tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בפברואר 2016 נבחר לנשיא מועדון הבוגרים של אוניברסיטת הרווארד בישראל.
ב-2016 ראה אור ספרו "גיוס תרומות, המדריך הישראלי המעשי" בהוצאת מטר.
ספרו Mindful Fundraising יצא לאור ב-2021 בהוצאת גפן, וכלל פרק על גיוס תרומות בשעת משבר שנכתב במהלך מגפת הקורונה ב-2020.
מאז 1998 מתגורר שגיא מלמד בהושעיה, יישוב קהילתי דתי בגליל התחתון.
הוא נשוי לבטסי ואב לארבעה.
שגיא אהרון מוּקי (נולד ב-17 במאי 1992) הוא ג'ודוקא עבר ושחקן טלוויזיה ישראלי, אלוף העולם (טוקיו 2019), פעמיים אלוף אירופה (באקו 2015 ותל אביב 2018), ואלוף ישראל בג'ודו.
מחזיק במדליית ארד אולימפית מטוקיו 2020 עם נבחרת ישראל בקטגוריית הנבחרות המעורבות.
מוקי נולד וגדל בנתניה לאורית ורחמים, משפחה יוצאת תימן.
הוא החל להתאמן בספורט בגיל ארבע, וכבר בגיל זה החל לאמנו אורן סמדג'ה, שמשמש כמאמנו מאז ועד היום.
בגיל שמונה החל להתמקד בג'ודו, אף על פי שהצטיין בכדורגל בקבוצות הילדים של מכבי נתניה.
מוקי למד בבית הספר היסודי ע"ש יוני נתניהו בנתניה, ובתיכון טשרניחובסקי בנתניה בעיר הולדתו.
מוקי שירת בצה"ל, על תקן ספורטאי מצטיין, בבסיס חיל האוויר שבשדה דוב.
ביוני 2012 זכה במדליה הראשונה שלו בתחרות בוגרים, כאשר זכה במדליית ארד בטורניר גביע העולם במדריד, World Cup Madrid.
באותו חודש הוא זכה במדליית ארד נוספת בטורניר גביע העולם בליסבון.
בהמשך השנה מוקי זכה לראשונה באליפות ישראל במשקל עד 81 ק"ג.
באליפות אירופה שנערכה בבודפשט בשנת 2013 סיים במקום השביעי, וכן שמר על תוארו כאלוף ישראל.
באליפות העולם שנערכה באותה שנה בריו דה ז'ניירו הודח בסיבוב השלישי.
בשנת 2014 זכה מוקי במדליית זהב בגראנד סלאם באקו, ובעוד ארבע מדליות בטורנירי גראנד פרי בדיסלדורף (כסף), הוואנה (זהב), אסטנה (כסף) וצ'ג'ו (כסף).
הישגים אלו העלו אותו למקום השני בדירוג העולמי.
עם זאת, באליפויות העולם ואירופה שנערכו באותה שנה הצליח פחות - הוא הודח בסיבוב השני באליפות העולם שנערכה בצ'ליאבינסק, ובשמינית הגמר באליפות אירופה שנערכה במונפלייה.
באליפות ישראל שנערכה באותה שנה הודח במפתיע בסיבוב הראשון.
באליפות אירופה בשנת 2015 שנערכה במסגרת המשחקים האירופיים בבאקו, זכה מוקי במדליית הזהב בקטגוריית המשקל עד 73 ק"ג.
הוא ניצח את כל חמשת קרבותיו, כאשר ארבעה מתוכם ניצח בניקוד איפון.
בקרב הראשון הוא ניצח לאחר כשלושים שניות את דאביט ניקוגוסיאן הארמני, בשמינית הגמר הוא ניצח תוך דקה ו-40 שניות את ז'ורז' פרננדס הפורטוגלי, וברבע הגמר הוא ניצח בעונשים את דקס אלמונט ההולנדי.
בחצי הגמר מוקי ניצח בתוך פחות משתי דקות את דניס יארצב הרוסי.
בגמר מוקי פגש את נוגזר טטאלשווילי הגיאורגי ולאחר שהוביל בעונשים, הצליח מוקי בשלושים השניות האחרונות לנצח באיפון כאשר הגיאורגי ניסה לבצע תרגיל אך מוקי ניצל זאת לטובתו עם תרגיל נגד, וזכה לראשונה באליפות אירופה.
באותה השנה, סיים מוקי במקום שביעי באליפות העולם שנערכה באסטנה, וזכה בארבע מדליות בתחרויות מהסבב העולמי כאשר זכה בשתי מדליות ארד בטורנירי גראנד פרי בדיסלדורף וזאגרב, ובשתי מדליות ארד בטורנירי גראנד סלאם בפריז ואבו דאבי.
עוד באותה השנה הוא הוזמן לראשונה להתחרות בטורניר המאסטרס היוקרתי וסיים במקום השביעי.
בשנת 2016 השתתף מוקי לראשונה במשחקים האולימפיים, ייצג את ישראל בקטגוריית המשקל עד 73 ק"ג, וסיים במקום החמישי על אף שסבל מכאבי גב קשים והיה בספק לתחרות.
כמדורג בטורניר, העפיל מוקי (שביעי בעולם) ישירות לסיבוב השני, שבו ניצח באיפון את רוק דראקשיץ' הסלובני (14 בעולם) לאחר שתי דקות ו-16 שניות עם תרגיל קושי-גורומה.
בשמינית הגמר, הוא ניצח בווזארי את איגור ונדטקה הגרמני (16 בעולם) כאשר ביצע תרגיל או-גושי, וברבע הגמר הוא ניצח באיפון את האמריקאי ניקולס דלפופולו (37 בעולם) שהפתיע וניצח את המדורג עשירי בעולם.
בחצי הגמר, מוקי הפסיד לרוסטם אורוג'וב האזרי, כאשר כדקה וחצי לסיום אורג'וב ביצע תרגיל אוסוטו-גרי, וקיבל ניקוד יוקו שהספיק לו לסיים את הקרב בניצחון.
מוקי נשר לקרב על מדליית הארד, בו הפסיד באיפון ללאשה שבדאטואשווילי הגיאורגי, אשר ביצע תרגיל קוסוטו-גאקה דקה ו-44 שניות לסיום.
באותה שנה, סיים מוקי במקום חמישי בטורניר המאסטרס, וכמו כן זכה שוב במדליית ארד בגראנד סלאם פריז, לאחר שניצח באיפון את ריקי נקאיה היפני בקרב על המדליה.
לאחר המשחקים האולימפיים החליט מוקי לעבור לקטגוריית משקל עד 81 ק"ג ובאוקטובר 2017 זכה במדליה הראשונה שלו בקטגוריה החדשה, מדליית זהב בגרנד פרי בטשקנט.
באליפות אירופה 2018, שנערכה בתל אביב, זכה מוקי במדליית הזהב בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג, והפך לישראלי הראשון שזוכה באליפות אירופה בשתי קטגוריות משקל שונות.
בקרב הראשון ניצח את ג'ונתן אלרדון הצרפתי, כשכדקה מפתיחת הקרב השיג ניקוד ווזארי, וכמה שניות לאחר מכן השיג ווזארי שני המשתווה לאיפון ועלה לשמינית הגמר.
בשמינית הוא ניצח בווזארי את מתיאס קאס הבלגי, ובשלב רבע הגמר גבר על לאסלו צ'וקניאי ההונגרי עם 2 ווזארי.
בחצי הגמר, גבר מוקי על אסלן לפינאגוב הרוסי בעונשים, לאחר שהרוסי ספג את העונש השלישי והפסיד.
בגמר, פגש מוקי את הבלגי סמי שושי, ולאחר ארבע דקות ללא ניקוד, הקרב נכנס לניקוד זהב בו מוקי השיג ווזארי לאחר שתי דקות ו-19 שניות וניצח.
באליפות העולם אותה השנה, מוקי הודח בשמינית הגמר לאחר שני ניצחונות והפסד.
באוגוסט 2018, מוקי התחרה בגראנד פרי בודפשט וזכה במדליית ארד לאחר שגבר באיפון על סאמי שושי הבלגי בקרב על המדליה.
ב-28 באוקטובר 2018 זכה במדליית זהב בגראנד סלאם אבו דאבי בעודו מתחרה תחת דגל ישראל, לאחר מספר שנים שג'ודוקא ישראלים התחרו בתחרות זו ללא כל סממן ישראלי.
בתחרות הוא ניצח את ארבעת הקרבות הראשונים באיפון ועלה לגמר, בו ניצח את מתיאס קאס הבלגי בווזארי תשע שניות לאחר שהקרב נכנס לניקוד זהב.
ההמנון הישראלי הושמע לראשונה בתחרות ספורט באיחוד האמירויות הערביות, ובטקס הענקת המדליות נכחו מריוס ויזר, יו"ר איגוד הג'ודו העולמי, ושרת התרבות והספורט מירי רגב.
ב-25 בינואר 2019 זכה מוקי במדליית זהב בגראנד פרי תל אביב 2019. מוקי התחיל בסיבוב השני וניצח באיפון תוך 17 שניות את אליין אפרחמיאן האורוגוואי.
בשמינית הגמר הוא ניצח בווזארי את סרגיי קריבצ'אץ' האוקראיני לאחר שהקרב נכנס לזמן ניקוד זהב, וברבע הגמר ניצח באיפון את מוראד פאטייב האזרי.
בחצי הגמר הוא ניצח באיפון את סמי שושי הבלגי 56 שניות לסיום הקרב, ובגמר גבר באיפון על איוואילו איוואנוב הבולגרי תוך דקה ו-5 שניות, לאחר תרגיל סודה-צוריקומי-גושי.
ב-10 בפברואר, זכה מוקי במדליית כסף בגראנד סלאם פריז היוקרתי.
הוא הגיע עד שלב חצי הגמר וניצח באיפון את רוסלן מוסייב הקזחי תוך דקה ו-2 שניות אחרי תרגיל מורוטה-סיאו-נגי, ועלה לגמר בו הפסיד באיפון לדומיניק רסל הגרמני לאחר שכבר הוביל בניקוד ווזארי.
ב-16 במרץ, הוא זכה במדליית זהב בגראנד סלאם יקטרינבורג לאחר שניצח בגמר את טקאנורי נאגאסה היפני, כשביצע תרגיל מוצלח וקיבל ניקוד ווזארי חמש שניות לסיום הקרב.
ב-11 במאי הוא זכה במדליית זהב בגראנד סלאם באקו לאחר שניצח בגמר את איוואילו איוואנוב הבולגרי באיפון.
