tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
7 באוקטובר – טבח שבעה באוקטובר: ארגון הטרור חמאס פתח במתקפה רחבת היקף נגד ישראל אשר במסגרתה נורו בתחילה אלפי רקטות לעבר ישראל מרצועת עזה, וכאשר במקביל מעל ל-3,000 מחבלים פלסטינים פרצו את הגבול ונכנסו לישראל באמצעות כלי רכב ממנועים ביבשה, סירות מהים ומצנחי רחיפה באוויר.
הפלסטינים ערכו קרבות ירי עם כוחות הביטחון הישראליים, והשתלטו על יישובים ומתקנים צבאיים.
בהמשך בוצעו מעשי טבח ורצח באזרחים ישראלים – שכללו עינויים, התעללות ואונס – ובהם הטבח במסיבת הטבע ליד רעים שהיה לפיגוע הטרור הגדול בתולדות מדינת ישראל והטבח בבארי נרצחו לפחות 85 מחברי הקיבוץ.
הפעילות החבלנית הקרקעית שולבה וגובתה בירי רקטי מאסיבי ומתמשך של אלפי רקטות על אזור הדרום והמרכז.
במתקפה נרצחו כ-1,200 אזרחים ישראלים וזרים ואנשי כוחות הביטחון, ונפצעו מעל ל-4,800 אזרחים ישראלים וזרים ואנשי כוחות הביטחון, בהם 292 במצב קשה ואנוש.
מעל ל-240 חיילים ואזרחים, כולל ילדים וזקנים, נחטפו לרצועת עזה.
בעקבות המתקפה הכריזה ממשלת ישראל על מלחמת חרבות ברזל.
23 באוקטובר – חמאס שחרר שני בני ערובה ישראלים בעקבות תיווך של קטר ומצרים.
2 בנובמבר – הפיגוע בכביש 557 – מחבלים שנסעו בכביש 557 עקפו רכב של חייל מילואים ישראלי בקרבת שבי שומרון, ירו לעבר הרכב, וכתוצאה מהירי הרכב התהפך, הנהג נפצע אנושות ולאחר מכן נקבע מותו.
6 בנובמבר – פיגוע הדקירה בשער הפרחים – מחבל בן 16 מעיסאוויה תקף באמצעות סכין שני לוחמי מג"ב סמוך לשער הפרחים בעיר העתיקה שבירושלים, לוחמת אחת במצב אנוש (שמאוחר יותר נקבע מותה) ולוחם נוסף במצב קל.
16 בנובמבר – פיגוע הירי במחסום המנהרות – שלושת המחבלים שבאו מחברון מבצעים פיגוע ירי בכביש המנהרות (כביש 60) בדרך בין גוש עציון לירושלים ליד העיר הפלסטינית בית לחם, ששילב פיגוע ירי ומטעני חבלה.
שבעה ישראלים נפצעו באירוע, ובהם אחד שנקבע מותו בהמשך היום.
22 בנובמבר – קבינט המלחמה בישראל אישר עסקה להפסקת הלחימה בעזה למשך ארבעה ימים במסגרתו ישחוררו 150 אסירים ביטחוניים פלסטינים בתמורה לשחרור חלק מבני הערובה אשר בידי חמאס הכוללים בעיקר נשים וילדים.
24 בנובמבר – ביום הראשון להפסקת האש חמאס שחרר 19 בני ערובה תאילנדים, בן ערובה פיליפיני, ו-13 בני ערובה ישראלים, ובתמורה ישראל שחררה 39 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
25 בנובמבר – ביום השני להפסקת האש חמאס שחרר ארבעה בני ערובה תאילנדים ו-13 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 39 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
26 בנובמבר – ביום השלישי להפסקת האש חמאס שחרר שלושה בני ערובה תאילנדים ו-14 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 39 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
27 בנובמבר – ביום הרביעי להפסקת האש חמאס שחרר 11 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 33 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
28 בנובמבר – ביום החמישי להפסקת האש חמאס שחרר שני בני ערובה תאילנדים ו-10 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 30 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
29 בנובמבר – ביום השישי להפסקת האש חמאס שחרר ארבעה בני ערובה תאילנדים ו-12 בני ערובה ישראלים ובתמורה ישראל שחררה 30 אסירים ביטחוניים פלסטינים.
בנוסף, במחווה לרוסיה חמאס משחרר שני בני ערובה ישראלים להם יש גם אזרחות רוסית.
30 בנובמבר – פיגוע הירי ביציאה מירושלים – שני מחבלים תושבי צור באהר ביצעו פיגוע ירי בצומת היציאה מירושלים בשדרות בן-גוריון.
3 ישראלים נרצחו מהירי, אזרח נוסף שירה במחבלים נהרג על ידי חייל, ו-12 ישראלים נוספים נפצעו באורח קל עד קשה (כולל נפגעי חרדה).
העימות בין ישראל לציר איראן-סוריה-חזבאללה-חות'ים
8 באוקטובר – חזבאללה יורה רקטות מונחות לעבר עמדות ישראליות בחוות שבעא.
ישראל מגיבה בתקיפות אוויריות על עמדות של חזבאללה.
14 באוקטובר – חזבאללה יורה טילי נ"ט ופצצות מרגמה על חמישה מוצבים ישראלים בחוות שבעא.
19 באוקטובר – עשרות רקטות נורו מדרום לבנון לעבר הערים נהריה וקריית שמונה אשר גרמו לכך ששלושה אזרחים ישראלים נפצעו.
ישראל בתגובה תקפה עמדות של חזבאללה לאורך הגבול.
20 באוקטובר – ישראל מודיעה על פינוי מוחלט של העיר קריית שמונה, שמכילה 20 אלף תושבים, על רקע המתיחות הגוברת עם חזבאללה.
22 באוקטובר – שני סורים נהרגו בתקיפה אווירית ישראלית שבוצעה בנמל התעופה הבין-לאומי דמשק.
31 באוקטובר – ישראל יירטה שלושה טילי קרקע-קרקע ששוגרו על ידי החות'ים מתימן.
2 בנובמבר – חזבאללה ביצע תקיפה אווירית באמצעות מזל"ט מתאבד על מוצב צה"ל בחוות שבעא.
25 בדצמבר – הגנרל האיראני הבכיר סייד רזי מוסאווי חוסל בתקיפה אווירית ישראלית בסוריה.
5 בינואר – דורית צמרת, מרצה לקולנוע ופזמונאית ישראלית.
8 בינואר – יוני קורן, איש צבא, פרסומאי ויועץ פוליטי ישראלי.
11 בינואר – הרב שמעון בעדני, נשיא מועצת חכמי התורה ומנהיג תנועת ש"ס בתפקיד נשיא מועצת חכמי התורה.
11 בינואר – דן איתן – אדריכל ישראלי.
זוכה פרס רוקח, פרס רכטר ופרס ישראל (2019) לאדריכלות.
22 בינואר – יוסף אגסי – פילוסוף ישראלי, פרופסור בחוג לפילוסופיה של אוניברסיטת תל אביב.
29 בינואר – צבי צמרת – היסטוריון, איש חינוך ופעיל ציבורי ישראלי.
3 בפברואר – שבח וייס, יו"ר הכנסת ה-13, פרופסור למדע המדינה, חבר כנסת לשעבר, שגריר ישראל בפולין וראש מועצת יד ושם.
3 בפברואר – אברהם למפל – מדען מחשב ישראלי, שפיתח, יחד עם יעקב זיו, את אלגוריתם למפל-זיו לדחיסת נתונים.
5 בפברואר – מרדכי ביבי – איש ציבור ישראלי שכיהן כחבר הכנסת מטעם אחדות העבודה - פועלי ציון והמערך.
13 בפברואר – יוסי גורביץ – בלוגר ועיתונאי ישראלי.
5 במרץ – שלום רוזנברג – הוגה דעות יהודי דתי, ישראלי, פרופסור באוניברסיטה העברית בירושלים, בה היה ראש החוג למחשבת ישראל.
9 במרץ – חיים טופול, שחקן, מדבב וזמר ישראלי.
9 במרץ – רפאל משולם – כימאי ישראלי.
12 במרץ – אריה לוין – פרופסור אמריטוס לבלשנות באוניברסיטה העברית בירושלים וחתן פרס ישראל לשנת ה'תש"ע.
21 במרץ – יחזקאל חזום – כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ בהפועל תל אביב ובנבחרת ישראל.
25 במרץ – יעקב זיו – מדען מחשב ומהנדס חשמל ישראלי, שפיתח, יחד עם אברהם למפל, את אלגוריתם למפל-זיו לדחיסת נתונים.
30 במרץ – מאיר ויזלטיר – משורר ומתרגם ישראלי.
חתן פרס ישראל לספרות ושירה לשנת תש"ס.
11 באפריל – מאיר שלו, סופר, עיתונאי ומחזאי ישראלי.
19 באפריל – יהונתן גפן, משורר, מחזאי, סופר ועיתונאי ישראלי.
21 באפריל – אהוד אביבי – פרופסור למטלורגיה, מחלוצי מדעני הגרעין בישראל וממייסדי הקריה למחקר גרעיני – נגב.
17 במאי – דבורה קידר, שחקנית קולנוע ותיאטרון, קומיקאית וזוכת שני פרסי אופיר.
29 במאי – יעקב טירקל – משפטן ישראלי, כיהן כשופט בית המשפט העליון בשנים 1995–2005. (נולד ב-1935)
30 במאי – הרב גרשון אדלשטיין, ראש ישיבת פוניבז' בבני ברק, מנהיג הציבור הליטאי, נשיא מועצת גדולי התורה של דגל התורה ונשיא ועד הישיבות.
3 ביוני – אסתר גרינברג – שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית.
15 ביוני – רז ישראלי – עיתונאי, עורך ומבקר מוזיקה ישראלי.
16 ביוני – יורם בוקר – פנטומימאי ישראלי, במאי, פרופסור ומורה לפנטומימה.
16 ביוני – שמואל שי – ממייסדי להקת הנח"ל, מנחה, עורך ושדרן רדיו ב"קול ישראל".
18 ביוני – רחלי חיים – זמרת ושחקנית תיאטרון ומחזות זמר ישראלית (נולדה ב-1957)
28 ביוני – דובי לנץ – עורך מוזיקלי ושדרן רדיו ישראלי (נולד ב-1947)
29 ביוני – גבי ברלין, זמר ומנחה ערבי שירה ישראלי.
3 ביולי – חופני כהן, זמר וקומיקאי ישראלי.
3 ביולי – ג'קי – קריקטוריסט ישראלי.
