tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אנשי מקצוע שהעמותה פנתה אליהם, וכן ראש העיר רמלה דאז, יואל לביא, טענו כי הקמת העיר תחליש את הערים הקרובות לה על ידי משיכת אוכלוסייה איכותית- כשהכוונה היא בעיקר לערים רמלה ולוד, ובנוסף גם ירושלים ובית שמש.
תחילת בניית העיר תוכננה על גבעת התיתורה, אתר מורשת וטבע ייחודי שהיווה כבר אז מוקד טיולים פופולרי עבור תושבי האזור.
בפנייה לבג"ץ (בג"ץ מס' 2683/92), חברי העמותה הביאו טיעונים ותצהירי מומחים נגד הקמת העיר בהליך מהיר.
הבג"ץ החזיר את התוכנית המפורטת שכללה את גבעת התיתורה חזרה לוועדת התכנון, מחשש לפגיעה באתר מורשת.
לכשהשלימו חברי העמותה עם הקמת העיר, התמקדה פעילות העמותה בהגנה על הגבעה, ולבסוף, השכונות הראשונות של העיר הוקמו מדרום ומערב לגבעה.
גבעת התיתורה נותרה ללא פגע - הודות לפעילות העמותה, פרט למגדל מים שהוקם בגבעה.
העמותה התמידה בפעילות הסברה ומחאה במטרה להגדיל את המודעות בקרב תושבי העיר, באשר לערכי הטבע והמורשת שנמצאים באזור.
העמותה הצטרפה לפעולות של גופים ירוקים אחרים שפועלים בעיר, כדוגמת החברה להגנת הטבע, קרן קיימת לישראל ו'חווה ואדם'.
מדי שנה, העמותה מקיימת סדרת סיורים לאתרים בתחומי העיר והאזור.
הסיורים מתמקדים במקומות שעתידים להיפגע כתוצאה מהתרחבות העיר, ולאתרים בעלי עניין באזור.
ייחודה של העמותה הוא בהיותה גוף עצמאי ובלתי-תלוי, משום שאינו נתמך על ידי עיריית מודיעין, בניגוד לגופים הירוקים האחרים הפועלים באזור שלוקחים חלק במערכת החינוך בעיר, ולכן פעמים רבות נמנעים מלהציג עמדה חד-משמעית בנושאים סביבתיים.
העמותה מורכבת ומנוהלת על ידי תושבי האזור בלבד.
היא מאגדת אנשי חינוך, אנשי שטח, אקדמיה, מדריכי טיולים ופעילים בקהילה שעניינם המשותף הוא קידום שמירת האתרים בתחומי העיר.
במקביל לפעילויות ההסברה לציבור, העמותה פועלת מול גורמי ממשל ואקדמיה שונים, על-מנת למנוע את הפגיעה רחבת ההיקף בחבל הארץ המדובר.
עם השנים, נאספו מכתבים המכילים חוות דעת של מומחים בנושאים שונים, שמביעים את דעתם כנגד הרחבת העיר ותומכים בשימור ערכי המורשת באזור.
בין השאר, תמכו בפעילות העמותה פרופ' וחתן פרס ישראל אלישע אפרת, הגאוגרף ארנון סופר, וכן תושב האזור, פרופסור אלון טל.
ד"ר עפרה אורבך, יו"ר העמותה כיום, היא ממלאת מקום בוועדה המחוזית לתכנון ובנייה.
במשך שנים, פרסמו חברי העמותה מאמרים בעיתונות הארצית והמקומית ביניהם יאיר פרג ועפרה אורבך.
סדרת מאמרים מאת ערן תירוש, שסקר בכל פעם אתר אחר בסביבה מזווית היסטורית ונופית, פורסמה במקומון "מודיעין ניוז".
העמותה הישראלית ללימודים בינלאומיים (עיל"ב) עוסקת בתחום הרחב של חקר ולימוד יחסים בינלאומיים (יחב"ל).
בין השאר היא נוגעת בתתי תחום דוגמת דיפלומטיה ומדיניות חוץ, ביטחון בינלאומי ואזורי, יישוב סכסוכים ולימודי שלום, כלכלה פוליטית ומסחר בינלאומי, משפט ביחסים הבינלאומיים, אינטגרציה ושיתוף פעולה אזורי, גלובליזציה, ממשול גלובאלי וארגונים בינ"ל, סוגיות של נורמות, תרבות וזהות, בין היתר.
העמותה הוקמה על ידי פרופ' משה מעוז באמצע שנות ה-90.
העמותה היא גוף המאחד בתוכו את החוקרים ואנשי הפרקטיקה בתחום חקר היחסים הבינלאומיים בישראל.
בוועד העמותה מכהנים נציגים מאוניברסיטאות המחקר, מכללות ומכוני מחקר בישראל.
העמותה מקיימת כנס שנתי המתקיים באוניברסיטה אחרת כל שנה ושנועד לאפשר מפגש ויצירת שיתופי פעולה בין חוקרים בתחום.
העמותה גם מחלקת מספר פרסים ואותות כבוד לחוקרים ואנשי מקצוע בתחום היחסים הבינלאומיים.
פעילויות נוספות הן כתיבת ניירות עמדה, שיתופי פעולה בין גופים, תוכנית מתמחים ותוכנית מצטיינים לתלמידי מחקר בתחום.
העמותה משתפת פעולה עם סדנת תל אביב למדע, טכנולוגיה וביטחון, המכון למחקרי ביטחון לאומי שליד אוניברסיטת תל אביב, מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים באוניברסיטת בר-אילן.
החל מיוני 2021, נבחרו פרופ' שרון פרדו כנשיא העמותה, וד"ר הילה זהבי כמזכירה הכללית.
מהווה במה לקידום המחקר ולדיון אקדמי בבעיות הקשורות במחקר והוראת היחסים הבינלאומיים (יחב"ל).
מהווה במה לקידום המחקר ולדיון אקדמי בפוליטיקה ההשוואתית (פה"ש) ברמה האקדמית.
חיזוק הדיאלוג המדעי בין הקהילייה האקדמית העוסקת במחקר והוראת היחב"ל והפוליטיקה ההשוואתית לבין קהילת המדיניות והביטחון במדינת ישראל.
חיזוק הקשר בין קהיליית החוקרים ביחב"ל ובפוליטיקה ההשוואתית בישראל לבין אגודות מקבילות בעולם.
פרסים ואותות כבוד מטעם העמותה
העמותה מחלקת מדי שנה מספר פרסים ואותות כבוד:
פרס ע"ש ד"ר גיל פרידמן לעבודת מחקר מצטיינת.
יעקב-בר-סימן טוב למאמר הטוב ביותר בנושא של מחקרי שלום והסכסוך הישראלי-ערבי
אות כבוד על מפעל חיים בתחום היחסים הבינלאומיים.
אות כבוד על פעילות חשובה בתחום היחסים הבינלאומיים.
נשיא, מזכיר כללי, וחברי ועד הפועל של העמותה (החל מיוני 2021)
נשיא עיל"ב: פרופ' שרון פרדו, אוניברסיטת בן-גוריון
מזכ"לית עיל"ב: ד"ר הילה זהבי, אוניברסיטת בן-גוריון
העמותה הישראלית לפרהיסטוריה (נוסדה ב-1960) היא עמותה רשומה המאגדת את חוקרי הפרהיסטוריה של האדם בישראל, מתחומי הארכאולוגיה להתמחויותיה, האנתרופולוגיה הפיזית, מדעי הארכאולוגיה וחקר הרביעון.
עם חבריה נמנים חוקרים וסטודנטים באקדמיה, אנשי רשות העתיקות, וחובבי פרהיסטוריה מקרב הציבור.
מטרות העמותה הן "לעסוק בהעמקה, הדרכה, הסברה והפצת מידע בתחום הפרהיסטוריה בישראל" וכן "חיזוק הקשר בין אנשי מקצוע לחובבים החברים בעמותה".
הפעילויות הננקטות בידי העמותה למימוש מטרותיה הן:
הוצאת כתב-העת המדעי "מתקופת האבן".
זהו כתב-עת המפרסם מאמרים (באנגלית) לאחר ביקורת עמיתים ומתמקד בעיקר בארכאולוגיה של התקופות הפלאוליתיות, הנאוליתיות והכלקוליתיות בארץ ישראל, עם דגש על מאמרים עשירים בנתונים.
ארגון כנס מדעי שנתי, בדרך-כלל בחנוכה, באחד המוסדות בהם מתבצע מחקר פרהיסטורי (כל אוניברסיטאות המחקר למעט הטכניון, וכן רשות העתיקות ומכללת תל-חי).
הכנס הוא הבמה המרכזית בישראל להתעדכן בחידושי המחקר.
אתר אינטרנט הפונה לציבור הרחב ומציג את חדשות העמותה, פרטים על הכנס השנתי, קישורים לחוברות "מתקופת האבן", אפשרויות התנדבות לחפירות פרהיסטוריות, תמונות ומצגות וכן אפשרות לשליחת שאלות הנוגעות לתחום.
לעיתים העמותה מארגנת או פורשת את חסותה על כנסים פופולריים, ימי עיון וסדנאות הקשורים למחקר הפרהיסטורי.
בעמותה חברים כמאתיים איש, והיא מנוהלת על ידי ועד נבחר ועל ידי יושב ראש, גזבר, עורך "מתקופת האבן" ועורך אתר האינטרנט.
הכנס השנתי מאורגן בכל שנה על ידי חבר העמותה מהמוסד המארח.
כל הפעילויות בעמותה נעשות בהתנדבות והוצאותיה ממומנות מדמי החבר ומתרומות.
העמותה לגיימינג תחרותי בישראל היא גוף ללא מטרות רווח האחראי לארגון וקידום ענף הגיימינג התחרותי ("ספורט אלקטרוני", "Esports") במדינת ישראל.
העמותה נוסדה בשנת 2010, ובנויה כהתאגדות ספורטיבית לענף הגיימינג התחרותי בישראל.
היא חברה במספר ארגוני ספורט אלקטרוני בינלאומיים.
העמותה מארגנת תחרויות לאומיות, מנהלת את נבחרת ישראל בגיימינג, ופועלת להשגת הכרה רשמית לענף הספורט האלקטרוני כענף ספורט בישראל.
העמותה לגיימינג תחרותי הוקמה בשנת 2010 על ידי דיקשטיין ניצן, אורי גילגון ואולג גלוזמן כמלכ"ר והתאגדה כעמותה המוקדשת לקידום ענף הספורט האלקטרוני (גיימינג תחרותי) בישראל.
