tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בניגוד לזכויות יוצרים, סימני מסחר או פטנטים, מדינות אינן מחויבות להגן על מדגם תועלת על פי אמנה כלשהי והם אינם כפופים להסכם TRIPS.
למרות זאת, מדגמי תועלת כפופים לאמנת פריז להגנה על רכוש תעשייתי, כלומר: מדינות שמעניקות הגנה על זכויות מדגמי התועלת, נדרשות לעמוד בחוקים כמו טיפול לאומי וזכות הקדימות.
מדגמי תועלת זמינים גם הם (במדינות בהן הם ניתנים) באמצעות האמנה לשיתוף פעולה בפטנטים.
במדינת ישראל לא ניתן לרשום זכויות של מדגם תועלת (בשונה מזכויות של מדגם רשום, שהוא קטגוריה שונה בקניין רוחני).
מדגם תועלת הוא זכות מונופול חוקית שניתנת לזמן מוגבל תמורת קבלה ממציא תיאור ה המצאה מספיק על מנת שבעל מקצוע ממוצע בתחום ה המצאה יוכל לבצע את אותה.
זכויות הניתנות על ידי החוק למדגם תועלת דומות מאוד לזכויות הניתנות בחוק לפטנט, אך תואמות יותר ל המצאות מוספות (ראה פטנט מוסף).
מונחים כגון "פטנט פשוט", "פטנט חדשנות", "פטנט זעיר" ו"פטנט קטן" יכולים להיכלל בהגדרת מדגם תועלת.
אומנם ברוב המדינות בהם קיים חוק למדגם תועלת נדרשת ה המצאה להיות חדשה, אבל הרבה משרדי פטנטים ומשרדי מדגם תועלת לא בוחנים את הבקשות בחינה מהותית, אלא מסתפקים בבחינה פורמלית ולאחר עמידה בכל התנאים הפורמליים ניתן מדגם תועלת.
ישנן מדינות מסוימות אשר לא נותנות הגנה לדברים מסוימים.
כך למשל, שיטות, צמחים ובעלי חיים מוחרגים מהגנה על ידי מדגם תועלת.
החוק באוסטרליה מאפשר הגנה למדגם תועלת בשם פטנט חדשנות (Innovation patent).
כדי שפטנט חידוש יתקבל, עליו להיות חדש ובעל צעד חדישות.
המצאה תיחשב לא חדשה אם התפרסמה בפומבי בדרך פרסום או שימוש בכל מקום בעולם.
לפרסום יש "תקופת גרייס" של 12 חודשים לפני תאריך ההגשה של פטנט חידוש.
על המבקש להודיע כי פרסום אינו נמנה עם ידע קודם לעניין החידוש.
דרישת צעד חדישות פחות נוקשת יחסית לדרישת צעד המצאתי בפטנט סטנדרטי בחוק אוסטרלי.
המצאה תיחשב בעלת צעד חדישות אם יש הבדלים בין הידע הקודם וה המצאה, התורמים בצורה ניכרת לקיום ה המצאה.
פטנט חדשנות ניתן אוטומטית לאחר בחינה פורמלית וללא בחינה מהותית, אך במידה ויש התנגדות לפטנט חידוש, ההליכים של התנגדות יחלו לאחר בחינה מהותית של פטנט חידוש וקבלת הסמכה.
התנאי לבחינה מהותית - קיבול פטנט חידוש.
לפטנט חידוש תקופת תוקף של מקסימום 8 שנים בתנאי שמשולמות אגרות חידוש שנתיות החלות מיום השנה השנייה מתאריך ההגשה ואילך.
אנשים מחוץ לאוסטרליה יכולים לקבל פטנט חידוש, אך עליהם להמציא כתובת אוסטרלית לתכתובות.
עורך פטנטים מוסמך יכין תיאור בקשת פטנט חידוש, למעט מקרים בהם הבקשה היא בקשה במסגרת אמנה או בקשת חלוקה.
בקשה לפטנט חידוש לא יכולה להיות בקשה לאומית של בקשת פטנט בינלאומית, אך כן יכולה להיות בקשת חלוקה של בקשת פטנט בינלאומית שפתוחה לעיון הציבור.
בגרמניה מדגם תועלת נחשב חדש אם הוא אינו מהווה חלק מידע קודם.
ידע קודם הוא כל ידע שהתפרסם לציבור באמצעות פרסום כתוב או בשימוש בו בגרמניה לפני התאריך הרלוונטי לתאריך זכות קדימה.
תיאור או שימוש בתוך 6 חודשים לפני תאריך זכות בכורה של הבקשה לא יילקחו בחשבון במבוסס על הגשה של המבקש או מי שקדם לו בזכות בעלות.
באיטליה מדגם תועלת (באיטלקית: Modello d'utilità) נחשב חדש אם הוא אינו מהווה חלק מידע קודם.
ידע קודם הוא כל ידע שהתפרסם לציבור באמצעות פרסום כתוב או מושמע, בכל מקום בעולם לפני תאריך הגשת הבקשה או תאריך זכות קדימה, אם נתבע.
למדגם תועלת נדרש צעד המצאתי, כלומר על המבקש להוכיח כי מכונות, מכשירים או פריטים מיועדים לקבל הגנה של מדגם תועלת יעילים יותר או פשוטים יותר לשימוש מהמכונות\מכשירים\פריטים קודמים.
לא ניתן לתבוע תהליכים ושיטות במדגם תועלת.
בזמן הגשת בקשה למדגם תועלת יש לשלם אגרה של 4 שנים הראשונות של מדגם תועלת.
משרד הפטנטים וסימני מסחר של איטליה לא מבצע בחינה מהותית של הבקשה לעניין חידוש והתקדמות המצאתית; הבחינה פורמלית בלבד.
פרסום מדגם תועלת נעשה אחרי 18 חודשים מיום ההגשה או מיום זכות הבכורה הכי מוקדם, אם יש; ביום ההגשה המבקש רשאי לבקש הקדמת הפרסום, והבקשה תתפרסם לאחר 90 יום בדרך כלל.
בכל מקרה לאחר 30 יום מיום ההגשה מתפרסמת רשימת ציטוטים.
מדגם תועלת באופן כללי מתקבל שנתיים לאחר ההגשה.
עמידה בדרישות של מדגם תועלת נבחנת מול השופט שעובד עם בוחן טכני שלו\ה, במהלך ליטיגציה.
בתום 4 שנים, יש לשלם אגרת חידוש לשנים 5–10. לחברות או אנשים זרים יש להמציא כתובת איטלקית של עורך דין או של עורך פטנטים.
ביפן מדגם תועלת נחשב חדש אם הוא לא התפרסם לציבור באמצעות פרסום כתוב או בשימוש בו לפני תאריך הרלוונטי לתאריך זכות בכורה (זהה לדרישה של פטנט).
מדגם תועלת יפני אינו נבחן בחינה מהותית, אך על המבקש להמציא אחד או יותר "דו"חות טכניים" לפני התקדמות בהלכי הפרה.
בספרד הדרישה לחידוש של מדגם תועלת (בספרדית: Modelo de utilidad) היא יחסית, מאחר שרק פרסום פומבי כתוב של המצאה בספרד שולל את החידוש מה המצאה הנתבעת.
דרישה זאת שונה לחלוטין מדרישת חידוש אבסולוטי לפטנט.
בשנים 1996 ו-2004 היו שתי פסיקות על הנושא של "פרסום של המצאה בספרד" בבית המשפט העליון של ספרד.
בשנת 1997 הוגשה הצעה על ידי נציבות האיחוד האירופי להכיל חוקים הקשורים לרישום מדגמי תועלת, בכל המדינות החברות באיחוד.
ההצעה עודכנה בשנת 1999, אך המדינות החברות באיחוד לא הגיעו להסכמה ובשנת 2006 ההצעה נדחתה.
בקשות למדגם תועלת ניתן להגיש למשרדי פטנטים מקומיים במדינות בהם קיימת בחוק אפשרות להגנה למדגם תועלת.
בטבלה להלן ניתן לראות רשימת מדינות שהחוק שלהם מאפשר הגנה למדגם תועלת בשמות שונים נכון למרץ 2008.
מדינהסוג הגנהתקופת תוקף מקסימליתהאם ניתן להתקדם למסלול PCTהאם ניתן לגזור אותה מן הפטנטאוגנדהutility certificate7 שניםלאכןאוזבקיסטןutility model8 שניםכןכנראה שכןאוסטריהutility model10 שניםכןכן בחלוקהאוסטרליהinnovation patent8 שניםלא למעט בחלוקהכןאוקראינהutility model8 שניםכןכןאורוגוואיutility model patent10 שניםלאכןאזרבייג'ןutility modelאינה ידועהכןכןאיחוד האמירויות הערביותutility model10 שניםכןאינה ידועהאיטליהutility model10 שניםלאכןאינדונזיהPetty Patent/
ביולי 2018 פורסמה טיוטת הצעת חוק באוסטרליה, שהופצה לעיון הציבור ולהתייחסותו.
לפי הצעת חוק זו, יוכנס תיקון לחוק הפטנטים וסימני המסחר האוסטרלי, לפיו (בין היתר) תבוטל האפשרות לרישום מדגם התועלת.
בסה"כ הוגשו למשרד הפטנטים האוסטרלי, 6 התייחסויות של הציבור להצעת החוק (בין 23 ביולי – 31 באוגוסט 2018).
ברובן המכריע, ההתייחסויות הביעו התנגדות של הציבור לביטול האפשרות לרישום מדגם התועלת ואף לא אחת מההתייחסויות תרמה מידע חדש בנושא.
לאור זאת, ב-25/7/2019 הוגשה הצעת החוק בפרלמנט האוסטרלי, לביטול מנגנון הרישום של מדגמי התועלת.
