tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הנבל אוסיריס שחרר את איזיס, אלת הטבע (נראה בחוברת Titans #32).
מקסוול לורד עצר בעד מאגוג את יצירת האירועים שנראו בקשת הסיפור העתידנית קץ הממלכה (נראה בחוברת Justice League: Generation Lost #13).
הוקגירל מנעה מהנבל האת'-סת מלהרוג את הוקמן (נראה בחוברת Brightest Day #18).
הוקמן סגר את השער הבין ממדי שחיבר בין עולם הנץ לכדור הארץ (נראה בחוברת Brightest Day #18).
אקווהמן גייס לשורותיו אקווהלאד חדש בשם ג'קסון הייד (נראה בחוברת Brightest Day #20).
הצייד ממאדים שרף את היער במאדים, הרג את אויבו ד'קאי ד'ראז ובחר להקדיש את חייו להגנת כדור הארץ (נראה בחוברת Brightest Day #21).
ג'ייסון ראש ורוני ריימונד, שני בני האנוש שאוחדו לכדי גיבור-העל פיירסטורם, הביסו את טומאת הפקחים השחורים על מטריצת פיירסטורם שלהם, לפני שזו הצליחה להשמיד את היקום (נראה בחוברת Brightest Day #22).
הנבל קפטן בומרנג הצליח לזרוק בומרנג על היונה החמקנית.
הנץ התבקש לתפוס את הבומרנג שנזרק על ידי קפטן בומרנג, אך נכשל (נראה בחוברת Brightest Day #24).
בוסטון ברנד התבקש למצוא את האלוף החדש שישא על עצמו את האור הלבן של החיים וייקח את מקומה של ישות החיים (כפי שהתברר, היה זה אלק הולאנד, היצור מן הביצה החדש החל מחוברת Brightest Day #24).
היום הבין-לאומי לשפה הערבית באו"ם מצוין בכל שנה בתאריך 18 בדצמבר, היום בו התקבלה החלטה מס' 3190 של העצרת הכללית של האו"ם, שהפכה את השפה הערבית לאחת השפות הרשמיות ושפות העבודה של האו"ם.
החלטה זו התקבלה בעקבות הצעות שהגישו מרוקו וערב הסעודית במהלך הכינוס ה-190 של הוועד המנהל של אונסק"ו.
מאז שנות ה-50 של המאה ה-20, נעשו מאמצים רבים על ידי מדינות דוברות ערבית להפוך את הערבית לשפה רשמית של האו"ם.
ב-4 בדצמבר 1954, קיבלה העצרת הכללית של האו"ם את החלטה 878 לתרגום מסמכים בלבד לשפה הערבית, והגבילה את מספר העמודים שניתן לתרגם ל-4000 עמודים בשנה.
התנאי שנקבע הוא שהמדינה המזמינה את התרגום גם תשלם עבורו, וכי מסמכים אלה יהיו בעלי אופי פוליטי או משפטי בעל זיקה לעולם הערבי.
בשנת 1960 התקבלה באונסק"ו החלטה לפיה יעשה שימוש בשפה הערבית גם בכנסים האזוריים שיקיים הארגון במדינות דוברות ערבית וכן יתורגמו מסמכים ופרסומים בסיסיים של הארגון לערבית.
בשנת 1966 התקבלה החלטה על הגברת השימוש בשפה הערבית באונסק"ו, כמו כן, מתן שירותי תרגום סימולטני לערבית ומערבית לשפות אחרות במסגרת ישיבות המליאה.
משנת 1968, הפכה השפה הערבית בהדרגה לשפת עבודה בארגון, החל מתרגום מילולי של מסמכי העבודה והנאומים וכלה בשירותי תרגום סימולטני לערבית.
סוגיית השימוש בשפה הערבית כשפת עבודה בכינוסי הוועד המנהל באונסק"ו.
שולבה בתוכנית העבודה לשנת 1974 לבקשת ממשלות אלג'יריה, עיראק, לוב, כווית, ערב הסעודית, תימן, תוניסיה, מצרים ולבנון.
בפגישה ה-190 של הוועד המנהל של אונסק"ו, באוקטובר 2012, הוחלט להכריז על התאריך 18 בדצמבר כעל "היום הבינלאומי לשפה הערבית".
אונסק"ו ציין באותה שנה, בפעם הראשונה, את היום הזה, מתוקף החלטתו, ב-23 באוקטובר 2013 הוחלט במועצה המייעצת של התוכנית הבינלאומית לפיתוח התרבות הערבית ("ארבּיה") הכפופה לאונסק"ו, לאמץ את היום הבינלאומי לשפה הערבית כאחד המרכיבים העיקריים בתוכנית העבודה הרב-שנתית שלה.
היום הארוך ביותר הוא סרט מלחמה אפי רחב ממדים ועטור ב-42 כוכבי קולנוע בהפקת דאריל זאנוק מחברת פוקס המאה ה-20.
הסרט מתאר את היום הראשון של הפלישה לנורמנדי במלחמת העולם השנייה ב-6 ביוני 1944. הוא מבוסס על הספר היום הארוך ביותר של הסופר האירי קורנליוס ראיין (1959).
ראיין כתב גם את התסריט העיקרי ודיאלוגים נוספים נכתבו על ידי רומן גארי, ג'יימס ג'ונס, ג'ק סדון ודייוויד פרסל.
בסרט משתתפים שחקנים בריטיים ואמריקאיים המדברים באנגלית, גרמנים המדברים בגרמנית וצרפתים המדברים בצרפתית.
זאנוק קנה את זכויות ההסרטה מראיין במחיר 175,000 דולר.
פרט להיותו המפיק הוא היה הבמאי האחראי אבל העדיף לתת את תפקיד הבימוי לבמאים אחרים.
קן אנאקין ביים את השחקנים הבריטים והצרפתים, אנדרו מרטון, את האמריקאים וברנרד ויקי את הגרמנים.
את פסקול הסרט הלחין מוריס ז'אר, את שיר הנושא "היום הארוך ביותר" כתב פול אנקה שהשתתף בסרט בתפקיד קטן של לוחם.
הסרט שצולם בשחור-לבן הצליח מאוד והפך לשובר קופות.
הסרט זכה בפרס אוסקר לצילום הטוב ביותר - שחור-לבן ובפרס אוסקר לאפקטים הטובים ביותר.
כן היה מועמד לפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר, פרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר ופרס אוסקר על העיצוב האמנותי, שחור-לבן.
זאנוק העסיק יועצים שהשתתפו ביום הפלישה כמו גינתר בלומנטריט שהיה ראש המטה של רונדשטט, ג'יימס גאווין שהיה מפקד הדיוויזיה המוטסת ה-82, לורד לובאט שהיה מפקד הקומנדו הבריטי, פייר קניג שפיקד על כוחות צרפת החופשית בפלישה ועוד.
בסרט משתתפים אלפי ניצבים בתור לוחמים.
כלי השיט והנחתות סופקו על ידי הצי השישי של ארצות הברית.
הנחיתה עצמה צולמה בחוף קורסיקה.
הוא מראה את חיילי בעלות הברית במחנותיהם בבריטניה וברצונם לצאת כבר לפעולה, את המפקדים ובראשם גנרל דווייט אייזנהאואר המהסס לצאת לפעולה בגלל מזג האוויר.
בצרפת הוא מתאר את אנשי המחתרת הצרפתית המתחילים בפעולות חבלה של ניתוק קווי טלפון ופיצוץ מסילות ברזל ואת הגנרלים הגרמנים שבראשם רונדשטט שמשוכנע שהפלישה תהיה בפה דה קאלה ולא בנורמנדי.
בתחילת הסרט מבקר גנרל ארווין רומל בביצורי החומה האטלנטית בנורמנדי ומתבונן בחיילים הבונים את המכשולים על החוף.
לפני סיום ביקורו הוא אומר לחיילים ולקצינים הגרמנים:
הסצנה הגדולה בסרט היא שחזור של הפלישה עם קרב פואנט דו אוק שם טפסו הלוחמים על הצוק בעזרת סולמות וחבלים וסבלו אבדות כבדות והקרב הקשה בחוף אומהה שהוכרע לבסוף בזכות הפריצה של בריגדיר גנרל נורמן קוטה (רוברט מיצ'ם).
הסרט מסתיים כשקוטה אוסף את כוחותיו לאחר הקרב הקשה ומניע אותם לתוך צרפת.
היום הבין-לאומי למאבק בשחיתות נועד למאבק בשחיתות שלטונית ברחבי העולם.
הוא מצוין מדי שנה ב-9 בדצמבר, מאז שהאמנה נגד שחיתות אומצה על ידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות ב-31 באוקטובר 2003.
העצרת הכללית של האומות המאוחדות אימצה ב-31 באוקטובר 2003 את האמנה נגד שחיתות, בה נאמר, בין השאר: "האו"ם מודאג מחומרת הבעיות והאיומים שמציבה שחיתות שלטונית ליציבות ולביטחון החברתי.
השחיתות מערערת את המוסדות והערכים הדמוקרטיים, ומסכנת את ערכי המוסר והצדק, את הפיתוח בר-קיימא ואת שלטון החוק."
האו"ם קבע שבכל שנה ב-9 בדצמבר יצוין היום הבין-לאומי למאבק בשחיתות, שמטרתו "קידום וחיזוק האמצעים למניעת שחיתות ולמאבק בשחיתות בצורה יעילה יותר ...
האו"ם יזם קמפיין בינלאומי בשם הסירוב שלך חשוב (Your NO counts) שמטרתו העלאת המודעות לשחיתות שלטונית ולדרכים להיאבק בה.
בשנת 2009 הקמפיין התמקד בשאלה כיצד השחיתות בעולם פוגעת במאמצים לחיסול הרעב והעוני, השגת חינוך יסודי אוניברסלי, ומטרות נוספות שנקבעו בפסגת המילניום.
כמו כן הובלטו הפגיעה ביסודות הדמוקרטיה ושלטון החוק, והשלכותיה על זכויות האדם.
בקמפיין הוצגו גם דרכים בהן שחיתות יוצרת עיוותים בשווקים הכלכליים, שוחקת את איכות החיים ומאפשרת פשע מאורגן, טרור ואיומים אחרים הפוגעים בביטחון האישי.
היום הבין-לאומי למאבק בשחיתות מצוין בכנסת, וכן על ידי מספר תנועות בישראל, בהן שקיפות בינ"ל ישראל ותנועת אומ"ץ.