6 ביולי – מוטי עדן – עיתונאי ישראלי.
24 ביולי – אודי זהר – תת-אלוף בצה"ל, שירת כטייס וכמפקד בחיל האוויר, זוכה פרס ביטחון ישראל.
2 באוגוסט – פנינה גרי – שחקנית תיאטרון וקולנוע, במאית, מחזאית, מנהלת אמנותית ודרמטורגית ישראלית.
4 באוגוסט – זבולון מושיאשווילי – שחקן, קומיקאי וזמר ישראלי.
11 באוגוסט – גיורא רום – אלוף בצה"ל, ששירת כטייס קרב והיה אלוף ההפלות ("אייס") הראשון של חיל האוויר הישראלי.
21 באוגוסט – יעקב נמרודי – איש מודיעין, אלוף-משנה ואיש עסקים ישראלי.
24 באוגוסט – רונן שוויג – כדורגלן ישראלי.
25 באוגוסט – יואל הופמן – סופר, משורר עברי ישראלי, חוקר ומתרגם תרבות ושירה יפנית.
5 בספטמבר – שבתי שביט – איש ביטחון ישראלי, ראש "המוסד" בשנים 1989–1996, ולאחר מכן מנכ"ל קופת חולים מכבי ודירקטור.
10 בספטמבר – ריקי מנור – זמרת ופזמונאית ישראלית אשר התמחתה בתחום הג'אז והבלוז.
11 בספטמבר – דדי גראוכר – זמר חסידי ואיש עסקים ישראלי.
24 בספטמבר – צבי הקר – אדריכל ישראלי.
1 באוקטובר – אבי אתגר – שדרן רדיו ומנחה טלוויזיה ישראלי.
7 באוקטובר – ליאור אסולין – כדורגלן ישראלי, ששיחק בעמדת החלוץ.
7 באוקטובר – ג'יאר דוידוב – קצין משטרה ישראלי בדרגת סגן ניצב, ומפקד תחנת המשטרה ברהט במשטרת ישראל.
7 באוקטובר – אסף חממי – מפקד חטיבת קטיף, נהרג בקרב נירים וגופתו נחטפה לעזה.
7 באוקטובר – אופיר ליבשטיין – ראש המועצה האזורית שער הנגב.
7 באוקטובר – רועי עידן – צלם עיתונות שעבד באתר החדשות ynet ובקבוצת ידיעות אחרונות.
7 באוקטובר – יזהר פלד – קצין משטרה ישראלי בדימוס בדרגת תת-ניצב.
7 באוקטובר – רועי לוי – קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, ששירת כמפקד היחידה הרב-ממדית, מפקד המרכז לאימונים באש במל"י, מפקד עוצבת ברעם, מפקד יחידת אגוז, מפקד גדוד הדס ומפקד גדס"ר גולני.
7 באוקטובר – יהונתן שטיינברג – קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, ששימש כמפקד חטיבת הנח"ל.
25 באוקטובר – עמוס אריכא – מחזאי, צייר, סופר שחקן ושוטר ישראלי.
26 באוקטובר – הרב ברוך מרדכי אזרחי – ראש ישיבת עטרת ישראל, חבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה, חבר נשיאות ועד הישיבות ומפעל הש"ס.
27 באוקטובר – הנרי אוחיון – רוכב אופניים ישראלי, 6 פעמים אלוף ישראל במרוץ אופני כביש.
29 באוקטובר – יוסף צברי – אתלט ישראלי.
היה אלוף ישראל ושיאן ישראל בריצות למרחקים ארוכים.
31 באוקטובר – אריה לבנון – מוזיקאי, מנצח, מלחין, מעבד ומנהל מוזיקלי ישראלי.
30 בנובמבר – שלמה אבינרי – חוקר בתחום מדע המדינה.
1 בדצמבר – אמירה הס – משוררת, ציירת ושחקנית ישראלית.
6 בדצמבר – עמוס אטינגר – משורר, פזמונאי, תסריטאי, מראיין ומגיש רדיו וטלוויזיה ישראלי.
12 בדצמבר – יצחק בן בשט – קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה.
כיהן כמפקד חפ"ק מח"ט גולני במלחמת חרבות ברזל.
2024 בישראל (ה'תשפ"ד – ה'תשפ"ה) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 76 שנים להקמתה.
במהלך השנה הגיעה מלחמת חרבות ברזל לשיאה העקוב מדם.
1 בינואר – בג"ץ מקבל את העתירה נגד התיקון לחוק יסוד: השפיטה המבטל את עילת הסבירות.
בכך בג"ץ פוסל לראשונה תיקון לחוק יסוד.
27 בפברואר – הבחירות לרשויות המקומיות.
10 במרץ – הסיבוב השני בבחירות לרשויות המקומיות.
25 במרץ – פרישת הימין הממלכתי מממשלת ישראל השלושים ושבע.
28 במרץ – הבחירות המקדימות ביש עתיד.
28 במרץ – גיוס בני ישיבות: בג"ץ הוציא צו ביניים, המחייב את המדינה להפסיק העברת כספים לישיבות, עבור תלמידים שחייבים להתגייס, אך אינם עושים זאת, לאחר שפג תוקף החלטת הממשלה הפוטרת אותם מגיוס, ובהיעדר חוק גיוס תקף.
1 באפריל – אושר בכנסת חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה, שיאפשר את הגבלת פעילות ערוץ אל ג'זירה בישראל.
בהתאם לחוק זה, ב-5 במאי אישרה ממשלת ישראל פה אחד את הסגירה של ערוץ אל-ג'זירה בישראל.
סוף אפריל – מספר תושבי ירושלים חצה את המיליון.
לפי אומדן ארעי של הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה לסוף אפריל 2024, מספר תושבי העיר הוא 1,000,777 ועוד 12,130 מפוני מלחמת חרבות ברזל שנקלטו בה.
2 במאי – טורקיה מפסיקה את כל הסחר עם ישראל בתגובה למלחמת חרבות ברזל.
20 ביוני – הספינה העתיקה משדה הגז כריש: רשות העתיקות מודיעה על גילויה של ספינה טרופה בת 3,300 שנה בקרקעית הים התיכון בעומק של כ-1.8 ק"מ, ובמרחק של כ-90 קילומטרים מחופי ישראל.
זוהי הספינה הקדומה ביותר בעולם שהתגלתה בעומק זה.
הספינה התגלתה בשנה שעברה על ידי במסגרת סקירה סביבתית של חברת אנרג'יאן סטאר לשם גילוי והפקת גז בים העמוק.
25 ביוני – גיוס בני ישיבות: בית המשפט העליון בישראל פסק שאין מסגרת חוקית המאפשרת להבחין בין תלמידי ישיבות לשאר תושבי ישראל המחויבים בגיוס, ולכן לממשלת ישראל אין סמכות חוקית למנוע את גיוסם לצה"ל, ובהתאם לכך חובה לפעול לגייסם.
פסק הדין גם אוסר על העברת כספי תמיכה לישיבות וכולל אברכים עבור תלמידים שלא קיבלו פטור או דחיית שירות.
19 בנובמבר – הבחירות לרשויות המקומיות ברשויות המקומיות שפונו בתחילת המלחמה בדרום ישראל בעקבות טבח שבעה באוקטובר.
31 בדצמבר – הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה פרסמה כי אוכלוסיית מדינת ישראל הגיעה ללמעלה מ-10 מיליון ישראלים.
2 בינואר – חוסל סאלח אל-עארורי, סגן ראש הלשכה המדינית של חמאס, בתקיפת מל"ט ישראלי בביירות.
6 בינואר – צה"ל משלים את כיבוש העיר עזה במהלך התמרון הקרקעי ברצעות עזה במסגרת מלחמת חרבות ברזל.
22 בינואר – אירע אסון אל-מע'אזי ברצועת עזה בו נהרגו 21 חיילי צה"ל ונפצעו 31 חיילים מפגיעת טיל נ"ט ורקטת RPG.
12 בפברואר – מבצע יד זהב: לוחמי צה"ל, שב"כ וימ"מ חילצו שני בני ערובה שנחטפו לרפיח במתקפת הפתע של 7 באוקטובר.
המבצע כלל חילופי אש ותקיפות חיל האוויר.
שני החטופים חולצו בריאים ושלמים.
19 במרץ – צה"ל מודיע שהמנהיג הבכיר של ארגון החמאס מרואן עיסא חוסל בשבוע הקודם בתקיפה אווירית ישראלית שבוצעה נגד מנהרות ברצועת עזה.
מרואן עיסא היה האדם הבכיר ביותר בארגון החמאס שחוסל במלחמה עד כה.
1 באפריל – צה"ל הודיע על סיום מבצע ניתוח מקומי שנערך בבית החולים שיפא במסגרת מלחמת חרבות ברזל, ובו נהרגו מעל 200 מחבלים פלסטינים ונעצרו למעלה מ-500 מחבלים.
כמו כן, במבצע נתפסו אמצעי לחימה רבים וחומר מודיעיני רב, שנותח על ידי אמ"ן, יחידה 504 ושירות הביטחון הכללי.
7 במאי – בקרב רפיח השיג צה"ל שליטה מבצעית מלאה על כל ציר פילדלפי וכבש אותו מחדש.
נכון ל-29 במאי בציר נמצאו כ-20 מנהרות, חלקן מנהרות הברחה, ו-82 פירי מנהרות תת-קרקעיים לאורך הציר.
17 במאי – כוחות צה"ל מצליחים לחלץ מרפיח את גופותיהם של שלושה ישראלים שנרצחו על ידי מחבלים פלסטינים במתקפת הפתע של 7 באוקטובר ונלקחו לעזה, כולל את גופתה של שני לוק.
18 במאי – כוחות צה"ל מצליחים לחלץ את גופתו של רון בנימין שנרצח על ידי מחבלים פלסטינים במתקפת הפתע של 7 באוקטובר ונלקח לעזה.
24 במאי – כוחות צה"ל מצליחים לחלץ את גופותיהם של שלושה ישראלים שנרצחו על ידי מחבלים פלסטינים במתקפת הפתע של 7 באוקטובר ונלקחו לעזה.
8 ביוני – מבצע ארנון: ארבעה חטופים שהוחזקו בידי החמאס, נועה ארגמני, אלמוג מאיר, אנדריי קוזלוב ושלומי זיו, חולצו במבצע צבאי של מאות לוחמי צה"ל, שב"כ וימ"מ בשני מוקדים במחנה הפליטים נוסייראת שברצועת עזה, והועברו לבדיקות ולטיפול רפואי בבית החולים תל השומר, כשמצבם הרפואי תקין.