בשונה משיטת רישום מדגמי התועלת בשיטה הישנה (1999-01/10/2006), בה נבחנה רק עמידת הבקשה בתנאים הפורמליים והדרישות הבסיסיות להגשה, בשיטה החדשה המונהגת בקוריאה (החל מ-01/10/2006) הגשת בקשה לרישום מדגם תועלת כוללת בחינה מעמיקה של הבקשה והסיבות שבגינן הוגשה, בדומה לתהליך בחינת הפטנטים.
רק לאחר בחינה מעמיקה זו הבקשה מאושרת או נדחית.
במקרה של דחייה מגיש הבקשה מקבל הודעה רשמית ומנומקת, בה מפורטות סיבות הדחייה.
החל משנת 2017, החלה רשות הקניין הרוחני של סין (CNIPA) לבצע בדיקות יסודיות יותר של מדגמי התועלת, כבר בשלב הגשת הבקשה.
מדיניות זו התגברה אף יותר בשנת 2018, במהלכה נרשמו דחיות לבקשות רישום של מדגמי תועלת, בהיקף גבוה, כבר בשלב הבדיקה הפורמלית של בקשת הרישום, מסיבות שונות, כגון: חוסר מקוריות, חוסר תמיכה ומידע וסיבות אחרות.
העלאת רף הבדיקות, החלה ללא כל שינוי רשמי של המדיניות וההנחיות בנוגע לבדיקות הנדרשות.
יחד עם זאת, החמרת הבדיקות המבוצעות בשלב הגשת הבקשה לא מבוצעת בצורה אחידה על כלל הפרמטרים.
נראה כי חלק ניכר מהבקשות נדחות בשל חוסר מקוריות, בעיקר בגלל חוסר התאמה כלשהו שנמצא בבקשה, למשל: הסבר מפורט או פשוט מידי, שרטוט שחסרים בו פרטים או כל אי התאמה אחרת שמאלצת את הבוחן להיכנס יותר לעובי הקורה.
בהיעדר מפרט בדיקה או הנחיות בחינה מסודרות, ההנחה היא כי כיום כ- 50% מהבקשות נדחות בשלב מוקדם של בחינת הבקשה.
חלק ניכר מדחיות אלו נובע מהשאיפה להעלות את רמת האיכות של מדגמי התועלת בסין.
על פי תיקוני חקיקה ברוסיה, הנוגעים לקניין רוחני ובכלל זה למדגמי תועלת, שנכנסו לתוקף ב-01/10/2014, מגיש בקשה לרישום מדגם תועלת לא יוכל לשנות את התוצאה הטכנית של הבקשה בשלב הבדיקה.
התוצאה הטכנית הוא מונח הקשור באופן ישיר לשלב החדשנות של מדגם התועלת.
שינוי התוצאה הטכנית של מדגם תועלת בשלב בחינת הבקשה ייחשב כשינוי מהותי של הבקשה ויביא לפסילתה.
בצו נשיאותי שפורסם בארגנטינה במאי 2019, הוכנסה שורה ארוכה של תיקונים בחוק הקניין הרוחני של ארגנטינה ובין השאר הוחמרו הבדיקות שנדרשות לביצוע בכל בקשה לרישום פטנט או מדגם תועלת.
על הבוחן לבדוק בין היתר האם הבקשה חדשה והאם היא כוללת צעד חדשני.
כחלק מבדיקה זו, על הבוחן לבחון תחומים שונים שעשויים להכיל מידע אודות הבקשה ובין היתר עליו לבחון מסמכים כגון: מסמכי פטנטים או מדגמי תועלת לאומיים, בקשות לרישום פטנטים או מדגמי תועלת במדינות אחרות, בחינת ספרות רלוונטית או כל חומר אחר שיסייע בידו להעריך את הבקשה.
הבוחן גם רשאי לבקש ממבקש בקשת הרישום מידע נוסף לגבי הבקשה.
מדגמי תועלת בהסכמים בינלאומיים ומולטילטראליים
אמנת פריז להגנה על רכוש תעשייתי
בזירה הבינלאומית, ועידת פריז הכירה במדגמי תועלת כקניין תעשייתי (Industrial property), אך היא איננה מתייחסת להגדרתו או לתכולתו ומסתפקת באישור שהעקרונות הבינלאומיים של טיפול לאומי וזכות הקדימות ניתנים גם למדגם תועלת.
ההסכם מציג הגדרות מפורשות לגבי זכויות קניין ראשיות כגון: פטנטים, זכויות יוצרים וכדומה, אך אינו כולל התייחסות לזכויות קניין רוחני מדרגה שנייה (second tier) ובכלל זה מדגם תועלת.
למעשה ההסכם מותיר את ההחלטה האם לאפשר רישום מדגם תועלת ולהעניק לו זכויות של קניין רוחני או לא, לכל מדינה החתומה על ההסכם, בנפרד.
ההסכם שנחתם בשטרסבורג בשנת 1971, מאפשר גישה למסמכי קניין רוחני במדינות החתומות, בדגש על בדיקת מקוריות וחדשנות והוא כולל בתוכו גם בדיקות לגבי מדגמי תועלת.
מאפשרת רישום זכויות קניין רוחני בכלל המדינות החברות באמנה באמצעות הגשת בקשה אחת.
הבקשה מופצת על ידי משרד רישום הפטנטים לכלל המדינות החתומות על האמנה.
לאחר בחינה ראשונית של הבקשה, היא נשלחת לבחינת מקוריות וחדשנות, באחד מ-9 המוסדות המוסמכים לכך.
האמנה כוללת גם את האפשרות לרשום זכויות של מדגם תועלת בהליך זהה.
"מדברים" הוא סינגל של הזמרת הישראלית נועה קירל.
השיר יצא לאור ב-9 במרץ 2015, כסינגל שלא מתוך אלבום, וכסינגל הבכורה של קירל.
השיר יצא בחסותו של רוברטו מיוזיק, בדומה לשאר שיריה, אשר יצאו בהמשך.
השיר נכתב על ידי ארז שרון, הופק על ידי משה פרץ והולחן על ידי אותם השניים.
פרוגי אמרו על השיר כי: "הוא מציג סיפור אישי המוכר לכולנו, על אנשים שמדברים וצוחקים מאחורי הגב מבלי להכיר אותנו: "הייתי בחוג ריקוד פעם, והיו המון דיבורים של בנות מאחורי הגב" מספרת קירל."
הווידאו קליפ הנלווה שיצא לשיר בוים על ידי טל הנדלסמן, שגם ביצע בו את הכוריאוגרפיה.
בנוסף לכך, הקליפ צולם בסטודיו אז אזולי.
תחילה, ניתן לראות מיקרופון ומצלמה על גבי מסך לבן, ולאחר מכן ניתן לראות את ארז שרון וקירל, אשר שרה את השיר.
בין לבין ניתן לראות רקדנים רבים הרוקדים ביחד עם שרון וקירל.
נכון לינואר 2020, מונה הצפיות של הקליפ עומד על כ-9.7 מיליון צפיות, דבר אשר הופך אותו לשלישי הנצפה ביותר של קירל.
"מדברים על שלום" הוא סינגל מתוך אלבום הבכורה של הזמר מוקי, "שמע ישראל".
השיר יצא לאור בשנת 2001 במהלך האינתיפדה השנייה והושמע פעמים רבות בתחנות הרדיו.
השיר נפתח בציטוט מספר תהילים (פרק קיד, פס ג') .
ההשראה לפזמון לקוחה מהשיר Equal Rights של זמר הרגאיי הג'מייקני פיטר טוש.
בריאיון שנערך ב־2022 סיפר הזמר:
השיר זכה להצלחה רבה ואף זכה בפרס שיר השנה של אקו"ם לשנת 2002.
בנוסף צעד במצעד השבועי העברי של רשת ג' 13 שבועות מ-18 בנובמבר 2001 ועד ל-24 בפברואר 2002 ודורג במקום הרביעי במצעד השנתי העברי לשנת ה'תשס"ב-2002.
בשנת 2002 ביצע הבדרן אלי יצפאן את השיר במסגרת התוכנית יצפאן, כאשר הוא מגלם את יאסר ערפאת, שמעון פרס ואריאל שרון.
ב-27 בנובמבר 2023, עומר אדם והראפר שרק הוציאו יחד שיר חדש בשם "השמחה / מדברים על שלום", אותו הקדישו לזכרם של משה ואלעד אוחיון, שנהרגו במהלך שחילצו את תושבי אופקים במהלך טבח שבעה באוקטובר במהלך מלחמת חרבות ברזל.
השיר הוא למעשה מאשאפ של השיר "מדברים על שלום" ו"השמחה" של צ'ולו.
נכון לדצמבר 2025 יש לשיר למעלה ממיליון צפיות ביוטיוב.
מדבריות היא יצירה שנכתבה על ידי המלחין הצרפתי אדגר וארז בין השנים 1950–1954. היצירה מיועדת ל-14 כלי נשיפה (ממתכת ועץ), 5 נגני כלי הקשה, פסנתר אחד וסרט הקלטה.
זוהי אחת היצירות הראשונות בהיסטוריה המשלבות מוזיקה תזמורתית ומוזיקה אלקטרונית.
כלי ההקשה ביצירה הזו, כמו ביצירות רבות של וארז, הם דומיננטיים ומהווים מרכיב משמעותי ביצירה ולא משמשים כליווי בלבד.
לפי וארז, שם היצירה לא מתקשר רק ל"מדבריות פיזיות של חול, ים, הרים ושלג, חלל חיצון, רחובות עיר נטושים...
בו האדם הוא לבד בעולם של מסתורין ובדידות הכרחית".
כתיבת היצירה סימנה את סופה של "תקופת יובש" ארוכה במיוחד של המלחין, שמיעט לכתוב יצירות חדשות בין 1936 ל-1950. היצירה נכתבה כפסקול לסרט ניסיוני.
לדברי המלחין ג'ין טירני "הכחול", "זוהי דוגמה מייצגת ויוצאת דופן למוזיקה הומנית".
