tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
נוסדה על ידי פול אמברוז, בוב פסקר, לורי פיטמן וקרל רסניקוף בספטמבר 1995. לפני הקמת החברה עסקו פול וקרל בפיתוח דרייברים מוקדמים (לפני עידן ה JDBC) לגישור בין בסיסי נתונים שונים ויישומי Java תחת השם dbKona.
הם גם פיתחו שרת "שלוש שכבות" מוקדם לגישור בין יישומונים ברשת האינטרנט לבסיסי נתונים אלו.
שרת זה היה למעשה WebLogic 1.48 שכונה גם T3Server (קיצור באנגלית של "שרת שלוש שכבות").
באותה עת בוב ולורי עסקו בפיתוח כלים לניהול רשתות בשפת Java.
בוב כתב מחסנית SNMP ותשתיות נוספות, ואילו לורי עסק בצד התצוגה של המידע שהופק.
אחת מהיכולות של WebLogic 1.48 הייתה שילוב כלים חיצוניים, ובוב שכנע את פול למסור לידיו את קוד המוצר כדי שיוכל לשלב את כלי הניהול שכתב.
כך יישומונים שהורצו ב WebLogic יכלו לשלוח מסרי SNMP ו ICMP.
לאחר שיתוף פעולה מוצלח זה, התאחדו המייסדים ופיתחו את ה-WebLogic שלמעשה היה לשרת היישומים המסחרי הראשון.
חברת BEA רכשה את חברת WebLogic ומינפה את שרת היישומים הבסיסי כגרעין של הפלטפורמה המלאה הקרויה כיום BEA WebLogic, אשר שרת היישומים הוא הגרעין שלה.
ב 2008 חברת BEA נרכשה על ידי ORACLE ולפיכך השם החדש נהפך ל- Oracle WebLogic.
שרת היישומים Weblogic Server הוא חלק מרכזי בחבילת התשתית BEA Weblogic Platform, בנוסף אליו כלולים בחבילה גם:
פורטל ארגוני הכולל מנוע לסחר אלקטרוני ושרת פרסונליזציה.
מוצר מידול תהליכים עסקיים ואיטגרציה בין מערכות מידע שונות.
JRockit, JVM ייעודי למעבדי אינטל.
יכולת הפעלת רכיבים הכתובים ב .NET
שרת מסרים JMS משולב במוצר המיועד להספקים גבוהים.
תמיכה בארכיטקטורת Java EE Connector.
קישוריות ל Tuxedo, רכיבי COM+, CORBA ושירותי תווכה אחרים כWebSphere MQ.
קישוריות מובנית ל LDAP וכן שרת LDAP פנימי.
BEML (ראשי תיבות באנגלית של Baharat Earth Movers Limited) היא חברה ממשלתית בהודו לייצור ציוד מכני הנדסי כבד לעבודות עפר, כרייה ותחבורה.
מרכז הנהלת החברה שוכן בבנגלורו והמפעלים העיקריים שלה בשדה הזהב קולאר שבקרנאטקה ובמייסור.
החברה נוסדה במאי 1964 והחלה בפעילותה ב 1 בינואר 1965. עד 1992 הייתה החברה בבעלות ובשליטה מלאה של משרד ההגנה ההודי, אז הופרטו 25% ממניות החברה.
BEML היא החברה השנייה בגודלה באסיה לייצור ציוד לעבודות עפר ושולטת בכ-70% מנתח השוק ההודי לציוד זה.
החברה נסחרת בבורסה הלאומית ההודית (NSE) בסימון BEML וכן בבורסת בומביי.
החברה מייצרת ציוד למערכות רכבת תחתית בהודו כדוגמת הקרונות מדגם ATO שבשימוש קו 2 של הרכבת התחתית של קולקטה.
BDS (ראשי תיבות של: Boycott, Divestment and Sanctions – חרם, מניעת השקעות, ועיצומים; קרי: בי-די-אס) הוא קמפיין בין-לאומי הקורא להפעיל לחץ על ישראל באמצעות חרם כלכלי, אקדמי ותרבותי.
קמפיין ה-BDS קורא ל"צורות שונות של חרם על ישראל, עד אשר תעמוד במחויבויות שלה תחת החוק הבין-לאומי".
תומכי הקמפיין נוהגים להאשים את ישראל בפשע האפרטהייד.
הקמפיין החל ב-9 ביולי 2005, על ידי כ-170 ארגונים לא-ממשלתיים פרו פלסטיניים.
שלוש המטרות המוצהרות של הקמפיין הן:
סוף ל"כיבוש ולקולוניזציה של אדמות ערביות", וכן "הריסה של החומה" (גדר ההפרדה שבנתה ישראל ביהודה ושומרון).
הכרת ישראל ב"זכויות הבסיסיות של אזרחיה הערבים הפלסטיניים, עד כדי שוויון מלא".
"כיבוד, הגנה וקידום ישראליים של זכויות הפליטים הפלסטיניים לשוב לבתיהם, כפי שהוחלט בהחלטת העצרת הכללית של האו"ם 194".
קמפיין ה-BDS נתון במחלוקת רבה.
לטענת מבקרים רבים של הקמפיין, ובהם ממשלת ישראל, הקמפיין מסית, רווי באנטישמיות ושולל את זכותה של ישראל להתקיים.
מספר ארגונים לא-ממשלתיים ואנשי ציבור רואים ב-BDS חלק מתופעה שהם מכנים האנטישמיות החדשה.
מדינת ישראל משקיעה מאמצים דיפלומטיים והסברתיים נגדו.
תומכי הקמפיין שוללים את הטענות לאנטישמיות וטוענים כי מדובר בביקורת לגיטימית על מדינת ישראל.
ראשיתה של התנועה בוועידת האו"ם נגד הגזענות שהתכנסה בדרבן, דרום אפריקה, בשנת 2001. ההצהרה המסכמת של הארגונים בוועידה קראה למדיניות של בידוד מלא ומוחלט של ישראל כמדינת אפרטהייד, אכיפה של סנקציות והחרמות מקיפות ומחייבות, וסיום כל הקשרים עם ישראל.
באפריל 2004 הוקם הקמפיין הפלסטיני לחרם אקדמי ותרבותי על ישראל (PACBI), שבאמנת היסוד שלו קורא להטיל חרם אקדמי וכלכלי על ישראל, עד שתיסוג מכל השטחים שכבשה במלחמת ששת הימים ב-1967 כולל מזרח ירושלים, ותפנה את כל ההתנחלויות.
אחד מהמייסדים של קמפיין זה היה עומר ברגותי.
אסטרטגיית החרם על ישראל הפכה לעמוד התווך של תנועת ה-BDS, אשר הושקה רשמית ביולי 2005 על ידי כ-170 ארגונים לא ממשלתיים פרו-פלסטיניים.
קמפיין ה-BDS קורא לחרם על ישראל לרבות חרם כלכלי, חרם אקדמי וחרם תרבותי.
פעילות ה-BDS כוללת תעמולה, הפגנות, עצומות, שליחת מכתבי מחאה ושכנוע אנשי ציבור להצטרף לקמפיין ה-BDS ולהחרים את ישראל.
תומכי ה-BDS טוענים שהמצב בישראל ובשטחים הפלסטיניים מהווים הפרה של זכויות האדם של התושבים הפלסטינים באזור, וכי יש להיאבק בישראל בדומה למאבק במשטר האפרטהייד שהתקיים בדרום אפריקה.
אחד מאירועי התעמולה העיקריים של ה-BDS הוא שבוע האפרטהייד הישראלי שנערך מדי שנה בקמפוסים רבים של מכללות ואוניברסיטאות בעולם, תוך שיתוף פעולה עם הארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין.
בהפגנה שערכו תנועות ה-BDS בספטמבר 2013 נגד הופעה של המוזיקאי הישראלי דניאל זמיר בדרום אפריקה צעקו המפגינים "תירו ביהודי" ו"אין כזה דבר ישראל".
באוגוסט 2013 נאלץ המוזיקאי סליף קייטה לבטל הופעה בישראל בעקבות מאות איומים על חייו, ניסיונות סחיטה, הטרדות והכפשות מצד פעילי ה-BDS.
הפיזיקאי סטיבן הוקינג ביטל את הגעתו לישראל בעקבות לחצי הארגון וציטוטים שלו בגנות ישראל הובאו בסרטון שהארגון הוציא לכבוד שבוע האפרטהייד ב-2014.
ב-2016 החל ארגון סטודנטים למען צדק בפלסטין (ארגון BDS מרכזי בקמפוסים בארצות הברית) באיסוף מידע על סטודנטים יהודים בקמפוסים במכללות ובאוניברסיטאות בארצות הברית ופרסם רשימות הכוללות את שמם וכתובתם.
בנוסף, סימנו פעילי הארגון חדרים של סטודנטים יהודיים במעונות.
פעילי BDS קוראים להחרמת ישראל בספורט.
ביוני 2018 הביאו לחץ פלסטיני, פעילות BDS ואיומים ברצח על ליאו מסי ובני משפחתו לביטול משחק הידידות ארגנטינה-ישראל בכדורגל, שתוכנן להיערך בירושלים.
בעקבות קריאה של יו"ר ההתאחדות הפלסטינית ג'יבריל רג'וב לשרוף את חולצתו של ליונל מסי כוכב הנבחרת בשל כוונתה להגיע לישראל, רג'וב הושעה על ידי פיפ"א לשנה ונקנס בקנס כספי.
בין הלהקות והזמרים שביטלו הופעות שתכננו בישראל בעקבות הלחצים של ה-BDS נמנים הגורילאז, אלוויס קוסטלו, ת'רסטון מור (סולן להקת סוניק יות'), דבנדרה בנהארט, לורן היל ושינייד או'קונור.
הזמר סטיבי וונדר ביטל הופעה למען ארגון תומך צה"ל בלוס אנג'לס.
הזמרת לורד ביטלה את הופעתה שתוכננה בשנת 2017. בעקבות ביטולה, פורסמה ב"וושינגטון פוסט" מודעה ענקית הקוראת להחרים את לורד על בחירתה לקיים הופעות ברוסיה של פוטין למרות תמיכתו במשטר רצח העם של אסד.
מנגד פורסם ב"הגרדיאן" הבריטי מכתב תמיכה בה של כמאה אמנים.
באוגוסט 2018 ביטלה הזמרת לנה דל ריי את השתתפותה בפסטיבל "מטאור", ובעקבותיה הלכו אמנים נוספים.
