tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ויקינתונים הוא מסד נתונים סמנטי, חופשי, שיתופי ורב-לשוני, השייך לקרן ויקימדיה.
ויקינתונים משמש כמאגר נתונים מרכזי לכל המיזמים של קרן ויקימדיה, וניתן לעשות בנתונים שבו שימוש חופשי ברישיון נחלת הכלל.
בדומה למיזם ויקישיתוף שמרכז את קובצי המדיה בהם נעשה שימוש במיזמי קרן ויקימדיה והמופצים ברישיון חופשי, ויקינתונים משמש כמאגר נתונים מרכזי וחופשי.
ניתן להשתמש בנתונים בצורות שונות – ניתן להעתיק, לשנות, להפיץ או להציג את הנתונים, אפילו למטרות מסחריות, כל זאת מבלי לבקש רשות.
כמו בשאר מיזמי קרן ויקימדיה, הנתונים בוויקינתונים מוכנסים ומתוחזקים על ידי העורכים שמחליטים על הכללים של יצירת תוכן וניהול המידע.
עם זאת, גם בוטים יכולים להזין נתונים בוויקינתונים.
ויקינתונים אוגר נתונים מובנים ומקושרים, דבר המקל על שימוש חוזר בנתונים, ומאפשר שימוש ועיבוד על ידי מחשבים.
ויקינתונים מהווה מאגר נתונים מרכזי עבור ויקיפדיה בשפות השונות, כמו גם לשאר מיזמי קרן ויקימדיה.
ויקינתונים תומך בוויקיפדיה בקישורי שפה, כלומר, ערכים מקבילים בוויקיפדיות בשפות שונות מקושרים ביניהם באמצעות ויקינתונים.
בנוסף, פרטי מידע רבים (כגון תאריכי הלידה או נתוני התמ"ג של מדינות) מאוחסנים במאגר וניתן לעשות בהם שימוש בתבניות מידע או בתבניות רגילות המופיעות בוויקיפדיות השונות ובמיזמים נוספים.
באופן זה מתאפשר לעדכן נתונים במקביל בכל הערכים במהדורות השונות של ויקיפדיה ובמיזמים אחרים של קרן ויקימדיה או של גופים אחרים, וליצור סינרגיה בין השפות השונות, דבר המקל על התחזוקה של ערכים, מצמצם את עומס העבודה, ומשפר את איכותה, מהימנותה ועדכניותה של ויקיפדיה.
ויקינתונים פועל על תוכנת Wikibase – מקבץ של תוספים למדיה-ויקי – והוא מסד נתונים גרפי בפורמט RDF.
מסד הנתונים מתמקד בפריטים (Items), שיכולים לייצג כל נושא, מושג, אובייקט או ישות.
הפריט הוא ישות מוגדרת שמתוארת באמצעות מכלול נתונים קונקרטיים.
לכל פריט מספר מזהה ייחודי מחויב המתחיל באות Q ומכונה QID.
התווית (label) של הפריט היא השם המקובל לפריט בשפה מסוימת, וניתן להזין תווית בכל שפה נתונה.
בצורה זו ניתן לזהות את הפריט ולהציג מידע בסיסי בעבורו בצורה שאינה מעניקה עדיפות לשפה אחת על פני השנייה.
תוויות של פריטים לא מוכרחות להיות ייחודיות.
למשל, , , , ו- הם פריטים המתייחסים לישויות שונות בתכלית: הראשון הוא אדם העוסק בהוראה, השני יחידה פונולוגית, השלישי נהר במרכז אירופה והרביעי עיירה בשוודיה.
בעיקרון, כל פריט מורכב מתווית, תיאור ומספר קביעות (statements).
מידע על פריטים מאורגן בצורה של קביעות.
באופן פורמלי, אלה הן הצהרות המורכבות מצמדים של מאפיין (property) וערך (value) אחד, או מאפיין ומספר רב של ערכים.
למאפיין יהיה מזהה ייחודי שמתחיל ב-P.
למשל, בעבור הפריט , המאפיין יקבל את הערך 8,848 מטר; בעבור הפריט , המאפיין יקבל את הערך – שהוא פריט ויקינתונים בפני עצמו.
מאפיינים יכולים לקבל ערכים מסוגים שונים: מספרים, תאריכים, מחרוזות (למשל, ), קובצי מדיה (למשל, ), פריטים אחרים בוויקינתונים ועוד.
לכל מאפיין נקבע סוג הערכים שהוא יכול לקבל.
למשל, המאפיין צריך לקבל ערך מהסוג URL.
מאפיינים יכולים גם להגדיר אילוצים (constraints) - כללים מורכבים יותר לגבי השימוש המיועד שלהם.
לדוגמה, למאפיין יש "אילוץ חד-ערכי", המשקף את המציאות כי לטריטוריות יש (בדרך כלל) רק עיר בירה אחת.
עם זאת, המודל של ויקינתונים גמיש מאוד: היחס לאילוצים אינו כאל כללים שאין להפר אותם אלא כהכוונה לעורכים.
קביעות יכולות למפות מאפיין אחד ליותר מערך אחד.
למשל, המאפיין של יקבל אצל מארי קירי הן את הערך והן את הערך .
בתחילת 2022 היו קיימים קרוב לעשרת אלפים מאפיינים בוויקינתונים.
מאפיין חדש יכול להיווצר רק לאחר דיון עם הקהילה בדף המתאים.
מבחינים הם דרך אופציונלית שבה ניתן לשפר דיוק של קביעה כלשהי על ידי הוספת מידע בנוגע להיקפה.
למשל, המאפיין יכול לקבל ערך מספרי מסוים, וניתן לשפר את דיוק הקביעה ולציין במגדיר את הערך "שנת 2017".
בפריט הספר , יועלה דיוק המאפיין שתוכנו באמצעות המבחין לשפת התרגום .
קביעות יכולות גם לכלול הפניה למקורות כדי לתת סימוכין לקביעה.
לקביעה ממוסמכת יש יותר תוקף מקביעה שאין לה מקורות.
קביעות יכולות להיות מדורגות בשלושה דירוגים: מועדף, רגיל וירוד.
ברירת המחדל ביצירת הקביעה היא דירוג רגיל.
הדירוג מיוצג בצורת אייקון בשורת הערך ובצבע הרקע של הקביעה (ירוק למועדף, לבן לרגיל וורוד לירוד).
בבלשנות, לקסמה היא יחידה סמנטית (בעלת משמעות מילונית).
באופן דומה, הלקסמות של ויקינתונים הן פריטים בעלי מבנה שהופך אותם למתאימים יותר לאחסון נתונים לקסיקוגרפיים כמו מילים, ביטויים ומשפטים, בכדי למפות בשפה אטימולוגיה, הטיות וכו'.
חלק זה שעוסק בשפות אמור להשתלב בוויקימילון.
המיזם נוצר ביוזמת ויקימדיה גרמניה, ובמימון מענקים מהמכון לבינה מלאכותית של פול אלן, מקרן גורדון ובטי מור, ומגוגל, בסך של 1.3 מיליון אירו.
זהו המיזם החדש הראשון של קרן ויקימדיה מאז 2006. פיתוח המיזם נעשה בעיקר על ידי ויקימדיה גרמניה וכלל שלושה שלבים:
ריכוז קישורים בין-לשוניים - קישורים בין ערכים בוויקיפדיה על אותו נושא בשפות שונות
אחסון מרכזי לנתונים שבתבניות מידע מכל הוויקיפדיות
יצירה ועדכון של רשימות ערכים על סמך נתונים בוויקינתונים
המיזם הושק באופן רשמי ב-30 באוקטובר 2012 וכלל תחילה רק קישורים בין-לשוניים.
בעבר, כל ערך בוויקיפדיה כלל רשימה של קישורים לערך המקביל בוויקיפדיות אחרות.
ויקינתונים היווה בשלב ראשון מאגר מרכזי של קישורים אלה: כל פריט שנוצר בוויקינתונים הכיל רק מידע בסיסי: תווית, תיאור וכינויים (תוויות אלטרנטיביות) וקישורים לערכים בנושא בוויקיפדיות השונות.
המהדורה הראשונה של ויקיפדיה שבה שולבו קישורים בין-לשוניים דרך מסד הנתונים של ויקינתונים הייתה ויקיפדיה ההונגרית, שבה שולבו הקישורים ב-14 בינואר 2013. קישורים בין-לשוניים דרך ויקינתונים נכנסו לשימוש לאחר מכן בוויקיפדיה העברית וויקיפדיה האיטלקית, ב-30 בינואר 2013, ב-11 בפברואר 2013 בוויקיפדיה האנגלית, -ב-6 במרץ 2013 בכל שאר הוויקיפדיות.
ב-4 בפברואר 2013 החלה הוספת הקביעות לוויקינתונים.
הנתונים יובאו בחלקם בצורה אוטומטית מתבניות מידע וקטגוריות שבערכי ויקיפדיה.
ב-27 במרץ 2013 החלו השילוב של ויקינתונים - תחילה ב-11 ויקיפדיות, ומ-23 באפריל בכל המהדורות בשפות השונות של ויקיפדיה.
ב-22 ביולי 2013 מסד הנתונים השתלב עם המהדורות השונות של מיזם "ויקימסע" וב-14 בינואר 2014 השתלב גם עם ויקיטקסט.
החל מהשלב השלישי של הפיתוח ניתן לייצר רשימות אוטומטיות של נתונים ולייצאם.
ב-7 בספטמבר 2015, קרן ויקימדיה הכריזה על השקת ממשק השאילתות של ויקינתונים המאפשר למשתמשים לתשאל את מסד הנתונים באמצעות SPARQL.
שירות זה מאפשר למשתמשים לקבל תשובות לסוגים שונים של שאלות, כגון "מהן עשר הערים הגדולות בעולם בהן מכהנת אישה בתפקיד ראש העיר", "באילו יצירות אמנות מופיע מגדל אייפל" או "כמה אנשים קיבלו גם פרס אוסקר וגם פרס נובל".
נכון לנובמבר 2018, יש לפחות 26 כלים שונים המאפשרים לתשאל את ויקינתונים הנתונים בדרכים שונות.
סמלילו של ויקינתונים הוא ברקוד המכיל את המילה "ויקי" בקוד מורס.
ויקינגים היא דרמה היסטורית קנדית-אירית שנוצרה ונכתבה על ידי מייקל הירסט עבור ערוץ ההיסטוריה.
הסדרה עלתה לשידור ב-3 במרץ 2013 בארצות הברית ובקנדה.
הסדרה צולמה באירלנד בהשראת הסיפורים על הוויקינג רגנאר לודברוק, אחד מגיבורי התרבות הנורדית הנודעים ביותר.
