tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
סיבוכיות זמן ריצה של מיון מיזוג היא , וסיבוכיות הזיכרון היא .
סיבוכיות זמן ריצה של מיון מיזוג נחשבת ליעילה ביותר בקרב אלגוריתמים מבוססי השוואות.
האלגוריתם הומצא על ידי ג'ון פון נוימן בשנת 1945. אלגוריתם זה מתבסס על אלגוריתם הפרד ומשול: שמחלק את הבעיה לשתי תת-בעיות קטנות יותר.
את מיון המערך הוא מחלק למיון חציו הראשון של המערך ומיון חציו השני, פותר כל אחד מהם באמצעות קריאה רקורסיבית (הפרד).
בתום פתרון תתי-הבעיות, ממזג האלגוריתם את שני חצאי המערך, הממוינים כעת, למערך ממוין גדול המכיל את כל איבריהם (משול) וזהו בדיוק פתרון הבעיה הראשונית.
ברמה העקרונית, עובד מיון-מיזוג בצורה הבאה:
אם n=1 (המערך של איבר אחד ממילא ממוין (באופן ריק)) חזור
מיין-מזג את n/2 האיברים הראשונים
מיין-מזג את n/2 האיברים האחרונים
מזג את 2 תוצאות המיון
בפסאודו קוד, המזכיר את שפת C, יראה האלגוריתם כך:
מיזוג שני מערכים ממוינים הוא מטלה פשוטה.
טיפלנו באיבר זה ולכן נסתכל על האיבר הבא באותו מערך, נמשיך להסתכל על האיבר הראשון במערך השני משום שבו עוד לא טיפלנו.
כעת שוב אנו מסתכלים על שני האיברים הקטנים ביותר שקיימים ולכן הקטן מביניהם יהיה האיבר השני במערך החדש.
נמשיך כך עד שנסיים את כל איבריו של מערך מסוים ואז נכניס ברצף את כל איברי המערך השני (הם כבר ממוינים כי המערך ממוין).
בשפה מקצועית יותר נאמר שאנו מצביעים על האיבר הראשון בכל מערך ואז מכניסים למערך החדש את האיבר הקטן יותר.
אנו מקדמים את המצביע שהצביע על האיבר המוכנס באחד וחוזרים על התהליך.
כאשר הגיע אחד המצביעים לסוף המערך, נכניס את יתר איברי המערך השני למערך החדש.
מכיוון שעברנו על כל אחד מאיברי המערכים בדיוק פעם אחת וסה"כ קיימים איברים, סיבוכיות המיזוג .
בפסאודו קוד יראה המיזוג כך:
האיברים הראשונים הם 1 ו-3. 1 קטן מ-3 ולכן נכניס את 1.
כעת האיברים הראשונים הם 2 (1 הוכנס) ו-3 (לא טיפלנו בו עדיין).
כעת האיברים הראשונים הם 4 ו-3. 3 קטן מ-4 ולכן נכניס את 3.
כעת האיברים הראשונים הם 4 ו-7. 4 קטן מ-7 ולכן נכניס את 4.
כעת האיברים הראשונים הם 8 ו-7. 7 קטן מ-8 ולכן נכניס את 7.
קבוצת המספרים השנייה ריקה וכעת נכניס את יתר קבוצת המספרים הראשונה: 8,9,10,11.
התקבל המערך 1,2,3,4,7,8,9,10,11. אלו איברי קבוצת המספרים המקורית ממוינים בסדר עולה.
דוגמה למימוש בשפת python 3
השרטוט הבא מדגים כיצד ממיין האלגוריתם מערך בגודל 7 המכיל את הערכים: 38,27,43,3,9,82,10.
פעולת ה"מיון" קוראת לפונקציה מחדש.
הפעולה היחידה המתרחשת בפועל היא פעולת המיזוג.
קל לחשב את סיבוכיות זמן הריצה של פעולה זו, בכל סיבוב של המיזוג מוכנס איבר אחד למערך, ומשום שקיימים איברים, מתבצעות פעולות.
כעת נותר לחשב כמה פעמים פעולה זו מתבצעת, ובכל פעם לבדוק כמה איברים משתתפים בפעולה.
ננסה לחשב תחילה את מספר הפעמים שמתבצעת פעולת המיזוג.
הפעולה מתבצעת בכל קריאה לפונקציה "מיון-מיזוג".
הקריאה הראשונה תמזג בין שני חצאי מערכים בגודל (סה"כ איברים, סיבוכיות זמן ריצה .
לפני-כן הקריאה הראשונה קוראת פעמיים למיון-מיזוג, פעם אחת עבור חצי המערך הראשון ופעם שנייה עבור חצי המערך השני.
בכל קריאה יתבצע מיזוג של שני חצאי מערכים בגודל , סה"כ מדובר ב-4 מערכים ולכן יש סה"כ איברים שיתמזגו ושוב סיבוכיות זמן הריצה הכוללת היא .
האלגוריתם ימשיך עד אשר כל המערכים יהיו בגודל 1 ואז נמזג אותם זוג-זוג, עדיין מדובר ב- איברים ולכן סיבוכיות זמן הריצה של כל פעולות המיזוג יחד היא .
נסתכל בכל פעם רק על חלק אחד של המערך המפוצל, נתחיל במערך הגדול ונשאר עם מערך בגודל ואז נמשיך להתבונן במערך בגודל וכן הלאה, עד אשר נגיע למערך בגודל 1. בכל שלב מתבצע מיזוג שזמן ריצתו , נותר רק לספור כמה שלבים כאלו יש.
בכל פעם נשלח למיון-מיזוג מערך שגודלו חצי מהמערך הקודם.
לאחר קריאה אחת יהיה גודל המערך , לאחר שתי קריאות יהיה גודלו וכן הלאה.
התהליך ייגמר כאשר גודל המערך הוא 1. אם התהליך כולו יימשך פעמים, יהיה גודל המערך .
כדי שגודל זה יהיה 1 נדרוש .
קבלנו שמתרחשות פעולות מיזוג שסיבוכיות זמן הריצה של כל אחת מהן היא .
סה"כ סיבוכיות זמן הריצה של האלגוריתם היא, אם כן, .
קיימת גם גרסה מקבילית של האלגוריתם המשתמשת ב מעבדים ופועלת בסיבוכיות של .
+מיון מהירמחלקהמיון (אלגוריתם)סיבוכיות ממוצעתסיבוכיות במקרה הגרוע
מיון מהיר הוא אלגוריתם מיון השוואתי אקראי מהיר במיוחד בסדרות איברים גדולות.
האלגוריתם פותח על ידי איש מדעי המחשב הבריטי טוני הואר ב-1959 ופורסם ב-1961. האלגוריתם עדיין נמצא בשימוש נפוץ למשימות מיון.
סיבוכיות הזמן הממוצעת של האלגוריתם היא פעולות (כמו, למשל, מיון מיזוג), אך במקרה הגרוע עלול האלגוריתם לדרוש פעולות (כמו, למשל, מיון בועות).
בפועל, אלגוריתם מיון מהיר נחשב לאלגוריתם המיון ההשוואתי היעיל ביותר הידוע, זאת מאחר שהסיכוי למקרה הגרוע הוא מאוד נמוך.
אלגוריתם מיון מהיר הוא אלגוריתם רקורסיבי הפועל בשיטת הפרד ומשול.
בהינתן סדרת איברים, בחר איבר מהסדרה באקראי (נקרא: pivot, או "איבר ציר").
סדר את כל האיברים כך שהאיברים הגדולים מאיבר הציר יופיעו אחרי האיברים הקטנים מאיבר הציר.
באופן רקורסיבי, הפעל את האלגוריתם על סדרת האיברים הגדולים יותר ועל סדרת האיברים הקטנים יותר.
תנאי העצירה של האלגוריתם הוא כאשר ישנו איבר אחד, ואז האלגוריתם מודיע כי הסדרה ממוינת.
מימוש האלגוריתם בפשטותו בפסאודו קוד נראה כדלקמן:
מימוש האלגוריתם בגרסתו החכמה יותר (מיון In Place, שבו העבודה מתבצעת על המערך המקורי) בפסאודו קוד נראה כדלקמן:
הפונקציה הראשית היא quicksort והיא קוראת לפונקציה שעושה את המיון באמת partition.
הפונקציה exchange היא פונקציית עזר בשביל הנוחות של המימוש בלבד.
יעילות האלגוריתם תלויה בבחירת איבר הציר.
אם - כתוצאה מ"מזל טוב" - איבר הציר הוא תמיד האיבר האמצעי בגודלו בסדרה, האלגוריתם לוקח .
אם, מאידך - כתוצאה מ"מזל רע" - איבר הציר הוא האיבר הקטן ביותר או האיבר הגדול ביותר, אזי האלגוריתם לוקח .
לכן, ישנה חשיבות רבה למציאת איבר הציר:
לעיתים משתמשים אלגוריתמים בפועל בשיטת "חציון משלושה" על מנת לבחור איבר שעשוי להיות "מתאים יותר" מאשר איבר שרירותי.
באופן תאורטי, ניתן למצוא את החציון בסדרה בזמן ליניארי, מה שמבטיח זמן ריצה של , אך על אף העובדה שהאלגוריתם למציאת החציון רץ בזמן ליניארי, הגורמים הקבועים הכרוכים בו גבוהים למדי, מה שמוביל לזמן ריצה גבוה, ולחוסר שימוש בשיטה זו בפועל.
לעיתים משתמשים במימוש של בחירת איבר הציר באופן אקראי כדי לאפשר סיכוי שווה לכל אחד מהאיברים בתחום להיבחר וכך לאפשר חלוקה מאוזנת יותר.
במקרה בו המערך כבר ממוין, בחירת האיבר באופן אקראי דווקא תפגע ביעילות ותגדיל את זמן הריצה שלו.
המימוש בפייתון של האלגוריתם האקראי הוא:
אחת התכונות של האלגוריתם היא שזמן הריצה שלו עבור קלטים קטנים במיוחד גדול ביחס לאלגוריתמים פשוטים, כגון מיון בחירה (selection sort).
לכן, ביישומים רבים תנאי העצירה של האלגוריתם הוא עבור מספר קבוע כלשהו של איברים (7, למשל), ומשלב זה ואילך מתבצע המיון באמצעות אלגוריתם "מיון בחירה" או אלגוריתם דומה.
קיימת גרסה איטרטיבית (לא רקורסיבית) של המיון המהיר, אולם היא מורכבת לכתיבה ולא אינטואיטיבית.
