tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ה'תשפ"ב – הרב אליעזר ולדמן, מזקני תלמידי הרצי"ה, מייסד וראש ישיבת ניר.
י"ד בטבת – ט"ז בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו שבט היא ברוב השנים פרשת יתרו.
אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת בשלח.
ראש השנה לאילן (לפי בית הלל שנפסקה ההלכה כמותם)
סוף עונת עיקר החורף ותחילת עונת הקור החלש
ה'תרי"ז – נכלאים היהודים באירוע שימשיך לגירוש הראת
ה'תרמ"ד – חידוש הנטיעות בארץ ישראל
ה'תרנ"ח – אמיל זולא עומד למשפט בגין מאמרו "אני מאשים"
ה'תר"ע – חג הנטיעות הראשון של בתי הספר בתל אביב
ה'תרע"ג – חג הנטיעות הראשון של בתי הספר בירושלים
ה'ת"ש – נוסד המכון החקלאי ברחובות
ה'תש"ו – נוסד הקיבוץ עין הנצי"ב
ה'תש"ח נטיעת ברוש המדינה בדגניה א' ובכמה מקומות נוספים בארץ.
ה'תש"ט – החלה לכהן הכנסת הראשונה – בית הנבחרים והרשות המחוקקת של מדינת ישראל.
מצוין לעיתים כ"יום הולדת לכנסת".
ה'תשט"ז – הוכרז חג העלייה של כפר עזה על ידי גרעין "מתערים"
ה'תש"ל – מלחמת ההתשה: כוח צנחנים משתלט על האי שדואן שבמפרץ סואץ
ה'תשל"א – החללית המאוישת אפולו 14 שבה לכדור הארץ לאחר שנחתה על הירח
ה'תש"ם – יום הקמת ההתנחלות הישראלית, אלון מורה
ה'תשפ"ג – רעידות האדמה בטורקיה ובסוריה
ה'תק"ם – רבי נתן מנמירוב, תלמידו המובהק של רבי נחמן מברסלב (נפטר בה'תר"ה)
ה'תרמ"ח – הרב ירחמיאל אליהו בּוֹצ'קוֹ מייסד ישיבת עץ חיים במונטרה שבשווייץ (נפטר כ"ח בטבת ה'תשט"ז)
ה'תרצ"א – הרב הלל זקס, ראש ישיבת כנסת הגדולה, ומלפנים ראש ישיבת חברון.
ה'ת"ש – אבי לניר, טייס קרב ישראלי שנפל בשבי הסורי במלחמת יום הכיפורים (נהרג ה'תשל"ד)
ה'תש"ח – בנימין קלוגר, עיתונאי וסופר ישראלי, משמש ככתב בעיתון "המודיע".
ה'תשכ"ד – רוחמה אברהם, חברת כנסת ושרה בממשלות ישראל
תקפ"ט – רבי דב בער יפה רבה של אוטיאן
ה'תר"ז – רבי יהודה אלבז רבה של צפרו
ה'תרי"ב – רבי נחמיה גינזבורג מדוברובנה, רב ופוסק מחסידי האדמו"ר הזקן, ובעל נכדתו
ה'תרס"ג – רבי שלמה יהושע גוטרמן מראדזימין, האדמו"ר השני בשושלת ראדזימין.
ה'תשס"ו – אילן חלימי, יהודי-צרפתי (נרצח).
י"ד בשבט – ט"ז בשבט
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ו אדר תלוי האם בר המצווה נחוג בשנה פשוטה או מעוברת והאם הוא נולד בשנה פשוטה או מעוברת.
עבור ילד שנולד באדר א' או שבר המצווה חל בשנה פשוטה, פרשת בר המצווה היא, ברוב השנים, פרשת כי תשא.
אבל אם בר המצווה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא שהיא שנה פשוטה או זחג לילד שנולד באדר א') פרשת בר המצווה היא פרשת תצוה.
עבור ילד שנולד באדר ב' או בשנה פשוטה, ובר המצווה חל בשנה מעוברת, פרשת בר המצווה, במרבית השנים, היא פרשת צו.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השג) פרשת בר המצווה היא פרשת שמיני.
בשנה מעוברת, יום זה באדר א' הוא שושן פורים קטן, ובאדר ב' הוא שושן פורים
ה'רנ"ב (אדר ב') – גירוש ספרד: המלכה איזבלה מורה ל-150,000 נתיניה היהודים להמיר את דתם לנצרות או לעמוד בפני גירוש
ה'תרע"ו (אדר ב') – אלברט איינשטיין מפרסם במאמר את תורת היחסות הכללית
ה'תרע"ט (אדר א') – 1,200 יהודים נרצחים בפוגרום בעיר פרוסקרוב שבאוקראינה
ה'תש"ך – מפגש ראשון לאחר השואה בין ראש ממשלה ישראלי (דוד בן-גוריון) למנהיג גרמני (הקנצלר קונראד אדנאואר)
ה'תש"ל (אדר א') – פיגוע בטיסת סוויסאייר 330 משווייץ לישראל.
המטוס מתרסק וכל 47 נוסעי המטוס נהרגים.
ה'תרי"ג (אדר ב') – רבי חיים הלוי סולובייצ'יק, רבה של בריסק, אבי "שיטת בריסק" (נפטר בה'תרע"ח)
ה'תרכ"א – מאיר דיזנגוף, ראש העיר הראשון של תל אביב (נפטר בה'תרצ"ז)
ה'תרס"ב (אדר א') – דוד מרכוס, איש צבא יהודי-אמריקאי ומאנשי מח"ל (נהרג בה'תש"ח)
ה'תרפ"ד (אדר א') – משה ורטמן, חבר הכנסת מטעם המערך (נפטר בה'תשע"ב)
ה'תרפ"ד (אדר ב') – דב שילנסקי, פוליטיקאי ויו"ר הכנסת לשעבר (נפטר בה'תשע"א)
ה'תרפ"ט (אדר ב') – הרב ברוך מרדכי אזרחי, ראש ישיבת עטרת ישראל (נפטר בה'תשפ"ד)
ה'תר"ץ – עדנה סולודר, חברת הכנסת מטעם המערך
ה'תע"ב (אדר ב') – הרב צבי הירש קאיידנובר, מחבר ספר המוסר קב הישר
ה'תר"ל (אדר א') – הרב דוב בער מייזלס (נולד ה'תקנ"ח)
ה'תשל"ב – משה סנה, ראש המפקדה הארצית של ההגנה, חבר הכנסת, מנהיג ופובליציסט (נולד ה'תרס"ט)
ה'תשט"ו – הרב מאיר קרליץ, חבר מועצת גדולי התורה, אחיו של ה'חזון איש' (נולד ה'תרל"ה)
ה'תשפ"ב (אדר א') – הרב יהושע רוזן, מתלמידיו המובהקים של הרצי"ה קוק.
ממייסדי ישיבת ניר בקריית ארבע ומכון הלכה ברורה.
ה'תשפ"ב (אדר ב') – הרב חיים קניבסקי, מנהיג רוחני של הזרם הליטאי של הציבור החרדי (נולד ה'תרפ"ח)
מתחילים לחגוג את חג הפסח שנמשך שבעה ימים עד כ"א בניסן
סוף עונת הקור ותחילת עונת הקציר
– פסח מצרים, ויציאת מצרים
המשתה הראשון של אסתר, אחשוורוש והמן
– נפילת מצדה וסיום המרד הגדול
ה'תשס"ב – הפיגוע במלון פארק בנתניה, שמביא למבצע חומת מגן
יצחק אבינו, האמצעי מבין שלושת האבות
ה'ת"ף – רבי אליהו מווילנה, המכונה "הגאון מווילנה", מגדולי רבני הגולה, פוסק הלכתי וראש המתנגדים לחסידות (נפטר בי"ט בתשרי ה'תקנ"ח)
ה'תרנ"א – הרב צבי יהודה הכהן קוק, ראש ישיבת מרכז הרב ובנו של הראי"ה (נפטר בה'תשמ"ב)
ה'תש"ה – יהודה בארקן, שחקן קולנוע, מפיק, במאי ותסריטאי ישראלי (נפטר בה'תשפ"א)
ה'תשי"ג – אהוד בנאי, זמר ישראלי
ה'תשי"ט – ברוך מרזל, פעיל ימין קיצוני וחבר בתנועת כך
ה'תשי"ט – יהונתן סגל, שחקן, במאי קולנוע, במאי טלוויזיה ותסריטאי בקולנוע ובתיאטרון הישראלי
ה'תשל"ח – חילי טרופר, שר התרבות והספורט מטעם מפלגת כחול לבן
ה'תרצ"ג – בנימין פוקס (שועל) (1861 – 11 בנובמבר 1933), חבר תנועת ביל"ו, היה בקבוצה הראשונה של הביל"ויים שעלו ארצה מניקולייב בשנת 1882, ממייסדי המושבה גדרה
ה'תשט"ו – תידה בארה, כוכבת סרטים אילמים אמריקאית יהודייה (נולדה ב-ה'תרמ"ה)
ה'תשל"ו – דוד אלעזר, רמטכ"ל צה"ל במלחמת יום הכיפורים
ה'תס"ד – הרב שלמה מיידנצ'יק יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל יו"ר ועד כפר חב"ד ומראשי חסידות חב"ד
ה'תשס"ה – הרב ד"ר יחזקאל מארק, רב והיסטוריון של הספרות, רבה הראשי של רומניה בשנים תשנ"ה–תשנ"ז (1995–1997)
ה'תשס"ו – מיכאל שיר, סופר ישראלי (נולד בה'תרפ"ג)
ה'תשע"ה – הרב שמואל הלוי ואזנר, מגדולי פוסקי ההלכה בדור האחרון
י"ד בניסן – ט"ז בניסן
ה'תק"ע – ישראל יעקבסון חונך בית-כנסת בזסן; היהדות הרפורמית רואה בתאריך זה את יום היווסדה
ה'תש"ח – הוקם בית המשפט העליון בישראל
ה'תשמ"ו – מעמד חנוכת הבית לבניין 770 בכפר חב"ד בשילוב חגיגת בר מצווה מרכזית לילדים יתומי צה"ל.
ה'תרמ"ז – מארק שאגאל, צייר (נפטר ב-ה'תשמ"ה)
ה'תרנ"ט – הרב יעקב יוסף טברסקי, אדמו"ר מסקווירא
ה'תרצ"ח – משה ספדיה, אדריכל ישראלי-קנדי
ה'שכ"ו – מישל דה נוסטרדם, המוכר בשם נוסטרדמוס, אסטרולוג ורופא צרפתי ממוצא יהודי (נולד ב-ה'רס"ד)
ה'תק"ג – רבי חיים בן עטר, מחבר הפירוש "אור החיים" על התורה (נולד ב-ה'תנ"ו)
ה'תקמ"ה – רבי אריה לייב גינצבורג, פרשן תלמוד ופוסק בולט, ראש ישיבה בליטא, ואב"ד וראש ישיבה במץ, מחבר "שאגת אריה".
