tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
במשחקי אסיה שנערכו בבנגקוק, תאילנד בדצמבר 1998 זכתה טקהאשי במדליית זהב בריצת מרתון בשיא יפני חדש של 2:21:47 שעות.
באולימפיאדת סידני (2000) זכתה טקהאשי במדליית זהב בריצת מרתון בתוצאה של 2:23:14 שעות, לפני לידיה סימון מרומניה (2:23:22 שעות) וג'ויס צ'פצ'ומבה מקניה (2:24:45 שעות).
במרתון ברלין שנערך ב-30 בספטמבר 2001 ניצחה טקהאשי בשיא עולם חדש של 2:19:46 שעות והייתה לאישה הראשונה שרצה ריצה זו מתחת ל-2:20 שעות.
שיא זה החזיק מעמד שבוע ימים ונישבר על ידי קתרין נדרבה מקניה (2:18:47 שעות).
באוקטובר 2008 פרשה טקהאשי מריצה תחרותית.
נאוקי טנאקה (ביפנית: 田中 直紀 ; נולד ב-19 ביוני 1940) הוא פוליטיקאי יפני מהמפלגה הדמוקרטית, שר ההגנה היפני וחבר בית היועצים היפני בדיאט של יפן מטעם מחוז ניאיגטה.
הוא יליד קנזאווה (Kanazawa) ובוגר אוניברסיטת קיו.
במקור הוא נקרא נאוקי סוזוקי, אך כשהתחתן עם מקיקו טנאקה, פוליטיקאית יפנית אף היא ובתו של ראש ממשלת יפן לשעבר, קקואיי טנאקה, שינה את שם משפחתו לשם משפחתה.
הוא נבחר לראשונה לבית הנבחרים היפני ב-1983. לאחר שהפסיד את מקומו בבית הנבחרים בבחירות הכלליות של 1996, הוא נבחר לבית היועצים היפני, בפעם הראשונה ב-1998. מאז נבחר פעמיים נוספות.
נאור גילאון (נולד ב-17 בפברואר 1964) הוא דיפלומט ישראלי המכהן מינואר 2026 כמנהל מערך הדיפלומטיה הציבורית במשרד החוץ.
כיהן בעבר כשגריר ישראל בהודו, בסרי לנקה ובבהוטן.
למד לתואר ראשון במדע המדינה באוניברסיטת תל אביב ותואר שני ביחסים בינלאומיים באוניברסיטת בודפשט.
בשנת 1989 הצטרף למשרד החוץ ומונה בשנת 1990 לסגן השגריר הישראלי בהונגריה, עד לשנת 1995. לאחר מכן היה סגן יועץ מדיני לראש הממשלה, ובתפקידים שונים במשרד החוץ.
בין השנים 2002-2005 היה יועץ מדיני בשגרירות ישראל בוושינגטון.
בשנת 2004 נחשד על ידי ה-FBI כי היה בקשר עם לארי פרנקלין שהואשם כי לקח חומרים חסויים מהפנטגון והעבירם לישראל.
בשובו לישראל היה ראש המטה של שר החוץ אביגדור ליברמן, ומשנת 2009 היה סמנכ"ל משרד החוץ האחראי על ענייני האיחוד האירופי.
בשנים 2012 עד 2016 כיהן כשגריר ישראל באיטליה ושגריר לא תושב בסן-מרינו.
בחודש מרץ 2019 נבחר לשגריר ישראל בהולנד, מינוי שנכנס לתוקפו בספטמבר אותה שנה.
ביוני 2021 אושר על ידי ממשלת ישראל השלושים ושש מינויו כשגריר ישראל בהודו וכן שגריר לא תושב בסרי לנקה ובבהוטן, תפקיד בו החזיק עד 2024.
בינואר 2026 מונה על ידי שר החוץ גדעון סער לעמוד בראש המערך לדיפלומטיה ציבורית במשרד החוץ.
גילאון נשוי ואב לארבעה ילדים.
נאור פסר (נולד בפתח תקווה ב-18 באוקטובר 1985) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן השמאלי.
פסר גדל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה, שם שיחק מגיל 6. ב-30 בספטמבר 2003 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, כאשר נכנס כמחליף במשחק נגד עירוני קריית שמונה במסגרת גביע הטוטו.
את עונתו הראשונה בבוגרים של פתח תקווה סיים פסר עם שער אחד ב-11 הופעות בכל המסגרות.
במקביל היה פסר המגן השמאלי והקפטן של הנבחרת הנוער של ישראל, במדיה ערך 20 הופעות.
בעונת ערך 10 הופעות במדי הנבחרת הצעירה.
בקיץ 2010 הושאל פסר לשנתיים להפועל רמת השרון, עמה העפיל לליגת העל בעונתו הראשונה בקבוצה.
בקיץ 2012 חזר למכבי פתח תקווה לאחר שירדה לליגה הלאומית, וכעבור עונה אחת העפיל עמה בחזרה לליגת העל.
לקראת עונת 2014/2015, לאחר עזיבתו של ניצן דמארי, מונה פסר לקפטן מכבי פתח תקווה.
בתום עונת 2018/2019 ירד עם הקבוצה שוב לליגה הלאומית.
בקיץ 2019 לאחר 16 שנה במכבי פתח תקווה, חתם פסר בהפועל מרמורק מליגה א'.
בנובמבר 2020 חתם בהפועל אשקלון מליגה א'.
ב-30 באוגוסט 2021, פסר חתם בהפועל הוד השרון מליגה ב'.
ב-15 בנובמבר 2022 פרש ממשחק פעיל.
למד לתואר ראשון בחינוך וחברה עם התמקדות בהכשרות בספורט ב.
נאורה ורשבסקי (נולדה ב-17 באוגוסט 1928) היא מעצבת טקסטיל ישראלית.
נאורה ורשבסקי נולדה בשנת 1928 וגדלה בקריית חיים.
במחצית הראשונה של שנות ה-50 של המאה העשרים למדה ב"בצלאל החדש".
בין השנים 1959-1987 כיהנה כמעצבת אריגים וכמנהלת היצור של מחלקת האריגה בחברת "משכית".
בתקופה זו יצרה מבחר אריגים ממגוון חמרים.
בין היתר ארגה רפליקות של אריגים שהתגלו בחפירות ארכאולוגיות בנחל חבר (1963) ואריג וילונות לטרקלין שאגאל במשכן הכנסת (1966).
ב-1972 עיצבה אריגים עבור תעשיית אריגת היד באירלנד.
ב-1979 שימשה כמעצבת יועצת לפרויקט של הבנק הבין-אמריקאי לפתוח בגואטמלה.
בנוסף לעבודתה כמעצבת, שימשה בשנים 1986-2004 כיו"ר עמותת "אמנים יוצרים בישראל" וכן עסקה באוצרות בתערוכות עיצוב.
בשנת 2014 ראה אור ספרה "נאורה ורשבסקי, האריג הצלול".
האריגים שעיצבה ורשבסקי שואבים השראתם ממסורת הבאוהאוס המודרניסטית.
בעיצוביה יש שימוש במבני אריגים מגוונים בקשת רחבה של צבעים.
מרבית יצירותיה נוצרו בנולי יד בעלי מבנה בסיסי של ארבעה בתי נירים וארבע עד שש דוושות.
בין עבודותיה אריגים למעצבים אופנה כפיני לייטרסדורף, גדעון אוברזון, ג'רי מליץ, בית דיור, איב סן לורן, פייר קרדן ועוד.
1954-1951 מחלקת האריגה, בית הספר בצלאל החדש לאומנות ולאמנות, ירושלים
1959-1954 אריגה בבית הספר במקצועי לבנות, חיפה
1998-1974 מרצה בכירה, שנקר, בית הספר הגבוה לעיצוב והנדסה, רמת גן
1978 ציון לשבח, תערוכת אדם ומעונו, תל אביב
נאור סינואני (נולד ב-17 ביוני 1989) הוא פזמונאי, מלחין ישראלי, קלידן, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי.
בנם של הזמר אבי סינואני ורעייתו גולדי, אחיו של הזמר גל סינואני.
סינואני נולד ברמת גן והחל את לימודי הפסנתר בגיל 10 בקונסרבטוריון ברמת גן והמשיך כמה שנים מאוחר יותר, כשהיה בן 14 כתלמידו של חיים חדד-הדר, אצלו למד בעיקר ג'אז ובלוז.
כשבגר הופיע כקלידן ומנהל מוזיקלי של אמנים רבים ביניהם: רגב הוד, ליאור נרקיס, דודו אהרון, אביו אבי סינואני, אחיו גל סינואני ומישל כהן.
סינואני ידוע כבן טיפוחיו של הזמר ליאור נרקיס וכמי שתרם לשיר הדגל של נרקיס "ערב טוב לך".
בשנת 2011 הלחין למושיק עפיה את השיר "עוד לילה", מתוך האלבום "קרוב ללב", עוד באותה שנה הלחין.
לעידן יניב את השיר "טירה של מלך", מתוך האלבום "כן לאהבה", והלחין לרגב הוד את השיר "תגידי מי" ו"מחכה" מתוך האלבום "מרגיש בטוח".
עוד בשנת 2011 יצא לאור עיבודו הראשון של סינואני השיר "דרך חדשה" שעיבד והפיק מוזיקלית לזמר נתנאל פרי, השיר זכה לפופולריות רבה ולעשרות גרסאות כיסוי, ביניהם גרסת הכיסוי של הזמר רן שפיר לשיר שיצאה ב-2019 בהפקתו המוזיקלית של סינואני.
בתחילת שנת 2012 התגייס סינואני לצה"ל ושירת ביחידת מופת בתפקיד מש"ק הלנות חיילים בודדים, במסגרת תפקידו היה אחראי על רווחת החיילים הבודדים ושיבוצם בדירות של האגודה למען החייל.
בשנת 2014 עיבד לאיתי לוי את השיר "יחד נתגבר" והלחין את השיר "נשב ונדבר"מתוך האלבום "מה עובר עלייך", עוד באותה השנה הלחין לליאור נרקיס את השיר "כדורים חיים", השיר הפותח את האלבום "יהלום", הלחין ועיבד את השיר "ציפור בודדה" לעופר לוי, וכתב והלחין את השיר "יגוני" לגל סינואני.
בשנת 2015 הלחין לדודו אהרון את השירים "הגורל הזה", שזכה להצלחה רבה ונוגן במשך שישה שבועות במצעד השבועי של רשת ג', צעד שבוע אחד במקום הראשון, ודורג במקום ה-15 במצעד השנתי תשע"ו, ו"בלונים" מתוך האלבום המוצלח "טרמינל 3".