היום הבין-לאומי לתעופה אזרחית הוא חג בינלאומי שהוכר בשנת 1996 בידי העצרת הכללית של האו"ם, ונקבע לתאריך ה-7 בדצמבר.
יום בין-לאומי זה נחגג על ידי הארגון הבין-לאומי לתעופה אזרחית מאז 1994, כחלק מפעילות יום השנה ה -50 של ICAO, בחגיגות ה-50 לאמנת שיקגו.
המטרה של היום היא להכיר בחשיבות התעופה, במיוחד התעופה הבינלאומית, לפיתוח הכלכלי והחברתי של העולם.
מועצה של ICAO קובעת כל חמש שנים נושא מיוחד ליום זה.
הוא נחגג כיום בידי כל חברות האו"ם במידה כזו או אחרת.
היום בלילה עם גורי אלפי הייתה תוכנית אירוח ובידור יומית בהנחיית הקומיקאי גורי אלפי, אשר שודרה ברצועת הלייט נייט של קשת 12. התוכנית עלתה לאוויר ב-30 בדצמבר 2015 בערוץ 2 ושודרה תחילה שלוש פעמים בשבוע, עד שעברה לקשת 12 בנובמבר 2017, שם שודרה ארבע פעמים בשבוע בנוסף לתוכנית לקט שבועית.
התוכנית זכתה בפרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2015 בקטגוריית תוכנית האירוח והבידור הטובה ביותר, ואף בפרס זהה של 2017, כאשר הטקס התקיים במרץ 2018, זמן קצר לאחר שידור תוכנית הסיום.
התוכנית סיימה את שידוריה לאחר 3 עונות ו-189 פרקים, וב-26 בפברואר 2018 שודרה תוכנית הסיום.
גורי מסביר דברים (עונה 3): גורי מסביר בפשטות אקטואליה מורכבת.
גדעון הבן המאומץ (שוקה כרמלי) (עונה 3): איש מבוגר מגורי ומוצג בתוכנית כבנו המאומץ.
בדר"כ יושב בקהל, ומאופיין במבט קפוא ושתקנות מטרידה.
אל עצמי (עונה 3): אורחים חוזרים בזמן ונותנים טיפים לעצמם כילדים.
סופרטרמפ (עונה 3): גורי נותן טרמפ באוטו שלו לאורחים מתחלפים.
החדשות בהרחבה (עונות 1–3): גורי מארח עיתונאים לדיווח משותף של כותרות היום.
גלגל הווטסאפ (עונות 1–3) אורחים שולחים הודעת וואטסאפ מביכות לסלבס אחרים, לפי מה שהגרילו בגלגל.
החדשות הטובות (עונה 2): גורי מוצא את הצד החיובי של חדשות היום.
גורו גורי (עונה 2): מאסטרים בתחומם נותנים טיפים להצלחה.
ראיון אינטימי מידי (עונה 2): גורי מראיין אורחים באמבטיה משותפת.
דופקים קריוקי (עונה 2): גורי וזמר אורח מגיעים בהפתעה לערב קריוקי ומחרבים אותו.
פינת החרטות (עונה 2): גורי מראיין אורחים במטוס מתרסק.
גיי פרנדלי (עונה 1–2): שיר ראובן בודקת איזו עיר, דת ומפלגה הן הכי טולרנטיות לגייז.
תום יער (עונה 1–2): גורי מנסה להרוג את תום יער באמצעות ספורט אקסטרים.
גיתית פישר (עונה 1–2) גיתית מחפשת מקצועות חדשים לעסוק בהם.
ראפ באטל (עונות 1–2): גורי ואורחים מתחלפים נלחמים בקרבות ראפ אכזריים.
יובל המנוול (עונות 1–2): יובל מנדלסון שר שירים שהוא כתב לבת שלו.
דניאל קורן (עונה 1–2): כתב התוכנית בניו-יורק מדווח על הנעשה בארצות הברית באמצעות קטעי ראפ.
שיחת טלפון (עונה 1–2) אביתר חלימי מצלצל לגופים ציבוריים ונותני שירות על מנת להשיג מהם מידע בתור מספר דמויות.
בעונה השלישית שודרה פינה אחת בלבד עם דמותו של "אביתר חלימי", בתחילת העונה.
הכתב הזר (עונה 1): רועי עידן מתחזה לכתב גרמני.
גורי מנסה דברים חדשים (עונה 1, 3): גורי מנסה לרכוש מיומנות חדשה בהפתעה.
פינת החבילות (עונה 1): גורי מקבל חבילות שהזמינו עבורו באינטרנט ומנסה לנחש מה בתוכן.
סיכום שבועי (עונה 1): גורי וצוות התוכנית ממחיזים את השבוע החולף ב-120 שניות.
פינת המשאלות (עונה 1): אורחים מבקשים משאלות מהכוכבים.
פינת האפליקציות (עונה 1): גורי מנסה אפליקציות חדשות ומומצאות.
פינת הלוגואים (עונה 1): גורי מגלה לקהל מה עומד מאחורי הלוגואים שכולנו מכירים.
שאלות ותשובות (עונה 1): גורי עונה על שאלות מהבית.
ביאטריס (עונה 1): עובדת ממין זכר העובדת בשירותים של גורי.
מתעלל בו ושולח אותו לעבודות מעצבנות תחת חסותו.
היום בו כדור הארץ חייך הוא אירוע שהתרחש ב-19 ביולי 2013, בו נכנסה הגשושית קאסיני לצל של שבתאי וצילמה אותו ואת ירחיו, את מערכת טבעותיו וגם את כדור הארץ, נוגה ומאדים.
לקראת המאורע נערכו פעילויות אסטרונומיה ומדע פופולרי ברחבי העולם, והוא נודע בתור "היום בו כדור הארץ חייך".
התמונה שנוצרה ידועה באותו שם.
קרולין פורקו, ראש צוות עיבוד התמונה של הגשושית קאסיני, העלתה רעיון לנצל את האירוע בו קאסיני חולף בצל שבתאי, ליום בו יש פעילויות ברחבי העולם.
מטרת האירוע הייתה לעודד אנשים להתעניין בחקר החלל, ולהיות חלק מהאירוע בו ידוע זמן צילום כדור הארץ מראש.
השאיפה ליצור תמונה שתזכיר בהשפעתה את נקודה כחולה חיוורת.
פעמיים בעבר הגשושית נכנסה לצל של שבתאי, בשנים 2006 ו-2012. לקראת המעבר ב-2013, קיימו פעילויות במטרה לעודד אנשים להסתכל לשמיים ו"לחייך" לקראת הצילום.
זו הייתה הפעם הראשונה שבה אנשים מחוץ לצוות המשימה ידעו כי עומדים לצלם אותם מהחלל הרחוק, ואף הפעם הראשונה שקאסיני הצליחה לצלם ארבעה כוכבי לכת בבת אחת - שבתאי, כדור הארץ, מאדים, ונוגה.
קאסיני צילמה רצף של תמונות ב-19 ביולי, והן עובדו לתמונה אחת על ידי המעבדה המרכזית לעיבוד תמונות של קאסיני (CICLOPS).
התמונה הסופית פורסמה לציבור ב-12 בנובמבר 2013, ונקראה "היום בו כדור הארץ חייך"
התמונה הסופית כללה גם את שבתאי, מערכת הטבעות שלו, כדור הארץ, מאדים, וונוס, ומספר ירחים של שבתאי.
בנוסף צולמו מספר תמונות ברזולוציה גבוהה עם המצלמה בעלת שדה הראייה הצר, כדי להתמקד על כדור הארץ.
קאסיני תוכננה לצלם את כדור הארץ ב-19 ביולי 2013, בשעה 21:27 UTC.
מספר פעילויות התקיימו לציון האירוע:
הוקם אתר רשמי כפורטל לתיאום כל הפעילויות לקראת ה-19 ביולי.
פורקו וצוותה עודדו את המשתמשים לציין את הייחודיות בחיים על פני כדור הארץ והישגי האנושות בחקר מערכת השמש.
עמותות "אסטרונומים ללא גבולות" תיאמו אירועים ברחבי העולם.
נאס"א יזמה פעילות שנקראה "נופפו לשלום לשבתאי" כדי לציין את צילום הדיוקן הבין כוכבי - הם הזמינו אנשים לנופף לכיוון של שבתאי בזמן הצילום.
"הודעה לגלקסיית שביל החלב": תחרות במהלכה אנשים יכלו לשלוח תמונה או יצירה מוזיקלית שנוצרה ב-19 ביולי.
היצירות הזוכות בתחרות שולבו בתוך הודעה שנשלחה ממצפה הכוכבים ארסיבו כמסר לחלל (בדומה להודעת ארסיבו).
התמונות שהתקבלו מהגשושית "קאסיני" ירדו בטלמטריה זמן קצר לאחר האירוע.
הן כללו תמונות ברזולוציה גבוהה של כדור הארץ והירח וחלק מתמונת הפסיפס הכוללת.
תמונות ראשוניות פורסמו מיד לאחר האירוע עצמו.
עיבוד מלא של התמונות התבצע במעבדת CICLOPS במשך חודשיים.
בפועל לקח לקאסיני ארבע שעות לצלם את כל השטח - ולקח לה 323 תמונות, מתוכם 141 שולבו בתמונת הפסיפס.
תמונת הפסיפס "היום בו כדור הארץ חייך" פורסמה ב-12 בנובמבר 2013, וזכתה לתהודה תקשורתית רחבה ברחבי העולם.
התמונה עיטרה את העמוד הראשי של העיתון הניו יורק טיימס.
קרולין פורקו הקדישה תמונת פסיפס לזכרו של האסטרונום קרל סייגן, בטקס בספריית הקונגרס לכבוד רכישתם את הארכיון של סייגן.
בנוסף, קולאז' של תמונות שצולמו על ידי הציבור פורסם על ידי נאס"א בתצורת התמונה של שבתאי ב-12 בנובמבר.
התנגשות הדינוזאורים היא תוכנית טלוויזיה פלאונטולוגית בת פרק אחד ששודרה בערוץ דיסקברי ב-28 באוגוסט 2010. התוכנית מבוססת על תוכנית דומה, התנגשות הדינוזאורים ששודרה בסוף 2009.
התוכנית מציגה את אותם הדינוזאורים שהופיעו בתוכנית הקודמת, עם מעט הבדלים קטנים.