מיון החלקיקים הוא מיון של חלקיקים בהתאם לתכונות הפיזיקליות שלהם.
חלקיקים אלו יכולים להיות חלקיקים יסודיים או חלקיקים מורכבים.
ברשימה להלן מוצגים הן חלקיקים שנתגלו באופן ניסויי והן חלקיקים שטרם נתגלו אך ישנן תאוריות המנבאות את קיומם.
חלקיקים יסודיים ("אלמנטריים") הם חלקיקים שאינם ניתנים לחלוקה.
תכונת הספין חשובה להגדרת אופיו של החלקיק היסודי.
לפרמיונים היסודיים יש ספין לא שלם.
עבור כל הפרמיונים היסודיים שנתגלו עד כה מדובר בספין של 1/2 (ביחידות של קבוע פלאנק).
הפרמיונים היסודיים, שהנם אבני הבניין היסודיות ביותר של החומר (בשונה מאשר סתם פרמיונים), מסווגים על-פי פעולת הכוח הגרעיני החזק עליהם.
בהתאם למודל הסטנדרטי ישנם 12 "טעמים" של פרמיונים, שישה קווארקים ושישה לפטונים.
לכל פרמיון קיים אנטי-חלקיק המתאים לו.
קווארקים מגיבים עם הכוח הגרעיני החזק.
הם קיימים בשישה טעמים: למעלה, למטה, מוזר, קסום, תחתון (או "יופי") ועליון (או "אמת").
כל קווארק נושא מטען צבע וכל אנטי-קווארק נושא מטען אנטי-צבע.
לפטונים לא מגיבים עם הכוח הגרעיני החזק.
גם הם מופיעים בשישה טעמים: אלקטרון, מיואון, טאו, נייטרינו אלקטרוני, נייטרינו מיואוני ונייטרינו טאואוני.
בוזוני כיול, שהיציבים שבהם מתאפיינים בהיעדר מסת מנוחה, נושאים מספרי ספין שלמים (כמו שאר הבוזונים), ומתייחדים בהיותם נושאים את הכוחות היסודיים של הטבע.
על פי המודל הסטנדרטי, ישנם 13 בוזוני כיול:
הפוטון (ספין 1) נושא את הכוח האלקטרומגנטי.
שלושת בוזוני W ו-Z (ספין 1) נושאים את הכוח הגרעיני החלש.
שמונת הגלואונים (ספין 1) נושאים את הכוח הגרעיני החזק.
בוזון היגס (ספין 0) נחזה על ידי התאוריה האלקטרו-חלשה.
חלקיק זה התגלה במאיץ LHC בשנת 2012.
בוזוני כיול נוספים נחזים על ידי מודלים שונים:
הגרביטון (ספין 2) הוצע בתור חלקיק הנושא את הכבידה.
אקסיון הוא חלקיק נייטרלי בעל ספין 0 שקיומו יכול לפתור סוגיה בפיזיקת החלקיקים אשר קרויה "בעיית שבירת CP של הכוח החזק".
מולקולה היא החלקיק הקטן ביותר של חומר אשר משמר את תכונותיו הכימיות, כלומר כל סוג מולקולה מתאים לתרכובת כימית מסוימת.
מולקולה מורכבת מאטום אחד או יותר.
אטומים הם החלקיקים המרכיבים את המולקולות, וניתן לקבל אותם ממולקולות בעזרת תגובות כימיות.
האטום מורכב מגרעין קטן ומסיבי המוקף בענן אלקטרונים.
כל אטום מגדיר יסוד כימי בהתאם למספר הפרוטונים שבו.
מספר הנייטרונים בגרעין קובע את סוג האיזוטופ של היסוד.
באטום נייטרלי מספר הפרוטונים שווה למספר האלקטרונים, ואילו ביון מספרם שונה.
גרעין האטום מורכב מפרוטונים ונייטרונים, כלומר מנוקליאונים.
פיזיקה גרעינית מתארת את מגוון התהליכים בהם גרעין אחד הופך למשנהו.
האדרונים מוגדרים כחלקיקים שכל אחד מהם מורכב מקווארקים-ו/או מאנטי-קווארקים.
אלה מוחזקים יחד בתוך ההאדרון בעקבות פעולת הכוח הגרעיני החזק.
הואיל וכל מספר קוונטי של ההאדרון המורכב מהקוארקים נקבע על ידי המספרים הקוונטיים של קווארקים אלו, הם נקראים לעיתים גם קוארקי-ערכיות.
מספרים קוונטיים כאלו יכולים להיות תנע זוויתי, זוגיות וצימוד מטען הקשורים לחבורת פואנקרה, ומספרים קוונטיים של 'טעם', כמו איזוספין.
מזונים הם בוזונים שכל אחד מהם מורכב ממספר זהה של קווארקי-ערכיות ושל אנטי-קווארקי-ערכיות.
פאיונים, שכל אחד מהם מורכב מקווארק-ערכיות יחיד ומאנטי-קווארק-ערכיות יחיד, ששניהם מסוג "מעלה/מטה".
קאונים, שכל אחד מהם מורכב מקווארק-ערכיות יחיד ומאנטי-קווארק-ערכיות יחיד, שאחד מהם הוא מסוג "מוזר", והשני הוא מסוג "מעלה/מטה".
מזונים טטראקווארקיים, שכל אחד מהם מורכב משני קווארקים ומשני אנטי-קווארקים.
באריונים הם פרמיונים, שבכל אחד מהם - מספר קווארקי-הערכיות שונה ממספר האנטי-קווארקי-ערכיות.
נוקליאונים הם החלקיקים המרכיבים את גרעין האטום: הפרוטון והנייטרון - שכל אחד מהם מורכב משלושה קווארקי-ערכיות - וכולם מטוג "מעלה/מטה", האנטי פרוטון והאנטי-נייטרון - שכל אחד מהם מורכב משלושה אנטי-קווארקי ערכיות - גם כן מטוג זה.
היפרונים, כגון חלקיקי Σ ,Λ ,Ξ ו-Ω, הם באריונים שכל אחד מהם מורכב - משלושה קווארקי-ערכיות או משלושה אנטי-קווארקי ערכיות - שלפחות אחד מהם הנו מסוג "מוזר" והשאר הנם מסוג "מעלה/מטה".
זמן החיים של ההיפרונים קצר יחסית והם מסיביים יותר מנוקליאונים.
הם אינם מופיעים בגרעין של יסוד כימי רגיל, אך ניתן לבנות מהם היפר-גרעינים.
הפנטאקווארקים, שכל אחד מהם מורכב מארבעה קווארקים ומאנטי-קווארק אחד.
כדורי גלואונים הם מצבים מורכבים של שני גלואונים או יותר.
היברידים מורכבים מאחד או יותר זוגות של קווארק-אנטי-קווארק ערכיות וגלואון אמיתי אחד או יותר.
במדעי המחשב, מיון מנייה או מיון ספירה (counting sort) הוא אלגוריתם מיון עבור מספרים שלמים חיוביים (כלומר מספרים טבעיים), המתבסס על העובדה שהמספרים נמצאים בטווח חסום, כדי לבצע את המיון בזמן מהיר יותר מזה שמסוגלים לו אלגוריתמי המיון ההשוואתיים.
בצורה אינטואיטיבית, די למיון לסרוק פעם אחת את קבוצת האיברים שצריך למיין, ולמנות את מספר המופעים של כל אחד מהאיברים בטווח החסום, ומכאן שמו של האלגוריתם.
שדה האיברים שיש למיין כולל ערכים שהם מספרים טבעיים בטווח .
מערך המקור, אותו יש למיין, ייקרא , ומערך המטרה, לתוכו תישמר תוצאת המיון, ייקרא .
יוצרים מערך בעל תאים מאופסים.
עוברים על מערך ומונים את מספר המופעים של כל איבר בו.
כלומר, כאשר מגיעים לאיבר , אזי מבצעים את הפעולה .
לאחר שהסתיים המעבר על מערך המקור, התא מכיל את מספר ההופעות של איבר במערך .
לאחר מכן, סוכמים את מספר המופעים - מוסיפים לכל את קודמו - .
באופן זה, בתא שמור מספר האיברים אשר קטנים או שווים ל- במערך .
בשלב הבא עוברים על מערך מהסוף להתחלה, ועל כל איבר מבצעים:
המערך יהיה ממוין, והסדר בין איברים שווים נשמר, מה שגורם לכך שמיון זה יהיה מיון יציב.
זאת משום שבתא נשמר המופע האחרון המיועד של האיבר במערך , ומשום שהמעבר על מערך היה מהסוף להתחלה.
סיבוכיות הזמן של המיון תלויה לא רק במספר האיברים בקלט, אלא גם בטווח האפשרי שלהם, מכיוון שעוברים הן על כל הקלט, והן על כל המערך, שאורכו הוא כאורך הטווח האפשרי של איברי הקלט.
אם הוא מספר האיברים ו- הוא הטווח, אז סיבוכיות הזמן היא .
על כן, אם , כלומר הטווח הוא ליניארי בגודל הקלט או פחות מכך, אזי תהיה סיבוכיות הזמן של המיון .
זו תוצאה העדיפה אסימפטוטית על זו של מיונים מבוססי השוואות, שסיבוכיות הזמן המינימלית שלהם היא .
אפשר ליישם את האלגוריתם בסיבוכיות גם כאשר טווח הערכים הוא , כלומר לא ליניארי לגודל הקלט.
למשל, עבור קלט בגודל ותחום של , ממירים את המספרים לבסיס , כך שמספר הספרות המקסימלי הוא 2, ומספר התאים במערך הוא בסך הכל , ולכן אינו אלא , ואז מיישמים מיון בסיס.
תכונה נוספת של מיון מנייה היא שהוא מיון יציב, כלומר לא משנה את הסדר היחסי בין איברים זהים במיון.
עבור כל קבוצה של איברים שקיים ביניהם יחס סדר מלא ניתן ליצור התאמה חד-חד ערכית ועל, כך שהאלגוריתם יכול באופן כללי לעבוד על קבוצות איברים שאינן בהכרח של מספרים טבעיים, כל עוד הן תחומות לטווח מסוים.
מיון מנייה הוא חלק אינטגרלי ממיון בסיס, שמאפשר למיין גם מספרים שהטווח שלהם גדול מדי בשביל מיון מנייה רגיל.
ניתן לממש מיון מניה בעזרת אלגוריתם מקבילי.