הסדרה מציגה את רגנאר כחקלאי שעולה לגדולה לאחר פשיטות מוצלחות באנגליה ובסופו של דבר הופך למלך סקנדינביה בתמיכת משפחתו וחבריו הלוחמים - אחיו רולו, בנו ביורן צד-ברזל ונשותיו בתולת המגן לגרטה והנסיכה אסלוג.
הסדרה הייתה מועמדת לפרסים רבים, בהם פרס אמי לאפקטים חזותיים לשנים 2013–2015, וזכתה בארבעה פרסי המסך הקנדיים לשנים 2015–2016 וכן ארבעה פרסי גילדת הבמאים של קנדה לשנים 2014–2015.
לאחר סיום הסדרה נודע על יצירת סדרת-בת בשם: "ויקינגים: ולהאלה", אשר תתחולל 100 שנים לאחר הסדרה.
הסדרה שואבת השראה מסיפורי הפשיטות, הסחר וחקר הארצות של הנורדים בראשית ימי הביניים בסקנדינביה.
היא עוקבת אחר סיפורו של המלך הוויקינגי האגדי רגנאר לודברוק (טרוויס פימל), צוותו ומשפחתו, כפי שסופרו בעיקר בסאגות מהמאה ה-13 "עלילותיו של רגנאר לודברוק" ו"עלילות בניו של רגנאר לודברוק" כמו כן גם בכתביו של סקסו גרמטיקוס מהמאה ה-12, "גסטה דנורום".
הסאגות הנורדיות האגדיות היו בחלקן מומצאות והתבססו באופן חלקי על המסורות הנורדיות שבעל פה, שנכתבו 200–400 שנים לאחר התרחשות האירועים.
השראה נוספת לסדרה נלקחת ממקורות היסטוריים של אותה תקופה כמו הפשיטה על לינדיספארן שבצפון אנגליה המתוארת בפרק השני וקורותיו של אחמד אבן פדלאן במאה ה-10 ופגישתו בוורנגים.
הסדרה מתארת את ראשיתה של התקופה הוויקינגית ומתחילה עם אירוע הפשיטה על לינדספארן.
רגנאר לות'ברוק הוא איכר ויקינגי שאפתן המשתוקק לבזוז אוצרות רבים באנגליה שמעבר למימיו הסוערים של הים הצפוני, עליה שמע רבות.
במהלך מסעותיו הוא מגלה דרך לנווט לשם ומבקש מחברו הוותיק, הנגר המוכשר פלוקי, לבנות עבורו סירה חדשה.
הוא משכנע את אחיו הפזיז, רולו, להצטרף אליהם ומפציר במושל העיירה קטגט, הרוזן הראלדסון, לשנות את נתיב הפשיטה הקבוע ולפשוט על חופי אנגליה במקום, אך כושל בכך.
הוא ממרה את פיו יחד עם קבוצת לוחמים ומגיע בפשיטתו הראשונה למנזר בממלכת נורת'מברה האנגלית, משם הוא חוזר עם שלל רב ועם הנזיר המשכיל אתלסטאן כעבדו.
לאחר מספר פשיטות, הוא רוכש את איבתו של אלה השני, מלך נורת'מבריה, מערער את הסדר הקיים בקטגט ומביא לסדרת עימותים אלימים יותר ויותר עם הרוזן הראלדסון, עד שהם מתעמתים ביניהם ורגנאר יורש את מקומו כמושל.
במהלך עלייה לרגל למקדש אופסלה, שבו השבטים הוויקינגים מתאספים להלל את אלוהיהם, רגנאר נשבע אמונים למלך הוריק ומייצג אותו במשא ומתן על סכסוך קרקעות עם יארל בורג.
במהלך מפגשם, הוא מתפתה מחיזוריה של הנסיכה אסלוג.
בחזרה במקום מושבו של רגנאר, מגפה מסתורית הורגת רבים מבני עמו וגם את בתו הצעירה.
יארל בורג מפעיל מניפולציה על רולו השאפתן והקנאי כדי שיצדד בו במאבק נגד רגנאר והמלך הוריק.
העונה מתחילה במלחמתם של המלך הוריק ביארל בורג ורולו, וממשיכה כארבע שנים מאוחר יותר.
רולו מתדרדר למצב של הרס עצמי לאחר שחבריו ובני עמו נידו אותו על בגידתו.
רגנאר סולח לו, אם כי לא מצרף אותו לפשיטות.
הנסיכה אסלוג עוזרת כעת לרגנאר לשלוט וזאת לאחר שעשתה את דרכה לממלכתו ומגלה לו שהיא נושאת את ילדו ברחמה.
במהלך אותו זמן, לגרטה חשה מושפלת ועוזבת אותו יחד עם בנה ביורן.
רגנאר, הוריק ויארל בורג כורתים ביניהם ברית רופפת, אך יארל בורג פולש לאדמתו של רגנאר לאחר שסולק מההסכם.
לגרטה – שנישאה בשנית לרוזן רב השפעה – חוזרת לקאטגט יחד עם ביורן במאמץ לכבוש מחדש את אדמתם מידי יארל בורג.
רגנאר חש הקלה לראותם ושמח לראות את בנו, כעת לוחם גבוה וחזק.
פלוקי סיים לבנות את צי הספינות ובמהלך מסעם בים, סערה מתפרצת והספינות נסחפות אל עבר ממלכת וסקס, הנשלטת על ידי אגברט, מלך וסקס.
אתלסטאן מצטרף למסע ולכל אורכו נאבק באמונתו.
הוא נשבה ונצלב בידי חיילים סקסונים הרואים בו בוגד ולבסוף המלך אגברט חס על חייו.
רגנאר מחפש אחר בן ברית נוסף, לאחר שהוביל את יארל בורג למלכודת והוציאו להורג בעזרת עיט של דם כנקמה על לקיחת אדמותיו ותקיפת משפחתו.
רוזן מסתורי בשם אינגסטד מציע להיות בן בריתו החדש של רגנאר, והוא מסכים לכך בשמחה.
הרוזן מתגלה כלגרטה, אשר לקחה מהרוזן סיגוארד את אדמותיו ושולטת בהדבי.
ביורן מתאהב בת'ורון, אחת משפחות משפחתו.
בראותה כי אהבתו של ביורן גדלה כלפיה, הנסיכה אסלוג משחררת לחופשי את ת'ורון ובכך מאפשרת לביורן לחזר אחריה כאשה חופשייה.
בווסקס, המלך אגברט והמלך אלה הופכים לבני ברית לאחר שהשיאו את ילדיהם ותומכים בהפיכתה של נסיכת ממלכת מרסיה לשלוט במרסיה.
המלך אגברט שולח את בנו כדי לדון עם הוויקינגים על שביתת נשק, בדרך חזרה למלך, נופל הנסיך אתלוולף (מו דנפורד) למארב מצד בנו של המלך הוריק (מארב עליו רגנאר לא ידע).
לאחר מכן, הוא מכריז כי אין לסמוך על הוויקינגים ובמקום לפגוש בשליחים שלו הם מתקיפים אותם.
רגנאר, לגרטה והמלך הוריק נסוגים ורולו נשאר מאחור לאחר שנפצע קשות.
רגנאר נפגש עם אגברט כדי לדון בשחרורו של רולו ובשביתת נשק.
אגברט משלם להם כדי שיפסיקו את מעשי הביזה שלהם, מעניק להם 5,000 דונמים של אדמות חקלאיות ומציע לשכור כל בוזז ויקינגי כשכיר חרב במרסיה.
רגנאר ואתלסטאן דנים באמונתו, ורגנאר מבקש ממנו ללמד אותו תפילה נוצרית.
המלך הוריק מתחיל לחשוד בשאיפותיו של רגנאר ותאוותו לנקמה.
הוא מנסה לשכנע את פלוקי לבגוד ברגנאר ומורה לו להרוג מישהו בעל חשיבות כדי להוכיח את עצמו.
בינתיים, הוריק ובנו ארלנדור מובילים מתקפה על קאטגט כדי להביס את רגנאר ולהרוג את בני בריתו ומשפחתו.
פלוקי בוגד בהוריק והמלך ואנשיו מובלים למלכודת ומובסים.
בקשתו האחרונה של המלך הוריק היא לחוס על חייו של בנו.
רגנאר מסכים, והוריק מוצא להורג באיטיות ובאכזריות בידי רגנאר.
ארלנדור חוזה במעשה, אך נגרר משם בעוד רגנאר מכה את הוריק בזעם פראי בטרם מתמוטט בכס המלכות שלו.
המלך רגנאר מעוניין לחקור את העולם החדש אשר הובטח לו על ידי המלך אגברט.
אגברט מציע לו עזרה בהתיישבותם בווסקס, תמורת עזרתם במלחמת הנסיכה קוונתרית' ממרסיה בדודה המושחת.
בהיעדרה של לגרטה מממלכתה הדבי, עוזרה קאלף מבקש לחתור תחתיה ולוקח ממנה את תואר הרוזנות.
אתלסטאן, שחי חיי נזירות בווסקס, חולק רגע אינטימי עם ג'ודית בתו של המלך אלה בטרם עוזב חזרה עם הוויקינגים והיא נושאת את ילדו ברחמה.
היא מואשמת בניאוף, אך ניצלת לאחר שמודה כי אתלסטאן – אותו מחשיב המלך אגברט לאיש קדוש – הוא האב.
פלוקי מביע מחאה על המערכה שלהם באדמת הנוצרים ואינו מאמין לכוונותיו של אתלסטאן, אליו רגנאר התחבר ביחסי ידידות.
לאחר טבח אותו הוביל אתלוולף על ההתיישבות הוויקינגית, המלך אגברט חושף את תוכניתו בפני בנו ומודה כי כלל לא התכוון לתת לוויקינגים להתיישב באדמתו.
הרוזן קאלף מגיע לקאטגט ועוזר לרגנאר במצור על פריז יחד עם ארלנדור בנו של המלך הוריק וטורבי אלמנתו של יארל בורג.
פלוקי מקבל סימן מאלוהיו שדם צריך להישפך, והורג את אתלסטאן בזמן תפילתו.
בראותו כי המצור על פריז נכשל היות שהעיר בצורה, רגנאר מטקס תחבולה ומזייף את מותו לא לפני שמבקש לעבור טקס הלוויה נוצרי במטרה להיכנס לעיר ולפתוח את שעריה בפני הבוזזים הוויקינגים.
רגנאר ולוחמיו חוזרים לקאטגט לאחר שבזזו את פריז.