ה'תר"ע – רבי אלעזר ויסבלום מרישא, אדמו"ר ברישא, מצאצאי רבי אלימלך מליז'נסק (נולד ב-ה'תקצ"ט)
ה'תרפ"ט – רבי יעקב משה בן רבי אליעזר צבי, האדמו"ר הרביעי בשושלת קומרנא
ה'תרצ"ג – רבי יצחק שמעיה אלישר, מבוני ירושלים
ה'תשכ"ט – רבי דוד משה רוזנבוים, האדמו"ר השלישי בשושלת קרעטשניף ומקים החסידות ברחובות אחרי השואה (נולד ב-ה'תרפ"ה)
ה'תשל"ד – עמרם בלוי, מראשי נטורי קרתא
ה'תשל"ט – ארתור פידלר, מנצח (נולד ב-ה'תרנ"ה)
י"ד בתמוז – ט"ז בתמוז
היום השלושים של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
קרבן פסח שני נאכל בליל ט"ו באייר.
(על פי המסורת) – נדודי בני ישראל במדבר: בני ישראל נוסעים מאֵילִם וחונים במדבר סין ()
ה'תקנ"ט – לאחר 54 ימים של מצור על עכו, נפוליון נסוג ממנה מבלי לכבוש אותה
ה'תרמ"ב – קיסר האימפריה הרוסית אלכסנדר השלישי מחוקק את חוקי מאי שהגבילו את מקומות המגורים של היהודים בתחום המושב, ואסרו עליהם עבודה בימי א' וימי חג נוצריים
ה'תרצ"ג – מתרחשת שריפת הספרים הפומבית בגרמניה הנאצית, שהונצחה במיצג ספרייה
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מתחיל מבצע בן נון א' לפתיחת הדרך לירושלים
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: חברי קיבוץ יד מרדכי נסוגים ממנו, וכוחות מצרים משתלטים עליו לתקופה של כחצי שנה
ה'תרס"ז – פרד זינמן, במאי קולנוע אוסטרי יהודי, פעמיים זוכה פרס אוסקר (נפטר ב-1997)
ה'תרצ"ט – עמוס עוז, סופר ישראלי, זוכה פרס ישראל ופרס גתה
ה'תשי"ד – יואב קוטנר, שדרן רדיו ואיש טלוויזיה ישראלי
ה'תש"י – חגי בן ארצי, איש חינוך ומרצה למחשבת ישראל, לתנ"ך ולתלמוד
ה'תשי"ח – רון ארד, חייל ישראלי, נפל בשבי בלבנון
ה'תל"א – רבי אריה לייב "הארוך" מקראקא, רב פולני במאה ה-17, רבן של פשמישל וקראקא ומגדולי רבני דורו.
ה'תקכ"א – הרב אריה לייב שפירא, אב"ד בווילנה ומחבר "מעון אריות" על מסכת סופרים.
ה'תקצ"ו – רבי אהרן ווירמש, רבה של מץ, ומחבר "מאורי אור" (נולד בה'תקי"ד)
ה'תר"ט – רבי חיים מאיר יחיאל שפירא ממוגלניצא (השרף ממוגלניצא), אדמו"ר במוגלניצא, נכד רבי ישראל מקוז'ניץ.
ה'תרפ"ד – הרב אברהם אליהו קפלן, ראש בית המדרש לרבנים בברלין ומחבר הספר "דברי תלמוד".
ה'תשי"ד – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית.
ה'תשט"ו – גרו גרא, בכיר במשטרת וממשלת המנדט ונציב בתי הסוהר הראשון בישראל.
י"ד באייר – ט"ז באייר
זהו יום חג השבועות לפי לוח השנה של כת קומראן, וכן בספר היובלים, שעותקים רבים ממנו נמצאו במגילות מדבר יהודה.
על פי מגילת תענית, ביום זה וביום שאחריו מציינים את יציאתם של הגוים מבית שאן ועמק יזרעאל בתקופת החשמונאים.
סוף עונת הקציר ותחילת עונת הקיץ
– החל המצור הצלבני על ירושלים, שנמשך חמישה שבועות עד לכיבושה
ה'תרפ"ז – נאסר רבי יוסף יצחק שניאורסון על ידי המשטר הקומוניסטי ברוסיה בעוון החזקת הדת
ה'תש"ד – מלחמת העולם השנייה: D-Day – פלישת בעלות הברית לנורמנדי (מבצע אוברלורד)
ה'תש"ח – כח של צה"ל מטביע את אוניית האצ"ל, אלטלנה
ה'תשמ"ב – החל מבצע שלום הגליל (מלחמת לבנון)
ה'תשנ"ט – תחרות האירוויזיון נערכה בירושלים
ה'תשע"ד – חטיפת שלושת הנערים מצומת אלון שבות
– לפי המסורת, יהודה, בנו הרביעי של יעקב אבינו
ה'תנ"ח – רבי יעקב עמדין (יעב"ץ) – מגדולי הרבנים במאה ה-18 (נפטר ב-ה'תקל"ו)
ה'תרפ"ח – הרב דב יפה מן הבולטים בקרב אישי תנועת המוסר במאה ה-21 (נפטר ב-ה'תשע"ח)
ה'תש"ד – חיים בר און, מוציא לאור ואיש תקשורת ישראלי (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
ה'תשי"ג – דני אלפמן, מלחין פסקולי סרטים, אמריקאי-יהודי
ה'תשמ"ה – בר רפאלי, דוגמנית ישראלית
ה'תשמ"ה – יובל שרף, שחקנית ישראלית
או – יהודה בן יעקב
ה'תרכ"ט – רבי ידידיה רפאל חי אבולעפיה, ראש ישיבת המקובלים בית אל (נולד ב-ה'תקס"ז)
ה'תרפ"ח – הרב שמואל חיים לנדוי (שח"ל), ממייסדי הפועל המזרחי (נולד ב-ה'תרנ"ב)
ה'תש"ד – נרצח הרב זאב וולף גינצלר, רבה של פהרגיארמט (נולד ב-ה'תרנ"ג)
ה'תשמ"א – יצחק צוקרמן (אנטק), מראשי מרד גטו ורשה (נולד ב-ה'תרע"ו)
ה'תשס"ה – הרב אפרים פישל רבינוביץ, ראש ישיבת בויאן בירושלים (נולד ב-ה'תרפ"ה)
ה'תשס"ט – מרדכי גומפל, פסל ואמן פסיפסים ישראלי
ה'תשפ"ב – א.ב יהושע, סופר, מסאי ומחזאי ישראלי
י"ד בסיוון – ט"ז בסיוון
יום קורבן עצים של בני זתוא בן יהודה וכל עם ישראל
סוף עונת עיקר הקיץ ותחילת עונת החום החלש
בעבר, ט"ו באב היה היום שבו נערך פנקס הבוחרים של ישראל, כלומר היו מכינים פנקס בוחרים פעם בשנה, ביום ט"ו באב, וכאשר הייתה מתקיימת מערכת בחירות, לכנסת או לרשויות המקומיות, היה יכול להצביע רק מי שמלאו לו 18 לפני ט"ו באב שקדם ליום הבחירות.
ה'תרמ"ב – שבעה עשר מייסדי המושבה ראשון לציון עלו על הקרקע
ה'תרע"ח – הונחה אבן הפינה לאוניברסיטה העברית בירושלים
ה'תש"ג – פריצת מרד גטו ביאליסטוק, עם התחלת חיסולו על ידי הנאצים
ה'תש"ד – אנה פרנק ובני משפחתה נתפסים בידי הגסטאפו באמסטרדם
ה'תש"ח – הוקם קיבוץ יפתח
ה'תשכ"ט – ההתנחלות קיבוץ ראש צורים עלתה על הקרקע
ה'תשמ"ב – נחנך בית הכנסת הגדול בירושלים
ה'תר"ז – הרב אריה ליבש הורוויץ, רבה של סטאניסלב (נפטר בה'תרס"ט)
ה'תרמ"ב – איתמר בן-אב"י, בנו של מחיה השפה העברית אליעזר בן-יהודה והילד העברי הראשון
ה'תרנ"ד – לוין קיפניס, סופר ומשורר ילדים ישראלי.
חתן פרס ישראל לספרות ילדים 1978. (נפטר בה'תש"ן)
ה'תרנ"ד – הרב חיים שאול ברוק, ראש ישיבות חב"ד "אחי תמימים" בתל אביב ובראשון לציון ומשפיע חב"די מרכזי בישראל.
ה'תרס"ו – גאורג זינגר, מנצח ופסנתרן ישראלי (נפטר בה'תשמ"א)
ה'תרפ"ד – הרב מאיר יהודה גץ, רב הכותל המערבי והמקומות הקדושים (נפטר בכ"ג באלול ה'תשנ"ה)
ה'תרצ"ט – ברוך נחשון, צייר ישראלי
ה'תשט"ו – הרב משה הררי, פוסק ציוני דתי.
ה'תשכ"א – גלעד רבינוביץ, מנכ"ל בענף המחשוב בישראל
ה'תשכ"ז – מירי נבו, מנחת טלוויזיה ושדרנית ספורט ישראלית
ה'תשכ"ז – אייל וייס, מפקד יחידת דובדבן (נהרג בה'תשס"ב)
ה'תש"ל – צבי יחזקאלי, הכתב לענייני ערבים של חדשות i24
ה'תשנ"א – יאיר נתניהו, בנם של ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ורעייתו שרה נתניהו
ה'תקמ"ב – רבי עמרם בן דיוואן, שד"ר ומקובל
ה'תרל"ג – הרב אשר מסטולין (השני), האדמו"ר החמישי בשושלת חסידות קרלין
ה'תרל"ח – רבי יעקב ליינר מאיזביצה, אדמו"ר
ה'תשמ"ז – איבון נווז'ן, חסידת אומות העולם ומצילת 4,000 ילדים מיהודי בלגיה (נולדה בה'תרס"א)
חתרוריט הוא מינרל נזוסיליקטי (סיליקט במבנה דמוי איים) נדיר מאוד שנתגלה תחילה כתוצר מלאכותי עיקרי המכונה אליט בתהליך ייצור צמנט פורטלנד, ואחר כך גם נתגלה בטבע במקום אחד בעולם בלבד (ישראל).
נוסחת המבנה הכימי של החתרוריט היא Ca3SiO5.
החתרוריט מתגבש במערכת הטריגונלית, חבורת סימטריות נקודתית דיטריגונלית פירמידלית וחבורת סימטריות מרחבית R3m.
הגבישים מיקרוסקופים פסאודו-הקסגונליים עד μm50. הקשיות של המינרל בינונית, 6 בסולם מוס, ומשקלו הסגולי הממוצע 3.02 גרם לסמ"ק.
גבישי החתרוריט שקופים עד שקופים למחצה, והם חסרי צבע או שצבעם חום אדמדם עד אפור בהיר.
בשקף מנוסר החתרוריט חסר צבע.