היא עוסקת בהכחדת הקרטיקון הגדולה שחלה לפני 66 מיליון שנה ומציגה מספר דינוזאורים ברחבי העולם, כמה רגעים לפני ההתנגשות הגדולה, בהתאם לתאוריית אלווארז.
קריין הסדרה הוא השחקן ביל מונדי.
לפני 66 מיליון שנה בקולומביה הבריטית, טירנוזאורוס מקנן ושומר על צאצאיו, אך ברגע של הסחת דעת מגיע קוואצלקואטלוס גדול ומצליח לשדוד את הביצים הפגיעות.
האב קולט את הטורף רק כשביצה אחת נותרת ורודף אחרי הפטרוזאור ביער.
הוא מצליח לנשוך את רגלו, אך הפטרוזאור מצליח להימלט.
זוג טריצרטופסים יריבים נלחמים על בן זוג לצד אנקילוזאורוס.
המפסיד מביניהם נקלע למארב של טירנוזאורים ונהרג בידיהם.
בינתיים במונגוליה זוג פרטי זאורורניתוידיז מצליחים לטרוף פרט של כארונוזאורוס, לאחר שגנבו ביצים מחבריו.
במקסיקו עדר אלמוזאורוסים נודדים למכתש, בו הם מטילים ביצים.
באותו הזמן אסטרואיד עצום מתנגש בכדור הארץ ויוצר פיצוץ אדיר אשר מכלה את כל הדינוזאורים הקרובים שנשרפים חיים, בטמפרטורה של מעל 600 מעלות וגם את מרבית הביצים.
הפיצוץ מגיע תוך זמן קצר צפונה וגורם לרעידת אדמה שהורגת טריצרטופסים ואנקילוזאורים עם אפר לוהט ההורג את כל הפטרוזאורים ויוצר מכת ברק קטלנית.
המוני יצורים נאלצים לברוח משריפות שפורצות באזור והטירנוזאורוסים ניזונים מהגופות השרופות שבדרך.
נוצר אפר שחוסם את אור השמש והורג את כל הצמחים.
לאחר 45 דקות מהפיצוץ, הוא יוצר סופות חול קטלניות במונגוליה ומשמיד כמה כארונוזאורוסים.
פרט כארונוזאורוס אחד שורד במערה לצידם של זאורורניתוידיזים.
לאחר שהסופה שוככת מעט הם מנסים לצד את הפרט ששרד.
כשאחד הזאורורניתוידיזים רוכן מעליו ועומד לנשוך אותו, הוא מפיל אותו ונופל ומועך אותו למוות.
הזאורורניתוידיז היחיד ששרד בורח ובקרוב מת ברעב כשבור המים באזור מורעל.
עדר טריצרטופסים נודד בחיפוש מזון עד לערוץ, אשר מוביל אותם לאי מיובש, בו עדיין ישנם צמחים חיים.
העדר מתקרב לשם אך במהרה צונאמי גדול מטביע את כל הדינוזאורים שבו.
רק טריצרטופסים שנשארו על היבשת לצד אנקילוזאורים וטירנוזאורוסים רעבים שורדים.
לאחר חודש וחצי נראים רק טריצרטופס ואנקילוזאורוס אחד שגוועים יחד.
טירנוזאורוס בודד שמתקרב אליהם נלחם בטריצרטופס ונושך אותו בצוואר ואז נלחם באנקילוזאורוס, מגלגל אותו על הגב והורג אותו.
הטירנוזאורוס לא נזהר ומשופד למוות על קרני הטריצרטופס.
במקסיקו מתברר שביצה בודדת של אלמוזאורוס הצליחה לבקוע ולשרוד אך היא חיה לבדה ללא יכולת להתרבות.
רק יצורים קטנים יותר ששרדו את הפיצוץ, כמו יונקים, עופות, דגים וזוחלים קטנים מצליחים לשרוד.
עוברות 3 שנים עד שהשמש חוזרת לזרוח ואז מתחיל עידן חדש: עידן היונקים, הקנוזואיקון.
היום הבין־לאומי לנשים ונערות במדע מצוין ב-11 בפברואר, והוא נקבע על ידי האו"ם בשנת 2015 במטרה לקדם נשים בתחומי המדעים, שבהם הן עדיין בגדר מיעוט.
במהלך השנים בישראל ובקהילה הבין־לאומית נעשו מאמצים רבים לקדם נשים בתחום ה-STEM (מדעים, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה) אולם, עדיין, נערות ונשים אינן זוכות להשתתפות שווה ומלאה בתחומים אלו, והם נחשבים כגבריים.
החלטת האו"ם על יום זה נועדה לעורר מודעות ולאפשר לנערות ולנשים גישה מלאה לעיסוק בתחום, כחלק מהחתירה לשוויון מגדרי ולהעצמת נערות ונשים.
על פי נתוני אונסקו, כיום, פחות מ-30% מהחוקרים בעולם הן נשים ורק 30% מכלל הסטודנטיות בוחרות בתחומים הקשורים למדע וטכנולוגיה בתחום ההשכלה הגבוהה.
גם בישראל, בניגוד לתחומי מדעי הרוח ומדעי החברה, בהן יש יותר סטודנטיות מסטודנטים לתואר ראשון, מתקיים שיעור נמוך של סטודנטיות הלומדות לתחומי מדעי המחשב וההנדסה.
שיעורן נמוך של סטודנטיות בתחום מסתכם ב— 33% ו–29% בהתאמה בכלל המוסדות, או 32% ו–21% בהתאמה באוניברסיטאות בלבד.
בין הסיבות למיעוט נשים בתחומי המדעים והטכנולוגיה ניתן למנות הטיות מגדריות וסטראוטיפים המרחיקים נערות ונשים מתחומים אלו וכן חוסר במודלים נשיים.
מחקר שנערך בשנת 2015 מלמד שרק 12% מהדמויות מתחומי ה-STEM על המסך הן של נשים.
היום הבין-לאומי לאנדרטאות ואתרים הידוע גם בשם יום המורשת הבינלאומי הוא מועד בינלאומי המצוין בכל שנה ברחבי העולם ב-18 באפריל.
היום הבינלאומי לאנדרטאות ואתרים הוצע לראשונה על ידי הוועדה הבינלאומית למונומנטים ולאתרים ב-18 באפריל 1982, ואושר על ידי האספה הכללית של אונסק"ו בשנת 1983.
מטרת היום היא לעורר מודעות על המגוון של המורשת התרבותית, להבהיר את הפגיעות של האנדרטאות והאתרים התרבותיים ולהגביר את המאמצים למניעת הריסתם ולשימור הקיים.
הפעילות בו כוללת בדרך כלל ביקורים במונומנטים היסטוריים ובאתרי מורשת, קיום כנסים ופורומים ופרסומים עיתונאיים שונים.
בכל שנה הוועדה בוחרת נושא מסוים שסביבו סובב היום.
ב-2017, לדוגמה, הנושא היה "תיירות של קיימא".
היום הבין־לאומי לביעור האפליה הגזעית הוא מועד בין־לאומי המצוין מדי שנה ב-21 במרץ.
ב-21 במרץ 1960 נורו למוות 69 מפגינים שחורים בעיירה שארפוויל שבדרום אפריקה בידי כוחות המשטרה בעת הפגנה של 20,000 איש נגד שלטון האפרטהייד ונגד "חוק המעבר" - חוק שחייב אזרחים שחורים לשאת בכל עת תעודות מעבר מיוחדות שהונפקו בידי השלטונות כדי לשלוט בתנועותיהם בתוככי המדינה.
אירוע זה, שזכה לכינוי טבח שארפוויל, גרם לארגון האומות המאוחדות להכריז בשנת 1966 במהלך העצרת הכללית של האומות המאוחדות על "היום הבין־לאומי לביעור האפליה הגזעית" ברחבי העולם.
מסקנת העצרת הייתה שיש לממשלות ולקהילה הבין־לאומית להכפיל את מאמציה לביעור כל סוג של אפליה על בסיס גזעי.
היום הבין־לאומי לביעור האפליה הגזעית הוא היום שמנציח את חייהם של אלו שנהרגו ונרצחו במהלך מאבקם לדמוקרטיה, שוויון זכויות, ביטול האפליה הגזעית ומלחמה במשטרים מושחתים.
מדי שנה מקדיש האו"ם את היום הבין־לאומי לביעור האפליה הגזעית לנושא אחר הנוגע לאפליה גזעית:
2014 – תפקיד המנהיגים במאבק בגזענות ובאפליה גזעית.
2015 – לימוד מטרגדיות למאבק באפליה הגזעית.
2018 – קידום סובלנות, הכללה, אחדות וכבוד למגוון בהקשר למאבק באפליה גזעית.
2019 – התמודדות עם פופוליזם לאומני עולה ועם אידאולוגיות רדיקליות.
היום הבין-לאומי לספרי ילדים הוא אירוע שנתי שמתקיים בחסותה של האגודה הבינלאומית לספרות ילדים , ארגון בינלאומי ללא מטרות רווח.
יום זה, אשר צוין לראשונה ב-1967, מציין את יום הולדתו של הנס כריסטיאן אנדרסן ב-2 באפריל ומתקיים בסביבות תאריך זה.
הפעילויות הנכללות ביום זה כוללות תחרויות כתיבה, הכרזות על פרסים המוענקים עבור כתיבת ספרים ואירועים עם מחברי ספרי ילדים.
בכל שנה, לקבוצה לאומית אקראית של האגודה הבינלאומית לספרות ילדים יש הזדמנות להיות חסות בינלאומית ליום זה.
האגודה מחליטה על נושא ייחודי לאותה השנה ומזמינה מחבר בולט מן המדינה המארחת לצורך כתיבת הודעה לילדים ברחבי העולם ומאייר ידוע על מנת לעצב כרזה.
חומרים אלה משמשים בדרכים שונות לקידום ספרים וקריאה.
קבוצות רבות של האגודה הבינלאומית לספרות ילדים מקדמות יום זה באמצעות התקשורת ומארגנות פעילויות בבתי ספר ובספריות ציבוריות.
לעיתים קרובות, האגודה קשורה לחגיגות של ספרי ילדים ואירועים מיוחדים אחרים שעשויים לכלול מפגשים עם סופרים ומאיירים, תחרויות כתיבה או הכרזות על פרסים שהוענקו עבור כתיבת ספרים.