בשנת 2016 הלחין ועיבד לליאור נרקיס את השיר "אמרו בחדשות", השיר הפותח את האלבום "עשינו היסטוריה",
באותה שנה הלחין יחד עם דודו אהרון את השיר "ירוק ודבש", והלחין יחד עם סאבלימינל את השיר "שרוטים" שזכה לשיר הישראלי המושמע של השנה באקו"ם, ודורג במקום השני במצעד השנתי של רשת ג' תשע"ו 2016.
והלחין ליניב בן משיח את השיר "טוב לי כי עונתי", מתוך האלבום "השגחה מהשמיים".
בשנת 2018 הלחין יחד עם יוסי בן דוד ועיבד יחד עם תמיר צור את השיר "תודה לך מאמי" של קובי פרץ שירו הראשון של פרץ אחרי שריצה את עונשו בכלא, אותו הקדיש לאשתו ואם ילדיו, ענבל.
עוד באותה השנה הלחין ועיבד יחד עם תמיר צור לליאור נרקיס את השיר "יום הולדת", הלחין לדודו אהרון את השיר "הכי יפה" והלחין ועיבד את השיר "שמלה לבנה" לרן שפיר.
בשנת 2019 הלחין לאושר כהן את השיר "ציפרלקס", וכתב והלחין יחד עם דודו אהרון את השיר "חלמתי", והלחין יחד עם דודו אהרון וג'וני גולדשטיין את השיר "שימי לק" מתוך האלבום "השמחה שלנו".
ביוני 2020 עיבד והפיק מוזיקלית לאייל גולן את השיר "נראתה לאחרונה", לשיר צולם קליפ בהשתתפות בתו של גולן, אלין.
בספטמבר 2020 הפיק ועיבד מוזיקלית לליאור נרקיס את השיר "אהבה זה דמעות" שכתב והלחין יחד עם ליאור נרקיס ואבי אוחיון, לשיר צולם קליפ בהשתתפות הדוגמנית והשחקנית הישראלית מורן אטיאס.
באוקטובר 2023 כתב והלחין לצד דודו אהרון את שירו "יש עוד עולם" שהוקדש לנשות חללי מלחמת חרבות ברזל.
השיר הגיע בשיאו למקום ה-5 במצעד השבועי של מדיה פורסט.
אייל גולן: "נראתה לאחרונה" ,"מלכי המלכים" מתוך האלבום נגעת לי בלב ו"אל תלכי" מהאלבום בסוף כל יום,
דודו אהרון: "הגורל הזה" "ירוק ודבש" "חלמתי" ו"בלונים" מהאלבום טרמינל 3, "יש עוד עולם"
עדן בן זקן: "געגועים", "שומרת מרחק"
ליאור נרקיס: "אהבה זה דמעות" ,"אמרו בחדשות" ,"מיליון כוכבים","כדורים חיים" ו"אלוהיי אל תדינני"
עדן בן זקן: "שומרת מרחק", "געגועים".
רגב הוד: "תגידי מי" "תישארי" ו"מחכה"
עופר לוי : "ציפור בודדה", "לאן את"
אבי סינואני: "לעולמים", "חומות של שתיקה"
נאורה אבן-זהב (נולדה ב-11 באוקטובר 1947) היא ספורטאית פאראלימפית בעלת מדליות במקצועות האתלטיקה וחברת נבחרת הנשים בכדורסל כיסאות גלגלים.
אבן-זהב נולדה בבוקרשט למשפחת הלזינגר.
בהיותה בת 4 חודשים עלתה לארץ ישראל ממחנות המעצר בקפריסין.
בגיל 8 חלתה בשיתוק ילדים ובשנת 1961 הצטרפה לפעילות במרכז הספורט לנכים והתאמנה באתלטיקה, סיף, חץ וקשת וכדורסל כיסאות גלגלים.
היא התחרתה בתחרויות והשתתפה במשחקי סטוק מנדוויל.
ב זכתה עם נבחרת הנשים בכדורסל במדליית זהב.
בתחרויות האתלטיקה זכתה בשתי מדליות כסף במירוץ כיסאות גלגלים ל-60 מטר ובמרוץ שליחים 4X40 וזכתה במדליית ארד בתחרות סללום.
בתחרויות החץ וקשת סיימה במקום השביעי.
בשנים מאוחרות יותר השתתפה עם נבחרת הנשים בכדורסל כיסאות גלגלים בתחרויות המשחקים הפאראלימפיים ניו יורק וסטוק מנדוויל (1984) בהם זכתה הנבחרת במדליית כסף, והופעתה האחרונה עם נבחרת הכדורסל הייתה ב.
בנוסף לקחת חלק ב-6 אליפויות אירופה ובשנת 1996 השתתפה באליפות העולם בבריטניה.
הייתה נשואה לספורטאי ספורט נכים ישראל אבן-זהב עד למותו ב-2024.
נאור שרון (נולד ב-10 במרץ 1995) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הקלע במכבי חיפה מהליגה הלאומית בכדורסל.
נולד בראשון לציון, החל לשחק כדורסל במכבי ראשון לציון, ובכיתה ז' עבר לקבוצת הנערים של מכבי תל אביב.
כנער הצטרף לאקדמיה של פו אורטז הצרפתית, בה שיחק בשורותיה, ולאחר מכן שיחק בראסינג פריז.
בסוף 2012 חזר שרון לישראל ובעונת 2012/2013 הצטרף להפועל חולון.
עקב מיעוט דקות משחק הצטרף בעונת 2013/2014 לקבוצת אליצור אשקלון מן הליגה הלאומית, תוך ניצול "הכרטיס הכפול" המאפשר לשחקני כדורסל צעירים מליגת העל בכדורסל לשחק במקביל גם בקבוצה מן הליגה הלאומית בכדורסל.
הוא תרם בשורותיה 8.2 נקודות ו־5.4 אסיסטים בממוצע למשחק, אך עזב אותה כעבור שלושה חודשים, בתום שנת 2013.
בעונת 2014/2015 שיחק בקבוצת אליצור יבנה מן הליגה הלאומית בה קלע בממוצע 15 נקודות בממוצע למשחק.
בעונת 2015/2016 חתם לשנתיים בקבוצת מכבי אשדוד/באר טוביה.
במהלך עונת 2016/2017 עזב את הקבוצה והצטרף להפועל אילת.
ב-12 באוגוסט 2018 חתם בהפועל חיפה.
בקיץ 2019 חתם בעירוני קריית אתא אך בדצמבר 2019 שוחרר מהקבוצה ובינואר 2020 חתם בוואלור רייקיאוויק מליגת העל האיסלנדית.
במדייה שיחק כחצי עונה ורשם מאזן סטטיסטי של 13.8 נקודות ו-6.9 אסיסטים.
בקיץ 2020 חתם שרון לעונה אחת במכבי חיפה מליגת העל.
בעונה זו שותף ב-22 משחקים והעמיד ממוצעים של 4.1 נק', 3.3 אסיסטים ו-1.7 ריבאונדים ב-17.7 דק', בסיום אותה העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית.
באוקטובר 2021 חתם בגרינדביק מליגת העל האיסלנדית.
בעונה זו שותף ב-22 משחקים והעמיד ממוצעים של 12.8 נק', 7.1 אסיסטים ו-3.9 ריבאונדים ב-32.8 דק' בסיום העונה הייתה הקבוצה במקום ה-7 והודחה ברבע גמר הפלייאוף.
בספטמבר 2022 חזר שרון לישראל, וחתם במכבי עירוני רמת גן מהליגה הלאומית.
שרון ייצג את ישראל בנבחרות השונות.
היה שותף לאליפות אירופה במונטנגרו במסגרת נבחרת הקדטים בשנת 2010, שיחק באליפות אירופה דרג ב' במקדוניה בשנת 2011, והיה חבר בנבחרת הנוער ובנבחרת העתודה.
נאורו משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010).
לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער מנאורו מדליית כסף באגרוף.
עם זאת, ההשתתפות של נאורו במשחקים היא בעיקר סמלית.
המשלחת הראשונה של נאורו למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור והיא הייתה המשלחת הגדולה ביותר ששלחה נאורו עד כה.
המשלחת כללה 4 ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט.
המשלחת הגיעה להישג בענף האגרוף בה היא זכתה במדליית כסף בקטגוריית משקל זבוב (עד 51 ק"ג) בנים.
המשלחת סיימה במקומות האחרונים בענפים אתלטיקה והרמת משקולות.
המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה שני ספורטאים שהתחרו בשני ענפים.
בניגוד לאולימפיאדת הנוער הקודמת המשלחת לא זכתה במדליה וסיימה במקומות האחרונים בענפים אתלטיקה והרמת משקולות.
נאור כרמי (נולד בט' באדר א' ה'תש"ל, 12 בפברואר 1970) הוא נגן כלי פריטה וכלי מיתר בדגש על קונטרבס ובס, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי, חוזר בתשובה חסיד חב"ד.
יוזם ומייסד להקת התזמורת העממית, הלב והמעיין ופרויקט צמאה.
השתתף בהרכבי תזמורת צה"ל, התזמורת הפילהרמונית הישראלית הצעירה, בוסתן אברהם, הברירה הטבעית, שחרית ועוד כבסיסט, נגן קונטרבס ומפיק, ובצוות כפר הנוער ביכורים גם כמחנך מוזיקלי.
בגיל 12 שלט בנגינה בכלי נשיפה וכלי קשת שונים.
שירת בצה"ל כחבר הלהקה הצבאית, ובסיום שירותו עבר להתגורר בתל אביב.
בוגר האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים והתזמורת הפילהרמונית הישראלית הצעירה.
השתתף בהרכב מוזיקלי של מאיר אריאל, אותו מחשיב כרמי כמורו המוזיקלי.
באותה תקופה חלה תפנית כשחלק מחברי ההרכב (למשל יזהר שאבי) חזרו בתשובה בהשפעתו של אריאל, וכרמי בתוכם.
הוא למד במכון מאיר, התחתן ועבר להתגורר בטירת שלום.
בהמשך התעניין כרמי בתורת החסידות, ובהשפעתם של דניאל זמיר וניגוני חב"ד הפך לחסיד חב"ד.
כמו כן השתתף בבוסתן אברהם והברירה הטבעית, וחינך בכפר הנוער ביכורים.