האלגוריתם משתמש במערך מנייה בגודל , כאשר הוא מספר הערכים שיש למיין ו- הוא רוחבו של טווח הערכים במערך.
קיימת גרסה שמשתמשת במערך מניה בגודל , ו- מעבדים (כאשר n הוא מספר הערכים שיש למיין).
מיון בחירה הוא אלגוריתם מיון השוואתי פשוט אך לא יעיל.
זמן הריצה הממוצע של האלגוריתם הוא פעולות (כמו, למשל, מיון בועות).
מצא את האיבר בעל הערך הנמוך ביותר במערך
החלף אותו עם האיבר הראשון במערך
המשך באותה שיטה על שאר המערך (ללא האיבר הראשון)
זו כנראה הדרך האינטואיטיבית ביותר למיין, אך כאמור היא איננה יעילה במיוחד במונחים של זמן ריצה.
האלגוריתם כפי שניתן לכתוב אותו בשפת Java:
}וכך ניתן לממש את האלגוריתם בשפת Python:def selection_sort(a):
אפשר לראות שהלולאות יעברו על n-1 איברים בלי שום קשר לערכים במערך.
לכן בהינתן מערך בגודל n, זמן הריצה של האלגוריתם הוא קבוע, כלומר אין מקרה טוב ומקרה רע.
בכל מקרה לפי צעד 3, סורקים את שארית המערך n פעמים.
זה מביא אותנו לסיבוכיות של .
מיון הכנסה הוא אלגוריתם מיון השוואתי פשוט.
האלגוריתם מחלק את הרשימה לשני חלקים – תת-רשימה ממוינת בחלק השמאלי, ותת-רשימה לא ממוינת בחלק הימני.
בכל שלב, האלגוריתם לוקח את האיבר הראשון מהתת-רשימה הלא ממוינת ומכניס אותו למקומו הנכון בתת-הרשימה הממוינת, תוך הזזת האיברים הגדולים ממנו ימינה כדי לפנות מקום.
תהליך זה ממשיך עד שכל האיברים עברו לחלק הממוין.
זמן הריצה הממוצע של האלגוריתם הוא פעולות (בדומה למיון בועות).
במקרה הטוב ביותר, כאשר הרשימה כבר ממוינת, זמן הריצה שלו משתפר ל-.
הוא נחשב לפתרון יעיל עבור רשימות שהן כמעט ממוינות .
היות שהאלגוריתם דורש מעט מאוד פעולות הכנסה והזזות, מה שמקנה לו יתרון משמעותי.
בכל איטרציה (מעבר על המערך) נלקח איבר ממערך הקלט, ומוכנס למקומו הנכון בתוך ה"תת-מערך" הממוין שנבנה, במהלך המיון, בחלק השמאלי של המערך.
לאחר השלב הראשון כולל האזור הממוין במערך את שני האיברים הראשונים, לאחר מכן את שלושת האיברים הראשונים וכן הלאה.
כך עד לסיומו של מערך הקלט.
המיון נעשה במקום, כלומר ללא צורך בזיכרון נוסף, פרט למערך עצמו ולתא עזר בודד.
דוגמה לקוד דמה עבור מערך המתחיל באינדקס 0:
דוגמה למימוש עבור מערך מכל סוג נתונים שהוא (בשפת C):
אם נגדיר כשלב ראשון את ההסתכלות על מקומות 1 ו־2 (או למען הקיצור עד מקום 2 במערך), אז שלב שני יהיה הסתכלות עד מקום 3, שלב שלישי הסתכלות עד מקום 4, וכן הלאה, ולכן, בסך הכל יהיו n-1 שלבים כדי למיין מערך שמכיל n מקומות.
ומכאן שסיבוכיות זמן הריצה (במקרה הגרוע) שייכת ל-.
סיבוכיות הזיכרון היא בגלל שמשתמשים במספר קבוע של משתנים נוספים כדי לבצע את המיון.
בתקופות ובתרבויות שונות יושמו גישות מגוונות למיון כלי נגינה.
השיטה המקובלת במערב כיום מחלקת את הכלים לכלי מיתר, כלי נשיפה וכלי הקשה.
עם זאת, תרבויות אחרות מקיימות שיטות אחרות.
שיטת מיון כלי הנגינה העתיקה ביותר הידועה לנו היא סינית ומקורה במאה ה-5 לפנה"ס.
שיטה זו ממיינת את הכלים לפי החומר ממנו הם עשויים.
כל הכלים העשויים מאבן משויכים לקבוצה אחת, כל הכלים העשויים מעץ משויכים לקבוצה שנייה, כל הכלים העשויים ממשי משויכים לקבוצה שלישית, וכן הלאה.
בדרך כלל, ממוינים כלים לפי הדרך בה מפיקים מהם צליל.
מקור שיטת המיון המקובל כיום במערב, המחלקת את הכלים לכלי מיתר, כלי נשיפה וכלי הקשה, ביוון.
שיטה זו הורחבה על ידי מרטין אגריקולה (Martin Agricola), שהבדיל בין כלי מיתר המנוגנים בפריטה, כמו גיטרה, לכלי מיתר המנוגנים בעזרת קשת, כמו כינור.
מוזיקאים קלאסיים לא מיישמים תמיד הפרדה זו, אך מבדילים בין כלי נשיפה בעלי עלה (כלי נשיפה מעץ) לכלי נשיפה בהם מפיקות השפתיים את הצליל (כלי נשיפה ממתכת).
שיטה זו אינה נטולת חסרונות.
ישנם כלים נדירים ולא-מערביים שלא נכנסים באופן נוח להגדרותיה.
כלי הנגינה העתיק סרפנט, למשל, אמור להיכלל במשפחת כלי הנשיפה ממתכת, מכיוון שהשפתיים מרעידות בו את עמוד האוויר שבכלי.
עם זאת, הוא נראה כמו כלי נשיפה מעץ, וקרוב יותר לקבוצה זו במובנים רבים, מכיוון שהוא משתמש בנקבים ולא בבוכנות כדי לשלוט בגובה הצליל.
קיימת בעיה לקטלג גם כלי מקלדת מסוימים.
לדוגמה, לפסנתר יש מיתרים, אך הם מופעלים על ידי פטישים, כך שלא ברור אם לשייך אותו לקבוצת כלי המיתר או לכלי ההקשה.
מיון סלים או מיון דלי הוא אלגוריתם למיון מערך של מספרים ממשיים, כאשר ידוע שהתפלגותם של האיברים אחידה, ואינו מתבסס על השוואות בין האיברים.
בזכות מידע נוסף זה, סיבוכיות זמן הריצה של האלגוריתם אינה חסומה מלמטה על ידי (כאשר הוא גודל המערך) כפי שחסומים אלגוריתמים המבוססים על השוואות, אלא .
לכן האלגוריתם עדיף על אלגוריתמים מבוססי השוואות במקרים שבהם מובטחת התפלגות אחידה וכן אין צורך למיון תוך-מקומי.
מיון סלים הוא מיון יציב, כלומר לא משנה את הסדר היחסי בין איברים זהים.
נחלק את הטווח שבו האיברים מפוזרים ל- חלקים שווים.
לפי ההנחה שהפיזור אחיד אז בכל חלק ישנם איברים וניתן למיין כל חלק (בעזרת אלגוריתם נוסף, כמו מיון מהיר) בסיבוכיות זמן ריצה של .
במספרים ממשיים למשל, ההחלטה לאיזה סל שייך מספר נקבעת על ידי חישוב יחיד של חילוק הערך שלו בגודל הסל, והערך השלם של התוצאה יקבע לאיזה סל להכניסו.
עבור חלוקה של איברים לתוך סלים, בהנחה שהפונקציה המחלקת לוקחת לכל איבר אזי סיבוכיות פעולת החלוקה היא .
במקרה הגרוע, אם פיזור האיברים אינו אחיד, לסל אחד נכנסו איברים ומיונם יהיה בסיבוכיות של .
המעבר על שאר הסלים הוא בסיבוכיות של , והסיבוכיות הכוללת של המיון תהיה .
לעומת זאת, בהנחה שאכן הפיזור אחיד, האלגוריתם ימיין סלים שבכל אחד מהם איברים.
מיון סל בודד הוא בסיבוכיות , ובסך הכל לאחר הכפלה ב־ והוספת סיבוכיות החלוקה לתאים מתקבלת סיבוכיות זמן ריצה כוללת של .
במקרה האידיאלי, שבו וההתפלגות אחידה הסיבוכיות היא .
לרוב נעשה שימוש באלגוריתם מיון הכנסה על מנת למיין כל אחד מהסלים כאשר הקלט מתפלג באופן אחיד, משום שמיון זה אופטימלי עבור קלטים קטנים, שמתקבלים במקרה של אחידות ההתפלגות של הקלט.
מיון בסיס (Radix sort) הוא אלגוריתם מיון של מספרים המסתמך על כך שמספר הספרות בייצוג המספרים חסום על ידי קבוע.
ניתן לממש מיון בסיס כמיון יציב, כלומר מיון ששומר על הסדר הפנימי בין שני ערכים זהים.
מיון הבסיס מתבצע בדרך כלל בזמן ריצה של , כאשר n הוא גודל הקלט ו-k הוא מספר הספרות המקסימלי בכל מספר.
הדוגמה הבאה מתייחסת למספרים המיוצגים בבסיס 10, כך שכל ספרה קטנה מ-10. ניתן להכליל זאת בקלות לבסיס d כלשהו:
מיון כל המספרים בקבוצה ל־10 קבוצות, על פי ספרת האחדות שלהם.
מיון יציב (מספרים בעלי אותו ערך יישארו באותו סדר גם לאחר המיון) של כל המספרים מהקבוצות שהתקבלו שוב, ל־10 קבוצות, על פי ספרת העשרות של כל מספר, תוך כדי שמירה על סדר המספרים בתוך כל קבוצה, לפי המיון של השלב הקודם.
המשך מיון המספרים על פי הספרה החשובה יותר (מאות, ואז אלפים, ואז עשרות אלפים וכן הלאה), תוך שמירת סדר המספרים בכל קבוצה לפי המיון של השלב הקודם לשלב הנוכחי.
נביט ברשימה הלא ממוינת הבאה:
נמיין את הרשימה לפי הספרה הכי פחות משמעותית, ספרת האחדות:
כדאי לשים לב ש-802 בא לפני 2, מכיוון ש-802 הופיע לפני 2 ברשימה המקורית.