בשנת 2023, נערך ראיון לארבע גננות שנושאו היה השינוי שחל במשך השנים בספרות הילדים.לטענתן הספרים משתנים עם התקופה.
מאחר שהספרים הם כלי חינוכי, הרי שהוא משתנה עם הנורמות ועם הערכים בהתאם לתקופה.
לדעתן, בימינו יש בספרי הילדים ייצוג לאוכלוסיות רבות יותר מאשר בעבר.
יום ללא עישון מצוין ב-31 במאי כל שנה ברחבי העולם.
יום זה נועד לעודד 24 שעות של התנזרות מכל צורות הטבק.
בנוסף יום זה משמש על מנת להעלות את המודעות על ההשפעות הבריאותיות של עישון טבק, שגורמות כיום ליותר מ-7 מיליון מקרי מוות בכל שנה ברחבי העולם, שמתוכם כ-890,000 הם תוצאה של חשיפה של אנשים לא מעשנים לעישון פסיבי.
נוסף למודעות לנזקי העישון, היום משמש להעלאת המודעות ביחס להיבטים אחרים הנוגעים לעישון ולטבק כגון התמכרות לעישון, הכחשת נזקי העישון, פרסום ושיווק סיגריות לקטינים, עישון כפוי, מדיניות ציבורית להפחתת ההצטרפות של מעשנים חדשים (בעיקר קטינים), גמילה מעישון וכן הקשר בין עישון לעוני ולבעיות סביבה.
בשנת 1987, העביר ארגון הבריאות העולמי את החלטה WHA 40.38, והכריז על ה-7 באפריל כ'יום ללא עישון ברחבי העולם'.
המטרה של היום הייתה לגרום למשתמשי הטבק ברחבי העולם להימנע משימוש במוצרי טבק למשך 24 שעות, פעולה שבארגון קיוו שתסייע עבור מעשנים המנסים להיגמל.
בשנת 1988, הועברה החלטה WHA 42.19 על ידי ארגון הבריאות העולמית, הקוראת לחגיגת 'יום ללא עישון', מדי שנה ב-31 במאי.
מאז, ארגון הבריאות העולמי תומך בכל 'יום ללא עישון', כאשר כל שנה מוקדשת להתמקדות בנושא אחר הקשור לטבק.
בשנת 1998, הקים ארגון הבריאות העולמי את יוזמת החופש מטבק (Tobacco Free Initiative), בניסיון למקד משאבים בינלאומיים ותשומת לב לנושא הסיכון הבריאותי שיוצר הטבק.
היוזמה מספקת סיוע ביצירת מדיניות עולמית בתחום בריאות הציבור, מעודדת גיוס בין חברות, ותומכת באמנת ארגון הבריאות העולמי בנושא בקרת טבק (FCTC).
אמנת הבריאות של ארגון הבריאות העולמי היא אמנת בריאות עולמית שאומצה בשנת 2003 על ידי מדינות ברחבי העולם, כחלק מהסכם ליישום מדיניות פעולה להפסקת השימוש בטבק.
בשנת 2008, בערבו של 31 במאי, קרא ארגון הבריאות העולמי לאיסור עולמי על כל פרסום לטבק, קידום מכירות וחסות של מוצרי טבק.
הנושא של אותה שנה היה "נוער נטול טבק".
לכן, יוזמה זו נועדה במיוחד למנוע מאמצי פרסום שנועדו לבני נוער.
בשנת 2015, הדגישו ב'יום ללא עישון' את הסיכונים הבריאותיים הקשורים לשימוש בטבק והמליצו על מדיניות יעילה להפחתת צריכת הטבק, כולל הפסקת הסחר הבלתי חוקי במוצרי טבק.
בשנת 2016, ב-31 במאי, ארגון הבריאות העולמי (WHO) קרא לממשלות לשנות את אריזות הטבק לאריזות ללא לוגו גרפי, ובכך להפוך אותן לפחות מושכות.
בשנת 2017, היום התמקד בטבק כ"איום על הפיתוח".
מטרת הקמפיין הייתה להדגים את האיומים שמציבה תעשיית הטבק בפני פיתוח בר-קיימא, כולל הבריאות והרווחה הכלכלית של האזרחים בכל המדינות.
מדי שנה, ארגון הבריאות העולמי בוחר נושא, על מנת ליצור מסר גלובלי אחיד יותר עבור ה'יום ללא עישון'.
נושא זה הופך להיות המרכיב המרכזי של סדר היום של ארגון הבריאות העולמי בנושא טבק לאותה השנה.
ארגון הבריאות העולמי מפקח על יצירה והפצה של חומרי פרסום הקשורים לנושא, כולל חוברות, פליירים, פוסטרים, אתרי אינטרנט ועיתונות.
בשנת 2008 הכניסו גם סרטונים כחלק מהקמפיין "נוער נטול טבק", וב-2009 הוכנסו גם הפודקאסטים לקמפיין.
מאז 1988, מחלק ארגון הבריאות העולמי פרסים לארגונים או לאנשים פרטיים אשר תרמו תרומות חריגות לצמצום צריכת הטבק.
פרסי 'יום ללא עישון' העולמי ניתנים לפי שישה אזורי עולם שונים (אפריקה, אמריקה, מזרח הים התיכון, אירופה, דרום מזרח אסיה ומערב האוקיינוס השקט).
עבור חלק מהאנשים, ה'יום ללא עישון' נחשב לפגיעה בחופש הפרט.
מעשנים, מגדלי טבק ותעשיית הטבק מצאו דרכים להשמיע את דעתם על היום ללא עישון, בהשתתפות במחאות, במעשי התרסה, ובהעלאת כמות הפרסומות והאירועים התומכים בעישון ושימוש בטבק.
היום הבין-לאומי נגד שימוש וסחר בסמים לא חוקיים הוא מועד בינלאומי של האומות המאוחדות המצוין מדי שנה ב-26 ביוני.
בין 17 ו-26 ביוני 1987 נערך בווינה כנס בינלאומי של האו"ם בנושא השימוש והסחר בסמים לא חוקיים, ואחת מהחלטות הוועידה הייתה כי יש לקבוע יום בינלאומי נגד שימוש וסחר בסמים לא חוקיים.
ההחלטה הובאה לאישור העצרת הכללית של האומות המאוחדות בעצרת מספר 42/112 שנערכה ב-7 בדצמבר 1987, והיום צוין באופן רשמי לראשונה בשנת 1989.
דו"ח הסמים של האו"ם בשנת 2007 העריך כי היקף הסחר הבלתי חוקי בסמים מגיע ל-322 מיליארד דולר בשנה.
היום הבין-לאומי לאי-אלימות מצוין ב-2 באוקטובר, יום הולדתו של מוהנדס קרמצ'נד גנדי.
בינואר 2004, קיבלה זוכת פרס נובל האיראנית שירין עבדי, הצעה לציין יום בינלאומי לאי-אלימות ממורה להינדית בפריז המלמד סטודנטים בינלאומיים לפורום החברתי עולמי במומבאי.
הרעיון משך בהדרגה את התעניינותם של כמה ממנהיגי מפלגת הקונגרס הלאומי ההודי עד לוועידת סאטיאגרהא בניו דלהי בינואר 2007, שיזם נשיא הקונגרס הלאומי ההודי, הארכיבישוף דזמונד טוטו, ויו"ר המועצה הפרוגרסיבית המאוחדת, סוניה גנדי, במהלכה קראו השניים לאו"ם לאמץ את הרעיון.
ב-15 ביוני 2007 הצביעה העצרת הכללית של האומות המאוחדות על קביעת ה-2 באוקטובר ליום הבינלאומי לאי-אלימות.
ההחלטה של העצרת הכללית ביקשה מכל המדינות החברות באו"ם להנציח את 2 באוקטובר "בדרך הולמת ולהפיץ את מסר האי-אלימות, בעזרת חינוך והעלאת המודעות הציבורית".
מנהל הדואר של האו"ם (אונפ"א) בעיר ניו יורק עיצב חותמת נלווית מיוחדת להנצחת אירוע זה, בעקבות פניית שגריר הודו באו"ם.
האונפ"א הכריז כי כל דואר מטעמו היוצא בין התאריכים 2 ל-31 באוקטובר יוחתמו בחותמת זו.
היום הבין-לאומי להפחתת הסיכון מאסון (IDDRR) הוא מועד בין-לאומי המצוין מדי שנה ב-13 באוקטובר.
ב-22 בדצמבר 1989, בהחלטה 22/236 של האו"ם, הכריזה העצרת הכללית של האומות המאוחדות על העשור הבין-לאומי להפחתת אסונות שיתחיל ב-1 בינואר 1990 עד סוף 1999, כחלק מהכרזה זו הוכרז גם כי יום רביעי בשבוע השני בכל חודש אוקטובר יצוין כיום הבין-לאומי להפחתת אסונות טבע.
ב-21 באוקטובר 2009, בהחלטה 64/200 של האו"ם, החליטה האספה הכללית של האו"ם להגדיר את 13 באוקטובר לתאריך הרשמי ליום זה.
בנוסף, שינתה את השם ל"יום הבין-לאומי להפחתת אסונות".
ב-17 בינואר 2019, בהחלטה 73/231 של האו"ם, הוחלט לשנות את השם פעם נוספת ל"היום הבין-לאומי להפחתת הסיכון מאסון" במטרה לעלות מודעות ציבורית לדרכי ההתגוננות של אנשים בעת התרחשות אסון במטרה להפחית את הסכנה לנזק.
היום הבין-לאומי להפחתת סכנת אסונות נועד לצמצם את הנזק הכבד שאסונות עלולים לגרום לחייהם של אנשים, ולעלות מודעות לדרכי ההתגוננות והפעולה של אנשים בעת אסון.
במהלך הכנס השלישי של האו"ם להפחתת סכנת אסונות הועלו לדיון הנזקים הגדולים שמגיעים כתוצאה מאסונות הגובים מחירים כלכליים וחברתיים גבוהים ואובדן חיי אדם.
ב-2014, 19.3 מיליון אנשים איבדו את בתיהם כתוצאה מאסונות, כאשר רבים מהם מושפעים משינוי אקלים.
בכל שנה מזכירות האו"ם לאסטרטגיה הבין-לאומית להפחתת אסונות (UNISDR) מפרסמת את הנושא שמועלה למודעות הציבור ומצוין ביום זה.