בזמן שהוא מחלים מפצעים שנגרמו לו בפריז, רגנאר פוגש בשפחה חדשה בשם יידו ומתקרב אליה.
הוא גם חייב להתמודד עם פלוקי, שנאסר בידי ביורן לאחר שרצח את אתלסטאן.
ביורן מיידע את רגנאר שהוא מתכוון לערוך מסע לשממה כדי למצוא את עצמו, לא לפני שהוא רוכש את איבתם של הרוזן קאלף וארלנדור, שזוממים נגדו.
בינתיים, לנשים הוויקינגיות יש שאיפות משל עצמן ולגרטה ואסלוג מתכננות להחזיר לעצמן את גדולתן.
בפריז, רולו והפרנקים מתכוננים לשובו של רגנאר ולוחמיו הוויקינגים ורולו מנסה לבנות מערכת יחסים עם אשתו החדשה, הנסיכה גיזלה מפרנקיה המערבית.
העניינים בווסקס נעשים מתוחים יותר בעוד אגברט מתקרב לג'ודית בתו של המלך אלה ובנו אתלוולף מתחיל במערכת יחסים עם המלכה קוונתרית'.
ברית זו מיועדת להחזיר את כוחה של קוונתרית' במרסיה, תחת האיום המתמיד לשיבתו של רגנאר ולוחמיו הוויקינגים.
המלך האראלד בהיר-השיער מגיע לקטאגט עם אחיו הלפדאן והשניים משתוקקים לבזוז את פריז יחד עם רגנאר.
אולם, להאראלד יש שאיפות להפוך למלך על כל נורווגיה ועליו להפיל את רגנאר מכסאו לשם כך.
רגנאר מוצא את עצמו ניצב מול אויבים מכל הצדדים, כעת כשהוא זקן יותר ופצוע ללא כל רצון לחקור ארצות כבעבר.
המלך רגנאר חוזר לקאטגט שנים לאחר תבוסתו בפריז וגלותו מרצון, והוא כעת אדם שנוא בידי אנשיו.
הוא רוצה לחזור לאנגליה ולנקום את טבח המתיישבים הוויקינגים בידי המלך אגברט ובנו אתלוולף.
אולם, לבניו של רגנאר יש תוכניות אחרות.
ביורן רוצה לממש את חלומו ולפשוט על המזרח התיכון, ונותן לפלוקי לבנות ספינות חזקות יותר.
לצורך זה, הוא צריך לשוט דרך צרפת ומתכנן לפגוש את רולו ולהבטיח מעבר בטוח לו ולאנשיו.
הויטסרק מתכנן להצטרף לביורן, וכך גם האראלד והאלפדן, שעדיין שואפים להפיל את שושלת לודברוק מכסאה.
אובה וסיגורד רוצים להגן על אמם, המלכה אסלוג, ועל ממלכת קאטגט, שהשליטים השכנים לה מבקשים להשתלט עליה.
בממלכת הדבי, המלכה לגרטה מתכננת לתבוע מחדש את מה ששייך לה, כלומר את ממלכת קאטגט שבראשה עומדת אסלוג.
בצרפת, רולו מתרגל לחיי אצילות אך גם מתגעגע לחייו כוויקינג.
בעוד רבים מלוחמי קאטגט עושים את דרכם ביחד עם ביורן לים התיכון, רגנאר ובנו אייבר מגיעים לוסקס וניצבים לבדם אל מול כוחות רבים.
ביורן וצבאו פולשים לעיר המוסלמית אלחסירס שבספרד ובוזזים את רכוש התושבים.
לאגרתה באותו הזמן רוצחת את אסלוג ומחזירה את כס המלכות לרשותה כאשר רגנאר בוסקס ביחד עם בנו הנכה אייבר.
רגנאר ואייבר מגיעים לבדם לוסקס לאחר סופה גדולה בים.
רגנאר מגיע להסכם עם חברו המלך אגברט, שלא היה מסוגל להרוג אותו, לשלוח את רגנאר למלך אאלה שיהיה מוכן להורגו.
אאלה זורק את רגנאר למערת נחשים והורג אותו לאחר עינויים רבים.
בסוף העונה בניו של רגנאר פולשים לממלכת נורת'מבריה והורגים את המלך אאלה כנקמה על מות אביהם.
משם הם ממשיכים עם הנקמה הפעם בוסקס.
לאחר שהצבא של וסקס ברח מהצבא הוויקינגי הגדול אגברט נשאר לבדו עם הבישוף אדמונד בממלכה עצמה.
את אדמונד הוויסטרק הורג בסכין, ואילו עם אגברט הם הגיעו להסכם כי הם יקבלו שדות לעבודה במזרח אנגליה ובתמורה אגברט יהרוג את עצמו במקום שיענו אותו ויהרגו אותו בדרך של ויקינגים.
בסוף העונה לאחר חילוקי דעות בין כל האחים אייבר רוצח את סיגורד לעיני כל העם.
אובה, הוויסטרק ואייבר ממשיכים להוביל את הצבא הוויקינגי הגדול בכיבוש אנגליה, הם מסמנים למטרה את העיר יורק ובאמצעות תחבולה הם מצליחים לכבוש אותה.
במקביל, לכוחות המלך מצטרף לוחם שאפתני וכריזמטי בשם אגמונד והם נערכים מחדש להדוף את כוחות הצבא הוויקינגי.
אובה והוויסטרק מודיעים לאייבר שהצבא האנגלי בדרך לכבוש את העיר יורק בחזרה ושהם נעים בכוחות גדולים, אייבר מודיע להם שהוא חייב שיפסיקו להתייחס אליו כנכה, באמצעות קביים ורצועות ברזל סביב רגליו הוא לראשונה נעמד על רגליו.
הארלד חוטף את אסטריד אהובתה של לאגרתה כדי להפוך אותה לאשתו.
פלוקי מגיע לאיסלנד ובראותו אותה הוא מחליט שהגיע לארץ האלים.
הצבא האנגלי יוצא בכוחות גדולים כדי לכבוש חזרה את העיר יורק, הם פורצים לעיר ומגלים שהיא ריקה, ובמהרה מבינים ששוב הם נפלו לתחבולה של אייבר.
הצבא הוויקינגי חיכה בתעלות התת-קרקעיות של העיר ותקף את הצבא האנגלי מבפנים ובכך הביסו אותם בקלות וגרמו להם לברוח.
לאחר הניצחון המזהיר אובה מציע לערוך משא ומתן עם האנגלים על חלקות אדמה תמורת שלום ואילו אייבר מסרב ומודיע שהוא רוצה להמשיך לתקוף.
אובה יוצא בלילה למחנה של האנגלים כדי לשאת ולתת איתם שם הוא מוכה על ידי בישופ אגמונד וחוזר פצוע, אייבר כועס על המהלך ודורש מאובה להכיר בו כמנהיג של הצבא, אובה מסרב ומודיע שהוא סיים עם הלחימה ושהוא חוזר לנורווגיה, הוויסטרק שעלה איתו לסירה מתחרט ברגע האחרון ומצטרף לאייבר.
אובה שחזר לקאטאגט פוגש בלאגרתה והיא מספרת לו שהארלד חטף את אסטריד ופתח במלחמה נגדה כדי להיות מלך של כל נורווגיה, היא מציעה לאובה שותפות נגד אייבר בתמורה לעזרתו נגד הארלד.
אייבר והוויסטרק חוזרים עם הצבא הויקנגי לכיוון קאטאגט, כשבישוף אגמונד שבוי של אייבר לאחר שזה החליט להשאיר אותו בחיים אחרי הקרב ביורק.
ביורן חוזר ממסעו באפריקה לקאטאגט ושומע מלאגרתה אודות כל מה שקרה, הוא מצטרף אליהם ומבסס את מעמדו כמלך של קאטאגט.
פלוקי יוצא עם מספר אנשים לאיסלנד כדי להקים שם התיישבות.
אייבר והוויסטרק חוברים להארלד ועושים איתו עסקה כדי להביס את ביורן ולאגרתה ולהכתיר את אייבר כמלך קאטאגט.
באנגליה המלכה ג'ודית מנסה להתחיל לבסס את מעמדו של בנה האהוב אלפרד כיורש למרות היותו הבן הצעיר (ולמעשה בנו של אתלסטן ולא של המלך אתלוולף).
הקרב הגדול על קאטגט מתחיל, האסטרטגיה של אייבר נוחלת כישלון, כוח ההתקפה המאגף שלו סופג מכה קשה ביערות.
בשדה הקרב המרכזי אובה והוויסטרק שהיו בעבר קרובים, נפגשים זה מול זה, אובה שיוצא עם ידו על העליונה לא מסוגל להרוג את אחיו וממשיך הלאה.
לעומת זאת המלך הארלד הורג את אחיו האלפדן שלחם לצידו של ביורן.
לבסוף הקרב מוכרע על ידי הכוח המאסף של לאגרתה, הצבא של אייבר והארלד נסוג ולאגרתה מצילה את בישופ אגמונד שנפצע בקרב לאחר שלחם לצידו של אייבר.
באיסלנד, ההתיישבות לא מתקדמת כפי שפלוקי ציפה, סכסוכים בין משפחות גורמים לרצח בנים, ולהאשמות הדדיות.
פלוקי מנסה להשכין שלום בין המחנות אבל נתקל בהאשמות על כך שכל רצונו הוא להיות מלך איסלנד.
אייבר שנחוש לנקום בלאגרתה על מות אימו, מחפש דרך לנצח בקרב למרות ההפסד הגדול.
הוויסטרק נשלח לפרנקיה לגייס עזרה מדודם רולו, ובאנגליה המלך אתלוולף מת מעקיצת דבורה ואלפרד מוכתר כמלך וסקס למרות היותו האח הצעיר הודות לדחיפתה של אימו.
הקרב האחרון מתחיל, במהלכו אסטריד מבקשת מלאגרתה להרוג אותה כי היא לא רוצה לשאת ברחמה את הילד של הארלד וכך אסטריד אהובתה של לאגרתה מתה במהלך הקרב.
צבאו של אייבר מחוזק בצבא פרנקיה מביס את הצבא של ביורן ולאגרתה, שבורחים מקאטגט.
אייבר מכתיר את עצמו כמלך של קאטגט, רולו מגיע לביקור מפרנקיה אחרי שעברו שנים מאז היה בקאטגט, הוא פוגש באייבר והוויסטרק ומברך אותם על הניצחון.
רולו מוצא את לאגרתה, ביורן ואובה ומציע ללאגרתה לבוא איתו לפרנקיה שם הוא ישמור עליה אבל לאגרתה מסרבת ורולו עוזב.