13 ביולי – ההתנקשות במוחמד דף: כלי טיס של חיל האוויר הישראלי תקפו בהכוונת אמ"ן ושב"כ מבנה של ארגון החמאס במרחב אל-מוואסי ברצועת עזה במטרה לחסל את בכיר החמאס מוחמד דף ומפקד חטיבת ח'אן יונס ראפע סלאמה.
ב-14 ביולי 2024 אישרו רשמית צה"ל ושב"כ כי ראפע סלאמה חוסל.
19 ביולי – בית הדין הבינלאומי לצדק קבע שסיפוח הקרקע ובניית ההתנחלויות של ישראל במזרח ירושלים וביהודה ושומרון אינם חוקיים, ודרש שישראל תפסיק לעשות זאת בהקדם האפשרי, ושהכיבוש הישראלי ביהודה ושומרון הוא אפרטהייד.
31 ביולי – ההתנקשות באסמאעיל הנייה: אסמאעיל הנייה, ראש הלשכה המדינית של חמאס, חוסל בדירתו בטהראן יחד עם שומר ראשו, לאחר שהשתתף בהשבעתו של נשיא איראן הנכנס, מסעוד פזשכיאן.
31 באוגוסט – רצח ששת החטופים: צה"ל איתר במנהרה ברצועת עזה והשיב לישראל גופות של שישה ישראלים שנחטפו במתקפת הפתע על ישראל ונרצחו בימים שלפני מציאתם.
1 בספטמבר – פיגוע הירי במחסום תרקומיא: בפיגוע ירי בכביש 35 ליד מעבר תרקומיא נרצחו שני שוטרים ושוטרת ממחוז יהודה ושומרון.
8 בספטמבר – הפיגוע במעבר אלנבי: 3 ישראלים נרצחו בפיגוע ירי במעבר אלנבי, המחבל הירדני חוסל.
11 בספטמבר – פיגוע הדריסה בצומת גבעת אסף: חייל נרצח בפיגוע דריסה בצומת גבעת אסף שבבנימין, המחבל נוטרל.
1 באוקטובר – פיגוע הירי ביפו: פיגוע ירי בשדרות ירושלים וברחוב עזה שביפו.
7 אזרחים נרצחו ועוד 15 נפצעו, שני המחבלים חוסלו.
16 באוקטובר – הריגת יחיא סינוואר: מנהיג חמאס יחיא סינוואר נהרג בהיתקלות עם כוח של חטיבת ביסלמ"ח ברפיח.
8 בינואר – צה"ל ביצע שני סיכולים ממוקדים, בהם נהרגו בדרום לבנון ויסאם א-טוויל, מפקד כוח רדואן של חזבאללה, ובסוריה חסן עכאשה, ראש המערך הרקטי של החמאס במדינה.
9 בינואר – חזבאללה מבצע מתקפת מזל"טים על מפקדת פיקוד הצפון שבצפת כנקמה על החיסול של המפקד הבכיר בחזבאללה עלי חוסיין ברג'י שהיה אחראי לעשרות התקפות מל"טים בצפון ישראל בחודשים האחרונים.
14 בינואר – אם ובנה אזרחים ישראלים נהרגו מפגיעת טיל נגד טנקים ששיגר ארגון הטרור חזבאללה, וחדר לביתם במושב יובל באצבע הגליל סמוך לגבול ישראל–לבנון.
14 בפברואר – מספר רקטות שנורו מלבנון פוגעות במיקומים שונים בצפת ובמפקדת פיקוד הצפון של צה"ל.
1 באפריל – ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי: תקיפה אווירית ישראלית על מבנה הקונסוליה האיראנית בדמשק, הממוקמת צמוד לשגרירות האיראנית בסוריה, גורמת למותם של שמונה מחברי משמרות המהפכה האסלאמית, כולל הבריגדיר גנרל האיראני מוחמד רזא זאהדי.
13 באפריל – המתקפה האיראנית על ישראל: בתגובה על ההתנקשות במוחמד רזא זאהדי מבוצעת תקיפה אווירית נרחבת על ידי איראן משטחה, וכמו גם על ידי מיליציות איראניות משטחי מדינות נוספות, נגד ישראל.
במסגרתו התקיפה נורו לעבר ישראל בין 110 ל-130 טילים בליסטיים, כ-185 כטב"מים ו-36 טילי שיוט.
במבצע הגנה נרחב יירטו כוחות ההגנה של צה"ל והקואליציה הצבאית בהובלת ארצות הברית, 99% מהאיומים.
19 באפריל – התקיפה הישראלית באיראן.
12 ביוני – שלושה מחבלי חזבאללה והמפקד הבכיר טאלב עבדאללה נהרגו בתקיפה אווירית ישראלית בדרום לבנון.
חזבאללה בתגובה שיגר מעל ל-250 רקטות לעבר צפון ישראל.
19 ביולי – מתקפת הכטב"ם על תל אביב: כלי טיס בלתי מאויש התפוצץ בסמוך לסניף תל אביב של שגרירות ארצות הברית.
כתוצאה מהפיצוץ נהרג גבר כבן חמישים ונפצעו ארבעה.
החות'ים נטלו אחריות על התקיפה.
20 ביולי – מבצע יד ארוכה: בתגובה לפיגוע הכטב"ם בתל אביב ומעורבות החות'ים במלחמת חרבות ברזל, תקף חיל האוויר הישראלי מטרות של החות'ים בעיר הנמל אל-חודיידה שבתימן.
27 ביולי – פגיעת הרקטה במג'דל שמס: 12 קטינים נרצחו ו-30 נפצעו מפגיעה ישירה במגרש כדורגל במג'דל שמס של רקטה איראנית מדגם פלק 1 ששיגר ארגון הטרור חזבאללה מדרום לבנון.
30 ביולי – ההתנקשות בפואד שכר: חיל האוויר הישראלי הרג את פואד שכר, בכיר בארגון הטרור חזבאללה, בתגובה להריגת 12 קטינים מפגיעת הרקטה במג'דל שמס, ששיגר ארגון הטרור חזבאללה מדרום לבנון.
25 באוגוסט – מבצע זה הרגע: במהלך החזית הצפונית במלחמת חרבות ברזל פתח חיל האוויר במתקפת מנע להשמדת אלפי משגרי רקטות של חזבאללה, שנערכו לשגר רקטות וטילים לעבר ישראל, לרבות גוש דן, ב-5:00 לפנות בוקר.
17–18 בספטמבר – התפוצצות זימוניות חזבאללה: לפחות 34 נהרגו וכ-4,000 נפצעו מסדרת התפוצצויות של מכשירי הזימונית ומכשירי הקשר של אנשי חזבאללה בלבנון ובסוריה.
20 בספטמבר – ההתנקשות באבראהים עקיל: בתקיפה של חיל האוויר הישראלי ברובע הדאחייה בביירות, נהרג אבראהים עקיל, ששימש כראש אגף המבצעים בכוחות החמושים של חזבאללה, ועימו נהרגו 15 מפקדים בכוח רדואן.
19 בספטמבר – החל מבצע חיצי הצפון – בחזית הצפונית החל חיל האוויר הישראלי בסדרת תקיפות אוויריות עצימות של מטרות טרור ברחבי לבנון ובעיקר בדרום לבנון ואל-בקאע, בהם הוסתרו טילים כבדים, טילי שיוט, כלי טיס בלתי מאוישים ורקטות ארטילריות מוכנות לשיגור.
בגל התקיפות הושמדו מעל ל-800 מטרות ואלפי רקטות ונהרגו מעל ל-270 מחבלי חזבאללה ואזרחים.
27 בספטמבר – ההתנקשות בחסן נסראללה במבצע סדר חדש: בתקיפה של חיל האוויר הישראלי במפקדת חזבאללה ברובע הדאחייה שבביירות נהרג המזכיר הכללי של חזבאללה חסן נסראללה, ועימו נהרגו מפקדים בכירים נוספים בחזבאללה.
1 באוקטובר – במתקפה האיראנית על ישראל שיגרה איראן כ-180 טילים בליסטיים לעבר ישראל, ומרביתם יורטו.
במתקפה נהרג פלסטיני בנועימה שבנפת יריחו ובישראל שני אזרחים נפצעו קל.
19 באוקטובר – בשעות הבוקר ארגון חזבאללה שיגר כטב"מ מלבנון לעבר ביתו של נתניהו בקיסריה במטרה להתנקש בחייו.
הכטב"מ פגע והתפוצץ בביתו של נתניהו וגרם לנזק, אך ראש הממשלה ורעייתו לא שהו בבית בעת הפגיעה.
26 באוקטובר – מבצע ימי תשובה: בתגובה למתקפה האיראנית על ישראל, ביצע חיל האוויר הישראלי תקיפה נרחבת באיראן, במסגרתה הותקפו מערכות הגנה אווירית, מתקני מכ"ם וסוללות טילי קרקע-אוויר, מפעלים לייצור טילים בליסטיים ואתרים של משמרות המהפכה האסלאמית.
8 בדצמבר – כחלק מהתגובה הישראלית לנפילת משטר אסד בסוריה השתלטו כוחות צה"ל על אזור החיץ המפריד בין ישראל לבין סוריה ברמת הגולן, כולל על החלק הסורי של פסגת החרמון.
26 בדצמבר – מבצע צלילי הכרם: מבצע צבאי של חיל האוויר הישראלי, בהכוונת אגף המודיעין, אשר במסגרתו הותקפו תשתיות החות'ים בתימן.
המבצע בוצע בתגובה לירי המתמשך של טילים בליסטיים וכטב"מים אותם שיגרו החות'ים לעבר ישראל.
זו הייתה המתקפה הישראלית הרביעית בתימן מפרוץ מלחמת חרבות ברזל, והייתה המתקפה הנרחבת מכולן.
מטרת המתקפה הייתה להסב נזק משמעותי למשטר החות'ים באופן אשר יערער את יציבותו, ויעודד את כוחות האופוזיציה בתימן לפעול נגדו.
1 בינואר – יהודה נאות, איש צבא ישראלי, מפקד באצ"ל וקצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה.
2 בינואר – צבי זמיר, בכיר במערכת הביטחון הישראלית ואיש עסקים ישראלי.
3 בינואר – מולי שפירא, איש רדיו ישראלי, ראש מחלקת התרבות בגלי צה"ל.
5 בינואר – מוריס בן-שושן, פעיל חברתי ופוליטיקאי ישראלי.
6 בינואר – עמנואל לוטם, מתרגם ישראלי.