בספטמבר 2025 החלה מחאת No Music for Genocide (בתרגום לעברית: "אין מוזיקה לרצח עם") כמחאה על פעולות ישראל במלחמת חרבות ברזל ועל יחסה לפלסטינים.
התנועה קוראת לאמנים למנוע את השמעת שיריהם בישראל באמצעות הגבלה גאוגרפית בשירותי הזרמת מדיה.
התנועה החתימה כ-400 אמנים על עצומה, ומאז הצטרפו ליוזמה אמנים נוספים.
בהשפעת ה-BDS מוטל לעיתים חרם עסקי על ישראל, שאינו מדווח תמיד בכלי התקשורת.
על פי דיווחי השדולה הפרלמנטרית למען ישראל באירופה, יותר מ-20% מהיצואנים הישראלים נפגעו מסנקציות או מחרם שהוטל עליהם.
בין המקרים הבולטים של חרם עסקי:
קרן הפנסיה PFZW , השנייה בגודלה בהולנד, הפסיקה את השקעותיה בישראל.
חברת האבטחה הבריטית G4S הפסיקה את פעילותה בישראל.
משנת 2009 והלאה, קרן הפנסיה של ממשלת נורווגיה משכה את השקעותיה בחברות ישראליות, בהן אלביט מערכות, דניה סיבוס ואפריקה ישראל.
ביוני 2015 הודיעה חברת אורנג' על הפסקת פעילותה בישראל, והחלה במגעים לניתוק קשריה עם חברת פרטנר תקשורת הישראלית, מהלך שנמשך כשנה.
בעקבות טענות על חרם עסקי, פרסמה החברה הבהרה כי היא מעוניינת בהפסקת ההתקשרות, וזאת לא מסיבות פוליטיות אלא מכיוון שההסכם עם פרטנר הוא ההסכם ארוך טווח היחיד של החברה במדינה בה היא לא פועלת בעצמה והדבר נוגד את האסטרטגיה שלה.
מאוחר יותר מנכ"ל אורנג' הגיע לישראל, נפגש עם ראש הממשלה בנימין נתניהו והתנצל.
ב-16 בפברואר 2016 הפסיקה פרטנר את השימוש במותג אורנג'.
בדצמבר 2018 הבנק הבריטי HSBC, הבנק הגדול ביותר באירופה, אישר כי חיסל לחלוטין את השקעותיו בחברת אלביט מערכות, בעקבות לחץ ציבורי בבריטניה שהובילה תנועת ה-BDS.
לאחר קמפיין ציבורי שנמשך שנה, וכלל הפגנות קבועות מול 40 מסניפי הבנק בבריטניה ומיילים שנשלחו בנושא על ידי 24,000 בני אדם.
במאי 2021 הודיעה קרן הפנסיה של ממשלת נורווגיה כי היא מושכת את השקעותיה בחברות הנדסה ונדל"ן ישראליות, "שפיר הנדסה ותעשייה" ו"מבנה נדל"ן", אותן האשימה בקשרים וברווחים הנובעים מפעילותן בהתנחלויות.
ביולי 2021 הודיעה חברת הגלידות העולמית האמריקאית בן אנד ג'ריס כי תפסיק למכור את מוצריה ב"שטחים הפלסטינים הכבושים" כלשונה (כלומר בהתנחלויות), והחלה לנתק את קשריה עם הזכיין הישראלי.
צעד זה גרר ביקורות מצד גורמים ישראלים בהם ראש הממשלה דאז נפתלי בנט.
באותה עת הודיעה קרן הפנסיה הנורווגית כי היא מושכת את השקעותיה מ-16 חברות בתחומי הטכנולוגיה, הבנקאות והבנייה, שלדבריה קשורות להתנחלויות הישראליות בשטחים הכבושים.
בין החברות נמנות מוטורולה, בנק לאומי, בנק הפועלים, בזק, סלקום, פרטנר תקשורת, אלסטום, אלקטרה, אשטרום וקבוצת דלק.
במאי 2021, כמחאה נגד מבצע שומר החומות, השביתה קבוצת פעילים בשם "Palestine Action" את מפעל "פרנטי טכנולוגיות", שהוא קבלן משנה של אלביט מערכות באולדהאם שבבריטניה.
ביוני 2021 ריססו פעילי הקבוצה כתובות והשליכו על מבנה המפעל פצצות עשן בצבעי דגל פלסטין.
משטרת בריטניה עצרה תוקפים בחשד לנזק פלילי והסגת גבול חמורה.
באותה עת נערכו פעולות מחאה דומות שנמשכו מספר ימים נגד מפעל מל"טים בבעלות אלביט בעיר לסטר.
בינואר 2022, לאחר חודשים של מחאה באולדהאם, חלקה אלימה, החליטה אלביט למכור את המפעל של "פרנטי טכנולוגיות" לחברה הבריטית "TT אלקטרוניקה".
באפריל 2023 ננטש מבנה המפעל והועמד למכירה.
בעקבות התמשכות מלחמת חרבות ברזל, חברי "קבוצת הקואופרטיב" (קמעונאית המזון החמישית בגודלה בבריטניה, עם יותר מ-2,300 מרכולים וחנויות נוחות) הצביעו על הצעה, במהלך האספה הכללית השנתית של הארגון בלונדון ב-19 במאי 2025, להמליץ לרשת להסיר סחורות ישראליות ממדפי החנויות עקב "רצח העם המתמשך בעזה".
באספה 73 אחוז מהחברים תמכו בהצעה.
ההצעה יושמה כחודש אחר כך, במסגרת החלטה להפסיק לייבא מוצרים מ-17 מדינות, בהן ישראל, בשל הפרות מוכרות של זכויות אדם והחוק הבינלאומי.
ההחלטה הפכה את הקואופרטיב לרשת הסופרמרקטים הבריטית הראשונה שמחרימה סחורות ישראליות.
ביולי 2025 החליטה רשת המרכולים , אחת הגדולות באיטליה, להוריד מהמדפים מוצרים ישראליים רבים, ובמקביל לתמוך ביוזמות שיתרמו לפלסטינים.
מחקר שנערך על ידי מכון ראנד ביוני 2015 העריך שאם יצליח קמפיין ה-BDS לעורר השפעה לאורך עשור, הדבר עלול לעלות לכלכלת ישראל בכ-45 מיליארד דולר.
עם זאת, ציין המכון, שהעדות להשפעה של סנקציות כאלו איננה חד משמעית, ועל כן הערכה זו בעייתית.
באפריל 2023 הודיעה מועצת העיר אוסלו (נורווגיה) כי תחרים מוצרים ושירותים המיוצרים בהתנחלויות.
בין השאר שינתה מועצת העיר את מדיניות הרכש שלה ותימנע מעסקאות עם חברות התורמות להרחבת ההתנחלויות.
באותה עת הודיעה עיריית לייז' (בלגיה) כי היא מנתקת את כל הקשרים עם ישראל "עד שתסתיים ההפרה השיטתית של זכויות העם הפלסטיני."
רוג'ר ווטרס, חבר להקת פינק פלויד לשעבר, הוא פעיל מרכזי של הקמפיין נגד הופעות בישראל, הנוהג להפעיל לחץ נגד אמנים אחרים בדרישה שיחרימו את ישראל.
בין היתר תמכו בהחרמת ישראל הסופר איאן באנקס, המוזיקאים בריאן אינו ופיט סיגר והסופרת אליס ווקר.
תמכו בתנועה גם אנשי רוח פלסטינים, כמו סוזן אבו אל-הווא.
בין הארגונים והגופים שהביעו תמיכה ב-BDS בעולם: מפלגת הירוקים של אנגליה וויילס (לאחר תחילת מבצע צוק איתן ב-2014), "הקרן לשלום ולצדק" על שמה של רייצ'ל קורי שהקימו הוריה, קול יהודי לשלום, ועוד.
בין התומכים הבולטים של תנועת ה-BDS נמנים עלי אבונימה ועומר ברגותי, המרצה על פעילות התנועה ואף כתב עליה ספר.
בישראל הצטרפו לקמפיין פעילי וארגוני שמאל רדיקלי, בהם ניב גורדון, קואליציית נשים לשלום, אילן פפה, מיקו פלד (בנו של מתי פלד), רוחמה מרטון וכן חברת הכנסת לשעבר חנין זועבי.
גם פובליציסט "הארץ", גדעון לוי והבלוגר יוסי גורביץ הביעו תמיכה ב-BDS ובחרם על ישראל.
העיתונאי בן-דרור ימיני טען כי תנועת ה-BDS משתמשת ברטוריקה של שיח זכויות האדם אך מטרתה האמיתית היא חיסול מדינת ישראל.
דבר זה מתבטא לדעתו בין היתר בדרישתם לכפיית זכות השיבה של מיליוני פלסטינים לתוך ישראל.
כמו כן, מואשמת תנועת ה-BDS שהיא פועלת נגד עצם קיומה של מדינת ישראל, וליצירת דה-לגיטימציה של המדינה היהודית.
המשפטן אלן דרשוביץ אף האשים את תנועת ה-BDS בכך שהיא מעודדת טרור נגד ישראל בקמפיין השנאה והחרם שלה.
עמותת שורת הדין הגדירה את קמפיין ה-BDS כאנטישמי.
מרכז שמעון ויזנטל הגדיר את הקמפיין כאחד הקמפיינים האנטישמיים הבולטים של 2013. גם העמותה לאחריות ארגונים לא ממשלתיים הביאה ראיות לכאורה על פעילות אנטישמית של ארגון BDS, תוך הבאת ציטוטים של אנשי BDS אשר השוו את ישראל למשטר הנאצי או אמרו שהיא ממשיכה את רוחו.
כמו כן נטען שפעילות ה-BDS הגבירה את האנטישמיות והאלימות נגד יהודים באירופה.
ב-2014 החלו גם גורמים רשמיים בממשלת ישראל להתייחס לאיומי החרם על ישראל ולקמפיין ה-BDS בפרט, שאותם הגדירה ממשלת ישראל כאנטישמיות.
לדברי גורמים אלה, בעקבות מאמצים של ההסברה הישראלית ופעילות הסברתית ומשפטית של ידידי ישראל בעולם, נכשלו מאמצי החרם של ה-BDS.
עם התגברות מאמצי ה-BDS ב-2015 ערכה הכנסת דיון מיוחד בנושא, שבו אמרה שרת המשפטים איילת שקד שהקמפיין הוא חלק מהאנטישמיות החדשה ומטרתו היא השמדת ישראל.
ראש האופוזיציה יצחק הרצוג הגדיר את החרם על ישראל כ"טרור אנטישמי מסוג חדש".