"היא (היצירה) תוארה כיצירה אטונלית, ללא נושא, ללא מוטיב" והתזמור שלה תואר כ"מעודן".
הקטעים האלקטרוניים, שנוצרו מרעשי מפעל וכלי הקשה, המתנגנים בין קטעי הנגינה של התזמורת הולחנו על ידי וארז ב-1953 (או 1952) על מכשיר הקלטה של חברת Ampex שניתן לו במתנה על ידי אלמוני.
וארז שב לצרפת ושם יצר את הקטעים הללו בעזרתו של פייר שפר, שארגן לוארז אולפן הקלטות ותיקן וערך את הקטעים במרכז למוזיקה אלקטרונית בקולומביה.
הקטעים האלקטרוניים שהולחנו מאוחר יותר יכלו לא להיכלל בשאר היצירה, מה שהיה גורם לקיצורה בשבע דקות.
הביצוע הראשון של היצירה שילב תזמורת וסרט הקלטה והתקיים בתיאטרון שאנז אליזה שבפריז ב-2 בדצמבר 1954. על התזמורת ניצח הרמן שרכן ופייר אנרי היה אחראי להפעלת סרט ההקלטה.
היצירה, שהוקלטה בשידור חי ברדיו והושמעה לקהל בלתי מנוסה ושמרן בין יצירות של מוצרט וצ'ייקובסקי, קיבלה תגובות שליליות הן מהקהל והן מהמבקרים.
עם השנים הוכרה היצירה כנקודת מפנה חשובה במוזיקה של המאה ה-20, בעיקר בזכות השילוב בין תזמורת חיה למוזיקה אלקטרונית מוקלטת.
"מדבריות" הייתה ליצירה חשובה ברפרטואר של וארז בפרט ובמאה ה-20 בכלל, והייתה מן הגורמים המרכזיים שמיצבו את מעמדו של וארז כחלוץ המוזיקה אלקטרונית וכחדשן מוזיקלי - לצד יצירתו המאוחרת יותר, פואמה אלקטרונית, שהייתה אלקטרונית לחלוטין.
מדברים בשקט (בתקליטור השדרים כונה גם "שיר אהבה 2") הוא פזמון עברי שכתב והלחין עידן רייכל, עיבדו רייכל וגלעד שמואלי וביצעה אורטל אופק.
השיר יצא לאור ב־2003 כסינגל השני מתוך אלבום הבכורה של הפרויקט של עידן רייכל, "הפרויקט של עידן רייכל", אשר זכה במעמד פלטינה מרובעת.
עם יציאתו הגיע השיר למקום הראשון במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' ושהה בו למשך ארבעה שבועות.
כמו כן השיר זכה במקום החמישי במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' ובמקום השישי במצעד הפזמונים השנתי של גלגלצ, ולצידו עוד שלושה שירים של הפרויקט.
נוסף על כך הפרויקט זכה בתואר "להקת השנה" באותו המצעד.
השיר זכה לביצוע של עידן רייכל בליווי פסנתר באלבום ההופעה הראשון שלו, "רייכל – פסנתר – שירים".
נכון לדצמבר 2025 יש לשיר למעלה מ-2.4 מיליון צפיות ביוטיוב.
קוּבּוּצִ'י (בסינית: 库布齐沙漠; פין-יין: Kùbùqí Shāmò) הוא מדבר בנציבות העירונית במחוז האוטונומי מונגוליה הפנימית שבצפון סין.
קובוצ'י הוא המדבר ה-7 בגודלו בסין, הוא חלק מרמת אורדוס.
האזור עבר מדבור עקב רעיית יתר.
משנת 1988 נעשים מאמצים להפוך את תהליך המדבור על ידי הממשלה וארגונים אחרים.
לפי הערכות אחדות, כשליש מהשטח שעבר מדבור שוחזר בהצלחה והושב על כנו.
מדגיישג'האזה (בהונגרית: Medgyesegyháza) היא עיר בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה.
מדגיישג'האזה מוזכר לראשונה בכתבים משנת 1418. היישוב הפך לעיר רשמית בשנת 2009.
יהודים החלו להתיישב במדגיישג'האזה במחצית השנייה של המאה ה-19 ורובם עסקו במסחר בתבואה.
במקום היו בית קברות יהודי, בית כנסת שנבנה בשנת 1870 ובית ספר.
בשנת 1942 נלקחו לעבודות כפייה צעירים יהודים ממדגיישג'האזה ונשלחו לחזית אוקראינה, שם לחמו ההונגרים לצד הגרמנים.
במאי 1944, כחודשיים אחרי כניסת הצבא הגרמני להונגריה, רוכזו יהודי העיירה ויהודי הכפרים שסביבה במשק סמוך ומשם הועברו כעבור שלושה שבועות לגיטו שנתחם בעיר בקשצ'בה והיה מקום ריכוז יהודי המחוז.
אחרי המלחמה חזרו לעיירה כ-20 יהודים ששרדו.
ניסיון לשקם את חיי הקהילה לא עלה יפה, ותוך זמן קצר עזבו רובם את המקום.
בשנת 1964 ישבה בעיירה משפחה יהודית אחת.
מדגיישבודזאש (בהונגרית: Medgyesbodzás) הוא כפר קטן בנפת מזקובאצ'האזה שבמחוז בקש בדרום מזרח הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם מספר התושבים במדגיישבודזאש נמצא בירידה.
הכפר הוקם בשנת 1857 ורוב תושביו היו מאז הונגרים קתולים.
יהודים חיו במדגיישבודזאש במאה ה-19 וב-1944 נרצחו בשואת יהודי הונגריה.
המדבריות של קליפורניה הן מדבריות במדינת קליפורניה שבארצות הברית אשר לכל אחת מהן מערכת אקולוגית ובתי גידול ייחודיים משלהן.
המדבריות של קליפורניה מהווים גם אזור תיירותי פופולרי.
ישנן שלושה מדבריות עיקריות במדינת קליפורניה – מדבר מוהאבי, מדבר קולורדו , ומדבר האגן הגדול .
מדבר מוהאבי נתחם בהרי טהאצ'פי מצפון-מערב, בהרי סן גבריאל והרי סן ברנרדינו מדרום, ומשתרע מזרחה עד לגבול של קליפורניה עם אריזונה ולגבול של קליפורניה עם נבדה.
מדבר קולורדו ממוקם בפינה הדרום-מזרחית של קליפורניה, וממשיך לתוך מקסיקו ואריזונה.
מדבר האגן הגדול שוכן ממזרח לסיירה נבדה ומשתרע מזרחה לתוך מדינת נבדה.
המדבריות מקיפות חלקים מהמחוזות לאסן, פלומאס, מונו ואיניו + כל מחוז אימפריאל + חלקים ממחוזות לוס אנג'לס, קרן, סן דייגו וריברסייד + ורוב צפון ומזרח מחוז סן ברנרדינו.
לפני שהאירופאים גילו את אמריקה הצפונית התגררו באזור זה שבטים אינדיאנים, כמו שבט המוהאבי (באזור מדבר מוהאבי), שבט הצ'מהואווי (באזור מדבר האגן הגדול) ושבט הקוצ'אן (באזור מדבר קולורדו) – כולם היו ציידים-לקטים.
החל מהמאה ה-18 מגלי הארצות האירופאים החלו לחקור את אזור המדבריות.
פרנסיסקו גארס, נזיר פרנציסקני, היה האירופאי הראשון שחקר את מדבר קולורדו ומדבר מוהאבי – במהלך שנת 1776. גארס תיעד בכתביו מידע רב אודות הילידים שגרו באותה העת באזור המדבריות.
מאוחר יותר, כאשר האינטרסים האמריקאיים החלו להתפשט לעבר קליפורניה, החלו מגלי ארצות אמריקאים שונים החלו גם כן לחקור את מדבריות קליפורניה.
בשנת 1826 חקר ג'דדיה סמית את מדבר האגן הגדול ואת מדבר מוהאבי, ולבסוף הגיע למיסיון סן גבריאל.
ג'ון פרימונט חקר את מדבר האגן הגדול, והוכיח כי מים לעולם לא זרמו ממנו אל האוקיינוס.
הבהלה לזהב בקליפורניה האיצה באופן מהותי את הפעילות הכלכלית באזור המדבריות של קליפורניה.
באותה התקופה כריית כסף, זהב ועופרת הפכו לפעילויות בולטות במדבר מוהאבי ובמדבר האגן הגדול.
בשנת 1994 נחקק החוק להגנת המדבריות של קליפורניה במטרה להגן על מיליוני הדונמים אשר בפארק הלאומי עמק המוות, בפארק הלאומי עץ יהושע, ובשמורה הלאומית מוהאבי.
בתוך הפארקים והשמורות הללו המבקרים יכולים לצפות בנופים, צמחים ובעלי חיים ייחודיים.
מִדבּריוּם – פארק החיות ע"ש ג'ק ג'וזף ומורטון מנדל, או בקיצור מדבריום, הוא גן חיות ופארק חיות מדברי, שהוקם בשנת 2023 ונפתח רשמית לציבור בפברואר 2024 בבאר שבע.
הפארק משתרע על פני כ־140 דונם ממערב לשכונת סיגליות, ונבנה בהשקעה של כ־250 מיליון ש"ח בסיוע קרן מנדל, מפעל הפיס ועיריית באר שבע.
ייחודו של המדבריום הוא בהצגת כ־130 מיני בעלי חיים מדבריים, רובם מותאמים לאקלים הצחיח של הנגב, תוך חלוקה לארבעה בתי גידול מרכזיים – סוואנה, ערבה, קניון ונווה מדבר – וכן אזור חאן המדמה את המפגש בין האדם למדבר.
מדבריום חבר בהאיגוד האירופאי של גני החיות והאקווריומים (EAZA) ובארגון גני החיות הישראלי, ופועל בשיתוף עם רשות הטבע והגנים בשיקום חיות בר פצועות ובהשתתפות בתוכניות שימור בינלאומיות.