מיד לאחר הקמתה הגישה בקשה להתקבל כחברה מלאה בפדרציה הבינ"ל לספורט אלקטרוני (IESF), שהוקמה שנתיים קודם לכן, ואף הזמינה את נשיא הפדרציה הבינלאומית לביקור בישראל ולפגישה עם משרד הספורט.
הבקשה התקבלה בדצמבר 2010 לאחר הצבעה שנערכה באליפות העולם למשחקי וידאו שארגנה הפדרציה הבינלאומית בדרום קוריאה.
מאז, העמותה פועלת לבנות את ענף הספורט האלקטרוני בישראל באמצעות ארגון תחרויות, הפעלת מערכ דירוג שחקנים ארצית, ומאמצי הסברה וקידום מול גורמים ממשלתיים.
הארגון פועל כעמותה ישראלית, עם ועד מנהל הקובע את מדיניות העמותה ומנהל את עסקיה השוטפים.
יו"ר העמותה הוא עידו ברוש, שמכהן מאז פרישתו של ניצן דיקשטיין, בינואר 2014. מבנה העמותה כולל גם ועדת שחקנים, ועדת ביקורת וועדת חוקה.
כלל הוועדות בעמותה מורכבות ממתנדבים, ואין לעמותה מקבלי שכר.
העמותה מחזיקה בתעודת ניהול תקין מרשם העמותות.
העמותה מארגנת את "אליפות ישראל בספורט אלקטרוני", תחרות שנתית במגוון כותרי משחקים.
האליפות הראשונה התקיימה בשנת 2010 ומהווה, בדרך כלל, את התחרות הקובעת לזהות נבחרת ישראל שתשתתף באותה שנה באליפויות עולמיות.
העמותה לגיימינג תחרותי אחראית למינוי והכשרת נבחרת ישראל בגיימינג, המשתתפת בתחרויות בינ"ל למדינות בענף, כולל "אליפות העולם בספורט אלקטרוני" של ארגון ה-IESF.
הליך הבחירה של שחקני הנבחרת משתנה, וכולל קיום תחרות מקדימה בישראל, או ועדת איתור, והנבחרת מקבלת תמיכה לוגיסטית והכשרתית מטעם העמותה.
העמותה תומכת בתחרויות שמתקיימות על ידי קהילות השחקנים במשחקים השונים באמצעות התוכנית להכרה במארגנים, שמעניקה הכרה רשמית, קידום, ומימון לפעילות.
פרויקט "קרן הגיימינג", שהחל פעילות ב-2024, מתקצב מענקים לטובת קיום תחרויות גיימינג בארגון קהילתי ומעודד השתתפות של שחקנים חובבים.
העמותה גם מנהלת דירוג ארצי לשחקנים, המשלבת את התוצאות מתחרויות שונות לטבלת אלופים ארצית.
העמותה לגיימינג תחרותי היא חברה פעילה במספר ארגונים בינלאומיים, כולל הפדרציה הבינ"ל לספורט אלקטרוני, הפדרציה האירופאית לספורט אלקטרוני ("Esports Europe") והפדרציה הגלובאלית לספורט אלקטרוני (GEF, Global Esports Federation).
נבחרת ישראל השתתפה באליפות העולם של ה-IESF מאז 2010, ובשנת 2020 ו-2021 האליפות הזו התקיימה בישראל, בעיר אילת, בארגון העמותה לגיימינג תחרותי ובשיתוף מכבי תנועה עולמית ועיריית אילת.
העמותה היא ארגון מייסד של הפדרציה האירופאית לספורט אלקטרוני.
העמותה הישראלית לסרטן ריאה היא עמותה ישראלית הפועלת לקידום המודעות לסרטן הריאה ולתמיכה בחולים ובני משפחותיהם.
העמותה היא מוסד ללא כוונת רווח, העוסקת בסוגיות הקשורות בחולי סרטן ריאה ובני משפחותיהם, הן בהווה והן בעבר.
בראש מטרותיה: תמיכה בחולה האונקולוגי ובקרוביו, לרבות עזרה בהנגשת מידע רפואי, הנגשת טיפולים מתקדמים, סיוע במיצוי זכויות, פעילויות להעלאת המודעות למחלה, למניעתה ולגילוי מוקדם.
העמותה מקדמת, משנת 2016, את הכללת הבדיקה המוקדמת לאיתור המחלה בשלב מוקדם של סרטן הריאה בסל הבריאות.
העמותה ניהלה, במשך ארבע שנים, מאבק להכללת הבדיקה בישראל; בעקבות פעילותה, הוא הוכנס לסל.
החל משנת 2021 מפעילה העמותה תוכנית יישומית לגילוי מוקדם של סרטן ריאות.
ממחקרים המתמקדים ביעילותן של בדיקות סקר לאיתור מוקדם של סרטן ריאות נמצא כי יש חשיבות קריטית לגילוי מוקדם למניעת התפתחות המחלה לשלבים מתקדמים וקטלניים.
החוקרים מציעים שבדיקות סקר תכופות יכולות לשפר באופן ניכר את סיכויי ההישרדות.
מחקר שנערך בהולנד ובלגיה מצא הפחתה משמעותית בתמותה מסרטן ריאות בקרב נבדקים שעברו סריקות CT; נרשמה ירידה של כ־26% בגברים ושל כ־39% בנשים.
מחקר שבוצע בניו יורק הראה אף הוא ירידה של 36% בתמותה בקבוצת בדיקות הסקר בהשוואה לקבוצת הביקורת.
העמותה היא עמותת החולים הראשונה בישראל שנוסדה לחולי סרטן ריאה.
היא הוקמה בשנת 2014 על ידי ד"ר שני שילה, רופאת שיניים וחוקרת בתחום הביוטק, המשמשת כמנכ"לית העמותה, בעקבות ההתמודדות האישית שלה ושל בעלה שחלה בשנת 2011 בסרטן ריאה.
בעקבות החוויה האישית, ולצד ההתוודעות לחסכים בתחומים שונים הנוגעים הן לחולה הן למי שמלווה אותו, הוגדרו מטרות העמותה.
יו"ר העמותה ומייסדה השותף הוא פרופ' ניר פלד, מומחה ברפואה פנימית, בריאות ובאונקולוגיה; הוא מנהל את המכון האונקולוגי במרכז הרפואי סורוקה.
פרופ' פלד מכהן כיו"ר הוועדה הבינלאומית למניעה ולאבחון מוקדם של סרטן הריאה וכפרופסור חבר בפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר באוניברסיטת תל אביב.
בדצמבר 2024 קיבלה העמותה את תו המידות לאפקטיביות מארגון מידות־שיקוף ודירוג מלכ"רים.
התו מעיד שהעמותה מחויבת להתמקדות בתוצאות, בשיפור ובהשפעה חברתית.
במסגרתו נבדקו התכנון, הביצוע, הלמידה, המדידה, המנהיגות, הכספים, האתיקה, השקיפות, הבקרה וההשפעה החברתית.
העמותה חברה בארגון Lung Cancer Europe, המוביל בעולם בחקר סרטן הריאה, ובקואליציית העמותות Global Lung Cancer Coalition.
הפצת מידע רפואי עדכני וחדשני בתחום סרטן הריאה.
תמיכה נפשית והדרכה לחולים ולמשפחותיהם שמתמודדים עם סרטן הריאה.
הנגשת רפואה מותאמת אישית לחולים.
עזרה במיצוי זכויותיהם של חולי סרטן הריאה ושל בני משפחותיהם.
תמיכה במימון ובקידום חקר סרטן הריאה.
עידוד תוכניות לאבחון מוקדם של סרטן הריאה.
פעילות להכללת טיפולים חדשים בסל התרופות, עבור קבוצות החולים השונות במחלה.
קידום פעילות ציבורית נגד קונצרן הטבק, לשם הגבלת העישון והורדת מספר המעשנים בישראל.
העמותה מעניקה מגוון שירותים, ללא עלות, לחולי סרטן הריאה ולמשפחותיהם.
השירותים כוללים מתן מידע, תמיכה נפשית וקהילתית, ייעוץ מקצועי ופעילות קהילתית.
בתחום מתן המידע, העמותה מפעילה את האתר היחיד בעברית המוקדש כולו לסרטן הריאה.
באתר מידע רב על דרכי התמודדות עם המחלה, משלב האבחון ובמהלך כל חיי החולה, וכן מידע על מחקרים קליניים.
בנוסף, העמותה מתוחזקת דף פייסבוק המרכז עדכונים בנוגע לאבחון ולטיפול, פעילויות ותכנים רלוונטיים נוספים.
כמו כן, העמותה מספקת הרצאות מקוונות וארגון כנס שנתי שבו מוצג המידע העדכני ביותר לחולים ולמשפחותיהם.
בתחום התמיכה הנפשית והקהילתית, מציעה העמותה שיחות טלפוניות עם מאמנים רפואיים המתמחים בליווי אנשים במשבר רפואי; קבוצות תמיכה בזום, המונחות אף הן על ידי מאמנות רפואיות; קבוצת פייסבוק סגורה, המהווה קבוצת תמיכה וייעוץ לחולים ולבני משפחותיהם; וכתבות והרצאות מקוונות מתחומי הבריאות הנפשית והפיזית.
שירות נוסף הוא מערך מנטורים שהם עצמם, או מי ממשפחתם, מתמודד עם המחלה, המלווים את המתמודדים החדשים עמה מתוך ניסיון אישי.
העמותה מספקת גם ייעוץ טלפוני עם עורכי דין בנושאי זכויות בירוקרטיות וסוציאליות, וכן בנושאי משפט כלליים והשירות לאבחון מוקדם, המאפשר לגלות אם אדם נמצא בקבוצת סיכון וצריך להיבדק.
העמותה למען משרתי המילואים מיסודה של פורום מג"דים, מח"טים וטייסים במילואים ופורום החפ"שים.
העמותה הוקמה בשנת 2012 והיא ממשיכה את פעילות שני הפורומים הנ"ל משנת 1995.
חברי פורום מג"דים, מח"טים וטייסים במילואים וחברי פורום החפ"שים.
יו"ר העמותה היה אל"ם במיל' אבי סייג אשר נפטר מקורונה בשנת 2021.
העמותה והארגונים יזמו והובילו את כל השינויים שהיו בתחום המילואים בשני העשורים האחרונים, וביניהם חקיקת חוק הביטוח לחיילי המילואים, חוק המילואים ועוד רבים.
הבטחת השמירה על חוסנו ועל תפקידו הנאות של מערך המילואים בצבא ההגנה לישראל, המהווה את עיקר כוחו ועוצמתו.