ייסד את הלב והמעיין במסגרת הופעות בבית אבי חי ואף זכה עם חברי ההרכב בתואר "הלהקה היהודית הטובה בעולם" בפסטיבל למוזיקה יהודית באמסטרדם, כיום כרמי הוא מפיק ומעבד הלהקה.
כמו כן ייסד, מפיק ומנגן בהרכב "התזמורת העממית" שהוציאה מספר אלבומים.
בה'תש"ע נבחר לתואר "איש השנה של המוזיקה" באתר כיפה.
כרמי מפיק ומעבד את פרויקט "צמאה" - פרויקט מוזיקלי של ניגוני חב"ד המבוצעים על ידי אמנים ישראלים בעיבודים עכשוויים.
במסגרת האלבום יצאו עד 2024 שישה אלבומים.
כן עיבד והפיק חלק מהאלבום לשונות של אש של אביתר בנאי.
מלמד ומשמש כדיקן הסטודנטים בבית הספר למוזיקה "מזמור".
בשנת 2018, הוענק לו פרס שר החינוך לתרבות יהודית בתחום מוזיקה.
ב-2020 הוציא סינגל לפיוט רפא צירי, בו משתתפים אריאל זילבר, חנן בן ארי, ליאור אלמליח, עקיבא, ברי סחרוף ועמיר בניון.
כרמי מתגורר בקריית מלאכי, נשוי לתמר ולהם שבעה ילדים.
נאוריון שיקגו היא מכונית קונספט, בתצורת מכונית סלון, 4 דלתות, בעלת הנעה כפולה 4x4, בסגנון רטרו, אשר יוצרה והוצגה על ידי Neorion בשנת 1974. הדגם השני של "נאוריון שיקגו" יוצר בשנת 1976.
"נאוריון שיקגו" קרויה על שם המכוניות שאפינו את העיר שיקגו בארצות הברית בשנות השלושים של המאה העשרים.
נאוקנוס (שם מדעי: Neocnus; מילולית: "עצלן חדש") הוא סוג נכחד של עצלן קרקע ממשפחת עצלני דו-אצבע שחי באיים קובה והיספניולה בסוף הפליסטוקן ואף בתחילת ההולוקן.
שני מינים נמצאו בסוג זה.
עצלן קרקע זה היה קרוב משפחתו של המגלוניקס שחי ביבשת אמריקה הצפונית אך היה קטן ממנו בהרבה.
כמו כן, הוא היה קרוב לעצלני הקריביים שהיגרו לאיים אלה מאמריקה הדרומית.
הנאוקנוס היה קטן מספיק בכדי לטפס על עצים, בשונה מרוב עצלני הקרקע, וככל הנראה ניזון מעלים.
היו לו זרועות ארוכות בעלות זוג טפרים חדים, צלעות גדולות וזנב ארוך וחזק יחסית וייתכן שהוא יכול היה לעמוד זקוף.
שיני העצלן היו קצרות ומשולשות ולסתו שרירית.
מאובני הנאוקנוס התגלו לראשונה ב-1961 בכמה מערות בהאיטי, והם מתוארכים לתקופה שלפני כ-5,000 שנה.
ככל הנראה נכחד סוג זה, בדומה לעצלני קרקע קריביים אחרים, בידי האדם שצד אותו לבשרו.
נאוקו מורי (; נולדה ב-29 בנובמבר 1971) היא שחקנית יפנית, שחיה ועובדת בעיקר בממלכה המאוחדת.
מורי ידועה בעיקר מהופעותיה בתפקיד טושיקו סאטו בסדרת המדע בדיוני "טורצ'ווד", בתפקיד שרה בסדרה הקומית "פשוט נהדרת", ובדמות ניקולה בסרט "ספייס וורלד".
מורי נולדה בנגויה שביפן לאב יפני-אמריקאי ואם מאיי ריוקיו.
כשהייתה מורי בת ארבע עברה המשפחה לניו ג'רזי בארצות הברית עקב עבודתו של אביה.
היא חזרה ליפן בגיל עשר, ושנתיים אחר כך עברו לגור לונדון.
כשהוריה חזרו ליפן ניתנה לה ברירה לחזור עם ההורים או להישאר בלונדון לבדה.
היא החליטה להישאר בלונדון, בין השאר כי רצתה לסיים את בחינות ה-GCSE.
היא למדה בבית הספר המלכותי ראסל.
אביה פתח עבורה חשבון בנק, נתן לה פנקס שיקים ואמר לה לשכור לעצמה דירה.
מורי סיפרה להיות לבד בגיל כה צעיר גרם לה להיות אדם עצמאי ביותר, אם כי זה היה עולם מפחיד לעמוד בפניו.
כשלמדה לקראת מבחני ה-A-levels מורי עשתה אודישן והתקבלה להפקה של הווסט אנד למחזמר "מיס סייגון".
לאחר מכן גילמה את קים והייתה היפנית הראשונה ששיחקה בתפקיד הראשי בווסט אנד.
בשנים 1993 עד 1994 השתתפה מורי בתפקיד קבוע בסדרת הדרמה הרפואית "חדר מיון" בתפקיד פקידת הקבלה בבית החולים.
בהמשך שיחקה בסרטי קולנוע בהם הקומדיה המוזיקלית "ספייס וורלד - הסרט" מ-1997, ו"טופסי טורווי" (1999).
ב-1995 שיחקה בתפקיד קטן בדמות האקרית יפנית בסרט "מרדף ממוחשב".
ב-2005 הופיעה מורי בדוקו-דרמה של ה-BBC "הירושימה", שכלל תיאורים דרמטיים של הטלת פצצות האטום על הירושימה ועל נגסאקי.
מורי דיבבה את מאי הם במשחק הווידאו "Perfect Dark Zero".
ב-2005 הופיעה מורי בתפקיד קטן בדמות ד"ר סאטו בפרק "Aliens of London" בסדרה "דוקטור הו".
המפיק ראסל טי דייוויס שם לב אליה והחליט להחזיר את הדמות לסדרה "טורצ'ווד" הספין אוף של "דוקטור הו".
הדמות שגילמה מורי, טושיקו סאטו, נהרגה בפרק "Exit Wounds", פרק סיום העונה השנייה של הסדרה.
מאז שעזבה את הסדרה גילמה מורי את הדמות בתסכיתי דרמה של "טורצ'ווד" בהפקת Big Finish Productions, חלקם כשחקנית ראשית, ואחרים כחלק מצוות אנשי טורצ'ווד.
ב-20 בנובמבר 2006 חזרה מורי להופיע בתיאטראות וסט אנד כשהחליפה את אן הארדה בתפקיד "ערב חג המולד" בהפקה הלונדונית של המחזמר "אבניו קיו".
היא שיחקה בתפקיד זה עד 14 באפריל 2007. מורי גילמה את דמותה של יוקו אונו בהפקה של BBC Four "לנון בעירום" ששודר בבריטניה ב-23 ביוני 2010. בסרט שיחקה שוב לצידו של כריסטופר אקלסטון, שגילם את ג'ון לנון, איתו הופיעה בסדרה "דוקטור הו".
לפני שהצטרפה לסדרה "טורצ'ווד" שיחקה מורי בתפקיד קים במחזמר "מיס סייגון" לצדו של ג'ון בארומן שגילם את כריס.
ב-2015 גילמה מורי את יסוקו נמבה בסרט "אוורסט" לצדם של ג'ייסון קלארק, ג'וש ברולין, ג'ון הוקס, ג'ייק ג'ילנהול, רובין רייט וקירה נייטלי.
באמצע 2018 החלה מורי להופיע בתפקיד ליידי תיאנג במחזמר "המלך ואני" בלונדון.
יש לה אח מבוגר ממנה, איתו גדלה בניו ג'רזי.
בגיל 16 עברה לגור לבד בדירה בלונדון.
לפני שהייתה לשחקנית היא רצתה להיות זמרת.
Here We Go Again יומיקו 2019 האימה The Terror אסאקו נאקאיאמה סדרת טלוויזיה; עונה 2 2022הרשימה של מר מלקולם Mr.
נאוקנורניס (שם מדעי: Neuquenornis; משמעות השם: "עוף הנאוקן") הוא סוג של עוף קמאי אשר חי בפטגוניה, ארגנטינה בשלהי הקרטיקון לפני 83–85 מיליון שנה.
הוא קרוי על שם המחוז בו התגלו מאובניו ב-1994. המאובנים מצויים כיום ב"מוזיאון הלאומי של קומאו" (Universidad Nacional del Comahue), ארגנטינה.
התגלו רק מספר ממצאים מהסוג אשר השתייכו למין אחד - Neuquenornis volans.
עוף זה לצד מינים חדשים של אננטיורניתים (Enantiornithes) שהתגלו כמו האביזאורוס (Avisaurus), הקטיורניס (Cathayornis) והקונכואורניס והוא הגיע לאורך 30 ס"מ, לא כולל הזנב.
עוף זה קינן במושבות בהם התגלו עדויות שהוא נהג לקנן בדומה לדגרתליים מאוסטרליה.
נאוקו יאמאזאקי (ביפנית: 山崎 直子, נולדה ב-27 בדצמבר 1970) היא אסטרונאוטית יפנית לשעבר של הסוכנות היפנית לחקר חלל, והאישה היפנית השנייה שטסה בחלל.
שהתה 15 יום בחלל במסגרת טיסת מעבורת החלל STS-131.
יאמאזאקי נולדה בשם נאוקו סומינו בעיר מצודו במחוז צ'יבה, פרבר של טוקיו, שביפן.
במהלך ילדותה, היא גרה שנתיים בסאפורו.
היא סיימה את לימודי התיכון בבית הספר התיכון האוניברסיטאי Ochanomizu בשנת 1989. יאמזאקי למדה תואר ראשון במדעים בהנדסת אווירונאוטיקה וחלל מאוניברסיטת טוקיו אותו סיימה בשנת 1993, ותואר שני בהנדסת אווירונאוטיקה וחלל בשנת 1996,
תוך התמקדות ברובוטיקה חללית ומערכות תחבורה בתחום החלל.
במהלך לימודיה, שהתה שנה אחת באוניברסיטת מרילנד.
יאמאזאקי החלה לעבוד בסוכנות פיתוח החלל הלאומית של יפן (NASDA, כיום הסוכנות היפנית לחקר החלל) בשנת 1996, והייתה חלק מצוות הפיתוח של המודול היפני הניסיוני לתחנת החלל הבינלאומית, בין השאר עבדה על מודי הכשל והתפעול של המודול.
מיוני 1998 עד למרץ 2000, הייתה חלק מהצוות הצנטרפוגלי של תחנת החלל, הבודק את התכן הראשוני והקונספט הראשוני.