הפארק נועד לשמש גם כמרכז חינוכי ומחקרי, ומציע תוכניות לימוד אינטראקטיביות בנושאי משבר האקלים, המגוון הביולוגי והתאמות החיים במדבר.
המדבריום מחליף את נגב Zoo, שפעל בבאר שבע עד תחילת 2024.
שורשיו של מדבריום נעוצים בפינת חי קטנה שהקימה בשנת 1954 המורה מניה אוריאלי בבית הספר "שורשים" שבשכונת נווה נוי בבאר שבע.
הפינה שימשה בתחילה את תלמידי בית הספר, אך בהמשך נפתחה לקהל הרחב וזכתה לסיוע מעיריית באר שבע.
בשנת 1977 הוענק לאוריאלי פרס משרד החינוך על ניהול פינת החי.
בשנת 1979 מונה חיים סיון למנהל הפינה, בעוד אוריאלי המשיכה לשמש כמגייסת כספים עיקרית.
באותה שנה תרמה איירין קרייטמן מלונדון סכום שאיפשר להפוך את הפינה לגן חיות קטן בשטח של כ־120 מ"ר, הפתוח לציבור.
בשנת 1983 הוקמה עמותה לגיוס כספים לגן החיות בראשות הווטרינר והפיזיולוג פרופסור ראובן יגיל.
בשנת 1985 הועבר הגן לשטח של כ־1,000 מ"ר במבנים ששימשו קודם את מעברת חצרים, וב־1986 נחנך רשמית על ידי ראש העיר משה זילברמן.
מרבית העבודה נעשתה באותה תקופה בידי מתנדבים, תוך סיוע לוגיסטי של העירייה.
בשנת 1991, עם תחילת הקמת נווה זאב, הוחלט על מעבר הגן למשכן חדש בשטח של כ־250 דונם בקריית מאיר בץ, מתוכם נבנו בפועל כ־50 דונם.
לאחר חמש שנות בנייה נחנך הגן במיקומו החדש בשנת 1996 במעמד ראש העיר יצחק רגר, ונודע מאז בשם "הגן הזואולוגי של באר שבע".
בשנת 2010 פרש ד"ר סיון מתפקידו, והעמותה שניהלה את הגן פורקה.
החל משנת 2011 עבר הניהול לכיוונים - החברה לתרבות הפנאי באר שבע.
בתקופה זו הוגדלו ההשקעות העירוניות: חלק מהכלובים הישנים נהרסו, נוספו מינים חדשים והגן מיתג עצמו כמקלט לחיות בר פצועות.
מספר המבקרים גדל בהדרגה, ובשנת 2018 חצה לראשונה את רף 100 אלף המבקרים השנתיים, וב־2019 עבר את ה־150 אלף.
ב־18 באוקטובר 2022 נסגר נגב Zoo, ששכן במתחם זה, לקראת פתיחת פארק החיות החדש – "מדבריום".
בשנת 2023 הושלם הפרויקט בהשקעה של כ־250 מיליון ש"ח, ובפברואר 2024 נפתח המדבריום לקהל הרחב.
הפארק החדש משתרע על שטח של 140 דונם, מתופעל על ידי חברת "כיוונים", ומנוהל על ידי יובל לביא.
מדבריום תוכנן כפארק חיות פתוח המדמה בתי גידול מדבריים, מתוך מטרה לשלב חוויה לימודית עם שמירה על רווחת בעלי חיים.
בשונה מגן חיות עירוני קלאסי, שבו החיות מוחזקות בכלובים ובמתקנים סגורים, המדבריום מציג את בעלי החיים במתחמים רחבי־ידיים המדמים את סביבת המחיה הטבעית שלהם, תוך שימוש בהפרדות נסתרות לעין לשם שמירה על בטיחות המבקרים.
הפארק מחולק לארבעה בתי גידול עיקריים – סוואנה, ערבה, קניון ונווה מדבר – המייצגים אזורים אקולוגיים שונים במדבריות העולם.
נוסף עליהם נבנה "החאן", מתחם חינוכי המדמה את מפגש האדם עם המדבר, אשר משמש כמרכז פעילות לקבוצות ולביקורי תלמידים.
העקרונות התכנוניים נשענו על גישה אדריכלית ונופית חדשנית, שמטרתה לאפשר קרבה בין בעלי החיים למבקרים, אך מבלי לפגוע בבטיחות ובתנאי המחיה של החיות.
סביבת המחיה של כל מין עוצבה כך שתתאים לצרכיו הביולוגיים, לרבות מיקום מקורות מים, צמחייה ותנאי הצללה, מתוך ניסיון לשחזר את המערכות האקולוגיות המדבריות.
במהלך ההקמה שולבו בפארק מתקנים אינטראקטיביים, מתקני משחק המדמים את התנהגותם של בעלי חיים, ושבילי טיול המקשרים בין המתחמים השונים.
הפארק נועד לשמש הן כאתר בילוי משפחתי והן כמרכז חינוך סביבתי, מחקר אקדמי ותיירות אקולוגית.
במדבריום מוצגים למעלה מ־130 מינים של יונקים, עופות וזוחלים, שרובם מותאמים לחיים במדבר ובאזורים צחיחים אחרים בעולם.
התצוגות מחולקות לפי בית גידול אקולוגי, המדמה את תנאי הסביבה וההתאמות הייחודיות של כל מין.
ייחודו של הפארק הוא בהצגת מינים מדבריים נדירים, לרבות כאלה הנמצאים בסכנת הכחדה, ובשימורם באמצעות שיתופי פעולה עם איגוד האירופאי של גני החיות והאקווריומים (EAZA).
במדבריום פועלת מרפאת חיות המטפלת בחיות בר פצועות המובאות על ידי רשות הטבע והגנים, כאשר בעלי חיים המחלימים משוחררים בחזרה לטבע, ואחרים מקבלים בית קבע בפארק.
הצגת המינים נעשית תוך דגש על מסר חינוכי: התאמות בעלי החיים לתנאי המדבר, חשיבות השמירה על מגוון ביולוגי, והקשר שבין משבר האקלים לבין הישרדות מערכות אקולוגיות צחיחות.
המדבריום משלב בין חינוך סביבתי, שימור מינים ומחקר אקדמי, ופועל כמרכז לימודי לציבור הרחב, למוסדות חינוך ולגורמי מקצוע.
פעילותו החינוכית נשענת על למידה חווייתית המבוססת על חקר, התנסות וצפייה ישירה בבעלי חיים, לצד השתתפות בתוכניות שימור אזוריות ובינלאומיות.
במסגרת שיתוף פעולה עם רשות הטבע והגנים, המדבריום מתפקד כמקלט לחיות בר: חיות בר פצועות מטופלות במרפאת הפארק; בעלי חיים המחלימים משוחררים חזרה לטבע, ואילו פרטים שאינם כשירים לשחרור מקבלים בית קבע במתחמי הפארק.
המדבריום מקדם תהליכי רווחת בעלי חיים ומדגיש את חשיבות המגוון ביולוגי בסביבות מדבריות.
המדבריום חבר ב"איגוד האירופאי של גני החיות והאקווריומים" (EAZA) ובארגון גני החיות הישראלי, ומשתתף בתוכניות רבייה ושימור למינים מדבריים ונמצאים בסכנת הכחדה.
בנוסף, מתקיימים שיתופי פעולה עם מוסדות מחקר דוגמת אוניברסיטת בן-גוריון בנגב בתחומי זואולוגיה, אקולוגיה וטיפול וטרינרי.
בצמוד לפעילות הפארק פועל מרכז ייעודי לטיפול באמצעות בעלי חיים (ובכלבנות טיפולית), המעניק מענה רגשי לתושבי באר שבע והנגב.
הטיפול משלב אינטראקציה ישירה עם בעלי חיים ומתקיים הן במרחבים טיפוליים ייעודיים והן ברחבי הפארק.
במרכז מתקיימים טיפולים פרטניים וקבוצתיים, לרבות תוכניות הורה–ילד, עבור אוכלוסיות המתמודדות עם קשיים רגשיים, טראומה נפשית ופוסט־טראומה, חרדה, קשיי הסתגלות והכנה רגשית לכיתה א'.
המרכז משמש גם כמרכז למידה והשתלמויות לאנשי מקצוע.
עיקרון "למידה באמצעות חוויה" מתורגם למתקנים ותרגילים אינטראקטיביים המדמים יכולות והתנהגויות של בעלי חיים בבתי הגידול השונים:
להתגנב כמו נמר פרסי – מתחם הקניון.
לטפס כמו יעל נובי – קירות סלע מדומים.
לראות כמו עוף דורס – עמדות תצפית בקניון.
להיות מהיר כמו ברדלס – פעילות תנועה בערבה.
לצוד כלהקת זאבים – פעילות קבוצתית בערבה.
לשמוע צלול כמו שועל מצוי – ניסויי שמיעה בערבה.
להיטמע כמו זברה מצויה – משחקי הסוואה בסוואנה.
לפעום כמו לב של ג'ירף דרום אפריקני – הדגמות חינוכיות בסוואנה.
לתקשר כמו בבון גינאה – תרגילי תקשורת בנווה מדבר.
לנווט כמו עטלף פירות מצוי – חוויה חושית בנווה מדבר.
לארוב כמו תנין היאור – תצפיות סביב מוקדי מים בנווה מדבר.
להשתובב כמו קוף / לחוש כמו חזיר בר אנטולי – פעילויות בנווה מדבר.
לזחול כמו נחש – מתקנים בחאן.
באמצעות התנסויות אלו מדגיש הפארק את התאמות בעלי החיים למדבר ואת הזיקה בין התנהגותם לבין אתגרי הסביבה הצחיחה.
המדבריום פועל כמרכז לימודי חוץ־כיתתי עבור מוסדות חינוך מכל הארץ, בדגש על אזור הדרום.