באליפות העולם בג'ודו 2019, שנערכה בטוקיו, זכה מוקי במדליית הזהב, והפך לג'ודוקא הישראלי הראשון מנבחרת הגברים (אחרי ירדן ג'רבי מנבחרת הנשים ב-2013) שזוכה בתואר אלוף העולם.
לאליפות הוא הגיע כמדורג שני בעולם ומתוך שישה ניצחונות בתחרות היו חמישה באיפון.
מוקי התחיל בסיבוב השני בו ניצח את רוסלן מוסייב הקזחי 38 שניות מפתיחת הקרב לאחר תרגיל אוסוטו-אוטושי.
בסיבוב השלישי הוא ניצח את אטילה אונגווארי ההונגרי לאחר תרגיל או-גושי, בשמינית הגמר הוא ניצח את ולדימיר זולוייב הקירגיזי בעזרת תרגיל טאי-אוטושי, וברבע הגמר הוא ניצח את שארופידין בולטאבוייב האוזבקי תוך 22 שניות לאחר תרגיל סיאו נגי.
בחצי הגמר מוקי ניצח בווזארי את מוחמד עבדלאל המצרי, שסירב ללחוץ את ידו בתום הקרב.
בגמר, התמודד מוקי מול מתיאס קאס הבלגי, וניצח באיפון לאחר שקיבל שני ווזארי; האחד בדקה וחצי לסיום בעזרת תרגיל סומי-אוטושי, והשני מספר שניות לאחר מכן בעזרת תרגיל סיאו-נגי.
בדצמבר 2019 התחרה בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בצ'ינגדאו, וזכה במדליית הכסף לאחר ארבעה ניצחונות מתוך ארבעה קרבות, כאשר נאלץ לוותר על קרב הגמר עקב פציעה.
באפריל 2020, במהלך מגפת הקורונה, גייס מוקי כרבע מיליון שקלים באמצעות מכירת פריטים אישיים מהקריירה וביניהם את החליפה שאיתה זכה באליפות העולם, ותרם את הכסף ללניאדו - מרכז רפואי צאנז עבור רכישת מכונות הנשמה.
בינואר 2021 חזר להתחרות לאחר 11 חודשי היעדרות עקב פציעה בגב והשבתת התחרויות במהלך מגפת הקורונה.
הוא השתתף בטורניר המאסטרס שנערך בדוחה שבקטר, וזכה במדליית הארד.
הוא הגיע עד שלב רבע הגמר, בו הפסיד בקרקע לפרנק דה ויט ההולנדי, ונשר לקרבות בית הניחומים, שם גבר בעונשים על שאמיל בורצ'שווילי האוסטרי.
בקרב על הארד, ניצח בווזארי את לי סונג הו הדרום-קוריאני, 20 שניות בתוך זמן ניקוד זהב.
באליפות אירופה 2021 אשר נערכה בליסבון, זכה מוקי במדליית הארד.
הוא החל את התחרות בסיבוב השני בו גבר באיפון על ארני לונד האיסלנדי 26 שניות מפתיחת הקרב.
בשמינית הגמר, הוא גבר בווזארי על שאמיל בורצ'שווילי האוסטרי, וברבע הגמר הפסיד לאנרי אגוטידזה הפורטוגלי לאחר שקיבל עונש שלישי שנוי במחלוקת.
לאחר ניצחון בווזארי בשלבי בית הניחומים על אסלן לפינאגוב הרוסי בעזרת תרגיל סזאה צוריקומי אשי, עלה לקרב על מדליית הארד מול איוואילו איוואנוב הבולגרי וניצח בווזארי כאשר ביצע תרגיל מוצלח שש שניות מפתיחת הקרב.
ניקוד זה הספיק לו עד לתום הקרב.
באולימפיאדת טוקיו 2020, מוקי זכה במדליית ארד עם נבחרת ישראל בקטגוריית הנבחרות המעורבות.
בתחרות האישית בקטגוריית המשקל של עד 81 ק"ג, מוקי הודח בשלב שמינית הגמר.
הוא הגיע לתחרות מדורג במקום השני בעולם והחל את דרכו בסיבוב השני בו ניצח באיפון את אדוארדו יודי סנטוס הברזילאי כדקה וחצי מפתיחת הקרב.
בשלב שמינית הגמר התמודד מול שאמיל בורצ'שווילי האוסטרי המדורג 16 בתחרות, והפסיד בווזארי לאחר כשמונה וחצי דקות של קרב כאשר יריבו ביצע תרגיל אורה-נגה שהטיל את מוקי על צידו.
באליפות העולם 2022 שנערכה בטשקנט, זכה מוקי במדליית ארד עם נבחרת ישראל בתחרות הקבוצתית לאחר ניצחונות על נבחרות אוזבקיסטן, דרום קוריאה והולנד.
בתחרות האישית בקטגוריית המשקל עד 81 ק"ג, הוא הודח בקרב הראשון בהפסד ללי ג'ון-הוואן מדרום קוריאה.
בגראנד סלאם תל אביב 2023, זכה מוקי במדליית הזהב לאחר שניצח את כל חמשת קרבותיו באיפון.
בגמר הוא ניצח את יריבו הטורקי, ודאט אלבאירק לאחר שהטיל אותו באיפון 12 שניות מפתיחת הקרב בעזרת תרגיל או-גושי.
מדליה זו הייתה המדליה האישית הראשונה של מוקי לאחר 11 תחרויות רצופות ותקופה של שנה ועשרה חודשים ללא מדליה.
באליפות העולם באותה השנה סיים במקום החמישי לאחר שהפסיד בקרב על מדליית הארד לטקאנורי נאגאסה היפני.
במרץ 2024 זכה בתחרות גראנד סלאם טביליסי, במדליית ארד בקטגוריה של עד 81 ק"ג לאחר שגבר באיפון על השווייצרי אורלייין בונפרוני.
ממאי 2023 משמש כפרזנטור של המכללה האקדמית נתניה.
בשנת 2021 שיחק בעונה השלישית של סדרת הנוער "זיגי" בתפקיד ראשי וגילם את דרור אזולאי.
בשנת 2025 השתתף בעונה הרביעית של התוכנית "רוקדים עם כוכבים" בערוץ קשת 12 לצד הרקדנית נינה סול וסיים במקום השני.
במרץ 2023 נישא לנטלי, ולהם בן ובת.
שנהפרסקטגוריהפרויקטמועמדות2022פרסי נבחרי השנה של פרוגיפריצת השנה במשחקזיגי
שגיאה 451 היא שגיאה בפרוטוקול התקשורת HTTP המוצגת בדפדפן כאשר המשתמש מנסה לצפות בדף אינטרנט שאינו זמין מסיבות משפטיות, כמו דף אינטרנט שצונזר על ידי ממשלה.
המספר 451 מתייחס לספר פרנהייט 451, שבו ספרים הוצאו מהחוק.
דוגמאות שבהן יכולה להופיע שגיאה 451 כוללות דפים מהווים סכנה לביטחון הלאומי, או דפים המפירים זכויות יוצרים, פרטיות, חוקים למניעת חילול השם, או כל חוק אחר באותה מדינה.
עם זאת, במידה ולא ניתן לחשוף כי הדף הוסר בעקבות סיבה משפטית, חלק מהאתרים יאלצו להציג את שגיאה 404 או שגיאה דומה.
שיטה זו ננקטת על ידי ספק האינטרנט לעיתים כאשר ישנו צו מניעה או איסור פרסום.
קוד השגיאה אושר ב-18 בדצמבר 2015.
שגיא ברייטנר (נולד ב-15 בספטמבר 1993), הידוע גם בשם הבמה "שגיא ביטבוקס", הוא אמן ביטבוקס, זמר, מפיק מוזיקלי, שחקן, דוגמן, מנחה טלוויזיה ומדבב ישראלי אשר התפרסם בזכות הרשתות החברתיות.
שגיא ברייטנר נולד בקריית חיים שבחיפה.
בילדותו עבר עם משפחתו לקיסריה.
את לימודי התיכון עשה במעגן מיכאל.
בגיל 8 החל ללמוד תופים.
בגיל 16 פגש בחוג קוסמות חבר שהכיר לו את עולם הביטבוקס - יצירת קצב ומוזיקה באמצעות חלל הפה.
שגיא עזב את עולם הקוסמות ועבר לעשות ביטבוקס.
את שירותו בצה"ל עשה בחיל התקשוב בבה"ד 7.
בילדותו סבל מעודף משקל, שפגע בביטחון העצמי שלו.
הוא טוען כי בעקבות כך היה ילד דחוי, וכי הדבר הותיר בו צלקות נפשיות.
במהלך שירותו הצבאי העלה לרשת את סרטון הביטבוקס הראשון שלו - "איינט נו סאנשיין" ביחד עם זמרת אותה הכיר בבסיס.
הסרטון זכה להצלחה, והשניים המשיכו להעלות סרטונים שצברו מאות אלפי צפיות.
בעקבות החשיפה, חתם על חוזה דוגמנות בסוכנות "יולי גרופ".
גם צה"ל ניצל את הפוטנציאל של ברייטנר וחברתו קורל טליאז, וליהק את שניהם, במרץ 2015, לקמפיין להעלאת המורל הצה"לי לקראת חג פורים שפורסם בדף הפייסבוק של צה"ל באנגלית.
בעקבות הפריצה אימץ את הכינוי שדבק בו "שגיא ביטבוקס".
בנוסף לסרטונים הוויראליים, החל להופיע בתוכניות טלוויזיה.
שגיא המשיך את דרכו וצמח ברשתות החברתיות, בהן שיתף פעולה עם כוכבי רשת נוספים כגון נועה פילטר (מעיין רובין) ואשלי וקסמן בקשי.
ביוני 2016 הופיע ברייטנר בפסטיבל המוזיקה, "לייב אקספיריינס": מסיבת היפ הופ גדולה המרכזת את האמנים המובילים בז'אנר בניצוחו של מוקי, בהשראת מסיבת הבלוק פארטי של הקומיקאי דייב שאפל שנערכה ב-2004.
באוגוסט 2016 הנחה ברייטנר את פסטיבל "טרהלהלה" באמפי פארק רעננה.
בפברואר 2017 התארח ברייטנר בשיר של קטריקס ודורון ביטון "דווקא איתו" שכתבו קטריקס ודורון ביחד עם דולב רם ופן חזות.
בפברואר 2017 השתתף שגיא במופע "שוברים את הרשת" בהפקת תיבת נח יחד עם אשלי וקסמן בקשי, נועה פילטר, קטריקס ודורון ביטון, עדי ביטי וקים אור אזולאי.