קידום ושמירה על זכויותיהם של חיילי ומפקדי המילואים, כשירותם, תנאי שירותם ויחסיהם עם גורמי המדינה וצבא ההגנה לישראל, על מנת שיוכלו לבצע את משימות הביטחון של המילואים.
העמותה למען מדע מוסרי היא ארגון לא ממשלתי אשר נוסד בשנת 2001. מטרת העמותה היא לצמצם ולמנוע לחלוטין את הניסויים הנערכים על בעלי חיים בישראל.
ניסויים בבעלי-חיים מתקיימים ללא כל הגבלה בפועל הודות למעטה הסודיות שמגן על מבצעי הניסויים ועל המנגנון שאמור לפקח עליהם.
העמותה למען מדע מוסרי פועלת להגברת אכיפת החוק והפיקוח על הניסויים, לחשיפת מידע לציבור לצורך הגברת השקיפות בקרב עורכי הניסויים וגופי הפיקוח, לעידוד השימוש בהליכים מוכרים ומאושרים שיחליפו את הפגיעה בבעלי חיים, ולקידום פיתוחן של חלופות נוספות.
בשנת 2001 השתתפה העמותה למדע מוסרי במאבק משפטי של מספר ארגונים להגנה על בעלי חיים במטרה לקבוע נוסח מחייב של טופס בקשה לעריכת ניסוי, אשר פורסם ב-23 באפריל 2001.
ב-2002 החלה העמותה בתהליך פריצת מעטה הסודיות של הנעשה במעבדות המבצעות ניסויים על בעלי חיים ושל עבודת הגופים המספקים אישורים לניסויים אלה (המועצה לניסויים בבעלי חיים) באמצעות עבודה משפטית מדויקת ושיטתית.
במאבקה, הסתמכה העמותה למדע מוסרי על חוק חופש המידע אשר מחייב מסירת מידע בניגוד לחוק צער בעלי חיים.
מאחר שהחוק לחופש המידע מחייב גופים ציבוריים להיענות לבקשות לחשיפת מידע, העמותה הגישה בקשה למשרד הבריאות לחשוף את פרטי המידע הבאים (משנים 1999–2001):
רשימת הוועדות הפנימיות (שתפקידן לסנן את ההצעות לניסויים במוסד לפי דרישות חוק צער בעלי חיים) ושמות החברים בהן, במוסדות העורכים ניסויים בישראל.
רשימת הוועדות אשר לא הגישו דיווח למועצה לניסויים בבעלי חיים (כפי שהן נדרשות על פי החוק) ופירוט הצעדים שננקטו בעקבות זאת.
מספר בעלי החיים שנערכו עליהם ניסויים, בחלוקה לפי מין ביולוגי.
מספר בעלי החיים שנערך עליהם ניסוי, בחלוקה לפי תחום הניסוי.
רשימת החלופות לניסויים שאושרו על ידי המועצה והקריטריונים לבחינת חלופות אלה.
פירוט הקריטריונים שנקבעו על ידי המועצה להבחנת מוצרי קוסמטיקה ממוצרים למטרות בריאות.
מספר העכברים והכלבים נערכו עליהם ניסויים אשר קיימת להם חלופה.
לאחר שלא נמסר המידע והתכתבות נוספת עם משרד הבריאות, העמותה פנתה לבית המשפט המחוזי בתל אביב בעתירה לחייב את משרד הבריאות לחשוף את המידע על פי חוק חופש המידע.
העתירה הוגשה לבית המשפט ב-2002.
חודשיים לאחר מכן בטרם הוכרעה העתירה, המועצה לניסויים בבעלי חיים מסרה לעמותה רשימה המכילה את חברי הוועדות הפנימיות.
בנוסף, המועצה גם הודתה כי לא גובשה רשית חלופות לניסויים.
בשנת 2003 פסקה השופטת דרורה פלפל, שהיא מקבלת את רוב סעיפי העתירה שהגישה העמותה למען מדע מוסרי בספטמבר 2002. השופטת הורתה למשרד הבריאות ולמועצה לניסויים בבעלי חיים לחשוף את הנתונים שהתבקשו.
בשנת 2004 נחתם הסכם, אשר קיבל תוקף של פסק-דין בבית-המשפט העליון, בין העמותה למען מדע מוסרי לבין הממונה על הבגצ"ים בפרקליטות המדינה (פרקליט המועצה לניסויים בבעלי-חיים ופרקליט משרד הבריאות).
לפי ההסכם, בפרק זמן של עד חצי שנה, על המועצה ליצור ולהפעיל מערכת רישום ובקרה על הניסויים בחיות המתבצעים בישראל, ולפרסם את הנתונים שייאספו.
המדינה (משרד הבריאות) ערערה על פסק-הדין, אולם שר הבריאות דני נוה, התערב והתעקש להסדיר את העניין באמצעות הסכם בין הצדדים, בהתאם לעקרונות השקיפות ולחוק חופש המידע.
ההסכם כלל את ויתור העמותה על עיבוד מידע משנים קודמות והסכמתה לקבל את המידע שיופק מעתה ואילך.
בנובמבר 2006, בעקבות התערבות נוספת של בית-המשפט, נמסר כי מערכת המידע הוקמה ועומדת לרשות הציבור.
בדצמבר 2010 העמותה פנתה למשרד הבריאות בבקשה לקבלת המידע שנאסף במערכת הממוחשבת בשנים שעברו מאז הקמתה כפי שהוסדר בהסכם מינואר 2004. משרד הבריאות דחה את הבקשה של העמותה לאחר שיו"ר המועצה לניסויים בבעלי חיים התנגד בטענה כי חלק מן המידע גלוי זה מכבר והחלק הנותר חסוי.
בעקבות זאת, עתרה העמותה לבית המשפט העליון בטענה כי אין כל סיבה לשמור את המידע חסוי וכי המידע חיוני לשם קיום דיון ציבורי בסוגיית הניסויים בבעלי חיים.
בנוסף לכך, הבהירה העמותה כי אינה מתכוונת להשתמש במידע במטרה לפגוע בעבודת המועצה.
בדיון אשר נערך בבית המשפט סוכם כי המועצה תבחן שנית את בקשת העמותה ואם מסירת המידע תתעכב העמותה תוכל לעתור לבית המשפט לעניינים מנהליים.
ב-2015 עתרה העמותה לבית המשפט המחוזי בירושלים בדרישה כי המועצה תשחרר דוחות שנתיים של המידע שנאסף על הניסויים בבעלי חיים.
בשנת 2014 החלה העמותה (במקביל למאבק המשפטי עם משרד הבריאות), בשיתוף עם המועצה לניסויים בבעלי חיים ומשרד הבריאות, דיון משפטי נגד אוניברסיטאות וגופים אקדמאים נוספים ברחבי הארץ (האוניברסיטה העברית, הטכניון, מכון ויצמן וכו') במטרה לחשוף מידע הנוגע לניסויים הנערכים על בעלי חיים.
בית המשפט המחוזי בירושלים קבע כי חשיפת המידע אינו מסכן אינטרסים כלכליים, מקצועיים ומסחריים ועל כן אין מניע לשמירת סודיות הניסויים.
בעקבות זאת הורה בית המשפט על מסירת המידע לרשות הציבור הרחב עד פברואר 2015. לאחר מספר ערעורים ודחיות, בדיון אשר נערך בבית המשפט העליון, נקבע כי על הגופים האקדמאים לשחרר את המידע המבוקש; אירוע שטרם קרה עד אוקטובר 2017.
העמותה למשפט ציבורי בישראל היא עמותה שמטרתה לקדם את המשפט הציבורי ולהגן על הערכים והעקרונות של המשפט הציבורי.
העמותה נוסדה בשנת 1988 על ידי פרופ' יצחק זמיר.
נשיאה הראשון היה פרופ' הנס קלינגהופר.
פרופ' זמיר היה יושב-הראש הראשון של העמותה ופרופ' שמעון שטרית היה מזכירה הראשון.
נשיא העמותה הנוכחי הוא המשנה לנשיאת בית המשפט העליון (בדימוס) סלים ג'ובראן ויושב ראש העמותה הוא פרופ' אמנון רייכמן.
העמותה היא הסניף הישראלי של הארגון הבינלאומי למשפט חוקתי.
מדי שנה מקיימת העמותה את הכנס השנתי למשפט ציבורי.
מאז שנת 2010 מעניקה העמותה את פרס גורני למשפט ציבורי, שמטרתו עידוד מחקר ועשייה בתחום המשפט הציבורי בישראל.
פעילות יוצאת דופן בתחום המשפט הציבורי.
תרומה משמעותית למשפט הציבורי של מנהל בכיר בשירות המדינה.
עבודת מחקר מצטיינת שתרמה תרומה משמעותית למשפט הציבורי בישראל.
העמדה האחרונה היא סדרת דרמה בריטית, ששודרה לראשונה בממלכה המאוחדת בערוץ BBC One בין 1 באוקטובר ל-5 בנובמבר 2017. עלילת הסדרה מתרחשת על רקע מצב החירום ששרר בעיר עדן בשנות ה-60 שבה מוצבת יחידת של המשטרה המלכותית הצבאית.
הסדרה מתארת את היחסים בין אנשי הצבא ובני משפחותיהם לבין האוכלוסייה המקומית.
במאי 2018 פורסם שלא הוזמנה עונה שנייה לסדרה.
קפטן ג'ו מרטין מגיע עם אשתו, הונור, לעדן להחליף את המפקד היוצא קפטן ניק פייג'.
הוא נאלץ להסתגל לחיים בקו החזית, ולהתמודד עם טינה מצדו של האיש שאת מקומו תפס, לוטננט אד ליית'ווייט.
אשתו של ליית'ווייט, אליסון, לוקחת תחת חסותה את הונור.
לאליסון היה רומן עם ניק פייג'.
טרוריסטים מנסים לירות באחד הקצינים, וקפטן פייג' עם הנהג שלו נקלעים למארב.
ג'סי באקלי – הונור מרטין
סטיבן קמפבל מור – לוטננט אד ליית'ווייט
אמנדה דרו – מרי מרקהם
בן מיילס – מייג'ור הארי מרקהם
ג'רמי נוימרק ג'ונס – קפטן ג'ו מרטין
ג'סיקה ריין – אליסון ליית'ווייט
אוידאד אלמה – יוסרה סעיד
כריס ריילי – סרג'נט אלקס בקסטר
טום גלין-קרני – לאנס קורפורל טוני ארמסטרונג
לואיס גרייטורקס – לאנס קורפורל פול סטונהם
ריצ'רד דיליין – הארווי טילברוק
קווין סאטון – קורפורל ישראל ארצ'ובר
אסי דייוויס – מרתה פרנקלין
טובי וולף – ג'ורג' מרקהם
איימן חמדוקי – קדיר חכים (סטארפיש)
המפיקה של בונאפידה פילמס, מרג'רי בון, הציעה סיפור אודות החיים בצבא הבריטי בבסיס צבאי.
