל, משמשת ווגטמן כפרופסור באוניברסיטת וורויק וכעורכת במגוון ירחונים מתמטיים כמו Journal Of The AMS.
במהלך השנים זכתה ווגטמן במגוון פרסים על עבודותיה, בין היתר:
חלק גדול ממחקרה של קרן ווגטמן דן בחבורת האוטומורפיזמים החיצונית של החבורה החופשית .
במחקר שערכה עם מארק סולר בשנת 1986, הם הגדירו מרחב הנקרא Culler–Vogtmann Outer space שמשמש לחקר החבורה הזאת.
תרומתה הרבה של קרן ווגטמן באה לידי ביטוי אף בתחומים נוספים מלבד המתמטיקה.
לדוגמה, מחקר, שערכה בשנת 2001 ביחד עם לואיס בילרה מאוניברסיטת קורנל וסוזן הולמס מאוניברסיטת סטנפורד, עסק בתחום הביולוגיה.
במחקר, שהתבסס על רעיונות מתחום החבורות הגאומטרית וממרחבי (CAT(0 הם ניסו והצליחו לחשב את רמת הדיוק בעצים פילוגנטיים (עצים אבולוציוניים) ואת השוני בין עץ אחד למשנהו.
בכך הם פתרו בעיה רבת שנים בתחום הביולוגיה המתמטית.
בעזרת המידע, שנאסף, חוקרים הצליחו לפתח אלגוריתם לחישוב הדיוק של עצים אבולוציוניים בו משתמשים כיום ביולוגים.
קרן וינשל מרגל (Keren Weinshall Margel) (נולדה ב-1978) היא פרופסור מן המניין וסגנית דיקן בפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית, חברת האקדמיה הצעירה הישראלית למדעים, ומופקדת הקתדרה גוט-דרייפוס ליישוב סכסוכים.
כיהנה כמנהלת-המייסדת של מחלקת המחקר של הרשות השופטת וחוקרת את תחום המשפט האמפירי בישראל.
נולדה לחנה ולפרופ' שלמה מרגל, חבר סגל המחלקה לכימיה באוניברסיטת בר-אילן.
בשנת 2003 סיימה וינשל בהצטיינות תארים ראשונים במשפטים ובמדע המדינה באוניברסיטת תל אביב.
בתום לימודיה התמחתה בכנסת ועבדה עד 2007 כיועצת משפטית בוועדת החוקה, חוק ומשפט של הכנסת, תוך כדי לימודים לתואר שני במדע המדינה, אותם סיימה בשנת 2007 כראשונה במחזור.
בשנת 2012 סיימה דוקטורט במדע המדינה מהאוניברסיטה העברית בהנחייתו של פרופ' מנחם הופנונג, ובשנים 2009–2010 התארחה כחוקרת עמיתה בבית הספר למשפטים שבאוניברסיטת הרווארד.
בשנת 2010 הקימה וינשל את מחלקת המחקר של הרשות השופטת, הממוקמת בבית המשפט העליון, במטרה לספק מידע וידע שיסייעו בניהול מערכת המשפט ובקידום מערכת הצדק והמשפט בישראל.
וינשל ניהלה את המחלקה עד שנת 2014 וביוזמתה צורפה ישראל כמדינה משקיפה בוועידה האירופאית ליעילות הצדק של מועצת אירופה בשנת 2014 עזבה וינשל את הרשות השופטת למינוי כמרצה בכירה בפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית, כאשר דילגה על דרגת "מרצה".
בשנת 2018 יצרה וינשל, יחד עם פרופ' לי אפשטיין ואנדי וורמס, מאגר נתונים משפטי ביג דאטה ראשון בישראל, הכולל מידע מקיף על כל החלטות בית המשפט העליון מ-2010. המאגר נגיש לציבור באינטרנט''.
וינשל זכתה בפרסים ומלגות רבים על מחקריה, בהם פרס גורני לחוקר מצטיין במשפט ציבורי, פרס חשין לחוקרת צעירה, פרס רקטור האוניברסיטה העברית, מענק מחקר של הקרן הלאומית למדע ועוד.
בין השנים 2010 ל-2017 וינשל פרסמה ספר בנושא קבלת החלטות של שופטי בית המשפט העליון בישראל וחמישה עשר מחקרים בכתבי עת מובילים בישראל ומחוצה לה.
וינשל נשואה לשופט בית משפט השלום בירושלים, אליעד וינשל-מרגל.
דודתה מצד אביה היא חברת הכנסת לשעבר גילה פינקלשטיין.
וינשל מתמחה במחקר אמפירי של מוסדות משפטיים ודיווחה במספר ראיונות כי בחרה בתחום כי הוא משלב "מחקר אקדמי עם אפשרות להשפיע באופן פרקטי על העולם".
מחקריה של וינשל הביאו להחלטות מדיניות משמעותיות במערכת המשפט בישראל, למשל העלאת תקני שופטים בשנת 2014, נוהל חדש לטיפול בדיוני בתי המשפט בשנת 2014 ושינוי הטיפול ברישום תובענה ייצוגית.
מחקריה של וינשל מצוטטים עשרות פעמים על ידי בית המשפט העליון וכן בערכאות שיפוטיות נמוכות יותר.
אידאולוגיה וחוק בפסיקת בית המשפט העליון (2016)
קרן וינשל-מרגל ויפעת גלון "ההשפעה של תיקון החוק בעניין הבניית שיקול־הדעת השיפוטי בענישה על גזירת מאסרים", עיוני משפט לח, 221 (2016).
קרן וינשל-מרגל ואלון קלמנט "יישום חוק תובענות ייצוגיות בישראל – פרספקטיבה אמפירית" משפטים (כתב עת) כה, 709 (2016).
אורן גזל-אייל וקרן וינשל-מרגל "כוחה של התביעה בהליכים הפליליים – מחקר אמפירי", משפטים מד, 835 (2015).
קרן וינשל-מרגל, ענבל גלון, יפעת טרבולוס "יצירת מדד משקלות תיקים להערכת העומס השיפוטי בישראל", משפטים מד 769 (2015).
קרן חֹכמה (נולדה ב-12 בנובמבר 1974) היא כוריאוגרפית ובמאית טלוויזיה, פרסומות וקליפים ישראלית.
זוכת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לבימוי הטוב ביותר.
חכמה פעלה כרקדנית וככוריאוגרפית מחוץ לישראל.
בשנת 1999, שבה לישראל כדי להשתתף בפסטיבל 'הרמת מסך'.
באותה התקופה, אף על פי שמעולם לא למדה בימוי, היא ביימה את הקליפ "עמוק במים" של להקת מלכת הפלקט.
הזמר, אסף אמדורסקי, התרשם מהתוצאה וביקש ממנה לביים קליפ גם עבורו, ומאז החלה לעסוק בבימוי קליפים ובאותה שנה זכתה בפרס קליפ השנה על בימוי הקליפ לשיר "אריק" של שלומי שבן.
בשנת 2006, החלה לביים מערכונים בתוכנית ארץ נהדרת.
חכמה זכתה בפרס MTV על בימוי הקליפ המרסדס של להקת מרסדס בנד.
בשנת 2008, ביימה את התוכנית רד בנד ביחד עם הבמאי איתן צור, ובשנת 2009 זכתה על בימוי זה בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לבימוי הטוב ביותר בסדרה קומית.
בשנת 2018, ביימה את הקליפ לשיר "Toy", של נטע ברזילי, שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון במאי 2018.
חכמה הייתה אחראית על בימוי הגלויות באירוויזיון 2019 אשר התקיים בעיר תל אביב, ומשודרות במשך 40 שניות לפני שכל מתמודד עולה לשיר על הבמה.
חכמה נשואה למוזיקאי גל תורן, סולן להקת מרסדס בנד, ולשניים שלוש בנות אילי, ניאה וראני.
קרן השקעות סקיי היא קרן השקעות פרטיות ישראלית, המנהלת הון של יותר מ-800 מיליון דולר, ב-4 קרנות, שגויסו בעיקר ממשקיעים מוסדיים בישראל ומחוצה לה.
קרן סקיי הוקמה בשנת 2005 על ידי צבי יוכמן וניר דגן.