באוגוסט 2017 הנחה ברייטנר את "שאקה פסטיבל" עם הופעות של האולטראס, אביאור מלסה, קטריקס ודורון ביטון, סטפן, פלד ואמן הרגאיי הבינלאומי שון פול.
בשנת 2015 התארח ברייטנר בעונה השנייה של התוכנית "נוי והדר" אשר שודרה בYes.
בשנים 2015–2016 שיחק בעונות 6–7 של סדרת הנוער "גאליס" ששודרה בערוץ הילדים למנויי חברת הוט.
בתוכנית גילם את הדמות של מורטון.
עוד ב-2016, התארח בסדרה הקומית של רשת HOT קומדי סנטרל "שותפים" בכיכובם של חן מזרחי וגדי וילצ'רסקי.
בפברואר 2017 החל להנחות את התכנית "ליפסטאר" בערוץ KidZ, יחד עם נועה קירל, והשניים הוציאו את הסינגל "לרקוד" אשר מהווה את שיר הנושא של התכנית.
באוגוסט עלתה העונה השנייה של התכנית.
באותה שנה הנחה תוכנית אחרת בערוץ, "שגיא והסוואגרז", בו ברייטנר מסכם את השבוע של התכנית "סוואגרז".
במאי 2017, עלתה לשידור העונה השמינית של תוכנית הריאליטי הישרדות - "הישרדות פאלאוון", בערוץ 2 בשידורי הזכיינית רשת, בה היה למושבע השלישי.
באוגוסט 2017, דיבב שלוש דמויות בסרט האנימציה "ביגפוט ג'וניור".
בספטמבר 2017, ברייטנר הצטרף לצוות העונה השנייה של תוכנית הבידור "הכל הולך" המשודרת ברשת בהנחיית דביר בנדק.
באוקטובר 2017, ברייטנר הצטרף לצוות התוכנית "אקס פקטור" והופיע במשך העונה השלישית מאחורי הקלעים ובתוכנית משלימה ששודרה במהלכה.
בנובמבר 2017 השתתף ברייטנר במופע החנוכה "סטורי של פסטיגל".
כשחקן, התארח בעונה הרביעית של קומדיית המצבים "החברים של נאור" ברשת 13, ובקומדיה "היהודים באים" בכאן 11.
בשנת 2018 החל ברייטנר לגלם את עצמו בסדרת הילדים והנוער "כפולה" ב-KidZ, החל מהעונה השנייה.
ובאוגוסט החל להנחות לצדה של טיילור מלכוב את תוכנית הכישרונות "דה בוקס" באותו הערוץ.
ברייטנר מיוצג על ידי סוכנות הדוגמנות יולי גרופ.
ב-2015 ברייטנר השתתף בקמפיין לחברת ההלבשה TNT.
החל מיולי 2016 התחיל לדגמן גם עבור רשת ההלבשה תמנון והצטלם לקמפיין קולקציית החורף שלהם.
במרץ 2017 החליף את רון אלוף והצטלם לקמפיין של מותג הנעליים Scoop יחד עם הפרזנטורית רוסלנה רודינה.
בנוסף, ברייטנר השתתף בקמפיינים של מותגים נוספים כגון ריי באן, רנואר, קוקה-קולה ועוד.
משנת 2016 מעביר ברייטנר הרצאות לבני נוער וצעירים על ביטחון עצמי, דימוי גוף, דחייה חברתית ובריונות במרכזי נוער, בתי ספר ותיכונים.
ב-26 במאי 2019 ברייטנר העביר הרצאה בקורס יזמות במרכז הבינתחומי הרצליה על גיוס כספים, שיווק ומיתוג כיזם צעיר.
בפברואר 2015, ביחד עם שני חבריו אביב קלבו וניצן ביטון, השיק ברייטנר את האפליקציה "CHUZ App", אפליקציית הנחות ומבצעים למקומות בילוי.
האפליקציה נסגרה כחצי שנה לאחר מכן.
באוקטובר 2015 השתתף ברייטנר בכנס TEDxWhiteCity בנושא היזמות המתפתחת.
באפריל 2018 יצא ברייטנר בפרויקט מימון המונים דרך הדסטארט לחברת קסדות מעוצבות שייסד ביחד עם חברו דניאל מונק, וגייס בהצלחה 150 אלף ש"ח על מנת להקים את חברת "וייב".
ביולי 2018 ייסד ברייטנר ביחד עם אביטל יכין ושנה רבה את חברת Loola TV המאפשרת ליוצרי תוכן וחברות מדיה לשדר שידורים חיים ברשתות חברתיות למספר רב של ערוצים בו זמנית.
ברייטנר תפקד כסמנכ"ל שיווק בחברה כשנה.
ביולי 2019 התחיל ברייטנר לעבוד כמנהל פרויקטים של גיוס כספים במימון המונים לחברות.
במאי 2023 נישא לבת זוגו קארין שיף.
שנהפרסקטגוריהתוצאהסימוכין 2015 טקס נבחרי הילדים כוכב הרשת של השנה 2016 טקס פרסי השורטי יוצר הרשת המשפיע בישראל 2016 טקס נבחרי הילדים כוכב הרשת של השנה 2017 טקס נבחרי הילדים כוכב הרשת של השנה 2017 פרסי נבחרי השנה של פרוגי כוכב הרשת של השנה (על ידי עורכי פרוגי)
במאי 2015 הגיע ברייטנר למקום ה-46 ברשימת 50 כוכבי הנוער הגדולים בישראל שנערך על ידי אתר פרוגי.
במאי 2017 הגיע ברייטנר למקום ה-8 ברשימת 50 כוכבי הנוער הגדולים בישראל שנערך על ידי אתר פרוגי.
בספטמבר 2017 ברייטנר זכה בכוכב הרשת של השנה בפרוגי.
במאי 2019 נבחר ברייטנר לאחד מעשרת הרווקים הנחשקים של פנאי פלוס.
שגיא הרְטוֹב הוא צ'לן ישראלי-בריטי.
הוא מייסד התחרות לנגינת יצירות של ארנסט בלוך.
מאז 2010, הרטוב חבר בטריו מוצרט הלונדוני.
בשנת 2011, התמנה לדקן ומנהל לונדון קולג' לאמנויות בנות-זמננו.
שגיא הרטוב התחיל ללמוד נגינה בצ'לו בגיל 10. מקור ההשראה העיקרית שלו היה הצ'לן והמנצח הרוסי מסטיסלב רוסטרופוביץ', שעמו הופיע בהמשך.
הוא למד בקונסרבטוריון רובין בחיפה, ובגיל 15 הופיע עם התזמורת הסימפונית חיפה.
בין 1995 ל-1999 למד הרטוב אצל עוזי ויזל, תחילה באוניברסיטת תל אביב ואחר בקונסרבטוריון למוזיקה של סידני.
כמו כן למד אצל אלדו פאריזוט, יאנוש סטארקר ומאטס לידסטרם.
בספטמבר 2000 עבר הרטוב לבריטניה ללמוד באקדמיה המלכותית למוזיקה.
והיה למוסמך להוראה מטעם האקדמיה (LRAM).
הרטוב לימד באקדמיה המלכותית למוזיקה והיה למרצה בכיר.
הרטוב לימד תלמידים לתואר מוסמך וכיתות אמן בקונסרבטוריון של ברמינגהאם, בבית הספר ע"ש יהודי מנוחין ובאוניברסיטת קיימברידג'.
מאז ספטמבר 2010 מלמד הרטוב בקולורסטרינגס סנטר וקונסרבטוריון בצפון לונדון.
שגיא הרטוב הופיע ביותר מ-12 ארצות.
הוא ניגן ברסיטל סולו עם בנג'מין פרית' בויגמור הול ובקונצרט עם הפסנתרן הארגנטינאי אלברטו פורטוחאיס ברג'נט הול.
הרטוב השתתף בפסטיבלי מוזיקה שונים.
בשנים 2007 ו-2008 ייסד את תחרות המוזיקה הישראלית ואת תחרות ארנסט בלוך.
בשנת 2010, נרשמו לתחרות המוזיקה הישראלית 500 מועמדים מ-60 מדינות שונות.
בשנת 2010 הצטרף הרטוב לטריו מוצרט הלונדוני, שייסד הפסנתרן קולין סטון בשנת 1989. הטריו הוציא שני אלבומים; החבר השלישי בטריו הוא קשישטוף סמיאטאנה.
שגיא חיימוביץ (נולד בשנת 1965) הוא גינקולוג ישראלי, משנת 2018 אחראי טיפול אמבולטורי והיסטרוסקופיה במחלקת נשים יולדות ופריון במרכז הרפואי הלל יפה בחדרה, הראשון בעולם שפיתח ומבצע היסטרוסקופיות באמצעות לייזר.
חיימוביץ נולד באורוגוואי, בשנת 1976 בגיל 11 עלה עם משפחתו לישראל, בני המשפחה התיישבו בכפר סבא, אביו קיבל מינוי של סגן מנהל מחלקה גינקולוגית בבית החולים מאיר.
לאחר סיום תיכון כצנלסון בכפר סבא, שירת חיימוביץ בצה"ל.
בשנת 1987 התקבל ללימודי הרפואה באוניברסיטת ברצלונה.
בשנת 1994 סיים את הפקולטה לרפואה באוניברסיטת ברצלונה.
בשנת 1998 סיים התמחות בגיניקולוגיה ומיילדות בבית החולים האוניברסיטאי "Hospital Universitario Materno Infantil Vall d´Hebron".
בנוסף לתואר "MD" ברפואה, לחיימוביץ הוענק תואר "PhD" בגיניקולוגיה.
בין השנים 1999–2006 עבד חיימוביץ כגיניקולוג בכיר בבית החולים "Hospital Sant Jaume de Calella", בברצלונה.
ממרץ 2007 ניהל חיימוביץ את היחידה להיסטרוסקופיה בבית החולים האוניברסיטאי "דל מאר" שבברצלונה (Hospital del Mar)
מאפריל 1997 עד נובמבר 1998 כיהן חיימוביץ כנשיא האגודה הגיניקולוגית הספרדית.
בין השנים 1997–1998 היה חיימוביץ חבר מועצת המנהלים של החברה הספרדית לגיניקולוגיה.
מפברואר 2006 חבר חיימוביץ בוועדת הפיתוח של רשות השיקום בקטלוניה.
כמו כן, הוא מכהן כנשיא הקונגרס העולמי להיסטרוסקופיה.
בברצלונה ארגן חיימוביץ מחנות קיץ לבני הקהילה היהודית.
בסוף 2017 החליטו בני משפחת חיימוביץ לעלות למדינת ישראל וחיימוביץ התחיל לעבוד בבית החולים "הלל יפה" בחדרה.