יאמאזאקי נבחרה כמועמדת לאסטרונאוטית בפברואר 1999 על ידי סוכנות פיתוח החלל הלאומית של יפן (NASDA, כיום הסוכנות היפנית לחקר החלל), והשתתפה בתוכנית ההכשרה הבסיסית לאסטרונאוטים לתחנת החלל הבינלאומית, החל מאפריל 1999 והוסמכה כאסטרונאוטית בספטמבר 2001.
בשנת 2001 יאמאזאקי השתתפה בהדרכה מתקדמת של תפעול תחנת החלל ותמכה בפיתוח החומרה ותפעול מודול קיבו היפני לתחנת החלל.
במאי 2004 היא סיימה הכשרה כמהנדסת טיסה על חללית הסויוז (Soyuz-TMA) במרכז ההדרכה על שם יורי גאגרין בעיר הכוכבים, רוסיה .
בנאס"א וטיסת מעבורת החלל STS-131
ביוני 2004 יאמאזאקי הוצבה במרכז החלל ג'ונסון ביוסטון, טקסס, כדי להצטרף להכשרת האסטרונאוטים שם, והוצבה בסניף הרובוטיקה של משרד האסטרונאוטים.
בנובמבר 2008 סוכנות החלל היפנית הודיעה כי יאמאזאקי תהיה האישה היפנית השנייה שתטוס בחלל בטיסת מעבורת החלל STS-131, ששוגרה ב־5 באפריל 2010. (הראשונה הייתה צ'יאקי מוקיי).
עם השיגור, היא גם האמא היפנית הראשונה והיפני השביעי בחלל.
כיוון שהטיסות במעבורות החלל הופסקו בשנה לאחר מכן, היא הייתה גם האסטרונאוט היפני האחרון שטס במעבורת החלל.
ב-5 באפריל 2010 יאמזאקי שוגרה לחלל במעבורת החלל דיסקברי במסגרת משימת STS-131. המשימה נמשכה למעלה מ-15 יום.
המעבורת הגיעה לתחנת החלל ועגנה שם יומיים לאחר מכן.
במהלך הטיסה היא תמכה בפעילויות תוך הפעלת זרוע המעבורת הרבוטית והזרוע הרובוטית של תחנת החלל.
כמו כן הייתה אחראית על העברת הציוד והאספקה מהמעבורת לתחנת החלל, והטענת המודול הלוגיסטי הרב תכליתי לאונרדו בציוד ואשפה לטיסתו חזרה לכדור הארץ.
בזמן טיסתה של נאוקו, שהה בתחנת החלל אסטרונאוט יפני נוסף - סויצ'י נוגוצ'י, והשניים ערכו מסיבת עיתונאים יחדיו ופעילות מול ילדים בבתי ספר יפנים.
כמו כן שניהם עבדו יחדיו להביא מספר רב של התקנות וציוד בתוך תחנת החלל.
כמו כן בזמן שהותה בחלל היא הייתה אחת מ-4 נשים ששהו בו זמנית באותו זמן בתחנת החלל, מספר שיא של נשים.
מעבורת החלל דיסקברי חזרה לכדור הארץ ב־20 באפריל 2010.
יאמאזאקי פרשה מסוכנות החלל היפנית באוגוסט 2011.
עם חזרתה לכדור הארץ, מסוף דצמבר 2010, היא המשיכה את לימודיה ומחקרה בהנדסת אווירונאוטיקה וחלל באוניברסיטת טוקיו.
משנת 2011, היא מעורבת בפעולות לקידום החינוך למדע וטכנולוגיה, וכן יועצת למדיניות החלל של ממשלת יפן.
ביולי 2018, היא הקימה ביחד עם אחרים את התאגדות נמל החלל של יפן, ארגון שנועד לפתוח נמלי חלל ביפן תוך שיתוף פעולה עם חברות מסחריות וגופים ממשלתיים.
נכון ליולי 2019, יאמאזאקי היא סטודנטית לתואר דוקטור במעבדה למערכות חלל חכמות באוניברסיטת טוקיו.
יאמאזאקי הייתה נשואה לטיאצ'י יאמזאקי ולזוג שני ילדים; הם התגרשו בפברואר 2012.
בשנת 2007 יאמזאקי דיבבה את הדמות שלה בפרק 7 בסדרת האנימה RocketGirls.
נאור דנין (נולד ב-30 בינואר 1987) הוא זמר-יוצר ושחקן ישראלי.
גר וגדל במושב אלישיב שבעמק חפר.
ב-2009 הוציא את סינגל הבכורה שלו, "כאן בלעדייך", בהפקתו המוזיקלית של נדב ביטון, אשר זכה לביקורות חיוביות והשמעות רבות בכל תחנות הרדיו.
ב-2016 השתתף דנין בסרט הקולנוע "שיר".
הסרט הועמד לפרס אופיר לסרט העלילתי הקצר הטוב ביותר.
ב-2019 הוציא את אלבום הבכורה שלו, "תכליט", בהפקתו של יקיר בן טוב, תחת חסותה של חברת "נענע דיסק".
את רוב שירי האלבום כתב והלחין דנין.
לחלק מהשירים הצטרפו לכתיבה וההלחנה עדי לוי ויקיר בן טוב.
כמו כן, האלבום כולל הופעת אורח של הזמרת נרקיס בשיר "שלכת".
בשנת 2022 לקח חלק בפרויקט "החדר הסודי" של המפיק המוזיקלי אודי תורג'מן, כשביצע את השיר "סתיו".
ב-2023 הוציא את השיר "אור במוח", סינגל ראשון מתוך אלבומו השני, בו שיתף פעולה עם היוצרת צליל דנין.
השיר נכנס לפלייליסט גלגלצ וזכה להשמעות רבות בתחנות הרדיו השונות.
כמו כן, יצאו מתוכו שני סינגלים נוספים, "שניצל ופסטה" ו"פצעים פתוחים", בהפקה מוזיקלית משותפת עם המוזיקאי עדי לוי.
בדצמבר של אותה שנה הוציא את השיר "עוטף געגוע" בו אירח את הזמרת הללי ון לואן, אותו כתב בעצמו והלחין היוצר - אוריין שוקרון, אשר נכתב בימי מלחמת "חרבות ברזל" וזכה לביקורות חיוביות, גרסאות כיסוי שונות ושבחים רבים.
נאוקנרפטור (שם מדעי: Neuquenraptor; מילולית: "שודד הנאוקן") הוא סוג של דינוזאור ממשפחת הדרומאוזאוריים שחי בפטגוניה בתור הקרטיקון שלפני 90 מיליון שנה מזמננו.
זהו מראשוני הדרומזאוריים שהתגלו בחצי הכדור הדרומי, אף שבמקור שייכו אותו למשפחת הטרודוניים.
הממצאים של דינוזאור זה התגלו בתצורת פורטסוולו שבנאוקן, ארגנטינה.
הממצאים נחשפו ב-1996 בידי משלחת של החוקר פרננדו נובאס והובאו לאוניברסיטת המדינה של אוהיו, שם הדינוזאור נחקר והוגדר ב-2006 בידי נובאס ודייגו פול , כששמו קרוי על שם העיר לידה התגלה בסיומת "raptor" - שודד.
הממצאים שלו כללו שברי חוליות, חוליות זנב, כמה צלעות ועצם חישור.
הדינוזאור הגיע לאורך 1.8 עד 3.5 מטרים ולמשקל של 75 קילוגרם בקירוב.
הוא חולק מאפיינים רבים עם סוג קרוב - הבויטררפטור (Buitreraptor) וכן עם היוננלנגיה.
הדינוזאור התקיים בקרטיקון העליון שלפני 90 מיליון שנה דרומה בהרבה ממרבית הדרומזאורים שחיו באירואסיה ובאמריקה הצפונית ברובם הגדול.
נאור סבג (נולד ב-23 במאי 1993) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדת הקשר בהפועל חיפה מליגת העל.
סבג התחיל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל באר שבע, ממנה עבר למחלקת הנוער של בית"ר ירושלים כאשר היה בן 15.
שנה לאחר מכן הושאל להפועל קטמון מליגה א'.
סבג היה שותף לחזרתה של הקבוצה לליגה הלאומית בתום העונה ושיחק במדי קטמון גם בעונה לאחר מכן.
בקיץ חזר סבג להתאמן עם בית"ר ואף נכלל בסגל הקבוצה לקראת המשחק נגד סלובודה טוזלה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית, אך ב-28 בספטמבר הושאל להפועל בקעת הירדן.
ב-20 באוגוסט 2017 חתם בסקציה נס ציונה.
בעונתו הראשונה במועדון תרם ארבעה שערים ונס ציונה חזרה לליגה הלאומית לאחר היעדרות של חמש שנים.
עונה לאחר מכן כבש חמישה שערים שעזרו לנס ציונה לחזור לליגת העל לאחר 51 שנים בליגות הנמוכות.
ב-29 במאי 2019 חתם לשלוש עונות בהפועל באר שבע מליגת העל.
ב-11 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד לאצ'י במסגרת מוקדמות הליגה האירופית וכעבור שבוע כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה במשחק הגומלין שנגמר בניצחון 0–1 לבאר שבע.
ב-25 באוגוסט, סבג ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בתיקו 0-0 נגד בית"ר ירושלים.
ב-3 בנובמבר 2020 חתם במכבי פתח תקווה.
ב-16 ביוני 2021 חתם במועדון ספורט אשדוד.
ב-18 ביוני 2023 חתם לשנתיים בהפועל חיפה וב-2 במרץ 2025 האריך את חוזהו בהפועל חיפה בשנתיים נוספות.
נאור שירי (נולד ב-1 במאי 1985, י' באייר ה'תשמ"ה) הוא חבר הכנסת מטעם יש עתיד.
בעבר היה חבר מועצת הוד השרון וסגן ראש העיר, יושב ראש דירקטוריון חברת אלומה מיסודה של הסוכנות היהודית, העוסקת בחינוך ובתרבות בעיר, וראש מטה השטח של מפלגת יש עתיד.
נאור שירי נולד בהוד השרון והוא גר בה כל חייו.
למד בבית הספר התיכון כפר הנוער ע"ש ב.צ.
בשנים 2003–2008 שירת ביחידה מיוחדת בחיל הים.
בשנת 2012, עם הקמת מפלגת "יש עתיד" בראשות יאיר לפיד, הצטרף אליה שירי והקים תא סטודנטים שלה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
בבחירות לכנסת התשע עשרה, שנערכו בשנת 2013, זכתה מפלגת יש עתיד ב־19 מנדטים, ובשנת 2014 החל שירי לעבוד עם ח"כ בועז טופורובסקי מהמפלגה כיועץ פרלמנטרי וכאחראי ועדות.