נמיין את הרשימה לפי הספרה הבאה, ספרת העשרות:
שימו לב ששוב 802 בא לפני 2 מכיוון ש-802 בא לפני 2 ברשימה הקודמת.
לבסוף, נמיין את הרשימה לפי הספרה המשמעותית ביותר:
חשוב להבין שכל אחד מהצעדים המופיעים מעלה מצריכים רק מעבר אחד על הנתונים, מכיוון שכל פריט יכול להיות ממוקם בסל הנכון מבלי להיות מושווה עם פריטים אחרים.
עקרונית, זמן הריצה של האלגוריתם הוא , כאשר n הוא כמות המספרים בקלט, k הוא מספר הספרות המקסימלי בכל מספר ו-d הוא הבסיס בו המספרים נתונים.
עם זאת, לרוב המספרים נתונים בבסיס ידוע, כך שלכל בסיס שהוא מתקיים ולכן זמן הריצה יהיה .
אם גודל הקלט, כלומר מספר המספרים שיש למיין, הוא בסדר גודל גדול מזה של מספר הספרות (או: k זניח ביחס ל-n), כלומר , זמן הריצה יהיה , כאשר זמן הריצה המינימלי למיון מספרים ללא הנחות ידועות על היחס בין גודל הקלט למספר הספרות המקסימלי כלשהן הוא .
חשוב לשים לב שלא בכל המקרים , והדבר תלוי ביחס שבין גודל הקלט למספר הספרות בכל מספר (לדוגמה, שני מספרים בעלי 10 ספרות עשרוניות ימוינו מהר יותר במיון מיזוג מאשר במיון בסיס).
דוגמה נפוצה למיון חיצוני הוא מיון מיזוג חיצוני.
נניח שיש לנו 900MB של מידע המאוחסנים בדיסק הקשיח שצריך למיין בשימוש של 100MB של RAM בלבד.
קרא 100MB לזיכרון הראשי ומיין בשיטה רגילה (לרוב מיון מהיר)
חזור על צעדים 1 ו-2 עד שכל המידע נמצא במנות ממוינות בגושים של 100MB.
צריך עכשיו למיין אותם לקובץ אחד.
קרא את 10MB הראשונים של כל מנה ממוינת (נקרא להם חוצצי קלט) לזיכרון הראשי (90MB) והקצה את 10MB הנותרים לחוצץ הפלט.
בצע מיזוג של 9 המנות והתחל לאחסן את התוצאה בחוצץ הפלט.
אם חוצץ הפלט מלא כותבים את תוכנו לקובץ הממוין הסופי.
אם חוצץ קלט מתרוקן, קוראים אליו 10MB הבאים מהמנה הממוינת המתאימה לו.
האלגוריתם הנ"ל ניתן להכללה בצורה הבאה: נניח שהמידע למיון גדולה מכמות הזיכרון הראשי בפקטור של K.
אז ניצור K מנות ממוינות שצריך למזג.
אם X הוא כמות הזיכרון הראשי הפנוי, אז יהיו K חוצצי קלט וחוצץ פלט אחד.
כל חוצץ יהיה בגודל של (X/(K+1.
מיון טופולוגי הוא סידור של קבוצת איברים שקיימות ביניהם תלויות כך שאף איבר לא יופיע לפני איבר בו הוא תלוי.
דוגמאות לבעיות המצריכות מיון טופולוגי:
לבישת בגדים: יש לקבוע סדר ללבישת בגדים בצורה כזו שגרביים יילבשו לפני נעליים, למשל.
תזמון תהליכים במחשב: כאשר ישנן מספר משימות שהמחשב צריך לבצע עליו לוודא שהן מבוצעות בסדר כזה שבו משימה שתלויה בפלט של משימה קודמת לא תורץ לפניה.
בבניית תוכנית לימודים אוניברסיטאית יש לוודא שקורס נלקח רק לאחר שכל קורסי הקדם הנדרשים שלו נלקחו.
הניסוח המתמטי המדויק של בעיית מיון טופולוגי נעזר בתורת הגרפים: בהינתן גרף מכוון חסר מעגלים (DAG), מיון טופולוגי שלו הוא מתן מספרים לצמתי הגרף בצורה כזו שאם יש קשת מצומת a אל צומת b, המספר שניתן ל-a קטן מהמספר שניתן ל-b.
ניתן להוכיח כי לכל גרף מכוון חסר מעגלים קיים מיון טופולוגי אחד לפחות, וייתכן שקיימים מיונים טופולוגיים רבים.
לעומת זאת, אם הגרף מכיל מעגל, אז אין לו מיון טופולוגי.
ניתן לבצע מיון טופולוגי בזמן ריצה ליניארי במספר הצמתים והקשתות שבגרף - .
מבחינה רעיונית, האלגוריתם מהווה הרחבה של אלגוריתם חיפוש לעומק, עם תוספת בודדת: כאשר אלגוריתם החיפוש לעומק מסיים את הרקורסיה עבור צומת מסוים, הוא מכניס אותו לתחילת המיון הטופולוגי.
דבר זה מבטיח שאיבר ייכנס לתחילת המיון רק לאחר שכל האיברים המחוברים אליו כבר הוכנסו, ולכן הוא יוכנס למקום מוקדם יותר במיון.
מיון אפרוחים מהווה פרקטיקה שגורה בתעשיית הביצים המתבצעת במדגרה לאחר בקיעת הביצים.
במהלך המיון מופרדים אפרוחים זכרים (אשר אינם יכולים להטיל ביצים) וכן אפרוחות הסובלות מפגמים, ומושמדים.
המיון מתבצע על ידי עובדים הבוחנים את מינו של האפרוח.
ההבחנה מתבצעת באמצעות השוואת 2 שורות של נוצות באחת מהכנפיים, כאשר אורך הנוצות אצל הנקבות אינו זהה וכך ניתן להבדילן מהזכרים.
בחקלאות המודרנית מגדלים זנים שונים של תרנגול הבית ששונו גנטית כדי להתאימם להטלת ביצים (וזנים אחרים ששונו גנטית - לבשר עוף).
בלולי הטלה אין למגדלים צורך באפרוחים זכרים שכן אינם יכולים להטיל.
גידולם לבשר אינו משתלם מבחינה כלכלית מכיוון שקצב גדילתם איטי וגודל החזה שלהם קטן יחסית למקובל בזנים המיועדים לבשר עוף (באפרוחים המיועדים לגידול לבשר, מופרדים ומושמדים באופן דומה האפרוחים הסובלים ממומים או פגמים).
ארגונים לזכויות בעלי-חיים ורווחת בעלי חיים מבקרים את שיטות הריגת האפרוחים הלא רצויים (בחשמול, גריסה, חנק או מעיכה) ואת הרג האפרוחים בכללו.
בדצמבר 2013 נערך דיון בוועדת החינוך של הכנסת על הצורך בהסדרה חוקית לנושא.
ב-7 בינואר 2014 התפרסם תחקיר כלבוטק על השמדת אפרוחים.
נכון להיום (2017), המינוח השיווקי "ביצי חופש" נוגע לתנאי הגידול של האפרוחות הנבחרות, אך אינו טוען להימנעות מהליך הברירה וההשמדה של אפרוחים ממין זכר וכו' המתואר לעיל.
מיון של הוא אלגוריתם מיון הבא לשפר את אלגוריתם מיון הכנסה (Insertion Sort), שיעילותו רבה רק כאשר הקלט שעליו למיין כבר ממוין ברובו ואילו במקרה הממוצע יעילותו פחותה.
האלגוריתם הוצג לראשונה ב-1959 על ידי מדען המחשב האמריקאי דונלד של שהציג את האלגוריתם כחלק מעבודת דוקטורט, באוניברסיטת סינסינטי, אוהיו.
האלגוריתם נועד לשפר את אלגוריתם מיון ההכנסה, ומבוסס עליו.
בקצרה, פעולתו של מיון ההכנסה מבוססת על מעבר על המערך, כאשר אם נמצא ערך שאינו במקומו, הוא מוזז למיקומו הנכון.
כאמור, אלגוריתם זה יעיל בעיקר רק עבור מערכים שכבר ממוינים ברובם.
אלגוריתם מיון של פועל בשלבים, בהם הוא ממיין תאי מערך הרחוקים זה מזה מרחק שהולך וקטן בכל שלב, כשהמיון עצמו מתבצע בצורת מיון הכנסה.
לדוגמה (דוגמה אפשרית התלויה במימוש) - במערך שגודלו 12 (בהנחה שמספרי התאים מתחילים ב-1 ונגמרים ב-12) יתחיל המיון בתאים שרחוקים 6 מקומות זה מזה.
האלגוריתם ימיין רק את התאים 1 ו-7, לאחר מכן את 2 ו-8, 3 ו-9, וכן הלאה עד 5 ו-11, כאשר הוא פועל בכל פעם על שני תאים בלבד.
בשלב השני יעבור האלגוריתם למיון התאים שמרחקם זה מזה הוא שלוש, ולכן ימיין את התאים 1, 4, 7, ו-10, לאחר מכן את 2, 5, 8, ו-11, ולבסוף את 3, 6, ו-9. בשלב הבא והאחרון יבצע האלגוריתם מיון הכנסה רגיל על המערך.
לסיכום - מספר רב של מעברים על הקלט נלקחים במרווחים יותר ויותר קטנים, עד שלבסוף מתבצע מיון הכנסה רגיל על כל המערך, כשבשלב זה המערך כמעט ממוין לגמרי.
נאמר שהערך הקטן ביותר במערך שגודלו נמצא במקום האחרון, ואילו אנחנו מעוניינים לסדר את המערך מהקטן אל הגדול, כך שערך זה יעבור אל התא הראשון במערך.
בשימוש במיון בועות (Bubble Sort) או מיון הכנסה (Insertion Sort) זה ייקח בערך השוואות והחלפות כדי להביא את אותו ערך למיקומו המתאים.
במיון של אנו מזיזים את הערך בצעדים גדולים (בשלבי המיון הראשוניים) כך שערך קטן ינוע דרך ארוכה לקראת המיקום הסופי שלו באמצעות השוואות בודדות.
אם כך, למרות שבמיון זה מתבצעים מעברים רבים על המערך, בכל פעם המערך ממוין יותר ולכן גם יעילות מיון ההכנסה שמתבצע בכל שלב רבה יותר.
כתוצאה מכך, יעילותו של מיון זה רבה יותר מזו של אלגוריתם מיון ההכנסה.
דרך אחת לתאר זאת היא זו: ארגן את הרשימה למיון לטבלה ומיין כל עמודה בנפרד, תוך שימוש במיון הכנסה.