הסיורים משלבים חקר, צפייה פעילה בבעלי חיים, משימות ואתגרי משחק, ומותאמים לגני ילדים, בתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים, תיכונים וחינוך מיוחד, וכן לקבוצות קהילה (ימי גיבוש, גמלאים ועוד).
המסגרת הפדגוגית מתמקדת בשלושה תחומי דעת:
סודות המדבר – היכרות עם מאפייני הסביבה המדברית בארבעה בתי הגידול (קניון, ערבה, נווה מדבר, סוואנה) ואזור החאן.
נפלאות בעלי החיים – יחסי גומלין במערכות אקולוגיות מדבריות, מגוון ביולוגי והתאמות מינים לתנאי יובש וחום.
הסביבה זה אני – השפעת האדם על הסביבה, משבר האקלים, הכחדת מינים ודרכי פעולה לשמירת טבע.
התוכניות מותאמות לתוכנית הלימודים של משרד החינוך מגילאי גן ועד תיכון, ומקדמות עיסוק ומקדמות עיסוק באחריות סביבתית, מחזורי חומרים בטבע ובמעגלי החיים האקולוגיים.
מדבריות החורף הקרים של טוראן הם אתר מורשת עולמית של ארגון אונסק"ו שהוכרז בספטמבר 2023 במהלך המושב ה-45 של ועדת המורשת העולמית בריאד בערב הסעודית.
האתר משתרע בשטחן של שלוש מדינות במרכז אסיה: קזחסטן, טורקמניסטן ואוזבקיסטן, בין הים הכספי במערב לבין ההרים הגבוהים של מרכז אסיה במזרח.
בסך הכל 15 אתרים נפרדים מרכיבים את אתר המורשת העולמית.
האזור מאופיין בתנודות הטמפרטורות הקיצוניות שלו, עם חורפים קרים במיוחד וקיץ חם מאוד.
רוחות, משקעים אטמוספיריים, מי תהום ותנודות טמפרטורות יצרו סוגים שונים של מדבריות: חול, חימר, מדבריות גבס ואבן כמו גם מדבריות מלח.
בסביבה קיצונית זו התפתח מגוון רחב של חי וצומח המותאם אבולוציונית לתנאים אלו.
המדבריות הם ביתם של צמחים אנדמיים רבים, חרקים רבים, זוחלים, דו-חיים ועופות מקננים.
הם גם מקום מנוחה חשוב לעופות נודדים.
טוראן הוא גם משכנם של יונקים בסכנת הכחדה כמו צבי הזפק, הסאיגה וכבש אוריאל.
גם אוכלוסיות משמעותיות של נמרי שלג, צבועים מפוספסים ורחמים נמצאים במדבריות.
יערות עצי באזור מייצגים בעל משמעות גלובלית במערכת האקלים.
כמו כן, ייחודי בעולם הוא תהליך הסוקצסיה, היוצר את המדבר הצעיר ביותר בעולם – - באמצעות אכלוס מחדש של האדמה שנחשפה בהתייבשות ימת אראל על ידי החי והצומח.
+ מדבריות החורף הקרים של טוראןמס'שםמִקְבָּץקואורדינטותמדינה שטח בקמ"ר שטח אזור החיץ בקמ"רתיאור תמונה1 אלטין-אמל מזרחאלטין-אמל קזחסטן130.192,556.84 נופו של הפארק הלאומי מגוון ובתי הגידול המגוונים גורמים לכך שניתן למצוא כאן מגוון גדול של מיני בעלי חיים.
ניתן למצוא יעלים וכבשי בר ענקיות באזורים ההרריים במזרח.
המישורים היבשים המרכזיים הם ביתם של צבי הזפק, פראים וסוסי פרז'וואלסקי.
2 אלטין-אמל מרכז 56.443 אלטין-אמל מערב 333.064 האי ברסאקלמסברסאקלמס 508.84 196.39 האזור שכולל את האיים לשעבר ברסאקלמס וקסקקולן בימת אראל ואת הדלתה של יובל לשעבר של הנהר סיר דריה, משמש להגנה על הפראים, אנטילופות הסאיגה וצבי הזפק שחיים כאן.
כך, היא כוללת את השפלה המרכזית ואת זאוונגוז-קראקום, וכן בחלקה את שרשרת אגמי המים המלוחים של אונגוז של אפיק הנהר העתיק של אמו דריה, שחוצה את מדבר קאראקום לכל רוחבו ממזרח למערב.
מגוון הנופים משפיע על הרכב הצומח והצמחייה באזור.
8 גפלנגיר 9,262 229.50 השמורה שוכנת על מישור חמרה, מדי פעם גבעות - רמת גפלנקיר.
בנוסף למיני צמחים אנדמיים ונציגים אחרים של בעלי החיים, יש באזור אוכלוסייה של מינים נדירים של פרסתנים דוגמת כבש אוריאל, צבי הזפק וסאיגה.
גם את גירית הדבש אפשר למצוא כאן.9 רפטק מזרח קאראקום 346 473.24 הנוף של השמורה צחיח, עם דיונות חול רחבות בגובה של כ-15–20 מטר ואורך של 8–10 מטר באזורים רבים, שטחים נרחבים של דיונות חול ושקעים דמויי עמקים.
, נדיר ברוב חלקי מרכז אסיה מכסה כ-4.5% משטח השמורה.
10 יראדזי 300 אין יראדזי הוא אגן שהוצף ומשמש עופות נודדים.11 סאיגאצ'יי צפון אוסטיורט אוזבקיסטן 5,753.35 2,198 באזורים יש מושבה מקומית של אנטילופות סאיגה ולכן חשובים להמשך קיומו של המין.
12 סאיגאצ'יי בלאולי 217.6513 סאיגאצ'יי דואנה 234.5414 סאיגאצ'יי ז'ידאילי 77.4615 דרום רמת אוסטיורט 14,471.43 איןמקביל לפארק הלאומי דרום אוסטיורט והוא אחד הפחות מושפעים מפעילות אנושית באוזבקיסטן.
הדבר קשור במיקומו הגאוגרפי, חוסר הנגישות שלו, הריחוק מהיישובים אנושיים והפסקת התוכנית לפיתוח רמת אוסטיורט שנגרמה מפיצול ברית המועצות.
לפיכך, המתחמים הטבעיים של האזור נותרו במצב יציב.
הטריטוריה מהווה מרכז רבייה למינים טיפוסיים ונדירים של צמחים ובעלי חיים.
מדגסקר: קטן ופראי היא סדרת טלוויזיה מונפשת אמריקאית שהופקה על ידי חברת ההנפשה DreamWorks Animation Television והונפשה על ידי אולפני מיינפריים.
הסדרה, שהיא פריקוול לסרט משנת 2005, כוללת את אלכס האריה, מרטי הזברה, גלוריה ההיפופוטמית ומלמן הג'ירף החיים בבית גידול להצלה בגן החיות של סנטרל פארק כילדים.
הסדרה עלתה לראשונה בערוצי הולו ו-Peacock ב-7 בספטמבר 2020.
בניגוד לסדרות הפינגווינים ממדגסקר וג'וליאן המלך, הסדרה מציגה את כל ארבעת חיות גן החיות (כאן הנקראות "הזוסטרים") בתפקידים ראשיים (בשתי הסדרות הקודמות הופיע רק אלכס בתפקידי אורח), ואינה כוללת הופעה בשום צורה של הפינגווינים, הלמורים או השימפנזים.
אלכס (מדובב על ידי טאקר צ'נדלר) הוא גור אריות והוא מנהיג הזוסטרים.
הוא אוהב להופיע בפני קהל גדול ותמיד מתרגש לצאת להרפתקאות גדולות עם חבריו.
מרטי (מדובב על ידי אמיר אוניל) הוא סייח זברה והוא חברו הטוב ביותר של אלכס.
הוא מאוד מאורגן ומאוד קפדן לגבי בטיחות ושמירה על הכללים.
הוא חולם להיות סוס ריינג'ר יום אחד.
מלמן (מדובב על ידי לוק לאו) הוא עגל ג'ירפה.
בניגוד לשאר חבריו, הוא נוטה להיות בעולם קטן משלו ונוטה להפיק את המרב מהדברים שזוסטרים אחרים עשויים למצוא משעממים.
הוא נוטה לאהוב את קייט הכי הרבה, כי הוא מעריך את כל מה שהיא עושה כדי לדאוג לו.
יש לו גם פחד מפרפרים.
גלוריה (מדובבת על ידי שיילין בקטון) היא עגל היפופוטם והיא הזוסטרית הנקבה היחידה.
כמו אלכס, היא אוהבת להופיע, שזה בעיקר ריקוד ושחייה.
היא מאוד אדיבה ואכפתית וגם משמשת כשריר של הזוסטרים, אם כי לעיתים קרובות היא מוסחת מדברים אחרים שמעניינים אותה.
אנטני (מדובב על ידי אריק פיטרסן) הוא יון בוגר וחכם ברחוב, חבר של הזוסטרים.
הוא מביא לזוסטרים כל חדשות גדולות שהוא שומע ברחובות ניו יורק ולפעמים עוזר להם בהרפתקאותיהם.
הפעילות האהובה עליו היא למצוא אוכל שמונח על הרצפה ולאכול אותו.
פיקלס ודייב (שניהם מדובבים על ידי קנדיס קוזאק) הם שימפנזים אחים ואחיות שחיים על העצים באותו בית גידול כמו הזוסטרים.
פיקלס היא קופיפה דמוית ילדה מאוד, בעוד שאחיה, דייב, חירש ומתקשר באמצעות שפת הסימנים האמריקאית .
יש להם ידית סודית בעץ שלהם שבה הם משתמשים כדי לפתוח מנהרה סודית המאפשרת לזוסטרים לצאת לעיר, אבל רק לאחר שהזוסטרים משלמים להם אגרה (הם מבוססים על פיל ומייסון מהסרטים).