החתרוריט היה מוכר כתרכובת שנוצרה באופן מלאכותי עוד בסוף המאה ה-19. הוא זוהה כמרכיב מרכזי בצמנט פורטלנד על ידי הגאולוג השוודי אלפרד טורנבוהם (Alfred Elis Törnebohm; 1911-1838) ב-1897, והוא כינה אותו אליט.
ב-1977 גילתה הגאולוגית שולמית גרוס את המינרל בתצורת חתרורים שבנגב, ולצורה הטבעית של המינרל ניתן השם חתרוריט על שם המקום בו נתגלה.
המינרל נוצר בהתמרת מגע בחום מבעירה של חומר ביטומני שבו היה ספוג סלע המשקע הקרבונטי.
נכון ל-2011 נמצא חתרוריט שנוצר באופן טבעי על פני כדור הארץ במקום אחד בלבד בעולם - תצורת חתרורים בבקעת חתרורים מזרחית לערד.
בסביבה זו הוא מצוי בחברת מינרלים אחרים שנוצרו בחום גבוה (דוגמת הלרניט והבראונמילריט).
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט' אב היא לרוב פרשת ואתחנן.
אבל אם בר המצווה חל בשנה בה פסח, וממילא תשעה באב, הוא בשבת (שנים מקביעויות בשז, גכז, הכז), אז פרשת בר המצווה היא פרשת דברים.
– חורבן בית המקדש הראשון
– חורבן בית המקדש השני
הקמתה של איליה קפיטולינה במקומה של ירושלים (לפי המסורת היהודית)
– חורבן ביתר וסיום מרד בר כוכבא
ה'ן' – אדוארד הראשון, מלך אנגליה, מורה על גירוש כלל היהודים מאנגליה
ה'רנ"ב – על פי המסורת, ביום זה הסתיים גירוש ספרד
ה'תרפ"ט – פתיחת שרשרת עימותים שהובילה לפרוץ מאורעות תרפ"ט
ה'תשס"ה – היום בו הייתה אמורה להתחיל תוכנית ההתנתקות מגוש קטיף.
בפועל, ההתנתקות החלה בי' באב, על פי בקשת הרבנות הראשית לישראל.
ה'נ' – רבי יהודה בן הרא"ש, בנו וממלא מקומו של הרא"ש, מחבר שו"ת זכרון יהודה ופוסק הלכה.
ה'שפ"ו – שבתי צבי, יהודי יליד איזמיר, שנחשב לאחד ממשיחי השקר (נפטר ב-ה'תל"ז)
ה'תר"ב – הרב משה הלברשטאם משינאווא.
ה'תרמ"ד – רבי יעקב אריה טברסקי, האדמו"ר מטריסק לונדון (נפטר ב-ה'תש"ם)
ה'תר"ע – נתן אלתרמן, משורר, מחזאי וכתב (נפטר ב-ה'תש"ל)
ה'תרפ"ח – נתיבה בן-יהודה, סופרת, אשת רדיו ומילונאית (נפטרה ב-ה'תשע"א).
ה'תרצ"ב – פיטר אייזנמן, אדריכל אמריקאי
ה'תשנ"ג – עומר אצילי, כדורגלן ישראלי
ה'תקע"ה – רבי יעקב יצחק הורוביץ, "החוזה מלובלין" (נולד ב-ה'תק"ה)
ה'תשמ"א – רבי יצחק נסים, הראשון לציון והרב הראשי הספרדי (נולד ב-ה'תרנ"ו)
ה'תשס"ח – חיים בנאי, שחקן, שדר רדיו, בדרן ומספר ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ז)
ה'תשפ"ג – דוד לייטנר (דוגו), ניצול השואה (נולד ב־1930)
ה'תשל"ג – 12 מטוסי קרב סוריים מופלים בקרבות אוויר על ידי חיל האוויר הישראלי
ה'תשמ"ד – שמעון פרס מציג את הממשלה העשרים ואחת (ממשלת האחדות הלאומית חלק א') ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
ה'תרכ"ה – הרב אברהם יצחק הכהן קוק (הרב קוק), רבן של יפו והמושבות, רבה של ירושלים, מייסד הרבנות הראשית לישראל וישיבת מרכז הרב (נפטר ה'תרצ"ה)
ה'תר"ץ – אורה נמיר, חברת הכנסת ושרת העבודה והרווחה
ה'תש"ז – בתיה גור, סופרת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשס"ה)
ה'תש"ח – הרב משה הבלין, הרב האשכנזי של קריית גת, וחבר בית דין רבני חב"ד
ה'תשכ"ד – דוד זאב רוטנברג, עיתונאי וסופר ישראלי, מחבר ספרים
ה'תשל"ו – שחר חסון, שחקן וסטנדאפיסט ישראלי
ה'תשל"ז – יצחק אבינרי, בלשן עברי, מחדש מילים ובעל "היכל רש"י"
ה'תשס"ה – שמעון ויזנטל, צייד נאצים (נולד ה'תרס"ט)
ה'תשס"ט – דני ז'ק, ראש העיר השני של קריית ביאליק
ה'תשס"א – אברהם אביגדור נחום לנדא, האדמו"ר מסטריקוב
ט"ו באלול – י"ז באלול
היום הראשון של חול המועד סוכות בארץ ישראל ובחוץ לארץ יום טוב שני של סוכות
ה'ק"י – גזרות ק"ט: הפרעות ביהודי אירופה בשל האשמות בגרימת המוות השחור מתפשטות לקרמס שבאוסטריה, והשכונה היהודית נשרפה על יושביה.
ה'תשל"א – אנואר סאדאת נבחר לנשיא מצרים
ה'תשל"ד – מלחמת יום הכיפורים – חיל הים הישראלי מתעמת עם סוריה במסגרת קרב טרטוס
ה'תשמ"ב – חוסני מובארכ נבחר לנשיאות מצרים, שבוע לאחר רצח אנואר סאדאת
ה'תשס"ו – מתחיל משפטו של סדאם חוסיין
ה'תרפ"ט – אלי ויזל, סופר אמריקאי יהודי, ניצול השואה וזוכה פרס נובל לשלום
ה'תנ"ח – רבי משה זכות (הרמ"ז), רבה של הקהילה הספרדית בוונציה ושל יהדות מנטובה, ראש ישיבה, ומשורר.
ה'תרל"ט – רבי יצחק דב במברגר, הרב מוירצבורג, מגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה בתקופה המודרנית, נודע בשל התנגדותו לרש"ר הירש בפולמוס הפרדת הקהילות בגרמניה.
ה'תרע"ד – רבי צבי הירש שפירא, האדמו"ר השני לחסידות מונקאטש ורבה של העיר, מייסד 'כולל מונקאטש' וממנגדי הציונות ואגודת ישראל.
ה'תשי"ד – הרב יוסף רוזין (בלארוס), ראש 'אגודת הרבנים של צפון אמריקה'
ט"ו בתשרי – י"ז בתשרי
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וירא אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או שבת.
ה'תרכ"ד – נציגי שש-עשרה המדינות הנפגשות בז'נבה מחליטים על הקמת ארגון הצלב האדום
ה'תרע"ה – בריטניה מספחת את קפריסין, ויחד עם צרפת מכריזה מלחמה על האימפריה העות'מאנית
ה'תרצ"ט – ליל הבדולח, בו נערך בכל רחבי הרייך השלישי (גרמניה ואוסטריה) פוגרום ביהודים.
האירוע כונה כך בשל רסיסי הזכוכית הרבים שהצטברו על הארץ כתוצאה מניפוץ הזגוגיות של בתי מגורים, מוסדות ציבור ובתי עסק רבים של יהודים תושבי גרמניה.
ה'תש"י – החל "מבצע מרבד הקסמים" להעלאת יהודי תימן, בו הוטסו כשלושים אלף איש מעדן לישראל
ה'תש"ל – המערך בראשות גולדה מאיר זוכה בבחירות לכנסת השביעית
ה'תרצ"ג – הרב חיים דרוקמן, ח"כ וסגן שר מהמפד"ל וראש ישיבות בני עקיבא לשעבר (נפטר בב' טבת, ה'תשפ"ג)
ה'תשי"א – חיים שיין, עורך דין, מרצה למשפטים ופובלוציסט ישראלי
ה'תשל"ד – אורלי לוי-אבקסיס, חברת כנסת מישראל ביתנו ובתו של השר דוד לוי
ה'תקנ"ד – רבי יצחק יוסף תאומים, רבן של הערים סלוצק, קראקא וברסלאו (נולד בה'תפ"ב)
ה'תק"צ – הרב עמרם רוזנבוים, המכונה רבי עמרם חסידא (נולד בה'תק"ן)
ה'תר"ל – הרב בנימין רבינוביץ', רב ברוגולי ווילקומיר שבליטא (נולד בה'תקע"ד)
ה'תרפ"ו – רבי אפרים דוב הכהן לאפ, אב"ד וורז'בלובה שבליטא ומחבר ספר גיליון אפרים וזבחי אפרים (נולד בה'תרי"ט)
ה'תרצ"ז – הרב בן ציון אברהם קואינקה, ראב"ד העדה הספרדית בירושלים וחבר מועצת הרבנות הראשית (נולד בה'תרכ"ז)
ה'תשכ"ד – הרב ראובן כץ, רבה של פתח תקווה
ה'תשל"ח – הרב אהרן יצחק זסלנסקי מירושלים, מחבר הספרים, פני אריה, יחי ראובן, ועוד
ה'תשנ"ה – הרב שלמה קרליבך, "הרבי המרקד", מוותיקי המוזיקה החסידית-מודרנית (נולד בה'תרפ"ה)
ה'תשס"ב – הרב אלעזר מנחם מן שך, ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נולד בה'תרנ"ט)
ה'תשע"ד – הרב אברהם צוקרמן, ראש ישיבת בני עקיבא כפר הרואה וראש מרכז ישיבות בני עקיבא (נולד בה'תרע"ו)
ה'תשע"ז – הרב גבריאל טולדנו, מייסד וראש ישיבת אור ברוך בירושלים (נולד בה'תרצ"ז)
ה'תשע"ט – הרב לייב מינצברג, ראש ישיבת המתמידים ומנהיג קהילת "קהל עדת ירושלים" (נולד בה'תש"ג)
ה'תשע"ט – הרב לוי יצחק הלפרין, ראש "מכון מדעי טכנולוגי להלכה" ומומחה בענייני הלכה וטכנולוגיה (נולד בה'תרצ"ג)
ה'תש"ף – הרב ישראל ניסן רוזנבוים, האדמור מקרעטשניף קריית גת
ט"ו בחשוון – י"ז בחשוון
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז כסלו היא פרשת וישב, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת וישלח אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שלישי, שני או שבת.
– שבתי צבי ניצל מטביעה וקבע יום טוב לתלמידיו.