מלבד עיסוקו של חיימוביץ כאחראי טיפול אמבולטורי והיסטרוסקופיה, עוסק חיימוביץ בהשתלמויות והכשרה מקצועית בתחום.
יחידת ההיסטרטסקופיות שבניהולו, הפכה למוקד הדרכה לרופאים מכל הארץ ומהעולם.
בשנת 2007 פיתח חיימוביץ שיטת ניתוחים תוך רחמיים באמצעות לייזר ללא הרדמה.
חיימוביץ היה הגיניקולוג הראשון בעולם שהתחיל לנתח היסטרוסקופיות באמצעות "לייזר".
היסטרוסקופיה הוא הליך רפואי שבמסגרתו מוחדר סיב אופטי לתוך הרחם.
החדרת הסיב מאפשרת התבוננות על הרחם מבפנים.
ההליך מיועד לברור סיבות להפלות, לעקרות לטיפול בפוליפים ועוד.
מדובר בבעיות של מומים מולדים כגון מחיצה תוך רחמית, רחם בצורת T או ממצאים חריגים ברחם אשר עשויים לגרום להפלות חוזרות או חוסר יכולת להרות, או במצבים של שרירנים בגדלים משתנים, פוליפים חריגים ועוד.
היתרון בטיפול בלייזר הוא שמדובר בהליך קצר, נעשה ללא הרדמה ובעצם האישה מגיעה לאשפוז יום קצר או אפילו לביקור במרפאה ובאותו היום הבעיה שלהן כבר נפתרת.
חיימוביץ ביצע יותר מ-5,000 ניתוחים בשיטה זו.
חיימוביץ תושב הרצליה, נשוי בשנית, אב לשלוש בנות מאשתו הראשונה, ובן מאשתו הנוכחית.
חיימוביץ נולד בשם שגיא, ב-30 השנים שהתגורר בספרד היה קרוי סרג'יו, ובחזרתו לישראל בשנת 2018 חזר לשמו הקודם, שגיא.
שגיא קלב (נולד ב-30 ביולי 1971) הוא מפתח גוף ישראלי-אמריקאי.
קלב נולד בחולון, במהלך שירותו הצבאי החל לעסוק בפיתוח גוף ולאחר שחרורו החל להתחרות בתחרויות בתחום ואף זכה בתואר "מר ישראל", במקביל הוא גם התחיל ללמוד חינוך גופני באוניברסיטת בר-אילן.
לאחר שנה של לימודים נסע לטיול לארצות הברית, בהמשך החליט כי הוא נשאר במקום ומפסיק את לימודיו.
הוא סיים תואר בתזונה באורלנדו.
לאחר מכן הוא חזר להתחרות במספר תחרויות גוף בטקסס.
בנוסף קלב דגמן והופיע על מספר מגזינים ובין היתר "Iron Man" ו-"Muscle & Fitness" בו הופיע 11 פעמים.
במסגרת עבודות הדוגמנות שלו הצטלם גם בעירום, הוא הופיע בין היתר גם בסדרה משמר המפרץ.
קלב למד מספר קורסים נוספים בתזונה ורפואה אלטרנטיבית וייסד את תוכנית האימונים הייחודית לו "The body beast" והוא עובד כמאמן כושר.
בתוך כך, אימן קלב בין היתר באופן אישי את כוכב הרווק שון לאו .
שגיא יעקב פינק (נולד ב-14 בפברואר 1981) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה.
הוא שימש כמפקד עוצבת התקומה ולפני כן כקצין המבצעים של פיקוד הצפון, מפקד גדוד 451 ומפקד יחידת מיתר.
פינק נולד וגדל בקריית חיים.
התגייס לצה"ל בשנת 1999, ושובץ בגדוד שפיפון בחיל התותחנים.
יצא לקורס קציני חת"ם ועם סיומו שב לגדוד.
שימש במספר תפקידי פיקוד בחיל.
לאחר מלחמת לבנון השנייה שימש כסגן מפקד גדוד 405. לאחר מכן מונה לקצין אג"ם מרכז האש של פיקוד הצפון בין השנים 2007–2008. בהמשך שימש כקצין אג"ם של חטיבה 282 בין השנים 2012–2013. לאחר מכן היה חניך בפו"ם בין השנים 2013–2014.
לאחר שהועלה לדרגת סא"ל מונה למפקד יחידת מיתר בין השנים 2016–2017, ושימש כמפקד היחידה עד לפירוקה.
בהמשך מונה למפקד גדוד 451 בין השנים 2017–2018. לאחר מכן מונה לקצין המבצעים של פיקוד הצפון בין השנים 2018–2020, ושירת בתפקיד בין היתר במהלך מבצע מגן צפוני.
במרץ 2020 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד עוצבת התקומה.
ב-13 בספטמבר 2021 הוחלט על מינויו למפקד עוצבת קלע דוד הבא, מינוי שלא יצא לפועל.
ב-31 באוקטובר 2022 הוחלט על מינויו לנספח ההגנה בצרפת.
ב-1 באוגוסט 2023 מונה לנספח הגנה בצרפת (ספרד פורטוגל ומדינות נוספות).
פינק מתגורר בפריז, היה נשוי ליעל שוחט פינק, עורכת דין בכירה בפרקליטות המדינה, נפטרה ממחלה קשה; לזוג ארבעה ילדים.
בעל תואר ראשון בכלכלה, תקשורת ושיווק ותואר שני בביטחון לאומי מאוניברסיטת חיפה.
בימים אלו פינק חוקר סוגיות ביטחוניות במסגרת הדוקטורט שלו.
שגיא 2000 הוא אזור תעשייה הממוקם בעמק יזרעאל, וסמוך לעיר מגדל העמק.
מנהלת האזור היא לימור מגן תלם ויושבת ראש הדירקטוריון היא שלומית שיחור רייכמן, ראשת מועצה אזורית עמק יזרעאל.
באזור התעשייה ממוקמים כ-23 מפעלים הכוללים ייצור מזון, תרופות, אופטיקה, טקסטיל ולוגיסטיקה.
אזור תעשייה שגיא 2000 מוגדר כאזור עדיפות לאומית א'.
בשנת 2024 אושרה תב"ע (תוכנית בנין-עיר) להרחבת אזור התעשייה בכ-1,100 דונם נוספים.
שגיא אזולאי (נולד ב–1979) הוא אמן ציור ורישום ישראלי.
שגיא אזולאי נולד בשנת 1979 ביפו.
למד לתואר ראשון במחלקה לאמנות באקדמיה לאמנות ועיצוב בצלאל בין השנים 2008–2012, ולאחר מכן לתואר שני אותו סיים ב-2014. יצירתו של אזולאי זיכתה אותו בפרס אסנת מוזס לציור בשנת 2014, ובפרס עידוד היצירה ממשרד התרבות והספורט בשנת 2019.
אזולאי משתמש בטכניקות ציוריות מגוונות בצבעי שמן, אקריליק וצבעי פסטל על בד.
יצירותיו עוסקות בסוגיות של דימויים תרבותיים, זהות וזיכרון.
סגנון הציור שלו מתאפיין בשימוש בטכניקות ייחודיות בצבעים ומרקמים על גבי בד.
עבודותיו של שגיא אזולאי הן, לעיתים קרובות תוצרים של תהליך כמו ארכיבאי וארכיאלוגי ביחס לדימויים ושרידים של תרבויות קדומות.
בעבודות אלו, אובייקטים ודימויים הטבועים בזיכרון הקולקטיבי, כמו סמלי תרבות ישראלים ומזרח-תיכוניים, מחולצים מהקשרם המקורי וממוקמים בקומפוזיציה לפי סדר מארגן חדש, לאחר שעברו תהליך הפשטה.
תערוכת היחיד הראשונה של אזולאי בשם "בור גראז" הוצגה בשנת 2013 בגלריה שלוש בתל אביב.
בתערוכה הוצגו ציורים בפורמט גדול וקטן, שבמרכזם הפשטת אלמנטים אדריכליים ממאפייניהם הצורניים, תהליך אשר הותיר את האובייקטים כנפחים פשוטים.
אזולאי השתמש בשיטות ייחודיות לעבודה עם צבע על בד, כולל גירוד וסימון על צבעים לחים.
הנחת הצבע בציורים נעשתה בגישה פיסולית תלת־ממדית ביחס למסת הצבע.
בשנת 2016 הציג מוזיאון פתח תקווה לאמנות את עבודותיו של אזולאי במסגרת תערוכה קבוצתית בשם 'ציור, למשל'.
תערוכה קבוצתית זו ריכזה עבודות מופשטות של ציירים ישראליים עכשוויים שהתייחסו אל פרספקטיבות מודרניסטיות בהקשרים של הרס, חורבן ובניה.
בתערוכה, אזולאי ביצע פירוק סמלי של אלמנטים אדריכליים באמצעות שימוש בטכניקות של בצבע וקומפוזיציה.
אלמנטים אדריכליים, כמו עמודים וסורגים, הוצגו במינימליזם ובגווני ניאון עם וקישוטים שנחרטו על גבי משטחי הצבע.
הגופים האדריכליים המופשטים נותרו עם מעט פרטים שעשויים לרמז על תפקידם והחלל בו הם נמצאים.
קטלוג וידאו שנוצר עבור התערוכה מתאר כיצד אזולאי משתמש בדימויים שחרוטים בזכרוננו ומארגן אותם לקומפוזיציות חדשות "שמעוררות את פעולתו של התת-מודע".
מעבר להתמודדות עם חומריות ודמיון, עבודתו של אזולאי מגיבה למציאות הישראלית.
עבודתו "רוחות" (2016) מציפה סוגיות הנוגעות לזהות ותרבות מקומית.
בעבודה נראה בית ים-תיכוני ומאחוריו צלליות של סברסים, אשר במקום קוצים, מזדקרות מהם סיגריות דלוקות.
יצירה זו מוצגת באוסף הקבוע של אמנים ישראלים צעירים במוזיאון תל אביב לאמנות.
בשנת 2020 הציג אזולאי את עבודותיו בתערוכת יחיד בגלריה רו-ארט בתל אביב.
בתערוכה זו הוצגה לראשונה הסדרה 'אריק' – סדרת ציורים של הדמות "אריק" מסדרת הטלוויזיה לילדים "רחוב סומסום".
המתבונן בציורים רואה את גבו של אריק עומד בחלל פנימי ומביט אל חלל חיצוני הממוסגר על ידי חלון.
דמותו של אריק חוזרת על עצמה, והציורים נבדלים זה מזה בזכות דוגמאות, טקסטורות הצבע העמוקות והשכבות המאירות את הדמות המוכרת באור שונה בכל ציור.