חזור על התהליך כשכל פעם עשה זאת עם מספר קטן יותר של תורים ארוכים יותר.
לבסוף תקבל טבלה עם עמודה אחת.
על ידי הפיכת הרשימה לטבלה יותר פשוט לראות זאת: האלגוריתם עצמו מבצע את המיון במקום (על ידי הגדלת האינדקס בגודל הצעדים).
נתחיל עם מיון ב-5 צעדים.
נהפוך את הרשימה לטבלה בעלת 5 עמודות:
לאחר מיון כל עמודה בנפרד נקבל את הטבלה הבאה:
כעת כשנחזיר את הטבלה לצורת רשימה נקבל
ניתן לראות שהערך 10 זז מהסוף להתחלה.
כעת נוכל למיין את הרשימה ב-3 צעדים ואחר כך על ידי צעד ואז נקבל אותה ממוינת לחלוטין.
הסיבוכיות של אלגוריתם זה, במקרה הגרוע ביותר תהיה O(n²).
מיון ערימה הוא אלגוריתם למיון המבוסס על מבנה הנתונים ערימה (Heap).
מיון ערימה הוא סוג של מיון בחירה, ובדומה לו מבצע את פעולתו במקום, תוך שימוש בכמות קטנה וקבועה של שטח אחסון.
על חומרת מחשב מקובלת, יישום של מיון ערימה הוא איטי במקצת מיישום של מיון מהיר, אך פועל בזמן של גם במקרה הגרוע.
התיאור הבא מתייחס ל"ערימת מקסימום", שבה כל הורה גדול בערכו משני בניו.
בונים ערימה ממערך של איברים למיון.
מוציאים מהערימה את השורש (המהווה את הערך המקסימלי), ומכניסים אותו למיקום הפנוי הגדול ביותר במערך.
מתקבל מבנה של 'כמעט ערימה' הקטן בגודלו באיבר אחד.
מוציאים את האיבר האחרון במבנה (שהיה אחד הערכים הקטנים בערימה) ומציבים אותו במקום השורש שהוצא.
מבצעים פעולת Heapify שמטרתה לתקן את המבנה ולהפוך אותו שוב לערימה חוקית.
מבצעים זאת באמצעות פעולה מחזורית מהשורש ומטה.
חוזרים שוב על תהליך הוצאת השורש עד אשר הערימה מגיעה לגודל של איבר בודד והמערך מכיל את כל איברי הערימה ממויינים.
l <- LEFT(i) // i הבן השמאלי של צומת
r <- RIGHT(i) // i הבן הימני של צומת
מיון יציב הוא סוג של מיון ששומר על הסדר של נתונים זהים בקלט בתוצאת המיון.
דוגמה להבחנה בין מיון יציב ללא-יציב: אם רוצים למיין רשימת שמות על פי שם משפחה, אך אם שמות המשפחה זהים, למיין על פי השם הפרטי, אפשר למיין את המערך על פי שם פרטי ואחר כך למיין שוב על פי שם המשפחה.
דבר זה יתאפשר רק אם המיון הוא יציב, אך אם הוא אינו יציב, אזי יכול להיות שהסדר הפנימי של השמות הפרטיים ייהרס.
בהתבסס על עיקרון זה, מיון בסיס ממיין מספרים עשרוניים רב-ספרתיים על ידי מיון על פי ספרת האחדות, ואחר כך ביצוע מיון יציב על הרשימה שהתקבלה בשלב קודם על פי ספרת העשרות, המאות, וכן הלאה.
המיון היציב מבטיח שהרשימה שתתקבל בסוף התהליך תהיה ממוינת בשלמותה.
מיון עובדים מרכיב מרכזי בגיוס עובדים חדשים לארגון.
זהו הוא אחד הכלים הבסיסיים של ניהול משאבי אנוש, ומטרתו היא איתור אדם שתכונותיו כעובד מתאימות לדרישות התפקיד ככל האפשר.
בתורות מודרניות של ניהול משאבי אנוש נהוג לחלק את תהליך מיון העובדים לשני שלבים: ניתוח עבודה, שהוא תהליך של הערכת דרישות התפקיד והכישורים הנדרשים על מנת לבצע אותו, ובחירת עובד בעזרת כלי מיון.
ניתוח תפקיד הוא שיטה המשמשת לקבלת מידע בנוגע למטלות והפעילויות המבוצעות בכל תפקיד בארגון, ניתוח זה עוזר לקבוע מהם הכישורים האישיים הנדרשים לביצוע העיסוק ובאילו תנאים מבוצע העיסוק.
ניתוח התפקיד כולל איסוף מידע רלוונטי למשרה: תיאור מפורט של המשימות הכלולות בתפקיד, יחסי גומלין הנדרשים מול עובדים אחרים, ומהות הידע, הכישורים והיכולות ההכרחיים לעובד על מנת שהתפקיד יבוצע במידת הצלחה רבה ככל האפשר.
המטרה העיקרית של ביצוע ניתוח העבודה היא להכין תיאור מפורט לכל תפקיד בארגון, תיאור שיעזור לשכור את העובדים המתאימים לתפקיד, כאלו שיספקו ביצועים מיטביים בעבודה.
ניתוח התפקיד כולל איסוף מידע רלוונטי למשרה, שיטות לאיסוף הנתונים הן:
תצפיות – ניתוח התפקיד בעזרת צפייה בעובדים במהלך יום העבודה, אפשרי הם בתצפית ישירה והן בתצפית עקיפה המושגת על ידי הקלטה ויזואלית של הפעילות.
ראיונות – הראיון המתבצע פנים מול פנים מול העובד, ובו נשאלות שאלות ממוקדות בנוגע למשרתו, המרואיינים צריכים להיבחר מתוך קבוצת עובדים מייצגת מבין כלל העובדים העוסקים באותו תפקיד בארגון.
יומנים – תיעוד שנכתב על ידי העובדים עצמם, התיעוד מפרט את הפעילויות שהם מבצעים במסגרת התפקיד ואת הזמן הנדרש לכל פעילות.
שאלונים – השאלונים הממולאים באופן עצמאי בפרטיות ובאופן אנונימי על ידי הן המנהלים והן העובדים ועוסקים בדירוג חשיבות הפעילויות המבוצעות במהלך העבודה מתוך רשימת פעילויות נבחרת.
לאחר יישום השיטות מתאפשר לארגון להגדיר כל תפקיד בו מההיבטים הבאים:
תיאור העיסוק- הגדרת תיאור פרטני של העבודה המבוצעת וכלל המשימות והפעילויות בה, כיצד העובד מבצע אותן ומה התגמול שלו עבורן.
דרישות העיסוק - סקירת מפרט התכונות הכרחיות מהעובד לביצוע העיסוק: הידע, הכישורים והיכולות הנדרשים לביצוע התפקיד בצורה אפקטיבית.
רשימה זו משקפת את הדרישות המינימליות מהעובד על מנת שיבצע את התפקיד בהצלחה.
הערכת עיסוקים - טכניקה שתפקידה לקבוע את מיקומו היחסי של כל אחד מהעיסוקים בהיררכיית ארגון.
רשימה זאת מסייעת לממיינים להחליט האם המועמד מתאים או לא מתאים לתפקיד מסוים.
הגדרת ותיאור העיסוק הם מסמכים שמתארים מצבים קבועים יחסית, ובכך מזהים כישורים לתפקיד ספציפי.
ארגונים בעלי תפיסת משאבי אנוש גמישה שואפים שעובדיהם יהיו בעלי יכולת ביצוע של מגוון תפקידים רחב, יוכלו לעבור בין פרויקטים שונים ויהיו בעלי תכונות אופי שמתאימות לארגון.
עקב כך, יעילותם של הגדרת ותיאור התפקיד פחותה בארגונים כאלה.
בארגונים אילו העיסוק הוא דינמי ומושפע מהשינויים הנ"ל:
שינויים בזמן – תפקידים דורשים מבעליהם משימות ואחריות שונה בכל תקופה ותקופה.
שינויים שנקבעים על ידי המועסקים – האדם נותן למשרה את אופיו ויש שינוי בביצוע העבודה מאדם לאדם.
שינויים שתלויים בסביבה – הסביבה הטכנולוגית משתנה ובהתאם לכך גם היכולות הנדרשות לתפקיד משתנה.
הקושי מתקבל כתוצאה מכך שלמרות השינויים המפורטים לעיל, הניתוח עצמו מתבצע בנקודת זמן אחת ותוצאותיו סטטיות ומתאימות לנקודת זמן זו.
קושי נוסף בניתוח העיסוק מתקבל מכך שאף על פי שהניתוח עוזר להתאים בין עובדים למטלות בארגון הוא אינו עוסק בשאלה האם אישיות העובד מתאימה לתרבות הארגונית.
שימושי הארגון לתוצאות ניתוח העבודה הם:
מיון והצבת עובדים- בעזרת ניתוח עיסוקים ניתן להשוות בין נתוני העיסוק לבין נתוני המועמדים לקבלת מועמדים מתאימים.
תכנון משאבי אנוש ותכנון מסלולי קריירה- המידע המתקבל מהניתוח מאפשר אופק תכנון קריירה לקידום העובדים המתאימים.
הערכת ביצועי העובד - ביצוע השוואה בין דרישות העיסוק לביצוע העובד הוא הבסיס לשיטת הערכת עובדים לשם שיפור תפוקתם.
הדרכת עובדים- בעזרת ניתוח עיסוקים ניתן להסיק מהו סוג ההדרכה האפקטיבי לכל עיסוק בארגון.
העשרת עיסוקים- התמחות גם בעיסוקים נוספים, הקרובים לתחום העיסוק המנותח.
שיפור שיטות ותהליכי עבודה- פירוט המטלות המתקבל משיטת ניתוח עיסוקים, מאפשר לייעל תהליכי עבודה.
כלי מיון הם כל אמצעי שבו ארגונים משתמשים לשם איסוף מידע על המועמד לתפקיד, מידע זה ישמש בקביעת הכישורים, הידע והיכולות של המועמד ויסייע בהחלטה האם המועמד מתאים לתפקיד.
המיון משתמש בכלים של מהימנות - תוצאות החוזרות על עצמן ללא תלות בזמן, בזהות הבוחן או במיקומו של המבחן, ותוקף - ההתאמה בין תוצאות מבחן לבין הביצוע של התפקיד בפועל.