ה'תרפ"ה – ייסוד המושבה הרצליה
ה'תש"ך – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל התשיעית בפני הכנסת
ה'תשס"ג – הפיגוע בקו 20 בירושלים: בפיגוע התאבדות של ארגון החמאס באוטובוס בקו 20 בירושלים נרצחו 12 איש
ה'תשס"ה – בקריסת מנהרה בציר פילדלפי נהרג סרן , מפקד צוות המנהרות באוגדת עזה
ה'תשס"ח – בכנסת עובר חוק ההופך את "בית הספרים הלאומי והאוניברסיטאי" לספרייה לאומית
ה'תר"ד – דויד פופר, צ'לן יהודי-בוהמי (נפטר בה'תרע"ג)
ה'תרנ"ו – אנה פרויד, פסיכואנליטיקאית, בתו הצעירה של זיגמונד פרויד (נפטרה בה'תשמ"ג)
ה'תשי"א – יעקב אדרי, פוליטיקאי ישראלי
ה'תשל"ד – טל ברמן, שדרן רדיו וטלוויזיה ישראלי
ה'ת"ד – רבי יעקב מלובלין, רבן של בריסק ולובלין, ואביו של רבי השיל מקראקא.
ה'תרע"ח – רבי מנחם קאליש, האדמו"ר מאמשינוב.
ה'תש"ח – רבי שאול ידידיה אלעזר טאוב, האדמו"ר ממודז'יץ, היה האחרון שנקבר בהר הזיתים טרם פרוץ מלחמת העצמאות
ט"ו בכסלו – י"ז בכסלו
פורים שני ליהודי בגדאד על כיבוש העיר בשנת ה'שצ"ט
ה'שצ"ט – הסולטאן העות'מאני מוראד הרביעי כובש את בגדאד מידי ממלכת פרס הספווית
ה'תקמ"ב – כתב הסובלנות ניתן ליהודי אוסטריה
ה'תשי"ח – בובי פישר (בן ה-14) זוכה באליפות ארצות הברית בשחמט
ה'תש"ל – חמישה סטי"לים של חיל הים הישראלי חומקים ממספנות נמל שרבורג שבצרפת למימי תעלת למאנש בדרכם לישראל
ה'תשנ"ד – ישראל והותיקן מכוננות קשרים דיפלומטיים ביניהן
ה'תרל"ד – יוסף ארלנגר, רופא יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נפטר ה'תשכ"ה)
ה'תרנ"ה – ליאו אריה מאיר, מזרחן וחוקר תולדות האמנות האיסלאמית (נפטר ב-ה'תשי"ט)
ה'ת"ש – יהורם גאון, זמר ושחקן ישראלי
ה'תשי"א – יהודה פוליקר, זמר ישראלי
ה'תשכ"ד – יצחק גאגולה, חבר הכנסת מטעם מפלגת ש"ס
ה'תשל"ד – גור שלף, כדורסלן ישראלי
ה'תקכ"א – רבי יהודה אשכנזי, רב באיזמיר
ה'תר"ח – הרב אהרן פולד, דיין וראש ישיבה בפרנקפורט.
ה'תשס"ב – הרב חיים קרייזווירטה, רב קהילת "מחזיקי הדת" באנטוורפן
ה'תשס"ה – צבי צור, הרמטכ"ל השישי של צה"ל
ט"ו בטבת – י"ז בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט"ז שבט היא, ברוב השנים, פרשת יתרו.
אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בשלח.
ה'תרס"ט – אריה לרנר – סופר ומתרגם, מעורכי עיתון דבר
ה'תרס"ט – פייגה אילנית, חברת הכנסת מטעם מפ"ם
ה'תר"ץ – הרב יואל כהן, מגדולי המשפיעים בחסידות חב"ד וה"חוזר" הראשי של הרבי מלובביץ'
ה'תרצ"ט – שמואל הלפרט, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל ויהדות התורה
ה'תש"ה – יורם לס, פרופסור לרפואה וחבר הכנסת מטעם העבודה
ה'תשל"ח – מורן אייזנשטיין, דוגמנית ושחקנית ישראלית
ה'תשל"ט – ליאור אדרי, חבר הכנסת מטעם ש"ס
ה'תשמ"ה – בן סנוף, זמר ישראלי
ה'שצ"ה – רבי אברהם כהן דה-הירירה, פילוסוף ומקובל יהודי הולנדי ממוצא ספרדי
ה'תק"כ – רבי יונה נבון, פוסק ודיין בירושלים, שד"ר ורבם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי.
ה'תקכ"ח – רבי אביעזרי זליג אוירבך, רב גרמני-אלזסי, מתלמידי רבי יהונתן אייבשיץ.
ה'תקע"ז – רבי אשר צבי מאוסטראה, מתלמידי המגיד ממזריטש, מגיד ומו"צ באוסטראה ורב בקוריץ שבווהלין.
ה'תרע"א – רבי שלום מרדכי שבדרון מברז'אן, רב ופוסק הלכה מפורסם בגליציה (נולד בה'תקצ"ה)
ה'תקפ"ג – הרב חיים מרדכי מרגליות, מחבר שערי תשובה על השולחן ערוך.
ה'תשל"ב – ברל לוקר, יו"ר הסוכנות היהודית וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד בה'תרמ"ז)
ה'תשל"ו – ברוך אגדתי, צייר, רקדן, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל (נולד בה'תרנ"ה)
ה'תש"ם – חנה רובינא הגברת הראשונה של התיאטרון העברי בארץ ישראל, במאית, ויוצרת
ה'תש"ס – רבי אברהם שלמה בידרמן, האדמו"ר מלעלוב
ה'תשס"ב – חיים הברפלד, מזכ"ל ההסתדרות (נולד בה'תרצ"ה)
ה'תשס"ו – שושנה דמארי, זמרת ישראלית (נולדה בה'תרפ"ג)
ט"ו בשבט – י"ז בשבט
פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט"ז אדר תלויה בסוג השנה שבה בר המצווה נחוג ובסוג בשנה שבה נולד (שנה פשוטה או מעוברת).
על פי הלוח העברי הקבוע, עבור ילד שנולד באדר א' או שבר המצווה שלו חל בשנה פשוטה, פרשת בר המצווה היא, ברוב השנים, פרשת כי תשא.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה פשוטה מקביעות השא או שנה מעוברת מקביעות השג לילד שנולד באדר א') פרשת בר המצווה היא פרשת ויקהל.
עבור ילד שנולד באדר ב' או בשנה פשוטה, ובר המצווה חל בשנה מעוברת, פרשת בר המצווה, ברוב השנים, היא פרשת צו.
אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת שמיני.
פורים משולש – בשנים בהן ט"ו באדר חל בשבת, תושבי הערים המוקפות חומה מימות יהושע בן נון עורכים ביום זה את סעודת פורים ושולחים משלוח מנות.
יום טוב במגילת תענית, על בניית חומות ירושלים
תחילת בניית החומה בירושלים בתקופת עזרא ונחמיה (מקור:מגילת תענית יב טז)
ה'תרפ"א (אדר א') – יסוד הרבנות הראשית לישראל, ובחירת הרב אברהם יצחק הכהן קוק והרב יעקב מאיר לכהן כרבנים הראשיים לישראל
ה'תש"ח (אדר ב') – שיירת יחיעם הותקפה באזור כברי.
ה'תש"ח (אדר ב') – שיירת נבי דניאל הותקפה בדרכה חזרה מגוש עציון לירושלים.
ה'תשל"ד – גולדה מאיר מציגה את ממשלתה השלישית בפני הכנסת
ה'תשס"ג (אדר ב') – פתיחת מלחמת המפרץ השנייה
ה'תקט"ו – הרב שלום אולמן, רב העיר ואב"ד באנסבך ובשבע קהילות, ומחבר הספר דברי ר"ש.
ה'תרצ"ד – דליה דורנר, שופטת בית המשפט העליון
ה'ת"ש (אדר ב') – חיים אורון, פוליטיקאי ישראלי
ה'תשי"ד (אדר ב') – מרדכי שקלאר, מנכ"ל רשות השידור לשעבר
ה'תש"ך – אורית סטרוק, חברת כנסת מטעם הבית היהודי ומקימת ארגון זכויות האדם ביש"ע
ה'תקצ"ג – רחל פרנהגן, סופרת גרמניה ממוצא יהודי (נולדה ה'תקל"א)
ה'תקפ"ה – הרב שלום אולמן, רב העיר ואב"ד באנסבך ובשבע קהילות, ומחבר הספר דברי ר"ש.
ה'תר"ע (אדר ב') – רבי מרדכי הורוויץ, רבה של פרנקפורט, מחבר שו"ת 'מטה לוי', והיסטוריון.
ה'תר"ע (אדר ב') - הרב יצחק אבולעפיה, דיין בטבריה ובדמשק, מחבר סדרת ספרי השו"ת "פני יצחק".
ה'תשל"א – נלסון גליק, ארכאולוג, רב רפורמי ומחנך אמריקאי
ה'תשמ"ד (אדר א') – דוד הכהן, ממנהיגי היישוב, דיפלומט וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ב-ה'תרנ"ט)
ה'תשמ"ט (אדר א') – משה אונא, מראשי הקיבוץ הדתי וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נולד ב-ה'תרס"ג)
ה'תשנ"ו – הרב פנחס מנחם אלתר, האדמו"ר השישי של חסידות גור (נולד ב-ה'תרפ"ו)
ה'תשס"ג (אדר א') – איסר הראל, איש מודיעין ישראלי, מאבות קהילת המודיעין הישראלית, ראש השב"כ הראשון, ראש המוסד וחבר הכנסת
ה'תשע"ד (אדר א') – צבי קינן סגן מפקד חיל הים (נולד ב-ה'תרפ"א)
ה'תשפ"ג – חיים טופול, שחקן ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ה)
ט"ו באדר – י"ז באדר
יום זיכרון רשמי למלחמת לבנון השנייה
– לפי המסורת – חטא העגל
ה'תרע"ד – נרצח בסרייבו יורש העצר של אוסטרו-הונגריה, פרנץ פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה.
ה'תשס"ה – 88 אנשים נהרגו בסדרת פיצוצים בשארם א-שייח', סיני
ה'תשס"ו – חטיפת שני חיילי צה"ל ונפילתם של שמונה, מה שהוביל לפתיחת מלחמת לבנון השנייה
ה'תרפ"ו – מל ברוקס, במאי ושחקן קולנוע
ה'תש"ה – עמי אילון, יו"ר השב"כ, ח"כ ושר ממפלגת העבודה
ה'תשכ"ט – שלום אסייג, שחקן וסטנדאפיסט ישראלי
ה'תשמ"ב – אילנית לוי, דוגמנית, שחקנית ומלכת היופי של ישראל
ה'תשמ"ח – יותם קושניר, שחקן, ומדובב ישראלי מקצועי
– לפי המסורת – חור בנם של כלב בן חצרון ואפרת
ה'תרצ"ד – הרב מנשה אייכנשטיין, האדמו"ר הרביעי בשושלת חסידות זידיטשוב
ה'תשכ"ז – הרב אברהם יהושע השיל מקופיטשניץ, האדמו"ר השני בשושלת קופיטשניץ (נולד ב-ה'תרמ"ח)
ה'תשנ"ט – הרב שמעון משה דיסקין, ר"מ בישיבת קול תורה (נולד ב-ה'תרצ"ב)
ה'תשס"ו – אהוד גולדווסר ואלדד רגב, שני חיילי צה"ל שנחטפו ללבנון (תאריך הפטירה לפי הדו"ח הקובע שהם נרצחו ביום חטיפתם).