לפני הקמת הקרן, השניים היו שותפים במשרד סוארי-יוכמן, אותו הקים צבי יוכמן יחד עם פרופסור יצחק סוארי ב-1989. הקרן הראשונה של סקיי, שהוקמה ב־2005, גייסה 120 מיליון דולר.
ההשקעות הראשונות של הקרן כללו רכישת השליטה בסוכנות השמה "אדם מילא" ו-23% ממניות במתחרה "קבוצת פילת", אותם ניסתה ללא הצלחה למזג.
הקרן השנייה הוקמה ב־2011 בגיוס של 150 מיליון דולר.
בינואר 2017 גייסה לקרן השלישית סכום של 200 מיליון דולר.
בינואר 2022, גויסה הקרן הרביעית בהיקף של 350 מ' דולר.
הקרן מתמחה ברכישת שליטה בחברות ישראליות בוגרות, תוך מעורבות בהשבחתן לאורך שנים עד למכירתן.
תחומי השקעות הקרן כוללים תעשייה, מסחר, שירותים ותקשורת.
קרן התשובה היא עמותה לשיקום עבריינים מעולם הפשיעה, האלימות והסמים, והשבתם לחיק החברה בישראל.
העמותה נוסדה בשנת 1972 על ידי הרב אברהם חזן, במהלך כהונתו כרב הראשי של משטרת ישראל, משמר הגבול ושירות בתי הסוהר, במטרה לאפשר לאסירים משוחררים לחיות אורח חיים דתי, ללמוד תורה ולהתפרנס מחוץ לגבולות הכלא.
הרב חזן עמד בראש העמותה במשך 31 שנים, עד לפטירתו.
החל משנת 2003 עומד בראש העמותה בנו, רו"ח יואל חזן.
העמותה דוגלת בשיקום דרך לימוד אודות נפש האדם, לימוד התורה, וסיוע בשגרת חיים והקמת משפחה, מה שיגרום לאסירים ועבריינים להאמין בעצמם ולחזור לחיים הרגילים, וגם בסלילת דרך כלכלית ובמקביל לעבוד או ללמוד במסגרות רגילות.
לאורך השנים סייעה העמותה בשיקום מאות אסירים והקימה שלושה הוסטלים גדולים לשיקום אסירים.
קרן התשובה זוכה גם לעידוד ותמיכה מצד שירות בתי הסוהר.
מחקר שערכה נציבות שב"ס בסוף 1999 העלה כי 92% מכלל מטופלי קרן התשובה לא חזרו לבתי הסוהר.
יש לנתון זה משמעות רבה: בעוד שהממוצע הארצי של שיבה לבתי הסוהר לאסירים ללא תוכנית שיקום, מגיע לממדים של 67%, חוזרים לבתי הסוהר רק 8% מקרב מטופלי קרן התשובה.
עבודת מחקר שביצע הקרימינולוג ד"ר אורי טימור, כיום מרצה באוניברסיטת בר-אילן, למען קבלת תואר דוקטור באוניברסיטה העברית, העלתה כי נתונים אלה מובהקים ומתקיימים לאורך כל הדרך, ולדברי החוקר המצב בשטח אפילו אופטימי יותר מבחינת הישגי קרן התשובה.
לאחר כניסתו של יואל חזן לתפקיד יו"ר העמותה, נוספו לפעילות העמותה מישורים נוספים של עזרה למשפחות במצוקה וסיוע לארגונים כמו מכינות ושיקום בני נוער תחת השם החדש "קרן חזן - ע''ש ולעילוי נשמות הרב אברהם ורוחמה חזן"
בשנת 2017 החל שיתוף פעולה בין קרן התשובה למכינה קדם-צבאית "מכינת ליאל" ע"ש סמ"ר ליאל גדעוני, הפונה לנוער במצבי סיכון אשר קיבל פטור משירות צבאי.
המכינה משמשת עוגן שיקומי ומציעה סט כלי טיפול ייחודיים: חוות סוסים טיפולית, כלבייה לאילוף כלבים של המכינה, קורסים והכשרות מקצועיות ועוד.
אחוזי הגיוס לצבא לאחר המכינה עומדים על כ-90%.
במכינה מקיימים מסגרת בוגרים אשר מלווה את הבוגרים בזמן שירותם הצבאי על מנת למנוע הידרדרות ונשירה מהמסגרת הצבאית.
מסגרת הבוגרים מאפשרת גם תמיכה של מקום מגורים לחיילים בודדים אשר חלקם בוגרי המכינה.
קרן טנדלר (26 בספטמבר 1979, ה' בתשרי ה'תש"ם, רחובות, ישראל – 12 באוגוסט 2006, י"ט באב ה'תשס"ו, דרום לבנון) הייתה המכונאית המוטסת הראשונה במערך המסוקים הכבדים יסעור.
נהרגה במלחמת לבנון השנייה, בעת שירות מילואים בטייסת 114, והיא האישה היחידה שנהרגה כחיילת צה"ל במלחמה זו.
טנדלר נולדה ב-26 בספטמבר 1979 ברחובות לריואנה ולדן.
היא הייתה שחיינית מקצועית והתאמנה בקבוצת מכבי "וייסגל" רחובות ובקבוצת "מאסטרס" יפאורה שבעיר.
היא השתתפה בתחרויות שחייה וזכתה במדליות רבות.
ב-1997 יצאה לטירונות מוקדמת והמשיכה לעתודה הטכנולוגית בתחום הנדסת מכונות.
בשנת 2000 התגייסה לחיל האוויר ושירתה כמכונאית קרקע בבסיס תל נוף.
בינואר 2001 יצאה לקורס מכונאים מוטסים, שבו הייתה האישה היחידה, ובתום הקורס שירתה כמכונאית מוטסת בטייסת 114. ב-2005 פרשה טנדלר משירות הקבע והחלה ללמוד משפטים במכללה למינהל.
בעת שפרצה מלחמת לבנון השנייה הייתה טנדלר בשירות מילואים בתנאי קבע.
במהלך המלחמה סירבו מפקדיה להוציאה למשימות מעבר לקווי האויב, אולם לאחר שהביעה את התנגדותה לאפלייתה על רקע מינה, הוחלט כי תוכל לצאת לטיסות מבצעיות מעבר לקווי האויב וב-11 באוגוסט החלה לטוס בטיסות מבצעיות מעבר לגבול ישראל–לבנון.
ב-12 באוגוסט, יצא המסוק שבו טסה, במסגרת מבצע שינוי כיוון 11, להנחתת כוחות בעומק לבנון.
לאחר הנחתת הכוחות, בעת המראת המסוק, ירו פעילי חזבאללה טיל לעברו והוא נפגע והתרסק.
חמשת אנשי הצוות שהיו על המסוק נהרגו.
את חילוץ גופתה של טנדלר ביצעו לוחמים מיחידת שלדג, יחידה 669 ויחידת הניוד, והיא הובאה למנוחות ב-16 באוגוסט בבית העלמין הצבאי ברחובות.
גביע קרן טנדלר לשחייני נוער בוגרים ומאסטרס נערך משנת 2016 בכל שנה.
ידידות טורונטו היא קרן פילנתרופית שהוקמה בשנת 2008 בתמיכת קרן פרידברג, המסייעת לקידום והעצמת קבוצות מפריפריה חברתית בישראל ומובילה לצמצום פערים בחברה הישראלית.
המחזור הכספי של פעילות העמותה בשנת 2023, עמד על למעלה מ-31 מיליון ש"ח.
מהקמתה ועד אוקטובר 2024 עמד בנשיאות הקרן ד"ר דב פרידברג, ובתפקיד מנכ"ל הקרן שימש משה שפירא.
במועד זה הסתיים הקשר בין קרן פרידברג לידידות טורונטו, לאחר שקרן פרידברג השקיעה בידידות טורונטו לאורך השנים כ-800 מיליון ש"ח.
המנכ"ל הנוכחי של העמותה הוא שאלתיאל סבן.
בשנת 2021 הוענק לקרן "אות שר הבריאות" עבור תוכנית 'אל הנפש'.
החזון של הקרן הוא יצירת "אקזיט חברתי", בו יוטמעו התוכניות והמודלים דלהלן במערכות הציבוריות בישראל, ויחוללו שינוי מהותי בשטח.
1. מיפוי ואיתור צורך חברתי.