אחד המתרגמים הפוריים ביותר לעברית בתחום המדע הפופולרי.
7 בינואר – שבתאי אונגורו, היסטוריון של המתמטיקה והמדעים ופרופסור באוניברסיטת תל אביב.
7 בינואר – דן בירון, במאי, עיתונאי, מוזיקאי, איש בידור, רדיו וטלוויזיה ישראלי.
7 בינואר – אברהם תירוש, עיתונאי ישראלי.
9 בינואר – גיא וסרדם, ג'ודוקא ודוגמן ישראלי.
9 בינואר – אמנון אהרונסקינד, כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ במכבי תל אביב.
11 בינואר – שמעון כהן, איש ציבור ישראלי שכיהן כראש מועצת חוף אשקלון במשך כ-17 שנים (נולד ב-1939)
13 בינואר – רן פוליאקין, איש עסקים ויזם ישראלי בתחום הטכנולוגיה.
14 בינואר – אילנה אלקד-להמן, חוקרת ספרות ישראלית, (נולדה ב-1950)
15 בינואר – דרור קשטן, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי.
15 בינואר – ניהאד דביט, פסל ישראלי.
16 בינואר – חולדה גורביץ, פעילה חברתית ישראלית.
16 בינואר – יצחק הל-אור, אגרונום, ששימש כראש המחלקה לגננות-נוי במשרד החקלאות.
17 בינואר – משה ספקטור, תת-אלוף (במילואים) בצה"ל והמנכ"ל הראשון בעיריית פתח תקווה.
18 בינואר – אמנון רובינשטיין, משפטן, פובליציסט, סופר, ופוליטיקאי ישראלי.
19 בינואר – שמעון גרינהויז, ניצול שואה ששימש כמנהל בית הספר עמל ב' בפתח תקווה.
19 בינואר – יוסי לוין, מוביל ענף הדאייה בישראל.
פעיל מרכזי בהקמה מחדש של ענף הדאייה.
22 בינואר – ליאור ליובין, כדורסלן ומאמן כדורסל ישראלי.
25 בינואר – בת-שבע דגן, סופרת ילדים ומשוררת ישראלית שכתבה בעיקר על נושא השואה.
31 בינואר – דב דביר, מהנדס חשמל ואלקטרוניקה, שכיהן כנשיא האקדמית גליל מערבי.
2 בפברואר – הרב ברוך ויסבקר, ראש ישיבת בית מתתיהו בבני ברק וחבר מועצת גדולי התורה.
2 בפברואר – רבי אלתר, מוזיקאי, כוכב ילדים ומלמד חרדי ישראלי.
4 בפברואר – נסים קיוויתי, עיתונאי, קריין ומנחה טלוויזיה ישראלי.
17 בפברואר – אהרון אלמוג, שחקן ובמאי תיאטרון ישראלי.
24 בפברואר – צ'רלי ביטון, פעיל חברתי ישראלי, ממייסדי הפנתרים השחורים, וחבר הכנסת מטעם חד"ש.
24 בפברואר – עוזי פלד, איש תקשורת ישראלי.
28 בפברואר – אברהם בייגה שוחט, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1936)
28 בפברואר – בצלאל גבר, ראש מועצת עומר הראשון (נולד ב-1921)
2 במרץ – רמי דותן, קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, קצין תחזוקה ראשי ויו"ר האגודה למען החייל (נולד ב-1935)
4 במרץ – אמנון ויינשטיין, בונה כינורות ישראלי (נולד ב-1939)
4 במרץ – רפאל סוויסה, איש ציבור ישראלי, נציב בתי הסוהר, ראש מועצת מזכרת בתיה וחבר הכנסת (נולד ב-1935)
7 במרץ – נילי טל, במאית ומפיקה ישראלית של סרטי תעודה (נולדה ב-1944)
9 במרץ – יונתן זק, פסנתרן ומורה ישראלי, חבר בשלישיית יובל ופרופסור בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1932)
9 במרץ – יעקב רוזן, נדבן, ניצול שואה וקבלן ישראלי (נולד ב-1928)
12 במרץ – תמר פלג שריק, עורכת דין ופעילה ישראלית למען זכויות פלסטינים (נולדה ב-1926)
14 במרץ – אליעזר פישמן, איש עסקים ישראלי (נולד ב-1943)
14 במרץ – יהושע זק, פיזיקאי ישראלי, פרופסור במחלקה לפיזיקה של הטכניון (נולד ב-1929)
15 במרץ – סלים ג'ובראן, שופט בית המשפט העליון (נולד ב-1947)
16 במרץ – אלקס הרטמן, עורך דין ישראלי, שותף בכיר במשרד ש.
25 במרץ – דוד חלפון, פזמונאי ומשורר ישראלי (נולד ב-1951)
27 במרץ – אברהם גרוסמן, פרופסור בחוג להיסטוריה של עם ישראל באוניברסיטה העברית בירושלים, חבר האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים וזוכה פרס ישראל לחקר ההיסטוריה היהודית (נולד ב-1936)
27 במרץ – דניאל כהנמן, פסיכולוג קוגניטיבי ישראלי־אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה (נולד ב-1934)
27 במרץ – שרה יפת, חוקרת מקרא ישראלית, פרופסור בחוג למקרא באוניברסיטה העברית בירושלים וכלת פרס ישראל לחקר המקרא (נולדה ב-1934)
1 באפריל – אליהו ציון סופר, ראש ישיבת רכסים (קול אליהו), דיין ומקובל (נולד ב-1952)
1 באפריל – דרור פולק, טניסאי שולחן, שבע פעמים אלוף ישראל (נולד ב-1959)
1 באפריל – סמי מיכאל, סופר ונשיא האגודה לזכויות האזרח בישראל (נולד ב-1926)
3 באפריל – קמיל פוקס, סטטיסטיקאי ישראלי (נולד ב-1945)
8 באפריל – אברהם גרינזייד, יושב ראש ארגון ותיקי הַוֵּטֵרָנִים בישראל, חבר מועצת העיר רחובות (נולד ב-1926)
9 באפריל – עדנה סולודר, חברת הכנסת מטעם המערך (נולדה ב-1930)
10 באפריל – תרצה הודס, רקדנית ישראלית ומחנכת בתחום ריקודי עם (נולדה ב-1922)
15 באפריל – נעמי פולני, זמרת, רקדנית, שחקנית, מפיקה מוזיקלית, כוריאוגרפית ובמאית ישראלית (נולדה ב-1927)
16 באפריל – ג'קי אלקיים, זמר ומוזיקאי, יוצר ומלחין ישראלי (נולד ב-1953)
16 באפריל – דן מלר, מנתח פלסטי, פסל ופעיל חברתי לקידום חילוניות ואתאיזם (נולד ב-1933)
17 באפריל – גדעון סאמט, עיתונאי ישראלי, בעל טור והעורך האחראי של "הארץ" (נולד ב-1940)
19 באפריל – שלום אביטן, כדורגלן ישראלי (נולד ב-1951)
20 באפריל – אורי אברמסון, יוצר ישראלי, מתכנן ומעצב מוזיאונים ופרויקטים מיוחדים (נולד ב-1940)
20 באפריל – עדה פגיס, סופרת ומתרגמת ישראלית (נולדה ב-1932)
21 באפריל – חיים לוין, כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת השוער (נולד ב-1937)
24 באפריל – בנימין אנגלמן, פרופסור לפיזיקה תאורטית בתחום פיזיקה של מצב מוצק, חבר סגל הטכניון וחוקר במרכז למחקר גרעיני שורק (נולד ב-1930)
8 במאי – ויקטור חלואני, פסל ישראלי (נולד ב-1930)
10 במאי – בן-ציון רבינוביץ, האדמו"ר מביאלא ומחבר סדרת הספרים "מבשר טוב" (נולד ב-1935)
14 במאי – עמליה רוזן, עורכת מוזיקלית ומלחינה ישראלית (נולדה ב-1928)
15 במאי – בנימין נבון, דיפלומט ישראלי (נולד ב-1933)
18 במאי – יעל דיין, חברת כנסת מטעם העבודה וסגנית ראש עיריית תל אביב-יפו (נולדה ב-1939)
23 במאי – חנניה גיבשטיין, איש עסקים ישראלי וראש עיריית ראשון לציון ה-7 (נולד ב-1933)
25 במאי – ארוין לביא, תת-אלוף בצה"ל, מפקד חטיבת גולני במבצע שלום הגליל (נולד ב-1947)
28 במאי – אורה נגבי, ארכאולוגית ישראלית (נולדה ב-1929)
28 במאי – בינה אופק, סופרת, עורכת ומתרגמת ישראלית (נולדה ב-1934)
29 במאי – דן תורן, זמר רוק ושחקן קולנוע ישראלי (נולד ב-1960)
29 במאי – נעמי לויצקי, עיתונאית ומחברת ספרי עיון ישראלית (נולדה ב-1947)
1 ביוני – עוזי גלר, שחמטאי ישראלי בדרגת אמן בכיר (נולד ב-1931)
2 ביוני – דוד לוי, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל, חתן פרס ישראל על מפעל חיים (נולד ב-1937)
2 ביוני – עוזי גלר, שחמטאי ישראלי (נולד ב-1931)
4 ביוני – מתילדה כהן-סראנו, סופרת, חוקרת ומשוררת ישראלית (נולדה ב-1939)
5 ביוני – ברוך טרקטין, מהנדס והיסטוריון ישראלי (נולד ב-1928)
6 ביוני – אתי אלבוים, עיתונאית, עורכת וסופרת ישראלית (נולדה ב-1963)
7 ביוני – דליה יאירי, עיתונאית ואשת תקשורת, סופרת ומשוררת ישראלית (נולדה ב-1936)
11 ביוני – עמוס נור, גאופיזיקאי ישראלי אמריקאי (נולד ב-1938
2 ביולי – משה חן, סופר, עורך ועיתונאי (נולד ב-1931)
3 ביולי – משולם עמית, ניצב במשטרת ישראל (נולד ב-1935)
8 ביולי – ליהי חנוך, משוררת ויוצרת קולנוע ישראלית (נולדה ב-1949)
9 ביולי – יהודה דרעי, רבה הראשי של באר שבע וחבר מועצת הרבנות הראשית לישראל (נולד ב-1957)
19 ביולי – אליהו ריפס, מתמטיקאי ישראלי (נולד ב-1948)
25 ביולי – צבי שיפרין, פרופסור ללימודי מזרח אסיה ולסוציולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1922)
9 באוגוסט – לי ספטנר, פיזיקאי ישראלי-אמריקאי (נולד ב-1927)
1 בספטמבר – נפתלי הרשטיק, חזן, מלחין ומנצח, החזן הראשי בבית הכנסת הגדול בירושלים והמנהל האמנותי של מכון תל אביב לחזנות (נולד ב-1947)
7 בספטמבר – דורון בר אדון, צייר ופסל ישראלי (נולד ב-1940)
16 בספטמבר – הרב שמואל רבר - ראש ישיבת אוצר התורה
17 בספטמבר – יוסף צ'חנובר, כלכלן ומנהל ישראלי (נולד ב-1933)
27 באוקטובר – יעקב טרנר, טייס קרב בחיל האוויר, ראש עיריית באר שבע השביעי, ומפכ"ל משטרת ישראל בשנים 1990–1993 (נולד ב-1935)
2 בנובמבר – יעקב כהן, שחקן, קומיקאי, סטנדאפיסט, מדבב ומנחה טלוויזיה ישראלי (נולד ב-1958)
6 בנובמבר – יגאל שילון, איש טלוויזיה וקולנוע ישראלי (נולד ב-1946)
8 בנובמבר – מיכאל איתן, פוליטיקאי ואיש ציבור ישראלי (נולד ב-1944)
12 בדצמבר – קורין אלאל, זמרת-יוצרת, מלחינה, מעבדת ומפיקה מוזיקלית, גיטריסטית ופזמונאית ישראלית (נולדה ב-1955)
2023 ברוסיה היא השנה בה הפדרציה הרוסית ציינה 33 שנים להקמתה.