נושאי הפעילות מטעם הקרן לפי שנים
2002 – "הפחתת הנזק להרים בפיתוח בר קיימא".
2003 – "החלפת אסונות בפיתוח בר קיימא".
2004 – "למידה להתמודד עם אסונות נוכחיים במטרה להימנע מסכנות עתידיות".
2005 – "השקעה למען מניעת אסונות".
2006 – "הפחתת הסיכון באסונות מתחילה בבית הספר".
2007 – "הפחתת הסיכון באסונות מתחילה בבית הספר".
2009 – "בטיחות בתי החולים באסונות טבע: הפחתת סיכון, הגנה על בתי חולים, הצלת חיים".
2013 – "תפקידם של אנשים בעלי מוגבלויות במניעת אסונות".
2019 – "הפחתת נזק האסון בתשתיות פגיעות ופגיעה בשירותים בסיסיים".
היום הבין-לאומי לכלכלת המשפחה מצוין בעולם ב-21 במרץ, מטרתו של היום היא להעלות את המודעות לחשיבות של הניהול התקין של כלכלת משק הבית של המשפחה.
כלכלת משפחה היא דיסציפלינה העוסקת בכל תחומי הניהול הכלכלי של משקי בית.
המודעות הגדלה לנושא של כלכלת המשפחה היא פועל יוצא של שינויים בתחומי הכלכלה והחברה.
שינויים שהפכו את ניהול כלכלת המשפחה לנושא מורכב ומסובך יותר מאשר בעבר, בעיקר בשל אפשרויות האשראי השונות המאפשרות כניסה לחובות מסוגים שונים ולאבדן שליטה על היחס בין ההוצאות וההכנסות.
אנשים רבים מתקשים לנהל את הכלכלה האישית והמשפחתית שלהם או שאינם מודעים לצורך בניהול כזה ומגיעים למצב של גירעון קבוע, לחובות הולכים וגדלים ובמקרים מסוימים אף לפשיטת רגל.
הפדרציה הבינלאומית לכלכלת הבית (IFHE) הוקמה בשנת 1908 במטרה להעלות את המודעות לחשיבות של ניהול מאוזן של כלכלת המשפחה.
החל משנת 1982, הפדרציה הבינלאומית החלה לציין ב-21 במרץ את היום הבינלאומי לכלכלת המשפחה.
במסגרת יום זה, הפדרציה מארגנת אירועים שונים על מנת להעלות את החשיבות של ניהול כלכלי נכון ומודעות צרכנית של משקי הבית.
כל שנה הפדרציה מפרסמת הצהרה במהלך חודש ספטמבר בו היא מוציאה הודעה מה הנושא השנתי שנקבע לאירועי היום הבינלאומי השנתי, וההצהרה מתפרסמת בין השאר במסגרת אירועים שונים של האו"ם.
הארגון האמריקאי למדעי המשפחה והצרכנות, בשיתוף פעולה עם הפדרציה הבינלאומית לכלכלת הבית ועם ארגון הבריאות הבינלאומי, ציינו בשנת 2018 את יום כלכלת המשפחה לאור הנושא השנתי שעסק ב"אוריינות כלכלת בית: כישורים לבישול בריא וקיים".
במסגרת שיתוף הפעולה קרא הארגון האמריקאי להקפיד על היגיינה בעת הבישול והאכילה והקפדה לקרוא על המוצרים בעת רכישה.
בשנת 2022 לרגל היום הבינלאומי לכלכלת המשפחה, קיים ארגון "פעמונים" את הכנס "ממשבר למסוגלות פיננסית" בו השיק את "מדד פעמונים לחוסן כלכלי של יחידים ומשפחות בישראל" וכן פרסם תוצאות מחקר בתחום החוסן הכלכלי בראי תקופת הקורונה והטלטלה הכלכלית שהיא הביאה למשקי בית רבים בישראל
בשנת 2023, קיים ארגון "פעמונים" כנס לרגל היום הבינלאומי, אשר תוכנו עסק ביוקר המחיה ונקרא "המחיר של עליית המחיר" ובו פרסם בפעם השנייה את "מדד פעמונים לחוסן כלכלי של יחידים ומשפחות בישראל", כמו כן, פורסמו על סמך סקר וציון המדד, המלצות לקידום מדיניות חוסן כלכלי לאוכלוסייה הישראלית.
בשנת 2024, ארגון "פעמונים" קיים כנס לרגל היום הבינלאומי לכלכלת המשפחה, אשר עסק בהתמודדות משקי הבית בישראל עם יוקר המחיה ועליית הריבית בשנים 2022-2023 ובהשפעות של מלחמת חרבות ברזל על התמודדות זאת.
שם הכנס "משנים את המצב בעובר ושב - במיוחד עכשיו" ובו פורסם בפעם השלישית "מדד פעמונים לחוסן כלכלי של יחידים ומשפחות בישראל", סקרים קצרים וממוקדים על התמודדות משקי בית בישראל בעת מלחמת חרבות ברזל, ציון המדד והמלצות מדיניות בעקבות ציון המדד והסקרים.
בשנת 2025 נערכה ועידת פעמונים הרביעית לציון היום הבינלאומי לכלכלת המשפחה, בסימן "על כלכלה ותקווה".
בוועידה הוצגו תמונת המצב של החוסן הכלכלי, "מדד פעמונים לחוסן כלכלי של יחידים ומשפחות בישראל" לשנת 2024 הוצג בפעם הרביעית, וכן תוצאות הסקר השנתי של הארגון.
התוצאות עסקו בין היתר באוכלוסיות המפונים בצפון ובדרום בעקבות התמשכות מלחמת "חרבות ברזל".
במהלך הוועידה, התקיימו פאנלים שונים אשר עסקו הן בתוצאות מדד פעמונים והסקר השנתי, והן בתיאור תהליך הייעוץ הכלכלי מטעם פעמונים.
משתתפי הוועידה התחלקו לשולחנות עגולים בנושאי תוכן שונים הקשורים לכלכלת המשפחה וקיימו עליהם דיונים ערים.
חתם את הוועידה, מנכ"ל דפוס בארי וניצול השבעה באוקטובר 2023, מר בן סוכמן ששיתף את הקהל בקורותיו האישיים והמשפחתיים שאירעו ביום זה.
היום בו נורה רייגן הוא סרט טלוויזיה אמריקאי מסוגת הדרמה משנת 2001 בבימויו של סיירוס נווראסטה.
בסרט מככבים ריצ'רד דרייפוס בתפקיד מזכיר המדינה האמריקאי, אלכסנדר הייג וריצ'רד קרנה בתפקיד נשיא ארצות הברית, רונלד רייגן.
הסרט מבוסס באופן רופף על אירועים הקשורים בניסיון ההתנקשות בנשיא ארצות הברית רונלד רייגן ב-30 במרץ 1981 על ידי ג'ון הינקלי, ג'וניור.
הוא מתאר טירוף תקשורתי, קבינט וסגל הבית הלבן מפולגים עם שליטה מצומצת בהתרחשות ואיום בדיוני של משבר בינלאומי.
אגודת עורכי קולנוע אמריקאיים (ACE)
זכייה: הסרט הערוך הטוב ביותר לטלוויזיה לא מסחרית (פול סיידור)
זכייה: השחקן הטוב ביותר - מיני סדרה או סרט טלוויזיה (ריצ'רד דרייפוס)
זכייה: סרט הטלוויזיה הטוב ביותר
מועמדות: הופעה יוצאת מן הכלל של שחקן זכר במיני סדרה או סרט טלוויזיה (ריצ'רד דרייפוס)
היום האחרון של הדינוזאורים עם דייוויד אטנבורו היא תוכנית טבע תיעודית בת 90 דקות שהופקה על ידי ה-BBC ושודרה ב-15 באפריל 2022 בערוץ BBC one בהפקת וקריינות השדרן הבריטי דייוויד אטנבורו.
בארצות הברית התוכנית שודרה ב-11 במאי 2022 בשני פרקים עבור הסדרה "Nova" ושם מכונה: "Dinosaur Apocalypse".
הסדרה מציגה את היום האחרון של הקרטיקון לפני 66 מיליון שנה באמריקה הצפונית שנשלטה בידי דינוזאורים ושאר זוחלים נכחדים ומסבירה את התיאוריה להכחדת הדינוזאורים בהתבססות עדכנית על מאובנים טריים.
התוכנית, אשר יצאה לצד התוכנית כוכב פרהיסטורי מציגה כמותה תמונות בידי תוכנת Computer-generated Imagery.
דייוויד אטנבורו מציג על פי מחקרי פלאונטולוגים שמתבססים על גילוי מאובנים מאזור "תניס" בתצורת הל קריק שבדקוטה הצפונית, בה התגלו שרידים רבים חדשים מסוף הקרטיקון שלפני 66 מיליון שנה וחלקם שופכים אור על ההכחדה הגדולה שקרתה אז.
בהתאם לשרידים החדשים נעשה גם שחזור של החיים בקרטיקון ב"תניס", על גדת נהר חולית סמוכה לים הפנימי המערבי נראה יונק מטאתרי מהמשפחה Pediomyidae נע בזהירות וחופר מחילות באדמה כדי להתחמק מהדינוזאורים ששולטים בעולמו, כמו הטריצרטופס שנלחם עם יריביו בנקבות, טירנוזאורוס טורפני המסוגל לאכול את צעיריו ועדרי אדמונטוזאורוס ותסקילוזאורוס רועי צמחייה.
בשמיים מעופפים פטרוזאורים גדולים ממשפחת האז'דרכיים ובמים זוחלים ימיים גדולים, חדקנאים וצבים מהמשפחה בנידיים שוחים.
אך כל החיים עתידים להיכחד עם פגיעת מטאור בכדור הארץ.
כמו כן ממצאי ענבר מוכיחים נפילת פסולת גרעינית בידי המטאור ושרידי אירידיום, הנדיר בכדור הארץ אך נפוץ על אסטרואידים מוכיחים את הקשר בינו.
בשעות שלאחר ההתנגשות, האטמוספירה של כדור הארץ מתחממת עד לנקודה שרק בעלי החיים הקשוחים ביותר יכולים לשרוד את הלהבות והעשן הבלתי פוסקים העוטפים את כדור הארץ ומביאים לחורף גרעיני.