קייט (מדובבת על ידי יסמין גייטווד) היא שומרת גן החיות של ניו יורק.
זו חובתה לטפל בכל החיות בגן החיות כמיטב יכולתה.
אלכס, מרטי, מלמן וגלוריה הם האהובים עליה, כאשר מלמן הוא זה שאוהב אותה בחזרה הכי הרבה.
קרלוס (מדובב על ידי אריק לופז) הוא עובד נוסף בגן החיות שלעיתים קרובות משמש כסגנו של קייט, אך לעיתים קרובות הוא לא יודע מה הוא עושה.
ריינג'ר הוף (מדובב על ידי דא'וויין ג'וי רנדולף) הוא סוס צבאי שמבקר לעיתים קרובות בגן החיות של ניו יורק.
מרטי מעריץ אותה וחולם להיות סוס ריינג'ר בדיוק כמוהו.
לוסיה (מדובבת על ידי מירנה ולאסקו) היא עצלנית שהוצגה בעונה 3 של הסדרה.
היא מאוד נרגשת ואוהבת ללמד את הזוסטרים על דברים שלמדה במולדתה, אבל היא גם אוהבת ללמוד דברים חדשים.
ללה (מדובבת על ידי גרייס לו) היא ראשן שהוצגה בעונה 3. היא אופטימית מאוד לגבי חוויות חדשות ובסופו של דבר הופכת לחברה הכי טובה של גלוריה, אבל גלוריה קצת אובססיבית ומגוננת יתר על המידה כלפיה.
מארי (מדובב על ידי צ'רלי אדלר) ומילי (מדובבת על ידי ג'והנה שטיין) הם זוג נשוי מבוגר המתגורר ברחבי העיר.
מארי הוא האדם היחיד בניו יורק שמבחין בזוסטרים בכל פעם שהם בעיר, אבל אשתו, מילי, אף פעם לא מאמינה לו.
הסדרה הוכרזה לראשונה עבור הולו ו-Peacock ב-17 בינואר 2020.
מחוץ לארצות הברית, הסדרה שודרה ב-Family Jr.
בקנדה ב-9 בינואר 2021 וב- TiJi בצרפת ב-3 בספטמבר 2022. הסדרה שודרה בערוץ דרימוורקס אסיה כחלק מרצועת DW Jr.
בשנת 2022. הסדרה זמינה באמריקה הלטינית, ב-HBO Max .
הסדרה זמינה באוסטרליה, דרך סטן.
הסדרה החלה לשדר בערוץ Cartoon Network ב-4 באוקטובר 2022, ברצועת Cartoonito בטורקיה.
התוכנית שודרה ב־TV2 במלזיה בשנת 2023, אך לאחר שידור העונה הרביעית שלה היא הוחלפה בסדרה "Adventurous Fins".
ומאוחר יותר, באוקטובר, התוכנית חזרה.
בישראל, הסדרה שודרה בדיבוב עברי בערוץ הילדים בשנת 2021.
מִדְגֶּה הוא ענף חקלאי העוסק בגידול דגים למאכל ולצרכים אחרים, לרוב בבריכות מלאכותיות.
בעשורים האחרונים הפך המדגה למקור עיקרי לדגים למאכל ברחבי העולם, ומהווה אלטרנטיבה חשובה לדיג בים הפתוח, הסובל מירידת מלאי, רגולציה גוברת ופגיעה סביבתית.
המדגה הוא ענף חקלאי העוסק בגידול יצורים מימיים, בעיקר דגים, בסביבה מבוקרת.
בניגוד לחקלאות מסורתית של גידולי שדה או בעלי חיים ביבשה, המדגה מתבצע לרוב בבריכות מים מלאכותיות שביבשה, ולעיתים גם במתקנים סגורים או במערכות משולבות של דגים וצמחים (אקוופוניקה).
בשונה מכך, חקלאות ימית מתקיימת בים עצמו – לרוב באמצעות כלובים הצפים במים מלוחים – ולכן נחשבת לענף נפרד המתמקד בגידול דגים, רכיכות או אצות במים פתוחים.
בישראל מתקיים מדגה בעיקר בקיבוצים ובמושבים, במיוחד באזורי הפריפריה החקלאית כמו עמק החולה, עמק יזרעאל והנגב.
דוגמאות בולטות לתשתיות מדגה כוללות את קיבוץ מעגן מיכאל, קיבוץ ניר דוד, קיבוץ עין המפרץ, קיבוץ כפר מסריק, קיבוץ מבוא חמה וכן את קיבוץ משאבי שדה שבנגב.
ענף המדגה הישראלי כולל גידול של מגוון דגים, ביניהם:
פורל (בעיקר באזורים צפוניים וקרים יותר)
בעשורים השני והשלישי של המאה ה-21 פועל משרד החקלאות לפיתוח ענף המדגה בישראל באמצעות עידוד חדשנות, שיתופי פעולה עם גורמים מקצועיים, ושיתופי ציבור.
מהלכים אלה נועדו לאתר פתרונות שיחזקו את הענף, ישפרו את איכות הגידול ויגבירו את השקיפות כלפי הצרכן.
בין היתר נבחנים פתרונות טכנולוגיים בתחומים כגון סימון דגים, שיפור תנאי הגידול והתייעלות תפעולית בבריכות.
המדגה תופס מקום הולך וגדל בשרשרת אספקת המזון העולמית.
לפי ארגון המזון והחקלאות של האו"ם (FAO), יותר ממחצית מהדגים שנצרכו למאכל בעולם בשנת 2024 מקורם בחקלאות מים.
הענף מתפתח בעיקר באסיה, אך גם באירופה, אמריקה הלטינית וישראל.
המדגה נחשב לתחליף חשוב לדיג המסורתי, במיוחד על רקע דלדול משאבי הטבע בימים ובאוקיינוסים.
מדד גליקמי או אינדקס גליקמי הוא מערכת דירוג המשמשת לסווג פחמימות בהתבסס על השפעתן על רמת הגלוקוז בדם לאחר האכילה.
המדד נע בין 0 ל-100 כאשר ערך גליקמי נמוך מוגדר כערך הקטן מ-55, בינוני נמצא בין 55 ל-69 וגבוה הוא כל ערך מעל 70. מזונות עם מדד גליקמי נמוך נספגים לאט, ומעלים את רמת הסוכר באופן מתון, מה שמספק אנרגיה לאורך זמן ומוביל לתחושת שובע ממושכת יותר.
זאת לעומת מזונות עם מדד גליקמי גבוה, המתעכלים במהירות ומעלים את רמת הסוכר בדם באופן חד.
השיטה פותחה בשנת 1981 על ידי ד"ר דייוויד ג'.
מזונות המסווגים כבעלי מדד גליקמי נמוך מאופיינים בקצב עיכול איטי וספיגה מדורגת, מה שמביא לשחרור אנרגיה באופן מתון לאורך זמן.
תכונה זו הופכת אותם למומלצים במיוחד עבור חולי סוכרת, כיוון שהיא מסייעת בשמירה על איזון גליקמי מיטבי ומפחיתה את הסיכון להיפרגליקמיה.
כמו כן, תזונה כזו מועילה לאתלטים העוסקים בפעילויות סיבולת או לבעלי משקל עודף המבקשים לשלוט ברעב ובצריכת הקלוריות.
מנגד, מזונות בעלי מדד גליקמי גבוה מביאים לעלייה מהירה וחדה ברמת הסוכר בדם.
תגובה זו מסוכנת עבור חולי סוכרת, אך גם אצל אנשים בעלי לבלב תקין, קפיצה חדה זו מעוררת הפרשה מוגברת של אינסולין.
תנודתיות קיצונית זו של האינסולין נקשרה במחקרים פוטנציאליים לעלייה בסיכון להשמנה ולמחלות מטבוליות אחרות לאורך זמן, כתוצאה מהשפעתה על אגירת שומן ופיתוח תנגודת לאינסולין.
עם זאת, המדד הגליקמי אינו חזות הכול, ואינו מספק תמונה מלאה של הערך התזונתי.
ישנם מזונות בעלי ערך גליקמי נמוך העלולים להיות מזיקים.
לדוגמה, הפרוקטוז (סוכר פירות) בעל ערך גליקמי נמוך, אולם צריכה מוגברת שלו עלולה לגרום לכבד לפתח תנגודת לאינסולין, להוביל לעלייה במשקל ולדיסליפידמיה (הפרעות ברמות הכולסטרול ושומני הדם).
יתרה מכך, מחקרים כדוגמת אומניקרב (OmniCarb) מראים כי למרות חשיבותו, תזונה המבוססת רק על ערך גליקמי נמוך, ללא שינוי בהרכב התזונתי הכולל, עשויה שלא להשפיע משמעותית על גורמי הסיכון למחלות לב וכלי דם.
המחקר הראה שתזונה המבוססת רק על ערך גליקמי נמוך לא הראתה שיפור מובהק ברגישות לאינסולין בהשוואה לדיאטה בעלת ערך גליקמי גבוה, בניגוד להשערות קודמות.
עם זאת, הפחתה בכמות הפחמימות הכללית הורידה את הסיכון המשוער למחלות לב וכלי דם בטווח של 10 שנים.
לכן, המדד האפקטיבי והמקיף יותר להערכת ההשפעה של ארוחה מסוימת הוא העומס הגליקמי.
העומס הגליקמי מחשב את ההשפעה הממשית על רמת הסוכר בדם תוך התחשבות לא רק במהירות ספיגת הפחמימות (ה-GI), אלא גם בכמותן בפועל במנת המזון הנצרכת.
העומס הגליקמי מחושב על ידי הנוסחה: הכפלת המדד הגליקמי של המזון בכמות הפחמימות למנה (בגרמים), וחלוקת התוצאה ב-100.