5. הטמעת המודל במערכות הציבוריות בישראל.
דוגמה לאקזיט חברתי ניתן לראות בפרויקט "דף חדש" שפותח על ידי הקרן והופעל על ידה במשך 7 שנים.
הפרויקט עסק במתן סיוע לנשים אשר סיימו את שהותן במקלטים לנשים מוכות.
הפרויקט הוטמע במערכות הציבוריות ופועל כיום במימון ממשלתי על ידי עמותת "בעצמי".
חלק ממיזמי הקרן מתקיימים בשיתוף פעולה עם משרדים ממשלתיים, דוגמת משרד החינוך ומשרד העבודה והרווחה, רשויות מקומיות דוגמת עיריית ירושלים, מוסדות חינוך דוגמת מרכז בית יעקב בא"י רשת בני עקיבא, וארגוני המגזר השלישי דוגמת קרן אדמונד ספרא וקרנות המוסד לביטוח לאומי.
בין הישגיה הבולטים של הקרן ניתן למנות את אימוץ מודל תוכנית "דף חדש" על ידי משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים, בשנת 2019.
הישג בולט נוסף הוא תיקון 73 לחוק ההוצאה לפועל, לפיו כספים המגיעים לחייב במסגרת תוכניות ממשלתיות ואשר נקבעו בחוק כסיוע להורה עצמאי, יהיו מוגנים מפני עיקול בידי צדדים שלישיים, במסגרת הליכים בהוצאה לפועל.
התיקון לחוק בוצע ביולי 2023.
הזנקים: פרויקט "הזנקים" מבוצע תוך שיתוף פעולה עם משרד הכלכלה והתעשייה, ובמסגרתו מוענק לקבוצת חרדים וחרדיות סיוע מקיף לרכישת הכשרה אקדמאית והשמה בחברות היי-טק מהשורה הראשונה.
קול אחת: בבמסגרת פרויקט "קול אחת" הקרן מסייעת להורים עצמאיים (חד הוריים) למצות את זכויותיהם ובמקביל להגדיל את שכר העבודה שלהם.
לשם כך היא פועלת להסרת חסמים מבניים ולקידום מענים וזכויות, ומעניקה הכשרות מקצועיות כולל השמה במשרות איכותיות וליווי אישי, לצד ייעוץ וסיוע משפטי.
קידום: במסגרת פרויקט "קידום", הקרן מסייעת למשפחות שנקלעו למשבר כלכלי ורגשי עקב משבר הקורונה, באמצעות הענקת תמיכה רגשית וסיוע לחזרה יעילה לשוק העבודה'.
תעודה: במסגרת פרויקט "תעודה", בשיתוף קרן ספרא, הקרן מסייעת לנערות מקבוצות סיכון להגיע להישגים גבוהים בבגרויות בעברית, מתמטיקה ואנגלית, כגורף שימנף את הצלחתם להיחלץ מהמצוקה.
פרויקטים בתחום ילדים ונוער במצבי סיכון
לפידות: במסגרת פרויקט "לפידות", הקרן מעניקה ידע, כלים והכשרה לנשות מקצוע העובדות עם נערות וצעירות בסיכון מרקע חרדי ומקדמת מענים קבוצתיים ופרטניים לנערות אלו..
אורים: מיזם המבוצע תוך שיתוף פעולה עם 'קרנות הביטוח הלאומי', ובמסגרתו הקרן מסייעת להורים בסיכון לפתח את "המסוגלות ההורית" שלהם.
הפרויקט מלווה במחקר על ההשפעות ארוכות הטווח של התהליך.
סביבה בטוחה: במסגרת פרויקט "סביבה בטוחה", הקרן מסייעת לבתי ספר חרדים לפעול באופן מיטבי במטרה לייצר סביבה מוגנת מפגיעות מיניות עבור תלמידיהם.
עלומים: במסגרת פרויקט "עלומים" המופעלת בבתי ספר דתיים-לאומיים, מועבר מידע מותאם לתלמידים ולהוריהם במטרה לקדם מיניות בריאה ולמנוע פגיעות מיניות במרחב הפיזי ובמרחב הווירטואלי.
פרויקטים בתחום קידום רווחה רגשית
אל הנפש: פרויקט "אל הנפש" נועד לתת סיוע רגשי איכותי לתלמידי מערכת החינוך החרדית הזקוקים לכך.
התכנית פועלת בשלושה צירים מקבילים: הכשרה איכותית לצוותי החינוך, הנגשת טיפולים מקצועיים וסבסוד שלהם.
במסגרת הפרויקט משתתפים כ-300 מוסדות חינוך, למעלה מ-600 מטפלים והוענק עד כה סיוע לאלפי ילדים ובני נוער.
האנציקלופדיה התלמודית - הקרן תומכת ב'אנציקלופדיה התלמודית' באמצעות סיוע להקמת בית מדרש ייעודי והכשרת חוקרים נוספים, במטרה להשלמת מלאכת כתיבת כל ערכי האנציקלופדיה עד שנת 2024.
מיזם "טיפול באובדנות" של בית החולים שניידר.
מרכז החירום החרדי לנפגעי תקיפה מינית של עיריית ירושלים.
קרן טנא היא קרן השקעות פרטית ישראלית שנוסדה בשנת 2004 על ידי ד"ר אריאל הלפרין.
ההשקעות של הקרן מתרכזות בחברות תעשייה ישראליות עם פוטנציאל פיתוח וצמיחה מחוץ לישראל, אחרי שבתחילת דרכה הדגש שלה היה השקעות בחברות קיבוציות.
בשנת 2004 גייסה את הקרן הראשונה שלה, בגובה 70 מיליון דולר, וביצעה 6 השקעות בחברות: אבן קיסר, נטפים, בלו - אי טכנולוגיות מים, EMI Microwave, אמן יציקות בלחץ גבוה, ו-Hanita Coatings.
בשנת 2006 גייסה קרן שנייה בגובה 160 מיליון דולר וביצעה 9 השקעות בחברות: קיונרג'י, ת.א.ג.
(מהנדסים), פישמן טכנולוגיות תרמיות, פלזית תעשיות, אבן קיסר, טלדור כבלים ומערכות, כרומגן, ריקור מערכות ואקום וקריאוגניקה.
בשנת 2013 גייסה קרן שלישית בגובה 310 מיליון דולר וביצעה 9 השקעות בחברות: אבן קיסר, טלפייר, מעבדות שרון, סקודיקס, Ortal, תנובות שדה ומטע, TIBA Parking, גדות אגרו, קבוצת גדות.
בשנת 2017 גייסה קרן רביעית בגובה 410 מיליון דולר וביצעה 7 השקעות בחברות: noga, חוליות, habonim, דלתות חמדיה, אופטימקס, טרפילוג, Ahern.
קרן ויקימדיה נגד הסוכנות לביטחון לאומי היא תביעה משפטית שהוגשה על ידי האיגוד האמריקאי לחירויות אזרחיות בשם קרן ויקימדיה ומספר ארגונים נוספים נגד הסוכנות לביטחון לאומי, מחלקת המשפטים של ארצות הברית ומעורבים נוספים בטענה למעקב המונים אחר משתמשי ויקיפדיה שבוצע על ידי ה-NSA.
בתביעה נכתב כי מערכת המעקב המכונה "Upstream" מפרה את התיקון הראשון לחוקת ארצות הברית המגן על חופש הביטוי ואת התיקון הרביעי לחוקת ארצות הברית המגן מפני חיפוש, פריצה או תפיסה שרירותיים ולא סבירים על ידי השלטון.
התביעה הוגשה לבית המשפט המחוזי של ארצות הברית במחוז מרילנד, מפני שמרכזה של ה-NSA הוא בפורט מיד שבמרילנד.
באוקטובר 2015 התביעה נדחתה על ידי השופט ט.ס.
אליס השלישי בטענה כי התביעה מתבססת על הסתברויות והשערות בלבד, וארבעה חודשים לאחר מכן ערערה על כך קרן ויקימדיה לבית המשפט הפדרלי הרביעי לערעורים של ארצות הברית.
בית המשפט לערעורים קבע כי טענתה של קרן ויקימדיה היא סבירה, ואישר את המשך הליך הערעור, אך קבע כי קרן ויקימדיה היא התובעת היחידה אשר לטענותיה יש בסיס משפטי חזק מספיק.