עד לתערוכה זו לא ניצבו דמויות במרכז יצירתו לעיתים קרובות מה שנראה כפריטים ארכאולוגיים של תרבויות עתיקות (כמו עמודים, שערים, שברי חרס) או שרידים פולחניים (תיבות תכשיטים, כתרים או סרקופגים).
במוקד התערוכה "אריק" עומדים מתחים בין גלוי למוסתר, נושאי הילדות, הציפייה, הבדידות והריחוק, שמלווים את עבודתו של אזולאי בכללותה.
● 2008–2012: תואר ראשון באמנות, בצלאל – אקדמיה לאמנות ועיצוב
● 2012–2014: תואר שני באמנות, בצלאל – אקדמיה לאמנות ועיצוב
● 2017 בית הספר לציור ופיסול בסקווהגן, מיין, ארצות הברית.
2014: פרס אסנת מוזס לציור
2019: פרס עידוד היצירה לאמנות פלסטית ממשרד התרבות והספורט
2013 – "בור–גראז' ", גלריה שלוש לאמנות עכשווית, תל אביב-יפו
2014 – תערוכה של פרס מוזס, בית האמנים, ירושלים.
2015 – "Cut Conent", גלריה זומר, תל אביב-יפו
2026 - "טבע דומם בלי ראש", גלריה רו-ארט, תל אביב
שגיא צוקרמן הוא שחקן טניס שולחן פאראלימפי ישראלי.
צוקרמן נולד וגדל בזכרון יעקב והיה חבר מועדון מכבי זכרון יעקב.
מגיל צעיר שיחק טניס שולחן ובשנת 1982 זכה באליפות ישראל בשכבת הגיל לבני עשר.
בשנת 1984 זכה במקום השני באליפות הנוער לטניס שולחן.
בשנת 1989 נפגע בתאונת עבודה ובעקבות פגיעה בכלי הדם נמצא זכאי ל-100 אחוזי נכות.
ב התחרה בתחרויות יחידים וקבוצות: בתחרות היחידים בדרגת נכות 9 הפסיד בשלב המוקדמות ולא העפיל לרבע הגמר, בטורניר הקבוצות לדרגות נכות 9–10 התחרה עם זאב גליקמן והם הפסידו בשלב המוקדמות ולא העפילו לרבע הגמר, ובטורניר הפתוח לדרגות נכות 6–10 התקדם עד שמינית הגמר ולא העפיל לרבע הגמר.
בשנת 1997 הגיע לשיא הדירוג האישי שלו והיה עשירי בעולם בדרגת נכות 9.
צוקרמן סיים לימודי משפטים ובשנת 2016 סיים תואר שני בטכניון בנדל"ן ושמאות.
ניהל חברה להשקעות נדל"ן בארצות הברית ובשנת 2019 מונה לראש מנהלת ההתחדשות העירונית בעיריית חדרה.
שגיא גידלי (נולד ב-1986) הוא יזם ואיש היי-טק ישראלי.
גידלי הוא מייסד-שותף של חד-קרן אבטחת המידע "פרימטר 81", שנמכר ל"צ'ק פוינט" ב-490 מיליון דולר.
שגיא גידלי נולד בראשון לציון.
בצה"ל שירת במודיעין חזותי ביחידה 9900. בוגר תואר ראשון במדעי המחשב וכלכלה באוניברסיטת תל אביב, שם הכיר את עמית ברקת, שותפו לעתיד.
בתום לימודיו עבד באימפרבה וסימנס.
היא גייסה 2 מיליון דולר וב-2019 נמכרה לתאגיד הטכנולוגיה האמריקאי J2 Global
ב-2018 גידלי הקים עם עמית ברקת את "פרימטר 81", המספקת אבטחת מידע לארגונים וכיהן כמנהל הצמיחה הראשי (Chief Growth Officer) (CGO) שלה.
ביוני 2022 החברה נהפכה לחד-קרן, אחרי שהשלימה גיוס הון של 165 מיליון דולר, לפי שווי של מיליארד דולר, העסיקה למעלה מ-250 עובדים בשלושה משרדים - תל אביב, ניו יורק ולוס אנג'לס והכניסה עשרות מיליוני דולרים בשנה.
באוגוסט 2023 פרימטר נרכשה בידי חברת צ'ק פוינט עבור 490 מיליון דולר.
זו הייתה הרכישה השנייה בגודלה בהייטק הישראלי בשנת 2023 והרכישה השנייה בגודלה בתולדותיה של צ'ק פוינט.
מאז ספטמבר 2023 גידלי משמש כמנהל חוויית המשתמש והחדשנות במוצר SSE - Secure Service Edge
שגיא גידלי נשוי לד"ר אלה גורדון, רופאה נוירולוגית במרכז רפואי מאיר ובעלת קליניקה לרפואה אסתטית , להם שני ילדים והם גרים בתל אביב.
לאחר שהתגלה כי בנם רפאל חולה ב-STXBP1 , תסמונת נוירו-התפתחותית נדירה וחשוכת מרפא, הקדישו עצמם גידלי וגורדון למציאת מזור למחלת בנם.
הם הקימו את Rafa's Moonshot, תחת החל"צ "מריט ספרד פאונדיישן".
בוועדה המדעית המייעצת שלו יושבת פרופ' אילנה גוזס, נשיאת האגודה האירופית לכימיה של המוח.
באמצעות רפואה מותאמת אישית, הם שוקדים על הסבת תרופות קיימות למוטציה של בנם (Drug repositioning) ותרופות מבוססות RNA (RNA therapeutics) ומפתחים שתי תרופות לתסמונת STXBP1. בתוך שישה חודשים מצאו טיפול ראשון לבנם.
באמצעות הפיתוחים והשיטות שהם בונים, הם עוזרים לתסמונות ומחלות נדירות אחרות.
שגיא ברוך (נולד ב-1978) הוא קצין בצה"ל בדרגת תת-אלוף, המפקד על מנהלת מגן ישראל.
בתפקידו האחרון שימש מפקד מחוז דרום בפיקוד העורף.
קודם לכן שימש מפקד גדוד שחר.
ברוך נולד בקריית אתא לאבי ואיילה, ובנערותו עברה משפחתו לכפר הרא"ה.
למד בישיבת בני עקיבא כפר הרא"ה, התגייס לצה"ל ועבר מסלול הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר וקורס קציני חי"ר בחטיבת הנח"ל.
בהמשך מונה למפקד פלנ"ט נח"ל, ובשנת 2014 מונה למפקד גדוד שחר בפיקוד העורף.
בשנת 2020 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד מחוז דרום בפיקוד העורף, וכיהן בתפקיד עד 2024.
במתקפת הפתע על ישראל בשמחת תורה ה'תשפ"ד ניהל את הקרב בבסיס אורים בו שוכנת מפקדת המחוז.
במהלך הסתערות על המחבלים הוא נפצע בכתפו.
ב-28 באוקטובר 2024 הועלה לדרגת תת-אלוף לקראת כניסתו לתפקיד ראש מנהלת מגן ישראל באגף התכנון.
גר בכפר הרא"ה שבעמק חפר נשוי ואב לארבעה ילדים.
אחיו הוא הרב חיים ברוך ראש ישיבת ברוכין.
אחיו הנוסף הרב ינון ברוך משמש כר"מ בישיבת ישיבת שירת משה ביפו.
(בפורטוגזית: !Chega, מילולית: "די!") היא מפלגת ימין קיצוני פופוליסטית בפורטוגל.
המפלגה נוסדה על ידי המשפטן ודוקטור למשפטים אנדרה ונטורה, שכיהן ב־2017 כחבר מועצה בעיר לורס מטעם המפלגה הסוציאל־דמוקרטית (PSD).
לאחר שפרש מהמפלגה ומהתפקיד, הקים את שגה.
בבחירות לפרלמנט האירופי בשנת 2019, התמודדה המפלגה כחלק מהברית "באסטה!" (BASTA!) יחד עם מפלגות קטנות נוספות, אך זכתה רק ב־1.49% מהקולות ולא נכנסה לפרלמנט.
באוקטובר אותה שנה זכתה שגה במושב יחיד בפרלמנט הפורטוגלי.
ביולי 2020 הצטרפה שגה למפלגת "זהות ודמוקרטיה" האירופית, המזוהה עם ימין קיצוני ופופוליסטי.
בבחירות הכלליות של 2022 קיבלה המפלגה 7.2% מהקולות ו־12 מושבים.
בינואר 2023 נבחר אנדרה ונטורה מחדש לראשות המפלגה עם 98.3% מהקולות.
ב-2026 התמודד ונטורה לתפקיד נשיא פורטוגל.
בסיבוב הראשון השיג 23.52% מהקולות, והגיע למקום השני.
בסיבוב השני, בו התמודד מול אנטוניו ז'וזה סגורו מהמפלגה הסוציאליסטית נחל מפלה כשזכה לתמיכה של 33.18% בלבד (אל מול 66.82% לסגורו).
לפי החוקר לוקה מנוצ'י מהמכון למדעי החברה באוניברסיטת ליסבון, רבים מתומכי שגה הם מצביעים לשעבר של המפלגה הדמוקרטית-חברתית המרכז-ימנית (CDS-PP).
תומכי המפלגה מאופיינים כגברים בעלי הכנסה גבוהה מהממוצע.
בין חברי המפלגה יש גם אנשי ימין לשעבר מהמפלגה הסוציאל-דמוקרטית, ובהם הפרופסור אנטוניו פינטו פריירה והמרצה טיאגו מוריירה דה סה.
שגה מגדירה עצמה כמפלגה לאומית, שמרנית, ליברלית ואנטי-מערכת.
התנגדות לאוליגרכיה ול"חינוך הציבורי הממשלתי"
תמיכה בעונש מאסר עולם ובסירוס כימי לעברייני מין
התנגדות ל"מרקסיזם תרבותי" ול"תיאוריות מגדר"
המפלגה סופגת ביקורת חריפה על עמדותיה הקיצוניות ועל התבטאויות אנטי-ממסדיות.
הסוציולוג אליסיו אשטנק מאוניברסיטת קוימברה השווה את שגה למפלגת "אלטרנטיבה לגרמניה" (AfD), וציין שהיא אף קיצונית ממנה.
ראש הממשלה לשעבר אנטוניו קושטה הגדיר שיתוף פעולה אפשרי עם שגה כ"חציית קו אדום".
שגיא למדיאל (נולד ב-21 באוגוסט 2003) הוא אתלט ישראלי, אלוף ישראל (2025), סגן אלוף המכביה (המכביה העשרים ואחת 2022) ושיאן ישראל עד גיל 23 בריצת 110 מטר משוכות.