באותה תקופה היה ממובילי ניסוח הסכם היועצים החדש ב.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ב־2015 מונה שירי לנהל את מרחבי צפון ומרכז במערך השטח של המפלגה.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת בשנת 2019 עבר לנהל את מרחב דרום ואזור ירושלים, ושימש באותו התפקיד במערכות הבחירות הבאות.
לאחר הבחירות לכנסת העשרים וארבע בשנת 2021 קודם לראשות מטה השטח הארצי של המפלגה.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הוצב במקום ה־24 ברשימה, ונבחר לכנסת.
בבחירות המקומיות 2018 התאחדה מפלגת יש עתיד בעיר מגוריו עם רשימת קצב–מרצ המקומית בראשות אמיר כוכבי, ושירי הוצב מטעמה במקום השלישי ברשימה.
הרשימה זכתה לחמישה מנדטים, ועם מינוי ראש הרשימה כוכבי לראשות העיר, מונה שירי לסגנו, לראשות דירקטוריון חברת אלומה מיסודה של הסוכנות היהודית העוסקת בחינוך ובתרבות בעיר ולאחראי תיק הביטחון.
עם היבחרו אל הכנסת העשרים וחמש סיים את תפקידיו בעירייה.
שירי מתגורר בהוד השרון, נשוי לקורל ואב לשניים.
נאור יחיא (נולד ב-18 ביולי 1989) הוא דובר ויועץ תקשורת, אשר כיהן כדובר נשיא מדינת ישראל, יצחק הרצוג, מיולי 2021 עד פברואר 2025. קודם לכן, כיהן כדוברו הפוליטי של ראש הממשלה בנימין נתניהו.
הוא שירת בצה"ל בין השנים 2007–2017. החל משנת 2009 שירת בחטיבת דובר צה"ל במגוון תפקידים פיקודיים ומקצועיים, כולל ראש מדור תקשורת מקומית ורדיו.
בתפקידו האחרון, שימש כראש מדור טלוויזיה והפקות ולאחריו השתחרר מצה"ל בדרגת רב-סרן בתום עשר שנות שירות.
בשנת 2017, לאחר שחרורו מצה"ל, שימש כדובר שר הבינוי והשיכון ובהמשך כדובר שר העלייה והקליטה, יואב גלנט.
בראשית 2019 ניהל את קמפיין הפריימריז של ח"כ גלנט ממפלגת 'כולנו' למפלגת הליכוד, בסיומו הגיע למקום 7 ברשימת הליכוד לכנסת.
במאי 2019, לאחר סבב בחירות א', מונה לדוברו הפוליטי של ראש הממשלה בנימין נתניהו וכדובר מפלגת הליכוד.
את התפקיד הזה מילא במשך שלוש מערכות הבחירות ובתקופת משבר הקורונה.
בתקופה זו עבד בצמוד לראש הממשלה נתניהו וניהל את מערך התקשורת בקמפיינים של מפלגת הליכוד.
כחלק מתפקידו היה אמון על הופעות השרים וחברי הכנסת של המפלגה בתקשורת, כתיבת המסרים והאסטרטגיה הדוברותית של נתניהו ומפלגת הליכוד.
בחודש יוני 2021, עם בחירתו של יצחק הרצוג לנשיא המדינה, מונה לדובר נשיא המדינה וראש מערך התקשורת והדוברות של בית הנשיא.
עם מינויו התעוררה סערה ציבורית ותקשורתית ונמתחה ביקורת על המינוי מצד גורמים שונים.
עמותת "חוזה חדש" (קריים מיניסטר) ארגנה הפגנות מול ביתו של יצחק הרצוג בדרישה לעצור את המינוי ואף עתרה לבג"ץ במטרה לעכב את המינוי עד שתתקיים בדיקה שתבחן האם הוא עומד בקריטריונים.
טענת העמותה הייתה כי בתפקידו כדובר ראש הממשלה ודובר הליכוד "היה הנ"ל אחראי לחלק מהקמפיינים המסיתים והארסיים ביותר שיצאו מצדו של ראש הממשלה היוצא נתניהו ותנועת הליכוד כנגד מתנגדיו הפוליטיים ותרם תרומה משמעותית לשיח הרעיל והאלים שהתנהל בישראל בשנתיים האחרונות".
העתירה נדחתה על הסף ויחיא נכנס לתפקידו.
ב-4 בינואר 2025 הודיע על סיום תפקידו כדובר בית הנשיא לאחר 15 שנים בשירות הציבורי ומעבר למגזר הפרטי.
בעל תואר ראשון מאוניברסיטת בר-אילן במדעי המדינה.
נאור עבודי (נולד ב-17 ביולי 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל טירת כרמל.
עבודי התחיל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של עירוני קריית שמונה.
ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת.
ב-12 בדצמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 3-2 להפועל באר שבע.
ב-11 במאי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בהפסד 2-1 למכבי חיפה.
בקיץ הושאל להפועל נצרת עילית עד לסיום העונה.
ב-19 בספטמבר 2014 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 2-3 נגד מכבי הרצליה.
עונה לאחר מכן חזר לקריית שמונה ובעונה זו רשם 13 הופעות כאשר בכולן עלה מהספסל.
בקיץ חתם בעירוני נשר מהליגה הלאומית במדיה שיחק שנתיים אחריהם עבר להפועל עכו.
בקיץ חזר לליגת העל כאשר חתם במ.ס.
אשדוד במדיה שיחק עונה אחת.
ב-23 באוגוסט 2020 הצטרף ללורי מליגת העל הארמנית במדיה שיחק 8 משחקים וכבש שער אחד.
ב-15 בינואר 2021 חזר לישראל וחתם בהפועל אום אל-פחם.
ב-27 באוקטובר 2021 חתם בהפועל עפולה.
שנה לאחר מכן חזר לקדנציה שנייה בהפועל נוף הגליל.
ב-8 בפברואר 2023 חתם בהפועל רעננה מליגה א'.
דימונה, אך לא רשם בה דקות משחק וב-2 בדצמבר 2024 חתם בהפועל טירת כרמל מליגה ב'.
נאורה שם שאול (ידועה גם כ"נאורה שם"; נולדה ב-1954) היא סופרת, עיתונאית, אמנית דיגיטלית, מתכנתת ופעילת אינטרנט וקוד פתוח מאז שנות השמונים ופעילה בדרך הבודהיסטית של Engaged Dharma; מייסדת ועורכת כתב העת "זומביט" ובין הראשונים בישראל לכתוב וללמד על תרבות הרשת (תרבות דיגיטלית) בבמות שונות.
בשנים האחרונות היא מלווה רוחנית של חולים סופניים.
ספרה, "רומן דיגיטלי", ראה אור ב-1993, מתרחש כולו ברשתות מחשבים ונחשב לספר העברי הראשון בסוגת הסייברפאנק שנכתב בעברית.
ארגנה את כנס ההאקרים הראשון בישראל (Y2HACK).
ב-2000 בחר בה העיתון ידיעות אחרונות כאחת מעשרת "שליטי הרשת", עשרת האנשים המשפיעים על האינטרנט בישראל.
נאורה שם שאול נולדה לתמר ובן-ציון פוקס.
אביה פרופסור לכימיה באוניברסיטת תל אביב ואמה ספרנית.
היא גדלה בחיפה, בוסטון והרצליה.
לה אח צעיר, עדן, פעיל שלום וסמנכ"ל בכל זכות.
במהלך שנות השבעים והשמונים עבדה כמתכנתת בחברות תוכנה (בהן Big Corporate America).
עסקה באמנות סייברית והציגה במספר תערוכות.
העלתה לרשת את כל כתבי חנוך לוין, אורי אבנרי, בית עגנון, צבי ינאי, גולדה מאיר ויעקב הכט.
ב-1997 הייתה היועצת הטכנולוגית של תוכנית טלוויזיה החינוכית בת 13 הפרקים "חיים על המסך: טלוויזיה ואינטרנט" בהנחיית יואב בן דב.
והייתה המרואיינת בשני פרקים שלמים.
הייתה בעלת טור בהעיר בו היה לה מדור סייבר על מציאות מדומה.
בקפטן אינטרנט בהארץ היה לה טור על אינטרנט ופרטיות ברשת (בו כתבה גם ביקורות ספרים והגות), הייתה בעלת טור על פשעי מחשב בעיתון 'שישי' בעריכת אדם ברוך, בעלת מדור "מחשבים ומשחק" בעיתון חדשות והייתה בעלת מדור שבועי "אשת רשת" בעיתון גלובס ובעיתון 'בנקאות'.
כתבה במסע אחר, בכתב העת משקפיים ובכתב העת "שירת המדע" בהוצאת מכון ויצמן ובעריכת יבשם עזגד, בכתב העת "אאוריקה: ילדים בעידן הידע" בהוצאת רמות - אוניברסיטת תל אביב.
ובכתב העת "אטמוספירה" של אל על.
ייסדה ובשנים 1994–1997 הייתה העורכת הראשית של כתב העת זומביט.
פרסמה הקבץ מאמרים על הקוד הפתוח בשם "הקתדרלה והבזאר" בשנת 2004 בהוצאת 'התעוררות' ובהם החיבור בשם זה מאת אריק ס.
ריימונד, בו חיברה את פרק המבוא, "קוד פתוח כתפישת עולם".
לימדה בהקבץ תרבות דיגיטלית באוניברסיטת תל אביב (בה היה לה מינוי כמקבילה למרצה בכיר), ב, ב, שנקר, אורט ישראל ובית ברל.
הרצתה בנושא אסתטיקת מחשב בכנס בדאגשטול גרמניה, ממנו פורסם מאמר מדעי.
ארגנה את Y2HACK, שני כנסי ההאקרים הראשונים בישראל והרצתה בהם.
ב-1976 כתבה את השיר "יש לי אח קטן" שביצע אריק איינשטיין ונכלל בתקליט "ילדים" בהלחנת שם טוב לוי.
ב-1982 ערכה וחרזה את "קלאסיטף" – תקליט מוזיקה קלאסית לילדים המלווה בקריינות של יוסי גרבר וגליה ישי.
פרסמה סיפור באנתולוגיה "דפי עשב: חשיש בספרות העולם" בהוצאת חרגול בעריכת דן דאור.