מלבד קרן ויקימדיה, התובעים המקוריים היו הארגונים Human Rights Watch, הסניף האמריקאי של אמנסטי אינטרנשיונל, Washington Office on Latin America, האיגוד הלאומי של הסנגורים הפליליים, PEN America, הקרן העולמית לנשים ומכון רת'רפורד, וכן השבועון "The Nation".
מערכת המעקב "Upstream" נחשפה לראשונה בחודש מאי 2013 בידי אדוארד סנודן, אנליסט לשעבר של ה-NSA, במסגרת חשיפת פרשת הציתותים בארצות הברית.
לאחר שחלק מהחומר שנחשף כלל שקופיות שהתייחסו ספציפית לוויקיפדיה כיעד למעקב, הגישה קרן ויקימדיה תביעה משפטית נגד ה-NSA בטענה להפרת התיקונים הראשון והרביעי לחוקת ארצות הברית.
בעת שהממשלה אישרה את קיומה ופעולותיה של מערכת המעקב "Upstream" והודתה כי היא מקיימת גם חיפושים אקראיים ללא חשד סביר, הצטרפו לתביעה ארגונים נוספים בטענה שהם עוסקים בכמויות גדולות מאוד של פעילויות תקשורת בינלאומיות, ומערכת המעקב בוודאי הפרה גם את זכויותיהם כשניתחה את ההתקשרויות שלהם.
ב-6 באוגוסט 2015 הגישה ההגנה בקשה לפסילת התביעה וטענה כי התובעים לא הוכיחו באופן סביר שהם נפגעו מאיסוף הנתונים על ידי מערכת המעקב, ועל כן אין להם זכות עמידה.
בתגובה לכך, קרן החזית האלקטרונית הגישה מסמך מידיד בית המשפט בשם מספר ספריות ומוכרי ספרים, בו נטען כי "הממשלה טועה באמירתה שארגונים כמו ויקימדיה אינם יכולים לייצג את זכויות התיקון הראשון של משתמשיה.
מערכת המעקב שואבת את האינטראקציות המקוונות של הקוראים עם ספריות וחנויות ספרים, הכוללות מידע רגיש כמו בחירת הקוראים בחומר קריאה, המוגן על ידי התיקון הראשון.
כפי שהסביר בית המשפט העליון, הערבות החוקתית לחופש הביטוי כוללת גם הגנות על הדברים הנלווים לחופש הביטוי: פרסום וקבלת מידע באופן אנונימי והתקשרות פרטית.
רשימות קריאה הן דוגמה מצוינת: אם הממשלה יודעת מה אתה קורא - סביר שתחשוב פעמיים לפני שתבחר בספרים שנויים במחלוקת או מביכים.
על כן, כספקי המילה הכתובה, ספריות ומוכרי ספרים הם המגנים הטבעיים על זכויות התיקון הראשון של הקוראים.
וכמובן, משתמשי האינטרנט הקוראים ועורכים מאמרים בוויקיפדיה זכאים באופן דומה להגנה זו, כלומר - יש להעניק לוויקימדיה סמכות להעלות את זכויות התיקון הראשון של משתמשיה".
שני הצדדים הציגו טיעונים בעל-פה בדיון שנערך ב-25 בספטמבר 2015, וב-23 באוקטובר 2015 נדחתה התביעה על ידי שופט בית המשפט המחוזי של ארצות הברית במחוז מרילנד ט.ס.
אליס השלישי בטענה כי התביעה מתבססת על הסתברויות והשערות בלבד, וכי אינה יכולה להוכיח באופן סביר שהארגונים הם תחת מעקב של מערכת המעקב "Upstream", ועל כן אין לתביעה זכות עמידה.
ב-17 בפברואר 2016 הגישו התובעים ערעור לבית המשפט הפדרלי הרביעי לערעורים של ארצות הברית.
ב-23 במאי 2017 קיבל בית המשפט את טענת התובעים, והורה לבית המשפט המחוזי במרילנד להמשיך את הליכי המשפט.
עם זאת, בית המשפט לערעורים קבע כי קרן ויקימדיה היא היחידה מבין התובעים שיש לה עילה מספקת להמשך המשפט, ודחה את טענות התובעים האחרים.
ב-16 בדצמבר 2019 קבע בית המשפט המחוזי כי לקרן ויקימדיה אין עילה מספקת להמשך התביעה.
ב-14 בפברואר 2020 הגישה הקרן ערעור נוסף.
הערעור נידון במרץ 2021 ונדחה בספטמבר 2021. בית המשפט קיבל את עמדת הממשל שלא ניתן להמשיך בדיונים כיוון שהמדינה מוגנת מפני הליכים שיאלצו אותה לחשוף סודות ביטחוניים .
הגנה זו מאפשרת למדינה למנוע את המשך המשפט מבלי שיישמעו הטיעונים המהותיים בעתירה.
ויקימדיה עתרה לבית המשפט העליון נגד ההחלטה, אך בפברואר 2023 סירב בית המשפט העליון לדון בתיק, ובכך הסתיימו ההליכים.
קרן טננבאום (נולדה ב-1982) היא זמרת, יוצרת וכנרת ישראלית.
קרן טננבאום נולדה בשם יסמין ובגיל צעיר שכנעה את הוריה לשנות את שמה לקרן.
החלה את דרכה המוזיקלית בגיל 4 עם כינור קטן ובמהרה סומנה כילדת פלא בעולם הקלאסי.
כבר בגיל 14 ניגנה כסולנית ברחבי העולם בליווי מיטב המנצחים והתזמורות, כולל קונצרט ענקי למרגלות מגדל אייפל, לציון מלאת יובל למדינת ישראל, שם ניגנה את הקונצ'רטו לכינור של מנדלסון מול קהל של רבבות.
בגיל 16 התקבלה עם מלגה מלאה לבית הספר ג'וליארד בניו יורק, אולם לאחר שנה שבה לישראל בגלל פציעה ביד שמנעה ממנה לנגן במיטבה.
היא החלה ללמוד באקדמיה למוזיקה על שם רובין בתל אביב ובהמשך הצטרפה ללהקת מיומנה בה הייתה חברה כשש שנים.
כשעזבה את מיומנה הפכה להיות זמרת הליווי ונגנית בהופעות של שלמה ארצי ובמקביל, ניגנה באולפני המוזיקה המבוקשים ביותר.
בין הזמרים שטננבאום ניגנה באלבומים שלהם ניתן למנות, מלבד שלמה ארצי, את עידן רייכל, רמי פורטיס, מוש בן ארי, ריטה, רמי קלינשטיין ודודו טסה.
ב-2017 החליטה טננבאום לעבור לקדמת הבמה והוציאה את אלבום הבכורה שלה "שיקוף מוחין", שאת סגנונו כינתה "רוק עננים אלקטרוני אסוציאטיבי".
ב-2018 הופיעה עם הרכב המיתרים שלה "Strings Attached" בפסטיבל אישה במסגרתו ביצעה את שיריהן של גיבורות המוזיקה בעשורים האחרונים לצד שירים מקוריים שלה ובעיבודים חדשים עם דגש על מיתרים.
ב-2020 אירחה טננבאום את הזמר דניאל סלומון במופע משותף בפסטיבל קשת אילון.
קרן ואור היא סדרת טלוויזיה מונפשת בריטית לילדים, שנוצרה על ידי חברות ההפקה "דינמו הפקות" (אותה חברת היצור של הסדרות: חבורת אבאדס ודובים ונהנים) ו"עדן הפקות".
בבריטניה הסדרה שודרה ב CITV בשנת 2011, בישראל הסדרה שודרה לראשונה בערוץ לולי בשנת 2012.
הסדרה בת עונה אחת ובת פרקים באורך 7 דקות.
שיר הפתיחה של התוכנית בוצע על ידי גיתית שובל.
קרן השמש ואור הירח נפגשים בכל פרק כדי לצפות בבעלי חיים שונים, תוך כדי הם מכירים את מושגי החיות הקיימים וילמדו עליהם.
בסוף ובתחילתו של כל פרק קרן או אור ישנו או הסתכלו על העולם.
קרן (Soli): שמש צהובה, אחת הדמויות הראשיות, שומרת את סרטוני הוידאו שלה בעננים.