1 בינואר – הקמת הקרן לביטוח סוציאלי ופנסיוני.
21 בפברואר – בנאום מצב האומה פוטין הודיע כי רוסיה מקפיאה השתתפותה בהסכם למניעת ניסויים גרעיניים.
2 במרץ – מושל מחוז בריאנסק אלכסנדר בוגומז דיווח כי קבוצת לוחמים אוקראינים חצתה את הגבול וביצעה ירי על אזרחים.
ממשלת אוקראינה דחתה מעורבות בתקרית ובהמשך דווח כי לוחמים רוסים לאומנים מחיל המתנדבים הרוסי של צבא אוקראינה ביצעו את המתקפה.
אחד מהלוחמים סיפר כי קבוצה של 45 איש נכנסו לכפר ליובצ'אנה במחוז בריאנסק.
23 ביוני – הארגון הצבאי קבוצת וגנר, בראשות יבגני פריגוז'ין, פתחה במרד מזוין נגד הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית לאחר שהארגון האשים את הצבא הרוסי בהריגת כוחות של קבוצת וגנר.
בעקבות כך יחידות של קבוצת וגנר נסוגו מאוקראינה והשתלטו על העיר רוסטוב על דון ברוסיה.
24 ביוני – מרד קבוצת וגנר נעצר באופן פתאומי כתוצאה מעסקה שבוצעה בתיווך נשיא בלארוס אלכסנדר לוקשנקו.
17 ביולי – רוסיה הצהירה שהיא מסרבת לחדש את הסכם ייצוא החיטה האוקראיני בטענה שהמערב לא מקיים את חלקו בהסכם.
10 באוגוסט – שיגור לונה 25 על ידי רוסקוסמוס, משימת הירח הראשונה בתולדות הפדרציה הרוסית.
המשימה נכשלה לאחר שכמה ימים לאחר מכן הגשושית התרסקה על הירח.
23 באוגוסט – מטוסו הפרטי של יבגני פריגוז'ין התרסק ברוסיה וככל הידוע, פריגוז'ין עצמו היה בטיסה ומת בהתרסקות.
10 בספטמבר – התקיימו בחירות ביניים ל, וכמו גם הבחירות האזוריות ברוסיה, בהן הבחירות לראשות העיר מוסקבה ומושלי עשרות מחוזות במדינה, כמו מחוז מוסקבה, צ'וקוטקה, פרימוריה, מחוז נובוסיבירסק, מחוז סמרה, חבל קרסנויארסק ובתי מחוקקים מחוזיים רבים.
28 באוקטובר – המהומות האנטישמיות בצפון הקווקז - המון אלים הסתער על מסלולי האספלט בנמל התעופה אויטאש אשר בתחומי העיר מחצ'קלה שבדאגסטן כאשר הגיעה טיסה של חברת התעופה הרוסית רד ווינגס איירליינס מתל אביב.
המפגינים קראו סיסמאות אנטישמיות וניסו לעלות על המטוס אך לא הצליחו.
הרשויות נמל התעופה, סגרו את נמל התעופה והפנו טיסות לערים סמוכות.
אירוע זה התרחש על רקע תסיסה אנטי-יהודית וכנגד מדינת ישראל, בצפון הקווקז.
השלטונות הרוסיים בדאגסטן האשימו את ערוץ הטלגרם "אוטרו דגסטנה", שהוקם על ידי איליה פונומריוב, בארגון ההמון לערעור היציבות של דאגסטן על ידי ערבוב שנאה בין-אתנית ובין-דתית.
2 בנובמבר – נשיא רוסיה ולדימיר פוטין חותם על חוק המבטל באופן רשמי את האשרור הרוסי של האמנה למניעת ניסויים גרעיניים.
לטענת גורמיים רוסיים רשמיים רוסיה לא תחדש את הניסויים בנשק גרעיני אלא אם כן ארצות הברית תעשה זאת.
30 בנובמבר – בית המשפט העליון של רוסיה קבע ש"תנועת הלהט"ב הבינלאומית" היא קיצונית, והוציאה אותה מחוץ לחוק ברוסיה.
6 בדצמבר – גופתו של הפוליטיקאי האוקראיני איליה קיבה, אשר ערק לרוסיה במרץ 2022, נמצאה בכפר סופונבו שבמחוז מוסקבה.
לפי כלי התקשורת ברוסיה קיבה נהרג מירי בראשו..
7 בדצמבר – אדם אחד נהרג וחמישה נפצעו בפיגוע ירי בבית ספר בבריאנסק.
העיר יקטרינבורג תציין 300 שנים להקמתה.
3 בינואר – רוסלאן חסבולטוב, פוליטיקאי וכלכלן רוסי ממוצא צ'צ'ני (נולד ב-1942)
7 בינואר – יורי מאנין, מתמטיקאי רוסי (נולד ב-1937)
14 בינואר – אינה צ'וריקובה, שחקנית תיאטרון וקולנוע סובייטית ורוסייה (נולדה ב-1943)
8 בפברואר – ולדימיר מורוזוב, קיאקיסט סובייטי.
3 פעמים ברציפות אלוף אולימפי (נולד ב-1940)
14 במרץ – נוחים רשקובסקי, שחמטאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1946)
25 באפריל – ורה קרפקינה, אתלטית סובייטית-יהודייה (נולדה ב-1933)
2 במאי – ולנטין יודשקין, מעצב אופנה רוסי.
חבר באקדמיה הרוסית לאמנויות (נולד ב-1963)
10 באוגוסט – אלכסנדר ויקטורנקו, קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל כחבר צוות תחנת החלל סאליוט 7 ותחנת החלל מיר (נולד ב-1947)
23 באוגוסט – יבגני פריגוז'ין, אוליגרך רוסי.
בעל מספר עסקים, ומייסד כוח וגנר ומי שעמד בראשו.
23 באוגוסט – דמיטרי אוטקין, קצין צבא רוסי.
שירת כקצין כוחות מיוחדים ב-GRU, שם החזיק בדרגת לוטננט קולונל.
היה אחד ממייסדי קבוצת וגנר (נולד ב-1970)
16 באוקטובר – גנאדי גלדקוב, מוזיקאי סובייטי ורוסי (נולד ב-1935)
19 באוקטובר – אנפיסה רזצובה, ספורטאית סובייטית-רוסייה (נולדה ב-1964)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2023 ונוגעים לעולם הקולנוע.