מדידת התוקף של מבחני מיון היא בעייתית שכן ההערכה של עובדים על ידי מנהליהם סובלת מסובייקטיביות, ולכן תיקוף של כלי מיון מחייב שימוש בכלי הערכה מהימנים.
לצד התרומה שלו לארגון, מיון עובדים טומן בחובו עלויות שעלולות להיות גבוהות.
העלויות הישירות יכולות לכלול שכר למחלקת כוח אדם, תשלום לחברות השמה, בנייה ותחזוק של חדרי ראיונות וכדומה.
העלויות העקיפות כוללות את עלות הזמן שאובד בעת המבחנים עד למציאת עובד, ואת עלות זמן הבוחן מול העבודה שהיה אמור לבצע.
השימוש באמצעי המיון מעורר מספר סוגיות אתיות, לגבי רמת השקיפות של התהליך כלפי המועמד וידיעתו על הקריטריונים שבהם הוא נבחן, ולגבי זכויותיו החוקיות (דוגמת שמירה על זכותו לפרטיות תוך הימנעות ממענה על שאלות פולשניות).
ישנם שלושה כלי מיון עיקריים: ראיונות, מבחנים וסימולציות.
ראיון עבודה הוא אמצעי נפוץ ביותר לצורך מיון עובדים לתפקיד.
התוצאות המתקבלות בראיון העבודה מקבלות משקל רב בתהליך קבלת ההחלטות של שכירת עובדים חדשים לארגון, דבר המוביל פעמים רבות לפסילת מתמודד שלא צלח יפה את הראיון, גם אם לאותו מתמודד היו גורמים אחרים המעידים על התאמתו לתפקיד כגון: ניסיון רלוונטי, ציונים גבוהים במבחנים ומכתבי המלצה.
ארגונים רבים משתמשים בראיון העבודה לא רק ככלי לבחינת ביצועים עתידיים בתפקיד של מועמד, אלא גם כדרך לבחון האם המועמד מתאים לתרבות הארגונית של הארגון, וזאת על ידי בדיקת תכונות האישיות שלו, הערכים בהם הוא מאמין ועוד.
קיימות שתי דרכים עיקריות לניהול ראיון עבודה: ראיון פתוח וראיון מובנה.
הראיון מתנהל כשיחה חופשית בין המראיין למרואיין, בה המראיין מציג שאלות אקראיות כתגובה לתשובות שהשיב המרואיין.
דרך זו לניהול ראיון עבודה אינה יעילה שכן הסטנדרטיזציה בה נמוכה, דבר הגורר תוקף ומהימנות נמוכים.
טענה נוספת המופנית נגד השימוש בראיון המסורתי היא שהמראיין מושפע מהטיות שיפוט הגורמות לו להסיק מסקנות שגויות, כגון:
אפקט ההילה – תכונה ספציפית של מועמד לתפקיד קורנת במיוחד למראיין וגורמת לו להעדיף את אותו מועמד על פני מועמדים מתאימים אחרים.
אפקט הראשונות - למידע המוצג בתחילה יש נטייה גדולה יותר להשפיע על הרושם שנוצר לעומת המידע המוצג לאחר מכן, מכך הסדר בו המתמודדים מתראיינים עלול להשפיע על תוצאות הראיון.
אפקט הדמיון – אנשים נוטים להעדיף אנשים בעלי תכונות הדומות להם, דבר העלול לגרום למראיין להעדיף מתמודד עם תכונות דומות לשלו, על פני מתמודדים אחרים המתאימים יותר לתפקיד.
הראיון המובנה, מורכב משאלות קבועות שהוכנו מראש, אשר תוכנן נוגע רק לעניינים רלוונטיים למשרה.
השאלות מוצגות בסדר אחיד לכל המתמודדים, וכל תשובה מקבלת ניקוד לפי סקאלה קבועה.
בדרך זו, הסטנדרטיזציה גבוהה, דבר התורם להקטנת השונות וקבלת תוקף גבוה יותר.
קיימים שלושה סוגים נפוצים של שאלות בהן משתמשים בראיונות עבודה:
מצבים בעבודה – שאלות הבוחנות כיצד המתמודד מגיב למצבים שונים העלולים לנבוע במסגרת התפקיד.
לדוגמה, "לקוח מתקשר למוקד, הוא עצבני ודורש להתנתק מהשירות.
ידע רלוונטי לתפקיד – שאלות הבודקות האם למתמודד יש את הידע הטכני הדרוש לתפקיד.
לדוגמה, "מנה שלושה שמות של מודלים לניהול מלאי".
תנאי המשרה – שאלות הבודקות אם המועמד מסכים לתנאים מסוימים הנדרשים ממנו במסגרת התפקיד.
לדוגמה, "האם אתה מוכן לעבוד משמרת לילה שלוש פעמים בשבוע?"
ארגונים משתמשים במבחנים מסוגים שונים על מנת להעריך התאמת מועמד למשרה קיימת, בין המבחנים בשימוש ניתן למצוא: מבחנים קוגניטיביים, מבחני אישיות, מבחני מאמץ פיזיים, מבחני יושר, מבחני סמים ואף מבחנים גרפולוגיים.
הביקורת שהופנתה בעבר כלפי מבחני קבלה לעבודה היא שאין בהכרח קשר בין תוכן המבחן לבין התפקיד בפועל, ולכן הם אינם נבאי טוב של ביצועים בעבודה.
עם השנים, נעשו מחקרים שסייעו בפיתוח מבחנים מתאימים יותר למיון עובדים, ומבחנים הם כלי פופולרי בשימוש הארגונים לצורך גיוס כוח אדם.
מבחנים קוגניטיביים בוחנים את רמת האינטליגנציה הכללית של המועמדים וכן כישורים קוגניטיביים ספציפיים.
ישנם שלושה סוגים נפוצים של מבחנים קוגניטיביים:
מבחני יכולת מילולית – בודקים את יכולת הנבחן להשתמש בכישורי שפה.
יכולת כמותית – בודקים את יכולת הנבחן לפתור בעיות חשבון שונות.
יכולת הסבר וניתוח - בודקים יכולת הנבחן לפתור מגוון בעיות אנליטיות.
רוב המבחנים הקוגניטיביים משלבים את שלושת הסוגים הנ"ל.
אחד המבחנים הקוגניטיביים הפופולריים ביותר הוא ה-"General Aptitude Test Battery" הידוע גם בכינוי GATB, מבחן זה נמצא בשימוש על ידי שירות התעסוקה האמריקאי לצורך סיווג מועמדים למשרות.
מבחנים קוגנטיים הוכחו מחקרית כנבאי טוב עבור ביצועים בעבודה הדורשת יכולת קוגניטיבית.
מטרת מבחני אישיות היא לאתר תכונות אופי שונות אשר יש להן יכולת להשפיע על טיב הביצוע בתפקיד של עובד.
מחקרים מצאו שישנן חמש תכונות אשר להן השפעה ניכרת על אישיות האדם ועל התנהגותו.
תכונות אלו ידועות בשם חמש התכונות הגדולות והן: מוחצנות, נועם הליכות, פתיחות מחשבתית, מצפוניות ויציבות רגשית.
מתוך חמש התכונות, מצפוניות נמצאה כתכונה המשמעותית ביותר לניבוי ביצועים בתפקיד, כיוון שהיא מאפשרת לאנשים עמידות רבה יותר בפני לחצים וקשיים בעבודה.
תכונות אחרות נמצאו כמנבאות טובות עבור תפקידים ספציפיים, לדוגמה התכונה מוחצנות נמצאה כמועילה עבור סוכני מכירות, ואילו התכונה נועם הליכות נמצאה כקשורה לתפקידים הדורשים עבודה בצוות.
עם זאת, ישנם מדדי ביצוע בתפקיד (לדוגמה, מספר החלקים המיוצר מדי שעה) אשר תכונות אישיות אינן מסוגלות לנבא.
גרפולוגיה היא תחום פסאודו-מדעי השואף ללמוד על אופי האדם מתוך כתב היד שלו.
במבחן גרפולוגי, הנבדק כותב קטע טקסט בכתב ידו, והגרפולוג מנתח את הכתוב ומאבחן את מאפייני האישיות של הכותב.
שימוש בגרפולוגיה כאמצעי למיון עובדים הוא הליך נפוץ באירופה, היבשת בה נולדה תורה זו.
בארצות הברית השימוש בשיטה זו נדיר יותר, ועם זאת מוערך שלפחות 3,000 ארגונים אמריקאיים משתמשים בגרפולוגיה כחלק מתהליך גיוס עובדים לארגונם.
על אף האמור לעיל, הגרפולוגיה הוכחה כאמצעי לא תקף למיון עובדים.
ישנם ארגונים הדורשים מהמועמדים לתפקיד לבצע מבחן לגילוי סמים.
במסגרת מבחן זה, המועמד נותן דגימת שתן לבדיקת מעבדה, ואם התוצאה חיובית מרבית הארגונים מפסיקים בשלב זה את תהליך המיון של המועמד.
המטרה של מבחנים אלו היא להימנע מהעסקת אנשים אשר עלולים להפוך לעובדים בעיתיים עקב שימוש בסמים.
במחקר שנערך ברשות הדואר האמריקאית, נלקחו דגימות שתן לצורך גילוי סמים מ-5000 מועמדים לתפקיד, אך לא נעשה שימוש בתוצאות הבדיקות בהחלטה בנוגע להעסקת המועמדים.
במחקר נמצא שתוך תקופה של חצי שנה עד שנה מאוחר יותר, יחס ההיעדרות ויחס הפיטורים היה 41 אחוזים ו-38 אחוזים בהתאמה גדול יותר עבור אנשים עם תוצאה חיובית לנוכחות סמים בגופם.
הבעיה הטמונה בשימוש במבחנים לגילוי סמים היא שאם הנבדק נמנע לתקופה מספקת טרם הבדיקה מהסם, תוצאות הבדיקה לסם תהיה שלילית והמבחן לא יגלה את העובד כבעייתי.
מבחני סימולציה הם מבחנים הבודקים יכולת ספציפית הקשורה למשרה, לדוגמה עבור משרה של קלדנות, מבחן סימולציה מתאים יבחן את היכולת של המתמודדים להקליד כמות מסוימת של מילים בזמן מוקצב וללא שגיאות.
השימוש במבחנים אלו עלה במהלך בשני העשורים האחרונים, בזכות היכולת הטובה שלהם לנבא ביצועים בעבודה.
עם זאת, ישנו קושי רב יותר בפיתוח מבחני סימולציה טובים ביחס לקושי הטמון בפיתוח מבחנים בכתב.