למדיאל מתאמן באגודת לידר ירושלים תחת המאמן מולי מלכא.
באליפות ישראל שנערכה ביוני זכה במדליית כסף בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 14.95 שניות, אחרי דור חיון (14.23 שניות) ולפני קובי פליבה (15.66 שניות).
בנוסף, זכה במדליית ארד בקפיצה לגובה בתוצאה של 2.00 מטר, אחרי יונתן קפיטולניק (2.16 מטר) וישי איפראימוב (2.05 מטר).
באליפות ישראל שנערכה ביוני זכה במדליית ארד בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 14.86 שניות, אחרי דור חיון (14.19 שניות) ופריאל רדה (14.83 שניות).
במכביה העשרים ואחת שנערכה ביולי זכה במדליית כסף בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 14.64 שניות, יחד עם פריאל רדה, ואחרי דור חיון (14.04 שניות).
באליפות ישראל שנערכה ביולי זכה במדליית כסף בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 14.90 שניות, אחרי דור חיון (14.20 שניות) ולפני אורון קרניבסקי (15.06 שניות).
בנוסף, סיים במקום שביעי בקפיצה לגובה בתוצאה של 1.80 מטר.
באליפות ישראל שנערכה ביוני זכה במדליית ארד בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 14.63 שניות, אחרי דור חיון (14.07 שניות) ואייל עוזיאל (14.42 שניות).
באליפות אירופה עד גיל 23 שנערכה בברגן שבנורווגיה ביולי סיים במקום 24 בריצת 110 מטר משוכות בתוצאה של 14.30 שניות.
באליפות ישראל שנערכה בהמשך החודש זכה במדליית זהב בריצת 110 מטר משוכות בשיא ישראל עד גיל 23 חדש של 13.99 שניות, לפני אורון קרניבסקי (14.21 שניות) ואליאור סופר (14.56 שניות).
שגיאות תצפית היא קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי היקש.
בכשלי תצפית, ההנחה הראשית (כלומר, התוצאה, הצהרה ביחס לעובדות או תצפית שלוקטה ממדגם) שגויה, ולכן אינה משקפת במדויק את הנכון ביחס למדגם.
שגיאות כאלו נגרמות בגלל תנאי ניסוי הגורמים לפגיעה באיכות הנתונים הנאספים, כמו כלים פגומים או איסוף נתונים שגוי.
ישנם מספר כשלי שגיאות תצפית:
שגיאות דגימה היא קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי היקש.
בכשלים מסוג זה ההנחה המשנית, המקרה או הדגימה שנבחרה כדי לייצג כיתה רחבה יותר, שגויה ואינה מייצגת את הכיתה הרחבה יותר שנבחרה לייצג.
אם ההנחה המשנית שגויה, בלי קשר למידת הדיוק בתצפית, הנתונים שיאספו עלולים שלא לשקף את הכיתה הרחבה יותר.
ישנם מספר כשלים מסוג שגיאות דגימה:
שגיאות סיבתיות היא קבוצה של כשלים לוגיים שבהם יש כשלי רטרודוקציה.
בכשלי רטרודוקציה אלו, ההנחה הראשית (כלומר, הכלל, ההצהרה על סדירות סיבתית ידועה או משוערת) כוזבת ולכן הסדירות אינה קיימת בפועל.
ישנם מספר כשלי "שגיאות סיבתיות":
קבוצת כשלי נון קאוסה פרו קאוסה
שגיב פרידמן (נולד ב-6 ביוני 1971) הוא תסריטאי, שחקן וסטנדאפיסט ישראלי.
פרידמן גדל ברמת גן לאב רופא אף אוזן גרון ממוצא פולני.
למד בתיכון בליך בעיר במגמת ביולוגיה.
הוא בוגר לימודי תואר ראשון במשפטים והוכשר כעורך דין אך לא עסק במקצוע.
ב-1996 סיים לימודי תואר שני בקולנוע בפקולטה לקולנוע באוניברסיטת תל אביב.
לאחר סיום לימודיו, החל להופיע במועדוני סטנד-אפ בתל אביב ובהם ה"קאמל קומדי קלאב".
את פרסומו החל בטלוויזיה בשנת 2006 במופע ההתרמה "יומטוב", ולאחר מכן נכנס לדמות הכלב בתוכנית "הרצועה" ששודרה בערוץ "ביפ".
כתב לתוכניות "זהו זה!", "לילה גוב", "יצפאן", "שמש" (בה גם השתתף בתפקיד אורח), ו"אחורי החדשות" עם יאיר ניצני בערוץ 10, בה השתתף גם ככתב שטח (2003).
בשנת 2006 הופיע בתוכנית "פקקים" בערוץ הספורט.
בשנת 2008 השתתף במספר פרקים בעונה הראשונה של התוכנית "צחוק מעבודה".
בשנת 2012 החל פרידמן להשתתף בתוכנית "מחוץ לחוק" לצידם של רועי לוי, יוסי גבני, שאולי בדישי, יונתן ברק ולוסי אהריש.
התוכנית שודרה בערוץ "קומדי סנטרל" וכן בערוץ 10.
בשנת 2016 כתב והגיש בתוכנית "עוד כותרות" עם איל קיציס ב"קשת", ערוץ 2.
ב-30 במרץ 2017 עלתה בבתי הקולנוע הקומדיה "מסע הטבעת" אותה כתב.
החל מ-2020 נמנה בין הכותבים לתוכנית "זהו זה!", שעלתה מחדש בשנה זו.
פרידמן אב לבן, מתגורר ברמת גן.
שגית אמת (נולדה ב-19 באוגוסט 1969) היא סופרת, מחזאית ושחקנית ישראלית.
שגית אמת נולדה וגדלה בחולון, בוגרת תיכון איילון בעיר, השתתפה במשלחת הקיץ של תנועת הצופים לארצות הברית, ולאחר שירותה הצבאי סיימה את לימודיה בבית הספר למשחק "בית צבי", ולמדה פסיכולוגיה באוניברסיטה הפתוחה.
ספרה "השחר של גאיה", השזור פרטים ביוגרפיים מתקופת נעוריה וממאבקה האישי במחלת הסרטן, זיכה אותה בפרס זאב לספרות ילדים ונוער בשנת 2000 ובפרס לאה גולדברג ב-2001, ואף עובד למחזה, אותו ביים מישה לוריה בתיאטרון אורנה פורת בשנת 2002.
בשנת 2016 יצא לאור בהוצאת ידיעות ספרים ספרה "ימים לראות", רומן למבוגרים המגולל פרקים בחייה של צעירה עיוורת.
אמת זכתה בפרס ראש הממשלה ע"ש לוי אשכול (פרס היצירה לסופרים עבריים) על ספרה זה.
כתבה וביימה את המחזה "בגלל הלילה", הצגה שהחלה בשנת 2008 כהפקה שנה ג' בסמינר הקיבוצים, הוצגה כהצגה-אורחת בתיאטרון הסימטה, והחל מיוני 2012, בתיאטרון הבימה.
ההצגה עוסקת בלילה האחרון בחייה של תרצה אתר, בו היא נזכרת בשלבים שונים בחייה.
הייתה מועמדת לפרס המחזה במסגרת פרס קיפוד הזהב לשנת 2012.
כתבה יחד עם שותפתה שירלי יובל-יאיר, מופע אישי על חייהן כנשים, שבו מופיעות שתיהן בשיר ובמשחק, הנקרא "כשתגדלי תביני".
כתבה יחד עם יפעת זנדני צפריר את המחזה "חלומות של פח", שהועלה לראשונה בשנת 2010 בתיאטרון הארצי לנוער, בבימויה של זנדני צפריר.
ב-2016 כתבו אמת וזנדני צפריר גם את הרוויו "מותק של פסטיבל 9" - מחזמר לילדים בעקבות שיריה של נורית הירש.
לאורך השנים השתתפה כשחקנית בהצגות רבות, בהן: "שבועת האדרה", "יצרים", "החקירה", "יומולדת שמח" ב"תיאטרון צוותא", "רכבת ההצלה", "השחר של גאיה", "ילדה של שבת", "העדי של עדי", פסטיבל "פותחים מסך" בתיאטרון בית ליסין.
אמת גילמה דמויות רבות גם על המסך:
בשנים 1994–1997 גילמה את שולי בסדרת הטלוויזיה המצליחה איצ'ה, לצד ספי ריבלין ועליזה רוזן, הסדרה עלתה לשידור בראשית הערוץ השני עבור הזכיינית רשת.
בשנת 1999 שיחקה בסרט הקולנוע "לתפוס את השמיים".
בשנת 2004 שיחקה אמת בסרט הקולנוע "אינקוגניטו".
בשנת 2005 שיחקה בסרט הטלוויזיה "המכשפה מרחוב מלצ'ט" ובאותה שנה שיחקה בסדרה "פרשת השבוע".
הופיעה כשחקנית גם בפרסומות מסחריות.
מנחת סדנאות כתיבה וסדנאות ביבליותרפיה למבוגרים.
אמת מתגוררת בהוד השרון, נשואה ואם לשלושה.
"חלומות פיל" (הוצאת ספרית הפועלים, 2005)
"ימים לראות" (הוצאת ידיעות ספרים 2016)
שגיאת כתיב היא רצף של סימני כתב שנועד לייצג מילה או צירוף לשוני, השונה באיותו מהכתיב התקני בשפה, ולכן מהווה שגיאה.
חלק משגיאות הכתיב מקורן בשוני בין צליל המילה ובין האופן שבו היא נכתבת.
זה המצב במקרה שהכתיב של אותיות או של צירופים שונה בעוד צלילם זהה (הומופונים), כאשר יש הכפלה או השתקה של אותיות, או כאשר רצף התווים זהה למילה מוכרת או מקובלת אך משילובו במשפט ברור כי הכותבים התכוונו למילה שונה.
יש להבחין בין שגיאות כתיב לשגיאות תחביריות, שבהן המילים מאויתות נכון, אך בחירתן, סידורן במשפט או הטייתן שגויים.
שגיאות כתיב עלולות לנבוע ממספר גורמים, כגון פירוש שגוי של צליל המילה, בלבול בין מילים שונות שצלילן זהה, קושי בכתיבת מילים ארוכות ומורכבות, קשיי תעתיק, ועוד.
הכתיב הנכון של מילים וכללי הכתיב הנכון נלמדים בדרך כלל בכיתות היסוד, וריבוי שגיאות כתיב לא-מכוונות אצל אדם בוגר שאינו סובל מליקוי ספציפי בכתיבה נחשב בדרך כלל כעדות להשכלה חסרה או לקויה.