ב-1994 השתתפה בתערוכת מחשבים ראשונה בגלריה קלישר חמש, בבית הספר לאמנות קלישר, באוצרות הורית פלד.
במסגרתה יצרה מיצב ששאב השראה משירו של מאיר ויזלטיר "קרע את השיר": מסדרון חשוך ובקצהו סרטון של דפים מדפדפים של הספר "רומן דיגיטלי".
כשהצופה התקרב, הדף בסרטון נקרע, התקפל, התקמט ונפל לסל האשפה המלא ירקות קרועים ומקומטים.
בשנת 2003 יצרה את "מדיאה אקס", מופע אינטראקטיבי שהשתתף בפסטיבל עכו ופסטיבל מאנהיים.
ב-2005 יצרה והציגה את "שפת-אם" – אוסף שירה שהתפרסם בקובץ איגוד המשוררים, הונגש לקהל באירוע ההשקה באמצעות אווטאר שהקריאה את השירים בקולה המסונתז.
בשנת 2016 הייתה מיוצרי המיצב האינטראקטיבי "אלונלי", המאפשר לחוות בדידות במרחב ציבורי, שהציג בכנס פרינט-סקרין במדיטק באוצרותו של ליאור זלמנסון ואחר-כך במוזיאון הרצליה, באוצרותה של שרון ברק רעיף.
בנתה מוצגים אינטראקטיבים למוזיאונים: מוזיאון נחום גוטמן, בית ביאליק, מוזיאון הילדים בחולון.
היא למדה בבית הספר "קשובות" (לשעבר מרכז שוורץ), הוסמכה על ידי העמותה לליווי רוחני בישראל.
התמחתה בהנחיית מדיטציה לחולים סופניים בעמותת "אחד על אחד" ובהשתלמויות במסגרות שונות.
מלווה את הנוטים למות ואת בני משפחתם, בעיקר בהתנדבות – הוספיס שיבא, באונקולוגית איכילוב, בפיילוט צבר ובאופן פרטי.
נאורה שם מתגוררת בשכונת שפירא בדרום תל אביב ולה בת אחת.
נאורה שם שאול, רומן דיגיטלי, הוצאת הקיבוץ המאוחד, עורכת: תרצה יובל, 1993
נאוקלפן דה חוארס (בספרדית: Naucalpan de Juárez), או בקיצור נאוקלפן, היא עיר הממוקמת צפונית-מערבית למקסיקו סיטי במדינת מקסיקו שבמקסיקו.
משמעות השם בנאוואטל הוא "ארבע השכונות" או "ארבעה בתים".
ב-1874 נוספה המילה "חוארס" לכבודו של הנשיא בניטו חוארס.
עמק מקסיקו, שנאוקלפן היא חלק ממנו, מיושב על ידי בני אדם כבר למעלה מ-20,000 שנה.
ההתיישבות המודרנית החלה בתקופת השלטון האצטקי.
בשנת 1521 האזור נכבש על ידי האימפריה הספרדית בהובלת הרנאן קורטס.
בשנים שלאחר מכן הוקמו מנזרים וכנסיות רבות.
האזור היה חשוב בתקופה הקולוניאלית לכריית חומרי בנייה עבור מקסיקו סיטי (ששימשו אף את בניית הארמון הלאומי.
נאוקלפן הוכרזה רשמית כעיר בשנת 1957, ועד 1975 הפכה לאחת הערים המתועשות ביותר במקסיקו.
נאוקלפן נחשבת לאחת הערים העשירות והמבוססות במקסיקו כולה.
באזור זה פועלים הרבה עסקים קטנים ובינוניים ובהן מעבדות פרמצבטיות, עסקים לחלקי חילוף ומפעלים לייצור מוצרים כימיים וטקסטיל.
מאז פתיחת קניון פלאסה סטליטה ב-1971 צמחו בעיר ענפי המסחר והשירותים בעיר.
על פי המחקר מ-2007 העיר יצרה מספיק עושר כדי לכסות את צורכי האזרחים פעמיים, בניגוד לעיריות אחרות במקסיקו.
נאור נרקיס (נולד ב-11 בינואר 1989) הוא יזם, אקטיביסט ואושיית רשת ישראלי.
יוזם "מחאת המילקי" ו"חוזרים בתבונה" – מיזם למען חילון החברה החרדית.
נרקיס נולד, גדל והתחנך ברמת גן, בן למזכירה ולנהג מונית.
התגייס לתוכנית המצטיינים "חבצלות" באמ"ן, במסגרתה למד לתואר ראשון בפילוסופיה והיסטוריה של המזרח התיכון באוניברסיטת חיפה.
שירת שש שנים בצה"ל, כקצין בחטיבת המחקר באמ"ן.
גר תקופה קצרה בפריז וב-2014 עבר לברלין ועבד כמפתח אפליקציות לסלולרי ומורה לשפות.
בשנת 2014 ייסד נרקיס את קהילת הפייסבוק הוויראלית "עולים לברלין", שמתחה ביקורת על יוקר המחיה בישראל, והזמינה צעירים ישראלים להגיע לברלין כדי ליהנות מעלויות המחיה הנמוכות.
מאבקיו התמקדו ביוקר המחיה, מחירי הדיור בישראל, ובחבילה הכלכלית-חברתית הכוללת של ישראלים שלטענתו איננה אטרקטיבית מספיק, ומהווה את הסיכון האמיתי לעתיד המדינה היהודית.
נרקיס הפך מזוהה עם "מחאת המילקי", השם שבו נודעה מחאה זו, והנושא אוזכר גם בעיתונים הגרמנים "בילד" ובגרסה המקוונת של "דר שפיגל".
במהלך המחאה, שזכתה לחשיפה תקשורתית רחבה, ביקר נרקיס את הדרג הפוליטי בישראל, ובראשם את ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו.
לאחר שחזר לישראל בשנת 2015 ייסד את חברת "תוכניסט", המתמחה בניהול קהילות דיגיטליות, ומעניקה שירותי בניית קהילות דיגיטליות לתאגידים.
נרקיס משמש כמרצה על תחום הקהילות הדיגיטליות באוניברסיטת רייכמן.
מניעת הפליה נגד חילונים במודעות השכרת דירות
נרקיס ביקש מהנהלת "יד 2" להסיר מודעות השכרה שהוגבלו לדתיים בלבד.
הוא טען כי הגבלה כזו מהווה אפליה דתית וכי יש לאסור על מודעות מפלות או גזעניות.
לאחר חשיפה תקשורתית של הנושא, הנהלת האתר נענתה לבקשתו.
ב"תוכנית חיסכון" חשף שסל הקניות הקבוע שלו באתר "שופרסל" החילוני יקר ב-23% מאתר שופרסל למהדרין.
הסערה הגיעה לכנסת, ומנכ"ל שופרסל זומן לדיון מיוחד בוועדת הכלכלה, בחשד לאפליה על רקע הכשרות.
נרקיס פרסם שבנק מזרחי טפחות מאפשר ללקוחות חרדים להצהיר על הכנסות שמקורן, לפחות בחלק מהמקרים, בהכנסות לא מדווחות, על מנת לעמוד בתנאי הזכאות למשכנתא.
בעקבות הפרסום פנה חבר הכנסת גלעד קריב למפקח על הבנקים ויזם דיון בוועדות הכנסת.
בעקבות מחאה ציבורית שיזם פתחה סלקום את שירות ה-VOD ביום כיפור.
בשנת 2022, מייד לאחר הבחירות לכנסת, ייסד נרקיס את תנועת "ישראל נאורה" וקורס "חוזרים בתבונה", שמטרתו לחלן את החברה החרדית ברוח תנועת ההשכלה.
הארגון חילק סמארטפונים לצעירים חרדים, כדי לסייע להם להיחשף לעולם הליברלי שחסום בסלולרי כשר.
באוגוסט 2024 חשף את קורס "חוזרים בתבונה – הקורס לחילון החברה החרדית ברוח תנועת ההשכלה", אשר עלה כאתר, פורסם ברשתות החברתיות והודפס באלפי עלונים שחולקו בערים החרדיות.
הקורס נכתב על ידי חרדים לשעבר, ומסייע לצעירים חרדים לעזוב את החברה החרדית באופן אקטיבי.
הקורס כולל 7 פרקים ועונה על שאלות כמו מה ההבדל בין מדע לדת, איך להתכונן כלכלית ליציאה בשאלה, איך לעצור חתונה שהמחותן לא מעוניין בקיומה, או כיצד להתגייס לצבא.
לפי החוברת הנלווה לקורס, סיבה מרכזית לקיום החברה החרדית היא הקמת "חומות" שמסתירות את שאר העולם, ובמיוחד ביחס לחילונים, חופש, ומדע.
שלט חוצות המבשר על הקורס של "חוזרים בתבונה" נתלה בבני ברק, אולם הושחת על ידי מקומיים.
בעקבות חשיפתו של נרקיס ופעילי "חוזרים בתבונה" על מערך הנפקת תעודות סטודנט לכל דורש על ידי מוסדות חרדיים באוקטובר 2024, נערך תחקיר של ליאת רון, שבחנה את היקף התופעה, וגילתה כי מוסדות חינוך חרדיים מנפיקים תעודות סטודנט לאחר שיחות טלפון קצרות ותמורת תשלום.
הדבר מאפשר הנחות בתחבורה הציבורית.
בדצמבר 2024 העלה נרקיס את נושא דוכני הנחת תפילין אשר הוצבו בשטחן של תחנות רכבת ישראל וביקש מהנהלת הרכבת להציב דוכני החזרה בתבונה באופן שוויוני.
בתגובה, הודיעה רכבת ישראל על איסור גורף להצבת דוכני הנחת תפילין ודוכנים מאוישים מכל סוג שהוא בשטחן של תחנות הרכבת וכן פעלה לפינוי דוכני התפילין משטחה.
בעקבות הביקורת של ערוץ 14 על בנק לאומי, לפיה הבנק לא מפרסם בערוץ ממניעים פוליטיים, חשף נרקיס כי ערוץ 14 פסל לשידור פרסומת של ארגון "חוזרים בתבונה" המעודדת גיוס חרדים לצה"ל, וסירב לתקציב פרסום בגובה 1.2 מיליון שקלים מסיבות פוליטיות.
באפריל 2025 הטיל משרד העבודה קנס בגובה 280,000 שקלים על חנות כלי מטבח בקניון שבעת הכוכבים בהרצליה שנפתחה בשבת.
בעקבות זאת, קרא נרקיס לבעלי עסקים שהממשלה מטילה עליהם קנסות מטעמי פתיחה בשבת, שלא לשלם את הקנסות לאות מחאה.