ב-2016 הגדיר שר המשפטים הבריטי והלורד צ'נסלור מייקל גוב את ה-BDS כאנטישמיות חדשה והאשים אותו בהסתה נגד הזהות הקולקטיבית של היהודים.
בספטמבר 2016 נערך בקונגרס האמריקאי כנס נגד ה-BDS.
חבר הקונגרס דאג למבורן הצהיר: "הנאצים והיום גם תנועת ה-BDS החלו את פעולתם מחרם כלכלי.
הרבה אנשים רצו להאמין שההיסטוריה הטרגית של האנטישמיות הסתיימה בסוף מלחמת העולם השנייה אבל למרבה הצער האנטישמיות מרימה שוב את ראשה המכוער בצורתו של ה-BDS".
בדצמבר 2016 קיבלה ועידת מפלגת השלטון של גרמניה, המפלגה הנוצרית דמוקרטית, (CDU) החלטה שמתנגדת לקמפיין ה-BDS, קוראת לו "אנטישמיות גסה המסתתרת מאחורי אנטי-ציונות" ומשווה אותו ברמיזה לחרם שארגנו הנאצים נגד יהודים בגרמניה בשנות ה-30 של המאה ה-20.
ב-19 בנובמבר 2020 אמר מזכיר המדינה (שר החוץ) של ארצות הברית מייק פומפאו ש"ה-BDS היא סרטן" ושארצות הברית תכריז עליה כתנועה אנטישמית.
טענה לקשר עם ארגוני טרור
ב-3 בפברואר 2019 פרסם המשרד לנושאים אסטרטגיים של מדינת ישראל דוח החושף פעילי BDS המקיימים קשר עם ארגוני טרור.
במספר מדינות בארצות הברית ובאירופה נחקקו חוקים נגד ה-BDS.
באפריל 2015 העבירה טנסי החלטה המגנה את ה-BDS.
ביוני 2016 חתם מושל ניו יורק אנדרו קואומו על צו מנהלי המורה למדינת ניו יורק להחרים כל בית עסק המחרים את ישראל, כחלק מהמאבק בארגון ה-BDS.
עד יוני 2017, 21 מדינות בארצות הברית העבירו חקיקה נגד ה-BDS, ועד לינואר 2019 26 מדינות בארצות הברית העבירו חקיקה נגד ה-BDS.
החוק באריזונה נפסל בבית משפט פדרלי כמנוגד ל.
באופן דומה נפסלו החוקים בקנזס ובטקסס.
ב-6 במרץ 2017 אישרה הכנסת בקריאה שלישית תיקון לחוק הכניסה לישראל וקבעה כי:
בפברואר 2016 אימץ בית הנבחרים של קנדה מהלך שמגנה באופן רשמי את קמפיין ה-BDS.
ההחלטה התקבלה ברוב של 229 מול 51 מתנגדים.
בנוסף, קרא הפרלמנט לממשלה הקנדית לגנות כל ניסיון של קבוצות או יחידים לקדם חרם או סנקציות על ישראל.
במרץ 2017 העביר הפרלמנט של שווייץ החלטה האוסרת על המדינה "לממן כל גוף שתומך בגזענות, באנטישמיות וב-BDS".
ההחלטה באה בעקבות קמפיין הסברה של ארגון NGO מוניטור בראשות ג'רלד שטיינברג.
ביוני 2017 עבר החוק גם בבית העליון של הפרלמנט השווייצרי.
בדצמבר 2017 העבירה עיריית מינכן חוק נגד ה-BDS, האוסר חרם על ישראל ואוסר לממן את קמפיין ה-BDS.
החוק נחקק ביוזמת שרלוטה קנובלוך, ניצולת שואה ופעילה יהודיה בולטת.
ב-17 במאי 2019 אישר הבונדסטאג, הפרלמנט הפדרלי של גרמניה, החלטה המגנה את ה-BDS וקובעת כי הוא קמפיין אנטישמי.
ההחלטה קוראת לכל המוסדות הפדרליים (פרלמנטים, מחוזות, עיריות, מועצות מקומיות וכו') לא לשתף איתו פעולה.
מדינת ישראל משקיעה מאמצים דיפלומטיים והסברתיים נגד ה-BDS.
המשרד לנושאים אסטרטגיים והסברה אחראי על התמודדות עם קמפיינים לדה-לגיטימציה של ישראל ובתוכם ארגונים התומכים ב-BDS.
בראשית ינואר 2018 פורסמה רשימה שהועברה מטעם המשרד אל משרד הפנים ומטרתה לאסור כניסה של פעילי ארגונים תומכי BDS אל שטח ישראל ואל יהודה ושומרון.
ב-27 באוקטובר 2015 פסק בית המשפט לערעורים בצרפת שקריאה לחרם על ישראל היא "הסתה, אפליה ופשע שנאה" ולכן לא חוקית.
בית המשפט קבע גם כי קמפיין ה-BDS הוא בלתי חוקי והרשיע מספר פעילי BDS בעבירות הנ"ל.
בסוף 2015 שילמה ממשלת ספרד 430,000 ש"ח לאוניברסיטת אריאל, כפיצוי על סילוקם של סטודנטים לאדריכלות של האוניברסיטה מתחרות בינלאומית שנערכה בחסות משרד השיכון של ספרד, בנימוק שהם מגיעים מההשטחים הכבושים, בעקבות לחצים של BDS.
באוקטובר 2016 פסק בית המשפט בספרד שהחלטת עיריית לנגראו להחרים את ישראל אינה חוקית.
באוקטובר 2018, בעקבות תביעה שהגיש ארגון שורת הדין, פסק בית משפט השלום שעל שתי פעילות BDS מניו זילנד לשלם פיצויים בסך 45,000 ש"ח ועוד 11,000 ש"ח הוצאות משפט בעקבות פעילותן לביטול הופעה של הזמרת לורד בישראל.
ואולם לפסק הדין אין תוקף בניו זילנד.
BDO (ראשי התיבות של: Binder Dijker Otte) היא רשת בינלאומית של ביקורת, מיסים וייעוץ לחברות, שחברים בה משרדי רואי חשבון ביותר מ-160 מדינות.
המטה שלה ממוקם בזבנטם, בלגיה.
הרשת היא חמישית בגודלה מבין רשתות ראיית החשבון בעולם.
כל פירמה החברה ב-BDO היא ישות משפטית עצמאית במדינה שלה.
בישראל מייצג את הרשת משרד זיו-האפט, שמ-2018 מותג מחדש כ-"BDO ישראל".
רשת BDO נוסדה בשנת 1963 כ-Binder Seidman International Group על ידי פירמות מקנדה, גרמניה, הולנד, הממלכה המאוחדת, וארצות הברית, עם חברת תיאום בינלאומית שהוקמה בבלגיה.
בשנת 1973 אימץ הארגון את השם BDO, שהורכב מראשי התיבות של שלוש החברות המייסדות: Binder (הממלכה המאוחדת), Dijker (הולנד) Otte (גרמניה).
BDO Israel (עד 2018, "BDO זיו האפט") היא פירמת רואי חשבון וייעוץ עסקי מהגדולות בישראל, המהווה את השלוחה הישראלית של BDO העולמית.
הפירמה מעסיקה מעל 1,800 עובדים בישראל, בעשרה סניפים.
המטה בישראל ממוקם בבית אמות, בדרך מנחם בגין בתל אביב, וכולל 83 שותפות ושותפים.
בינואר 2024 הוכרז כי רו"ח שחר זיו ורו"ח ארז סופר ישמשו יושבי ראש ומנכ"לים משותפים לפירמה.
שירותי ביקורת וראיית חשבון בתחומי נדל"ן ובנייה, טכנולוגיה, בנקאות פיננסים ושוק ההון, תעשייה ומסחר, מלכ"רים, חברות ציבוריות, אנרגיה ותשתיות, קיבוצים ומושבים, בריאות, תיירות ותרבות, עסקים קטנים ועוד.
שירותי מיסוי: מיסי פרט, חברות מקומי ובינלאומי.
שירותי ייעוץ: אסטרטגיה, שיווק ודיגיטל, טכנולוגיה, סייבר ואבטחת מידע, כלכלה וסביבה, רגולציה, ליווי וייעוץ עסקאות, ממשל תאגידי, מנהלות ציבוריות, תפעול ולוגיסטיקה.
שירותים עסקיים: הון משפחתי, Private Wealth, הנהלת חשבונות ומיקור-חוץ, נאמנויות, עסקים קטנים, מעבר בין-דורי, מרכז פרישה לפנסיה וייעוץ פנסיוני.
שורשי הפעילות בישראל הם בפירמת ראיית החשבון שהקים בשנת 1929, רואה החשבון יעקב האפט, בבית הכרם בירושלים, זמן קצר אחר כך פתח סניף גם ב.
ב-1931 יעקב האפט היה בין מייסדי לשכת רואי חשבון בישראל (במקור "אגודת רואי חשבון מוסמכים בא"י"), וייסד ב-1945 את פרס ברנר, פרס ספרותי לזכר הסופר יוסף חיים ברנר, אותו המשיכה משפחת האפט לממן עד 2011. אחריו ניהלו את המשרד בניו יונתן (שהוסמך כרואה חשבון ב-1940), דניאל ומיכאל.
תחת ניהולו של הדור השני פעל המשרד בשם האפט־את־האפט.
בשנות ה-80 הוא היה אחד המשרדים הגדולים בישראל.
בשנת 2000 מוזג משרד האפט עם משרד שלמה זיו ליצירת "זיו-האפט".
משרד זיו ייצג את רשת BDO בישראל מאז מרץ 1999. רשת BDO יוצגה קודם על ידי משרד דן בבלי, ואחר כך בשנים 1996–1999 על ידי משרד אלמגור.
משרד אלמגור מוזג בתחילת 1999 עם משרדו של יגאל בריטמן, שהיה כבר חבר ברשת דלויט, והוא ויתר על יוצג רשת BDO.
שלמה זיו החל את הקריירה שלו כרואה חשבון שכיר במשרד האפט, אחר כך שימש כחשב בנק הפועלים ומשנה למנכ"ל, ופרש ב-1983 כדי להקים משרד משלו.
לרגל 40 שנה להקמת הפירמה, סיפר זיו: "בהתחלה עבדתי מהבית.
הייתה לי מזכירה אלקטרונית, שבה השאירו לי הודעות, ומהר מאוד הבנתי שזה לא יהיה מופע של איש אחד, אלא צריכה להיות שותפות, אופרציה מורכבת וגדולה, שנותנת שירותים מגוונים לעסקים.