במקרים מסוימים עשויה שגיאת כתיב לגרום גם לשינוי במשמעותה של מילה.
כך למשל השם הפרטי "שבתי" נחשב ביהדות לשם חיובי (והוא אף מופיע בתנ"ך), בעוד השם "שבתאי" נחשב למזוהה עם האל הרומי סטורן ולשם של רוח רעה.
בז'רגון של ביולוגים וגנטיקאים, שגיאת כתיב מתכוונת למוטציה ב-DNA, שכן, גם במוטציה חלה טעות ברצף הנכון של ה"אותיות", היינו, הנוּקְלֵאוֹטִידִים ליצירת חומצת האמינו הנכונה.
מילים מסוימות מוּעדות יותר מאחרות לשגיאות כתיב.
עם הגורמים המובילים לנפוצות של שגיאות במילה מסוימת נמנים:
נדירות השימוש במילה – מילים נדירות מעצם טבען מוכרות פחות לכותבים, ועל כן יש סיכוי גדול יותר לטעות בכתיבתן.
קבוצה מיוחדת של מילים נדירות היא אלה השאולות משפות אחרות ומילים שהשימוש בהן מועט.
שגיאות כתיב מופיעות בשכיחות גבוהה, גם אצל אנשים הממעטים לטעות, במילים הומופוניות (מילים שנשמעות זהות אך נכתבות באורח שונה), למשל קרה–קרא–כרע–כרה–קרע.
בכתיבה מהירה עלול המוח להשתמש בתצורות מוכרות ולהתבלבל בטעות בין תצורות שונות.
העלייה בשכיחותן של שגיאות אלו בשנים האחרונות נובעת מכך שבודקי איות מילוניים אינם מסוגלים לזהותן.
שגיאה נפוצה במיוחד בעברית היא שימוש לא נכון ב"עם" וב"אם".
שגיאות אלה עשויות להיעלם לקראת סיום כיתה ו'.
מילים ארוכות עשויות לסבול משגיאות כתיב רבות יותר בגלל הקושי לזכור את כל המילה בבת אחת.
מילים ממקור הזר לשפה – מילים המתורגמות משפות אחרות, במיוחד שמות, בנויות לפי כללים אשר זרים לשפה ולפיכך עלולים לעורר יותר שגיאות כתיב.
לעיתים עוברים שמות תעתיק מוטעה משפת המקור לשפה אחרת על יסוד דרך כתיבת השם בשפת המקור ולא דרך הגייתה; יש המתייחסים לשגיאה מעין זאת כשגיאת כתיב.
דוגמאות לכך: שמו של מייקל קרייטון (Michael Crichton) תועתק בטעות כ"מייקל קריצ'טון"; הסופר פאולו קואליו, ששם משפחתו מאוית "קואלו"; הסופר ז'ורז'י אמאדו, ששמו הפרטי מאוית בדרך כלל "ז'ורז'"; ושמו של הסופר האיטלקי איטלו זבבו (Italo Svevo), שבתרגום הראשון לספרו, שנעשה מאנגלית (ולא משפת המקור, איטלקית), נכתב שמו "סבבו".
דרכי גזירת התעתיק אינן אחידות.
יש שמתקבעים בשפה תעתיקים שיסודם על דרך הכתיבה בשפת המקור (Paris-פריז, Lyon-ליון), ויש שמתקבעים על דרך ההגיה (Renault-רנו, Peugeot-פז'ו).
עם זאת, כאשר ההגייה המקורית של המילה תואמת לכמה דקדוקים שונים בעברית אזי (בדרך כלל) כל צורות התעתיק תקניות – כמו במקרה של "טורקיה" (שניתן לכתוב אותה גם כ) – ואז אף אחת מהן אינה שגיאת כתיב.
בשפות שונות יש שכיחויות שונות של אפשרויות לטעות בכתיב.
אנגלית היא שפה המועדת מאוד לשגיאות כתיב בגלל מספר התנועות הרב שבה ובגלל המספר הגדול של צירופי אותיות הנשמעים זהים או כמעט זהים.
גם בעברית, בפרט בהגייה הישראלית העכשווית, יש אפשרויות רבות לשגיאות כתיב עקב היעלמותם של מספר צלילים מהשפה והידמות הצליל של אותיות מסוימות לצליל של אותיות אחרות.
בגרמנית לעומת זאת יש פחות שגיאות כתיב, משום שקיים בשפה מנגנון פיקוח אינטנסיבי הדואג להתאמה בין הפונטיקה לכתיב.
הגורמים לשגיאות כתיב בשפה כוללים:
אותיות או צירופי אותיות שונות הנשמעות דומה;
ככל שהמילים ארוכות יותר, כך צפויות להופיע יותר שגיאות כתיב;
הימצאות יוצאים מן הכלל – אותיות שנכתבות אך אינן נהגות או שנהגות בדרך אחרת משהן נכתבות.
במשלבי שפה מסוימים נהוג להשתמש בחוקי כתיב שונים מן המקובל.
למשל, בהודעות דואר אלקטרוני ובמסרים מיידיים הנכתבים באנגלית מקובל להחליף את המילה "you" באות "U" ואת "are" באות "R".
היו שמתחו ביקורת על האקדמיה ללשון העברית על שאינה מטפלת ברצינות מספקת בדקדוק ובכתיב של העברית ושהיא פועלת על פי גישות מיושנות.
על פי טענות אלו, לעיתים קרובות משבשים את השפה העברית בשל היעדר תקנון מספק וחוקים לשוניים נוקשים כתוצאה מהמדיניות הלשונית בישראל.
השיבושים הרבים בשפה הם אחד הטיעונים שהעלו תומכי ליטון העברית (מעבר לכתיבת עברית באותיות לטיניות).
שגיאות כתיב מלוּות בדרך כלל בהפרעות קשב וריכוז, בהסחות דעת ובביצוע איטי של מטלות.
אוצר המילים של הנוטים לשגיאות כתיב דל מזה של שאר האוכלוסייה.
שגיאות הכתיב נובעות מאי זכירת הכתיב הנכון של מילים או מאי ידיעת הכללים שעל פיהם נקבע הכתיב הנכון.
הן מופיעות בראש ובראשונה אצל ילדים בשלבי לימוד הכתיבה הראשונים ואצל הלומדים שפה חדשה.
שכיחות של שגיאות כתיב בשפה זרה תלויה בדמיון של השפה הזרה לשפת האם של הלומד.
כך, למשל, התברר שדוברי רוסית כותבים בעברית בפחות שגיאות כתיב מדוברי אנגלית מכיוון שהכתיב העברי דומה יותר לרוסי מאשר לאנגלי.
לעומת זאת, במשימות שבהן התבקשו נבחנים להחליט האם להציב את ה"א הידיעה, דוברי האנגלית עשו הרבה פחות שגיאות מפני שבאנגלית, בניגוד לרוסית, קיימת מערכת מיידעת (שגיאות אלו נחשבות לשגיאות דקדוקיות ולא לשגיאות כתיב).
שגיאות כתיב בשפת האם מצטמצמות בדרך כלל עם עליית הגיל של הילד והחשיפה למספר מילים רב יותר.
החוקרת דורית רביד ביצעה מחקר בו הציגה לילדים שונים בכיתות ב', ד' ו-ו' מילות תפל המבוססות על משקלים ובניינים אמתיים וכוללות רמזים מורפו-פונולוגיים המקובלים בשפה העברית.
ההצלחה בכתיבה הנכונה על פי רמזים אלו בקרב תלמידי כיתה ב' הייתה 55 אחוזים, מעט מאוד יחסית להצלחה בקרב תלמידי כיתות ד' (69.1%) וכיתות ו' (71.8%).
תוצאות אלו הביאו את רביד להסיק כי כיתות ב' עד ד' הן החשובות ביותר בהקניית הכתיב הנכון.
בימינו התפתחות יכולות הכתיב היא אחד הנושאים הנחקרים ביותר בתחום רכישת הלשון אצל ילדים ובני נוער בגילאי בית הספר.
ממחקרים אלו עולה המסקנה כי עד גיל 20, פחות או יותר, נמשכת רכישת הלשון ה"טבעית", ובתוכה הכתיב.
מן הסתם, גם לימודי כתיב במסגרת בתי הספר עוזרים במידה זו או אחרת לתלמידיהם לרכישת הכתיב התקני.
פרופסור דורית רביד בדקה את מידת הידע של הכתיב העברי אצל תלמידי כיתות א'-ו'.
היא מצאה במחקרה כי עם העלייה בגיל בכיתות בית הספר היסודי, פוחתות שגיאות הכתיב.
בנוסף, כבר ילדים צעירים, בכיתה א', נעזרים בידע מורפו-פונולוגי כדי לאיית נכון (ידע מורפו-פונולוגי הוא ידע המשלב ידע מורפולוגי, על כללי השפה העברית, יחד עם ידע פונולוגי, שמיעתי).
נוסף על כך, נמצא כי הרמזים המורפולוגיים (תפקיד של אות שורש לעומת אות פונקציה) הביאו להצלחה רבה יותר של הנבדקים במחקר מאשר הרמזים המורפו-פונולוגיים (חילופי פוצץ/חוכך, תנועות מונמכות).
כמו כן, הפן הסמנטי-פונקציונלי (תפקיד הצורנים: אות שורש/אות פונקציה) של המורפולוגיה שיפר את האיות יותר מאשר הפן הצורני-פונולוגי (מבנה הצלילי של הצורנים: חילופי בּ/ו, ב, כּ/ח, כ, פּ/פ), ואותיות השורש ההומופוניות היו קשות יותר לאיות מאשר אותן אותיות בתפקיד אותיות פונקציה.
הקטגוריה במחקר בה התקשו בעיקר הנבדקים במחקר הייתה סימון או אי-סימון האות י' (בגין העדר הרמז המורפולוגי).
עוד נמצא כי קל יותר לאיית את ה-י' חסרת הרמז המורופולוגי במקומה (למשל, ליפול, ניגש) מאשר בהיעדרה (למשל, לספור, מגרש).
הממצאים כולם מורים על חשיבותם של גורמים מורפולוגיים ומורפו-פונולוגיים בהתפתחות ידע הכתיב בעברית.
הכתיב הנכון של השורש, למשל: טע"ה לעומת תע"ה, עק"ב לעומת עכ"ב.
אותיות שורש המייצגות עיצורים, למשל האותיות כת"ב במילים: מכתב, כתובת, תכתיב, נכתב, התכתב; או האותיות שק"ר במילים: שיקר, שֶקֶר, שקרן.
אותיות שורש המייצגות תנועות, כמו האות א' בשורש כל"א במילים כמו כלא, הכליא.