אגמונד מציע להם לעזוב לאנגליה כדי לברוח מאייבר שם הוא יערוב להם מול המלך כדי להבטיח שלא יפגעו.
הם מגיעים לאנגליה שם האנגלים מחזיקים את אובה, לאגרתה וביורן כאסירים עד שהמלך אלפרד מציע להם ברית תמורת עזרה נגד כל צבא ויקינגי שיבוא לתקוף את הממלכה, ביורן מסכים בתנאי שהמלך יתן להם להתיישב באדמות אותן הבטיח המלך אגברט לרגנאר שנים לפני כן.
בקאטגט המלך אייבר נושא לאישה בחורה בשם פריידיס, הוא אומר לה שעקב הנכות שלו הוא לא יכול להוליד ילדים אך היא אומרת לו שהיא תלד לו בן מהדם שלו.
היא מערימה עליו ומיד שוכבת עם אדם אחר ולאחר מכן דואגת שירצח כדי שאייבר יחשוב שהבן ברחמה שייך לו.
באנגליה ביורן מגלה שלהסכם עליו חתם אגברט טרם מותו אין תוקף כי הוא חתם עליו לאחר שהעביר את מלכותו לבנו.
המלך אלפרד מציע לאובה לכבד את ההסכם בתנאי שזה יתנצר.
באיסלנד, פלוקי שבור לב בעקבות הסכסוכים ומקרי הרצח בין המשפחות, מתחיל לאבד אמון באלים.
בישופ אגמונד מודח מתפקידו לאחר שנחשף הרומן בינו לבין לאגרתה,אך הוא הורג את הבישופ שהחליף אותו ומספר למלך אלפרד שהוא עשה זאת כי זה קשר קשרים כדי למרוד במלך.
המלך אלפרד מתחתן עם אלסווית' הבת של המלך אילה מנורת'מבריה וביורן רוצה לחזור לקאטגט כדי לקחת את המלוכה בחזרה.
הארלד חוזר עם כוחות לאנגליה כדי לתקוף את וסקס, ביורן, אובה ולאגרתה נלחמים לצד הצבא של וסקס ומנצחים בקרב אך בישופ אגמונד מת ולאגרתה מוכת הצער נעלמת.
בקאטגט אייבר סובל משכרון כוח, הוא מכריז על עצמו כאל והורג את החוזה בהתקף זעם לאחר נבואה ששמע ממנו.
הוא מסתכסך עם הוויסטרק לאחר שמוציא להורג את אהובתו של הוויסטרק שבסוף עוזב אותו.
המלכה ג'ודית שמגלה שבנה את'לרד היה זה שהנהיג את המרד כנגד המלך אלפרד, מרעילה אותו וגורמת למותו.
ביורן מתחבר לעלמת מגן בשם גונהילד ומודיע לה שהוא מתכוון לכבוש את קאטגט מידי אייבר, הוא חובר להארלד ומציע לו לכונן ברית כנגד אייבר והם מחליטים לצאת יחד עם מגנוס, שטוען שהוא בנו של ראנגר מהמלכה קווינתרית'.
בווסקס אובה נשאר להגן על הממלכה כחלק מההסכם, הוא מוצא את לאגרתה ויוצא להתמודד עם שלושה מלכים ויקינגים מדנמרק שבאו לפשוט על אנגליה.
הוא משכנע שניים מהם לוותר על המתקפה ולחיות בשלום עם האנגלים, ולהתיישב באדמות שהובטחו לראגנר.
המלך השלישי מסרב ואובה נלחם איתו בקרב על עתיד המתקפה, אובה מנצח בקרב והמלך אלפרד מעניק לו את האדמות.
אייבר הורג את בנה של פריידיס לאחר שזה יוצא מעוות והיא לא סולחת לו.
באיסלנד פלוקי שמאס במעגל הנקמה והרצח בין המשפחות, עוזב את ההתיישבות.
הוא מגיע למערה ומגלה שמישהו היה באיסלנד לפניו, הוא מאבד את האמון באלים ובעצמו והמערה מתמוטטת עליו.
ביורן והארלד פוגשים בהוויסטרק שנמצא יחד עם צבאו הגדול של המלך אולף המכונה "בודהה", ביורן שואל את הוויסטרק לאן פניו מועדות עם צבא כל כך גדול וזה עונה לו שהוא בדרכו להרוג את אייבר, הם מתאחדים במטרה לתקוף את קאטגט ולהדיח את אייבר.
בינתיים אובה ולאגרתה עוזבים את אנגליה אחרי שראו שחלומו האמיתי של ראגנר התגשם והם מתכוונים לחזור לקאטגט ולעזור לביורן במלחמתו נגד אייבר.
הקרב מתחיל והודות לביצורים ולאסטרטגיית ההגנה של אייבר, הם מצליחים להדוף את צבאו של ביורן.
פריידיס מתגנבת למחנה של ביורן ומודיעה לו שהיא תעזור לו להביס את אייבר.
היא עוזרת לצבא של ביורן להיכנס לקאטגט דרך כניסה צדדית שאייבר פת"ח למקרה שיצטרך לברוח מהעיר והם סוף סוף מצליחים לנצח בקרב לאחר שרוב חייליו של אייבר נוטשים אותו, אך לא לפני שאייבר הורג את פריידיס לאחר שנודע לו שזו בגדה בו.
ביורן מוכתר על ידי לאגרתה כמלך של קאטגט ואייבר מצליח לברוח.
ביורן דן את משתפי הפעולה עם אייבר לנידוי חברתי.
איבר נודד לאורך דרך המשי ונלקח למעצר על ידי משרתיו של הנסיך אולג בקייב.
האחרון שוקל לכבוש על קטאגט.
לאגרתה פורשת לחיות כאדם פרטי בחווה מבודדת.
אובה רוצה לגלות חבל ארץ ששמע עליו באגדות.
המלך אולף משתלט על הממלכה של המלך הארלד הפצוע.
הארלד שולח שליחים אל ביורן ומבקש ממנו לעזור לו.
קייטיל חוזר לקטאגט לגייס אנשים למושבה באיסלנד.
הוא מספר לאובה שפלוקי נעלם ושהנווד שמצא את האי שהוא שמע עליו באגדות חי באיסלנד.
אובה רוצה לנסוע לאיסלנד, גם כדי לחפש את פלוקי.
ביורן מחליט שהוא נענה לבקשה של המלך הארלד, ומבקש מאובה שמסכים להגן על קטאגט עד שיחזור.
ביורן משכנע את קייטיל להצטרף אליו למלחמה מול המלך אולף.
הנסיך אולג נוסע עם אייבר אל אחיו בנובוגורד ומרעיל אותו.
הוא לוקח תחת חסותו את יורש העצר של רוסיה.
דיר, אח נוסף של הנסיך אולג, דורש לקבל את הילד אך לבסוף מוותר אחרי שמשתכנע שלאולג יש כוחות נסתרים.
אובה וטורבי משאירים את 2 הילדים עם לאגרתה ונשארים להשגיח על קטאגט כשביורן יוצא למלחמה במלך אולף.
לפני שהוא יוצא ביורן שוכב עם השפחה אינגריד שמפתה אותו.
המלך אולף טומן מארב לביורן והוא מובס בהתקפה.
הנסיך אולג שולח שליחים שחוטפים את אחיו דיר ומחזיק אותו ככלב.
המנודים תוקפים את הבקתה של לאגרתה.
אובה רוצה להפוך את קטאגט לעיר מסחרית משגשגת.
ביורן וצבאו מוקפים אחרי ההפסד למלך אולף.
קייטיל מספר לביורן מה שקרה באיסלנד, ביורן לא מאמין שקייטיל לא רצח את פלוקי.
ביורן נפגש עם המלך אולף שבינתיים לא תוקף אותו.
המלך אולף פורש את חזונו שביורן ימלוך על כל נורווגיה.
לאגרתה מתכוננת להתקפה נוספת של השודדים.
כשהמתקפה מגיעה הם מצליחים להדוף אותה אך הבן של ביורן נהרג.
גונהילד חולמת שהכפר של לאגרתה הותקף, ויוצאת לבדוק את הכפר.
אובה מבקש מהויסטרק למרות מצבו הגרוע שיארגן משלחת מסחר על דרך המשי להודו, אך הויסטרק לא מצליח להיגמל.
מלכים ורוזנים מכל נורווגיה מתאספים כדי להכתיר את ביורן כמלך נורווגיה.
לאגרתה מאשרת לגונהילד שחלומה התרחש במציאות.
הויסטרק הוזה שאשתו שנשרפה בחיים דורשת ממנו להרוג את אייבר כנקמה.
אייבר משחרר את דיר, אחיו של הנסיך אולג מהכלא.
הסוחרים שאובה שולח מספרים לו שאייבר מתארח אצל הנסיך אולג.
לאגרתה הודפת מתקפה נוספת של השודדים והורגת את מנהיגם אך נפצעת בקרב.
היא הולכת לקטאגט והויסטרק הורג אותה תוך כדי הזיות.
בבחירות בניגוד לתכנון נבחר הארלד כמלך נורווגיה.
הארלד מנסה להרוג את ביורן אבל ביורן מצליח לברוח עם קייטיל בסיוע של אדם זר.
המלך אולף לא מקבל את מרותו של הארלד.
טורבי נוסעת לכפר של לאגרתה וחוזרת עם גונהילד.
אייבר מקבל הודעה שדיר הגיע למחוז מבטחים.
נערכת ללאגרתה הלוויה מפוארת בדיוק כשביורן מגיע לקטאגט.
ביורן מחליט לשרוף את הויסטרק על רצח לאגרתה, אך מתחרט ומורה לאובה להציל אותו ברגע האחרון.
אייבר גורם למלך רוסיה הילד לשנוא את הנסיך אולג.
אובה נוסע עם קייטיל לאיסלנד.
גונהילד תופסת את ביורן בוגד עם אינגריד ומציעה לביורן להתחתן גם איתה.
פרשים שנושאים את הדגל של רוסיה ותוקפים עיירה בנורווגיה ורוצחים את כל מי שנמצא שם.
אובה נפגש עם אותר שמספר לו על הארץ החדשה שמצא.
אייבר יוצא לפשיטה ומוצא את אחיו ויטסטרק.
ביורן מבין שהסיירים הרוסים הם סימן למתקפה רחבה באביב ופונה להראלד לעזרה.
הארלד מזהה את השליח של ביורן כעבריין ומחליט להוציא אותו להורג, אך אחרי שהמלך אובה מתערב הוא מסכים שהסכנה מצד הרוסים מוחשית, ודורש שביורן ישלח אליו לוחמים.
הראלד מתכונן למלחמה עם הרוסים יחד עם ביורן.