אור (Mo): ירח כחול, אחד הדמויות הראשיות, שומר את סרטוני הווידאו שלו בכוכבים.
הדיבוב העברי הופק על ידי רעות סמדר ובוים על ידי גדי לוי.
שם הדמותמדבב\ת בעבריתקרןשחר קדושאוריובל לייפמן
קרן השקעות היא שיטה להשקיע כסף יחד עם משקיעים אחרים כדי לנצל את היתרונות של פעילות בקבוצה, כגון הפחתת סיכוני ההשקעה.
העסקת מנהלי השקעות מקצועיים, שיכולים להשיג תשואות גבוהות יותר וניהול סיכונים טוב יותר;
ניצול יתרון לגודל, כלומר עלויות עסקה נמוכות יותר;
הגברת פיזור הנכסים כדי להפחית חלק מהסיכון הלא-שיטתי.
לא ברור אם מנהלי השקעות פעילים מקצועיים יכולים לשפר באופן עקבי תשואות מתואמות לסיכון בסכום העולה על עמלות והוצאות ניהול ההשקעות.
המינוח משתנה ממדינה למדינה, אך קרנות השקעה מכונות לעיתים בריכות השקעה, כלי השקעה משותפים, תוכניות השקעה משותפות, קרנות מנוהלות, או פשוט קרנות.
המונח הרגולטורי הוא מיזם להשקעה משותפת בניירות ערך סחירים, או בקיצור מיזם השקעה משותף.
קרן השקעה עשויה להיות מוחזקת על ידי הציבור, כגון קרן נאמנות, תעודת סל, חברת רכישה למטרה מיוחדת או קרן סגורה, או עשויה להימכר רק בהנפקה פרטית, כגון קרן גידור או קרן הון פרטי.
המונח כולל גם כלים מיוחדים כגון קרנות נאמנות משותפות וקרנות נאמנות בנקאיות, שהן קרנות בניהול בנקים המיועדות בעיקר לערבב נכסים מתוכניות פנסיה או נאמנויות מתאימות.
קרנות השקעה מקודמות עם מגוון מטרות השקעה, המכוונות לאזורים גאוגרפיים ספציפיים (למשל, שווקים מתעוררים או אירופה) או מגזרים תעשייתיים מוגדרים (למשל, טכנולוגיה).
בהתאם למדינה, יש בדרך כלל הטיה לשוק המקומי עקב היכרות וחוסר בסיכון מטבע.
קרנות נבחרות לעיתים קרובות על בסיס מטרות ההשקעה המוגדרות, ביצועי העבר שלהן וגורמים נוספים כגון עמלות.
קרנות ההשקעה המנוהלות המקצועיות הראשונות (המתועדות), כגון קרנות נאמנות, פעלו ברפובליקה ההולנדית.
איש העסקים מאמסטרדם אברהם ואן קטוויך (המכונה גם אדריאן ואן קטוויך) נחשב לעיתים קרובות כמייסד קרן הנאמנות הראשונה בעולם.
המונח "תוכנית השקעה משותפת" הוא מושג משפטי שמקורו בסדרת הנחיות האיחוד האירופי לוויסות השקעות וניהול קרנות נאמנות.
הנחיות למיזמים להשקעה משותפת בניירות ערך סחירים 85/611/EEC, כפי שתוקנו על ידי 2001/107/EC ו-2001/108/EC (המכונות בקיצור UCITS), יצרו מבנה כלל-אירופי, כך שקרנות העומדות בתקנות הבסיסיות שלהן יכולות להימכר בכל מדינה חברה.
המטרה הבסיסית של ויסות תוכניות השקעה משותפות היא שהמוצרים הפיננסיים הנמכרים לציבור יהיו שקופים מספיק, עם גילוי מלא לגבי טיב התנאים.
בבריטניה, החוק העיקרי הוא חוק השירותים הפיננסיים והשווקים 2000, כאשר חלק XVII, סעיפים 235 עד 284, עוסק בדרישות להפעלת תוכנית השקעה משותפת.
כלי השקעה משותפים עשויים להיווסד על פי דיני חברות, באמצעות נאמנות משפטית או על פי חוק.
אופי הכלי ומגבלותיו קשורים לעיתים קרובות לאופיו החוקתי ולכללי המס הנלווים לסוג המבנה בתוך תחום שיפוט נתון.
מנהל קרן או מנהל השקעות המנהל את החלטות ההשקעה.
מנהל קרן המטפל במסחר, התאמות, הערכת שווי ותמחור יחידות.
דירקטוריון או נאמנים השומרים על הנכסים ומבטיחים עמידה בחוקים, תקנות וכללים.
בעלי המניות או מחזיקי היחידות שבבעלותם (או שיש להם זכויות על) הנכסים וההכנסות הנלוות.
חברת "שיווק" או "הפצה" לקידום ומכירת מניות/יחידות של הקרן.
ראו להלן מידע כללי על צורות שונות של כלים בתחומי שיפוט שונים.
ערך נכסים נקי (NAV) הוא שווי נכסי הכלי פחות שווי התחייבויותיו.
שיטת החישוב משתנה בין סוגי הכלים ותחומי השיפוט ועשויה להיות כפופה לוויסות מורכב.
קרן פתוחה מחולקת באופן שוויוני למניות המשתנות במחירן ביחס ישיר לשינוי בערך ערך נכסים נקי של הקרן.
בכל פעם שמושקע כסף, נוצרות יחידות או מניות חדשות התואמות את מחיר המניה הנוכחי; בכל פעם שמניות נפדות, הנכסים הנמכרים תואמים את מחיר המניה הנוכחי.
בדרך זו אין היצע או ביקוש למניות, והן משקפות ישירות את הנכסים הבסיסיים.
קרן סגורה מנפיקה מספר מוגבל של מניות (או יחידות) בהנפקה ציבורית ראשונית (IPO) או באמצעות הנפקה פרטית.
אם המניות מונפקות ב-IPO, הן נסחרות לאחר מכן בבורסה לניירות ערך או ישירות דרך מנהל הקרן ליצירת שוק משני הכפוף לכוחות השוק.
המחיר שמקבלים המשקיעים עבור מניותיהם עשוי להיות שונה באופן משמעותי מערך נכסים נקי (NAV); הוא עשוי להיות ב"פרמיה" על ה-NAV (כלומר, גבוה ממנו) או, לעיתים קרובות יותר, ב"הנחה" ל-NAV (כלומר, נמוך ממנו).
בארצות הברית, בסוף 2018, היו 506 קרנות נאמנות סגורות עם נכסים משולבים של 0.25 טריליון דולר, המהווים 1% מהתעשייה האמריקאית.
קרנות סל (ETFs) משלבות מאפיינים של קרנות סגורות ופתוחות.
הן בנויות כחברות השקעה פתוחות או כנאמנויות יחידות (UITs).
תעודות סל נסחרות לאורך כל היום בבורסה לניירות ערך.
מנגנון ארביטראז' משמש לשמירה על מחיר המסחר קרוב לערך נכסים נקי של אחזקות התעודה.
בסוף 2018, היו 1,988 תעודות סל בארצות הברית עם נכסים משולבים של 3.3 טריליון דולר, שהיוו 16% מהתעשייה האמריקאית.
נאמנויות השקעה ביחידות (UITs) מונפקות לציבור רק פעם אחת עם יצירתן.
לנאמנויות אלו יש בדרך כלל תוחלת חיים מוגבלת, הנקבעת בזמן הקמתן.
משקיעים יכולים לפדות יחידות ישירות עם הקרן בכל עת (בדומה לקרן פתוחה) או לחכות לפדיון עם סיום תקופת הנאמנות.
לעיתים רחוקות יותר, הם יכולים למכור את יחידותיהם בשוק הפתוח.
בניגוד לסוגים אחרים של קרנות נאמנות, לנאמנויות השקעה ביחידות אין מנהל השקעות מקצועי.
תיק ניירות הערך שלהם נקבע בזמן הקמת הנאמנות.
בארצות הברית, בסוף 2018, היו 4,917 נאמנויות יחידות עם נכסים משולבים של פחות מ-0.1 טריליון דולר.
חלק מכלי ההשקעה המשותפים רשאים ללוות כסף כדי לבצע השקעות נוספות, תהליך המכונה מינוף.