היא פנתה לפיטר מופאט שלמשפחתו היה רקע צבאי.
מופאט הציע להפיק סדרה שמתרחשת בשנות השישים של המאה העשרים, לקראת סוף שליטת האימפריה הבריטית, כשאנשי צבא מוצבים יחד עם נשותיהם במקום אסטרטגי חשוב.
זה אפשר לחקור את היחס של הבריטים במאה העשרים דרך קבוצה מאוחדת של אנשים.
המפיקים רצו אתר הדומה לעיר עדן שבתימן, עם חוף ים, הרים ומדבר, ועם השפעה של אדריכלות קולוניאלית.
הצילומים נערכו בקייפטאון, בבסיס ימי בריטי שיצא משימוש, שמשקיף על מפרץ סיימון טאון, וסיפק קנה מידה רחב שלרוב קשה להשיגו לצילומי טלוויזיה.
העמותה לחקר אמנות נשים ומגדר בישראל היא עמותה הפועלת לחקר וריכוז מידע אודות נשים אמניות ומגדר באמנות הישראלית, לצד תמיכה באמניות, אוצרות, חוקרות ופעילות תרבות.
העמותה לחקר אומנות נשים ומגדר בישראל נוסדה בשנת 2015 ביוזמת ד"ר רות מרקוס, בשיתוף המייסדות ד"ר טל דקל, דליה דנון, רותי חינסקי-אמיתי, אורנה נוי-לניר, ד"ר מור פרסיאדו, אורה ראובן וחגית שחל.
רות מרקוס שימשה בתפקיד היו"ר עד לדצמבר 2017. כסגנית יו"ר העמותה מונתה מור פרסיאדו.
ד"ר טל דקל, דליה דנון, רותי חינסקי-אמיתי, אורנה נוי-לניר, ד"ר מור פרסיאדו וחגית שחל כיהנו כחברות הוועד המנהל.
בשנת 2017 פרשה מתפקידה דר' רות מרקוס והחליפה אותה טל דקל בתפקיד יו"ר העמותה.
בשנת 2021 נבחרה פרופ' יעל גילעת לתפקיד יו"ר העמותה, ונבחרו חברות הוועד המנהל: ד"ר רות מרקוס, חגית שחל, זיוי ברמן, ד"ר טל דקל, ציפי מזרחי, גילי סיטון, חנאן אבו חוסיין, ד"ר ליאת סידס, דפנה שלום, אמירה פודי, חנה בן-חיים יולזרי, ושטאנג סיון.
הקמת העמותה הייתה חיונית לאור המחקרים שנערכו בשנים האחרונות בנושא מקומן של נשים בסצנת האומנות הישראלית, שהוכיחו כי הייתה הדרת אמניות מתולדות האומנות הישראלית, כולל מהמוזיאונים ומתוכניות הלימודים, ובמקביל נדחקה לשוליים הדיסציפלינה של לימודי המגדר באומנות הישראלית ברוב האקדמיות.
העמותה נוסדה כדי לעודד הן את המחקר המגדרי והן את המחקר אודות נשים-אמניות בישראל.
לשורותיה מתקבלים ומתקבלות אמניות/אמנים, חוקרות/ים, אוצרות/ים, מנהלות/ים מוסדות אומנות וכיוצא בזה, ללא הבדלי מגדר, אתניות, דת, או כל קטגוריה זהותית אחרת, מכל הקבוצות החברתיות בישראל אשר מתעניינות בהיבטים מגדריים של האומנות בישראל.
לעמותה מתקבלות גם יוצרות מתחומי אומנות נוספים, כגון מוזיקה, קולנוע וטלוויזיה, צילום, תיאטרון וכדומה.
פעילות העמותה מתמקדת בשני ענפים מרכזיים: פיתוח הדיסציפלינה של חקר המגדר בתחום האומנות הישראלית וריכוז מידע אודות אמניות ואודות חקר מגדרי באומנות - לצד תמיכה באמניות ויצירת קהילה תומכת עבורן ועבור אוצרות, חוקרות ופעילות תרבות מכלל החברה בישראל.
למטרה זו הקימה העמותה אתר אינטרנט שמכיל מידע רב בנושאים אלה.
החל משנת 2017 העמותה מעניקה הכרה לחברותיה ובכל חודש זוכה חברת עמותה אחרת בתואר "אמנית החודש", ועבודותיה מקבלות חשיפה משמעותית באתר העמותה ובכלל.
באתר ניתן למצוא את רשימת חברות העמותה, עם קישורים לאתרים הפרטיים שלהן, מאמרים ומקורות בנושא מגדר ואמניות בישראל, קישורים לארגונים רלוונטיים ופרטים ותוכניות של כל הפעילויות המצוינות בהמשך.
מגוון הפעילויות של העמותה הוא נרחב ומתחלק לארבע קטגוריות מרכזיות: במה לאמניות ואוצרות או חוקרות, תיעוד, עזר למחקר ופרויקטים מיוחדים.
מאז הקמתה קיימה העמותה שני כנסים ארציים בשיתוף עם הפקולטה לאמנויות באוניברסיטת תל אביב בנושא נשים ומגדר באמנויות בישראל.
כל אחד מהכנסים התקיים במשך יומיים וכלל הרצאות של בכירי החוקרות והחוקרים בתחום מגדר ונשים באמנויות השונות בישראל, שהציגו את החידושים וההתפתחויות בתחומים אלה וכן הציגו בפני הקהל את פעילותן של אמניות שונות, ותיקות ועכשוויות.
הכנס הראשון נערך ב-2017 והכנס השני נערך ב-2019, שניהם התקיימו בשיתוף עם החוג לתולדות האומנות, הקרן לחקר אומנות ישראלית TIAF, ובית ציפר - הארכיון לתיעוד ולחקר האומנות בישראל.
התוכניות וכן חלק מההרצאות בליווי דימויים נמצאים באתר העמותה.
העמותה מתכוונת להמשיך ולקיים כנסים מעין אלה כל שנתיים.
במקביל העמותה מקיימת כל שנה סדרת מפגשים בנושאי אומנות ומגדר, הפתוחים גם לקהל הרחב.
הסדרה הראשונה התקיימה במכללת סמינר הקיבוצים בתשע"ח, (2018), והסדרה השנייה התקיימה באוניברסיטת תל אביב בתשע"ט, (2019).
שתי סדרות חדשות ניתנות ב-2020, האחת באזור המרכז והשנייה בצפון.
בנוסף, העמותה יוזמת שיתופי פעולה וימי עיון עם גופי תרבות מכל רחבי הארץ, בהם עם הגלריה לשלום בגבעת חביבה; ומוזיאון חיפה לאומנות, שבו התקיים יום עיון על הגוף הנשי בעקבות תערוכת חנה אורלוף.
התכניה וכמה מההרצאות בליווי דימויים נמצאות באתר העמותה.
יום עיון נוסף התקיים לרגל יום האישה הבינלאומי במוזיאון החברתי "על התפר" שבירושלים.
בעתיד מתוכננים כמה ימי עיון נוספים.
העמותה יוזמת מטעמה תערוכות שנתיות, כמו התערוכות "הסיפור שלה", בבית האמנים בתל אביב, שהציגה בפני הקהל עשר אמניות ותיקות נשכחות, והן עוררו בקהל עניין רב.
בעקבות התערוכה, אחת מהאמניות שהוצגו אז, חנה לוי, זכתה לתערוכה משלה והיא הוצגה ב-2019–2020 במוזיאון הרצליה באוצרות רותי חינסקי אמיתי.
תערוכה נוספת הייתה "(מ)ציירות נוף"ב-2018, בבית האמנים בתל אביב, שבה נבחנה סוגת ציור הנוף, שהפכה שוב לרלוונטית בשנים האחרונות, ובה הוצגו ציורי נוף של אמניות ותיקות מול עכשוויות.
תערוכה נוספת הייתה ב-2019, "נשים יוצרות מציאות"באוצרות דבורה מורג וענת מנדיל, בבית האמנים בראשון לציון, שהציגה תפיסה אוצרותית חדשה.
העמותה ממשיכה לתמוך בתערוכות נוספות בחסותה.
העמותה שיתפה פעולה בכתיבת ערכים אודות אמניות נשים במסגרת פרויקט ויקי נשים וממשיכה להוסיף לוויקיפדיה ערכים על נשים אמניות.
כמו כן העמותה משתפת פעולה עם כתב העת "מגדר" וטל דקל ערכה גיליון מיוחד שהוקדש כולו לנושאים של אומנות ומגדר.
כמו כן העמותה מקיימת שיתוף פעולה קבוע עם כתב העת המקוון 44 Degrees.
שיתופי פעולה נוספים היו פאנל מומחיות "תעשיית המין בישראל - מורכבויות וייצוגים" לרגל תערוכתה של חגית שחל "אַי פִיל פְּרִיטִי" בגלריית "מקום לאמנות" בתל אביב, אוצר: ניר הרמט ופאנל מומחיות לרגל התערוכה "שמלה, סימלה: השיבה לאנטאה" בירושלים, אוצרות: נעמי טנהאוזר וריטה מנדס-פלור.
החל משנת 2019 מעניקה העמותה פרס לאמנית מצטיינת בישראל על שם בקי דקל.
הפרס בסך 15,000 ש"ח הוא ראשון מסוגו בישראל, והוא מיועד לנשים-אמניות חברות העמותה.
בשנת 2020 נוספה קטגוריה נוספת - "ציון לשבח" מטעם העמותה לחקר אמנות נשים ומגדר בישראל.
אות זה מוענק לשתי אמניות נוספות שהוועדה המקצועית מצאה אותן ראויות במיוחד.
בשנת 2019 האמנית הראשונה שזכתה בפרס היא חנאן אבו חוסיין, ראו גם.
בשנת 2020 זכתה בפרס האמנית ורד נסים, ראו גם.
פרסי הצטיינות: שגית זלוף-נמיר ואמירה זיאן.
בשנת 2021 זכתה נחמה גולן.
פרסי הצטיינות: דבורה מורג ושולה קשת.
בשנת 2022 זכתה אנה לוקשבסקי.
פרסי הצטיינות: סמאח שחאדה ונירית טקלה.
בשנת 2023 זכתה חוה ראוכר.
פרסי הצטיינות: אריאן ליטמן ושרון גלזברג.
בשנת 2024 זכתה פרופ' ברכה ליכטנברג אטינגר.