אשתו של הנסיך אולג מנסה לפתות את אייבר ומבהירה לו שהיא לא אוהבת את הנסיך אולג.
הארלד מציע לאינגריד להיות אשתו ומלכת נורווגיה, היא מסרבת ולבסוף הוא אונס אותה.
גונהילד מאבדת את העובר שלה.
הרוסים תוקפים ומנצחים, ביורן נפצע אנושות בקרב.
אינגריד מספרת לגונהילד שנאנסה על ידי הארלד.
הנסיך אולג שורף את המלך אולף והארלד בורח.
אובה מתכונן למסע לארץ המוזהבת ושומע מאותר שקייטיל רצח את כל משפחתו של אייווינד.
ביורן על סף מוות מצליח לאחד את כל מלכי נורווגיה למלחמה ברוסים ולנצח בקרב.
הנסיך אולג חוזר לקייב מובס.
הוא הורס את החדר של יורד העצר איגור והורג את הקצינים שברחו בשדה הקרב.
דיר מתכנן להדיח את הנסיך אולג.
הנסיך אולג גורם להויטסרק להתמכר לסמים.
אובה ממשיך בהכנות לנסוע לארץ המוזהבת.
אשתו של הנסיך אולג מנסה לפתות את אייבר שוב ושוב, אייבר מצליח לשכב איתה ומספר לה על התוכנית של דיר.
הנסיך אולג מקרב את הויסטרק וממדר את אייבר.
אייבר מתעמת עם הויטסרק והעימות הופך לפיזי ואלים והויסטרק גובר את אייבר ופוצע אותו.
אשתו של אולג מראה לו פגיון, הסימן שצריך להבריח את הנסיך איגור.
אייבר מבין שהנסיך אולג מנסה לסכסך בינו לבין הויטסרק והוא מתכנן יחד איתו איך להבריח את איגור.
הארלד חוזר לקטגאט ורוצה לשלוט בתור מלך נורווגיה.
אייבר, הויסטרק, הנסיך איגור ואשתו של הנסיך אולג בורחים מקייב.
הבורחים יוצאים מקייב ומגיעים אל דיר בנובוגורד.
דיר מתכנן מתקפה על קייב.
הארלד חושב שהעובר של אינגריד הוא בנו לעתיד.
המשלחת של אובה נמלטת מגינלנד אחרי מאבק עקוב מדם.
החיילים של אייבר ודיר מנסים לכבוש את קייב למען הנסיך איגור.
המלכה גונהליד מקבלת החלטה גורלית ביחס לעתידה.
אובה והמשלחת סובלים בלב הים, אייבר והוויטסרק זוכרים לקבלת פנים צוננת בקאטגט, אייבר מחליט להגיע למסקנה.
אייבר ואחיו וויטסרק מובילים את צבאו של המלך האראלד לאנגליה.
שם המלך אלפרד נוטש את אחוזתו המלכותית ומתכונן לקרב נגד הוויקינגים.
המלך אלפרד חולה עקב התנאים הקשים, צבא הוויקינגים תופס עמדה אסטרטגית.
בינתיים בקטקגט אינגריד מטילה קללה על אריק המושל הזמני.
אובה ואנשיו מגיעים לחוף מבטחים אך הם אינם לבדם.
אובה והמתיישבים רוקמים קשרים עם הילידים בארץ החדשה.
בינתיים האסטרטגיה של אייבר עובדת והם מכינים מארב לצבאו של המלך אלפרד.
אובה פוגש את פלוקי בארת החדשה, בינתיים אחד מן המתיישבים החדשים רוצח אחד מן הילידים ואובה נאלץ לקבוע את עונשו.
צבאותיהם של אייבר והמלך אלפרד נפגשים ואייבר נטול העצמות מת במהלך הקרב.
וויסטרק מתנצר ונשאר יחד עם המלך אלפרד.
כהפקה קנדית-אירית, הסדרה פותחה והופקה על ידי סרטי אוקטגון וטייק 5 הפקות.
תקציב העונה הראשונה נאמד בכ-40 מיליון דולר.
צילומי הסדרה החלו ביולי 2012 באולפני אשפורד, מבנה אולפנים חדש שנבנה באירלנד ונבחר בעקבות יתרונות והקלות מס שצילומים בו הקנו להפקת הסדרה.
ב-16 באוגוסט 2012 נערכו צילומי הספינות בלוגלה, הר המהווה חלק מהרי ויקלו שבאירלנד.
70% מהעונה הראשונה הם למעשה צילומי חוץ.
צילומי רקע נוספים נערכו במערב נורווגיה.
הבמאים יוהאן רנק, קיראן דונלי וקן גירוטי ביימו שלושה פרקים כל אחד בנפרד.
צוות ההפקה כולל את הצלם ג'ון בארטלי, מעצבת התלבושות ג'ואן ברגן, מעצב ההפקה טום קונרוי והמלחין טרוור מוריס.
לדברי השחקן קלייב סטאנדן המגלם את דמותו של רולו, העונות הבאות עשויות לכלול דמויות כמו אלפרד הגדול, לייב אייריקסון ואיבר חסר העצמות, כמו כן עלילת הסדרה עשויה לנדוד לאיסלנד, רוסיה, צרפת ומעבר לאוקיינוס האטלנטי.
ב-5 באפריל 2013, הסדרה חודשה לעונה שנייה בת 10 פרקים.
שני שחקנים חדשים לוהקו ב-11 ביוני 2013 – אלכסנדר לודוויג לתפקיד ביורן הבוגר וליינוס רואץ' לתפקיד אגברט, מלך וסקס.
העונה השנייה תקפוץ בקו הזמן ותבגר את דמותו של ביורן, שעד עתה היה מגולם על ידי נייתן אוטול הצעיר, והוא לא ראה את אביו במשך זמן ממושך.
בזמן זה, לגרטה נישאה מחדש ליארל רב השפעה, אב חורג שמספק חינוך נוקשה לביורן.
אל הבמאים רנק, דונלי וגירוטי הצטרפו בעונה זו ג'ף וולנו וקרי סקוגלנד.
המפיק והכותב מייקל הירסט הודיע על תוכניות עבור עונה רביעית לפני שהעונה השלישית עלתה לשידור.
העונה הרביעית החלה בשלבי הפקה באזור דבלין באפריל 2015.
השחקנים הפינים פטר פרנזן וג'ספר פקונן וכן השחקנית הקנדית דיאן דואן הצטרפו לצוות השחקנים בעונה רביעית.
פרנזן לוהק לתפקיד האראלד הראשון, מלך נורווגיה, יריב פוטנציאלי לרגנאר.
פקונן לוהק לתפקיד הלפדאן השחור, אחיו של האראלד.
דואן מגלמת את יידו, דמות ממוצא סיני שיש לה תפקיד מפתח במחצית הראשונה של העונה.
באותו זמן בו נודע שהסדרה תחודש לעונה חמישית, נודע כי השחקן האירי ג'ונתן ריס מאיירס יצטרף לצוות השחקנים לעונה זו.
מתאבק לשעבר של ה-WWE, אדם קופלנד, לוהק לתפקיד הלוחם האכזר קטיל ביורנסון בעונה החמישית, שנבחר בידי פלוקי להוביל את המשלחת הוויקינגית לאיסלנד במטרה להקים שם התיישבות.
השחקן האירי דארן קייהיל לוהק לתפקיד אתלרד הראשון, מלך וסקס.
הסדרה עלתה לשידור ב-7 במרץ 2013 בערוץ ההיסטוריה בארצות הברית, כאשר פרקי הסדרה זמינים לצפייה גם באתר האינטרנט של הערוץ ובערוץ ההיסטוריה בקנדה.
בבריטניה הסדרה עלתה לשידור ב-24 במאי 2013, שם היא זמינה לצפייה בשירות VOD באתר האינטרנט של אמזון.
באוסטרליה הסדרה עלתה לשידור ב-8 באוגוסט 2013 בערוץ SBS One.
בישראל הסדרה עלתה לשידור ב-8 ביולי 2013 בערוץ yes Oh בלוויין.
לאחר סיום העונה השישית בדצמבר 2020 נודע שהחלה הפקה של סדרה-בת בשם: "ויקינגים: ולהאלה", בו יככבו שחקנים חדשים והעלילה תחול 100 שנים לאחר אירועי הסדרה.
יוצר הסדרה, מייקל פיסט ישמש בה כמפיק על.
הסדרה קיבלה ביקורות חיוביות ממבקרים לאחר שידורו של הפרק הראשון, עם ממוצע משוקלל של 71% באתר Metacritic.
אלן ספינוול מאתר HitFix שיבח את ליהוק הסדרה, בעיקר את פימל כרגנאר.
הוא ציין כי הסדרה אינה מורכבת וכי היא מתבססת על גורם המשיכה לאותה תקופת זמן ולאותן דמויות אשר מניעות את העלילה.
ננסי דיוולף סמית מוול סטריט ג'ורנל ציינה במאמרה את התפאורה והתלבושות הטבעיות והאותנטיות, והעריכה את העובדה שלא כמו "ספרטקוס", הסדרה איננה חגיגת אלימות וסקס אלא "חקר של התעוררות תרבותית, רגשית ואינטלקטואלית של האישיות, הסיבולת והכוח".
האנק סטובר מוושינגטון פוסט מצא ש"סדרת הדרמה החדשה ורבת התעוזה מספקת את מרחץ הדמים המצופה ממנה", אך גם סיגלה לעצמה כישורים המצופים מסדרת דרמה בטלוויזיה בכבלים, עם שימת דגש על משחק, כתיבה ותחושת אפיות המאפיינת סדרות כדוגמת "רומא", "ילדי האנרכיה" ו"משחקי הכס".
לבסוף, הוא הציע כי הדרך בה הסדרה מציגה את הגאווה והאצילות שבשבט הוויקינגים פורעי החוק משקפת "עיבוד נוסף לטוני סופרנו".
ניל גנצלינגר מהניו יורק טיימס שיבח את עבודת הצילום עוצרת הנשימה ואת ביצועי השחקנים, בעיקר פימל, ובידל את הסדרה ל"ספרטקוס" ול"משחקי הכס" במובנים של היעדר סצנות עירום.
ג'יימס פוניווזיק מטיים מגזין ציין שלקונפליקט התקופתי הפשוט לכאורה המוצג בסדרה אין את השאפתנות הנרטיבית של "משחקי הכס" או את הדקויות הפוליטיות של "רומא", כמו גם כישוריה בשורות הדיאלוגים, אך היא מחזיקה מעמד בהשוואה ל"צהובונים היסטוריים" כדוגמת "שושלת טיודור" ו"הבורג'ס".