אם השווקים צומחים במהירות, זה מאפשר לכלי לנצל את הצמיחה במידה רבה יותר מאשר אם הושקעו רק התרומות שנגבו.
עם זאת, הנחה זו פועלת רק אם עלות ההלוואה נמוכה מהצמיחה שהושגה.
אם עלויות ההלוואה עולות על הצמיחה, מתקבל הפסד נטו.
זה יכול להגביר מאוד את סיכון ההשקעה של הקרן על ידי תנודתיות מוגברת וחשיפה לסיכון הון מוגבר.
מינוף היה גורם תורם מרכזי לקריסת קרנות ההשקעה עם הון מפוצל בבריטניה בשנת 2002.
כלי השקעה משותפים משתנים בזמינותם בהתאם לבסיס המשקיעים המיועד שלהם:
כלים זמינים לציבור פתוחים לרוב המשקיעים בתחום השיפוט שבו הם מוצעים.
עשויות לחול מגבלות על גיל וגודל ההשקעה.
כלים בזמינות מוגבלת מוגבלים על ידי חוקים, תקנות או כללים למשקיעים מנוסים או מתוחכמים, ולעיתים קרובות יש להם דרישות השקעה מינימליות גבוהות.
כלים בזמינות פרטית עשויים להיות מוגבלים לבני משפחה או למי שהקים את הקרן.
הם לא נסחרים בפומבי ועשויים להיות מאורגנים למטרות תכנון מס או עזבון.
חלק מהכלים מתוכננים לתקופה מוגבלת עם פדיון כפוי של מניות או יחידות בתאריך מוגדר.
סוג יחידה או מחלקת מניות
כלי השקעה משותפים רבים מחלקים את הקרן למספר מחלקות של מניות או יחידות.
הנכסים הבסיסיים של כל מחלקה מאוגדים למעשה לצורכי ניהול השקעות, אך המחלקות נבדלות בדרך כלל בעמלות ובהוצאות המשולמות מתוך נכסי הקרן.
הבדלים אלה נועדו לשקף עלויות שונות הכרוכות בשירות משקיעים במחלקות שונות; לדוגמה:
מחלקה אחת עשויה להימכר דרך ברוקר או יועץ פיננסי עם עמלה ראשונית (עומס קדמי); מחלקה כזו עשויה להיקרא מניות קמעונאיות.
מחלקה אחרת עשויה להימכר ללא עמלה ישירות לציבור; מחלקה כזו נקראת "מניות ישירות".
מחלקה שלישית עשויה להיות עם מגבלת השקעה מינימלית גבוהה ופתוחה רק למוסדות פיננסיים; מחלקה כזו נקראת "מניות מוסדיות".
במקרים מסוימים, על ידי אגירת השקעות סדירות של יחידים רבים, תוכנית פרישה (כגון תוכנית 401(k)) עשויה להיות זכאית לרכוש "מניות מוסדיות" (וליהנות מהיחסי הוצאות הנמוכים שלהם בדרך כלל) גם אם אף אחד מחברי התוכנית לא היה זכאי באופן אישי.
אחד היתרונות העיקריים של השקעה משותפת הוא הפחתת סיכון ההשקעה (סיכון אשראי) באמצעות פיזור נכסים.
השקעה במניה בודדת עשויה להניב תשואה טובה, אך היא עלולה לקרוס מסיבות הקשורות להשקעה או אחרות (למשל, מרקוני).
אם כספך מושקע באחזקה כזו שנכשלה, אתה עלול לאבד את ההון שלך.
על ידי השקעה במגוון מניות (או ניירות ערך אחרים), סיכון ההון מופחת.
עקרון השקעה זה מכונה לעיתים פיזור סיכונים.
השקעות משותפות, מעצם טבען, נוטות להשקיע במגוון ניירות ערך בודדים.
עם זאת, אם כל ניירות הערך הם מאותו סוג של מחלקת נכסים או מגזר שוק, קיים סיכון שיטתי שכל המניות עלולות להיות מושפעות משינויים שליליים בשוק.
כדי להימנע מסיכון שיטתי זה, מנהלי השקעות עשויים לפזר את ההשקעות למחלקות נכסים שונות שאינן מתואמות באופן מושלם.
לדוגמה, משקיעים עשויים להחזיק בנכסיהם בחלקים שווים במניות ובאג"חים.
אם משקיע בודד היה צריך לרכוש מספר רב של השקעות ישירות, הסכום שהוא היה יכול להשקיע בכל אחזקה היה ככל הנראה קטן.
עלויות עסקה מבוססות בדרך כלל על מספר וגודל העסקאות, ולכן העלויות הכוללות של העסקים היו לוקחות נתח משמעותי מההון (משפיעות על רווחים עתידיים).
הפחתה או ביטול הצורך בהשקעת זמן אישי
משקיע שבוחר להשתמש בקרן השקעה כדרך להשקיע כספו אינו צריך להשקיע זמן אישי רב בקבלת החלטות השקעה, בביצוע מחקר השקעות או בביצוע עסקאות ממשיות.
במקום זאת, פעולות והחלטות אלה יבוצעו על ידי אחד או יותר ממנהלי הקרנות המנהלים את קרן ההשקעה.
מנהל הקרן, המקבל החלטות השקעה בשם המשקיעים, מצפה לתגמול.
תגמול זה נלקח לעיתים קרובות ישירות מנכסי הקרן כאחוז קבוע מדי שנה או לפעמים כעמלה משתנה (מבוססת ביצועים).
אם המשקיע ניהל את השקעותיו בעצמו, עלות זו נמנעה.
לעיתים, עלות הייעוץ פיננסי שמספק ברוקר או יועץ פיננסי מובנית בכלי.
עלות זו, המכונה לעיתים עמלה או Load (בארצות הברית), עשויה להיגבות בתחילת התוכנית או כאחוז מתמשך מערך הקרן מדי שנה.
אמנם עלות זו תפחית את התשואות שלך, אך ניתן לטעון שהיא משקפת תשלום נפרד עבור שירות ייעוץ ולא תכונה מזיקה של כלי השקעה משותפים.
ואכן, לעיתים קרובות ניתן לרכוש יחידות או מניות ישירות מהספקים ללא נשיאה בעלות זו.
אף על פי שהמשקיע יכול לבחור את סוג הקרן להשקיע בה, אין לו שליטה על בחירת האחזקות הבודדות המרכיבות את הקרן.
אם משקיע מחזיק במניות ישירות, יש לו הזכות להשתתף באספה הכללית השנתית של החברה ולהצביע בעניינים חשובים.
משקיעים בכלי השקעה משותף לעיתים קרובות אין להם אף אחת מהזכויות הקשורות להשקעות בודדות בתוך הקרן.
לכל קרן יש מטרת השקעה מוגדרת המתארת את תחום הפעולה של מנהל ההשקעות ועוזרת למשקיעים להחליט אם הקרן מתאימה להם.
מטרות ההשקעה נחלקות בדרך כלל לקטגוריות רחבות של השקעה בהכנסה (ערך) או השקעה בצמיחה.
השקעה מבוססת הכנסה או ערך נוטה לבחור מניות עם זרמי הכנסה חזקים, לעיתים קרובות עסקים מבוססים יותר.
השקעה בצמיחה בוחרת מניות שנוטות להשקיע מחדש את הכנסותיהן כדי לייצר צמיחה.
לכל אסטרטגיה יש מבקרים ותומכים; חלקם מעדיפים גישה "משולבת" המשתמשת בהיבטים של כל אחת.
קרנות לעיתים קרובות מובחנות לפי קטגוריות מבוססות נכסים כגון "מניות", איגרות חוב, נדל"ן וכו'.
כמו כן, לעיתים קרובות הקרנות מחולקות לפי שווקים גאוגרפיים או נושאים.
השווקים הגדולים—ארצות הברית, יפן, אירופה, בריטניה ומזרח הרחוק מחולקים לעיתים קרובות לקרנות קטנות יותר, כגון מניות גדולות בארצות הברית, חברות קטנות ביפן, צמיחה אירופית, חברות בינוניות בבריטניה וכו'.
קרנות נושאיות—טכנולוגיה, בריאות, קרנות אחראיות חברתית.