ואולם בהמשך האקלים הקשה שוכך וכך מחל הפלאוקן - הראשון שבעידן הקנוזואיקון, ואז שבות צורות חיים רבות ששרדו את ההכחדה - צמחים בתחילה ואחריהם בעלי חיים רבים ביניהם מספר זוחלים כמו תנינאים, צבים שונים, לטאות ונחשים וכן היונקים ששרדו במחילות תת-קרקעיות, כאשר הדינוזאורים הגדולים נכחדו.
עם זאת מחקרים חדשים מראים שמספר תרופודים הצליחו לשרוד את ההכחדה ואלו היו אבות העופות המודרניים, אשר מהווים את הדינוזאורים החיים היחידים כיום.
היום הבין-לאומי של כוחות שמירת השלום של האו"ם מצוין ב-29 במאי, והוא היום הבין-לאומי "להוקרה לכל הגברים והנשים ששירתו וממשיכים לשרת בפעולות שמירת השלום של האו"ם על רמת המקצועיות הגבוהה, המסירות והאומץ שלהם ולהנצחתם של אלה שאיבדו את חייהם למען השלום".
ב-11 בדצמבר 2002, התקבל בהחלטה 57/129 במהלך העצרת הכללית של האו"ם להקדיש יום ייעודי לכוחות שמירת השלום.
היום מצוין במטה האומות המאוחדות בניו יורק עם הצגת מדליית דאג המרשלד, הצהרות של נשיא העצרת הכללית והמזכיר הכללי, וכן הודעה לעיתונות בנוגע למצב המשימות של האו"ם לשמירת השלום והנחיצות המתמשכת של עבודתם.
היום מצוין גם ברחבי העולם; לעיתים קרובות מדינות מוקירות כבוד לשומרי השלום מטעמן בחו"ל, אבל האו"ם מארגן בנוסף פסטיבלים, פורומי דיונים ואנדרטאות בשיתוף פעולה עם קבוצות מקומיות ולאומיות.
בשנת 2009, האו"ם שם דגש מיוחד על התפקיד והצורך של נשים בשמירה על השלום, הן כמודל לחיקוי והן לשרת במספר תפקידים המותאמים למגדר שלהן.
יום שומרי השלום הלאומי מונצח בקנדה ב-9 באוגוסט לזכר אובדן החיים כאשר מטוס נוסעים לבן שסומן על ידי האו"ם הופל על ידי סוריה.
היום הבין-לאומי לביטול העבדות הוא מועד בין-לאומי שנתי ב-2 בדצמבר, המאורגן מאז 1986 על ידי העצרת הכללית של האו"ם למען ביטולה של העבדות.
ב-2 בדצמבר 1949 אישרה העצרת הכללית של האומות המאוחדות את האמנה לדיכוי הסחר בבני אדם וניצול הזנות של אחרים .
מלבד זאת, בהחלטה 57/195 מיום 18 בדצמבר 2002, הכריזה העצרת על שנת 2004 כשנה הבין-לאומית להנצחת המאבק בעבדות וביטולה.
המוקד של היום לביטול העבדות הוא במיגור צורות עבדות עכשוויות, כמו סחר בבני אדם, ניצול מיני, הצורות הקשות ביותר של עבודת ילדים, נישואים בכפייה וגיוס בכפייה של ילדים לשימוש בסכסוך מזוין.
היום הבין-לאומי למניעת ניצול של הסביבה במלחמה ובמאבק מזוין הוא יום מודעות שמצוין ב-6 בנובמבר מדי שנה מאז 2002. הוא נקבע בידי העצרת הכללית של האומות המאוחדות בשנת 2001.
היום הבין-לאומי למניעת ניצול של הסביבה במלחמה ובמאבק מזוין הוכרז על ידי העצרת הכללית של האו"ם ב-5 בנובמבר 2001. ההכרזה מדגישה את הצורך להעלות את המודעות לנזק הסביבתי הנגרם על ידי סכסוכים וכי הרס מערכות אקולוגיות ומשאבי טבע במהלך מלחמות פוגע בהישרדות האנושית ובשלום בר קיימא.
יוזמה זו מדגישה את החשיבות של הכללת שימור הסביבה באסטרטגיות למניעת סכסוכים ובניית שלום, מתוך הכרה בכך שלא יכול להיות שלום בר-קיימא ללא סביבה בריאה ומשאבי טבע מנוהלים היטב.
יום זה צוין ב-6 בנובמבר בשנת 2002, כדברי נשיא העצרת הכללית של האומות המאוחדות, יאן קוואן: "יש למנוע בנחישות לוחמה המכוונת נגד איכות הסביבה ולגנות אותה".
מאז אורגנו פעילויות שונות ברחבי העולם, כגון קמפיינים להעלאת מודעות, כנסים, סמינרים ופרסום דוחות המנתחים את ההשפעה הסביבתית של סכסוכים.
אירועים אלה מבקשים לטפח שיתוף פעולה בין-לאומי ולקדם מדיניות ופרקטיקות המגנות על הסביבה גם במהלך סכסוכים.
היום הלבן (מיפנית: ホワイトデー) הוא חג אהבה שנוסד ביפן ב-1978.
היום הלבן נחוג ב-14 במרץ, חודש לאחר יום ולנטיין, חג האהבה הנוצרי.
החג נחוג בעיקר ביפן, בקוריאה הדרומית ובטאיוואן.
חודש לפני היום הלבן נחוג ביפן יום ולנטיין, בו נשים מעניקות מתנות שוקולד לגברים, כהבעת אהבה, מתוך נימוס או מתוך אילוץ חברתי.
אם השוקולד לא נקנה אלא הוכן בבית, הדבר מסמל למקבל שהוא בחיר לבה של המעניקה.
ביום הלבן מתהפכים התפקידים: גברים שקיבלו "הוֹנְמֶאִי-צ'וקו" (本命チョコ, "שוקולד אהבת אמת") או "גירי-צ'וקו" (義理チョコ, "שוקולד חובה") ביום הלבן מחזירים את הטובה ומעניקים מתנות לנשים.
על פי המסורת, המתנות שמעניקים ביום הלבן הן עוגיות, תכשיטים, שוקולד לבן, הלבשה תחתונה לבנה ומרשמלו.
לעיתים משתמשים בביטוי סָאנְבָּאי גָאֶשׁי (三倍返し, "להחזיר פי שלושה") על מנת לתאר את הנוהג לפיו על שווי המתנה ביום הלבן להיות פי שלושה משווי המתנה שניתנה ביום ולנטיין.
ישנן מספר תאוריות למקורו של היום הלבן.
אחת מהן מספרת שבשנת 1965, מפעל לייצור מרשמלו הציע לגברים להחזיר מרשמלו לנשים בתמורה לשוקולד ולשאר המתנות שהם קיבלו ביום ולנטיין, וכינה זאת "יום המרשמלו" (Marshmallow Day).
לאחר מכן, המפעלים שמו לב שהם יכולים להרוויח בזכות מסורת זו, הם הציעו לגברים לקנות שוקולד לבן.
במקור, המתנה שהוענקה על ידי הגברים הייתה בצבע לבן, לכן יום זה נקרא היום הלבן.
מסורת זו השתנתה וכיום המתנות הנפוצות הן בגדים ותכשיטים.
הבנים מעניקים סרט לבן לאהובת לבם גם אם היא לא הביאה להם מתנה ביום ולנטיין.
אם בסוף היום הלבן בנות אלו שמו את הסרט (על השיער, זרוע או תיק), זהו סימן שהן מרגישות את אותם הרגשות כלפי מעניק המתנה.
היום הלאומי של גיברלטר , הנחגג מדי שנה ב-10 בספטמבר, הוא החג הלאומי הרשמי של גיברלטר.
התאריך מנציח את משאל העם בשאלת הריבונות של גיברלטר בשנת 1967, בו נדרשו התושבים להכריע אם ברצונם לעבור לריבונות ספרדית או להישאר תחת ריבונות בריטית עם מוסדות של ממשל עצמי.
ביום זה מעניק הפרלמנט, החל משנת 2008, את מדליית הכבוד של גיברלטר לאנשים שלדעת הפרלמנט שירתו ותרמו לטובת גיברלטר ותושביה באופן יוצא דופן הראוי להכרה על ידי הפרלמנט בשם תושבי גיברלטר.
לאחר מכן נערכת הפרחת בלונים מסורתית מגג בניין הפרלמנט: עשרות אלפי בלונים לבנים ואדומים, כצבעי דגל גיברלטר, מופרחים לאוויר בפעולה המסמלת את שחרור האוכלוסייה של גיברלטר.
היום הלאומי של שווייץ , שחל מדי שנה ב-1 באוגוסט, הוא יום העצמאות של שווייץ.
היום מצוין ב-1 באוגוסט בו נחתמה בשנת 1291 האמנה הפדרלית של 1291, מסמך חוזי שקבע את יחסי הגומלין בין שלושת הקנטונים הראשונים (אורי, שוויץ ואונטרוולדן, שאליהם הצטרף במהרה קנטון אובוולד), וסימן את תחילתה של שווייץ כיחידה פוליטית נפרדת ב"ברית הנצחית".
מאז 1899 הוכרז רשמית 1 באוגוסט כחג לאומי שווייצרי, אך רק מאז 1994 מדובר בחג ציבורי באופן חוקי, בעקבות משאל עם שהושק בשנת 1991 לרגל 700 שנה לקונפדרציה.
בערים הגדולות נחגג היום בהופעות זמר ומופעי זיקוקים, ובעיירות קטנות רבות נערכים מצעדים בהם לבושים הצועדים בבגדים מסורתיים.
גלריית תמונות מתהלוכת 1 באוגוסט בשנת 2011 בעיירה וילאר-סור-אולון
היום הלאומי של וייטנאם (בווייטנאמית: Ngày Quốc Khánh) נחוג בווייטנאם ב-2 בספטמבר, בתאריך זה בשנת 1945 הוכרזה עצמאות וייטנאם מידי הצרפתים.
עד למלחמת העולם השנייה הייתה וייטנאם, יחד עם קמבודיה ולאוס, חלק מקולוניה צרפתית שנקראה הודו-סין.
במהלך המלחמה נכבשה הודו-סין על ידי האימפריה היפנית.
כשזו הובסה חזרה השליטה בהודו-סין לצרפת, אלא שהפעם המציאות הייתה שונה.