הוא סיכם באומרו שקשת העלילה מדברת יותר על כוחות היסטוריים מאשר על דמויות מורכבות מדי.
קלארק קוליס מאנטרטיינמנט ויקלי העריך את הופעת השחקנים אך טען שהסדרה "מעט מבולגנת" ללא התככים של "שושלת טיודור" ו"משחקי הכס".
בריאן לורי מהמגזין וראייטי ביקר את הסדרה כ"חגיגה קלישאתית בלתי מתפשרת" וכ"גרסה מעודנת של משחקי הכס" אך טוען שהסדרה השיגה רמה מסוימת של מומנטום שהופכת את הכל להסחת דעת קלה".
דייוויד ויגן מהעיתון סן פרנסיסקו כרוניקל התאכזב מ"קצבה הקפוא" של הסדרה ומחוסר ה"אקשן" שלה כמו כן גם מ"כיוונה הרופס ותסריט מעיק" בעוד הוא מעריך את הופעת השחקנים והדמויות.
העונה השנייה של הסדרה קיבלה ציון משוקלל של 77% באתר Metacritic ו-92% באתר Rotten Tomatoes בהתבסס על 12 ביקורות.
חלק ממבקרי הטלוויזיה ציינו כי ישנם מספר אי דיוקים היסטוריים בתיאורי החברה הוויקינגית.
לארס ווקר מהמגזין The American Spectator מתח ביקורת על הצגתן של ממשלות העידן הוויקינגי כאוטוקרטיה ולא דמוקרטיה כפי שהיו למעשה.
ג'ואל רוברט תומפסון מתח ביקורת על הצגתם של העמים הנורדים כבורים ולא מודעים לכאורה לקיומם של האיים הבריטים, והשימוש בעונש מוות במקום נידוי במקרים של פשעים חמורים.
ההיסטוריון מונטי דובסון מאוניברסיטת מרכז מישיגן מתח ביקורת על הצגת בגדיהם של הוויקינגים בסדרה אך עם זאת ציין שסדרות כמו הוויקינגים עדיין יכולות לשמש ככלי לימוד ומקור להוראת הנושא.
העיתון הנורווגי אפטנפוסטן טען שהסדרה מציגה באופן שגוי את המקדש באופסלה ככנסייה בהרים ואילו במציאות המקדש באופסלה היה ממוקם באזור מישורי באופלנד ואילו כנסיות אלו היו לסימן היכר לאדריכלות נוצרית מאוחרת יותר בסקנדינביה.
בעניין הדיוק ההיסטורי, אמר יוצר הסדרה מייקל הירסט כי היה חייב לעבוד על הסדרה בצורה חופשית, כיוון שאף אחד לא יודע בוודאות מה קרה בימי הביניים וכי "אנו רוצים שאנשים יצפו בסדרה.
תיאור היסטורי של הוויקינגים יגיע למאות אם לא אלפי אנשים.
כאן אנו חייבים להגיע למיליונים".
ויקינגים שואבים השראה מהסאגות של הוויקינג רגנאר לות'ברוק, אחד הגיבורים הנורדים האגדיים הידועים ביותר.
הנרטיב ההיסטורי הרחב מבוסס על אירועים אמיתיים, כאשר חלק מהדמויות הראשיות מייצגות דמויות אמיתיות מההיסטוריה או מהאגדה.
ויקיפדיה (שם מלא: 274301 ויקיפדיה; באנגלית: 274301 Wikipedia) הוא שמו של אסטרואיד בחגורת האסטרואידים שהתגלה ב-25 באוגוסט 2008 במצפה הכוכבים אנדרושיבקה שבאוקראינה.
השם "ויקיפדיה" ניתן לאסטרואיד בינואר 2013, כמחווה לאנציקלופדיית האינטרנט הרב-לשונית ויקיפדיה.
האסטרואיד התגלה על ידי אסטרונומים ממצפה הכוכבים אנדרושיבקה.
מצפה זה אחראי לגילויים של 101 אסטרואידים בין השנים 2003–2010, מתוך למעלה מ-483,000 אסטרואידים שהתגלו, נכון לתחילת 2017, והוא מצפה הכוכבים הפרטי היחיד ברחבי אוקראינה.
האסטרואיד "ויקיפדיה" נצפה לראשונה על ידי צוות אנדרושיבקה ב-25 באוגוסט 2008 בשעה 22:46, שעון אוקראינה.
בלילה שלאחריו האסטרואיד נצפה שוב באותו מצפה ואז קיבל את שמו הקודם "2008 QH24".
לאחר מכן הוכח שאסטרואיד זה והאסטרואידים "2007 FK34 ו-"1997 RO4", שזוהו בהזדמנויות קודמות על ידי צופים שונים - הם, למעשה, אותו אסטרואיד.
השם הוצע על ידי אחד מחברי הוועד המנהל של "ויקימדיה אוקראינה", וההצעה הוגשה ל"ועדה לנומנקלטורה של גופים קטנים" באיגוד האסטרונומי הבינלאומי על ידי בעל מצפה הכוכבים.
ההחלטה של הוועדה להעניק את השם "ויקיפדיה" לאסטרואיד פורסמה ב-27 בינואר 2013 בכתב העת המדעי "Minor Planet Circular" היוצא לאור על ידי המרכז לכוכבים מינוריים של האיגוד האסטרונומי הבינלאומי.
ויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי היא הגרסה של ויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי (השפה החמישית המדוברת באיי הפיליפינים), שהושקה ב-25 בספטמבר 2005. נכון ל- ב ישנם בו ערכים.
מדובר בוויקיפדיה "חריגה" בגודלה, שכן מספר דוברי השפה כשפת אם עומד רק על כ-2.6 מיליון איש.
מיזם זה של ויקיפדיה החל את דרכו ב-25 בספטמבר 2005, ובראשו עמד הארווי פיג'י מהעיר טקלובן.
לאתר היה בתחילה מספר זעום ביותר של תורמים, עד לאפריל 2009 תרמו בממוצע לאתר כעשרה גולשים בחודש.
מפגש הוויקיפדים הראשון של האתר אירע בינואר 2013 בטקלובן.
בתחילת שנת 2011, האתר משך תשומת לב שכן כמות הערכים בו הייתה כפולה לעומת ויקיפדיה בשפת הטאגאלוג, בה שולטים כ-22 מיליון פיליפינים כשפת אם.
הפער נבע מכך שוויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי נעזרה בבוטים (ביניהם הבוט Lsjbot) ליצירת מספר רב של ערכים, ומיעוט מן הערכים נכתבו על ידי אנשים דוברי השפה.
באמצע שנת 2014, ויקיפדיה זו חצתה את רף מיליון הערכים, אך מדד העומק שלה (היחס בין מספר העריכות למספר הערכים המהווה מדד גס לאיכות) עמד על פחות מ-3.
לפי המידע המצוי בקרן ויקימדיה, נכון לדצמבר 2023, באתר 2,870,868 דפים (כולל דפי משתמש, דפי עזרה ועוד), 81 משתמשים פעילים ומספר עריכות כולל של 7,596,401. נכון לדצמבר 2023 מדד העומק של ויקיפדיה זו עומד על 4.25, לעומת מדד של 153.76 בוויקיפדיה בשפת טאגאלוג.
עם זאת, גם לוויקיפדיות גדולות אחרות שעברו את רף מיליון הערכים יש מדד עומק נמוך מאוד, דוגמת ויקיפדיה ההולנדית (עם כ-2.15 מיליון ערכים), המחזיקה במדד עומק של 18.8, וויקיפדיה השוודית (בעלת 2.6 מיליון ערכים בקירוב) - מדד עומק של 17.34 בלבד.
לפי נתוני ויקיפדיה, במהלך חודש יולי 2014 היו באתר מעל 4 מיליון בקשות לדפים, כאשר אחוז לא ידוע מהבקשות נעשה על ידי בוטים וזחלני רשת.
24 באוגוסט 2010 - נכתב הערך ה-100,000 - מעיין, ויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי הופכת לוויקיפדיה ה-35 בגודלה בזמנו.
ויקיפדיה האוקראינית היא הגרסה בשפה האוקראינית של מיזם ויקיפדיה.
הערך הראשון נכתב בה ב-30 בינואר 2004. נכון ל- ב ישנם בו ערכים ו- משתמשים פעילים.
מדד העומק המשמש מדד גס לאיכות הערכים (חלוקה של מספר העריכות באתר במספר הערכים), מראה שאיכות הערכים באתר יחסית נמוכה ועומד על 56.44 בלבד.
לצורך השוואה, מדד העומק של ויקיפדיה האנגלית עומד על 1214.95, ושל ויקיפדיה העברית 267.86 (נכון לדצמבר 2023).
בוויקיפדיה האוקראינית קיים תחום שזכה לסיקור נרחב - תחום הכרייה, וזאת הודות לתורם אחד, וולודימיר בילטסקי , פרופסור באוניברסיטה הלאומית הטכנית של דונצק.
בהתבסס על אנציקלופדיה שכתב, "אנציקלופדיית הכרייה", בילטסקי תרם מעל 10,000 ערכים לוויקיפדיה האוקראינית בתחום זה.
בנוסף, בשנת 2013, המוסד להיסטוריה של אוקראינה היושב באקדמיה הלאומית למדעים, התיר לוויקיפדיה האוקראינית להשתמש במידע שפרסם באתרו.
ה"אקדמיה הגבוהה למדעים וליערנות" התירה אף היא לוויקיפדיה זו לעשות שימוש במקורות המידע שבאתר האינטרנט שלה.
התורמים לאתר בלטו בפרויקט "ויקיפדיה אוהבת אתרים", תחרות צילום שנתית בינלאומית המתמקדת באתרים תרבותיים והיסטוריים.
בשנת 2012, הוויקיפדים האוקראיניים דורגו במקום הרביעי מתוך 36 מדינות שהשתתפו בפרויקט, עקב כמות התמונות הגדולה שצילמו.
כמות נכבדת של ערכים בוויקיפדיה האוקראינית קשורים להיסטוריה ולהתפתחות של השפה האוקראינית.
ממחקר שנערך באוגוסט 2012, נמצא שהאתר מכיל מעל 8,000 ערכים המכילים את הביטוי "השפה האוקראינית" ומעל 1,400 ערכים המכילים את הביטוי "היסטוריה של השפה האוקראינית".
הערכים העוסקים בשפה זו כוללים ערכים על מהדורות התנ"ך הראשונות שהודפסו באוקראינית, ספרי דקדוק, שינויים שהתחוללו בפונטיקה, קליגרפיה אוקראינית, ההיסטוריה של השפה האוקראינית בימי השלטון הסובייטי, וביניהם ניסיון הממשלה הרוסית להכחיד ולאסור את השימוש בשפה.