במאי 2025 החלה התנועה להקים דוכני החזרה בתבונה בלב הערים החרדיות.
דוכן "חוזרים בתבונה" שהוקם בבני ברק, פונה בכוח על ידי המשטרה, בטענה ל"הפרעה לסדר הציבורי".
באוגוסט 2025, נרקיס ופעיל נוסף הקימו דוכן הסברה בעיר והותקפו באלימות.
בתקרית נוספת באותו החודש, שרפו עשרות חרדים את הדוכן של הארגון.
לדברי נרקיס, מתנדב אחד נפצע בתקרית.
לקראת ראש השנה, בספטמבר 2025, העלה נרקיס קמפיין של תנועת "חוזרים בתבונה" באומן אוקראינה של עשרות שלטים בהשקעה של עשרות אלפי דולרים, המעודדים את הצעירים החרדים לצפות בקורס החילון של חוזרים בתבונה.
לאחר מספר ימים, הושחתו שלטי הפרסום.
באוקטובר 2025 קרא נרקיס במאמר דעה באתר סרוגים ובראיון בתוכנית "מוריה וברקו" ברשת 13 לסיים את הפטור משירות צבאי ממנו נהנות דתיות בישראל באופן אוטומטי, וכן קרא לסיים את מודל ישיבות ההסדר שמאפשר לדתיים שירות צבאי מקוצר, וטען כי "החגיגה של הדתיים על חשבון החילונים" צריכה להסתיים.
מתגורר עם בן זוגו בשכונת נווה צדק שבתל אביב.
בעקבות תמיכתו בהגירה מישראל לגרמניה ב-2014 נטען נגד נרקיס כי הוא אנטי-ציוני.
דוד ישראל, כתב השבועון האמריקני "ג'ואיש פרס" המזוהה עם היהודים האורתודוקסים בארצות הברית, כינה אותו "שונא פנאטי של יהדות התורה" בשל הגשת 43 תלונות על דוכני תפילין שפונים לקטינים ללא אישור הוריהם, ופוסט שבו ביקר הסתרת פנים של נשים.
בדצמבר 2024 כינה שר התקשורת שלמה קרעי את נרקיס "ערב רב" והשווה אותו לאויבי ישראל לאורך ההיסטוריה בפודקאסט של מני אסייג.
כמו כן, חסם השר קרעי את נרקיס ברשתות החברתיות.
בתגובה שלח לו נרקיס התראה לפני תביעת לשון הרע ודרישה להסיר את חסימתו מהרשתות החברתיות בנימוק שהדבר פוגע בחופש הביטוי שלו ושאנשי הרשות המבצעת אינם יכולים לחסום אזרחים.
כעבור שעות ספורות, השר הסיר את החסימה מנרקיס בטענה שהדבר נעשה "בטעות" והסיר את החסימה מעשרות גולשים נוספים.
נרקיס כתב בטוויטר שקיבל איומים ברצח, אך המשטרה לא מטפלת באיומים.
נָארוּטוֹמָאקִי (ביפנית: 鳴門巻き או なると巻き) הוא סוג של קמָאבּוֹקוֹ (קציצת דג יפנית) המשמשת כתוספת למנות מרק שונות, במיוחד ראמן.
מדובר בגליל של דג טחון שמעוצב כך שבמרכזו דוגמה ספירלית ורודה ולבנה.
נָרוּטוֹמָאקִי קרוי על שם "מערבולות נָרוּטוֹ", תופעת טבע המתרחשת במצר נארוטו שבין האי אוואג'י לאי שיקוקו ביפן.
הקישוט הספירלי במרכז הקציצה נועד להזכיר ולייצג מערבולות אלה.
מקובל להניח שהמנה התפתחה במהלך תקופת אדו (1600-1868), כחלק ממגוון סגנונות של קמאבוקו.
במטבח היפני, משתמשים בנארוטומאקי בעיקר כתוספת לראמן, שם הוא מוסיף גם טעם עדין וגם ניגודיות צבעונית למרק.
ניתן למצוא אותו גם במנות נוספות כמו אודון וסושי, אם כי הוא פחות נפוץ בהן.
הנארוטומאקי מיוצר מטחינת דגים לבנים, בעיקר דג הפולוק האלסקי או דגים לבנים אחרים כמו בקלה, לעיסה הנקראת "סורימי".
לאחר מכן מוסיפים תבלינים (בין היתר סוכר ומירין) ומעצבים את העיסה לגליל.
כדי ליצור את הדוגמה הספירלית משתמשים בסורימי עם צבע מאכל.
לאחר מכן הגליל מאודה עד שהוא מתקשה ונחתך לפרוסות.
כיום מרכז הייצור של הנארוטומאקי ביפן הוא בעיר יאיזו שבמחוז שיזואוקה
נארוטו אוזומאקי מהסדרה "נארוטו", הקרוי אף הוא על שם מערבולות נרוטו, שכן מערבולות הן מוטיב חוזר בסדרה, מוצג בסדרה כחובב מנת ראמן עם נאורוטומאקי.
נְאוֹת גּוֹלָן הוא מושב של תנועת העובד הציוני בדרום רמת הגולן.
היישוב הוקם על ידי קבוצת צעירים משכונת בית אליעזר בחדרה שגדלו והתחנכו יחד ולאחר מלחמת ששת הימים ביקשו לעלות להתיישבות בגולן ולהקים בו "מושב שיתופי".
בפגישה עם אברהם הרצפלד הופנו בני החבורה אל תנועת "העובד הציוני" שעסקה בעיקר בהקמת "מושבים שיתופיים" תנועת העובד הציוני התייצבה לעזרתם של הצעירים.
ובספטמבר 1968 עלו להתיישבות בצומת פיק כ"מושבוץ" (שילוב של מושב וקיבוץ).
בתחילה התפרנסו מסיקול אבנים והכשרת קרקעות לחקלאות ולאחר מכן מגידול צאן, אווזים ופלחה.
בשנת 1973 התיישב היישוב במיקומו הנוכחי.
עד סוף 1979 תיפקד נאות גולן כמושב שיתופי והחל מתחילת שנות השמונים, הפך למושב עובדים וכל פעילותיו השיתופיות חולקו שווה בשווה.
עד סוף שנות ה-90 התגוררו במושב כ-50 משפחות שרובם היו חברי אגודה חקלאית שיתופית.
ב-1989 קלט המושב 55 משפחות קהילתיות במגרשים בגודל של כחצי דונם (במסגרת פרויקט אריאל שרון).
במשך כעשר שנים עמדה השכונה מוזנחת ונטושה מכיוון שקבלני הממשלה כשלו, עד שביקשו בנאות גולן ממשרד השיכון להמשיך את הבנייה בעצמם, מהלך שהביא לאכלוס הבתים, ולשגשוג וקליטה של חברים נוספים למושב.
באמצע שנות ה-2000 ביקש המושב היתרי בנייה נוספים לחקלאים ולמתיישבים מוניציפליים.
וכך נפתחה האפשרות למוניציפליים לבנות בית על דונם אדמה ולהקים עליה שני צימרים.
בשנת 2008 החלה הרחבה גדולה, במסגרתה שווקו 68 מגרשים, מתוכם 28 לחקלאים ו-40 מגרשים קהילתיים.
נכון ל-2016, גרות כ-162 משפחות בנאות גולן וכ-18 מגרשים מצויים בשלבי בנייה.
מספר הנפשות המתגוררות במושב מלידה ועד 120, הוא כ-570 נפש.
היישוב נמצא בין נחל עין גב לבין ואדי א-זיתון, בגובה של 320 מטרים מעל פני הים (בגובה 530 מטרים מעל פני הכנרת ובמרחק של חמישה קילומטרים ממנה).
מושב נאות גולן הוא אחד המושבים הדרומיים בגולן.
הוא שוכן לצד אתרי טבע וארכאולוגיה כגון מפלי נחל דליות, מצפה השלום בכפר חרוב, ים כנרת, חורבות העיר סוסיתא ועוד.
ילדי נאות גולן מתחנכים בפעוטון ובגן הילדים שבישוב.
תלמידי כיתות א'- ח' לומדים בבית הספר האזורי החדש "מצפה גולן" של יישובי דרום הגולן, בבני יהודה.
ילדי התיכון מתחנכים בבית ספר תיכון "נופי גולן" שבקצרין ובתיכון "בית ירח" שבמועצה אזורית עמק הירדן.
כלכלת היישוב מתבססת על חקלאות שלחין (אגסים, תפוחים, אבוקדו וזיתים) וכן גידולי כותנה ושקדים, לולי הודים, רפתות חלב ועדרי בקר לבשר.
בנוסף עוסקים התושבים בחינוך, תיירות, תעשייה ומקצועות חופשיים.
האקלים השורר בנאות גולן הוא אקלים ים תיכוני.
בחורף קריר וגשום, בסתיו ובאביב הטמפרטורה גבוהה יותר ולעיתים יורדים גשמים ובקיץ חם ולח ללא משקעים.
בשנה יורדים בממוצע בין 400 ל-600 מילימטרים של גשם, ב-56 ימי גשם.
עונת הגשם 1992/1991 הייתה העונה הגשומה ביותר שתועדה.
מצפה אופיר - מצפה אופיר, שממוקם בקצה השדות של מושב גבעת יואב, הוקם על ידי בן המושב ג'ימי ג'יפ, לזכר בנו אופיר שנפטר בגיל 16.
עין פיק - עין פיק הוא מעיין קטן בדרום רמת הגולן, הממלא בריכה עתיקה המוצלת תחת צוק סלע ועצי תאנה רבים.
בריכת המעיין הקרובה לכביש, נביעת המים מטפטפת מהקיר וזורמת לתוך הבריכה.
סוסיתא (אתר ארכאולוגי) - במקום שכנה העיר סוסיתא אשר הוקמה על כל שטח רמת ההר ונוסדה כעיר מדינה (פוליס) ככל הנראה באמצע המאה ה־2 לפנה"ס בידי הממלכה הסלאוקית.
ההר, המוקף מצוקים מכל עבריו, מחובר באוכף במזרחו לדרום־מערב רכסי רמת הגולן.
מצפה שלום - מצפור שהקימו חברי קיבוץ כפר חרוב.
נאות חובָב היא מועצה מקומית תעשייתית הממוקמת בצפון הנגב, כ־12 ק"מ מדרום לבאר שבע.
עד לשנת 2013 היה שמה של המועצה "רמת חובב".