החלטתי להקים את שלמה זיו ושות'".
מעט לאחר ההקמה הצטרפו לזיו שני שותפים, רו"ח יגאל גוזמן ורו"ח מנחם מרדר.
בהמשך שלמה זיו ויורם האפט היו מנהלים משותפים של המשרד (יורם האפט הוא בנו של יונתן ונכדו של יעקב האפט).
בן-דודו של יורם, רפי האפט (בנו של דניאל), גם היה שותף בכיר במשרד.
בסוף 2004 פרש יורם האפט מניהול המשרד.
ביוני 2006 פרש שלמה זיו מניהול המשרד ועבר לתפקיד היושב ראש.
פעילות הפירמה גדלה במשך השנים על ידי שורה של מיזוגים ורכישות, כולל:
מיזוג משרד שלמה זיו עם משרדו של יחיאל בורוכוף ב-1990, כדי להקים שלוחה בחיפה.
משרד האפט-את-האפט התמזג ב-1993 עם משרד שטראוס-לזר, אך השותפות פורקה כאשר בוצע מיזוג זיו-האפט.
שלמה זיו התמזג עם משרד י.
רונן, בראשותו של רו"ח אלי להט ב-1997. באותה שנה גם התמזג עם משרד מרון-סובל-שור.
בדצמבר 1999 שלמה זיו התמזג עם ויטקובסקי-כנעני למשרד עם 420 עובדים.
משרד ויטקובסקי-כנעני עצמו נוצר ממיזוג של שני משרדים שנה קודם.
בספטמבר 2003 משרד זיו-האפט התמזג עם משרד לוטקר-שטיין-טולדנו.
במאי 2005 פעילות הייעוץ של המשרד התמזגה עם חברת הייעוץ ווגה קונסלטנטס ואפלייד אקונומיקס.
ביוני 2006 זיו-האפט רכש את משרד ברניר.
בנובמבר 2011 רכש המשרד את פעילות ההטמעה והייעוץ של מערכות ERP מסוג "SAP Business One" של חברת מלם מערכות.
במאי 2016 רכשה BDO את פעילות חברת הסייבר SECOZ והקימה את מרכז הסייבר של רשת BDO הגלובלית.
ביולי 2016 משרד זיו-האפט התמזג עם משרד רואי החשבון החיפאי פלד, גיא, שטיינברג, שגיב החיפאי שהוקם ב-1934.
במרץ 2017 משרד זיו-האפט התמזג עם משרד דיביני מנצרת.
ב-2023 רכשה BDO את שנורקל, חברת קריאייטיב וחוויית משתמש (UI/UX).
ב-2023 רכשה BDO את חברת הייעוץ הטכנולוגי מטאור.
למשרד רואי החשבון BDO קיימת גם מכללה בה ניתן ללמוד מגוון נושאים.
החל מהנהלת חשבונות וחשבות שכר ועד לימודי שוק ההון ונדל"ן.
הקורסים מוכרים על ידי לשכת יועצי המס.
אינם מוכרים לגמול השתלמות או במשרדים ממשלתיים, שהולכים לפי מבחני לשכת רואי חשבון בישראל.
BDF-3299 היא גלקסיה בעלת הסחה לאדום של 7.109 ומרחקה מכדור הארץ הוא 12.9 מיליארד שנות אור.
עד לגילוי גלקסיה GN-108036, היא הייתה הגלקסיה הרחוקה ביותר הידוע.
BB בדג זהב (BB Doradus) הוא כוכב משתנה כפול שנמצא בקבוצת הכוכבים דג זהב ומורכב מננס אדום וננס לבן.
בהירותו הנראית של הכוכב משתנה בחדות בין דרגות 14.3 ל 19.3 והוא מוגדר כמשתנה דמוי נובה.
BD+60 2522 הוא כוכב בהיר, חם וצעיר בעל סיווג ספקטרלי O6.5III, בעל בהירות נראית של 8.67 ומסה של 44 מסות שמש בקבוצת הכוכבים קסיופאה.
הכוכב שוכן במרכז הערפילית NGC 7635 שנוצרה מרוח השמש שלו.
הסיווג המוחלט של הכוכב אינו קבוע, עם מספר תופעות מוזרות וחוסר עקביות בין מראהו של הכוכב עצמו והשפעותיו על הערפילית, אך הוא ככל הנראה ענק כחול בעל בהירות נראית גבוהה וטמפרטורה הנעה בסביבות 37,500 קלווין.
BBC Two הוא ערוץ טלוויזיה בריטי אשר הוקם כחלק של מערכת BBC.
הערוץ ממומן מאגרת הרדיו והטלוויזיה ובשידורים שלו אין פרסומות.
הערוץ הוקם בשנת 1964 כערוץ טלוויזיה שלישי הפועל בבריטניה.
ביולי 1967 הערוץ החל בשידורי צבע כאשר שידר תחרויות אליפות וימבלדון 1967.
בערוץ BBC 2 משודרות תוכניות חינוך ותוכניות למשפחה.
בשנת 1996 החלו שידורי תוכנית "Gaytime TV", התוכנית ראשונה של ה-BBC שפונה ישירות לקהילת הלהט"ב.
BB King and Friends: 80 הוא אלבום אולפן מאת בי בי קינג, שיצא בשנת 2005 לכבוד יום הולדתו השמונים.
הוא יצא תחת הוצאת "Geffen" האמריקאית ומכיל גרסאות כיסוי ושירים מקוריים של קינג.
זהו אלבום בלוז ורית'ם אנד בלוז, שהם סגנונות המזוהים עם שיריו של קינג.
האלבום הוקלט מ-22 בפברואר עד 2 ביוני, ואורכו הוא 54 דקות ו-29 שניות.
הסיבה שלקח כל כך הרבה זמן להקליט את האלבום הייתה שהאלבום הוא משותף עם זמרים ואמנים רבים.
כל שיר בוצע עם זמר או נגן נוסף ששיתף פעולה עם בי בי קינג במשך השנים.
האלבום הוקלט לכבוד יום הולדתו השמונים של קינג, ובו הוא מנגן על גיטרה ושר בכל השירים אך ממשיך לשמור על ייחודיות בכך שאינו מנגן ושר באותו הזמן.
הנגינה באלבום היא סולם בלוז סטנדרטי כיאה לשיריו של קינג.
על אף שהוא מנגן עם זמרים ונגנים שאינם באים מעולם הבלוז כמו אלטון ג'ון ואריק קלפטון שיתוף הפעולה נשמע טבעי.
בי בי קינג, גיטרה ושירה
ואן מוריסון - שירה, מפוחית
ג'ון מהון - כלי הק שה
לינדה סקלאר - גיטרה בס
רובי בוקנאן - קלידים, אורגן המונד
בוב ליבנה - גיטרה בס
ביל רייכנבך הבן - חצוצרה
ג'ון מאייר - שירה, גיטרה
גלן פריי - שירה, גיטרה
לוק סמית '- אורגן המונד
יולנדה צ'ארלס - גיטרה בס
דין פארקס - גיטרה מקצב
אלטון ג'ון - שירה, פסנתר
לארי קמפבל - גיטרה בס
האתר AllMusic דירג את האלבום בשתיים וחצי כוכבים מתוך חמישה
האלבום זכה בפרס גראמי לאלבום הבלוז המסורתי הטוב ביותר בטקס פרסי גראמי ה-48 ב-8 בפברואר 2006
האתר discogs דירג את האלבום בארבעה כוכבים מתוך חמש
BEOK הוא אתר אינטרנט ישראלי, שהושק בשנת 2005, ומשמש כפורטל בתחום הרפואה והבריאות בעברית.
האתר הוקם בסוף שנת 2005, על ידי עוזי ויעל לוי כחלק משיתוף פעולה עם אתר MSN.
BEOK היווה למעשה את ערוץ הבריאות של אתר MSN.
האתר מנוהל על ידי חברת טרפיקו בע"מ.
האתר החל לפעול בשנת 2005 ובכל חודש מבקרים באתר מאות אלפי גולשים.
לתשדירים בערוץ הווידאו של האתר יותר ממיליון ורבע צפיות.
אתר BEOK מספק מידע, ייעוץ והכוונה בתחומי הרפואה והטיפול ומאפשר קשר ישיר באמצעות רשת חברתית מקוונת, בין הגולשים לבין רופאים מומחים, מטפלים, פסיכולוגים ועורכי דין לזכויות רפואיות.
הפורטל כולל מאות פורומים, המנוהלים על ידי רופאים ואנשי מקצוע מומחים, כ-15,000 מאמרים, כ-220 סרטוני וידאו מקוריים, מחשבונים מתחום הבריאות והרפואה, אינדקס רופאים עם כ-46,000 רשומים, אינדקס נותני שירותים, אינדקס תרופות, מדור לפענוח בדיקות ואזורי תוכן נוספים.
האתר בנוי ממספר תחומי ידע:
פורומים רפואיים – מעל ל-250 פורומים רפואיים בתחומים שונים
רופאים מומחים – מעל ל-45 אלפי רופאים
סרטוני רפואה – מאות סרטונים בערוץ הבריאות
אינדקס תרופות – מאגר על כ־4,500 תרופות הקיימות בישראל, כולל אופן השימוש, תופעות לוואי, ומינונים
מחשבוני בריאות – מחשבוני היריון, לב ותזונה
פענוח בדיקות – הסבר על תוצאות כ-160 בדיקות מעבדה
מילון רפואי הכולל כ־80 ערכים
מידע על אודות 40 שבועות היריון (בנוגע לעובר, ליולדת, ולבדיקות שונות), התפתחות תינוקות מלידה ועד גיל שנתיים
פירוט על אודות 36 ויטמינים ותוספי מזון (חשיבותם, מחסור ומקורות)
מאגר של כ־300 תרופות סבתא.
Basic Combined Programming Language) BCPL) היא שפת תכנות פרוצדורלית, אימפרטיבית ומובנית שפותחה בשלהי שנות ה-60 של המאה ה-20 ומומשה לראשונה על ידי מרטין ריצ'רדס מאוניברסיטת קיימברידג' בשנת 1967. היא נועדה במקור לכתיבת מהדרים עבור שפות תכנות אחרות, וכיום היא כבר לא בשימוש נפוץ.
על אף שהשפה כבר אינה בשימוש יש לשפה השפעה על התכנות המודרני, היות ששפת התכנות B (שהיא בעצם גרסה משופרת ושונה תחבירית של BCPL) היוותה את הבסיס לשפת התכנות C הידועה.