שני הסוגים העיקריים של מבחני סימולציה הם מבחנים מעשיים, אשר מתאימים לעבודות פשוטות עם חזרתיות רבה, ומרכזי הערכה, המתאימים לבחירת עובדים לתפקידים בעלי דרישות מגוונות כגון תפקידי הנהלה.
מבחנים מעשיים הם מבחנים אשר נתפרים בצורה ספציפית לתפקיד, ולפיכך היכולת שלהם לנבא ביצועים בעבודה גבוהים מאוד.
על מנת לפתח מבחנים אלו, על ההנהלה לקבוע מהם הידע, הכישורים והיכולת הנדרשים לסוג העבודה.
החלטות אלו מתבססות על הידע הנמצא בניתוח התפקיד.
כדוגמה למבחנים מסוג זה, ניתן למצוא פס הרכבה שנבנה במיוחד על ידי חברת BMW בארצות הברית לצורך מיון עובדים.
המתמודדים למשרה, מקבלים 90 דקות בהן הם צריכים לבצע מספר פעולות שגרתיות על פס ההרכבה, ומתקבלים לתפקיד לפי הביצועים שהפגינו.
מחקרים מצביעים על כך שהתוצאות של מבחנים מעשיים מניבות תוקף גבוה יותר ממבחנים בכתב, אך עם זאת למבחנים אלו שתי הגבלות עיקריות:
ספציפיות לעבודה – כל מבחן מתאים רק לסוג עבודה אחד, ואי אפשר להשתמש באותו מבחן למספר תפקידים שונים.
קושי לפיתוח בעבודות מורכבות – מבחנים מעשיים מתאימים יותר לבחינת התאמה לעבודות פשוטות ושיגרתיות.
יש קושי רב יותר לפתח מבחנים אלו כאשר העבודה היא מופשטת, מגוונת או כוללת עבודה בשיתוף עם עובדים נוספים.
מרכזי הערכה הם גופים המספקים שירותי מיון שמרכזים בתוכם את שלושת האמצעים (ראיונות, מבחנים וסימולציות) במקום אחד, ומתמקדים ביכולות חברתיות וניהוליות.
עלות מרכזים אלו היא גבוהה והמיון בהם עשוי להמשך מספר ימים.
השימוש במרכזי הערכה גובר, ולפי סקר שנערך באירופה יותר ממחצית הארגונים הגדולים (ארגונים המעסיקים אלף עובדים ומעלה) משתמשים במרכזי הערכה ככלי למיון עובדים.
מרכזי הערכה משתמשים במספר מבחנים אשר מדמים בעיות אמיתיות איתן ייאלץ להתמודד אדם המחזיק במשרה.
בין המבחנים הפופולריים ניתן למצוא:
מבחן In Basket – המתמודד מקבל תא ובו מונחים מספר מכתבים, תזכירים ודו"חות לגבי משימות הקשורות לארגון ועליו לטפל בבעיות העולות מהם לפי ראות עיניו.
המתמודדים במבחן זה מוערכים לפי האופן בו הם בחרו לתעדף את סדר המשימות ולפי איכות ההחלטות שלהם.
מבחן דיון בקבוצה ללא מנהיג – במבחן זה נאמר לקבוצת מתמודדים שהם שייכים לוועדת ההנהלה של ארגון מסוים, ושעליהם לקבל החלטות בנושאים של בעיות איתן מתמודד הארגון.
בוחן מן הצד משקיף על הקבוצה, ומעריך את המתמודדים לפי היכולת שלהם ליצור אינטראקציה חיובית עם הקבוצה, לפתור בעיות ולקבל החלטות יעילות, תוך כדי שמירה על הלכידות הקבוצתית.
סימולציה של תפקיד הקשור למקצוע – המתמודדים מתחלקים לקבוצות ומדמים סיטואציות הקשורות לתפקיד הספציפי.
לדוגמה, עבור תפקיד במחלקת שירות מתמודד אחד מדמה לקוח עצבני ומתמודד שני מדמה את איש השירות שמטפל בבעיה.
הנבחנים במבחן זה יבדקו לפי תכונות הרלוונטיות לתפקיד כגון שירותיות, סובלנות וקבלת החלטות במצבי לחץ.
מרכזי הערכה מוכוונים בדרך כלל עבור ארגון מסוים, ומאוישים במרואיינים מאותו הארגון.
מרכזי הערכה משמשים גם כמרכזי הכשרת מנהלים והטמעת התרבות הארגונית.
התוקף של מרכזי הערכה שנוי במחלוקת.
מחקרים משנות ה-80 וה-90 הצביעו על תוקף ניבוי גבוה ביחס לביצועי העובדים בפועל, בהשוואה לשיטות הערכה אחרות (מתאם של 0.36-0.53), ולכן נחשבו אמצעי מיון יעיל אם כי יקר.
יש הטוענים כי תוקף מרכזי ההערכה ירד עם השנים, במיוחד בהשוואה לשיטות הערכה וגיוס עובדים חדישות יותר, שהופיעו עם התפתחות הטכנולוגיה והאינטרנט.
בפברואר 2012 פורסמה החלטה של רשם מאגרי המידע במשרד המשפטים, יורם הכהן, שמחייבת את מכוני המיון של מועמדים לעבודה, למסור לכל נבחן בחינם, פירוט של הסיבות לחוסר התאמתו לתפקיד אותו בדקו.
הנחיה זו משנה את המצב שהיה קיים בישראל, בו פירוט הנימוקים הועבר רק למעסיק ולא לנבחן.
ההחלטה גם קבעה שמכון המיון אינו רשאי להשתמש בתוצאות מבחני המיון למטרות אחרות כמו מסירת חוות הדעת לגורם אחר כלשהו, אלא אם הנבחן נתן לכך הסכמה מפורשת.
כמו כן, חובה על מכון המיון למחוק כל מידע על הנבחן או להפוך אותו לאנונימי ללא אפשרות לקשרו לנבחן ספציפי, לאחר שהסתיים הליך בדיקת התאמתו לתפקיד מסוים והועברה חוות הדעת למעסיק.
הכחול ולבן מיונאריוס פוטבול קלוב (בספרדית: El Azul y Blanco Millonarios Futbol Club S.
A) המוכר בשם מיונאריוס, הוא מועדון כדורגל מהעיר בוגוטה, בירתה של קולומביה.
הוא נחשב לאחד מהמועדונים הגדולים ביותר במדינה בגלל ההיסטוריה שלו.
נוסד באופן רשמי ב-18 ביוני 1946 תחת השם "קלוב דפורטיבו לוס מיונאריוס" ושוב ב-20 באפריל 2011 כאשר עבר לידיה של חברה פרטית ושמו שונה באופן רשמי ל"מיונאריוס פוטבול קלוב".
המועדון שיחק עד כה בליגת העל הקולומביאנית החל משנת הקמתה ב-1948 ועד היום ביחד עם אתלטיקו נסיונל ואינדפנדיינטה סנטה פה כמועדונים היחידים שמעולם לא החסירו שנה בליגה הבכירה.
היא הקבוצה השנייה הכי מעוטרת במדינה, עם 17 תארים המחולקים כך:15 אליפויות קולומביה, שני גביעי קולומביה וגביע מרקונורטה אחד.
המועדון חווה את שנותיו היפות ביותר בעיקר בשנות ה-50 וה-60. עקב הישגיו ברמה הבינלאומית, זכה המועדון לכינויים "הבלט הכחול" (בספרדית El Ballet Azul) וכן "השגריר" (בספרדית El Embajador), לאחר שהקבוצה הרשימה בטורניר יוקרתי בספרד מול ריאל מדריד.
כשהקימה הדימאיור את הליגה הקולומביאנית ב-1948, היא אינה הייתה כפופה להגבלות והחוקים של פיפ"א ולכן יצרה תקופה שנקראה תקופה הזהב של הכדורגל הקולומביאני או בספרדית, תקופת אל-דוראדו (El Dorado).
מיטב השחקנים ברחבי היבשת הגיעו לקולומביה ומיונאריוס הייתה אחת הקבוצות שניצלו את המצב.
הכוכב הגדול ביותר ששיחק אצלה באותה תקופה היה אלפרדו די סטפנו אבל גם אדולפו פדרנרה, אלסידס אגילרה ופדרו קבייון היו חלק מהקבוצה שזכתה בשלוש אליפויות בשנים 1952, 1951, 1949 וגם באליפות של 1953 עם נסטור ראול רוסי במקום די סטפנו שגם סימנה את סיום תקופת הזהב בכדורגל הקולומביאני.
פיפ"א הרחיקה את קולומביה והאשימה אותה שהקימה ליגה פיראטית.
השחקנים הזרים נאלצו לשוב למדינותיהם בעקבות האיסור של פיפ"א להמשיך את הליגה במתכונת הנוכחית מבלי שתהיה תחת חוקיה של ההתאחדות הכדורגל העולמית.
תקופת הזהב של שנות ה-60
לאחר 5 שנים ללא תואר, חזרה מיונאריוס להיות הקבוצה המובילה בקולומביה.
ב-1959 לקח את משרת המאמן מי שהיה שוער הקבוצה בתקופת הזהב הראשונה, גבריאל אוצ'ואה אוריבה.
הקבוצה שיחקה 44 משחקים, בהם הפסידה רק 8 פעמים וזכתה באליפות החמישית שלה כאשר היא מסיימת עם שש נקודות יתרון על פני אינדפנדיינטה מדיין השנייה.
לאחר הפסקה של שנה, בה לא זכתה באליפות בעיקר מפני שהשקיעה את מרב מאמציה בקופה ליברטדורס שבו הגיעה לחצי הגמר, שבה הקבוצה וזכתה באליפות של 1961. זו הייתה קבוצה שאף שברה את הסטטיסטיקה וזכתה באליפות כאשר היא מנצחת 25 משחקים ומפסידה רק שבע פעמים.
השחקן המצטיין היה דליו גמבואה ששיחק באותה תקופה באטלס המקסיקנית והגיע למיונאריוס לבקשתו של המאמן אוריבה.
היא המשיכה את התקופה המצוינת כאשר זכתה גם באליפויות של 1964, 1963, 1962 והפכה בעצם לקבוצה הראשונה שזוכה בארבע אליפויות קולומביה רצופות.
אחד משחקניה הבולטים היה הברזילאי ז'וז'ה רומיירו שכונה "פפה" ונבחר לשחקן המצטיין באליפות של 1963. בכך השלימה הקבוצה סך הכל תשע אליפויות ב-16 שנות קיומה של הליגה.