נאות חובב נמצאת דרומית לבאר שבע, גובלת במועצה אזורית מרחבים מצפון וממערב, מדרום המועצה גובלת במועצה אזורית רמת הנגב.
הגבול המזרחי של המועצה הוא כביש 40. שמה של המועצה המקומית קרוי על שם האמן חובב כרובי (חתם כ.
חובב) שעיצב את אנדרטת חטיבה 99 במלחמת ששת הימים הנמצאת על גבעה כ-1 ק"מ צפונית למועצה.
האנדרטה נחנכה ב-6 ביוני 1972.
ביולי 2023 הוחלט על ביטול המועצה המקומית התעשייתית נאות חובב וסיפוחה לבאר שבע במהלך 2025.
תכנון נאות חובב החל בתחילת שנות ה-70, במטרה ליצור תעשייה עצמאית בענף הכימיקלים, אשר תספק כסף למדינה ומקומות עבודה לתושבי הנגב.
האתר הוקם רחוק ממקומות מיושבים, כיוון שנמצא בו מקבץ של מפעלים פטרוכימיים.
עם זאת, ההחלטה לא התחשבה בקיומה של אוכלוסייה בדואית ביישובים בלתי־מוכרים באזור.
תוכנית המתאר אושרה להפקדה על ידי הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה דרום בסוף 1973, ועבודות ההקמה החלו בתחילת 1975. בסוף 1977 אושרה הקמתה של שלוחת מסילת רכבת מבאר שבע אל אזור התעשייה, אולם תקציב להקמתה אושר רק כ-20 שנה אחר כך והקמתה התעכבה עוד כשבע שנים.
המפעל הראשון שהוקם במקום היה "מכתשים-דרום" מקבוצת מכתשים מפעלים כימיים.
בשנת 1977 החלה הקמתו של המפעל השני, של חברת תרכובות ברום.
בשנת 1980 החל לפעול "האתר הארצי לפסולת רעילה ברמת חובב", במקום רכזו חומרים מסוכנים מכל רחבי הארץ לצורך טיפול.
בשנת 1982 נסגר האתר אך הוא נפתח שוב שנה אחר כך, לאחר שהובטח כי הטיפול בפסולת ישופר.
בשנת 1987 הוקם במקום מתקן לטיפול בפסולת תעשייתית רעילה, בשנת 1990 הוקמה החברה לשירותי איכות הסביבה, כחברה ממשלתית האחראית לניהול האתר.
עד סוף שנת 1991 לא הייתה בשטח המועצה מערכת לטיפול בשפכים, והם הוזרמו לנחל הבשור וזיהמו אותו.
בשנת 1995 הוקם מפעל של חברת טבע תעשיות פרמצבטיות ברמת חובב בשם "טבע-טק", שהיה מיועד לטיפול בשפכים של מפעלי החברה.
בשנת 1997, עם ההחלטה על סגירת מפעל אסיא שהיה ממוקם בפתח תקווה, הוסב המפעל לייצור חומרים פעילים לתרופות (חומרי הגלם לתעשייה הפרמצבטית), והועברו אליו כל קווי הייצור שהיו במפעל אסיא.
אחר כך הורחב המפעל מספר פעמים.
ב-2001 הוקם ב"טבע טק" מתקן לייצור תרופת הקופקסון, התרופה המקורית המובילה של חברת טבע, המיועדת לטיפול בטרשת נפוצה.
במאי 2013 נהרג עובד המפעל ו-31 עובדים נפצעו קל-בינוני בפיצוץ באחת המכונות במפעל.
באוגוסט 2020, הודיעה טבע כי תפטר 350 מ-700 עובדי המפעל, בעקבות ירידה חדה ברווחיותו.
בשנת 2013 הוחלט לשנות את שם המועצה מ"רמת חובב" ל"נאות חובב", עקב התדמית השלילית שדבקה בשם הקודם.
באוקטובר 2016 מינה משרד הדתות את הרב גד רווח לרבה של מועצת נאות חובב, משום שאלפי עובדים פוקדים את האזור מדי יום וצורכים שירותי דת, ועל כן ישנו צורך ברב.
בינואר 2017 פיטר שר הפנים אריה דרעי את יו"ר המועצה אנדריי אוזן, ומינה במקומו את מקורבו גדי אלפסי.
אוזן עתר לבג"ץ נגד ההחלטה, אך לבסוף משך את העתירה.
בקיץ 2020 יזם ראש עיריית באר שבע, רוביק דנילוביץ', מהלך לצירוף נאות חובב לתחום שטח שיפוטה של העיר באר שבע.
לטענתו באר שבע מסוגלת ליטול על עצמה את ניהול המתחם, ולהשתמש בהכנסות הארנונה שמשלמים המפעלים למימון פיתוחה.
ואין מקום להשלים עם מועצה שבה ה"תושבים" הם מפעלים שהם בעלי עניין ומהווים גם נציגים בהנהלתה.
מעורבות קהילתית תבטיח שהפארק ינוהל לאור עקרונות של צדק חברתי וסביבתי.
המועצה והתעשיינים שבתחומה החלו במאבק נגד היוזמה.
ביולי 2023 חתם שר הפנים משה ארבל על צו תיקון גבולות לצירוף שטחי המועצה לבאר שבע.
נקבע בצו כי המעבר יבוצע ב-2025.
נאות חובב היא מועצה מקומית תעשייתית ללא תושבים - ובשטחה פארק האקו תעשייתי נאות חובב (מועצה מקומית תעשייתית דומה היא מגדל תפן, הממוקמת בגליל המערבי).
כיוון שאין כלל תושבים בנאות חובב, ראש המועצה ממונה על ידי שר הפנים.
המועצה מורכבת מתשעה חברים: שלושה נציגי ממשלה בעלי זכות הצבעה (בריאות, פנים ומשרד הכלכלה), שלושה נציגי רשויות מקומיות (באר שבע, מועצה אזורית רמת נגב ומועצה אזורית אשכול) ושלושה מנציגי המפעלים (תרכובות ברום (כיל), אדמה מכתשים וטבע).
רוב של נציגי ציבור (2/3) מול מיעוט (1/3) של נציגי המפעלים נועד להבטיח הגנה על האינטרס הציבורי.
בנוסף לחברי המועצה בעלי זכות הצבעה, משתתפים בישיבות גם נציג המשרד להגנת הסביבה כמשקיף (שאינו בעל זכות הצבעה אך בעל זכות ויכולת להביע דעה ולהשפיע), ונציג של ארגונים ישראליים לאיכות סביבה.
ראש המועצה ממונה על פי חוק על ידי שר הפנים.
במאי 2004 נפתחה שלוחת מטענים של רכבת ישראל ממסילת הדרום בבאר שבע לנאות חובב.
קיימת תוכנית להמשיך את מסילת הרכבת עד לעיר הבה"דים כך שתשמש גם להסעת נוסעים.
בשנת 2010 החלה לפעול, מדרום מזרח לנאות חובב, תחנת הכוח אורות יוסף (תחנת הכוח רמת חובב לשעבר).
באותה עת גם חובר אזור התעשייה לרשת הארצית של חברת נתיבי הגז הטבעי לישראל.
תחנת רמת חובב הופרטה בנובמבר 2020, ונמכרה לחברת אדלטק תמורת 4.25 מיליארד שקל.
בשנת 2012 החלה הקמתה של תחנת כוח במפעל "מכתשים" בהספק של 110 מגה וואט, על ידי חברת אדלטק וחברת זורלו החזקות הטורקית, המייצרת גם קיטור לשימוש המפעל.
באותה שנה גם החלה הקמתה של תחנת כוח פוטו-וולטאית בהספק של 30 מגה וואט, על שטח של 485 דונם, בבריכות אידוי שפכים משוקמות ששימשו בעבר לטיפול בשפכי תעשייה.
התחנה נמכרה אחר כך לחברת אנרג'יקס אנרגיות מתחדשות, והיא החלה לפעול בסוף 2014.
נאות חובב הוא אזור תעשייה רחב ידיים, המכיל 21 מפעלים ושלושה מתקני טיפול ומיחזור פסולת.
המפעלים מייצרים כמחצית מכלל הכימיקלים המיוצרים בישראל, בתוכם תשומות לחקלאות, מטהרי מים, מעכבי בעירה וכימיקלים לתעשיית התרופות והקוסמטיקה.
באזור התעשייה קיים מפעל לטיפול בפסולת מסוכנת והמשמש גם כאתר הטמנה לפסולת כימית רעילה מכל הארץ.
מפעילת האתר היא החברה לשירותי איכות הסביבה.
האתר נמצא זמן רב בוויכוח ציבורי, בשל בעיות אקולוגיות שהוא יוצר.
במאי 1985 נפגעו 25 חיילים כתוצאה משאיפת מגז רעיל שנפלט מאחד המפעלים, אך הדבר נשמר בסוד במשך שלושה חודשים, בינואר 1986 נפגעו שלושה חיילים נוספים.
בשנות ה-90 עלו טענות שמפעלי הכימיה במקום מסתירים דו"חות על פליטת חומרים מסוכנים.
אזור התעשייה נאות חובב נחשב במשך שנים רבות כמפגע האקולוגי הקשה ביותר בדרומה של המדינה, שגרם לזיהום האוויר והקרקע.
בעקבות הלחץ הציבורי החליטה המועצה להשקיע בשיפור איכות הסביבה.
החל מ-2004 הקימה המועצה מתקני ניטור, המעידים על מגמת שיפור משמעותי באיכות האוויר והקרקע, עקב פעילות אכיפה נמרצת של המועצה והמשרד להגנת הסביבה, והשקעות המפעלים בטכנולוגיות סביבתיות.
נתוני הניטור במרחב הנגב מופיעים באתר האינטרנט המציג את נתוני ניטור האוויר של המועצה התעשייתית נאות חובב.
המפעלים באתר משתמשים ומייצרים חומרים רבים הידועים כמסרטנים, ופליטתם לחלל עלולה לגרום לבעיות נשימה, וכחשודים בגרימת הפרעות גנטיות.
בסקרים הידרו-גאולוגיים הנערכים במקום ב-15 השנים האחרונות נמצא כי שכבות הקרקע העליונות זוהמו, אך מי התהום לא זוהמו.
זיהום האוויר הכימי מהמפעלים מגיע עד לבאר שבע, מרחק 12 ק"מ מהאתר.
דו"ח משרד הבריאות קבע כי תחלואת הסרטן בבאר שבע וישובי הבדואים באזור היא מהגבוהות במדינה.
במשך שנים המפעלים לא השקיעו כסף רב בטיפול בשפכים התעשייתיים.