ה'תשע"ט – הרב חיים לוי יצחק גינזבורג, משפיע בישיבת תומכי תמימים ומחבר ספרים בתורת החסידות.
ט"ו בתמוז – י"ז בתמוז
היום הראשון של חול המועד פסח בארץ ישראל, ויום טוב שני של פסח בחו"ל
בזמן שבית המקדש היה קיים – יום הנף, יום שבו הקריבו והניפו מנחת העומר.
בזמן שבית המקדש היה קיים הייתה התבואה החדשה מותרת לאחר מכן מיד באכילה, ואילו בזמן הזה התבואה החדשה אסורה בארץ ישראל עד סוף ט"ז בניסן ובחו"ל עד סוף י"ז בניסן
ביום זה נוהגים לקיים את סעודת אסתר (תוספת לסעודה הרגילה) לכבוד המשתה שהביא לתליית המן שעל פי דברי חז"ל אירע ביום זה
ה'תרמ"א – פורצים הפוגרומים סופות בנגב בדרום רוסיה
ה'תר"ף – מאורעות תר"פ – מתפללים מוסלמים בירושלים קוראים זעקות "טבחו ביהודים" אל עבר הרובע היהודי לאחר שיצאו מתפילותיהם לחגיגות נבי מוסא, ובכך החלו מהומות שנמשכו 4 ימים
ה'תשל"ח – הזמר הישראלי יזהר כהן זוכה בתחרות האירוויזיון בשירו "אבניבי"
ה'תש"ן – "התרגיל המסריח": שמעון פרס עומד להציג את ממשלתו בפני הכנסת, אבל ברגע האחרון מגלה ששניים מחברי הכנסת של אגודת ישראל לא מתכוונים לתמוך בה
ה'תשס"ב – צה"ל פותח במבצע חומת מגן
או – לוי, בנו השלישי של יעקב אבינו, לפי מדרש תדשא וילקוט שמעוני
ה'תרפ"ב – פרופ' יהודה פליקס, חוקר הבוטניקה והזואולוגיה במקרא ובתלמוד (נפטר ב-ה'תשס"ו)
ה'תש"ס – שחר חיון, דוגמנית ישראלית
– לוי, בנו השלישי של יעקב אבינו.
המן בן המדתא האגגי (סדר עולם פרק כ"ט).
ה'תל"ג – הרב אברהם ראובן הכהן סופר, מקובל ומחבר הספר ילקוט ראובני
ה'תרצ"ו – הרב שלמה זלמן הַבלין, מייסד וראש ישיבת תורת אמת בחברון, ולאחר מכן בירושלים
ה'תש"י – קורט וייל, מלחין גרמני יהודי (נולד ב-ה'תר"ס).
ה'תש"ס – הרב שמחה זיסל ברוידא, ראש ישיבת חברון וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה (נולד-בה'תרע"ב).
ה'תשס"ה – עזר ויצמן, איש צבא, מפקד חיל האוויר, מדינאי ונשיאה השביעי של מדינת ישראל (נולד ה'תרפ"ד).
ה'תשס"ה – הרב שלמה וולבה, מגדולי המשגיחים בדור האחרון (נולד ב-ה'תרע"ד).
ה'תשע"ח – הרב אביחי רונצקי, הרב הראשי לצה"ל וראש ישיבת איתמר (נולד ב-ה'תשי"ב).
ט"ו בניסן – י"ז בניסן
היום השלושים ואחד של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
(על פי המסורת) – תחילת ירידת המן מן השמים בנדודי בני ישראל במדבר ()
ה'תרצ"ה – בית משפט בברן פוסק כי הפרוטוקולים של זקני ציון הם זיוף ואוסר את הדפסתם בשווייץ
ה'תש"ג – חוסל גטו ברודי.
משלוח אחרון למיידאנק, נאצים ואוקראינים מציתים את בתי היהודים המסתתרים על יושביהם
ה'תש"ה – מלחמת העולם השנייה: האוגדה ה-45 של הגייס השביעי של צבא ארצות הברית משחררת את מחנה הריכוז דכאו
ה'תש"ל – פיגוע באוטובוס ילדי אביבים
ה'תשל"ג – אייבי נתן מתחיל לשדר מספינתו את תחנת הרדיו הפיראטית "קול השלום"
ה'תשס"ג – 7 הרוגים בפיגוע התאבדות באוטובוס בירושלים
ה'תרנ"א – ויליאם אולברייט, מחשובי הארכאולוגים חוקרי ארץ ישראל (נפטר ב-ה'תשל"א)
ה'תרצ"ו – טוביה בלוי סופר, רב קהילת חב"ד בשכונת נווה יעקב בירושלים וממייסדי בית הספר העל-יסודי בית חנה בירושלים ומנהלו
ה'תש"ך – הרב דוד סתיו, רב היישוב שוהם ויו"ר ארגון צהר.
ה'שע"ו – רבי מאיר מלובלין, המהר"ם מלובלין, רב ופוסק, ממפרשי התלמוד.
ה'תס"ג – שמואל אופנהיימר, בנקאי יהודי וינאי, דיפלומט חצר קיסרי באימפריה הרומית הקדושה, שדלן, ופילנתרופ.
ה'תקנ"ט – דניאל איציג, מראשי הקהילה היהודית בברלין, בנקאי ויהודי חצר
ה'תקצ"ז – רבי יצחק חי טייב רב ומקובל, מרבניה החשובים של יהדות תוניסיה.
ה'תש"ז – אלכסנדר רובוביץ, ישראלי צעיר פעיל בלח"י, נרצח בידי אנשי צבא בריטים
ה'תשכ"ה – אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה מוצא להורג לאחר שנתפס.
ה'תשמ"א – בנימין ארדיטי, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם חרות וגח"ל.
ה'תשמ"ג – הרב רפאל עבו, דיין בבית הדין הרבני הגדול בירושלים.
ה'תשנ"ח – הרב אריה ליב קפלן, שליח חב"ד בצפת ויו"ר ארגון הגג של מוסדות חב"ד בישראל.
ה'תשס"ג – הרב יחיאל מיכל פיינשטיין, ראש מתיבתא תפארת ירושלים בניו יורק וראש ישיבת בית יהודה בתל אביב.
ט"ו באייר – י"ז באייר
יום טוב במגילת תענית (יחד עם ט"ו בסיוון) על יציאת הגויים מבית שאן ועמק יזרעאל בתקופת החשמונאים.
ה'ת"ש – מלחמת העולם השנייה: צרפת נכנעת לגרמניה לאחר שישה שבועות של לחימה
ה'תרס"ח – חיים לייב פקריס, מחלוצי המחשוב בישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ג)
ה'תרפ"ז – יעקב חודורוב, כדורגלן ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ז)
ה'תרפ"ח – ד"ר רות וסטהיימר, סקסולוגית
ה'תש"ה – ענת מאור, חברת הכנסת מטעם מרצ
ה'תשי"ב – עוזי חיטמן, מוזיקאי ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ה)
ה'תש"ל – אורן סמדג'ה, ג'ודוקא ישראלי
ה'תשמ"ב – אניה בוקשטיין, שחקנית, זמרת, דוגמנית ומדבבת ישראלית
ה'תר"ו – חיים מיכל, ביבליוגרף וביבליופיל (נולד ב-ה'תקנ"ב)
ה'תרי"ג – רבי משה נחמיה הכהן רבה של דווארט (כיום ורטה (פולין)) (נולד ב-ה'תק"נ)
ה'תרכ"ח – רבי מרדכי מנחם מנדל קאליש מוורקא, נודע בכינוי האדמו"ר הצעיר מוורקא (נולד ב-ה'תקע"ט)
ה'תש"ד – רבי שלום אליעזר הלברשטאם מראצפרט, מייסד חסידות ראצפרט, נספה בשואה (נולד ב-ה'תרכ"ב)
ה'תשכ"א – בנימין מינץ, שר וחבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרס"ד)
ה'תשכ"ג – חיים בוגר (בוגרשוב), פעיל ציוני, מייסד הגימנסיה העברית הרצליה וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים (נולד ב-ה'תרל"ו)
ה'תשס"ד – הרב גדליה נדל, מרבני חוג חזון איש (נולד ב-ה'תרפ"ג)
ה'תשע"ח – הרב זמרוני ציק, משפיע, מנהל בית חב"ד בבת ים ועורך עלון "שיחת הגאולה"
ט"ו בסיוון – י"ז בסיוון
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט"ז באב היא לרוב פרשת עקב.
אבל אם בר המצווה חל בשנה בה פסח הוא בשבת, וממילא גם תשעה באב – (שנים מקביעויות בשז, גכז, הכז) – אז פרשת בר המצווה היא פרשת ואתחנן.
ה'ת"ש – התנקשות בלאון טרוצקי במקסיקו סיטי, שנפטר למחרת
ה'תר"ה – הברון רוטשילד, הידוע בכינוי "הנדיב הידוע", תומך עיקרי ביישוב היהודי בארץ ישראל בתקופת העלייה הראשונה (נפטר ב-ה'תרצ"ה)
ה'תר"ם – ארנסט בלוך (מלחין), מלחין יהודי-אמריקאי יליד שווייץ, (נפטר ב-ה'תשי"ט)
ה'תשי"א – מוני מושונוב, שחקן, ובדרן ישראלי
ה'תשל"ח – שלום מיכאלשווילי, שחקן וקומיקאי ישראלי
ה'תשל"ט – ליאת הר לב, שחקנית ישראלית
ה'תש"מ – עודד פז, שחקן ובדרן ישראלי.
ה'תרמ"ה – משה מונטיפיורי, נדבן יהודי, מיוזמי היציאה מחומות ירושלים (נולד ב-ה'תקמ"ה)
ה'תשל"א – הרב יצחק מאיר לוין, מנהיג אגודת ישראל, ושר הסעד הראשון בממשלת ישראל.
ה'תשס"ה – דליה רביקוביץ, משוררת ישראלית (נולדה ב-ה'תרצ"ז)
כרמי הוא שם העט של כרמי טשרני (צ'רני; 31 בדצמבר 1925; י"ד בטבת תרפ"ו – 20 בנובמבר 1994; כ"ט בכסלו תשנ"ה), שהיה משורר עברי, מתרגם ועורך ישראלי.
כרמי טשרני נולד ב-1925 בברוקלין שבניו יורק למשפחה חרדית.
אביו, הרב ברוך (ברנרד) טשרני, היה איש חינוך ושנים רבות שימש כמנהל בית ספר לעברית ומורה.
בביתם דיבר האב עם הבנים רק בשפה העברית, בעוד שהאם, בוגרת אוניברסיטת הסורבון, דיברה עמם באנגלית.