יתר על כן, חלק ממאפייניה הייחודיים של BCPL, למשל שימוש בסוגריים מסולסלים במטרה לתחום בלוקים שונים של קוד, עברו הלאה וכיום מיושמים בשפות תכנות מודרניות רבות.
BCPL נבדלת משפות אחרות בכך שהיא מכילה רק סוג אחד של מבנה נתונים : word (מילה), שהכיל מספר קבוע של סיביות, ולרוב תאם להגדרת הארכיטקטורה בה נמצא, וכן הכיל כמות סיביות מספקת על מנת לייצג כתובות חוקיות בזיכרון.
בשביל מכונות רבות באותו הזמן, גודלו של מבנה הנתונים word היה 16 סיביות.
בחירה זו (הגדרת סוג מבנה נתונים יחיד) התבררה לאחר מכן כבעיה משמעותית כאשר BCPL רצה על מכונות עם גודל שונה שהוקצה ל-word בזיכרון כגון 32 סיביות ו-64 סיביות שבהן הכתובות הקטנות ביותר בזיכרון לא היו word, אלא byte (שהוא 8 סיביות).
למרות שבשפה ישנו רק סוג מבנה נתונים אחד, הפירוש של כל ערך בזיכרון נקבע על ידי האופרטורים שמבצעים עליו פעולות.
לדוגמה, + מחבר שני ערכים יחדיו, ומתייחס אליהם כמספרים שלמים (integers), !
מצביע על כתובת באמצעות הערך, ובכך הופך אותו למצביע (pointer).
על מנת ששיטה זו תעבוד, השפה לא ביצעה בדיקות לסוג מבני הנתונים.
מוסכמת כתיבה ששמה "Hungarian Notation" פותחה על מנת לסייע למתכנתים להימנע מטעויות רשלניות בסוג מבני הנתונים.
BCPL מומשה לראשונה בשנת 1967 באוניברסיטת קיימברידג' על ידי מרטין ריצ'רדס.
היא פותחה משום שלשפה שקדמה לה, Cambridge Programming Language (שנקראה לאחר מכן Combined Programming Language ובקיצור CPL) שפותחה בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 היו קשיים.
חלק אינטגרלי מפועלו של ריצ'רדס לפיתוח השפה היה הסרת הפיצ'רים אשר הופכים את תהליך הקומפילציה לקשה יותר.
המימוש הראשון של מהדר ב -BCPL נכתב באביב 1967, כאשר ריצ'רדס ביקר בפרויקט MAC (שלא להתבלבל עם מערכת ההפעלה MacOS של חברת אפל) במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס.
BCPL היא השפה הראשונה שבה נכתבה תוכנית "hello world" וכן שבה נכתב ה MUD הראשון - MUD1.
אם תוכניות אלו רצות באמצעות הגרסה הנוכחית של Cintsys, (מהדר BCPL) (נכון לדצמבר 2018), יש לכתוב את LIBHDR, START, WRITEF באותיות קטנות על מנת להימנע משגיאות.
הדפסת תוצאות של פונקציות עצרת:GET "LIBHDR"
ספירת הפתרונות לחידת n המלכות :GET "LIBHDR"
תאגיד האלקטרוניקה BBK (במנדרינית תקנית: 广东步步高电子工业有限公司; בפין-יין: guǎngdōng bùbùgāo diànzǐgōngyè yǒuxiàngōngsī; תרגום מילולי: חברת האלקטרוניקה בּוּ-בּוּ-גָאוֹ מגואנגדונג בע"מ) הוא קונגלומרט סיני רב לאומי המתמחה באלקטרוניקה, כגון מכשירי טלוויזיה, נגני MP3, מצלמות דיגיטליות וסמארטפונים.
תאגיד BBK אלקטרוניקה משווקת סמארטפונים במותגים Oppo, Vivo, OnePlus, Realme ו-iQOO.
היא משווקת גם נגני בלו-ריי, אוזניות, מגברי אוזניות ושעונים חכמים במותג Oppo Digital.
במרץ 2019, הכריזה BBK אלקטרוניקה על iQOO, תת-מותג המתמחה בביצועים, כחברה החדשה ביותר שלה.
משרדי BBK אלקטרוניקה ובסיס הייצור שלה ממוקמים בצ'אנגאן שבדונגגוואן.
ברבעון הראשון של 2017, ייצאה BBK אלקטרוניקה 56.7 מיליון סמארטפונים, והפכה ליצרנית הסמארטפונים השנייה בגודלה בעולם, בהפרש קטן מסמסונג, ובכך עקפה הן את וואווי והן את אפל.
BBV152 (ידוע גם בשם קובקסין; באנגלית: Covaxin) הוא חיסון נגד COVID-19, שפותח בהודו.
הוא אושר על ידי ארגון הבריאות העולמי (WHO) לשימוש חירום בנובמבר 2021.
החיסון פותח בחברת (BBIL) ההודית בשיתוף עם (ICMR).
מדובר בסדרת חיסונים מומתים הכוללת שלושה וריאנטים המצומדים לחיסון כלבת מומת המשמש כווקטור לחיסון, אשר פותחו בסיוע מפילדלפיה.
במאי 2020, המכון הלאומי לווירולוגיה של המועצה ההודית למחקר רפואי (ICMR) אישר וסיפקה את זני הנגיף לפיתוח חיסון מקומי נגד מחלת נגיף קורונה 2019. ביוני 2020 קיבלה החברה אישור לערוך ניסויים קליניים בשלב ראשון ושני לבדיקת החיסון המתהווה בשם קובקסין, מ (DCGI) של ממשלת הודו.
המועצה ההודית למחקר רפואי בחרה ב-12 אתרים מקומיים לניסויים קליניים אקראיים בשני השלבים הראשונים, כולל פלצבו וניסויים קליניים סמויים במועמדים לחיסון בשלב הראשון והשני.
בדצמבר 2020 הודיעה החברה על פרסום הדוח לניסויים בשלב הראשון של החיסון והציגה את התוצאות של שלב זה.
בחודש נובמבר 2020, התקבל אישור לביצוע השלב השלישי בחיסוני קובקסין לאחר סיום שני השלבים הראשונים.
השלב השלישי של הניסוי הכולל מחקר אקראי סמוי עם בקרת פלצבו בקרב מתנדבים מקבוצת הגיל 18 ומעלה, החל ב-25 בנובמבר.
בשלב השלישי של הניסוי צפויים להשתתף כ-26,000 מתנדבים מרחבי הודו.
ניסויים אלו יתקיימו ב-22 מיקומים שונים ברחבי הודו, בכמה מקומות, ביניהן העיר דלהי, ומקומות שונים ברחבי מדינות קרנאטקה ומערב בנגל.
מדינות אחרות צפויות להצטרף בהמשך.
בחודש מאי 2024 פורסם ניתוח נתוני בטיחות לטווח ארוך על ידי קבוצת חוקרים מואראנסי.
לפיו, הדפוס של אירועי בריאות לא רצויים עם עניין מיוחד (AESIs) שהתפתחו לאחר חיסון ב-BBV152 היה שונה מזה של חיסוני COVID-19 אחרים וכן שונה בין מתבגרים ומבוגרים.
הם הסיקו כי אירועים אלו עשויים שלא להיות נדירים וכי מחויבים מחקרים גדולים יותר כדי להבין את שכיחותם לאחר החיסון.
נכון לעכשיו, חברת בהראט ביוטק ההודית המייצרת את החיסון באמצעות ייצור בסיכון בפלטפורמת ייצור תאי vero הצהירה על יכולתה לספק כ-300 מיליון מנות.
החברה נמצאת בתהליך הקמת מפעל שני לייצור קובקסין בהיידראבאד.
החברה מנהלת מגעים גם עם שלטונות מדינה אחרות כמו אודישה כדי לאתר מקומות פוטנציאליים נוספים במדינה להכנת החיסון.
בנוסף לכך, החברה בוחנת קשרים עולמיים לייצור קובקסין.
בדצמבר 2020, חברת Ocugen נכנסה לשותפות עם חברת בהראט ביוטק לפיתוח משותף של קובקסין לשוק האמריקאי.
ראג'ש בהושאן, בכיר ב של הודו, מסר בדצמבר 2020 כי חברת בהרט ביוטק ביקשה אישור לשימוש חירום במהלך שלבי הניסוי הקליני בעבודה על החיסון.
החברה פנתה למנהל התרופות הכללי של הודו (DCGI) בבקשת האישור.
זו הייתה החברה השלישית אחרי מכון הסרום ההודי וחברת פייזר שהגישו גם הן בקשה לאישור שימוש בחירום.
ב-2 בינואר 2021 המליץ (CDSCO) על אישור של ה-EUA אישור זה ניתן ב-3 בינואר.
BCI סיטיריידר הם אוטובוסים חד סיפונים ודו סיפונים מתוצרת יצרנית האוטובוסים האוסטרלית BCI Bus אשר מיוצרים בסין משנת 2015
משנת 2006 היצרן "BCI Bus" שמשרדיו ומטה החברה ממוקמים בעיר פרת' שבמדינת אוסטרליה המערבית באוסטרליה העביר את מפעל הייצור לעיר שיאמן במחוז פוג'יין שבסין, הממוקמת לחופי מצר טאיוואן.
תלת צירי , דו מפלסי
הדגמים החד קומתית בעלת תצורה עם כניסה נמוכה לחלל הפנים שלה ואילו גרסת הקומה הכפולה (גרסה דו -צירית או תלת-צירית) כוללת תצורה מלאה בקומה נמוכה עבור חלל הפנים שלה
מיולי 2016 בבריטניה מפרט סטנדרטי עם 98 מושבים
גרסה היברידית יוצאה לבריטניה ומופעלת בלונדון
דגמי "BCI סיטיריידר" יוצאו לניו זילנד
BBC Central Tower (לשעבר מגדל מרכז דן, הפיל הלבן, BBC TOWER) הוא מגדל משרדים ומסחר שבנייתו הסתיימה בשנת 2023. הבניין ממוקם בהצטלבות הרחובות ז'בוטינסקי ובן-גוריון בבני ברק, בסמוך לגבול העיר עם רמת גן במתחם BBC - בני ברק ביזנס סנטר ונמצא על תחנת הרכבת הקלה בן-גוריון, הקו האדום.
בניית המגדל החלה בשנת 1995 ועקב העיכובים הרבים בסיומו זכה לכינוי "הפיל הלבן של בני ברק".