פרסי הצטיינות: אסתר כהן ופאטמה שנאן.
בשנת 2025 זכתה הילה בן ארי.
ד"ר רות מרקוס (מייסדת עמותה)
פרופסור יעל גילעת (יו"ר העמותה)
ד"ר מור פרסיאדו (סגנית יו"ר העמותה)
גוף המייעץ ליד הוועד: ד"ר גליה בר אור, ד"ר יעל גילעת, דבורה מורג, ד"ר עאידה נסראללה ואורה ראובן.
העמדה היא מיני-סדרה אמריקאית מסוגת דרמה פוסט-אפוקליפסית המבוססת על רומן באותו השם מאת הסופר סטיבן קינג.
מיני-הסדרה עלתה לשידור ברשת "פרמאונט+" ב-17 בדצמבר 2020.
כמו הרומן עליו היא מבוססת, מיני-הסדרה מביאה את חזונו האפוקליפטי של קינג על עולם שהוכנע על ידי מגפה ונמצא במאבק תמידי בין הטוב לרע.
גורל האנושות כולו נשען על כתפיה השבריריות של אמא אביגיל בת ה-108 ועל קומץ הניצולים שעליהם היא פרשה את חסותה.
אך מנגד, אמא אביגיל והניצולים מתמודדים מול סיוטיהם הגרועים ביותר, שלהם אחראי אדם בעל אישיות כריזמטית אך קטלנית וכוחות בל יתוארו: רנדל פלאג, המכונה האיש האפל.
ג'יימס מרסדן – סטיוארט רדמן
אמבר הרד – נדין קרוס
גרג קיניר – גלן בייטמן
אודסה יאנג – פראני גולדסמית'
הנרי זאגה – ניק אנדרוז
וופי גולדברג – אמא אביגיל
ג'ובן אדפו – לארי אנדרווד
אוון טיג – הרולד לאודר
בראד ויליאם הנק – טום קאלן
אלכסנדר סקושגורד – רנדל פלאג
נאט וולף – לויד הנריד
איון ביילי – טדי ווייזק
קתרין מקנמרה – ג'ולי לאורי
האמיש לינקליטר – ד"ר אליס
הת'ר גראהם – ריטה בלאקמור
ב-25 בפברואר 2014, הוכרז כי אולפני האחים וורנר ו"סרטי CBS" עובדים על פיתוח עיבוד קולנועי לרומן של קינג, "העמדה".
על פי הדיווחים, ג'וש בון היה עתיד להפיק ולביים את הסרט יחד עם ג'ימי מילר ורוי לי כמפיקים.
ב-30 במרץ 2018 דווח כי רשת "CBS All Access" פיתחה מחדש את הפרויקט כמיני-סדרה בת עשר שעות, כאשר בון עדיין התעתד לשמש כבמאי הפרויקט.
ב-30 בינואר 2019 הוכרז כי "CBS All Access" הזמינה מההפקה עשרה פרקים למיני-הסדרה.
מיני-הסדרה עתידה להיכתב על ידי בון ובן קאוול, ששניהם משמשים גם כמפיקים בפועל לצדם של רוי לי, ג'ימי מילר, וריצ'רד פ.
רובינשטיין עם וויל ויסק ומירי יון כמפיקים-שותפים ואוון קינג כמפיק.
על פי דיווחים חדשותיים, סטיבן קינג כתב למיני-הסדרה סיום שונה לחלוטין מהסיום המתואר ברומן.
בנוסף, דווח כי קינג ובנו, אוון, עתידים לכתוב את התסריטים עבור פרקי הסיום של מיני-הסדרה.
ב-13 בספטמבר 2019, בון פרסם סרטון בחשבון האינסטגרם הפרטי שלו כדי להודיע שההפקה על הסדרה החלה.
ביוני 2019, דווח על ליהוקם של ג'יימס מרסדן, אמבר הרד, וופי גולדברג, גרג קיניר, אודסה יאנג והנרי זאגה, לדמויותיהם של סטיוארט רדמן, נדין קרוס, אמא אביגיל, גלן בייטמן, פראני גולדסמית' וניק אנדרוז, בהתאמה.
ב-8 ביולי, מרילין מנסון אישר במהלך ריאיון למגזין "Revolver" שהוא לוהק לתפקיד לא ידוע, וכן הקליט גרסת כיסוי לשיר "The End" של להקת "הדלתות, שיושמע במהלך מיני-הסדרה.
ב-1 באוגוסט, "CBS All Access" הכריזו רשמית במהלך מצגת הקיץ של TCA על ליהוקם של מרסדן, הרד, יאנג וזאגה.
ב-11 בספטמבר הוכרז כי אלכסנדר סקושגורד לוהק לדמותו של רנדל פלאג.
ובמקביל אושר רשמית שגולדברג, ג'ובאן אדפו, אוון טיג, בראד ויליאם הנק ודניאל סנג'אטה יגלמו את דמויתיהם של אמא אביגיל, לארי אנדרווד, הרולד לאודר, טום קאלן וקוט, בהתאמה.
באוקטובר, נאט וולף, איון ביילי, קתרין מקנמרה, האמיש לינקלטר והת'ר גראהם לוהקו לצוות השחקנים.
צילומי מיני-הסדרה החלו בוונקובר שבקולומביה הבריטית בספטמבר 2019.
ב-7 באוגוסט 2019 דיווח מגזין "Daily Moth" על כך שג'וש בון ליהק שחקן שומע (הנרי זגה) במקום שחקן חירש לגילום דמות חירשת, ניק אנדרוז.
הידיעה עורר התנגדות מצדם שחקנים חרשים רבים ידועים.
אדם חירש מלוס אנג'לס, ג'ארד פרז-דה-בוסק, ניהל שיחה קצרה באינסטגרם עם בון, ושיתף אותה בבלוג והציג צילומי מסך ממנה באזור התגובות.
בתגובות על הליהוק, הסביר בון כי דמותו החירשת של ניק אנדרוז הופכת בחלומותיה לרוח רפאים שיכולה לדבר ולשמוע, כך שמקובל ללהק שחקן ששומע לדמות שחירשותה ושמיעתה תלויה בשנתה או בערותה.
בון ציין שהנרי זגה הוא שחקן מסור, שעבד קשה מאוד על מנת ללמוד את שפת הסימנים האמריקאית וכי יהיו יועצים חירשים על הסט.
"CAD Media" הודיעה בחשבון הטוויטר שלה כי תתקיים פגישה בין צוות ההפקה של המשרד למשרדי "CBS" בעקבות המחלקות על הנושא הזה.
ב-25 באוגוסט 2020, אושר רשמית שמיני-הסדרה תעלה לשידור ב-17 בדצמבר 2020.
העמותה הישראלית להיסטוריה צבאית מקיימת פעילות ענפה להרחבת הידע על ההתרחשויות הביטחוניות הרלוונטיות לעם ישראל.
העמותה חברה בעמותה הבינלאומית להיסטוריה צבאית ומשמשת כשלוחתה בישראל.
המטרה המרכזית של העמותה היא קיום פעילות בתחום ההיסטורי הצבאי אשר תגביר את המודעות בתחום ואת העיסוק בקרב הציבור הרחב, כל זאת לתועלת ביטחון מדינת ישראל בכלל וצה"ל בפרט.
חקר ההיסטוריה הצבאית והפצתה לציבור בכתב ובעל פה, תוך כדי קשר עם כל הנוגעים בדבר בישראל ומחוצה לה.
תחומי הפעולה של העמותה הוגדרו בשלושה מעגלים: עם ישראל וארץ ישראל, הזירה המזרח תיכונית והזירה הגלובלית.
הכיסוי ההיסטורי לתחומים הכרונולוגיים כדלהלן: העת העתיקה, ימי הביניים, הזמן החדש, הזמן החדש עד לימי מלחמת העולם השנייה.
המאבק לקיום מדינת ישראל ומלחמות ישראל מאז תש"ח.
בכל הקשור לענייני כספים נסמכת העמותה על אוניברסיטת אריאל, ועד שנת 2010, נסמכה על אוניברסיטת תל אביב.
העמותה אינה מבקשת תרומות ואף אינה גובה דמי חבר.
המשתתפים משלמים לכל פעילות בנפרד.
ברשימת התפוצה יש כ-1,500 מכותבי דואר אלקטרוני ומרבית החברים הם ותיקי צה"ל ומערכת הביטחון.
חברי הנהלת העמותה הם: ד"ר מתי מייזל, תא"ל (מיל) ד"ר דני אשר, פרופ' אהרון שי, אל"ם (מיל) פרופ' זאב דרורי.
מנהל אדמיניסטרטיבי ומפיק האירועים: יוסי פוגל.
מזכיר העמותה: עו"ד קובי סגל.
מזכירים קודמים: משה שילה, אריה חשביה ואברהם זהר.
פעילות העמותה מקיפה: תמיכה במחקרים הרצאות, סמינריונים, ימי עיון, סיורים בישראל ומחוצה לה, פרסומים וקשרים עם מוסדות ואיגודים בתחומי ההיסטוריה הצבאית בעולם.
הפעילות מתבצעת באמצעות גרעין פעילים המאוגדים בהנהלה, בוועדה אקדמאית, בוועדה הביבליוגרפית ובמזכירות.
הנצחת אלוף אסף שמחוני - העמותה הישראלית להיסטוריה צבאית הוקמה כאגודה להנצחת זכרו של האלוף אסף שמחוני ב־1962 על ידי סא"ל, פרופ' מרדכי גיחון ומשה שילה, כהתאגדות ליד הספרייה הצבאית – - אשר הועברה ל אוניברסיטת תל אביב על ידי משרד הביטחון.
היה זה מייד לאחר מעצרו של ישראל בר, ראש הקתדרה להיסטוריה צבאית באוניברסיטת ת"א, באשמת ריגול.
גיחון שפרש באותה שנה מצה"ל בתפקידו האחרון כמפקד בית הספר הגבוה למודיעין ועבר לעולם האקדמי התבקש למלא את מקומו של בר באוניברסיטה, בתחום לימודי ההיסטוריה הצבאית.
במשך 10 שנים פעלה אגודת שימחוני להעשרת הספרייה הצבאית, מ־3,000 כרכים בתחילה לכ-15,000 כחלק מהספרייה המרכזית ע"ש אליאס סוראסקי וקיימה מפגשים של חבריה בנושאי היסטוריה צבאית מגוונים.
לאחר 12 שנות פעילות, בשנת 1974, ראתה אגודת אסף שימחוני את תפקידה המנציח כמושלם והיא מוסדה כחברה המבוססת על אוניברסיטת ת"א, פועלת בתוכה ומתוכה.