בזמן הכיבוש היפני התארגנה מחתרת קומוניסטית, "וייט מין" בראשות הו צ'י מין, שהכריז עם סיום המלחמה על הקמת רפובליקת וייטנאם ובירתה האנוי שבצפון הארץ.
הקיסר ה-13 והאחרון של שושלת נגויין, באו דאי (Bảo Đại) ויתר ב-1945 בטקס שנערך בהואה בארמון נו מון על תפקידו כשליט.
ב-2 בספטמבר הכריז הו צ'י מין על הקמת "הרפובליקה הדמוקרטית של וייטנאם".
מאז 2007 נעשו שינויים בתאריכי החגים המסורתיים שנקבעו ב-1945, אולם ה-2 בספטמבר נותר כחג העצמאות של וייטנאם.
בשנת 2021 אישר הפרלמנט הווייטנאמי להוסיף יום חופש נוסף בתשלום, ליום העצמאות הווייטנאמי, והוא נחגג כיום יומיים..
לקראת החג מתכסה המדינה בדגלי הלאום.
בערב החג פתוחים הבארים, המסעדות והחנויות עד שעות מאוחרות, ויש חגיגות שמחה ברחובות.
בבוקר היום הראשון של החג מתקיים מצעד צבאי ברחובות הראשיים של עיר הבירה האנוי.
היום הלאומי של קטלוניה (בקטלאנית: Diada de l'Onze de Setembre, Diada Nacional de Catalunya או פשוט Diada), נקרא גם "יום קטלוניה", "היום הלאומי של קטלוניה" או פשוט "דיאדה" הוא יומה הרשמי של קטלוניה.
יום זה משמר את זכר יום נפילתה של ברצלונה בידי כוחות הבורבונים תחת פיקודו של הדוכס ברוויק במהלך מלחמת הירושה הספרדית ב-11 בספטמבר 1714, לאחר עשרה חודשי מצור.
ניצחון זה הוביל לביטול כל המוסדות הקטלאניים לאחר פרסומו של צו "פלטה החדשה" בשנת 1716.
הפרלמנט של קטלוניה הכריז על יום זה כיום חג לאומי של קטלוניה בפעם הראשונה לאחר שיקום המוסדות, בשנת 1980. בתקנון אוטונומיה של קטלוניה, 2006, נאמר: "קטלוניה, מוגדרת כאזרחות, יש לה את כל הסמלים הלאומיים, הדגל, החג וגם את ההמנון".
מוסדות ומפלגות פוליטיות מסורתיות מקשטים בפרחים מסורתיים את המונומנטים של רפאל קזנובה ו-Josep Moragues, בברצלונה בפרט ובשטחי קטלוניה בכלל.
ארגונים וקבוצות תומכי עצמאות פוקדים את בית הקברות "de las Moreras" בו נקברו רבים מן המגנים על העיר בזמן המצור.
בנוסף, במהלך היום מתקיימות הפגנות וקונצרטים לעידוד העצמאות וקבלת אוטונומיה.
אזרחים רבים תולים את דגל קטלוניה בבתיהם ושרים ברוב עם את ההמנון.
מאז שנת 2004 אמנים לאומיים רבים משתתפים בטקסים למען אותה מטרה.
בעבר, החגיגות כללו טקס הלוויה ותפילה בכנסיית סנטה מריה דל מאר.
ב-1886 נאסרו החגיגות על מנת שלא יהפכו ללאומניות וגדולות יותר.
בעבר, ספגו החגיגות ביקורת קשה מהמפלגה הרפובליקנית בקטלוניה בשל אופים הדתי רבים אך למרות זאת ממשיכים לחגוג את החג כסמל להגנה על זכויות האזרח והעצמאות בקטלוניה.
בשנת 1888 החלו לבנות לראשונה את האנדרטאות למנהיגי ההגנה של העיר בזמן המצור, כגון רפאל קזנובה, ובשנת 1894, בנוסף לחגיגות הדתיות, החלו לציג את זרי הפרחים המסורתיים שמקשטים את האנדרטאות השונות.
בראשית המאה ה-20 החלו ההפגנות לתפוס גם צד פוליטי לאומני קיצוני יותר עד כדי עימותים עם המשטרה.
נקודת מפנה חשובה של היום הלאומי של קטלוניה הייתה ב-11 בספטמבר בשנת 1977, לאחר נפילתו של הרודן פרנקו.
בברצלונה יצאו לרחובות מיליון וחצי איש וחגגו את מפלתו ברוב עם ובשמחה גדולה.
היום הלאומי של קטר () הוא יחג לאומי לציון איחוד קטר המצוין ב-18 בדצמבר.
היום ידוע גם כ"יום המייסדים".
ב-21 ביוני 2007 הוציא של נסיך הכתר ויורש העצר הקטרי תמים בן חמד אאל ת'אני צו להעביר את ציון היום מ-3 בספטמבר ל־18 בדצמבר.
במהלך השבוע בו מתקיים היום הלאומי, מתקיימות מספר פעילויות:
מופע זיקוקים, כולל מוזיקה ואורות.
חגיגות היום הלאומי של קטרה – פסטיבלים ואירועים על נושאי מורשת בכפר התרבותי קטרה.
מצעד היום הלאומי לאורך קו החוף של דוחה.
במצעד משתתפים בין היתר הכוחות המזוינים של קטר, משרד הפנים ושומרי האמיר.
תצוגת מכוניות קלאסיות – מכוניות ישנות של פקידי ממשל מוצגות לראווה.
ב-18 בדצמבר 1878 ירש ג'אסם בן מוחמד אאל ת'אני את אביו מוחמד בן ת'אני.
הוא נחשב כמי שאיחד את כל השבטים ושם להם אויב משותף, כגון הבריטים.
הוא גם קיבל רמה גבוהה של אוטונומיה עבור השבטים שבשטח קטר.
החג נועד לתרום בפיתוח תחושת הזהות בין הקטרים בקטר ובעולם, ולשפר את הידע וההערכה של הקטרים למורשתם.
היום העולמי נגד עבודת ילדים נוסד ב-2002 על ידי ארגון העבודה הבינלאומי במאמץ להגדיל את המודעות והפעילות למניעת עבודת ילדים מתחת לגיל המינימום ובתנאים בלתי הולמים.
היום מצוין מדי שנה ב-12 ביוני.
היום נוצר בעקבות חתימת שתי אמנות מרכזיות של ארגון העבודה הבינלאומי - האמנה בדבר גיל המינימום לקבלה לעבודה, 1973 (אמנה מס' 138) והאמנה למניעת הצורות הגרועות ביותר להעסקת ילדים, 1999 (אמנה מס' 182).
יום זה מיועד להביא למאמצים משותפים למניעת עבודת ילדים פסולה של ממשלות, רשויות מקומיות, ארגונים מקומיים ובינלאומיים וארגוני עובדים ומעסיקים.
על פי המידע שבידי ארגון העבודה הבינלאומי מועסקים מאות מיליוני ילדים בעולם בעבודות, המונעות מהם חינוך ותנאי בריאות ופנאי נאותים, כמו גם חירויות בסיסיות.
מאלו מועסקים יותר ממחצית בתנאים הגרועים ביותר לעבודת ילדים.
אלו כוללים עבודה בסביבה מסוכנת, עבדות וצורות אחרות של עבודת כפייה, אילוץ לעסוק בזנות ובסחר בסמים והשתתפות בסכסוכים מזוינים.
היום העולמי נגד צנזורה באינטרנט (World Day Against Cyber Censorship) הוא יום ציון הנערך כל שנה ב-12 במרץ כדי לגייס תמיכה ברעיון של אינטרנט לא מוגבל, נגיש לכל, ולהגביר את המודעות לדרכים בהן ממשלות וחברות מסחריות פוגעות בחופש הביטוי באינטרנט.
היום צוין לראשונה ב-12 במרץ 2008 ביוזמתם של "עיתונאים ללא גבולות" ו"אמנסטי אינטרנשיונל".
"עיתונאים ללא גבולות" מעניק את פרס נוטיזן (Netizen Prize) ביום העולמי נגד צנזורה באינטרנט - פרס זה ניתן למשתמש באינטרנט, בלוגר, פעיל רשת (cyber-dissident), או קבוצה אשר תרמה תרומה משמעותית להגנה על חופש הביטוי באינטרנט.
2010: פעילות לזכויות נשים באיראן שהובילו את מיזם מיליון החתימות באתר, www.we-change.org.
2011: המייסדים של קבוצת בלוגרים בשם Nawaat.org.
2012: עיתונאים אזרחיים סורים ופעילים של המרכז התקשורת המקומי בוועדות התיאום המקומיות.
2014: בלוגר מערב הסעודית, ראף בדווי (ערבית: رائف بدوي).
רשימת הפוגעים בחופש הביטוי באינטרנט
ביום העולמי נגד צנזורה באינטרנט, עיתונאים ללא גבולות מעדכנים את רשימת הפוגעים בחופש הביטוי באינטרנט ומדינות תחת רשימות מעקב.
הרשימה עודכנה בפעם האחרונה ב-2014 על ידי הארגון.
Freedom House, ארגון אמריקני ללא מטרות רווח העוסק במחקר וסנגור בנושאי דמוקרטיה, חופש פוליטי וזכויות אדם, מפרסם כל שנה מדד חופש האינטרנט.
ביום העולמי נגד צנזורה באינטרנט בשנת 2016, חברת אדבלוק (AdBlock) המפעילה תוסף הנועד לחסום פרסומות באינטרנט, פרסמה מודעות בשיתוף פעולה עם אמנסטי אינטרנשיונאל המציגות דוגמאות של הסכנות הנובעות מפגיעה של ממשלות בפרטיות ובחופש הביטוי באינטרנט.
היום העולמי למניעת התאבדויות הוא יום מודעות שמתקיים ב-10 בספטמבר מדי שנה מאז 2003, על מנת לאשרר את המחויבות העולמית למניעת התאבדויות.
האיגוד הבינלאומי למניעת התאבדות , בשיתוף פעולה עם ארגון הבריאות העולמי והפדרציה העולמית לבריאות הנפש , עורך את היום העולמי למניעת התאבדויות.
בשנת 2011 נערכו בכ-40 מדינות אירועים מיוחדים לציון האירוע.
היום העולמי למען חיות הבר מצוין כל שנה ב-3 במרץ ונועד להעלות את המודעות לחיות וצמחי הבר ולעודד את שימורם.
חיות בר הן בעלי חיים הנמצאים בטבע, שלא עברו תהליך ביות ואינם מטופלים על ידי האדם.