בתחילת שנת 2022 הגיע המגדל לגובהו הסופי, והפך לגורד השחקים השביעי בגובהו בישראל.
המגדל מתנשא לגובה של 189 מטר וכולל 40 קומות משרדים הבנויות מעל 5 קומות מסחר ושתי קומות טכניות נוספות בראש המבנה.
קומות המשרדים בנויות על שטח של כ-44 אלף מ"ר, ואילו, קומות המסחר ישמשו כקניון בשטח של כ-22 אלף מ"ר.
סה"כ שטח הקומות במגדל כ-66 אלף מ"ר.
בנייתו הסתיימה בשנת 2023, בשנת חניכת תחנת הרכבת הקלה בן-גוריון הסמוכה למגדל.
המתחם בו הוקם המגדל שימש כמחסן ירקות של חברת תנובה.
בתחילת שנות ה-90, לאחר פינוי המתחם, מכרה תנובה את השטח לאנשי העסקים האחים ציון ויהודה שאוליאן, שחתמו ב-1995 על פרויקט נדל"ן גדול בשטח המתחם בשם "מגדל מרכז דן" עם חבורת יזמים.
אחרי מספר שנים בודדות, בעקבות מחלוקת שנתגלעה בין האחים לבין היזמים הנוספים הוקפאה בניית המגדל.
במהלך תקופה זו נתלה עליו שלט "לשון הרע לא מדבר אלי" ככרוז בכניסה לעיר החרדית.
ב-2016 נערך מכרז למכירת הפרויקט, בו זכו אנשי העסקים החרדים שוקי שרון, יהודה עמאר, יעקב ברונר ואחיו ישראל, שקנו את זכויות הקרקע ב-223 מיליון ש"ח ושינו את שם הפרויקט ל-BBC Tower.
ב-2019 רכשה חברת הביטוח מגדל 75% ממגדל המשרדים וצפויה להחזיק ב-30 מתוך 44 הקומות במגדל.
ב-30 בנובמבר 2019 התחילה העבודה המחודשת על המגדל.
בתחילת שנת 2022 הגיע המגדל לגובהו הסופי, 189 מטר, במסגרת הליך בנייתו שהסתיימה בסוף שנת 2023.
בסוף שנת 2022 פורסם שמיטב בית השקעות תשכור תמורת 13.6 מיליון שקל בשנה ממגדל והשותפים שבע קומות משרדים בשטח כולל של כ-10,000 מ"ר ברוטו, מחסנים וחניות עבור החברה והחברות הבנות שלה.
BEAM ) הוא מודול של תחנת החלל הבין-לאומית.
זה מודול מתנפח ששוגר לחלל בשנת 2016 וחובר למודול "טרנקוויליטי".
בתחילה היה מתוכנן שהוא יהיה בניצול שנתיים.
לאור ההצלחה שימוש הוארך עד לשנת 2028.
המודול נבנה על ידי ביגלו אירוספייס ואחרי סגירת החברה עבר לנאס"א.
רעיון לבניית מודולים מתנפחים הועלה על ידי נאס"א בשנות ה-60 של המאה ה-20. לאחר סגירת הפרויקט חברת ביגלו אירוספייס רכשה מנאס"א פטנטנים בנושא ושיגרה לחלל מספר יחידות ניסוי.
בשנת 2010 נאס"א חידשו פעילות בנושא ובשנת 2012 נחתם חוזה לבניית המודול.
הכוונה הייתה לשגר את המודול בשנת 2015.
התכנון היה לשגר את המודול בחללית מטען דרגון C110 במשימה SpaceX CRS-8. השיגור נדחה מספטמבר 2015 לאפריל 2016. באותה עת בתחנת החלל פעלה משלחת מס' 47 לתחנת החלל הבין-לאומית והם עסקו בקליטת המודול החדש.
ב-16 באפריל 2016 בעזרת זרוע רובוטי קנדארם2 מודול הוצא מתא המטען של חללית דרגון.
ב-26 במאי בוצע ניסיון ניפוח ראשון שהופסק לאחר שעתיים.
ב-28 במאי החל ניסיון שני שהסתיים בהצלחה לאחר 7 שעות.
ב-6 ביוני ג'פרי ויליאמס ואולג סקריפוצ'קה פתחו את הפתחים ולראשונה נכנסו לתוך המודול החדש.
מטרת המודול היא לאחסן פריטים קטנים ולהיות מקום להתקנת ציוד מדעי שונה.
כמו כן הוא מנוצל לקבלת ניסיון עם מודולים מתנפחים במטרה לנצל את הניסיון הנצבר בעתיד.
הנפח הפנימי הוא 16 מ"מ.
לאור הניסיון החיובי הוחלט להאריך ניצול המודול עד לשנת 2028 לפחות.
צוות תחנת החלל נכנס לתוך המודול 3–4 פעמים בשנה בהתאם לצרכים.
המודל לומד לייצג טקסט כרצף של וקטורים באמצעות למידה עצמית-מונחית (self-supervised learning).
הוא מתבסס על ארכיטקטורת טרנספורמר הכוללת מקודד בלבד (encoder-only).
BERT נחשב לחדשני בזכות השיפור הדרמטי שהציג בהשוואה למודלים המתקדמים ביותר באותה תקופה, ונחשב גם לדוגמה מוקדמת למודל שפה גדול.
נכון ל-2020, BERT משמש כבסיס נפוץ בניסויים בתחום עיבוד שפה טבעית (NLP).
מודל BERT מאומן באמצעות שני תהליכי למידה: חיזוי מילים מוסתרות (masked token prediction) וחיזוי המשפט הבא (next sentence prediction).
כתוצאה מתהליך האימון הזה, BERT לומד ייצוגים סמויים והקשריים של מילים בהתאם להקשר שבו הן מופיעות, בדומה למודלים כמו ELMo ו-GPT-2 .
למודל נמצאו שימושים רבים במשימות שונות בתחום עיבוד שפה טבעית, כגון פתרון בעיות של ייחוס התייחסות ופענוח ריבוי משמעויות .
BERT מהווה שלב אבולוציוני לעומת ELMo , והוביל למחקר שנקרא "ברטולוגיה" (BERTology), אשר מנסה לפרש ולהבין מה בדיוק BERT לומד במהלך תהליך האימון שלו.
BERT הוטמע במקור בשפה האנגלית בשני גודלי מודל:
BERT BASE (110 מיליון פרמטרים) ו־BERT LARGE (340 מיליון פרמטרים).
שני המודלים אומנו על Toronto BookCorpus (800 מיליון מילים) ועל הוויקיפדיה האנגלית (2,500 מיליון מילים).
משקלי המודל פורסמו לציבור ב־GitHub.
ב-11 במרץ 2020, שוחררו 24 גרסאות קטנות יותר של המודל, הקטן ביותר הוא BERT TINY, הכולל 4 מיליון פרמטרים בלבד.
BERT מבוסס על ארכיטקטורת טרנספורמר "מקודד בלבד".
ברמה גבוהה יותר, BERT מורכב מ-4 מודולים:
Tokenizer: מודול זה ממיר פיסת טקסט באנגלית לרצף של מספרים שלמים ("טוקנים").
Embedding – הטמעה: מודול זה ממיר את רצף הטוקנים למערך של וקטורים בעלי ערך ממשי המייצגים את הטוקנים.
המטרה היא להמיר את סוגי הטוקנים הבדידים למרחב אוקלידי בעל ממדים נמוכים יותר.
Encoder – מקודד: מערך של בלוקי Transformer המשתמשים במנגנון תשומת לב עצמית (self-attention), אך ללא מיסוך סיבתי (causal masking).
Task head – ראש משימה: מודול זה ממיר את וקטורי הייצוג הסופיים בחזרה לטוקנים המקודדים בצורת one-hot על ידי יצירת התפלגות הסתברות צפויה על סוגי הטוקנים.
ניתן לראותו כמעין מפענח פשוט (decoder), שמפענח את הייצוג הסמוי לסוגי טוקנים.
ראש המשימות הכרחי לשלב האימון המקדים, אך לרוב הוא מיותר עבור משימות המכונות "משימות המשך", כגון מענה לשאלות או סיווג רגשות.
במקום זאת, מסירים את ראש המשימה ומחליפים אותו במודול חדש המותאם למשימה הספציפית, ומבצעים כוונון עדין (fine-tuning) למודול החדש.
ייצוג הווקטור הסמוי של המודל מוזן ישירות למודול החדש הזה, ומאפשר למידת העברה יעילה על בסיס דוגמאות מועטות.
סעיף זה מתאר את ההטמעה בשימוש על ידי BERT BASE.
אופן הטמעת הדגם השני, BERT LARGE, דומה, רק גדול יותר.
הטוקנייזר של BERT הוא WordPiece, שהיא אסטרטגיה לפירוק מילים לתת-מילים.
גודל אוצר המילים של המודל הוא 30,000, וכל טוקן שלא מופיע באוצר המילים מוחלף ב - [UNK] ("לא ידוע").
השכבה הראשונה היא שכבת ההטמעה, המכילה שלושה מרכיבים: הטמעת סוגי טוקנים, הטמעת מיקומים והטמעת סוגי מקטעים.
סוג הטוקן: סוג הטוקן הוא שכבת הטמעה סטנדרטית, הממירה וקטור one-hot לווקטור דחוס המבוסס על סוג הטוקן.
מיקום: הטמעות המיקום מבוססות על המיקום של הטוקן ברצף.
BERT משתמש במיקומים מוחלטים, שבהם כל מיקום ברצף ממופה לווקטור בעל ערכים ממשיים.
כל מימד בווקטור מורכב מפונקציה סינוסואידית שלוקחת את המיקום ברצף כקלט.
סוג המקטע: באמצעות אוצר מילים של 0 או 1 בלבד, שכבת הטמעה זו מייצרת וקטור צפוף על סמך האם הטוקן שייך למקטע הטקסט הראשון או השני באותו קלט.
במילים אחרות, טוקנים מסוג 1 הם כל הטוקנים המופיעים אחרי הטוקן המיוחד [SEP].
שלושת הווקטורים המוטבעים מתווספים יחד המייצגים את ייצוג ה הראשוני כפונקציה של שלוש פיסות המידע הללו.
לאחר ההטמעה, ייצוג הווקטור מנורמל באמצעות פעולת LayerNorm, תוך פלט וקטור של 768 ממדים עבור כל קלט.
לאחר מכן, וקטורי הייצוג מועברים קדימה דרך 12 בלוקים מקודד שנאי, ומפוענחים חזרה למרחב אוצר מילים של 30,000 ממדים באמצעות שכבת טרנספורמציה אפינית בסיסית.