הזיקה לאוניברסיטה הופיעה בשם החברה .
במעמדה זה פעלה החברה הישראלית להיסטוריה צבאית עשרים שנים.
בשנת 1993 הפכה החברה, ביוזמת נשיא האוניברסיטה, פרופ' יורם דינשטיין, לעמותה.
אולם שמרה על זיקתה לאוניברסיטה ונקראה .
פרופ' דינשטיין היה ליו"ר העמותה הראשון, ואילו פרופ' יהודה ואלך, יו"ר החברה הקודם נעשה מנהלה.
בשנת 2000, פרש פרופ' יורם דינשטיין ובמקומו מונה כיו"ר פרופ' יהודה ואלך, אשר כיהן בתפקיד כשלוש שנים.
בשנת 2003 נבחר כיו"ר העמותה פרופ' גדעון ביגר ובשנת 2004 פרופ' אריה שמואלביץ ועם פטירתו של האחרון, שוב פרופ' מרדכי גיחון שכיהן בשנים 2005–2010.
בפברואר 2010, הודיע פרופ' גיחון שאינו יכול להמשיך לכהן בתפקידו מפאת גילו (87) ואל"ם (מיל) ד"ר בני מיכלסון נבחר ליו"ר במקומו.
באותה עת, הודיעה אוניברסיטת תל אביב כי "איבדה עניין" בעמותה להיסטוריה צבאית.
זאת על אף שהיא הייתה המקימה והתומכת העיקרית מאז הקמתה.
העמותה חיפשה אוניברסיטה אחרת בישראל שתתמוך בפעילותה ומצאה תמיכה מאוניברסיטת אריאל בשומרון.
יושבי ראש ועד העמותה היו בעלי דרגות בכירות בצה"ל ומעמד מכובד באקדמיה כלהלן:
אריה חשביה (עורך), ספרא וסייפא מס.
1, ביטאון החברה הישראלית להיסטוריה צבאית, ת"א, מאי 1976.
אריה חשביה (עורך), ספרה וסייפא מס.
אברהם זהר (עורך) ספרא וסייפא מס.
בני מיכלסון (יו"ר המערכת) המאבק לביטחון ישראל, העמותה להיסטוריה צבאית, ת"א, 2000.
בני מיכלסון (עורך אחראי) מלחמת ששת הימים – קתדרת מפקדים וחוקרים, סיכום סמינר "סוגיות בביטחון ישראל", 1996, העמותה להיסטוריה צבאית, הטצאת אפי מלצר, מודיעין, 2003.
בני מיכלסון, אפי מלצר, מלחמת יום הכיפורים - קתדרת מפקדים וחוקרים, סיכום סמינר "סוגיות בביטחון ישראל" - 1998, העמותה להיסטוריה צבאית, הוצאת אפי מלצר, מודיעין, 2013
אריה שמואלביץ (עורך), זירת קרב – קרבות הכרעה בארץ ישראל, העמותה להיסטוריה צבאית, ת"א, 2007.
מפגשי האגודה להנצחת אסף שמחוני
מפגשים בתקופה זאת נעשו בדרך כלל בתחומי אוניברסיטת תל אביב.
מפגשי החברה הישראלית להיסטוריה צבאית
מפגשי העמותה הישראלית להיסטוריה צבאית
לעמותה אין אולם קבוע או בית בבעלותה.
מפגשים לסמינרים והרצאות נערכים ברצף 4–6 פעמים בחודש.
אתרי המפגש המועדפים : יד טבנקין בסמינר אפעל ומוזיאון בית הפלמ"ח.
מקומות מפגש נוספים באולמות: מתנ"ס יד התשעה הרצליה, אשכול הפיס ברמת גן, אשכול פיס במודיעין ופארק המים דואני ביבנה.
|ההכשרות המגויסות בפלמ"ח|| 19 בספטמבר 1995||
|סמינר מלחמת ששת הימים, שישה מפגשים|| 1996 || סמינר ששת הימים - סרטון ראשון 27 דקות.
|התיישבות וביטחון בשנות המדינה|| 25 בספטמבר 1997||
|50 שנות העפלה - נקודת הראות הבריטית|| 29 באוקטובר 1997||חמשים שנות ההעפלה שמואל ינאי בני מיכלסון ונוספים.
|יחסי ממשלה צבא במלחמות ישראל|| 11 בדצמבר 1997||
|מעורבות המעצמות במלחמות ובהסדרים||22 באפריל 1998||
|תורת המלחמה של צה"ל במבחן המלחמות, שני מפגשים|| 14 במאי 1998, 2 ביולי 1998||הסרטת מפגש הלחימה בצה"ל
|מדינות ערב בין הסדרים, מלחמה ושלום|| 17 בספטמבר 1998||
|התיישבות, גבולות וביטחון|| 22 באוקטובר 1998||
|מלחמת העצמאות – הוויכוח על יחסי הכוחות|| 12 בנובמבר 1998||
| מלחמת ששת הימים – הלחימה בסיני|| 3 בדצמבר 1998||
|מלחמת ההתשה – ההתנגשות בשדה הקרב בין כוחות סובייטיים לצה"ל|| 7 בינואר 1999||
|מלחמת יוה"כ – בעקבות הדיון הציבורי במלאת 25 שנה למלחמה|| 11 בפברואר 1999||
|המלחמה בלבנון "שלום הגליל"|| 8 באפריל 1999||אלוף דוד עברי - הקרב האווירי בלבנון
|מלחמת המפרץ – האיום הטילי על ישראל, ||3 ביוני 1999||
|סמינר מלחמת יום הכיפורים, 11 מפגשים,||2000-1999||סרט מפגש "הפיקוד העליון במלחמת יום הכיפורים".
|חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים||4 במאי 2000|| חיל האוויר במלחמת יום הכיפורים
|המודיעין במלחמת יום הכיפורים||אוגוסט 2000 ||המודיעין במלחמת יום הכיפורים
|מפגש מפקדים ממלחמת העצמאות עם חניכי פו"ם|| 27 באפריל 2003||
| ערב עיון לרגל הופעת ספרה של צילה הרשקו הרזיזטנס בצרפת|| 29 במאי 2003||
|פלוגות החי"ר והבריגדה היהודית במלחמת העולם השנייה|| 19 ביוני 2003||
|סמינר פעולות מוטסות במלחמת ששת הימים || 2007||סרט פעולות מוטסות במלחמת ששת הימים
| טוהר הנשק, מוסר מלחמה, דיני מלחמה|| 3 בדצמבר 2009||
|ערב עיון לרגל הופעת ספרה של אניטה שפירא, יגאל אלון והמערכה לעצמאות|| 31 במאי 2004||
|חיל האוויר הבריטי בתקופת המנדט||||
|70 שנים לפרוץ מלחמת העולם השנייה||15 בספטמבר 2009.||
ימי עיון לנושאי סוגיות בביטחון ישראל בפירוט:
| 2010-2009|| בין מלחמת ששת הימים למלחמת יום הכיפורים||
בישראל ממבצעת העמותה סיורים באזורי הקרבות וההתיישבות ביטחונית נערכים בקצב ממוצע של פעמיים בחודש.
מתכונת הסיור היא ליום אחד באוטובוס יציאה וחזרה מתל אביב.
סיורים ארוכים יותר הם הסיורים לאילת שבוצעו כבר שמונה פעמים, כל שנה בחודש ינואר.
במסגרת הסיור, הנמשך ארבעה ימים, מבקרים גם ביחידות צה"ל ובגבולות המדינה הדרומיים.
בשנת 2019 נערך סיור בן שלושה ימים לאורך גבולות ירדן, סוריה ולבנון.
להלן רשימה חלקית של הסיורים שנערכו בישראל:
+ סיורים מועד||מקום ||נושא ||תמונה\סרטון1998רכבת תחמושת בחדרה, מחנה 80, פארק ז'בוטינסקי בשוני, כלא עכו בעקבות האצ"לצילום סיור בעקבות האצ"ל בהשתתפות מרדכי ציפורי ולוחמים נוספים.
1999לטרון קרבות לטרון - אשר לוי, גידי אילת, מאיר פעיל, אברהם זהר, ונוספיםתצפית סיור לטרוןיוני 2002רמת הגולןקרבות מלחמת יום הכיפורים ברמת הגולן.
סיורים מחוץ לישראל התבצעו בסיוע העמותות המקומיות להיסטוריה צבאית והממסדים הביטחוניים במדינות היעד, כך מתקיים גם מפגש להרחבת אופקים.
הסיורים נערכו בליווי והדרכת אל"ם (מיל) ד"ר בני מיכלסון
לאור הביקוש הרב בוצע הסיור פעמיים בארבע מדינות: כרתים, סיציליה, מלטה ורוסיה.
ברוסיה בוצע סיור מיוחד נוסף ללימוד מערכת סטלינגרד.
בצרפת בוצע הסיור כבר שש פעמים, לאור הביקוש הרב.
+ סיורים מועד||מקום ||נושא ||תמונה\הקלטה2002 כרתים לציון 60 שנים למבצע המוטס הגדול בהיסטוריה 2003 רוסיה מערכת מוסקבה והמצור על לנינגרד.
2005 יפן לציון 60 שנים לסיום מלחמת העולם השנייה.
2006 סיציליה המתקפה המשולבת של בעלות הברית במלחמת העולם השנייה.
2007 וייטנאם לציון 50 שנים למלחמת וייטנאם - ביקור במשרד ההגנה.
2008 צרפת בעקבות גנרל אייזנהאור מחופי נורמנדי לגבול הגרמני.
2011 מלטה לציון גבורת עמידתה של מלטה במלחמת העולם השנייה.
2011 מצרים סיור לאתרי מלחמת יום הכיפורים ועתיקות מצרים 2012 יוון - סלוניקי בעקבות ההיסטוריה הצבאית של יוון, העת העתיקה, מלחמות הבלקן ומלחמות העולם הראשונה ובשנייה.
2013 מדינות יוגוסלביה לשעבר התמקדות במלחמת הירושה היוגוסלבית.
2014 דרום איטליה ללימוד המערכה על דרום איטליה במלחמת העולם השנייה תוך התמקדות על הנחיתה בסלרנו ומערכת מונטה-קאסינו.
יוני 2015חופי נורמנדיהפלישה לנורמנדי במלחמת העולם השנייה 26 ביולי 2016 מזרח אפריקה סיור 40 שנה למבצע יונתן 2016צפון איטליה ללימוד מערכת האפנינים והמערכה על עמק הפו במלחמת העולם השנייה 19-9 בספטמבר 2016 רומניה לציון 100 שנים למלחמת העולם הראשונה, אירוע מכונן בתולדות רומניה.