המדד הגליקמי של מזון מושפע מגורמים מרובים, ביניהם: יכולת קרישת העמילנים במהלך הבישול או העיבוד, כליאה פיזית של הפחמימות בתוך מבנה המזון.
מבחינת הרכב העמילן, רמת עמילוז גבוהה יחסית בהשוואה לעמילופקטין קשורה בדרך כלל למדד גליקמי נמוך יותר.
גורם מבני נוסף הוא גודל החלקיק המכיל את הפחמימות; חלקיקים קטנים יותר עשויים להתעכל מהר יותר.
למרכיבים נוספים במזון יש השפעה משמעותית על המדד הגליקמי.
לדוגמה, צמיגות הסיבים התזונתיים יכולה לעכב את פירוק הפחמימות ואת ספיגת הגלוקוז.
בנוסף, רמת החומציות של המזון וכמות השומנים במזון הן גורמים מעכבים נוספים: נוכחותם מאטה את קצב ריקון הקיבה ומעכבת את עיבוד הפחמימות, ובכך מקטינה את המדד הגליקמי הכללי.
לעומת זאת, כמות גבוהה של סוכר לבן (סוכרוז) עשויה להעלות אותו.
באופן כללי, מאכלים מלאים וכן מאכלים עשירים בסיבים תזונתיים מציגים מדד גליקמי נמוך יותר בהשוואה למקביליהם המזוקקים או המעובדים.
תהליכי עיבוד או בישול משפיעים גם כן: בישול יתר, לדוגמה בפסטה, עשוי להוביל לעמילן קריש יותר וזמין יותר לעיכול, ובכך להעלות את המדד הגליקמי.
מדד ג'יני או מקדם ג'יני (Gini index או Gini coefficient) הוא מדד לאי השוויון הקיים בחלוקת ההכנסות, שפיתח הסטטיסטיקאי והדמוגרף האיטלקי קורדו ג'יני, שפורסם ב-1912 במאמרו "Variabilità e mutabilità" ("שׁוֹנוּת וּמִשְׁתַּנּוּת").
מדד ג'יני הוא מספר בין 0 ל-1, הנמדד לפי היחס שבין השטח הכלוא בין עקומת לורנץ לקו 45 המעלות, ושטח המשולש כולו (זה שמתחת לקו 45 המעלות ואשר שטחו 0.5).
מקדם אפס פירושו שוויון מושלם, דהיינו שלכולם אותה הכנסה; ואילו מקדם 1 פירושו אי-שוויון מוחלט, דהיינו שאצל אדם אחד מצויה כל ההכנסה כאשר לכל השאר אין כלל הכנסה.
מדד ג'יני העולמי (המתייחס לאי-השוויון בין בני האדם בעולם כולו) עמד נכון לשנת 2006 על 0.612, לאחר ירידה הדרגתית מערכו בשנת 1973 שהיה 0.679.
עד 2011 ירד במעט מדד הג'יני בישראל לשיעור של 0.37, לעומת ממוצע של 0.314 במדינות ה-OECD, והציב אותה במקום החמישי - אחרי מקסיקו, טורקיה, צ'ילה וארצות הברית.
למדד ג'יני מספר יתרונות, ההופכים אותו לכלי מדידה מייצג יותר מאשר מדד השתנות התמ"ג או ההכנסה הממוצעת, כשבאים לבחון את מידת השוויון בהכנסות.
הבולטים שבהם: היותו פשוט וחד-משמעי דיו שניתן להבינו על נקלה, היכולת להשוות את השתנותו במדינה או באזור מסוים לאורך זמן, כמו גם בין אזורים ומדינות שונות.
ג'יני הוא מדד פיזור סטטיסטי, וככזה הוא יכול למדוד כל סדרת נתונים בעלי ערך מספרי - ולא רק הכנסות, הוצאות או עושר.
ניתן לחשב את מדד ג'יני לגבי גובהם של בני אדם.
יש להבחין בין חסרונותיו כמדד סטטיסטי, לבעיות הנובעות מקשיי דגימה טכניים, וכן בעיה אחרת של מהות הנתונים.
לכן, כשמשווים בין שנים שונות - במדינות שונות, יש לוודא שהמדדים מודדים נתונים בני השוואה.
חלוקות שונות עד מאוד של הכנסה עשויות להניב מקדם זהה.
לדוגמה, מדינה שבה למחצית משקי הבית אין כלל הכנסה, ואילו החצי השני מתחלק בהכנסה באופן שוויוני תקבל מקדם של 0.5. כלכלה מקבילה שבה יש שוויון מוחלט בין כל משקי הבית, לבד ממשק בית עשיר אחד הנהנה ממחצית ההכנסה, יהיה גם לה מקדם של 0.5.
התייחסות ליחידות גאוגרפיות מגוונות בחבילה אחת מניבה בדרך כלל מקדם גבוה בהרבה עבור האזור כולו, בהשוואה לכל אחד מאזורי המשנה בנפרד.
ככל שהמדידה נעשית לגבי חלוקה עדינה יותר של אותם נתונים באותה אוכלוסייה, היא תראה אי שוויון גבוה יותר.
חלוקת האוכלוסייה הנמדדת לחמישונים תניב מקדם נמוך יותר מאשר חלוקה לעשרים, וזאת על בסיס אותה התפלגות בדיוק.
יש לבחון אילו נתונים מודד הג'יני הספציפי, למשל:
לעיתים המדד הבוחן את ההכנסה לפני ניכוי מיסים גורם לעיוות בתוצאות במדינות רבות.
לדוגמה, מדינה שבה יש פער חריף בהכנסות לפני מיסים, אך המיסוי בה מדורג אף הוא בחריפות עשויה להניב פערים נמוכים בהרבה בהכנסות אחרי מיסוי.
יש לבחון מה כוללת ההגדרה של הכנסה:
ברוב המקרים מדד ג'יני בוחן הכנסותיהם של תושבים, אך מתעלם מהטבות המגולמות באופנים אחרים (לדוגמה, תלושי מזון) או הטבות עקיפות כמו הנחות, פטורים וסובסידיות שונות, המתבטאות בצריכה עצמה.
יש לבדוק מהי היחידה הכלכלית הנמדדת:
לעיתים המדידה במדינות שונות מתייחסת לפרטים, ובמקרים אחרים למשקי בית.
המדד במקרים כאלה יהיה משמעותי פנימית (בהשוואה לאורך זמן של המדד באותה מדינה) אך לא בין מדינות שבהן אופן המדידה שונה.
כלל דומה ניתן להחיל ביחס לאופנים שונים של איסוף נתונים.
מדד דַאוּ ג'וֹנְס הוא מדד מניות המשקלל את השינוי הרצוף בשערי 30 מניות נבחרות של חברות ענק אמריקאיות בבורסה לניירות ערך בניו יורק.
למרות שבשמו הרשמי כלולה המילה "תעשייה" רבות מהחברות שמניותיהן כלולות כיום במדד זה עוסקות בענפי כלכלה שונים לרבות בנקאות, ביטוח ושירותים.
מייסדו של המדד הוא העיתונאי צ'ארלס דאו, שהיה מהוגי רעיונות המדדים בעולם של שוק ההון.
דאו ייסד את העיתון וול סטריט ג'ורנל והיה לעורכו.
הוא גם הקים את חברת דאו ג'ונס אנד קומפני שאמונה על פרסום מידע מהשווקים הפיננסיים למשקיעים ולמתעניינים.
דאו החל את רעיון המדד באמצעות רישום מניות ברשימות אישיות, וזה התפתח בהדרגה למדד הוותיק ביותר שפעיל ברציפות זמן רב יותר מבין כל המדדים בבורסות בעולם.
המדד הראשון התפרסם ב-26 במאי 1896, והרכיבו אותו מניות של 12 חברות תעשייה גדולות בארצות הברית.
ערכו ביומו הראשון עמד על 40.94 נקודות.
באותה שנה הוא הגיע גם לשפל כל הזמנים של 28.48 נקודות.
חברת ג'נרל אלקטריק הייתה כלולה במדד במשך התקופה הארוכה ביותר לאחר שנוספה ב-1907 והוצאה ממנו ב-2018.
המדד שמבטא את התנהגות שוקי ההון האמריקנים צנח בשיעורים חדים במספר תקופות במשך העשורים הרבים שבהם הוא נמדד.
עקב מלחמת העולם הראשונה הוא צנח ב-24.39% ב-12 בדצמבר 1914. במהלך המשבר הפיננסי הגדול שהתחיל ב-1929 הוא צלל לשפל שאותו לא חצה עד ל-1954. ב-1987 נחתך המדד ב-22.6% ביום שני ה-19 באוקטובר שידוע בכינויו יום שני השחור.
ב-19 במרץ 1999 חצה המדד לראשונה את קו 10,000 הנקודות, בתום יום המסחר.
חמישה שבועות אחר כך המדד חצה את קו ה-11,000 הנקודות.
בחודש ינואר שנת 2017 חצה המדד לראשונה את קו 20,000 הנקודות.
ב-16 במרץ 2020 צנח המדד בכ-12.93%, הצניחה הגדולה ביותר מאז יום שני השחור של 1987, הצניחה אירעה בצל החששות ממגפת הקורונה ומירידה חדה במחירי הנפט.
בהמשך אותה שנה התאושש המדד במהירות וב-24 בנובמבר 2020 אף קבע שיא חדש ונסגר לראשונה מעל 30,000 נקודות.
ב-22 בינואר 2024, מדד דאו ג'ונס חצה את רף 38,000 הנקודות בפעם הראשונה.
לחברת דאו ג'ונס אנד קומפני ישנם עוד עשרות מדדים יומיים.
ביניהם ניתן למנות את מדד דאו ג'ונס לממוצע בתחבורה, מדד דאו ג'ונס לענף השירותים, מדד הדאו ג'ונס לענקיות גלובליות ועוד רבים.