למחסנית המקודד של BERT יש 2 פרמטרים חופשיים: , מספר השכבות, ו - , הגודל הנסתר.
תמיד יש ראשי תשומת לב עצמית, וגודל ההזנה/המסנן הוא תמיד .
על ידי שינוי של שני המספרים הללו, ניתן לקבל משפחת מודלים שלמה של BERT.
גודל ההזנה קדימה וגודל המסנן הם מילים נרדפות.
שניהם מציינים את מספר הממדים בשכבה האמצעית של רשת ההזנה קדימה.
הגודל הנסתר וגודל ההטמעה גם הם מושגים נרדפים.
שניהם מציינים את מספר המספרים הממשיים המשמשים לייצוג טוקן.
הסימון עבור מחסנית המקודד נכתב כ-L/H.
BERT אומן מראש בו-זמנית על שתי משימות:
במודל של חיזוי בשיטת טוקנים מוסתרים, 15% מהטוקנים ייבחרו באופן אקראי למשימת חיזוי-מוסתר, ומטרת האימון היא לחזות את הטוקן המכוסה בהתחשב בהקשר שלו.
מוחלף בטוקן-מסיכה [MASK] בסבירות של 80%,
מוחלף בטוקן מילה אקראית בסבירות של 10%,
לא מוחלף בסבירות של 10%.
הסיבה שלא כל הטוקנים הנבחרים מוסתרים היא כדי להימנע מבעיית שינוי במערך הנתונים (Dataset Shift).
בעיה זו מתעוררת כאשר התפלגות הקלטים הנראים במהלך האימון שונה באופן משמעותי מההתפלגות בה נתקל המודל במהלך השימוש.
מודל BERT מאומן עשוי להיות מיושם על ייצוג מילים (כמו Word2Vec), שבו הוא יופעל על משפטים שלא מכילים טוקני [MASK].
בהמשך נמצא שתוצאות אימון מגוונות יותר הן בדרך כלל טובות יותר.
כדוגמה להמחשה, נחשב את המשפט "הכלב שלי חמוד".
המשפט יחולק תחילה לטוקנים כמו "הכלב 1 שלי 2 חמוד 3 ".
לאחר מכן ייבחר טוקן אקראי במשפט.
נניח שיהא זה השלישי, " 3 חמוד".
בשלב הבא, יהיו שלוש אפשרויות:
בסבירות של 80%, הטוקן שנבחר מוסתר, וכתוצאה מכך "הכלב 1 שלי 2 [MASK] 3 ";
בסבירות של 10%, הטוקן שנבחר מוחלף בטוקן אקראי שנדגם באופן אחיד, כגון "שמח", וכתוצאה מכך "כלב 1 שלי 2 שמח 3 ";
בסבירות של 10%, שום דבר לא נעשה, וכתוצאה מכך "כלב 1 שלי 2 חמוד 3 ".
לאחר עיבוד טקסט הקלט, וקטור הפלט הרביעי של המודל מועבר לשכבת המפענח שלו, שמפיקה התפלגות הסתברויות על פני מרחב אוצר המילים בגודל 30,000.
בהינתן שני קטעי טקסט, המודל חוזה אם שני המקטעים הופיעו ברצף בקורפוס האימון, ומפיק את אחת התויות [IsNext] או [NotNext].
הקטע הראשון מתחיל עם התו המיוחד [CLS] (מסמן "סיווג").
שני הקטעים מופרדים על ידי תו מיוחד [SEP] (מסמן "הפרדה").
לאחר עיבוד שני המקטעים, וקטור הפלט הראשון (הווקטור המייצג את [CLS]) מועבר לרשת עצבית נפרדת לצורך הסיווג הבינארי ל-[IsNext] ו-[NotNext].
לדוגמה, בהינתן " [CLS] הכלב שלי חמוד [SEP] הוא אוהב לשחק", המודל צריך להוציא [IsNext].
בהתחשב ב" [CLS] הכלב שלי חמוד [SEP] איך מגנטים עובדים" המודל צריך להוציא [NotNext].
BERT נועד להיות מודל כללי מאומן מראש עבור יישומים שונים בעיבוד שפה טבעית.
כלומר, לאחר האימון המקדים, ניתן לכוונן את BERT עם פחות משאבים על מערכי נתונים קטנים יותר, כדי לייעל את הביצועים שלו במשימות ספציפיות כגון הסקת מסקנות משפה טבעית, סיווג טקסט, וכן במשימות יצירת שפה מבוססות רצף כמו שאלות ותשובות ושיחה.
המאמר המקורי של BERT פרסם תוצאות המדגימות איך כמות קטנה של כוונון עדין (עבור BERT LARGE, שעה אחת על 1 Cloud TPU) אפשרה לו להשיג ביצועים מתקדמים יותר במספר משימות של הבנת שפה טבעית:
ערכת משימות GLUE (הערכת הבנת שפה כללית) (המורכבת מ-9 משימות);
SWAG (מצבים עם דורות יריבים).
במאמר המקורי, כל הפרמטרים של BERT מכוונים עדין, ומומלץ, עבור יישומים במורד הזרם שהם סיווגי טקסט, הפלט ב הקלט [CLS] יוזן לשכבה ליניארית-softmax כדי לייצר את פלטי התווית.
BERT הוכשר על BookCorpus (800 מיליון מילים) וגרסה מסוננת של ויקיפדיה האנגלית (2,500 מיליון מילים) ללא רשימות, טבלאות וכותרות.
אימון BERT BASE על 4 TPU בענן (16 שבבי TPU בסך הכל) ארך 4 ימים, בעלות משוערת של 500 דולר.
אימון BERT LARGE על 16 TPU בענן (סה"כ 64 שבבי TPU) ארך 4 ימים.
מודלים של שפה כמו ELMo, GPT-2 ו-BERT, הולידו את המחקר של "BERTology", המנסה לפרש את מה שנלמד על ידי המודלים הללו.
הביצועים שלהם במשימות הבנת השפה הטבעית הללו עדיין אינם מובנים היטב.
מספר פרסומי מחקר בשנים 2018 ו-2019 התמקדו בחקירת הקשר מאחורי הפלט של BERT כתוצאה מרצפי קלט שנבחרו בקפידה, ניתוח של ייצוגים וקטורים פנימיים באמצעות בדיקה של מסווגים, והקשרים המיוצגים על ידי משקלי תשומת לב.
ניתן לייחס גם את הביצועים הגבוהים של מודל BERT לעובדה שהוא מאומן באופן דו-כיווני.
המשמעות היא ש-BERT, המבוססת על ארכיטקטורת מודל ה-Transformer, מיישמת את מנגנון הקשב העצמי שלו כדי ללמוד מידע מטקסט מצד שמאל ומימין במהלך האימון, וכתוצאה מכך זוכה להבנה עמוקה של ההקשר.
לדוגמה, למילה בסדר יכולות להיות שתי משמעויות שונות בהתאם להקשר (אני מרגיש בסדר היום, יש לה שיער בלונדיני דק).
BERT מחשיב את המילים המקיפות את מילת המטרה בסדר מצד שמאל וימין.
עם זאת, זה כרוך במחיר: עקב ארכיטקטורת מקודד בלבד חסרה מפענח, BERT לא יכול לקבל הנחיה ואינו יכול ליצור טקסט, בעוד מודלים דו-כיווניים באופן כללי אינם פועלים ביעילות ללא הצד הימני, ולכן קשה לבצע הנחיה.
כדוגמה להמחשה, אם רוצים להשתמש ב-BERT כדי להמשיך בקטע משפט "היום, הלכתי אליו", אז בתמימות אפשר להסוות את כל הים כ"היום, הלכתי אל [MASK] [MASK] [MASK] ...
[MASK]." כאשר המספר של [MASK] הוא אורך המשפט שאליו רוצים להאריך.
עם זאת, זה מהווה שינוי במערך נתונים, שכן במהלך האימון, BERT מעולם לא ראה משפטים עם כל כך הרבה ים מוסווים.
כתוצאה מכך, הביצועים שלו יורדים.
טכניקות מתוחכמות יותר מאפשרות יצירת טקסט, אך בעלות חישובית גבוהה.
BERT פורסם במקור על ידי חוקרי גוגל ג'ייקוב דוולין, מינג-וויי צ'אנג, קנטון לי וקריסטינה טוטנובה.
מקורו של העיצוב מייצוג הקשרי טרום-אימון, כולל למידת רצף בפיקוח למחצה, אימון מקדים גנרטיבי, ELMo, ו-ULMFit.
שלא כמו דגמים קודמים, BERT הוא ייצוג דו-כיווני עמוק, ללא פיקוח, שהוכשר מראש באמצעות קורפוס טקסט רגיל בלבד.
מודלים נטולי הקשר כגון word2vec או GloVe מייצרים ייצוג הטמעת מילה אחת עבור כל מילה באוצר המילים, בעוד BERT לוקח בחשבון את ההקשר לכל הופעה של מילה נתונה.
לדוגמה, בעוד שלווקטור עבור "ריצה" יהיה אותו ייצוג וקטור של word2vec עבור שני המופעים שלו במשפטים "הוא מנהל חברה" ו"הוא רץ מרתון", BERT יספק הטבעה בהקשר שתהיה שונה לפי המשפט.
ב-25 באוקטובר 2019, גוגל הודיעה שהיא החלה ליישם מודלים של BERT עבור שאילתות חיפוש שפה האנגלית בארצות הברית.
ב-9 בדצמבר 2019, דווח כי BERT אומצה על ידי חיפוש Google עבור למעלה מ-70 שפות.
באוקטובר 2020, כמעט כל שאילתה מבוססת אנגלית עובדה על ידי מודל BERT.
דגמי BERT היו משפיעים והיוו השראה לגרסאות רבות.
RobERTa (2019) היה שיפור הנדסי.
הוא משמר את הארכיטקטורה של BERT (קצת יותר גדולה, ב-355 מיליון פרמטרים), אך משפר את ההכשרה שלו, משנה את הפרמטרים ההיפר-פרמטרים, מסיר את משימת החיזוי של המשפט הבא ומשתמש בגדלים גדולים בהרבה של מיני-אצווה.
DistilBERT (2019) מזקקת את BERT BASE למודל עם רק 60% מהפרמטרים שלו (66 מיליון), תוך שמירה על 95% מציוני המדדים שלו.
באופן דומה, TinyBERT (2019) הוא דגם מזוקק עם רק 28% מהפרמטרים שלו.