כדי שילמדו בעברית, שלח האב את שני בניו עם אשתו לתל אביב, ובין השנים 1931–1934 למד כרמי בבית הספר היסודי בלפור שבתל אביב.
עם חזרתו לניו יורק למד בישיבת "עץ-חיים" ובבית המדרש למורים והקולג' של ישיבה יוניברסיטי.
לאחר קבלת תואר ראשון בספרות אנגלית וצרפתית החל ללמוד לתואר שני באוניברסיטת קולומביה.
בעקבות ביקור בניו יורק של איש המחתרת הצרפתית (הרזיסטנס), עזב כרמי את לימודיו באוניברסיטת קולומביה והתגייס לעבודה הומניטרית בצרפת.
בשנים 1946–1947 עבד שם במוסדות חינוך ליתומים ולילדי פליטי המלחמה היהודיים.
כשחזר לניו יורק זכה במלגה ללימודים באוניברסיטה העברית מטעם הסתדרות ציוני אמריקה.
באוקטובר 1947 עלה לארץ ישראל והתחיל את לימודיו באוניברסיטה העברית בחוג לספרות עברית.
עם פרוץ מלחמת העצמאות, עזב כרמי את לימודיו והתגייס לההגנה.
הוא שירת בחי"ש בזמן המצור הערבי על ירושלים.
בעת פלישת הלגיון הירדני באמצע מאי 1948 שירת כמקלען בכיתת חי"ש שבלמה את טור הלגיון באזור שבין בית הספר לשוטרים ומעבר מנדלבאום.
מפקד החזית, יוסף נבו, המליץ בפני מפקד המחוז, דוד שאלתיאל, להעניק לטשרני ציון לשבח על לחימתו בקרב בלימה זה.
הוא המשיך ושירת בחטיבת הראל של הפלמ"ח בקרב לטרון, ולבסוף שירת כקצין בחיל האוויר.
באוקטובר 1949 שוחרר בדרגת סרן וחזר ללמוד באוניברסיטה העברית.
כרמי ויתר על לימודי הדוקטורט ובחר להקדיש עצמו ליצירה הספרותית.
עם פרסום ספרו הראשון, ולבקשת המוציא לאור ישראל זמורה כי יעברת את שמו, אימץ את שם העט "ט.
כרמי לימד באוניברסיטה העברית בירושלים ובאוניברסיטת תל אביב, ומשנת 1978 ועד למותו היה פרופסור אורח לספרות עברית בהיברו יוניון קולג' בירושלים.
כמו כן היה פרופסור אורח באוניברסיטאות ייל, סטנפורד, ברנדייס, ניו יורק ואוקספורד.
בשנת 1990 נבחר לחבר-יועץ באקדמיה ללשון העברית.
טשרני נפטר ממחלת הסרטן בכ"ט בכסלו ה'תשנ"ה, 20 בנובמבר 1994. הוא נקבר בקיבוץ גן שמואל.
ארכיונו שמור במרכז קיפ לחקר הספרות והתרבות העברית שבאוניברסיטת תל אביב.
אשתו הראשונה הייתה הפסלת והציירת שושנה היימן, ולהם בן אחד משותף, גד טשרני (אמן ומעצב).
כרמי את ספר הילדים "שמוליקיפוד".
הספר לווה באיורים של אשתו.
גיבור הסיפור, גדי, נקרא על שם בנם.
המחבר "כוש" החתום על הספר הוא "כרמי ושושנה".
אשתו השנייה הייתה האמנית תמרה ריקמן, ולהם בן.
לאשתו השלישית, הצלמת לילך פלד צ'רני, נישא בשנות ה-80 של המאה העשרים, ולהם בן.
אחיו היה פרופסור ישראל טשרני, פסיכולוג, היסטוריון וחוקר רצח עם.
כרמי התגורר ברמת גן ובשכונת אבו תור שבירושלים.
את שירו הראשון, שיר אהבה בשפה העברית, כתב כרמי בגיל 16. בימיו בניו יורק סייע לו הפרופסור שמעון הלקין, ועם עלייתו ארצה ציידו הלקין במכתבי המלצה לאליהו דוד שפיר ולאשר ברש.
שירו הראשון שהודפס בארץ (לימים חלק מהמחזור "אין פרחים שחורים") התפרסם בכתב העת גליונות בעריכת יצחק למדן.
בעקבות פרסום השיר זכה כרמי גם בהכרתו של אברהם שלונסקי שפרסמו בכתב העת עיתים.
ספר שיריו הראשון, "מום וחלום", ראה אור בשנת 1950. בשנים 1950–1951 חיבר את ספרו השני, מחזור השירים "אין פרחים שחורים", בעקבות עבודתו ההומניטרית בצרפת.
בשנת 1955 הקדיש לבנו גד (הילד-גיבור בסיפור נקרא גדי) את ספר הילדים "שמוליקיפוד" עם ציורים של אשתו הראשונה, שושנה היימן, תחת השם כוש (ראשי תיבות של "כרמי ושושנה").
כפי שכרמי העיד על עצמו, בשירתו ניכרת היטב השפעתה של השירה האנגלית, ובפרט שירתו של ת"ס אליוט.
בשנים בהן השירה העברית בישראל השתייכה ברובה לאסכולה הרוסית, ובמיעוטה לאסכולה הגרמנית, סגנונו של ט.
כרמי הבדילו משאר משוררי דורו.
שירתו מאופיינת בסגנון לירי, אך לא סנטימנטלי, עם שימוש רב באירוניה.
המחזור "אין פרחים שחורים" בנוי באופן לא שגרתי כאוסף מונולוגים כך שרק מן המכלול ניתן להקיש על יחסן של הדמויות אחת לשנייה ולשוני בתפישתן את סיטואציית החורבן המשותפת כתוצאה מהמלחמה.
בספרו "שלג בירושלים" משנת 1956 ניתן למצוא שירי מחאה חברתית.
כרמי הרבה לתרגם מחזות לעברית, על פי הזמנות התיאטרונים השונים, ובכך העשיר את הרפרטואר בארץ.
עיקר תרגומיו נעשו מאנגלית, ומיעוטם מצרפתית ומגרמנית.
הוא אף תרגם מיוונית עתיקה את הטרגדיה אנטיגונה.
בתרגומיו למחזותיו של שייקספיר ובתרגומו ל"אנטיגונה" ביסס את שמו כמתרגם מוכשר.
מרבית תרגומיו ראו אור לאחר הצגתם בהוצאות הספרים השונות.
לצד שירתו ותרגומיו עסק ט.
כרמי גם בעריכה, בעיקר בתחום ספרות הילדים והנוער.
בנוסף ערך את "אריאל: רבעון לאמנויות ולמדע בישראל" ואת ספריית "דן חסכן".
כמו כן ערך את תוכנית הרדיו "רגע של שיר" בקול ישראל.
בשנת 1965 הוציאה הוצאת שוקן אנתולוגיה דו-לשונית לשירה עברית מודרנית בעריכתם המשותפת של ט.
כרמי, הרב עזרא שפייזהנדלר (Spicehandler, 1921-2014) וסטנלי ברנשו (Burnshaw, 1906-2005) תחת השם: "השיר העברי כשהוא לעצמו" (The Modern Hebrew Poem Itself).
האנתולוגיה הכילה 69 שירים מאת 24 משוררים וכללה את המקור העברי, תעתיק באותיות לטיניות, תרגום מילולי לאנגלית והסברים ופרשנויות.
על בסיס מבחר השירים בעבודה זו הופנו כלפי כרמי ביקורות חריפות מצד משוררים שלא נכנסו לאנתולוגיה, ובראשם ש.
מהדורה שנייה ומורחבת יצאה לאור בשנת 2003.
תרומתו הגדולה לספרות העברית עבור הקהל האנגלי, פרי עמל של עשר שנים, היא האנתולוגיה "ספר פינגווין של השירה העברית" (The Penguin Book of Hebrew Verse).
זו אנתולוגיה דו-לשונית שעבורה כינס ט.
כרמי ותרגם שירה עברית מתקופת המקרא ועד ימינו.
האנתולוגיה ראתה אור בהוצאת ספרי פינגווין בשנת 1981.
כרמי השתתף במספר פסטיבלי שירה בינלאומיים וזכה לפרסים רבים על שירתו, בהם פרס שלונסקי, פרס ברנר ופרס ביאליק.
למרות זאת, ולמרות עבודותיו כעורך, שירתו של ט.
כרמי לא נכנסה עד היום לקנון השירה העברית.
אף עורך או הוצאה לא העלו על נס את שירתו וטרם נכתבה ביקורת מעמיקה אודותיה.
כרמי לא היה חבר באף חבורה ספרותית, וכן לא היה חבר באף מפלגה ומשך ידיו ממעורבות פוליטית.
ככלל העדיף כרמי להימנע ממאבקי כוח, וייתכן כי הדבר שיחק לרעתו.
כרמי תורגמו לשפות זרות, בעיקר לאנגלית, לצרפתית ולגרמנית.
על אף שהיה דו-לשוני, נמנע ט.
כרמי מכתיבת שירה באנגלית ומתרגום שיריו לאנגלית, ותרגומם נעשה בידי אחרים.
כרמי זכור בעיקר בזכות תרגומיו למחזות שייקספיר ולטרגדיה "אנטיגונה", ובמיוחד בזכות ספר הילדים "שמוליקיפוד".
זה האחרון זכה להצלחה רבה, הולחן בשנת 1964 בידי מל קלר ועובד לתקליט ילדים מצליח בביצועה של דליה פרידלנד, ובהמשך גם עובד להצגת ילדים מאת סמדר שיר.
בשכונת קריית רבין בחולון הוקם גן סיפור של שמו.
כרמי הולחנו בידי אבל ארליך, יחזקאל בראון וחוה אלברשטיין.
השיר "תנאי" הולחן ובוצע בידי מתי כספי באלבומו הראשון (1974), אך נגנז לבקשת המשורר והושמט מהמהדורות המאוחרות של האלבום.
השירים "מום וחלום", "כל חיי" ו"אנטומיה של מלחמה" הולחנו בידי חיים רחמני ובוצעו על ידי ההרכב קטב מרירי באלבומיהם ""על חורבות האביב" (2010) ו"קסמים לסבל" (2011).
בשנת 2006 הציגה אלמנתו, לילך פלד צ'רני, תערוכה לזכרו בגלריה של כפר האמנים עין הוד תחת הכותרת: "ט.
בשנת 2020 הוציאה עמותת מקום לשירה בשיתוף עם הוצאת עמדה ובעריכת המוזיקאי והסופר יובל יבנה את המהדורה הראשונה של כל שירי ט.
כרמי, אשר זכתה בפרס שרת התרבות לעידוד היצירה העברית בקטגוריית ספרות מופת לשנת תשע"ט.
יבנה גם הלחין מספר שירים של ט.
כרמי, והקליט עם מספר מוזיקאים ירושלמים 11 משיריו המולחנים באלבום מיוחד.