2017 קפריסין התמקדות במאבק ומחתרת ה-EOKA לשחרור קפריסין מהאימפריה הבריטית 12 בספטמבר 2017 צרפת המסע לשחרור אירופה במלחמת העולם השנייה 2018 בריטניה ללימוד עמידתה של אנגליה במלחמת העולם השנייה.
2019 ספרד לציון 80 שנים למלחמת האזרחים בספרד.25 באוקטובר 2019רודוס מורשת ההעפלה לארץ ישראל
בתקופת הסגר שנכפתה על ישראל עקב מגפת הקורונה העולמית ביצעה העמותה מפגשים והרצאות במחשב בהשתתפות מהבית.
בני מיכלסון (עורך אחראי), המאבק לביטחון ישראל, הוצאת כתר, ת"א, 2000.
אריה שמואלביץ' (עורך), זירת קרב – קרבות הכרעה בארץ ישראל, הוצאה לאור משרד הביטחון, 2007.
בני מיכלסון (עורך אחראי), מלחמת ששת הימים – קתדרת מפקדים וחוקרים, אפי מלצר, מודיעין, 2003.
בני מכלסון ואפי מלצר (עורכים, מלחמת ששת הימים, קתדרה מפקדים וחוקרים, הוצאת אפי מלצר, 2004.
העמותה לדמוקרטיה מתקדמת היא עמותה רשומה הפועלת לקידום פתרונות לתחלואי קשרי הון-שלטון-עיתונות ולהגברת אמון הציבור במקבלי ההחלטות בדמוקרטיה הישראלית.
העמותה נוסדה בשנת 2008 במטרה להתמודד עם תחלואי קשרי הון-שלטון-עיתונות אותם זיהו מייסדיה כאיום החמור ביותר לעתיד הדמוקרטיה בישראל.
משנת 2011 העמותה החלה להתמקד בהסדרת פעילות הלוביסטים במסדרונות השלטון, בסיוע למאבק נגד קשרי הון-שלטון-עיתון-טבק ובמאבקים נוספים כגון המאבק לסימוני בריאות על מוצרי מזון, המאבק נגד מתווה הגז, יוקר המחיה ועוד.
העמותה לא נתמכת ולא קשורה לאף גוף פוליטי, קרנות או בעלי הון.
כל העשייה נשענת על התנדבות.
החלת שקיפות עמוקה על פעולותיהם של נבחרי/פקידי ציבור (שקיפות שלושת הרגליים: תיעוד, דיווח והנגשה בזמן).
המאבק להסדרת פעילות הלוביסטים בשכר בכנסת, במשרדי ממשלה ובמוסדות ציבוריים.
קידום פתרונות יצירתיים לקריסת המערכת העיתונאית לאור טיב קשרי הון-עיתונות במתכונתם הנוכחית.
פרויקטים הנגזרים מתחלואי קשרי הון-שלטון-עיתונות.
הפקת דו"חות הנוגעים לנושאים השונים שהעמותה עוסקת בהם, כמו גם כנסים מקצועיים לפיתוח השיח הרעיוני הנוגע לנושאים.
ניצחון ב"בג"ץ אדלשטיין" בשנת 2020.
ניצחון ב"בג"ץ אייקוס 1" נגד שר הבריאות יעקב ליצמן וחברת פיליפ מוריס בשנת 2017.
ניצחון ב"בג"ץ אייקוס 2" נגד שר האוצר משה כחלון בשנת 2017.
החלת חובת רישום על נוכחות לוביסטים בוועדות הכנסת.
פרסום "מדד הלוביסטים ולקוחותיהם בכנסת" כל חודשיים כדי לחשוף מידע על פעילות הלוביסטים בישראל.
נוהל להשעייתם מהכנסת של לוביסטים הנחקרים בחשד לשחיתות.
חובת שקיפות על מפגשים עם לוביסטים של חברות הטבק.
הצפת מקרים של ניגוד עניינים בייצוג בלובי, שגרמו לעמותה לסרטן הריאה בישראל לעזוב את גלעד לובינג, לאחר שגילו שבמקביל לייצוג שלהם (ושל ארגוני בריאות נוספים) ייצג גם את חברות הטבק.
בתקופת התפרצות נגיף הקורונה בישראל דרשה העמותה שיוקצה זמן לשאלות עיתונאים אחרי ההצהרות הפומביות של ראש הממשלה בנימין נתניהו בנושא זה, ששודרו בפריים טיים.
דוברות ראש הממשלה נענתה לבקשה.
העמדה היא מיני-סדרה מסוגת דרמת אימה, שעלתה לשידור בשנת 1994, המבוססת על רומן באותו השם מאת הסופר סטיבן קינג, שגם היה אחראי על כתיבת התסריט וגם הופיע בתפקיד משני במהלך מיני-הסדרה.
מיני-הסדרה בוימה על ידי הבמאי מיק גאריס.
על מנת לספק את הציפיות ממעריציו של קינג ואף מקינג עצמו, מיני-הסדרה מהווה עיבוד נאמן ברובו לספר המקורי, עם שינויים קלים בלבד שנעשו על מנת לעמוד בסטנדרטים של רשת "ABC".
מיני-הסדרה כלל אנסמבל שחקנים של יותר מ-125 דמויות בעלי תפקיד הדורש דיבור, ביניהם נמצאים גארי סיניס, מיגל פרר, רוב לאו, אוסי דייוויס, רובי די, ג'יימי שרידן, לורה סן ג'אקומו, מולי רינגוולד, קורין נמק, אדם סטורק, ריי וולסטון ומתיו פרויר.
מיני-הסדרה צולמה במספר מקומות שונים וב-225 סטים.
עם זאת, כל פרק קיבל תקציב של 6 מיליון דולר.
על מנת להוזיל את העלות, מיני-הסדרה צולמה על סליל פילם של 16 מ"מ.
מיני-הסדרה שודרה ברשת "ABC" מ-8 במאי עד ל-12 במאי 1994. מיני-הסדרה זכתה לביקורות חיוביות והייתה מועמדת לשישה פרסי אמי, וזכתה בקטגוריות האיפור ועריכת הסאונד.
ב-13 ביוני, מעבדה ממשלתית חשאית ביותר הנמצאת בקליפורניה הכפרית, משחררת בטעות גרסה ניסיונית של שפעת, שיועדה למטרות לחימה ונקראת "פרויקט בלו", לאחר שחייל בצבא ארצות הברית, צ'ארלי ד.
קמפיון, ברח מהמעבדה ונסע ברחבי מדינה, תוך כדי הפצת הנגיף שלא ביודעין.
ב-17 ביוני, קמפיון מתנגש במכוניתו בתחנת דלק בארנט, טקסס, שם נמצא באותו הרגע תושב מקומי בשם סטו רדמן.
כאשר קמפיון מת, הוא מזהיר את רדמן כי איש "אפל" רדף אחריו.
למחרת האירוע, צבא ארצות הברית מגיע לעיירה ומטיל עליה סגר.
תושבי העיירה מובלים למתקן לבקרת מחלות ומניעתן בוורמונט, שם כל התושבים, חוץ מסטו, נכנעים לנגיף, שהורג 99.4% מאוכלוסיית העולם תוך שבועיים.
בין הניצולים הבודדים נמצאים כוכב הרוק המצליח לארי אנדרווד; ניק אנדרוז האילם-החירש; פראני גולדסמית', תלמידת קולג' שנמצאת בהיריון מתקדם; שכנה המתבגר, הרולד לאודר; העבריין הכלוא, לויד הנרייד; ו"פחזבל ", חולה נפש ופירומן.
בהדרגה, הניצולים מתחילים לקבל חלומות נבואיים וחזיונות, חלקם מאמא אביגייל וחלקם מרנדל פלאג.
החזיונות מייעצים לניצולים לנסוע לנברסקה כדי לפגוש את אמא אביגייל ולהצטרף למחנה שלה, או לחלופין, לנסוע ללאס וגאס במטרה להצטרף לפלאג ולמחנה שלו.
לויד משוחרר מהכלא על ידי פלאג בתמורה לנאמנותו כיד ימינו.
"פחזבל" משמיד מכלי דלק ברחבי המערב התיכון, שם הוא מקבל חזיונות מפלאג, שמפנה אותו ללאס וגאס.
בינתיים, בניו יורק, לארי בורח עם אישה מסתורית בשם נדין קרוס.
למרות משיכתם ההדדית, נדין אינה מסוגלת לממש מערכת יחסים עם לארי בגלל חזונותיו של פלאג, שמצווה עליה להצטרף אליו; היא עוזבת את לארי ונוסעת ללאס וגאס בכוחות עצמה.
לאחר שנמלט מהמתקן לבקרת המחלות, סטו אוסף קבוצת ניצולים, ביניהם פראני, הרולד וגלן בייטמן, פרופסור לשעבר בקולג', ואליהם מצטרפים ניצולים שונים אחרים החסינים בפני השפעת הנגיף.
במסעם אל אמא אביגייל, קנאתו של הרולד מתעצמת ומשתטלת עליו לאור כישורי מנהיגותו של סטו, שבמקביל מתקרב יותר ויותר לפראני, בה הרולד מאוהב.
בשויו, ארקנסו, ניק מנסה להתאבד, אך כשהוא חוזר בו, הוא עושה את דרכו אל עיירה קטנה באוקלהומה, שם הוא פוגש את טום קולן, אדם הסובל מבעיות נפשיות.
שני הגברים נוסעים לקנזס, שם הם פוגשים את ג'ולי לורי, ילדה מרושעת שנשבעת להרוג אותם כשהם מסרבים לתת לה להצטרף אליהם.
לאחר מכן, ניק וטום פוגשים את ראלף ברנטנר, והשלושה פונים מערבה יחד.
השלישייה מגיעה לחווה של אביגייל בהינגפורד הום, נברסקה.
אביגייל מזהירה את השלושה כי מלחמה גדולה נמצאת בפתח ושעליהם לנסוע לבולדר, קולורדו; שם הניצולים מקימים קהילה ומתחילים להשיב את הציוויליזציה.
בלאס וגאס, פלאג מקים משטר אוטוקרטי מתוך כוונה להביס את ניצולי בולדר באמצעות נשק גרעיני.
בבולדר, הטינה של הרולד כלפי סטו ופראני מתעצמת וגורמת לו להתפתות על ידי נדין ולאחד כוחות עם פלאג.
אביגייל, שמשוכנעת שחטאה בחטא הגאווה, עוזבת את העיר והולכת אל המדבר כמעשה כפרה.
במקביל, שלושה ניצולים; טום, דיינה יורגנס והשופט פאריס; נבחרים על ידי ועדת "האזור החופשי" על מנת לחדור ללאס וגאס כמרגלים.