הבצורת שנשברה אחרי 24 שנים
שליטתה האבסולוטית של הקבוצה הלכה וקטנה ככל שמועדונים אחרים נאבקו על התארים וכך מצאה עצמה מיונאריוס בהמתנה ארוכה יחסית בין תואר לתואר, דבר שאליו לא הייתה רגילה.
האליפות העשירית הגיעה אחרי 8 שנים תמימות שבהן אומנם סיימה את חלקן כסגנית, אבל לא יותר מכך.
עם חזרתו לספסל האימון של אוריבה, הציגה מיונאריוס שלישייה קדמית שכללה את הכוכב הגדול, ווילינגטון אורטיס, חיימה מורון ואלחנדרו ברנד.
במחזור האחרון השיגו תיקו 0-0 ביתי מול דפורטיבו קאלי, שהייתה חייבת ניצחון בשביל לקחת את התואר והשלימו עשר זכיות בתואר האליפות.
באותן ימים הייתה למיונאריוס קבוצה חזקה שהספיקה להגיע פעמיים לחצי גמר גביע הליברטדורס וכן הגיעה פעמיים לגמר הטורניר המקומי אך כשלה.
את הטורניר ב-1978 היא החלה רע וסיימה במקום השישי בטורניר האפרטורה ובמקום השני בטורניר הקלאוסורה כדי להעפיל לבית הגמר שכלל את אתלטיקו נסיונל, דפורטיבו קאלי ואינדפנדיינטה סנטה פה.
ללא ברנד הפצוע אבל עם אורטיס ומורון וגם אם שחקנים כמו חואן איריגויין ודניאל אונגה, מיונאריוס ניצחה את נסיונל במדיין, ניצחה את הקלאסיקו מול סנטה פה וסיימה בשלוש תוצאות תיקו מול נסיונל ופעמיים מול דפורטיבו קאלי.
במחזור האחרון היא התמודדה מול אינדפנדיינטה סנטה פה וכבר בדקה ה-18 הוליכה 0–3 משערים של איריגויין, מורון ואורטיס.
סנטה פה רק צימצמה במחצית השנייה אבל לא הצליחה למנוע ממיונאריוס את הזכייה באליפות ה-11.
המועדון היה צריך לחכות תשע שנים עד לאליפות ה-12, בעשור שהיה שייך בעיקר לאמריקה קאלי.
אבל בשנת 1987, תחת הדרכתו של המאמן לואיס אוגוסטו גרסיה, הצליחה מיונאריוס לזכות באליפות אחרי ניצחון בבית הגמר במשחק האחרון על ג'וניור 0-1. זה היה הטורניר הטוב ביותר של המועדון, שלא הפסיד 22 משחקים, ניצח גם בטורניר האפרטורה וגם בקלאוסורה וכבש 101 שערים.
שנה מאוחר יותר, שוב השיגה הקבוצה תואר אליפות, ה-13 שלה, שהיה מאוד קשה.
המצב בטבלה המשוקללת היה צמוד בינה לבין אתלטיקו נסיונל, כאשר מיונאריוס מוליכה בגלל הפרש שערים טוב יותר.
במחזור האחרון התארחה הקבוצה בברנקייה מול ג'וניור בעוד שנסיונל התמודדה בבוגוטה מול סנטה פה.
לאחר המחצית הראשונה פיגרה מיונאריוס 0–1 בעוד שנסיונל הוליכה במשחקה 0–1, אבל בחצי השני השיגה מיונאריוס את השוויון במשחקה.
אף על פי שניסתה לנצח ולא להיות תלויה בכלום, לא הצליחה לבסוף מיונאריוס והמשחק נגמר בתיקו, אבל כאשר התקב הדיווח כי גם בבוגוטה נגמר המשחק בתיקו, חגגה הקבוצה אליפות מספר 13.
מכאן החלו שנים מאוד רעות של הקבוצה, שפעם אחר פעם כשלה בניסיון לזכות בתואר.
ב-1989 גם החלה היריבות המרה עם אתלטיקו נסיונל, כאשר שתי הקבוצות נפגשו ברבע גמר גביע הליברטדורס שבו גברה בסיכום המשחקים הקבוצה ממדיין והעפילה לחצי הגמר.
לאנשי מיונאריוס היו טענות קשות כלפי השופט וחלקם אף טענו שברון הסמים פבלו אסקובר, מעורב בנושא ונתן הוראה להעלות את קבוצתו האהודה על חשבונה של מיונאריוס.
בסופו של דבר, הקבוצה הצליחה לשבור בצורת ארוכה בת 24 שנים, כאשר זכתה בטורניר הפינליססיון של 2012. תחת המאמן הרנן טורס, הגיעה הקבוצה לחצי גמר הקופה סודאמריקנה והעפילה לפלייאוף בליגה.
ההתחלה הייתה מאוד קשה, עם הפסדים לג'וניור ודפורטיבו פאסטו, מה שהצריך את מיונאריוס לנצח לפחות שלושה מתוך ארבעת המשחקים שנותרו.
ניצחון כפול על דפורטס טולימה וניצחון פאסטו, הביאו את הקבוצה למרחק משחק אחד מהגמר.
את המשחק האחרון לא הצליחו ה"שגרירים" לנצח וסיימו בתיקו 0-0 מול ג'וניור.
האוזניים הקשיבו לתוצאה שהגיעה מפאסטו והתיקו שהשיגה טולימה קבע כי מיונאריוס העפילה לגמר מול אינדפנדיינטה מדיין.
המשחק הראשון באצטדיון אטאנסיו חיררדוט הסתיים בתיקו 0-0, מה שהותיר תקווה גדולה מאוד למיונאריוס לקראת הגומלין.
לעיני 36,000 צופים העלה ווילברטו קוסמה את מיונאריוס ליתרון וקירב אותם לקראת אליפות אחרי כל כך הרבה זמן, אבל מדיין השוותה בחצי השני ושלחה את ההכרעה להקבע על ידי פנדלים.
הגיבור היה השוער של מיונאריוס, לואיס דלגאדו, שכבש ועצר את הפנדל המכריע, כדי לקבוע 4–5 בסיום ואליפות ראשונה אחרי 24 שנים.
עבור התואר ה-15, האוהדים לא היו צריכים לחכות יותר מדי זמן, חמש וחצי שנים ליתר דיוק.
מיונאריוס סיימה את הליגה הסדירה במקום הרביעי ונקבעה כראש בית בפלייאוף, בו התמודדה מול לה אקידד ברבע הגמר.
לאחר תיקו 1-1 במשחק הראשון עם שער של החלוץ, איירון דל וייה, ניצחה מיונאריוס בבית 1–2 בגומלין משערים של הקפטן אנדרס קדויד ודויד מקליסטר סילבה.
בחצי הגמר פגשה מיונאריוס יריבה היסטורית - אמריקה קאלי.
הכחולים הצליחו לגבור בחוץ על אמריקה 1–2 משערים של דל וייה וסילבה והבטיחו העפלה לגמר לאחר שבגומלין באצטדיון אל קמפין נפרדו הקבוצות בתיקו 0-0. לראשונה בהיסטוריה נקבע משחק גמר אליפות הליגה בין שתי הקבוצות הבכירות של בוגוטה - מיונאריוס מול אינדפנדיינטה סנטה פה.
למרות ששתי הקבוצות משחקות באותו האצטדיון, שמיונאריוס אירחה ראשונה לעיני הקהל שלה, משחק אותו ניצחה 0–1 משער של מתיאס דה לוס סנטוס.
בגומלין כעבור ארבעה ימים, הצליחה מיונאריוס לחלץ 2-2 בדקות הסיום כאשר הנרי רוחאס כובש שער שוויון חמש שדקות מהסוף כדי להעניק את האליפות לכחולים.
בניגוד למספר האליפויות הרב שיש לקבוצה, מספר מועט של זכיות יש לה בגביע הקולומביאני.
הסיבה היא העובדה שעד לשנת 2008 הגביע התקיים רק בשנים בודדות.
מיונאריוס זכתה בו פעמיים עד לעידן החדש.
תחילה בשנת 1953 כאשר ניצחה במפגש כפול 2–5 את בוקה ג'וניורס קאלי, יריבתה הגדולה באותם זמנים.
עשור מאוחר יותר, שוב חזרה הקבוצה להניף את הגביע, עם ניצחון על דפורטס טולימה 1-4. באותן שנים שלטה מיונאריוס ללא עוררין וזכתה בארבע אליפויות רצופות.
ב-2011 הצליחה מיונאריוס לזכות בגביע במתכונתו החדשה.
היה זה תואר מקומי ראשון מאז 1988 והונח בו הבסיס לאותה קבוצה טובה שגם זכתה באליפות שנה מאוחר יותר.
היא פגשה בגמר את בויאקה צ'יקו וניצחה אותה בשני המפגשים בתוצאה הגלובלית של 0–2. מאייר קנדלו, אדיסון טולוסה, פדרו פרנקו ואריק מורנו הוליכו את הקמפיין של מיונאריוס בדרך לזכייה.
ב-7 בפברואר 2018 הוסיפה הקבוצה לארונה בפעם הראשונה בהיסטוריה גם את הסופרליגה אחרי שגברה בגמר על אתלטיקו נסיונל.
לאחר 0-0 במשחק הראשון באצטדיון אל קמפין, הצליחה מיונאריוס לנצח דווקא בחוץ 1–2 מצמד של רוברטו אובלר.
מיונאריוס היא אחת מהקבוצות הקולומביאניות שהשתתפו הכי הרבה בגביע הליברטדורס.
הישגה הטוב ביותר במפעל היה בטורנירים של 1960, 1973 ו-1974, בהן הגיעה הקבוצה לחצי הגמר.
בקופה סודאמריקנה הגיעה הקבוצה פעמיים לחצי הגמר, בשנתונים 2007 ו-2012.
התואר הבינלאומי הרשמי היחיד שהשיגה היה בשנת 2001, כשהשתתפה בטורניר האחרון של גביע מרקונורטה.
שנה לאחר שהפסידה בגמר הטורניר לאתלטיקו נסיונל, הצליחה מיוס לזכות בגביע.
היא צלחה את הבית המוקדם עם 12 נקודות מתוך 18 מול יריבות כמו צ'יבאס גוודלחרה ממקסיקו, איטלצ'קאו מוונצואלה וניו יורק מטרוסטארס מארצות הברית.