להלן רשימת שוברי הקופות שיצאו ב-2023:
להלן רשימת שוברי הקופות הגדולים ביותר בישראל בשנת 2023:
תאריךאירועמארחמיקוםהערות10 בינוארטקס פרסי גלובוס הזהב ה-80איגוד העיתונאים הזרים בהוליוודבוורלי הילס, קליפורניה, ארצות הברית19 בפברוארפרס באפט"א לקולנוע ה-76האקדמיה הבריטית לאמנויות הקולנוע והטלוויזיהלונדון, בריטניה25 בפברוארטקס פרסי אנני ה-50איגוד סרטי האנימציה הבינלאומילוס אנג'לס, קליפורניה, ארצות הברית12 במרץטקס פרסי אוסקר ה-95האקדמיה האמריקאית לקולנועהוליווד, קליפורניה, ארצות הברית
הסרט הטוב ביותר – שבע ברכות
הבמאי הטוב ביותר – איילת מנחמי – (שבע ברכות)
השחקן הראשי הטוב ביותר – רועי ניק – (בית)
השחקנית הראשית הטובה ביותר – ריימונד אמסלם – (שבע ברכות)
שחקן המשנה הטוב ביותר – דרור קרן – (בית)
שחקנית המשנה הטובה ביותר – תיקי דיין – (שבע ברכות)
התסריט הטוב ביותר – אלינור סלע וריימונד אמסלם – (שבע ברכות)
העריכה הטוב ביותר – איילת מנחמי – (שבע ברכות)
הסרט הטוב ביותר – אופנהיימר
השחקן הטוב ביותר – קיליאן מרפי (אופנהיימר)
השחקנית הטובה ביותר – לילי גלדסטון (רוצחי פרח הירח)
הסרט הטוב ביותר – מסכנים שכאלה
השחקן הטוב ביותר – פול ג'יאמטי (נשארים לחג)
השחקנית הטובה ביותר – אמה סטון (מסכנים שכאלה)
הבמאי הטוב ביותר – כריסטופר נולאן (אופנהיימר)
התסריט הטוב ביותר – ז'וסטין טרייה וארתור הררי (אנטומיה של נפילה)
שחקן המשנה הטוב ביותר – רוברט דאוני ג'וניור (אופנהיימר)
שחקנית המשנה הטובה ביותר – דאווין ג'וי רנדולף (נשארים לחג)
סרט האנימציה הטוב ביותר – הילד והאנפה
הסרט הזר הטוב ביותר – אנטומיה של נפילה
הישג קולנועי וקופתי – ברבי
הבמאי הטוב יותר – כריסטופר נולאן (אופנהיימר)
הסרט הזר הטוב ביותר – אזור העניין ()
הסרט המונפש הטוב ביותר – הילד והאנפה
13 בינואר - נחיתת חירום
3 בפברואר - דפיקה בדלת
17 בפברואר - אנטמן והצרעה: קוונטומאניה
24 בפברואר - חומר דוב
31 במרץ - מבוכים ודרקונים: כבוד בין גנבים
5 באפריל - האחים סופר מריו - הסרט
21 באפריל - להעיר את השד
27 באפריל - דאבל דייט (רובוטים)
5 במאי - שומרי הגלקסיה: חלק 3
25 במאי - בת הים הקטנה
2 ביוני - ספיידרמן: ברחבי ממדי העכביש
9 ביוני - רובוטריקים: עליית החיות
23 ביוני - לא לוקחים קשה
7 ביולי - הרוע שבפנים: הדלת האדומה
27 ביולי - נגעת נרצחת
25 באוגוסט - גולדה (סרט)
8 בספטמבר - הנזירה 2
29 בספטמבר - המסור X
6 באוקטובר - מגרש השדים: המאמינים
27 באוקטובר - חמישה לילות אצל פרדי
17 בנובמבר - טרולים 3: הקול טוב
8 בדצמבר - הילד והאנפה
15 בדצמבר - מרד התרנגולים: עלייתם של הנאגטס
22 בדצמבר - סיפור הברווזים
16 בינואר – ג'ינה לולובריג'ידה, שחקנית איטלקייה
25 בינואר – סינדי ויליאמס, שחקנית אמריקאית
29 בינואר – אנני ורשינג, שחקנית אמריקאית
15 בפברואר – ראקל ולש, שחקנית קולנוע וסמל מין אמריקאית
9 במרץ – חיים טופול, שחקן ישראלי
9 במרץ – רוברט בלייק, שחקן אמריקאי
25 באפריל – הארי בלפונטה, שחקן אמריקאי
17 במאי – דבורה קידר, שחקנית ישראלית
21 במאי – ריי סטיבנסון, שחקן בריטי
3 ביוני – אסתר גרינברג, שחקנית ישראלית
12 ביוני – טריט ויליאמס, שחקן אמריקאי
22 ביולי – טלילה לוי בן-זכאי, תסריטאית ישראלית
2 באוגוסט – פנינה גרי, שחקנית ישראלית
4 באוגוסט – זבולון מושיאשווילי, שחקן ישראלי
7 באוגוסט – ויליאם פרידקין, במאי אמריקאי
26 באוגוסט – בוב ברקר, מנחה טלוויזיה אמריקאי
25 בספטמבר – דייוויד מקאלום, שחקן ומוזיקאי סקוטי
27 בספטמבר – מייקל גמבון, שחקן קולנוע ותיאטרון בריטי יליד אירלנד
8 באוקטובר – ברט יאנג, שחקן קולנוע, צייר ומחבר אמריקאי
14 באוקטובר – פייפר לורי, שחקנית קולנוע יהודייה-אמריקאית.
15 באוקטובר – סוזאן סאמרס, שחקנית, סופרת, זמרת ואשת עסקים אמריקאית.
24 באוקטובר – ריצ'רד ראונדטרי, שחקן קולנוע, טלוויזיה וגיבור האקשן השחור הראשון
28 באוקטובר – מת'יו פרי, שחקן וקומיקאי קנדי-אמריקאי
8 בדצמבר – ראיין אוניל, שחקן קולנוע אמריקאי
10 בדצמבר – עדנה מזי"א, תסריטאית ישראלית
11 בדצמבר – אנדרה בראואר, שחקן אמריקאי
15 בדצמבר – שמעון ישראלי, שחקן ותסריטאי ישראלי
30 בדצמבר - טום וילקינסון, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אנגלי
2025 בישראל (ה'תשפ"ה – ה'תשפ"ו) היא השנה בה מדינת ישראל ציינה 77 שנים להקמתה.
1 בינואר – שר הביטחון לשעבר יואב גלנט התפטר מהכנסת.
5 בינואר – 50 החיילים החרדים הראשונים גויסו לחטיבת החשמונאים של צה"ל, אשר היא החטיבה החרדית הראשונה בצה"ל שמטרתה לאפשר ללוחם החרדי לשרת במסגרת התואמת את אורחות חייו ומקפידה על שמירת זהותו.
21 בינואר – הרמטכ"ל הרצי הלוי ומפקד פיקוד הדרום ירון פינקלמן הודיעו על התפטרותם מצבא הגנה לישראל.
את הודעתו הלוי ליווה בנאום על המלחמה ועל חלקו בה.
18 בפברואר – הבחירות לרשויות המקומיות ברשויות המקומיות שפונו בתחילת מלחמת חרבות ברזל בצפון ישראל.
5 במרץ – האלוף אייל זמיר נכנס לתפקידו כרמטכ"ל ה-24 של צה"ל.
21 במרץ – ממשלת ישראל החליטה לפטר מתפקידו את רונן בר ראש השב"כ.
18 במאי – התקיים גמר האירווזיון 2025 ונציגת ישראל יובל רפאל סיימה במקום השני מתוך 26 מדינות המשתתפות.
13 ביוני – צה"ל בשיתוף עם המוסד פתח במבצע עם כלביא נגד איראן ונגד תוכנית הגרעין האיראנית כולל סיכולים ממוקדים.
6 בינואר – פיגוע הירי בפונדוק: 3 ישראלים נרצחו ו-8 נפצעו, בהם 1 באורח קשה, בפיגוע ירי לעבר אוטובוס שנסע בכביש 55, בין קדומים לאל-פונדוק.
17 בינואר – הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025): ממשלת ישראל מאשרת את הסכם הפסקת האש עם חמאס, שכולל שחרור חטופים ישראלים ואסירים ביטחוניים.
19 בינואר – הסכם חמאס–ישראל (2025): שוחררו אמילי דמארי ודורון שטיינברכר שנחטפו מכפר עזה ורומי גונן שנחטפה מפסטיבל הנובה.
25 בינואר – הסכם חמאס–ישראל (2025): שוחררו לירי אלבג, נעמה לוי, קרינה ארייב ודניאלה גלבוע, תצפיתניות שנחטפו במהלך קרב מוצב נחל עוז בטבח שבעה באוקטובר.
בתמורה שחררה ישראל 200 אסירים ביטחוניים, בהם 121 שנדונו למאסר עולם.
30 בינואר – הסכם חמאס–ישראל (2025): שוחררו התצפיתנית אגם ברגר שנחטפה ממוצב נחל עוז וארבל יהוד וגדי מוזס שנחטפו מניר עוז.
בנוסף, שוחררו חמישה אזרחים תאילנדים חטופים.
1 בפברואר – הסכם חמאס–ישראל (2025): שוחררו עופר קלדרון, ירדן ביבס וקית' סיגל שנחטפו במהלך טבח שבעה באוקטובר.
בתמורה שוחררו 183 אסירים ביטחוניים, בהם 18 שנידונו למאסר עולם.
4 בפברואר – ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו נפגש בבית הלבן עם נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ.
השניים קיימו מסיבת עיתונאים משותפת, בה הוכרז על תוכנית טראמפ לפינוי רצועת עזה.
8 בפברואר – הסכם חמאס–ישראל (2025): שוחררו אוהד בן עמי, אלי שרעבי ואור לוי שנחטפו במהלך טבח שבעה באוקטובר.
בתמורה שוחררו 183 אסירים ביטחוניים.
15 בפברואר – הסכם חמאס–ישראל (2025): שוחררו סשה טרופנוב, שגיא דקל-חן ויאיר הורן שנחטפו במהלך טבח שבעה באוקטובר.
בתמורה שחררה ישראל 369 אסירים ביטחוניים פלסטינים חלקם רוצחים שנדונו למאסר עולם.
20 בפברואר – הסכם חמאס–ישראל (2025): נמסרו לישראל גופותיהם של ארבעה (למראית עין) חטופים שנרצחו בשבי.
שלוש מהן זוהו כחטופים מניר עוז: עודד ליפשיץ שנרצח בשבי הג'יהאד האסלאמי, והאחים אריאל וכפיר ביבס שנרצחו בשבי ארגון "אדוני השממה", אולם הרביעית שנטען על ידי חמאס שהיא של שירי ביבס, לא נמצאה תואמת לה או לכל חטוף או חטופה אחרים, מה שמהווה הפרה של ההסכם.
לפני העברתן, קיים חמאס טקס בו הוצגו ארונות החטופים על במה לצד שלטים ומחבלים.
האו"ם והצלב האדום גינו את הטקס.
22 בפברואר – נמסרה לישראל גופתה של שירי ביבס.
בהמשך היום שוחררו עומר ונקרט, עומר שם טוב, אליה כהן וטל שוהם שנחטפו ב-7 באוקטובר, והישאם שעבאן א-סייד ואברה מנגיסטו (שלא נחטפו באוקטובר 2023, אלא שהו בשבי כעשור).
בתמורה לכך ישראל הייתה אמורה לשחרר 602 אסירים ביטחוניים פלסטינים, אך ישראל עיכבה צעד זה בטענה להפרות מצד חמאס.
26–27 בפברואר – נמסרו לישראל גופותיהם של איציק אלגרט ואוהד יהלומי שנחטפו מניר עוז, גופתו של צחי עידן שנחטף מנחל עוז, וגופתו של שלמה מנצור, שנחטף מכיסופים (מנצור היה החטוף המבוגר ביותר בעזה).
בתמורה לכך שחררה ישראל 40 אסירים ביטחוניים פלסטינים, ובנוסף שחררה את 602 האסירים הביטחוניים הפלסטינים ששחרורם עוכב.
14 במאי – פיגוע הירי בכביש 446: צאלה גז, תושבת ברוכין שבשומרון, נרצחה ליד בעלה כשהייתה בדרך לחדר הלידה.
לאחר כשבועיים נפטר מפצעיו תינוקה שיולד בניתוח חירום.
סיום השלב הראשון בתוכנית "אגן איילון 2025" להנגשה לציבור של תחנות רכבת ישראל והרכבת הקלה בתל אביב-יפו.
תאריך משוער לסיום העבודות על מיזם נתיבים מהירים בגוש דן.
עד 31 בדצמבר 2025, תיסגרנה רשתות דור 2 ודור 3 בכל חברות הסלולר בישראל ויתאפשר שימוש אך ורק במכשירים התומכים בדור 4 ומעלה.