מום וחלום, תל אביב: מחברות לספרות, 1950.
אין פרחים שחורים (חיתוכי עץ: שושנה הימן), תל אביב: מחברות לספרות, 1953, 19582.
אין פרחים שחורים, מהדורה מחודשת עם אחרית דבר מאת רחל סטפק: חבל מודיעין: כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2017.
שלג בירושלים (חיתוכי עץ: שושנה הימן), מרחביה: ספרית פועלים, 1956.
הים האחרון (ליתוגרפיות צבעוניות: שושנה הימן), תל אביב: מחברות לספרות, 1958.
נחש הנחושת (רישומים: אביגדור אריכא), ירושלים ספרי תרשיש, 1961.
האוניקורן מסתכל במראה, ירושלים: ספרי תרשיש, 1967.
תביעה (תחריטים: תמרה ריקמן), ירושלים: ספרי תרשיש, 1967.
התנצלות המחבר, תל אביב: דביר, 1974.
ליד אבן הטועים, ירושלים: דביר, 1981.
בפנים (רישומים: תמרה ריקמן), ירושלים: מרכז ברסטון לגרפיקה ליד מוזיאון ישראל, 1981.
חצי תאוותי, תל אביב: הקיבוץ המאוחד, 1984.
אחת היא לי, תל אביב: ספרית פועלים, 1985.
שירים מן העזובה, תל אביב: דביר, 1988.
כל השירים, ירושלים: מקום לשירה, 2020. שני כרכים.
ויליאם שייקספיר, אותלו, תל אביב: דביר, 1991.
שייקספיר, חלום ליל קיץ, מרחביה: ספרית פועלים, 1964.
שייקספיר, מידה כנגד מידה, תל אביב: ספרית פועלים, 1979.
שייקספיר, מהומה רבה על לא דבר, ירושלים: דביר, 1983.
ג'ורג' פרקהר, תעלולי אהבים [מאוחר יותר תחת השם: נוכלים ואוהבים], רמת גן: מרכז ישראלי לדרמה, 1980.
אדגר לי מאסטרס, גבעת ספון ריבר.
ליליאן הלמן, שועלים קטנים, מרכז ישראלי לדרמה, 1960.
כריסטופר פריי, הבכור, תל אביב: הארץ, 1958.
פיטר שאפר, האוזן הפרטית והעין הציבורית.
אדוארד אלבי, סיפור גן החיות, תל אביב: איגוד בימות החובבים, 1970.
ג'ון אוסבורן, הבט אחורה בזעם.
רמת גן: מרכז ישראלי לדרמה, 1960.
טום סטופארד, רוזנקרנץ וגילדנשטרן מתים, תל אביב: דביר, 1990.
סידני ולטר פינקלשטיין, מגמות האמנות: ספרות, ציור, מוזיקה, מרחביה: ספרית פועלים, הקיבוץ הארצי השומר הצעיר, 1951.
אדמון רוסטאן, סירנו דה ברז'רק, תל אביב: זמורה-ביתן, 1986.
ז'אן ז'ירודו, המשוגעת משאיו, תל אביב: דביר, 1977.
מישל דה גלדרוד, גיבור היום (פאנטאגליז), תל אביב: עמיקם, 1963.
ברטולט ברכט, אדון פונטילא ומאטי משרתו, ירושלים: תרשיש, 1962.
סופוקלס, אנטיגונה [ע"פ תרגומם האנגלי של דודלי פיטס ורוברט פיצג'רלד], תל אביב: דביר, 1970.
נאזים חכמת, מבחר שירים [ע"פ תרגומו הצרפתי של טריסטן צארה והאנגלי של עלי יונוס], מרחביה: ספרית פועלים, 1955.
1958: פרס שלונסקי, על ספרו "הים האחרון".
1973: פרס היצירה על שם ראש הממשלה לוי אשכול.
1978: פרס קובנר (מועצת הספר העברי, ניו יורק), על ספרו "אל ארץ אחרת".
1982: פרס ניומן (המכון לתרבות עברית, אוניברסיטת ניו יורק).
Smilen Present Tense Literary Award), על האנתולוגיה "ספר פינגווין של השירה העברית".
1987: מלגת גוגנהיים בתחום השירה.
1990: פרס ביאליק לספרות יפה, על ספרו "שירים מן העזובה" ועל מכלול יצירתו.
2005: פרס התיאטרון הישראלי בקטגוריית "מתרגם השנה", על תרגומו ל"המלט".
ה'כ"ז – הרמב"ן, עולה לארץ ישראל ומחדש את היישוב היהודי בירושלים
ה'תי"ד – יעקב ברסימסון, המהגר היהודי הראשון לעולם החדש, מגיע לניו אמסטרדם בספינה מהולנד
ה'תרפ"ג – ההכרזה על לימוד הדף היומי, על ידי הרב מאיר שפירא מלובלין, בכנסייה הגדולה של אגודת ישראל (הלימוד החל שלושה שבועות לאחר מכן, ביום א' של ראש השנה ה'תרפ"ד)
ה'תשנ"ה – חגיגות 3000 שנה לירושלים
– דן בן יעקב אבינו (על פי 'תורה שלמה' שמות א, ו, אות נ')
ה'תרע"ח – מנחם סבידור, יושב ראש הכנסת לשעבר (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
ה'תרצ"ב – חיים יבין, עיתונאי, במאי ומפיק טלוויזיה ישראלי.
ידוע גם בתור מר טלוויזיה.
ה'תש"ז – אברהם שטיינברג הלוי, רב, פרופסור, ומנהל האנציקלופדיה התלמודית
ה'תש"י – יצחק אהרונוביץ, פוליטיקאי ישראלי והשר לביטחון הפנים
ה'תצ"ו – רבי רפאל טריוויש, מחבר ספר צח ואדום
ה'תר"ד – אהרן חורין, רב באראד שבהונגריה, בעל עמדות משכיליות שתמך בשינויים רדיקליים בהלכה, נחשב ממבשרי התנועה הרפורמית.
ה'תר"ס – רבי צדוק הכהן מלובלין, מחבר ספר צדקת הצדיק, רסיסי לילה, ועוד 20 חיבורים.
ה'תרצ"ד – רבי אהרן מנחם מנדל גוטרמן, האדמו"ר מרדזימין
ה'תשי"ח – רבי יונתן שטייף, רבה של בודפשט – ארצות הברית, מחבר שו"ת מהר"י שטייף
ה'תשכ"ח – רבי יצחק פרידמן מאדמו"רי הוסיאטין, מחבר ספר שיח יצחק
ה'תשל"ו – רבי נחום מרדכי פרלוב, האדמו"ר מנובומינסק
ח' באלול – י' באלול
היום התשיעי של עשרת ימי תשובה
ערב יום הכיפורים, על פי ההלכה אסור להתענות, ומצווה לאכול ביום זה
ה'תשל"ד – מלחמת יום הכיפורים: הרמטכ"ל דוד אלעזר מורה על גיוס מילואים מצומצם, אף על פי שהצמרת הביטחונית של ישראל אינה מאמינה שמלחמה עומדת לפרוץ
ה'תשס"ד – מטוסי חיל האוויר הישראלי מפציצים בסיס אימונים של פלוגות אל-קודס, הזרוע הצבאית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני, ליד דמשק, בתגובה על פיגוע ההתאבדות במסעדת "מקסים" בחיפה יום קודם לכן
ה'תרפ"ט – אברהם יבין, עורך ספרותי ומתרגם.
ה'תר"צ – יצחק אלפסי (חוקר חסידות), היסטוריון וחוקר תנועת החסידות.
ה'תש"ג – הרב יצחק יהודא ירוסלבסקי, מזכיר בית דין רבני חב"ד ורב קהילת חב"ד בקריית מלאכי.
ה'תשכ"ח – עליזה בלוך, ראש עיריית בית שמש, ואשת חינוך ישראלית.
ה'ר"פ – הרב אברהם סבע, רב, מקובל, והוגה דעות יהודי בדור גירוש ספרד
ה'תע"ג – הרב יונה לנדסופר, מרבני בוהמיה, מחבר שו"ת מעיל צדקה (נולד בה'תל"ח)
ה'תרס"ב – הרב אביעזרי זליג אוירבך, רבה של הלברשטאדט, ומראשי הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה.
ה'תשי"ח – הרב שמחה במברגר, רב בשטוטגרט, ולאחר מכן מחנך בבני ברק.
ה'תש"ך – הרב יצחק זאב סולובייצ'יק (ידוע בשם הגרי"ז, או הרב מבריסק), רבה של העיר בריסק וראש ישיבתה בבריסק ואחר כך בירושלים (נולד בה'תרמ"ו)
רבי אלעזר ברבי שמעון, תנא, בנו של רבי שמעון בר יוחאי
ח' בתשרי – י' בתשרי
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט' חשוון היא פרשת וירא, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת לך לך אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי, או שבת.
ד'תתקכ"ו – הרמב"ם נוסע מירושלים לחברון להתפלל במערת המכפלה, וקובע יום זה כיום שמחה עבורו.
ה'תשנ"ג – אסון צאלים ב' – חמישה מלוחמי סיירת מטכ"ל נהרגים במהלך אימון שגרתי
ה'תקמ"ה – משה מונטיפיורי, נדבן ושתדלן יהודי מאנגליה, יוזם הקמת השכונה משכנות שאננים שסימלה את תחילת תקופת היציאה מן החומות (נפטר בה'תרמ"ה)
ה'תרע"ה – ישראל אלדד, ממנהיגי הלח"י, סופר, משורר ופובליציסט ישראלי (נפטר בה'תשנ"ו)
ה'תרע"ו – ארתור מילר, מחזאי אמריקאי (נפטר בה'תשס"ה)
ה'תרפ"ח – הרב שאר ישוב כהן, רבה האשכנזי הראשי של חיפה
(לפי חלק מהדעות) – רבי אשר בן יחיאל, (הרא"ש) (נולד ב-ה'י')
ה'תרי"ב – הרב יצחק מינקובסקי, רבה של קרלין ומחבר הספר "קרן אורה" על התלמוד בבלי (נולד ב-ה'תקמ"ח)
ה'תרע"ט – הרב ישראל קרדונר מרבני וסופרי הדור הרביעי של חסידות ברסלב
ה'תרפ"ג – הרב מנחם דוד טמקין, רבה של פיוטרקוב ומחבר הספר "ויברך דוד" על מסכתות ברכות ושבת (נולד ב-ה'תרכ"א)
ה'ת"ש – הרב שמעון שקופ, ראש ישיבת גרודנא ומחבר הספר "שערי יושר" (נולד ב-ה'תר"כ)
ה'תש"ז – הרב חיים מרדכי רולר, רב בטרגו ניאמץ שברומניה ומחבר שו"ת "באר חיים מרדכי" (נולד ב-ה'תרכ"ח)
ה'תשמ"ב – רבי יהודה הורוביץ מסטוטשין, האדמו"ר השני בשושלת סטוטשין (נולד ב-ה'תרנ"ב)
ה'תשנ"ז – הרב יהודה ליאון (מניטו) אשכנזי, רב, מחנך, הוגה דעות ומנהיג רוחני ביהדות צרפת.