אותיות פונקציה – בעלות תפקיד של צורני תוספת (תפקידים תחביריים – אותיות מש"ה וכל"ב, תפקידים דקדוקיים כמו סימון מין, גוף, מספר וזמן ותפקידים מילוניים כמו סימון משקלים, בניינים ומוספיות).
לדוגמה במילה "ולכשבמסעדותיכם" יש שלוש אותיות המסמנות את השורש סע"ד, שלושה צורני תוספת לפני השורש (ו' החיבור; צורן בן שלוש אותיות המציין זמן: "לכש"; והאות ב', המציינת מילת יחס) ושני צורני תוספת אחרי השורש ("-ות" לסימון רבות; "-יכם" לסימון שייכות לרבים זכר).
חילופי פוצץ/חוכך – חילופי הפוצצים בּּּ,כּ,פּ בחוככים ו/ב, כ/ח, פ.
לדוגמה ב' בשורש סב"ל בזוג מילים: סֶבֶל/סַבַּל או ב' היחס בזוג המילים: בְּעברית/וּבְעברית.
מיקום העיצור במילה: בראש המילה רווחת ההגייה הפוצצת, בסוף המילה רווחת ההגייה החוככת, למשל הגיית הב' במילים בֶּגד/מכתב.
תנועות נמוכות – מתקשרות עם אותיות המייצגות עיצורים שנהגו בעבר בהגייה גרונית, כמו א', ה', ע', ח'.
למשל הגיית המילים מֶלֶך ומֶלַח – זו הכתובה ב-ח' מתקשרת לשינוי פונולוגי במילה מן התנועה e לתנועה a, שהיא נמוכה יותר מבחינת המצג הלשון בפה.
למשל ההבדל בין אורֵחַ לעורֵךְ הוא בקיום התנועה הנמוכה בסמוך לאות המייצגת עיצור גרוני.
ישנם ילדים שאצלם המקור לשגיאות הכתיב הוא ליקוי באחד ממרכיבי תהליך הכתיבה.
ילדים אלו מאובחנים כבעלי דיסגרפיה ויש צורך בהוראה מתקנת על מנת לסייע להם להתגבר על שגיאות הכתיב.
פעולת הכתיבה כרוכה בתהליך קוגניטיבי מורכב ורב-שלבים, שבראשו ההמרה פונמית-גרפמית הכולל שלבים רבים כמו כך שפגיעות שונות בתהליך זה מולידות דיסגרפיות שונות, וטיב הדיסגרפיה נקבע על ידי השלב המסוים בתהליך זה אשר בו חלה הפגיעה.
לפיכך, כל דיסגרפיה מתבטאת בסוג שונה של טעויות במהלך הכתיבה.
לדוגמה: פגיעה במסלול הלקסיקלי עלולה לגרום לדיסגרפיית שטח, העשויה להתבטא בטעויות רגולריזציה (כמו כתיבת "רוש" במקום "ראש"); פגיעה במסלול הסב-לקסיקלי עלולה לגרום לדיסגרפיה פונולוגית, העשויה להתבטא באי-יכולת לכתוב מילים לא מוכרות; פגיעה בבאפר הגרפמי-פונמי עלולה לגרום לדיסגרפיית נגלקט, העשויה להתבטא בהשמטת אותיות או החלפתן בתחילת מילים או בסופן ועוד.
בנוסף, ילדים המתקשים בלמידה באופן כללי, למשל בעלי קצב אטי של למידה או הפרעת קשב ריכוז והיפראקטיביות יתקשו יותר בלימוד כתיב נכון.
במחקרן של יכיני ופרידמן "על מורפולוגיה בדיסגרפיית באפר גרפמי" (2008) ניתן לראות כי שיעור טעויות הבאפר גבוה יותר ככל שהמילים ארוכות יותר.
בנוסף, אצל כל הנבדקים נמצא שיעור גבוה יותר של טעויות באפר במילים פשוטות לעומת מילים מורכבות מורפולוגית (מילה פשוטה - מגדל; מילה מורכבת - מגדלנו).
זאת ועוד, ישנן טעויות רבות יותר במילים שמסתיימות במורפמת שורש לעומת מילים שהסתיימו במוספיות מורפמיות.
המידע הגרפמי אשר מגיע לבאפר הגרפמי מגיע כיחידות מורפולוגיות קטנות, ולכן במילים מורכבות מורפולוגית בהן יש מספר מורפמות, העומס על הבאפר יורד ואיתו גם שיעור הטעויות.
שגיאות כתיב יכולות להופיע בעקבות גורמים נוספים כגון:
פגיעה מוחית - במקרה זה השגיאות יכולות להופיע גם אם לפני הפגיעה האדם כתב ללא שגיאות.
תופעה זו נקראת "דיסגרפיה נרכשת" (בשונה מ"דיסגרפיה התפתחותית").
קשיים במוטוריקה עדינה - הילד משקיע מאמץ רב בתכנון ועיצוב האותיות עד שלא נשארת לו אנרגיה לאיית נכון (קושי זה יכול להתבטא בתחומים נוספים בחיי הילד כגון קשירת שרוכים, הקלדה במחשב ועוד).
קשיי קשב וריכוז הגורמים לילד להיסח הדעת בעת הכתיבה וכתוצאה מכך לשגיאות כתיב.
שגיאות כתיב עקב קושי זה יתאפיינו בחוסר עקביות בשגיאות.
קשיים בתכלול בין חושי ויזו-מוטורי.
הילד מתקשה להשתמש בשני חושים במקביל.
כגון: סיכום שיעור שבו התלמיד נדרש גם להקשיב וגם לעבד את המילה לכתיבה.
ישנם ילדים שהתנהגותם מרדנית, ולכן הם אינם מצייתים לחוקי הכתיב.
בעידן המודרני כשהאדם מרבה לכתוב מסרונים והודעות וואטס-אפ ניתן לראות שגיאות רבות הנובעות מכמה סיבות: החשיבה מהירה יותר מהביצוע ולכן נראה שיכול אותיות כמו "מדספת" במקום "מדפסת".
החלפה בין אותיות קרובות במקלדת הכתיבה.
חוסר תשומת לב לכתיבה ושליחה מידית.
שגיאות כתיב בשפה כלשהי קיימות רק כאשר יש באותה שפה כתיב תקני שהשגיאה חורגת ממנו.
כללי כתיב תקני אלו עשויים להיות תוצר פעולתו של גורם רשמי או רשמי למחצה, נורמה שהתגבשה לפי נוהג, או קבלת גורמים מסוימים — לדוגמה, מילונים — כמכתיבי תקן.
במקרים מסוימים משתרשים שגיאת כתיב או שיבוש בשפה, לעיתים עד כדי כך שהם נלמדים בבתי־ספר כצורה הנכונה, וזוכים לאישור על ידי הגורמים הקובעים את תקני האיות, אף כי במקרים לא מעטים השימוש בשיבוש שהוכשר מקובל רק בהקשרים מסוימים.
כך, לדוגמה, המילה ain't באנגלית, שמקורה בשיבוש לשוני לונדוני מן המאה ה-18, אינה נחשבת שגיאה בציטוט ישיר של אדם המדבר אנגלית במשלב נמוך, אך תיחשב לשגיאה בהקשר פורמלי.
מקרים דומים ניתן למצוא במספר רב של ביטויי עגה (סלנג).
במקרים אחרים חל שינוי במעמדה של שגיאה כתוצאה מיוזמה של גוף מכתיב תקן, והכתיב שנחשב תקין קודם לכן עשוי להיחשב שגוי על פי התקן החדש.
אותיות בעלות צליל זהה או דומה
שגיאות כתיב רבות נובעות מקיומן של אותיות הנהגות באופן דומה או זהה.
במקרים רבים נובעת הבעיה מכך שאותיות או צירופי אותיות שצלילם היה שונה הפכו דומות זו לזו עם הזמן, וטשטוש ההבדל מוביל לשגיאות כתיב.
בעברית, נובעת הבעיה במקרים רבים מעיצורים שונים שההבדל ביניהם היטשטש.
באנגלית נעוץ מקורן של שגיאות רבות בבלבול בין תנועות הנשמעות דומות מאוד, אך נכתבות באופן שונה.
כך, לדוגמה, המילים site ו-sight נכתבות באופן שונה, אך צלילן זהה, בגלל השינוי באופן הגייתה של sight.
בשפות כמו ספרדית או גרמנית יש קשר הדוק בין אופן הגיית המילה וכתיבתה.
כך, לדוגמה, דובר השפה הגרמנית לא יתקשה באיות מילה מורכבת כמו Gemütlichkeit מהגייתה.
מקרים של בלבול יש בעיקר במקרים של תצורת איות חריגה (למשל במילה Ekstase, המאויתת ב-ks ולא ב-x, כנהוג בדרך כלל בגרמנית).
בשפה העברית מקובלת חלוקת העיצורים על פי מקום חיתוכם בחלל הפה:
שיניות שורקות - העיצורים זסשש"צ
משום אותה הקרבה שבין משפחות העיצורים הזו אנו עדים לתופעה של מילים נרדפות אשר מקורן בחילופי אותיות בתוך משפחות העיצורים השונות.
לדוגמה: גמע/ גמא, ערו/ ערם.
בתוך משפחות העיצורים ישנם אותיות הומופוניות, בעלות צליל זהה ומשום קרבתן האחת לשנייה ישנה נטייה בקרב תלמידים בשלב רכישת השפה שלא להבדיל ביניהם.
כמה דוגמאות לשגיאות כתיב הנובעות מדמיון בצליל בין האותיות בעברית:
א'-ה'-ע': העיצור שמסמלת האות עי"ן הוא עיצור גרוני, אל"ף היא עיצור סדקי, ואילו ה"א היא לרוב עיצור חוכך סדקי בו מוציאים אוויר רב.
דוברים רבים מתקשים בהגייה של הבדלים אלה - את העי"ן מבטאים לרוב כאל"ף; ובין אל"ף לה"א נותר הבדל מסוים בהגייה, אך גם הוא מיטשטש והולך.
היעדר בידול פונטי בין העיצורים גורם לבלבול.
דוגמאות לשגיאות מסוג זה: "מאולה" במקום "מעולה", "מאילה" במקום "מעילה" ו"שגיעות כתיב" במקום "שגיאות כתיב".
ח'-כ' רפה (ללא דגש קל או דגש חזק): בעבר הייתה ההגייה של האות חי"ת גרונית, אך כיום הוגים אותה רוב דוברי השפה כמו כ"ף רפה.
דוגמאות לשגיאות מסוג זה: "ממלחה" במקום "ממלכה" ו"חיוח" במקום "חיוך".