6 בינואר – יצחק ביילי, מזרחן וחוקר בדואים (נולד ב-1936)
9 בינואר – שולמית שחר, פרופסור בחוג להיסטוריה כללית באוניברסיטת תל אביב (נולדה ב-1928)
10 בינואר – יעל אביב, מלהקת ושחקנית (נולדה ב-1945)
18 בינואר – זאב רווח, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון, קומיקאי, זמר, מפיק, תסריטאי, במאי קולנוע ותיאטרון וצייר ישראלי (נולד ב-1940)
22 בינואר – עודד ברכוז, פיזיקאי ישראלי, ששימש כראש אגף טכנולוגיה במשרד ראש הממשלה (נולד ב-1937)
9 בפברואר – אמל נסראלדין, חבר כנסת מטעם הליכוד (נולד ב-1928)
מיכאל, סאטיריקן, תסריטאי ופובליציסט ישראלי (נולד ב-1947)
26 בפברואר – רנן שור, במאי קולנוע, תסריטאי, מפיק, אוצר, עיתונאי, עורך, שחקן, מורה ופעיל קולנוע ישראלי (נולד ב-1952)
3 במרץ – דורי גולד, דיפלומט ושגריר ישראל באו"ם (נולד ב-1953)
21 במרץ – שמואל אגמון, מתמטיקאי ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב-1922)
26 במרץ – סטף ורטהיימר, תעשיין, פילנתרופ, איש עסקים ופוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1926)
5 באפריל – אביגדור יצחקי, איש ציבור וחבר כנסת מטעם קדימה (נולד ב-1949)
8 באפריל - סילבי קשת, עיתונאית ישראלית (נולדה ב-1930)
14 באפריל – ראומה ויצמן, אשת ציבור ישראלית ורעיית נשיא המדינה השביעי, עזר ויצמן (נולדה ב-1925)
14 באפריל – עליזה מגן, בכירה לשעבר במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (נולדה ב-1937)
19 באפריל – מאיר ניצן, ראש עיריית ראשון לציון לשעבר (נולד במאי 1931)
19 באפריל – מאיר מאזוז, רב ופוסק הלכה (נולד ב-1945)
20 במאי – גדי קינדה, כדורגלן ישראלי פעיל, נפטר לאחר מאבק בסרטן הכבד, נפטר בגיל 31 (נולד ב-23 במרץ 1994)
3 ביוני – ולרי פאנוב, רקדן בלט וכוריאוגרף ישראלי (נולד ב-1938)
19 ביולי – גיורא אבן אפשטיין, טייס קרב, אלוף העולם בהפלות סילוניות (נולד ב-1938)
28 ביולי – דוד טרטקובר, מעצב גרפי ואמן ישראלי (נולד ב-1944)
29 ביולי – אלון אבוטבול, שחקן קולנוע ישראלי (נולד ב-1965)
4 באוגוסט – עופר יעקובי, שחקן כדורסל ישראלי (נולד ב-1961)
28 באוגוסט – רמי הויברגר, שחקן ישראלי (נולד ב-1963)
28 באוגוסט – דן מרגלית, עיתונאי ישראלי (נולד ב-1938)
29 באוגוסט – רם כספי, עורך דין ישראלי (נולד ב-1939)
20 בספטמבר – אריה מוסקונה, שחקן ישראלי (נולד ב-1947)
25 בספטמבר – יחיאל אמסלם, גיטריסט ומוזיקאי ישראלי, לשעבר חבר להקת "בנזין" (נולד ב-1952)
26 בספטמבר – מוני אמריליו, מלחין ישראלי (נולד ב-1932)
2 באוקטובר – ארצי בן-יעקב, כדורגלן ישראלי (נולד ב-1946)
11 באוקטובר – אלברט כהן, שחקן ומדבב ישראלי (נולד ב-1932)
15 באוקטובר – אשר פדי, מוזיקאי ומתופף ישראלי (נולד ב-1970)
23 באוקטובר – עמוס ארבל, כתב, עורך, מגיש חדשות ומנחה טלוויזיה ישראלי (נולד ב-1945)
25 באוקטובר – עופר נחשון, שדר רדיו ישראלי (נולד ב-1966).
26 באוקטובר – יוני נמרי, זמר, מוזיקאי ומלחין ישראלי (נולד ב-1951)
27 באוקטובר – שרגא בר, כדורגלן ישראלי (נולד ב-1948)
30 באוקטובר – אדם גרינברג, צלם קולנוע ישראלי (נולד ב-1936)
9 בנובמבר – נורית יערי, חוקרת תיאטרון ישראלית (נולדה ב-1947)
10 בנובמבר – הרצל בודינגר, מפקד חיל האוויר לשעבר (נולד ב-1943)
21 בנובמבר – מרים פיירברג, ראשת עיריית נתניה מאז 1998 ועד למותה (נולדה ב-1951)
21 בנובמבר – אלי זעירא, ראש אמ"ן בשנים 1974-1972, היה אחראי על האגף במלחמת יום הכיפורים ואחראי על הכישלון הביטחוני שלפני המלחמה (נולד ב-1928)
30 בנובמבר – רם לוי, במאי קולנוע, פרופסור, מרצה לקולנוע וחתן פרס ישראל לשנת ה'תשנ"ג (1993), (נולד ב-1940)
8 בדצמבר – אריק שגב, תסריטאי, כותב מערכונים, כתב בין היתר לתוכניות כמו "ארץ נהדרת" "מועדון לילה" (נולד ב-1975)
23 בדצמבר – אבי מלר, פרשן ספורט ישראלי (נולד ב-1953)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2023 ונוגעים לעולם הספורט.
אליפות העולם שנערכה בסאיטאמה, יפן 22 - 26 במרץ
זוגות - ריקו מיורה וריאוצ'י קיהרה ()
ריקוד זוגות - מדיסון צ'וק ואוון בייטס ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - ארינה סבלנקה ()
אליפות וימבלדון - מרקטה וונדרואושובה ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - קוקו גוף ()
אליפות וימבלדון - קרלוס אלקרס ()
ריבר פלייט זוכה בטרופאו דה קמפאונס לאחר ניצחון 2-0 על רוסאריו סנטראל.
ראלי דקר התקיים בין התאריכים 31 בדצמבר 2022 – 15 בינואר 2023. נאסר אל-עטיה ניצח את המרוץ בפעם השנייה ברציפות.
קטגוריה אופנועים טרקטורונים מכוניות לייט פרוטו (T3) UTV (T4) משאיות קלאסיות מנצחי הראלי קווין בנאווידס אלכסנדר ז'ירו נאסר אל-עטיה אוסטין ג'ונס אריק גוצ'אל יאנוס ואן קסטרן חואן מוררה
מקס ורסטאפן זכה באליפות הנהגים בפעם השלישית ברציפות.
קבוצתו רד בול זכתה באליפות היצרנים בפעם השנייה ברציפות.
במהלך העונה ניצחונהגי הקבוצה 21 מתוך 22 מרוצים, כאשר ורסטאפן קובע שיא של 19 ניצחונות בעונה.
9 בינואר - אוניברסיטת ג'ורג'יה מנצחת את אוניברסיטת טקסס כריסטיאן 65–7 בגמר ליגת המכללות
12 בפברואר - קנזס סיטי צ'יפס מנצחת את פילדלפיה איגלס 38–35 בסופרבול LVII.
פטריק מהומס נבחר ל-MVP של משחק הסופרבול בפעם השנייה.
אליפות העולם נערכה בפוקואוקה, יפן בין התאריכים 14 ביולי – 30 ביולי
תאריך משחה שם השחיין מדינה מקום תחרות שיא 23 ביולי 400 מטר מעורב אישי לאון מרשאן פוקואוקה, יפן 4:02.50 דקות 28 ביולי 200 מטר חזה שין האיאנג פוקואוקה, יפן 2:05.48 דקות
תאריך משחה שם השחיין מדינה מקום תחרות שיא 29 ביולי 4x100 מטר חופשי ג'ק קרטרייט, קייל צ'למרס, שיינה ג'ק, מולי אוקלהן פוקואוקה, יפן 3:18.83 דקות
תאריך משחה שם השחיין מדינה מקום תחרות שיא 10 בדצמבר 800 מטר חופשי דניאל וויפן אוטופן, רומניה 7:20.46 דקות
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 2023 ונוגעים לעולם המוזיקה.
12 בינואר – ליסה מארי פרסלי, זמרת-יוצרת (נולדה ב-1968)
15 בינואר – וחטנג קיקבידזה, זמר (נולד ב-1938)
18 בינואר – דייוויד קרוסבי, זמר-יוצר רוק ופולק (נולד ב-1941)
28 בינואר – טום ורליין, זמר ומוזיקאי (נולד ב-1949)
8 בפברואר – ברט בכרך, פסנתרן ומלחין (נולד ב-1928)
2 במרץ – ויין שורטר, סקסופוניסט ומלחין ג'אז (נולד ב-1933)
27 במרץ – אמהוי צגה-מרים גברו, פסנתרנית ומלחינה (נולדה ב-1923)
2 באפריל – סימור שטיין, מנהל מוזיקלי (נולד ב-1942)
19 באפריל – יהונתן גפן, משורר ופזמונאי (נולד ב-1947)
25 באפריל – הארי בלפונטה, מוזיקאי (נולד ב-1927)
1 במאי – גורדון לייטפוט, זמר פולק ופזמונאי (נולד ב-1938)
5 במאי – כריס סטראכוויץ, מפיק מוזיקלי (נולד ב-1931)
27 במאי – מרדכי רכטמן, מוזיקאי, נגן בסון, מעבד, מנצח ומורה למוזיקה (נולד ב-1926)
2 ביוני – מנשה לב-רן, מנהל מוזיקלי ומנצח תזמורת (נולד ב-1946)
5 ביוני – אסטרוד ז'ילברטו, זמרת ג'אז (נולדה ב-1940)
12 ביולי – אנדרה ואטס, פסנתרן ופרופסור למוזיקה (נולד ב-1946)
8 באוגוסט – סיקסטו רודריגז, זמר-יוצר פולק (נולד ב-1942)
9 באוגוסט – רובי רוברטסון, מוזיקאי, זמר-יוצר, מלחין וכותב מילים (נולד ב-1943)
16 באוגוסט – רנאטה סקוטו, זמרת אופרה (נולדה ב-1934)
22 באוגוסט – טוטו קוטוניו, זמר, מלחין וכותב (נולד ב-1943)
1 בספטמבר – ג'ימי באפט, מוזיקאי, זמר רוק, פופ וכותב שירים (נולד ב-1946)
4 בספטמבר – סטיב הארוול, מוזיקאי (נולד ב-1967)
6 בספטמבר – ריצ'רד דייוויס, בסיסט ג'אז (נולד ב-1930)
11 בספטמבר – דדי גראוכר, זמר חסידי (נולד ב-1961)
12 בספטמבר – רוג'ר ויטאקר, זמר, פזמונאי ומוזיקאי (נולד ב-1936)
22 בספטמבר – פטר הורטון, זמר, כותב, מלחין וגיטריסט (נולד ב-1941)
16 באוקטובר – גנאדי גלדקוב, מוזיקאי (נולד ב-1935)
17 באוקטובר – קרלה בליי, מוזיקאית ג'אז חופשי, מלחינה, פסנתרנית, מעבדת מוזיקלית ומובילת הרכבי ביג בנד (נולדה ב-1936)
26 באוקטובר – גואה גיל, מוזיקאי, תקליטן ורמיקסר (נולד ב-1951)
2 בנובמבר – יורי טמירקאנוב, מנצח (נולד ב-1938)
18 בנובמבר – דייוויד דל טרדיצ'י, מלחין (נולד ב-1937)
הקלטת השנה: "About Damn Time" – ליזו
אלבום השנה: Harry's House – הארי סטיילס
שיר השנה: "Just Like That" – בוני רייט
מקום 1: לורן – "Tattoo"
מקום 2: קרייה – "Cha Cha Cha"
מקום 3: נועה קירל – "Unicorn"
מקום 4: מרקו מנגוני – "Due vite"
2023 בארצות הברית היא השנה בה חגגה ארצות הברית 247 שנה מיום היווסדה.
יושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית: ננסי פלוסי (עד 3 בינואר), קווין מקארתי (מ-7 בינואר עד 3 באוקטובר), מייק ג'ונסון (החל מ-25 באוקטובר)
1 בינואר – ספרים, סרטים ויצירות אחרות שפורסמו בשנת 1927 נכנסו לרשות הציבור.
3 בינואר – הקונגרס ה-118 של ארצות הברית התכנס לאחר בחירות האמצע ב-2022.
21 בינואר – אירוע ירי המוני מתרחש בסטודיו לריקוד במונטריי פארק שבקליפורניה.
11 בני אדם נרצחו באירוע, ותשעה נוספים נפצעו.
2 בפברואר – תקרית הבלון הסיני: משרד ההגנה האמריקני מכריז כי בלון תצפית סיני, אשר לפי החשד משמש לריגול, אותר בשמי ארצות הברית.
3 בפברואר – תאונת הרכבת באוהיו: כש-38 קרונות שנשאו חומרים מסוכנים ירדו מהפסים בכפר איסט פלסטיין שבאוהיו.
חלק מהקרונות המשיכו לבעור במשך יומיים נוספים אחרי התאונה, וכוחות הכיבוי ניהלו שריפה מבוקרת של קרונות נוספים, ששחררו חומצת מימן כלורי ופוסגן לאוויר.
התאונה השפיעה על תושבים ברדיוס של 1.6 ק"מ והוכרז על מצב חירום בסוכנויות באוהיו, וירג'יניה, וירג'יניה המערבית ופנסילבניה.
4 בפברואר – תקרית הבלון הסיני: הבלון הופל על ידי צבא ארצות הברית באמצעות טיל שנורה ממטוס F22, כאשר הגיע אל מעל לאוקיינוס האטלנטי בסמוך לחופי קרוליינה הדרומית.
12 בפברואר – הסופרבול LVII התקיים באצטדיון סטייט פארם בגלנדייל, אריזונה.
13 בפברואר – אירוע ירי המוני מבוצע באוניברסיטת מישיגן סטייט.
שלושה סטודנטים נרצחו באירוע וחמישה נוספים נפצעו.
היורה התאבד כאשר המשטרה הגיעה אליו.
17 בפברואר – אירוע ירי המוני מתרחש בארקבוטלה שבמדינת מיסיסיפי.
באירוע נרצחים שישה בני אדם ואדם נוסף נפצע.
21 בפברואר – התקיימו בחירות מיוחדות בווירג'יניה למילוי מקום פנוי במחוז הקונגרס הרביעי שלה עקב מותו של דונלד מקיצ'ן ב-28 בנובמבר 2022.
מרץ – קריסת הבנקים בארצות הברית (2023)
12 במרץ – התקיים טקס פרסי אוסקר ה-95.
27 במרץ – פיגוע הירי בבית הספר קובננט בנאשוויל: באירוע ירי המוני בבית הספר קובנאנט בנאשוויל שבמדינת טנסי נרצחו שישה בני אדם.
30 במרץ – חבר מושבעים גדול החליט על הגשת כתב אישום נגד דונלד טראמפ, בגין עברות הונאה על כך שהוא לכאורה שילם לכוכבת הפורנו סטורמי דניאלס כ-130 אלף דולר כדמי שתיקה.
זאת צפויה להיות הפעם הראשונה בהיסטוריה של ארצות הברית בה יוגש כתב אישום נגד נשיא ארצות הברית לשעבר.
טראמפ הועמד לדין בבית המשפט המחוזי במנהטן ב-4 באפריל.
4 באפריל – הנשיא לשעבר דונלד טראמפ מודה בחפותו ב-34 האישומים בגין זיוף רישומים הקשורים לשערוריית סטורמי דניאלס.
10 באפריל – חמישה בני אדם נרצחו ושמונה נוספים נפצעו באירוע ירי המוני בבנק בעיר לואיוויל שבמדינת קנטקי.
13 באפריל – מושל פלורידה רון דה-סנטיס חותם על חוק האוסר לקיים את רוב ההפלות לאחר שישה שבועות של הריון.
15 באפריל – ארבעה בני אדם נרצחו ו-32 נפצעו במהלך חגיגת יום הולדת בעיר דדיוויל שבמדינת אלבמה.
28 באפריל – במהלך אירוע ירי המוני בעיר קליבלנד שבמדינת טקסס נרצחים חמישה בני אדם.
היורה נתפס לאחר ארבעה ימים.
2 במאי – החלה שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי.
בעקבות כך הופסקו ההפקות של מרבית הסרטים ותוכניות הטלוויזיה בארצות הברית.
6 במאי – באירוע ירי המוני בטקסס נרצחו שמונה בני אדם.
9 במאי – חבר מושבעים אזרחי פדרלי במנהטן מצא שהנשיא לשעבר דונלד טראמפ התעלל מינית והשמיץ את הסופרת א.
ג'ין קרול במהלך שנת 1996, ובעקבות כך פסק שהוא ישלם לה פיצויים בסך 5 מיליון דולר.
15 במאי – באירוע ירי בעיר פרמינגטון שבמדינת ניו מקסיקו נרצחו שלושה בני אדם.
16 במאי – בית המחוקקים של מדינת קרוליינה הצפונית חותם על חוק שאוסר לקיים את רוב ההפלות לאחר 12 שבועות, תוך ביטול הווטו של המושל רוי קופר.
18 ביוני – טיטאן, צוללת אשר הופעלה על ידי חברת OceanGate , התפוצצה בדרכה לשרידי האונייה הטרופה טיטניק.
כל חמשת האנשים שהיו על סיפון הצוללת, כולל המייסד והמנכ"ל של החברה סטוקסטון ראש, נהרגו באירוע.
2 ביולי – אירועי ירי המוני מתרחש בעיר בולטימור במדינת מרילנד.
באירוע נרצחו שני אנשים ונפצעו 28 נוספים.
3 ביולי – אירוע ירי המוני מתרחש בעיר פילדלפיה שבמדינת פנסילבניה.
באירוע נרצחו 5 בני אדם ונפצעו שני אנשים נוספים.
החשוד נעצר מאוחר יותר באותו היום.
14 ביולי – שביתת אמני הטלוויזיה והרדיו (2023): איגוד השחקנים האמריקאי (Screen Actors Guild – הפדרציה האמריקנית של אמני טלוויזיה ורדיו) מכריז על התחלת שביתה מתמשכת נגד אולפני הקולנוע והטלוויזיה הגדולים בארצות הברית במחאה על שכר נמוך, ושימוש בבינה מלאכותית ליצירת תסריטים.
אוגוסט – השרפות בהוואי: סדרת שרפות פרצה במדינת הוואי ובעיקר באי מאווי.
השרפות, שהואצו על ידי הרוח, גרמו לפינויים המוניים של תושבים ולנזק נרחב, וכן למותם של לפחות 111 בני אדם בעיירה להיינה.
26–31 באוגוסט – הוריקן אידליה: סופת הוריקן חזקה והרסנית מגיעה לצפון פלורידה וגורמת לנזק ניכר באזורים נרחבים ברחבי דרום-מזרח ארצות הברית ובמיוחד באזור צפון פלורידה.
15 בספטמבר – איגוד עובדי הרכב פותחים בשביתה נגד שלוש יצרניות הרכב האמריקאיות הגדולות ביותר (פורד, ג'נרל מוטורס וסטלנטיס) במחאה על תנאי ההעסקה.
זו השביתה הראשונה של האיגוד מאז 1935, ועל פי הערכות הכלכלנים עלולה להיות לה השפעה גדולה על כלכלת ארצות הברית.
3 באוקטובר – קווין מקארתי הודח מתפקיד יושב ראש בית הנבחרים.
מייק ג'ונסון נבחר להחליפו ב-25 באוקטובר.
26 באוקטובר – פיגוע הירי בלואיסטון: אירוע ירי המוני התרחש בשני מקומות בעיר לואיסטון אשר במדינת מיין.
18 בני אדם נרצחו באירוע ו-13 נוספים נפצעו.
3 בינואר – וולטר קנינגהם, טייס חיל הים של ארצות הברית, אסטרונאוט שהיה אסטרונאוט במשימת אפולו 7 ואיש עסקים (נולד ב-1932)
6 בינואר – דיק סוויט, טניסאי יהודי-אמריקאי (נולד ב-1927)
12 בינואר – ליסה מארי פרסלי, זמרת אמריקאית, בתו של זמר הרוק אלביס פרסלי (נולדה ב-1968)
18 בינואר – דייוויד קרוסבי, זמר-יוצר רוק ופולק אמריקאי (נולד ב-1941)
25 בינואר – סינדי ויליאמס, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1947)
8 בפברואר – ברט בכרך, פסנתרן ומלחין יהודי אמריקאי ממוצא גרמני (נולד ב-1928)
15 בפברואר – פול ברג, ביוכימאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-1926)
15 בפברואר – ראקל ולש, שחקנית קולנוע וסמל מין אמריקאית (נולדה ב-1940)
19 בפברואר – ריצ'רד בלזר, שחקן, סטנדאפיסט וסופר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1944)