בסוף שנת 2012, ויקיפדיה האוקראינית כללה מעל 1,500 ערכים הקשורים להיסטוריה האוקראינית.
נכון ליוני 2012, ויקיפדיה זו הכילה 52 ערכים שעסקו באסטרונומים אוקראינים ואסטרונומו-גיאודזים.
ערכים אלה לוקטו ופורסמו בספר.
ב-21 בינואר 2014, קהילת ויקיפדיה האוקראינית חסמה את הגישה לאתר בין ארבע לארבע וחצי אחר הצהריים.
ההשבתה ננקטה כצעד מחאה כנגד "חוקים דיקטטוריים באוקראינה", שהגבילו את חופש הדיבור ופגעו במיזם לטענת המוחים.
ב-1 באוקטובר 2005, ויקיפדיה האוקראינית חצתה את הרף של 20,000 ערכים.
בשנת 2012, כאשר נחצה הרף של 400,000 ערכים והמיזם הכיל מעל 100 מיליון מילים, ויקיפדיה האוקראינית עקפה את האנציקלופדיה האוקראינית המודפסת הגדולה ביותר דאז - "האנציקלופדיה האוקראינית הסובייטית".
ויקיפדיה בסבואנו היא המהדורה של ויקיפדיה, מיזם אנציקלופדיית האינטרנט החופשית, בשפת סבואנו.
לשפה זו, השפה השנייה המדוברת בפיליפינים, כ־21 מיליון דוברים ברמת שפת אם.
נכון ל־ ב ישנם בוויקיפדיה זו ערכים.
והיא מדורגת במקום השני בעולם מבחינת כמות הערכים בה.
אולם 99% מהערכים נוצרו אוטומטית על ידי בוטים, בעיקר הבוט Lsjbot, תוכנה אוטומטית שיוצרת ערכים על בעלי חיים על פי תבנית קבועה ותוך הסתמכות על מאגרי נתונים, שראשיתה ועיקר פעילותה בויקיפדיה השוודית.
לכן, רוב הערכים בה קצרים מאוד, ומדד העומק המשמש מדד גס לאיכות הערכים (חלוקה של מספר העריכות באתר במספר הערכים) של הוויקיפדיה בסבואנו עומד על 2 (נכון ליולי 2019), וזאת לעומת מדד עומק של כ-259 עבור ויקיפדיה העברית באותה התקופה, ומדד עומק של כ-964 עבור ויקיפדיה האנגלית.
מדד העומק של ויקיפדיה בטגלוג (שפה פיליפינית נוספת) גדול בערך פי 19 לעומת מדד העומק של הוויקיפדיה בסבואנו.
בנוסף, מרבית הערכים בוויקיפדיה זו תורגמו מוויקיפדיה האנגלית.
ויקיפדיה בסבואנו החלה את דרכה ב-22 ביוני 2005. נכון לשנת 2011, הייתה זו הוויקיפדיה הגדולה ביותר עבור שפה שמקורה בפיליפינים, ורק לאחריה ויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי וויקיפדיה בטגלוג.
באתר מספר גבוה של מפעילי מערכת יחסית למשתמשים רגילים (4.76 אחוזים).
ויקינטאס סליבקה (בליטאית: Vykintas Slivka; נולד ב-29 באפריל 1995 בפוניבז' שבליטא) הוא כדורגלן ליטאי המשחק בעמדת הקשר בקבוצת לאמיה היוונית ובנבחרת ליטא.
סליבקה נולד בפוניבז' שבליטא, והחל לשחק במחלקת הנוער של אקרנאס המקומית.
בשנת 2013 עבר למחלקת הנוער של יובנטוס מהסרייה א'.
בחודש ספטמבר 2014 הושאל סליבקה למודנה מהסרייה ב' לחצי עונה, אך לא ערך הופעה במדיה.
בחודש פברואר 2015 הושאל סליבקה לגוריצה מליגת העל הסלובנית לחצי עונה.
ב-4 במרץ ערך סליבקה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כששיחק 90 דקות בהפסד 2-1 לקופר במסגרת המחזור ה-21 בליגה.
ב-25 באפריל הבקיע סליבקה את שער הבכורה שלו במועדון, שער בדקה התשיעית בניצחון 3-0 על קרקה במסגרת המחזור ה-29 בליגה.
בסך הכל ערך סליבקה 12 הופעות ליגה במועדון, בהן הבקיע שער אחד.
בשלהי חודש אוגוסט 2015 הושאל סליבקה לדן בוס מליגת המשנה ההולנדית לשתי עונות.
ב-20 בספטמבר ערך סליבקה את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בדקה ה-65 בניצחון 1-0 על אכילס 29 במסגרת המחזור השביעי בליגה.
ב-19 בפברואר 2016 הבקיע סליבקה את שער הבכורה שלו במועדון, שער בדקה ה-34 בניצחון 3-1 על מועדון הכדורגל איינדהובן במסגרת המחזור ה-27 בליגה.
בעונתו הראשונה במועדון ערך סליבקה 28 הופעות ליגה, בהן הבקיע שני שערים.
ב-13 באוגוסט 2020, סליבקה חתם באפולון סמירני מליגת העל היוונית.
ב-5 ביוני 2015 ערך סליבקה את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ליטא, כשנכנס כמחליף בדקה ה-58 בהפסד 4-0 לנבחרת הונגריה במשחק ידידות.
ב-4 בספטמבר 2016 הבקיע סליבקה את שער הבכורה שלו בנבחרת, שער בדקה ה-34 בתיקו 2-2 נגד נבחרת סלובניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018.
ויקיפדיה בהינדי (בהינדי: हिन्दी विकिपीडिया) היא המהדורה בשפת ההינדי של מיזם ויקיפדיה.
11 ביולי 2003 - הקמת ויקיפדיה בהינדי.
25 בינואר 2005 - מספר הערכים באנציקלופדיה מגיע ל-1,000.
11 ביולי 2008 - חמש שנים מאז השקת ויקיפדיה בהינדי.
8 בספטמבר 2009 - ויקיפדיה בהינדי הופכת לוויקיפדיה הגדולה ביותר באחת משפות הודו.
14 בספטמבר 2009 - מספר הערכים בוויקיפדיה בהינדי מגיע ל-50,00.
30 באוגוסט 2011 - מספר הערכים בוויקיפדיה בהינדי מגיע ל-100,000.
ויקיפדיה האינדונזית היא המהדורה של ויקיפדיה בשפה האינדונזית.
ויקיפדיה האינדונזית היא בעלת הצמיחה החמישית במהירותה באסיה, לאחר ויקיפדיה היפנית, הסינית, הקוריאנית והטורקית.
הערך הראשון בוויקיפדיה האינדונזית נכתב ב-30 במאי 2003, אך העמוד הראשי שלה נוצר חצי שנה מאוחר יותר, ב-29 בנובמבר 2003.
נכון ל- ב ישנם בו ערכים ו- משתמשים פעילים.
עורך פעיל מוגדר כמי שביצע חמש עריכות לפחות בחודש זה.
אף על פי שהשפה האינדונזית דומה לשפה המלאית ויקיפדיה האינדונזית נותרה נפרדת מוויקיפדיה המלאית.
ב-2009 כתב יאן צ'י כי "מאחר שקבוצות אתניות אלו משתייכות לגבולות לאומיים, לא צפוי מיזוג".
אינדונזית היא צורה סטנדרטית חצי-מלאכותית של השפה המלאית, שפה ממשפחת השפות האוסטרונזיות.
האינדונזית הפכה לשפה רשמית עם עצמאות אינדונזיה בשנת 1945. על אף שהיא השפה הרשמית במדינה, היא מדוברת על ידי 7% (30 מיליון איש) בלבד מאוכלוסיית אינדונזיה כשפת אם ועל ידי 240 מיליון בני אדם שלא ברמת שפת אם.
ב-2004 פרסם מגזין "טמפו" כי ויקיפדיה האינדונזית מורחבת על ידי אינדונזים החיים מחוץ לאינדונזיה.
המאמר תרם לפופולריזציה של ויקיפדיה, ומאז מספר התורמים בוויקיפדיה האינדונזית צומח בצורה יוצאת דופן.
בפברואר 2009, ויקיפדיה האינדונזית הגיעה ל-100,000 ערכים.
באותה שנה היו בוויקיפדיה האינדונזית 50 תורמים פעילים בלבד.
במרץ 2007 אוניברסיטת בינה נוסנטרה הזמינה את ויקיפדיה האינדונזית לקיום הסמינר הראשון של ויקיפדיה בקמפוס בג'קרטה.
בחודש נובמבר 2007 החליטה ממשלת אינדונזיה, באמצעות מחלקת התקשורת והמידע שלה, על הקמת סדנה שנתית לוויקיפדיה האינדונזית בנושא כתיבת מאמרים בוויקיפדיה.
איוון לנין, אחד מהדוברים שרואיינו, ציין כי מספר התורמים לוויקיפדיה האינדונזית עלה, והמאמרים החלו להיות מגוונים יותר.
ויקיפדיה הוא פזמון שנכתב על ידי הזמר חנן בן ארי והזמרת קרן פלס, והולחן ובוצע על ידיו.
הסינגל הגיע למקום השני במצעד העברי השנתי לשנת תשע"ז (2017) בגלגלצ בשיתוף אתר וואלה, למקום השלישי בתחנת כאן גימל וזכה בפרס אקו"ם לשיר השנה לשנת 2018.
השיר יצא כסינגל ב-28 במאי 2017 לאחר שבן ארי הוציא את אלבומו הראשון איזון וזכה להצלחה רבה.
פרסומים בתקשורת הרבו להזכיר את הרקע ממנו הגיע, כזמר דתי שגדל בקרני שומרון.
מילות השיר הן מחאה כנגד סטריאוטיפים ודעות קדומות הקיימות בציבור הישראלי כלפי קבוצות באוכלוסייה וכלפי חנן בן ארי עצמו.
בהמשך השיר יוצא הזמר גם כנגד הסתה וסגידה לרייטינג.
את השיר מסיים בן ארי בתקוותו שעוד יבוא יום שבו לא יכלאוהו בשום כלוב, ובהכללה, שדעות קדומות יפסיקו להיות חלק מהדינמיקה החברתית הישראלית.
השיר הגיע ליותר מ-15 מיליון צפיות באתר יוטיוב נכון לינואר 2025. הוא הגיע למקום השני במצעד השירים העברי של גלגלצ ווואלה!