ALBERT (2019) השתמש בפרמטר משותף על פני שכבות, והתנסה בשינוי עצמאי של הגודל הנסתר וגודל הפלט של שכבת הטמעת המילים כשני היפרפרמטרים.
הם גם החליפו את משימת חיזוי המשפט הבאה במשימת חיזוי סדר המשפט (SOP), שבה המודל חייב להבחין בין הסדר הנכון של שני קטעי טקסט עוקבים מהסדר ההפוך שלהם.
ELECTRA (2020) יישמה את הרעיון של רשתות יריבות יצירתיות במשימת ה-MLM.
במקום להסתיר ים, מודל שפה קטן מייצר תחליפים סבירים אקראיים, ורשת גדולה יותר מזהה את הים שהוחלפו.
הדגם הקטן שואף להטעות את הדגם הגדול.
DeBERTa (2020) הוא וריאנט אדריכלי משמעותי, עם תשומת לב מפורקת.
הרעיון המרכזי שלו הוא להתייחס לקידוד המיקום וה בנפרד לאורך מנגנון הקשב.
במקום לשלב את הקידוד המיקום () וקידוד () לתוך וקטור קלט יחיד (), DeBERTa שומר אותם נפרדים כטופל: ( ).
לאחר מכן, בכל שכבת קשב עצמית, DeBERTa מחשב שלוש מטריצות קשב נפרדות, במקום את מטריצת הקשב הבודדת המשמשת ב-BERT: [note 1]
+ סוג תשומת לב סוג שאילתה סוג מפתח דוּגמָה תוכן לתוכן אסימון אסימון "אירופי"; "איחוד", "יבשת" תוכן למיקום אסימון מצב [תואר]; +1, +2, +3 מיקום לתוכן מצב אסימון - 1; "לא", "מאוד"
שלושת מטריצות הקשב מתווספות יחדיו מבחינה אלמנטית, ואז עוברות דרך שכבת softmax ומוכפלים במטריצת הקרנה.
קידוד מיקום מוחלט כלול בשכבת הקשב העצמי הסופית כקלט נוסף.
BDZ (קיצור של "בולדוזר") הוא אלבום האולפן היפני הראשון (והשני בסך הכול) של להקת הבנות הדרום קוריאנית טווייס.
האלבום יצא לאור ב-12 בספטמבר 2018, על ידי חברת התקליטים Warner Music Japan.
האלבום כולל חמישה שירים שיצאו קודם לכן וחמישה שירים חדשים, כולל שיר הנושא שנושא את אותו שם.
מהדורה מחודשת של האלבום, שכללה שיר נוסף, יצאה לאור ב-26 בדצמבר 2018.
BIOS (ראשי תיבות של Basic Input-Output System מילולית: מערכת קלט ופלט בסיסית) הוא מנגנון של חומרה וקושחה (תוכנה הצרובה בחומרה) המשמש לאתחול המחשב, כמו גם להפעלת שגרות תוכנה אשר תומכות בקלט ובפלט.
בעת הדלקת המחשב, ה-BIOS הוא התוכנה הראשונה שפועלת והוא משמש ל:
קביעת הגדרות חומרה בסיסיות והפעלה או כיבוי של התקנים שונים.
קביעת סדר סריקת התקני האחסון, כלומר באיזה התקן יחפש המחשב את מערכת ההפעלה (למשל דיסק קשיח או CD-ROM).
בדיקה בסיסית של תקינות החומרה.
טעינת רשימה של פונקציות מהדיסק הקשיח אל כרטיסי הזיכרון, כולל המידע הדרוש להעלאת מערכת ההפעלה
הרצה של פונקציות שממשיכות לפעול גם כשהמחשב כבוי, כגון השעון הפנימי של המחשב.
לצורך זה ה-BIOS מצויד בסוללת ליתיום הדומה לזו של שעוני יד, רק גדולה יותר (בדרך כלל 3V מדגם מספר '2032').
ביצוע המהרה (ב-BIOS של לוחות אם, לרוב ביצוע המהרה למעבד ולזיכרון).
ישנם סוגי BIOS שונים עבור כל מחשב.
בדרך-כלל הכניסה להגדרות ה-BIOS מתבצעת על ידי לחיצה על מקש ייחודי עם הפעלת המחשב (לרוב DEL, לעיתים F2, F1 או Esc ואף F12).
מסך שינוי ההגדרות פועל בצורה דומה ליישומי DOS.
שינוי ההגדרות מאפשר, למשל, לשנות את הטמפרטורה בה יכובה המחשב במקרה של חימום יתר של המעבד.
החברות השונות מפיצות לעיתים גם עדכון לתוכנה של ה-BIOS.
בניגוד לעדכונים עבור מערכת ההפעלה הכללית של המחשב, העדכונים האלה נעשים בצריבה והם אינם הפיכים.
עדכוני ה-BIOS גם אינם משפיעים לרוב על אבטחת המידע או על איכות הביצועים הכללית של המחשב.
הם נחוצים, למשל, כאשר המחשב נכשל שוב ושוב בזיהוי אחד מרכיבי החומרה.
את ה-BIOS המציא גארי קילדל.
הוא יצר BIOS בסיסי לאחר שחברת IMSAI ביקשה ממנו לשלב את מערכת ההפעלה שלו במערכת מחשב מבוססת בקר 8080. קילדל נתקל בקושי כשגילה כי מערכת הגישה לכונן שלהם הייתה שונה מזו שעבד עליה באינטל, כשפיתח את המערכת.
במקום להתאים את פרוטוקול הגישה לכוננים במערכת שלו, עשה דבר שונה לגמרי, שתוצאתו מוטבעת עד היום בכל מחשב אישי: קילדל פירק את המערכת שלו לשלושה מודולים.
את זה שטיפל בגישה לכונן, כינה "BIOS" ובו ביצע את כל העבודה מול הכוננים והפלט.
רעיון זה הפיח רוח רעננה במפרשים מכיוון שמעתה ואילך לא היה צריך להתאים את מערכת CP/M במיוחד למחשב שהיא מצויה בו, אלא להשתמש בפרוטוקול ה-BIOS שכתבה כל חברה עבור המחשב שלה.
כך שווקה CP/M ללא שום צורך בשינוי מצד החברה שרכשה אותה.
כאשר המחשב מאותחל טוען שבב ה-BIOS רשימה של פונקציות לזיכרון הפנימי, אותן מפעילים כמו הפעלת כל פסיקה אחרת.
שגרות BIOS הן כמו פונקציות בכל שפה אחרת, ומופעלות באמצעות פקודת INT בשפת אסמבלי.
את הפרמטרים מעבירים באמצעות אוגרי המעבד.
ניתן לדרוס את פונקציות ה-BIOS בתוכנות שונות שנכתבות באסמבלי.
כך לדוגמה, במקום שה-BIOS יטפל בקריאת הקשות המקלדת ויציג אותן על המסך, אפשר שתוכנה אחרת תטפל בהקשות מקלדת, ותרשום אותן בקובץ לפני הצגתן על המסך (keylogger).
כל פונקציית מעבד (INT) נמצאת בשני מקומות שונים בזיכרון.
במקום הראשון היא תופסת שתי מילים שבהן הכתובת של המקום השני בזיכרון.
במקום השני נמצא קטע הקוד של הפונקציה בשלמותו.
בתא זיכרון מספר 0000:0000-0000:0003 מופיע מקומה של פונקציית מעבד INT 0. וכך בתאים הבאים מופיעה הכתובת בזיכרון של הפונקציות הבאות.
כדי לדרוס פונקציה קיימת מכפילים את מספר הפונקציה ב-4 (כל פונקציה תופסת 4 בתים) ומפחיתים אחד (מכיוון שהתא הראשון הוא אפס).
בתא שהתקבל רושמים את כתובת הזיכרון של הקוד שמעוניינים לבצע כאשר יפעילו פונקציה זו.
בסוף הקוד רושמים את פקודת האסמבלי RETR לחזרה מפונקציה.
ניתן גם לדרוס פונקציה בשיטה שקופה, כך שמשתמש המחשב לא ירגיש שפקודת האסמבלי הוחלפה.
לשם כך יש להפעיל את הפונקציה המקורית בסיום הקוד.
לצורך זה לפני הדריסה יש לזכור את כתובת תא הזיכרון שבו נמצא הקוד המקורי של ה-BIOS, ובסיום הקוד, במקום פקודת RETR, רושמים פקודה קפיצה (JMP) לקוד המקורי.
Border Gateway Protocol או בקיצור BGP הוא פרוטוקול ניתוב המהווה את ליבת מערכת הניתוב של רשת האינטרנט.
BGP הוא פרוטוקול ניתוב מבוסס קשר (Path-vector), המתפקד בשכבת היישום של מודל ה-OSI וכן בשכבת היישום של מודל ה-TCP/IP.
נתב שפועל באמצעות BGP מנהל טבלה של הרשתות המחוברות אליו, והקשרים ביניהן לבין רשתות אחרות, ומבצע החלטות ניתוב על בסיס הקשרים בין הרשתות ומדיניות המוכתבת בצורה ידנית על ידי מנהל הרשת.
BGP נמצא בשימוש באינטרנט מאז שנת 1994.
בשנת 2006 פורסמה הגרסה העדכנית של הפרוטוקול (BGP4) ב-.
גרסה זו הרחיבה את השימוש בפרוטוקול גם לרשתות IP בסימון CIDR.
לכל מערכת אוטונומית (AS - Autonomous System) לניהול רשת באינטרנט מוקצה מספר מזהה ייחודי (ASN - Autonomous System Number).
כל AS מהווה צומת ניתוב שמשתמש בפרוטוקול BGP כדי לבנות מסלולי ניתוב דינמיים כדי להתממשק מול AS-ים אחרים.
כדי לבנות מסלולים, כל AS מפרסם את ה-ASN ורשימת תחומי כתובות (Prefix) שיש ברשותו והוא יכול להעביר אליהם תעבורה בחבילת BGP Announcement לשכנים שלו.
כל שכן מקבל את ההודעה, אוגר את המידע ומשקלל אותו עם המסלולים ששמורים אצלו.
לאחר מכן השכן מחלחל את המידע הלאה לשכנים שלו על ידי שרשור ה-ASN של עצמו להודעה.
השכנים החדשים מקבלים את תחומי הכתובות יחד עם רשימת ה-ASN-ים שעליהם לעבור כדי להגיע לאותה קבוצת כתובות.
כדי להימנע ממעגלים, AS-ים מפילים הודעות BGP שמכילות את ה-ASN של עצמם.