ברוב המקרים, ללא קשר למטרת ההשקעה, מנהל הקרן יבחר מדד מתאים או שילוב של מדדים למדידת ביצועי הקרן לעומתו; לדוגמה, FTSE 100. זה הופך למדד השוואה למדידת הצלחה או כישלון.
מטרת רוב הקרנות היא להרוויח כסף על ידי השקעה בנכסים כדי להשיג תשואה ממשית (כלומר, טובה יותר מאינפלציה).
הפילוסופיה המשמשת לניהול השקעות הקרן משתנה וקיימות שתי גישות מנוגדות.
ניהול אקטיבי: מנהלים אקטיביים שואפים לעלות על ביצועי השוק כולו, על ידי אחזקה סלקטיבית של ניירות ערך בהתאם לאסטרטגיית השקעה.
לכן, הם משתמשים באסטרטגיות תיק דינמיות, קונים ומוכרים השקעות עם תנאי שוק משתנים, בהתבסס על אמונתם שאחזקות בודדות מסוימות או חלקים בשוק יבצעו טוב יותר מאחרים.
ניהול פסיבי: מנהלים פסיביים נצמדים לאסטרטגיית תיק שנקבעה בתחילת הקרן ולא משתנה לאחר מכן, במטרה למזער את עלויות התחזוקה השוטפות של התיק.
קרנות פסיביות רבות הן קרן מדד, המנסות לשכפל את ביצועי מדד שוק על ידי אחזקת ניירות ערך ביחס לערכם בשוק כולו.
דוגמה נוספת לניהול פסיבי היא שיטת "קנה והחזק" המשמשת על ידי נאמנויות השקעה מסורתיות רבות, שבהן התיק קבוע מראשיתו.
בנוסף, חלק מהקרנות משתמשות באסטרטגיית ניהול היברידית של אינדקס משופר, שבה המנהל ממזער עלויות על ידי מעקב רחב אחר אסטרטגיית אינדקס פסיבית, אך יש לו שיקול דעת לסטות באופן אקטיבי מהמדד בתקווה להשיג תשואות גבוהות במעט.
בשנת 1998 ריצ'רד ברנסון (ראש וירג'ין) התערב בפומבי עם ניקולה הורליק (ראש SG Asset Management) שקרן SG UK Growth שלה לא תנצח את מדד FTSE 100, ולא את קרן Virgin Index Tracker שלו במשך שלוש שנים, ולא תשיג את מטרתה המוצהרת לנצח את המדד ב-2% מדי שנה.
הוא הפסיד ושילם 6,000 ליש"ט לצדקה.
אלפא, בטא, R-בריבוע וסטיית תקן
כאשר מנתחים ביצועי השקעה, לעיתים קרובות משתמשים במדדים סטטיסטיים להשוואת 'קרנות'.
מדדים סטטיסטיים אלה מצטמצמים לעיתים קרובות למספר בודד המייצג היבט של ביצועי העבר:
אלפא מייצג את תשואת הקרן כאשר תשואת מדד הייחוס היא 0. זה מראה את ביצועי הקרן ביחס למדד ההשוואה ויכול להדגים את הערך המוסף על ידי מנהל קרן.
ככל שה'אלפא' גבוה יותר, כך המנהל טוב יותר.
אסטרטגיות השקעה באלפא נוטות להעדיף שיטות בחירת מניות להשגת צמיחה.
בטא מייצג הערכה של כמה הקרן תזוז אם מדד ההשוואה שלה זז ביחידה אחת.
זה מראה את רגישות הקרן לשינויים בשוק.
אסטרטגיות השקעה בבטא נוטות להעדיף מודלים של הקצאת נכסים להשגת ביצועים עודפים.
R-בריבוע הוא מדד לקשר בין קרן למדד ההשוואה שלה.
הערכים נעים בין 0 ל-1. מתאם מושלם מסומן על ידי 1, ו-0 מציין ללא מתאם.
מדד זה שימושי בקביעה אם מנהל הקרן מוסיף ערך בבחירות ההשקעה שלו או פועל בתור "עוקב סמוי" המשקף את השוק ומשפיע מעט.
לדוגמה, קרן מדד תהיה עם R-בריבוע קרוב מאוד ל-1 עם מדד ההשוואה שלה, מה שמצביע על מתאם כמעט מושלם (עמלות קרן המדד ושגיאת מעקב מונעות מהמתאם להגיע בדיוק ל-1).
סטיית תקן היא מדד לתנודתיות של ביצועי הקרן לאורך תקופת זמן.
ככל שהמספר גבוה יותר, כך גדולה יותר השונות בביצועי הקרן.
תנודתיות היסטורית גבוהה עשויה להצביע על תנודתיות עתידית גבוהה, ולכן סיכון השקעה מוגבר בקרן.
בהתאם לאופי ההשקעה, סוג הסיכון של ההשקעה ישתנה.
דאגה נפוצה בכל השקעה היא שאתה עלול לאבד את הכסף שהשקעת—ההון שלך.
סיכון זה מכונה לעיתים קרובות סיכון הון.
אם הנכסים שבהם אתה משקיע מוחזקים במטבע אחר, קיים סיכון שתנועות המטבע לבדן ישפיעו על הערך.
צורות רבות של השקעה עשויות לא להימכר בקלות בשוק הפתוח (למשל, נכסי נדל"ן מסחריים) או שהשוק בעל קיבולת קטנה והשקעות עשויות לקחת זמן למכירה.
נכסים שנמכרים בקלות נקראים נזילים, ולכן סוג זה של סיכון מכונה סיכון נזילות.
עבור קרן פתוחה, עשויה להיגבות עמלה ראשונית על רכישת יחידות או מניות, המכסה עלויות עסקה ועמלות המשולמות למתווכים או אנשי מכירות.
בדרך כלל עמלה זו היא אחוז מההשקעה.
חלק מהכלים מוותרים על העמלה הראשונית וגובים במקום זאת עמלת יציאה.
עמלה זו עשויה להיעלם בהדרגה לאחר מספר שנים.
קרנות סגורות הנסחרות בבורסה כפופות לעמלות ברוקראז', בדומה למסחר במניה.
הכלי יגבה דמי ניהול שנתיים (AMC) כדי לכסות את עלות ניהול הכלי ותגמול מנהל ההשקעות.
זה עשוי להיות שיעור קבוע המבוסס על ערך הנכסים או עמלה הקשורה לביצועים המבוססת על השגת יעד מוגדר מראש.
מחלקות יחידות/מניות שונות עשויות להיות עם שילובים שונים של עמלות/חיובים.
כלים פתוחים הם או במחיר כפול או במחיר יחיד.
כלים במחיר כפול כוללים מחיר קנייה (הצעה) ומחיר מכירה (ביקוש).
מחיר הקנייה גבוה ממחיר המכירה, וההפרש ידוע בתור "מרווח" (Spread) או מרווח הצעה-ביקוש.
ההפרש הוא בדרך כלל 5% ועשוי להשתנות על ידי מנהל הכלי כדי לשקף שינויים בשוק; כמות השינוי עשויה להיות מוגבלת על ידי כללי הכלי או תקנות רגולטוריות.
ההפרש בין מחיר הקנייה למכירה כולל עמלה ראשונית לכניסה לקרן.
הפעילות הפנימית של קרן מורכבת יותר ממה שהתיאור הזה מציע.
המנהל קובע מחיר ליצירה של יחידות/מניות ולביטול.
יש הפרש בין מחירי הביטול והביקוש, ובין מחירי היצירה וההצעה.
היחידות הנוספות שנוצרות מונחות ב"תיבת המנהלים" לרוכשים עתידיים.
כאשר מתרחשת מכירה כבדה, יחידות נזילות מתיבת המנהלים כדי להגן על המשקיעים הקיימים מעלויות עסקה מוגברות.
התאמת מחירי הביקוש/ההצעה קרוב יותר למחירי הביטול/היצירה מאפשרת למנהל להגן על האינטרסים של המשקיעים הקיימים בתנאי שוק משתנים.
רוב נאמנויות היחידות הן במחיר כפול.
כלים במחיר יחיד הם בעלי מחיר נומינלי יחיד ליחידות/מניות, והמחיר זהה לקנייה או מכירה.