לפני עזיבתו ללאס וגאס, גלן מהפנט את טום לעקוב אחר שורה מסוימת של הוראות, כולל עזיבת לאס וגאס במהלך ירח המלא הבא.
הרולד ונדין שותלים פצצה בביתם של פראני וסטו, ומתכננים להפעיל אותה במהלך פגישה של ועדת "האזור החופשי"; אך אביגייל החלשה שבה לעיר ומשגרת למועצה אזהרה שמאפשרת לחלק מחבריה לברוח מהפיצוץ.
לפני שהיא נפטרת, אביגייל אומרת לסטו, לארי, גלן, ראלף ופרני שהגברים חייבים לנסוע ללאס וגאס במטרה להתעמת עם פלאג.
כשנדין והרולד בורחים מבולדר, פלאג מתזמר את נכותו של הרולד באמצעות תאונת אופנוע.
נדין משאירה אותו בתוך נקיק, והוא הורג את עצמו בירי מאקדח ביום המחרת.
פלאג מזמן אליו את נדין, שמנסה לברוח ממנו, אך פלאג תוקף ואונס אותה.
אנשיו של פלאג חושפים את השופט פאריס, שנהרג בטעות לפני שניתן לענות אותו.
עם חזרתו ללאס וגאס, פלאג מוצא את דיינה, אך היא הורגת את עצמה לפני שפלאג יוכל לחלץ ממנה מידע.
טום עוזב את לאס וגאס כשהירח מלא, אך ג'ולי לורי מזהה אותו; ומנסה להזהיר את פלאג, אך טום בורח למדבר ומסתתר מפלאג ואנשיו.
נדין, שהשתגעה כתוצאה מהאונס שעברה, מתגרה בפלאג ומתאבדת יחד עם תינוקם המשותף.
כשהחורף מתקרב, סטו, לארי, גלן וראלף עוזבים את בולדר על מנת לצאת למסע.
סטו שובר את רגלו כאשר הוא נופל באפיק נהר יבש, והוא נאלץ להישאר מאחור עם הכלב של גלן, קוג'אק.
שלושת הנותרים נלכדים בידי כוחותיו של פלג, וגלן מופרד מלארי וראלף.
פלאג מורה ללויד להרוג את גלן לאחר שהוא מתגרה בפלאג.
כאשר לארי וראלף מועמדים למשפט ראווה ברחוב פרמאונט, פלאג משתמש בכוחותיו כדי להשתיק מתנגד ולהכות אותו בכדור אנרגיה.
"פחזבל" מופיע כשהוא גורר נשק גרעיני גנוב עם טרקטורון, ופלאג מורה ללויד להרוג אותו.
פלאג לא מצליח לעצור את הפיכת כדור האנרגיה ליד ספקטרלית, יד האלוהים, והיא מפוצצת את הפצצה הגרעינית, כשברקע נשמע קולה של אביגייל שמצהירה כי הבטחתו של האל נשמרה, והיא מברכת את לארי וראלף בכניסתם לגן עדן.
לאס וגאס נהרסת, ועל פי הנראה, פלאג נהרג יחד עם אנשיו.
סטו נחלץ על ידי טום, שלוקח אותו לבקתה סמוכה על מנת לתת לרגלו להחלים עם בוא החורף.
עם זאת, סטו נדבק בנגיף.
בחלום, ניק מגיע לטום ומספר לו איזו תרופה לתת לסטו.
סטו מחלים מהזיהום, והשניים חוזרים לבולדר, שם סטו מגלה שפראני ילדה בת.
התינוקת, שנקראת כעת אביגייל, מתגלה כבריאה וכחסינה מפני הנגיף.
לוסי מגלה שהיא בהריון מלארי.
כשהם בטוחים כי הניצולים החסינים בפני השפעת הנגיף יוכלו להתרבות בבטחה, תושבי בולדר מתחילים בעבודתם לבנות את העולם מחדש.
גארי סיניס - סטיוארט "סטו" רדמן
מולי רינגוולד - פראני גולדסמית'
ג'יימי שרידן - רנדל פלאג
לורה סאן ג'אקומו - נדין קרוס
רובי די - מאמא אביגייל פרימנטל
אוסי דייוויס - השופט ריצ'רד פאריס
מיגל פרר - לויד הנרייד
קורין נמק - הרולד לאודר
אדם סטורק - לארי אנדרווד
ריי וולסטון - גלן בייטמן
רוב לאו - ניק אנדרוס
ביל פייגרברייק - טום קולן
פיטר ואן נורדן - ראלף ברנטנר
בריג'יט ראיין - לוסי סוואן
ריק אבילס - איש העכברוש
מקס רייט - ד"ר הרברט דנינגר
שווני סמית' - ג'ולי לורי
סינתיה גאריס - סוזן שטרן
ריצ'רד ג'ובקס - דיק אליס
שרה שאוב - ג'ינה מקונה
ויליאם ניומן - ד"ר סומס
כרים עבדול-ג'אבר - איש המנבא את סוף העולם
וורן פרוסט - ד"ר ג'ורג' ריצ'רדסון ג'ון בלום - סגן ג'ו-בוב טרוי אוונס - השריף ג'וני בייקר סטיבן קינג - טדי ויצאק ג'ון לנדיס - ראס דור
דן מרטין - ריץ' מופאט
ג'ון דאנבר - דייב רוברטס
סם ריימי - בובי טרי
צ'אק אדמסון - בארי דורגן
קלי אוברי - דיינה יורגנס
ריי מקינון - צ'ארלי ד.
טום הולנד - קרל הוף
דייוויד קירק צ'יימברס - בראד קיצ'נר
קתי בייטס - ריי פלוורס
אד האריס - ביל סטארקי
שרמן האוורד - ד"ר דיץ
קן ג'נקינס - פיטר גולדסמית'
ריצ'רד לינבק - פוק פרימן
סם אנדרסון - ויטני הורגן
ליאו גטר - צ'אד נוריס
פטריק קילפטריק - ריי בות'
ג'ורדן לונד - ביל האפסקומב
ג'סי בנט - ויק פאלפרי
ג'ים הייני - סגן קינגסולווינג
הופ מארי קרלטון - סאלי קמפיון
מרי אתל גרגורי - אליס אנדרווד
מספר פרק שם הפרק באנגלית שם הפרק בעברית בימוי כתיבה תאריך שידור מקורי 1 The Plague המגפה מיק גאריס סטיבן קינג 8 במאי 1994 2 The Dreams החלומות 9 במאי 1994 3 The Betrayal הבגידה 11 במאי 1994 4 The Stand העמדה 12 במאי 1994
רשת "ABC" החליטה לשדר את מיני-הסדרה במהלך מאי 1994 משתי סיבות; מכיוון שהיה מדובר באחד מחודשי הסוויפס והחודשים המוקדמים ביותר שבהם לא שודרו פרקים חדשים מתוכניות טלוויזיה אחרות.
כל ארבעת החלקים נצפו על ידי כ-19 מיליון בתי אב; כאשר החלק הראשון קיבל דירוג של 21.0/32, החלק השני קיבל דירוג של 21.0/32, החלק השלישי קיבל דירוג של 20.1/31, והחלק הרביעי קיבל דירוג של 20.0/31.
ברשימת מיני-הסדרות הטובות ביותר של סטיבן קינג של ניו יורק אובסרבר "משנת 2014, מיני-הסדרה דורגה במקום השני, בדיוק מאחורי "זה".
באותה הרשימה מיני-הסדרה זכתה לשבחים בשל ביצועיהם של השחקנים המשתתפים בה.
מיני-הסדרה זכתה לביקורות חיוביות מרוב המבקרים.
אוקונור מ"ניו יורק טיימס "כתב," הרבה זמן וכסף הושקעו בהפקה הזו, ורואים את זה ממש על המסך...
הבעיה המציקה שעומדת במרכז העמדה היא שברגע שהסיפור מתמקם כבר בשלב מוקדם בהתנגדויות הסכמטיות של טוב מול רע, אמא אבגיל הזקנה והמתוקה מול פלאג השטני, המונוטוניות מתחילה לחלחל דרך יסודות העלילה...
העמדה'' מספיק חכמה כדי לגרום לך לתהות מה יכול לקרות בהמשך."
פרס אמי לבידור בפריים טיים למיני-הסדרה הטובה ביותר ריצ'רד פ.
רובינשטיין, סטיבן קינג, מיטשל גאלין, פיטר ר.
מקינטוש המוזיקה הטובה ביותר למיני-סדרה, סרט או ספיישל (דרמטי) וי.
סנופי וולדן 1995 פרס גילדת שחקני המסך הביצועים הטובים ביותר של שחקן בסרט טלוויזיה או במיני-סדרה גארי סיניס
"העמדה" יצא לראשונה במהדורת DVD כ"מהדורה מיוחדת" בארצות הברית ב-26 באוקטובר 1999, והכיל רק רצועת שמע של Dolby Digital 2.0 בשפתו המקורית וללא כתוביות.
כאשר מיני-הסדרה נכלל במהדורת DVD יחד עם הסרטים "לאנגולירס" (1995) ו"שנות הזהב" (1991) ב-25 בספטמבר 2007, נוספו לו דיבובים ספרדיים ופורטוגזיים ברצועת השמע של Dolby Digital 2.0. ב-18 ביוני 2013, זכה "העמדה" למהדורת DVD משלו.
מיני-הסדרה הופצה במהדורת DVD בבריטניה ב-5 באפריל 2004, בדנמרק ב-9 באוקטובר 2007, ובפינלנד ב-10 באוקטובר 2007. מהדורת ה-DVD בבריטניה כללה רצועות שמע של Dolby Digital 2.0 באנגלית, צרפתית, גרמנית וספרדית; עם כתוביות בתרגום לאנגלית, גרמנית, פורטוגזית, ספרדית, קרואטית, צ'כית, דנית, עברית, איסלנדית, נורווגית, פולנית, סלובנית, שוודית וטורקית.
המהדורות הדניות והפיניות כללו את אותן רצועות השמע כמו המהדורה הבריטית (בתוספת של דיבוב איטלקי) אך כללו הבדלים משמעותיים בכל הקשור לכתוביות.
מיני-הסדרה זכתה למהדורת Blu-ray בספרד ב-18 בספטמבר 2019; בארצות הברית ובקנדה ב-24 בספטמבר 2019; בגרמניה ב-26 בספטמבר 2019; בבריטניה ב-7 באוקטובר 2019; בפינלנד, נורווגיה ושוודיה ב-14 באוקטובר 2019; ובדנמרק ב-17 באוקטובר 2019.