ה'תשס"ג – יעקב פרקש (זאב), קריקטוריסט ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ג)
ה'תשע"ב – מרים אלון, אשת רדיו וסופרת ילדים ישראלית (נולדה ה'תרצ"ח)
ח' בחשוון – י' בחשוון
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בט' כסלו היא פרשת וישלח, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, או פרשת ויצא אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בימים שלישי, שני או שבת.
יום זה הוא היום התשיעי בחודש התשיעי.
בנובמבר 2009 פורסם על ידי קופת העיר כי בספר ברית מנוחה נכתב על יום זה כי הוא עת רצון מיוחדת, ובפרט בשעה התשיעית בו.
מאז נפוצה הסגולה בציבור החרדי ותפילות רבות נערכות בשעה זו.
לשון הספר הוא כך: .
ה'תרע"ה – נוסד הג'וינט, ועד הסיוע המיוחד של יהדות ארצות הברית.
ה'תשל"א – הוקמה ההתנחלות פצאל, מושב שיתופי בבקעת הירדן
ה'תשל"ח – נערך הביקור הרשמי ראשון של מנהיג ערבי בישראל, בו ביקר נשיא מצרים אנואר סאדאת בישראל ולמחרת נאם בכנסת
ה'תשס"ו – פרופסור ישראל אומן זוכה בפרס נובל לכלכלה על תרומתו לפיתוחה של תורת המשחקים
ה'תקל"ד – רבי דובער שניאורי, "האדמו"ר האמצעי" בחסידות חב"ד, בנו של מייסד חב"ד האדמו"ר הזקן (נפטר ה'תקפ"ח)
ה'תר"ם – יצחק גרינבוים, מנהיג ציוני ושר הפנים הראשון של מדינת ישראל (נפטר ה'תש"ל)
ה'תש"י – מתי כספי, זמר ישראלי (נפטר ה'תשפ"ו)
ה'תקפ"ח – רבי דובער שניאורי, "האדמו"ר האמצעי" בחסידות חב"ד (נולד ה'תקל"ד)
ה'ת"ר – רבי משה שפירא, בנו של רבי פנחס מקוריץ, רבה של סלאוויטא ומקים דפוס סלאוויטא (נולד ה'תקכ"ב)
ה'תשכ"ב – אוריאל צימר, הוגה דעות חרדי, עבד כמתרגם באו"ם ובחסידות חב"ד (נולד ה'תרפ"א)
ח' בכסלו – י' בכסלו
צום תשעה בטבת: תענית צדיקים, שטעמה אינו ידוע בבירור.
ה'תקצ"ח – סמואל מורס מפעיל לראשונה את מכשיר הטלגרף
ה'תר"ז – איווה מתקבלת כמדינה ה-29 של ארצות הברית
ה'תרנ"ה – משפט דרייפוס: דרגותיו של אלפרד דרייפוס נשללות ממנו והוא מוגלה למאסר עולם באי השדים
ה'תשי"ב – הפגנות סוערות נגד הסכם השילומים, במהלכן מיודות אבנים לעבר הכנסת
ה'תשכ"ד – יצחק רבין מתמנה לרמטכ"ל
ה'תשנ"ב – העצרת הכללית של האו"ם מעבירה את החלטה 4686, המבטלת את החלטה 3379, וקבעה כי הציונות אינה גזענות
ה'תשס"ז – סדאם חוסיין, שליט עיראק לשעבר, מוצא להורג בתלייה
ה'תשס"ט – ביום ה-10 למבצע עופרת יצוקה נהרגים 4 חיילי צה"ל בשני מקרים שונים עקב ירי פגז של טנק צה"ל
ה'תרמ"ב – ישראל דה האן, קורבן הרצח הפוליטי הראשון בתקופה המודרנית בארץ ישראל (נרצח בה'תרפ"ד)
ה'תרס"ג – איגור קורצ'טוב, פיזיקאי רוסי, אבי פצצת האטום הסובייטית (נפטר בה'תש"ך)
ה'תרפ"א – הרב יעקב גלינסקי, מראשי תנועת המוסר בישראל (נפטר בכ"ב בשבט ה'תשע"ד)
ה'תש"ג – גדעון גכטמן, פסל ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ט)
(לפי המסורת) עזרא הסופר, ויש אומרים גם נחמיה, מנהיגי העלייה מבבל בתקופת בית שני
ד'תתכ"ז – רבי יהוסף הנגיד, וזיר גרנדה ובנו של רבי שמואל הנגיד
ה'שצ"ב – הרב אברהם חיים שור, מרבני גליציה
ה'תרל"ט – רבי יהודה בן רבי יעקב הורוביץ, האדמו"ר השני ממעליץ.
ה'תש"א – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים העולמית (נולד ב-ה'תרי"ז)
ה'תש"ה – הרב חזקיה הכהן רבין, רב ראשי בבוכרה (נולד ה'תרל"ב)
ה'תשכ"ד – טריסטן צארה, משורר יהודי ממוצא רומני, ממיסדי תנועת הדאדא (נולד ב-ה'תרנ"ו)
ה'תשכ"ט – טריגווה לי, פוליטיקאי נורווגי, מזכ"ל האו"ם הנבחר הראשון (נולד ב-ה'תרנ"ו)
ה'תשמ"ג – יעקב יהושע, מזרחן, סופר, חוקר תולדות היישוב ומנהל המחלקה המוסלמית והדרוזית במשרד הדתות.
ה'תשנ"ו – עלי שכטמן, סופר יהודי, מחשובי סופרי היידיש (נולד ב-ה'תרס"ח)
ה'תשס"ז – הרודן העיראקי סאדם חוסיין נתלה בבגדאד (נולד ה'תרצ"ז)
ה'תשפ"א – הרב יהודה הרצל הנקין, פוסק הלכה ישראלי-אמריקאי.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בט' שבט היא, ברוב השנים, פרשת בשלח.
אבל אם בר המצוה חל בשנה חסרה המתחילה בשבת (שנה מקביעות זחא או זחג) פרשת בר המצוה היא פרשת בא.
בחסידות בעלזא חוגגים את הצלת הרבי הקודם ואחיו הרב מבילגורייא מידי הנאצים בשנת ה'תש"ד
ה'תש"ד – אהרן רוקח (הרבי מבעלזא) ואחיו רבי מרדכי (הרב מבילגורייא) מגיעים לישראל
ה'תרס"א – חיים גבתי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך (נפטר ה'תשנ"א)
ה'תרס"ט – יוסף בורג, רב, פילוסוף, שר, חבר הכנסת ויו"ר המפד"ל (נפטר ה'תש"ס)
ה'תרצ"ג – מיכאל ששר (שרשבסקי), עיתונאי ואיש הגות ישראלי (נפטר ה'תשס"ו)
ה'תש"ח – נתן שרנסקי, אסיר ציון ופוליטיקאי ישראלי
ה'קל"ו – הר"ן, רבנו נסים בר ראובן גירונדי, מגדולי הראשונים בספרד, פוסק הלכה, פרשן תלמוד ומחשובי פרשני הרי"ף.
ה'תקמ"ד – הרב אליהו ישראל, רב ואב בית דין באלכסנדריה (נולד ה'תע"ה)
ה'תרכ"ה – ר' יהוסף שוורץ, שד"ר, מראשוני חוקרי ארץ ישראל בעת החדשה (נולד ה'תקס"ה)
ה'תרס"ז – משה שטיינשניידר (רמש"ש), מייסד המחקר המודרני של הביבליוגרפיה העברית, היסטוריון ומזרחן, מגדולי מלומדי חכמת ישראל במערב (נולד ה'תקע"ו)
ה'תשמ"ה – מנחם בדר, חבר הכנסת מטעם מפ"ם (נולד ה'תרנ"ה)
ה'תשע"ו – הרב רפאל שמואלביץ, ראש ישיבת מיר ומחברי מערכת האנציקלופדיה התלמודית (נולד ה'תרצ"ח )
נחלקו בית הלל ובית שמאי, זכר לכך אף קבעו במגילת תענית בתרא תענית צדיקים.
יום זה, בו נקבעו גזירות שמונה עשר דבר, היה קשה לישראל כיום שנעשה בו העגל.
בשנים האחרונות מציינים חוגים ביהדות הרפורמית את יום זה כ"יום מחלוקת לשם שמים" בו מתקיימות פעילויות לעידוד תרבות דיון בריאה.
ה'תרצ"ח (אדר ב') – האנשלוס: חיילי גרמניה הנאצית נכנסים לשטח אוסטריה, אירוע שפתח את שואת יהודי אוסטריה
ה'תש"ז – פיצוץ "מועדון גולדשמיט" בירושלים בידי האצ"ל
ה'תש"ט – הנפת דגל הדיו סמוך למשטרת אום רשרש (כיום אילת) במבצע עובדה וסיום מלחמת העצמאות
ה'תש"ט – עשרה חודשים לכינון הממשלה הזמנית מוקמת ממשלת ישראל הראשונה בראשות דוד בן-גוריון
ה'תש"ם – השגרירים הראשונים של ישראל ומצרים הגישו כתבי האמנה לנשיאי המדינה בקהיר ובירושלים
ה'תרנ"א (אדר א') – אברהם הלוי פרנקל, מתמטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשכ"ו)
ה'תרפ"ד (אדר ב') – מיכאל הרסגור, היסטוריון ישראלי
ה'תרפ"ה – מנחם שטרן, פרופסור להיסטוריה של עם ישראל, מגדולי חוקרי תקופת הבית השני (נרצח ה'תשמ"ט)
ה'תשי"ט (אדר א') – אריה דרעי, שר הפנים, חבר הכנסת ויו"ר מפלגת ש"ס
ה'תשכ"ד – גל זייד, במאי ושחקן ישראלי
ה'תש"ן – אסתי גינזבורג, דוגמנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
ה'תקס"ו – רבי אליעזר הורוביץ מטארניגראד, מחבר, נועם-מגדים וכבוד התורה (על התורה), אמרות טהורות (פירוש לתהילים)
ה'תר"ל – רבי יצחק בן וואליד מטיטואן שבמרוקו, מחבר, ויאמר יצחק
ה'תרפ"ט – רבי ישראל יעקב לייפר, האדמו"ר הראשון בחסידות חוסט
ה'תש"ה – הרב שמואל דוד הלוי אונגר ראש ישיבת נייטרא, מחבר, נאות דשא
ה'תשכ"ה – הרב אברהם סרברניק, רבה הראשי של לוקסמבורג בין השנים 1929-1946, ונשיא "המזרחי" במדינה, מחבר, Der Jüdische Weg
ה'תשע"ח – הרב שמואל אוירבך, ראש ישיבת מעלות התורה, מנהיג הפלג הירושלמי ובנו בכורו של הרב שלמה זלמן אוירבך, מחבר, אוהל רחל, דרכי שמואל