מכיוון שכלי במחיר יחיד לא יכול להתאים את ההפרש בין מחיר הקנייה למכירה להתאמה לתנאי השוק, קיים מנגנון אחר, מס דילול.
SICAVs, OEICs וקרנות נאמנות בארצות הברית הן במחיר יחיד.
מס דילול יכול להיגבות לפי שיקול דעתו של מנהל הקרן, כדי לקזז את עלות עסקאות השוק הנובעות מהזמנות קנייה או מכירה גדולות ולא מאוזנות.
לדוגמה, אם נפח הרכישות עולה על נפח המכירות בתקופת מסחר מסוימת, מנהל הקרן יצטרך לגשת לשוק כדי לקנות עוד מהנכסים הבסיסיים של הקרן, תוך גרימת דמי ברוקראז' בתהליך וגורם להשפעה שלילית על הקרן כולה ("מדלל" את הקרן).
אותו הדבר חל על הזמנות מכירה גדולות.
מס דילול מוחל לכן במקום המתאים ונשלם על ידי המשקיע כדי שסקות בודדות גדולות לא יפחיתו את ערך הקרן כולה.
קרן סל (ETF) - קרן פתוחה הנסחרת במניות הרשומות בבורסות גדולות.
קרן נדל"ן (REIT) - קרן סגורה המשקיעה בנדל"ן.
קרנות השקעה מוסדרות על ידי חוק חברות ההשקעה משנת 1940, המתאר באופן כללי שלושה סוגים עיקריים: קרנות פתוחות, קרנות סגורות, ונאמנויות השקעה ביחידות.
קרנות פתוחות הנקראות קרנות נאמנות וקרנות סל הן נפוצות.
נכון ל-2019, חמשת מנהלי הנכסים המובילים היוו 55% מ-19.3 טריליון דולר בהשקעות בקרנות נאמנות ותעודות סל.
עם זאת, עבור ניהול אקטיבי, חמשת המובילים היוו 22% מהשוק, כאשר 10 המובילים היוו 30% ו-25 המובילים היוו 39%.
בלאקרוק וואנגארד הן שתי המובילות כאשר כוללים השקעות פסיביות.
חמש קרנות הניהול האקטיבי המובילות ב-2018 היו חברות קבוצת קפיטל (באמצעות המותג American Funds), פידליטי השקעות, ואנגארד, טי.
רו פרייס, ויועצי קרן דימנסיונל; ב-2008, הרשימה כללה פימקו ופרנקלין טמפלטון.
קרנות סגורות פחות נפוצות, עם כ-277 מיליארד דולר בנכסים בניהול נכון ל-2019, כולל כ-107 מיליארד דולר במניות ו-170 מיליארד דולר באיגרות חוב; מובילות השוק כוללות ניובין ובלקרוק.
נאמנויות השקעה ביחידות הן הכי פחות נפוצות, עם כ-6.5 מיליארד דולר בנכסים נכון ל-2019.
קרנות סל (ETFs): פתוחות עם מבנה תאגידי.
נאמנויות השקעה: הוצגו ב-1868. סגורות עם מבנה תאגידי.
קרנות שקופות מס: הוצגו ב-2013.
חברות השקעה פתוחות (OEICs או ICVCs): הוצגו ב-1997. פתוחות עם מבנה תאגידי.
נאמנויות יחידות: הוצגו ב-1931. פתוחות עם מבנה נאמנות.
קרנות ביטוח יחידות: הוצגו בשנות ה-70. פתוחות עם מבנה פוליסת חיים.
פוליסה עם רווחים: פתוחות עם מבנה פוליסת חיים.
השקעות משותפות לא מיינסטרים: הוצגו ב-2014. סגורות או פתוחות.
כלי ניהול נכסים משותף אירי (מכונה בדרך כלל "ICAV")
קרן השקעה חלופית למשקיעים מוסמכים
קרן השקעה חלופית למשקיעים קמעונאיים (RIAIF)
קרן השקעה חלופית יוזמת הלוואות (L-QIAIF)
FCP (קרן השקעה משותפת) (קרן השקעה לא מאוגדת או קרן משותפת)
SICAF (חברת השקעה עם הון קבוע)
SICAV (חברת השקעה עם הון משתנה)
BEVAK (חברת השקעה עם הון קבוע)
BEVEK (חברת השקעה עם הון משתנה)
קרנות וחברות מוסדרות ומפוקחות על ידי DKTsPFR (נציבות המדינה לניירות ערך ושוק המניות).
ביוון, ניתן לומר שקרן נאמנות היא מאגר כסף השייך למשקיעים רבים.
במילים אחרות, קרן נאמנות היא הקופה המשותפת של משקיעים רבים המפקידים את הונם בידי צד שלישי לניהול והפעלה.
יתר על כן, הם מורים לצד שלישי זה, שביוון נקרא A.E.D.A.K.
(חברת ניהול קרנות נאמנות בע"מ), לפזר את כספם במוצרי השקעה שונים כגון מניות, איגרות חוב, פיקדונות, ריפו וכו'.
חברות אלה ביוון רשאיות לספק שירותים בהתאם לסעיף 4 של חוק 3283/2004. אנשים המחזיקים ביחידות (מניות) של קרן נאמנות נקראים מחזיקי יחידות.
ביוון, מחזיקי יחידות משותפים, שהם אנשים המשתתפים באותן יחידות של קרן נאמנות, זכאים בדיוק לאותן זכויות כמו מחזיק היחידות (בהתאם לחוק הפיקדונות בחשבון משותף 5638/1932).
מחזיקי היחידות חייבים לחתום ולקבל את המסמך המתאר את מטרת קרן הנאמנות, אופן פעולתה וכל דבר הנוגע לקרן.
מסמך זה הוא התקנון של הקרן.
נכסי כל קרן נאמנות חייבים על פי חוק להיות בשליטת בנק הפועל באופן חוקי ביוון (יווני או זר).
הבנק הוא הנאמן של הקרן ומלבד שמירת הקרן, הוא גם מפקח על חוקיות כל תנועות החברה המנהלת.
הגוף המפקח והרגולטורי של חברות ניהול קרנות נאמנות וחברות השקעה בתיקים הוא נציבות שוק ההון היוונית.
היא נמצאת תחת סמכות משרד הכלכלה הלאומית ומפקחת על פעילות כל הקרנות הנאמנות הזמינות ביוון.
כל המשקיעים חייבים להיות זהירים מאוד לגבי הסיכונים שהם נוטלים.
Anlagefonds (קרן השקעות לא מאוגדת או קרן משותפת)
קרן יער (או קרן צרפתית או בפשטות: קרן) היא כלי נשיפה ממתכת (בדרך כלל פליז).
היא מסוגלת להפיק צלילים רועמים ודרמטיים (תרועות) לצד צלילים שקטים ונוגעים ללב.
מנעדה של קרן היער הוא הראשון בגובהו במשפחת כלי הנשיפה ממתכת, יותר מחצוצרה, טרומבון, בריטון וטובה.
צלילי הקרן נכתבים במפתח סול, אך לעיתים צליליה הנמוכים נכתבים במפתח פה.
אדם המנגן על קרן היער נקרא: "קרנאי".
תולדות קרן היער מתחילות עוד בתקופה הפרהיסטורית; אנשי התקופה נהגו להשתמש בקרניים של בעלי חיים ליצירת צלילים רמים שנשמעו מרחוק, קרן דומה משמשת אצל היהודים כשופר.
הקרן בנויה כצינור ארוך, שקצהו האחד דק, ובקצהו השני הוא מתרחב מאוד, ומשמש כמגבר לצליל הבוקע ממנו.
בצליליה הגבוהים במיוחד של הקרן (מעל לסול גבוה), קשה לנגני הקרן לדייק בצלילה מכיוון שהם תלויים בלחץ השפתיים, ששינוי עדין בו משנה מאוד את הצליל.
בתזמורת סימפונית יש בין שתי קרנות לשש, לרוב ארבע.
בדרך כלל משמיעה הקרן צלילים ארוכים בקטעים שבהם רוצה המלחין פורטה וממלאת את ההרמוניה, אך לעיתים יש לה גם סולואים מיוחדים.
בדרך כלל, הכתיבה לקרנות היא בכמה קולות, בהתאם למספר הקרנות בהן מעוניין המלחין ביצירתו.