התאריך נקבע בעצרת הכללית של האומות המאוחדות ב-20 בדצמבר 2013, כיוון שזהו תאריך החתימה על אמנת וושינגטון (חיות מוגנות).
כל שנה, נבחר ליום זה נושא הקשור במהותו.
היום מצוין במגוון מקומות שונים במדינות רבות, ביניהן סין, הודו, הולנד, גרמניה, ספרד ועוד.
היום מצוין ונחגג בדרכים רבות: קיום פעילויות מיוחדות בגני חיות וספאריים, עידוד קריאה על הנושא והפצתו ברשתות החברתיות, דיון על הנושא ועוד.
הנושאים של יום חיי הבר לפי שנים
2015: הגיע הזמן להיות רציניים לגבי פשע בחיי בר
2016: עתיד חיות וצמחי הבר בידיים שלנו (עם תת-נושא: עתיד הפילים בידיים שלנו)
2018: חתולי בר: טורפים תחת איום
2019: חיים מתחת למים: עבור האנשים וכדור הארץ
בישראל היום מצוין ברמת הנדיב, במגוון פעילויות כגון צילום דרך מיקרוסקופ, איתור וזיהוי של עקבות בפארק, למידה על ההיסטוריה של חיות הבר דרך הגולגולות שלהן ועוד.
באיטליה, הארגון Bioparco di Roma מעביר סדנאות ומשחקים מיוחדים הנוגעים לנושא, והארגון Parco Faunistico Valcorba ארגן ב-2018 אירוע בנושא מדע ושימור של חתולי בר.
בנוסף, עוד ארגונים באיטליה פועלים לקידום יום זה.
ב-2018 בניו יורק, גן החיות Utica Zoo הזמין את התושבים לבקר, לראות וללמוד עוד על חתולי בר.
בלאס וגאס, גן החיות Siegfried & Roy's Secret Garden and Dolphin Habitat מזמין את התושבים להשתתף בפעילויות חינוכיות, לצפות בדולפינים וללמוד עליהם ולמה הם בסכנת הכחדה.
בלוס אנג'לס גן החיות Big Bear Alpine Zoo הזמין לדיונים, מצגות ותחנות שימור בנושא חתולי בר תחת איום.
היום הלאומי לציון השואה ברומניה (ברומנית: Ziua Națională de Comemorare a Holocaustului) מצוין ברומניה מדי שנה החל מ־9 באוקטובר 2004. היום מוקדש לציון שואת יהודי רומניה ורצח העם של צועני רומניה.
היום נקבע בהחלטת הממשלה מס' 672 מ־5 במאי 2004 לפי הצעת הוועדה הבינלאומית לחקר השואה ברומניה.
ביום זה מארגנים פעילויות תרבות, כנסים ופעילויות אחרות הקשורות לנושא.
התאריך 9 באוקטובר נבחר משום שביום זה בשנת 1941 החל גירוש יהודי בוקובינה לטרנסניסטריה.
היום ההומניטרי העולמי הוא יום שהוגדר על ידי האומות המאוחדות כיום בינלאומי והוא נחוג ב-19 באוגוסט בכל שנה בכל רחבי העולם.
יום זה נוסד כמחווה לכל האנשים שסיכנו את חייהם בפעולות הומניטריות ברחבי העולם, ונקבע כדי לגייס עזרה עבור האנשים שסייעו לטפל במשברים הומניטריים ברחבי העולם.
ביום זה מתקיימות מגוון פעילויות שמטרתן להעלות את המודעות לבעיות הומניטריות ולהשפיע על בעיות הומניטריות קיימות בכל רחבי העולם.
היום ההומניטרי העולמי מקודם בעולם ונחגג במגוון פעילויות על מנת לעודד ולקדם פעולות הומניטריות.
בנוסף, מטרתו של יום זה היא לדרוש ממנהיגי העולם להגן על כל האזרחים במדינתם בתקופת משבר (כגון מלחמת אזרחים, רעב וכדומה).
פעילויות להעלאת המודעות ליום בעולם
בשנת 2014 האו"ם ערך קמפיין עולמי שמטרתו הייתה לעשות היסטוריה במדיה החברתית ולהגיע למיליארד תומכים שיציינו את היום ההומניטרי העולמי.
כמות התומכים החלה לעלות במהירות לאחר הופעתה של הזמרת ביונסה עם השיר שהעניקה לקמפיין, "I was here", בעצרת הכללית של האו"ם, מול מעל 1,200 מעריצים, ידוענים, מתנדבים ואנשים נכבדים אחרים.
עד ליום שהוגדר, הושגה מטרת האו"ם ונרתמו למעלה ממיליארד תומכים שציינו את היום ההומניטרי באמצעות המדיה החברתית.
המרכז לשיתוף פעולה בינלאומי לפיתוח במשרד החוץ, היא הגוף האחראי לתיאום התוכנית הרשמית לסיוע הומניטרי שמגישה מדינת ישראל.
הודות לניסיון שרכשה ישראל בתחום הרפואה, הסוכנות מארגנת בפעמים רבות את האספקה, את התרופות ואת סיוע החירום הרפואי שנדרשים בעולם.
באוקטובר 2015, ישראל הצטרפה לקהילה הבינלאומית בתגובה על התפרצות נגיף אבולה במדינות אפריקה המערבית והשיקה את "מבצע בתי חולים של תקווה" שכלל שיגור והקמה של שלוש מרפאות חירום ניידות מצוידות בכל הציוד הדרוש בליבריה, סיירה לאון וגינאה קואנקרי.
מלבד פעולות אלו, תרומותיה של מדינת ישראל בעת מגפת האבולה במערב אפריקה, היו מבין הגדולות ביותר במונחים של תרומה לנפש ובמונחים כספיים.
בעקבות רעש האדמה ההרסני שפקד את נפאל באפריל 2015, הגישה ישראל סיוע מיידי - שיגרה משלחת סיוע צה"לית של 260 איש, כולל בכירי המומחים הישראליים לפציעות טראומה והקימה סמוך לקטמנדו בית חולים שהכיל ציוד לצילומי רנטגן, מעבדות וחדרי ניתוח והיה יכול לקלוט כ-200 מטופלים ביום ולהעניק להם טיפול.
בשנת 2013 הקים האו"ם את פרויקט "העולם צריך יותר" בשיתוף פעולה עם חברת ליאו ברנט, חברת פרסום מצליחה שהשיקה קמפיינים כמו איש המרלבורו והדמות על אריזת הטונה של חברת סטארקיסט.
מטרת הפרויקט הייתה לגייס כסף למען מטרות הומניטריות ביום ההומניטרי העולמי.
במסגרת פרויקט זה, אנשים היו צריכים לכתוב במדיה החברתית #TheWorldNeedsMore ולאחר מכן # ואז מילה מסוימת שהוגדרה מראש בשביל שחברות כמו אינטל או גוצ'י יתרמו דולר למטרה הזו.
היום הראשון ללימודים הוא היום הראשון של השנה האקדמית.
הוא מתרחש בדרך כלל באוגוסט או בספטמבר בחצי הכדור הצפוני ובינואר או בפברואר בחצי הכדור הדרומי, אך שונה ממדינה למדינה.
ברוב המקומות בקנדה, היום הראשון ללימודים הוא 3 בספטמבר, לאחר יום העבודה.
היום הראשון של שנת הלימודים בקוסטה ריקה חל בתחילת אוגוסט.
משרד החינוך משנה את התאריך מדי שנה כדי להבטיח את קיומם של 200 ימים אפקטיביים בלוח השנה של בית הספר.
בארצות הברית מדיניות החינוך נקבעת בעיקר ברמת המדינה וברמת מחוזות אינדיבידואליים של בתי הספר.
לכן, אין יום אחד שבו כל בתי הספר מתחילים.
במהלך חלק ניכר מהמאה ה-20, היה מקובל שבתי ספר מתחילים מעט אחרי יום העבודה (ספטמבר), ובאזורים מסוימים בארצות הברית כך עדיין נהוג.
עם זאת, מקובל יותר ויותר שבתי ספר מתחילים מוקדם יותר באוגוסט או אפילו בסוף יולי.
לדוגמה, במחוז בתי הספר המאוחדים של סן דייגו, הלימודים מתחילים ביום שני האחרון של אוגוסט.
בברזיל היום הראשון ללימודים הוא ביום שני הראשון של פברואר, ושנת הלימודים אורכת 200 ימים.
השנה מסתיימת בדרך כלל בסוף נובמבר או בתחילת דצמבר.
ב-2019, לדוגמה, יום הלימודים הראשון היה ב-4 בפברואר והאחרון ב-12 בדצמבר.
הסמסטר הראשון או הקדנציה האקדמית של הסתיו נמשך מיום שני, 4 בפברואר 2019 עד יום שישי, 12 ביולי 2019, ואילו הסמסטר השני או קדנציית האביב נמשך מיום שני, 29 ביולי 2019 עד יום חמישי, 12 בדצמבר 2019.
בטרינידד וטובגו השנה האקדמית נקבעת על ידי משרד החינוך.
השנה מתחילה בשבוע הראשון או השני של ספטמבר ובדרך כלל מסתיימת בשבוע האחרון של יוני.
בתי ספר ציבוריים נפתחים בדרך כלל ביום שני ובתי ספר פרטיים מתחילים ביום שלישי או רביעי.
ישנם שלושה סמסטרים שביניהם חופשת חג המולד (אמצע דצמבר עד תחילת ינואר – שבועיים) וחופשת חג הפסחא (אמצע אפריל עד תחילת מאי – שבועיים).
בתי ספר בדרך כלל נסגרים בשבוע האחרון של יוני למשך חודשיים לחופשת יולי/אוגוסט.
בפקיסטן, הממשלה ובתי הספר הפרטיים עורכים את הבחינות השנתיות שלהם בתקופת פברואר–מרץ.
לאחר בחינות שנתיות, היום הראשון של שנת הלימודים החדשה של התלמידים הוא בין סוף מרץ לתחילת אפריל.
מועצות בפקיסטן כמו BISE מתחילות גם את יום הלימודים הראשון של התלמידים בין מרץ לאפריל.
השנה האקדמית של סטודנטים מורכבת מחופשות קיץ שמתחילות בסוף מאי או תחילת יוני עד 14 באוגוסט (יום העצמאות של פקיסטן).