בשנת 2017-תשע"ז, ולמקום השלישי במצעד השנתי של כאן ג' באותה השנה.
שי המבר ביצעה קאבר לשיר בעונה השמינית של תוכנית המציאות "הכוכב הבא", והחזירה את השיר למיינסטרים.
השיר הופיע בפסקול הפרק הראשון של הסדרה בני מצווה של כאן חינוכית שיצא לאור בנובמבר 2023.
בן ארי ספג ביקורת בציבור הדתי על אמירתו בשיר "אני לא נציג של אלוהים".
עוד ביקורת ספג השיר על חוסר אמירה חזקה באף נושא מתוך רצון שלא לפגוע בקבוצות שונות באוכלוסייה והימנעות מהאמת, בעיקר מבחינה דתית.
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי דירג את השיר בשלושה כוכבים וכינה אותו "מלודרמה מפוקפקת" ו"טקסט פופוליסטי צולע".
חוקר המוזיקה דודי פטימר הגדיר את השיר "פאר היצירה באלבום", וכתב כי הוא שיר מבריק המתמצת את הישראליות.
ויקיפדיה בשפת מלאיאלאם (במלאיאלאם: മലയാളം വിക്കിപീഡിയ) היא אנציקלופדיה אינטרנטית חופשית בשפה המלאיאלאם (אחת מהשפות הרשמיות בהודו), שהושקה ב-21 בדצמבר 2002. מיזם זה הוא הוויקיפדיה הגדולה ביותר מבין ויקיפדיות אחרות בשפות דרום-מזרח אסיאתיות.
ויקיפדיה בשפת מלאיאלאם קיימת באתר wikipedia.org מ-21 בדצמבר 2002. כמעט כל המשתמשים בראשית דרכה לא היו תושבי מלאיאלם.
גדילתה של ויקיפדיה זו באותה התקופה הוגבלה קשות עקב תקלות דפדפן, מערכת הפעלה, יוניקוד ועוד.
לקראת אמצע שנת 2004, כלי קלט ויוניקוד נעשו פופולריים.
תופעת הבלוגים התפשטה בקרב דוברי מלאיאלם.
ויקיפדים החלו להשתמש בכלים אלו והגיעו ל-100 ערכים בדצמבר 2004. יותר משתמשים הצטרפו לקראת אמצע שנת 2005 ובספטמבר של אותה השנה מונה מפעיל המערכת הראשון של ויקיפדיה זו.
הוא הפך להיות הביורוקרט הראשון של הוויקיפדיה הזו כחודש לאחר מכן, והוויקיפדיה הפכה לעצמאית מבחינה ניהולית.
בשנת 2006 מספר משתמשים הצטרפו לאתר, עקב התפשטות השימוש בשפת מלאיאלאם במחשבים.
האתר זכה לראשונה לחשיפה תקשורתית משמעותית ב-2 בספטמבר 2007, כאשר העיתון היומי המלאיאלמי Mathrubhumi (במלאיאלם: മാതൃഭൂമി) סיקר באופן נרחב את פרויקט ויקיפדיה במלאיאלם במוסף יום שני שלו.
חשיפה זו יצרה התעניינות ציבורית נרחבת במיזם ויקיפדיה ומספר גדול של משתמשים הצטרף לפרויקט והחל לתרום לאתר.
למרות שמספר הערכים גדל, עדיין טיפול רב הושקע כדי לשמור על איכות הערכים.
מדד העומק לדף של ויקיפדיה זו נשאר גבוה עם 232 לעומת 253 בוויקיפדיה העברית ו-1006 בוויקיפדיה האנגלית (נכון ל-15 בנובמבר 2017).
כאשר הוויקיפדיה עברה את 10,000 הערכים ב-1 ביוני 2009, מספר עיתונים מודפסים ואינטרנטיים סיקרו את הסיפור.
גרסת הטלפון הנייד של ויקיפדיה במלאילאם יצאה בפברואר 2010
ויקיפדיה האזרית (באזרית: Azərbaycanca Vikipediya) היא ויקיפדיה בשפה האזרית (בממשק העריכה ובעמוד הראשי היו כתוביות באזרית דרומית), היא הושקה בינואר 2002. נכון ל-17 בנובמבר 2017, יש בה 128,456 ערכים (מקום 52 בגודלה), 140,589 משתמשים רשומים (שמתוכם 696 משתמשים פעילים),15 מפעילי מערכת ו-19,492 קבצים.
בשנתיים הראשונות מהיווצרותה היא הגיעה ל-3000 ערכים.
עד שנת 2015, בשונה מרוב הויקיפדיות, הכותבים ויקיפדיה האזרית נעזרו בשני אלפביתים: אלפבית לטיני ואלפבית ערבי.
זה מכיוון שאזרים החיים באזרבייג'ן משתמשים באלפבית הלטיני ולעומתם אזרים הגרים באיראן משתמשים באלפבית הערבי.
בוויקיפדיה האזרית מעל 50 פורטלים נכון לנובמבר 2017, מתוכם 27 פורטלים על מדינות.
ויקיפדיה זו גודלת כל הזמן במספר הערכים, אך בשלב כלשהו ב-2015 מספר הערכים החל לרדת, בעקבות מחיקתם של ערכים באלפבית ערבי, עד שירד חזרה לפחות מ-100,000.
קיימת גם ויקיפדיה בשפה אזרית דרומית ובה 48,816 (נכון לנובמבר 2017).
2 ביוני 2002 - נוצר המדור הראשון בוויקיפדיה האזרית.
הערך ה-75,000 הוא באלפבית ערבי (صفیخانلو).
7 באוגוסט 2011 - נכתב הערך ה-80,000 בוויקיפדיה האזרית, והערך ה-10,000 בוויקיפדיה הזו שהוא באזרית דרומית.
10 במרץ 2014 - נערך פורום הויקיפדים האזרים הלאומי הראשון בבירת אזרבייג'ן, באקו, במטרה לדון על המשך הפיתוח של ויקיפדיה האזרית.
14 באפריל 2015 - 95,873 ערכים (מחיקה סופית של כל הערכים באלפבית הערבי).
22 ביולי 2015 - הושקה ויקיפדיה חדשה באזרית דרומית, הנכתבת באלפבית ערבי.
בשנת 2010, פורסמו ספרים של ויקיפדיה האזרית על ידי הפרופסור ראסים אליגולייב והמדענית הבכירה אירדה אלאקברובה.
הספר נערך על ידי אלווסט אלייב.
ויקיפדיה האוזבקית (באוזבקית: Oʻzbekcha Vikipediya) היא הגרסה בשפה האוזבקית של ויקיפדיה, האנציקלופדיה החופשית.
היא הושקה בדצמבר 2003. ערכים בשפה האוזבקית נכתבים באלפבית הלטיני.
באוגוסט 2012, נוסף לממשק ממיר מכתב לטיני לכתב קרילי, כדי לאפשר למשתמשים לצפות בערכים בשני סוגי הכתב.
ויקיפדיה האוזבקית חסומה באוזבקיסטן נכון לרגע זה.
הסיבות לחסימתה לא נחשפו, אך יש המאמינים שהאנציקלופדיה נחסמה על ידי הממשלה האוזבקית בגלל תוכנם של ערכים המבקרים את פעולותיה.
החסימה לא קשה לעקיפה: נכון לכרגע, ניתן לגשת לערכים בוויקיפדיה האוזבקית דרך חיבור HTTPS.
על אף שבאוזבקיסטן יש כמעט 9 מיליון אנשים משתמשים באינטרנט, ישנם רק 94 עורכים פעילים בוויקיפדיה האוזבקית (נכון לנובמבר 2017) והערכים בה דלים במקורות.
למרות זאת, מתחילת 2012, מספר המשתמשים הפעילים ומספר הערכים האיכותיים עלו בצורה משמעותית.
לאחרונה נרשמה גם עלייה במספר הביקורים באנציקלופדיה.
בתחילת 2013, ויקיפדיה האוזבקית דורגה במקום הראשון מבין גרסאות אחרות של ויקיפדיה בשפות שונות, מבחינת הצמיחה השנתית בכמות הצפיות לדף.
נכון ל-29 בנובמבר 2017, בוויקיפדיה האוזבקית 129,104 ערכים.
ויקיפדיה האוזבקית הושקה בדצמבר 2003. העריכה הראשונה שנעשתה הייתה בעמוד הראשי של האנציקלופדיה ב-21 בדצמבר 2003. במשך 2004, ויקיפדיה האוזבקית נשארה לא פעילה.
בניגוד לכך, בשנת 2005, האנציקלופדיה החלה לגדול באופן הדרגתי.
מתישהו בין סוף ספטמבר לתחילת אוקטובר בשנת 2011, ויקיפדיה האוזבקית נחסמה באוזבקיסטן.
למרות החסימה, האנציקלופדיה החלה לגדול בצורה מהירה ב-2012. במהלך אותה השנה, התווסף לאתר בוט שיצר מספר רב של ערכים.
בשנת 2013, התווסף בוט נוסף שהוסיף את כל הערכים באנציקלופדיה הלאומית של אוזבקיסטן לוויקיפדיה האוזבקית.
אתר מראה לוויקיפדיה האוזבקית נוצר בשנת 2008 בכתובת wiki.zn.uz.
הוא נוצר כדי להקל על התנועה הבינלאומית של משתמשי האינטרנט באוזבקיסטן.
למרות זאת, קישור אתר המראה הפסיק את פעילותו ביוני 2012.
בשנת 2007, הוויקיכנס (באוזבקית: Vikimajlis) הראשון של עורכי ויקיפדיה האוזבקית אורגן והתרחש באוניברסיטת טשקנט לטכנולוגיית מידע.
בין המשתתפים היו גם כאלה שעדיין לא ערכו בוויקיפדיה.
בשנת 2008, תחרות ויקיקיץ (באוזבקית: VikiYoz; ל-yoz באוזבקית שני פירושים: "קיץ" ו-"לכתוב") אורגנה בעזרת תמיכה כלכלית של אוזיפוקום, סוכנות של ועדת המדינה בענייני תקשורת, מידע וטכנולוגיית הטלקומוניקציה של אוזבקיסטן.
המטרה העיקרית של התחרות היא לתרום להרחבתה ופיתוחה של ויקיפדיה האוזבקית.
אך למרות זאת, מעט אנשים הראו התעניינות בתחרות הוויקיקיץ והתחרות לא זכתה להצלחה גדולה.
בפברואר 2014, שירות רדיו אירופה החופשית באוזבקיסטן, המוכר באזור בשם 'Ozodlik radiosi', השיק את פרויקט OzodWiki כדי לתרום לפיתוחה של ויקיפדיה האוזבקית.