החברות המרכיבות את מדד דאו ג'ונס
נכון ל-18 בדצמבר 2025, דאו ג'ונס מורכב מהחברות הבאות:
בסטטיסטיקה ובמדעים הנסמכים על טכניקות סטטיסטיות, כגון כלכלה, מדד הוא מספר המייצג את רמתו של מאפיין מסוים, כדרך להשוות בין רמות שונות של מאפיין זה בזמנים שונים, במקומות שונים או במקרים שונים.
ניתן לבטא סכום מסוים על ידי כך שמצמידים אותו למדד מסוים.
למשל הביטוי "צמוד למדד", ללא תוספת, בדרך כלל מתייחס למחיר אשר "מוצמד" למדד המחירים לצרכן.
ערכו המוחלט של מדד אינו חייב להיות בעל משמעות (אם כי יכול שיהיה כן), אולם, היחס בין שני מספרי מדד שונים מצביע על השינוי ברמת המאפיין אותו המדד מייצג.
מדדים מספקים מידע לחוקרים ולמקבלי החלטות, ולעיתים יש להם גם שימוש מעשי יום-יומי.
מדד המחירים לצרכן, למשל, משמש להצמדת מחיריהם של מוצרים ושירותים, כדרך להגן על מחיר זה מפגעי האינפלציה.
מדד המחירים לצרכן, המאפשר להשוות בין ממוצע המחירים לצרכן בחודש מסוים לעומת חודש אחר, ובכך לדעת את שיעור האינפלציה בתקופה התחומה על ידי שני חודשים אלה.
תל"ג לנפש הוא מדד המאפשר להשוות את מידת הפיתוח הכלכלי של מדינות שונות, ואת מידת הפיתוח הכלכלי של מדינה מסוימת בזמנים שונים.
מדד ג'יני הוא מדד לאי-שוויון בחלוקת ההכנסות שפיתח הסטטיסטיקאי והדמוגרף האיטלקי קורדו ג'יני.
מדד דאו ג'ונס הוא מדד המשקלל את השינוי הרצוף בשערי 30 מניות נבחרות של חברות ענק אמריקאיות בבורסה לניירות ערך בניו יורק.
מדדי בורסה נוספים קיימים גם בישראל, לדוגמה מדד תל בונד על סוגיו השונים (20, 40 ו-60).
מדד רגישות הוא מדד סטטיסטי ליעילותו של מבחן בזיהוי מצב מסוים.
רגישות משמשת כמדד ליעילותם של בדיקות סקר רפואיות בזיהוי מחלות או של בדיקות בקרת איכות במפעלים הקובעות את איכות המוצר, לעומת מדד מוחלט כלשהו המכונה "מדד הזהב".
מדד האושר העולמי הוא מדד לרווחתם של בני האדם והשפעותיהם על הסביבה.
קיימים סוגים רבים של מדדים, בהם מדדי מחירים ומדדי כמויות.
מבחינת אופן חישובם, המדדים הם משני סוגים:
מדדים המחושבים על-פי מידע מלא, ולכן חישובם פשוט יחסית.
דוגמה לכך הוא מדד תל אביב 25, המשקף את מחירן של 25 מניות החברות הציבוריות הנסחרות בבורסה לניירות ערך בתל אביב בעלות שווי השוק הגבוה ביותר.
ערך המדד מחושב באמצעות נוסחה פשוטה ומפורסם על ידי הבורסה, בזמן המסחר, מדי 30 שניות.
מדדים המחושבים על-פי מידע חלקי, עקב האוכלוסייה הגדולה הנכללת במדד, ולכן חישובם מצריך יצירת מדגם ובדיקתו.
דוגמה לכך הוא מדד המחירים לצרכן, שבא לשקף את המחירים בכל המשק, אך למעשה מתבסס על מדגם של חנויות ומדגם של מוצרים.
מדדים נפוצים בהקשרים כלכליים, אך המושג "מדד" הוא מושג כללי, ולכן ניתן להשתמש בו גם בהקשרים אחרים.
דוגמה לכך הוא מדד סימפסון, המודד את המגוון הביולוגי בבית גידול נתון.
מדד ביג מק (מכונה Burgernomics) הוא השוואה של מחירי כריך המבורגר "ביג מק" ברשת "מקדונלד'ס" במדינות שונות, שעורך השבועון "האקונומיסט".
ההשוואה היא דרך לא פורמלית למדוד את שווי כוח הקנייה של מטבעות, והיא מהווה מדד להערכת שערי חליפין ועלויות סחורה במדינות שונות.
כפי שצוין באקונומיסט, זוהי "דרך נוספת להשוות שערי חליפין".
האקונומיסט הציג את מדד ביג מק בספטמבר 1986 כדוגמה משעשעת.
מאז פרסם כתב העת את המדד מדי שנה.
המדד הוביל להמצאת המילה "בורגרנומיקס" (בתרגום חופשי לעברית: "כלכלת המבורגר").
ההנחה ביסוד השיטה היא כי שער החליפין בין שני מטבעות מתכייל באופן טבעי כך שכל דוגמה לסל סחורות ושירותים (ובפרט, סחורה או שירות ספציפי) תימכר במחיר שקול במדינות שונות.
כלומר, מחירי הסל אמורים להיות זהים לאחר שהומרו לאותו מטבע.
אם אין המצב כך, לכאורה ניתן לנבא שינוי עתידי בשער החליפין כך שיתקרב לשער הצפוי (שאם לא כן, יתאפשר ארביטראז' לאורך זמן).
במדד ביג מק, ה"סל" הוא כריך של ביג מק יחיד כפי שנמכר על ידי רשת המזון המהיר "מקדונלד'ס".
ביג מק נבחר כיוון שזהו מוצר שניתן להשיגו במדינות רבות, ועם זכיינים מקומיים של מקדונלד'ס קיימת מגמה לניהול מחירי עלות לפי האספקה המקומית.
בנסיבות האלה, המדד מאפשר השוואה בין שערי מטבעות רבים.
מדד ביג מק אינו כלי כלכלי מדעי במיוחד, שכן מחיר הקציצה מושפע מפרמטרים רבים, ששער החליפין הוא רק אחד מהם.
במדינות רבות, מזון מהיר ברשתות בינלאומיות (כמו "מקדונלד'ס") יקר יחסית למזון במסעדה מקומית, והדרישה לביג מק בארצות כמו הודו קטנה במידה ניכרת מאשר בארצות הברית.
בין הסיבות הנוספות לפערי מחיר גם תחרות מוגברת (או מעטה יותר) בשוק המזון המהיר בהשוואה לתחרות בארצות הברית, סוג הקטשופ בו נעשה שימוש, ומכסי מגן על מרכיבי הכריך.
במאי 1997 מדינת ישראל דורגה כמדינה השלישית היקרה בעולם מבחינת מחיר הביג-מק.
בינואר 2001 תפסה ישראל לראשונה את המקום הראשון במדד.
לאחר מכן סירב משרד האוצר במשך כשלוש שנים לספק נתונים לאקונומיסט, ומדינת ישראל לא נכללה במדד.
בעשור השני של המאה ה-21, דורג השקל לרוב בין המטבעות שנסחרים מתחת ל"שוויים ההוגן", כלומר מחיר הביג מק גבוה יחסית.
על פי המדד, בשנים 2000–2019 ירד כוח הקנייה של משק הבית החציוני האמריקאי ב-36%.
שכר משק הבית החציוני האמריקאי החודשי ב-2000 עמד על $3,512 ומחיר הביג מק עמד על $2.51, כך ששכר משק הבית החציוני היה 1,399 המבורגרי ביג מק.
מדד ההישרדות של אלטמן הוא מדד שפותח על ידי פרופ' אדוארד אלטמן מאוניברסיטת ניו יורק בשנת 1968, המודד על פי פרמטרים שונים את החוסן הכספי של חברות כלכליות במטרה לנבא בשיעור גבוה של הצלחה את ההסתברות לפשיטת רגל.
המדד מכונה בשפה המקצועית Z Score Model ונעשה בו שימוש נרחב בכלכלות רבות על מנת לנסות לחזות פשיטות רגל.
הפרמטרים השונים נאספים לכדי נוסחה בה חברות בריאות וחזקות אמורות להראות ערכים של 3 ומעלה ואילו ערכים שבין 1.8 - 3, מלמדים על חברות בינוניות.
חברות אשר משקפות ערך נוסחה שנמוך מ-1.8 לפי המדד, נמצאות בסיכון גבוה לפשיטת רגל.
יחס המודד את הנזילות הפיננסית של החברה, היכולת לפרוע את חובות החברה בטווח הזמן הקצר.
הון חוזר מחושב כנכסים שוטפים פחות התחייבויות שוטפות.
נכסים שוטפים הם נכסי החברה אשר יומרו למזומן בתקופה הקרובה.
באופן דומה, התחייבויות שוטפות הן אותן התחייבויות אותן נצטרך לשלם בעתיד הקרוב.
X2= יתרת רווח שלא יועדה/כלל הנכסים.
מכיוון שיתרת רווח שלא יועדה הוא נתון המצטבר לאורך שנות פעילות החברה אנו מצפים כי לחברה ותיקה תהיה יתרת רווח שלא יועדה גדולה מלחברה צעירה, ולכן שהשרידות של חברה ותיקה תהיה גבוהה מזו של חברה צעירה.
X3= רווח לפני הוצאות ריבית ומס/כלל הנכסים.
יחס המודד את רווחיות החברה.
ה-EBIT מרמז על יכולת החברה לייצר הכנסות, ללא תלות בהוצאות מיסים וריבית.
X4= שווי שוק/שווי ההתחייבויות בספרים.
יחס המודד את כושר הפרעון של החברה.
שווי השוק מחושב כמספר המניות של החברה כפול מחיר למניה.
במידה והיחס גדול מ-1, נוכל למכור את מניות החברה בבורסה ולשלם את כל ההתחייבויות, כפי שהן מופיעות בספרים.
יחס המראה כיצד החברה מייצרת הכנסות ביחס לנכסים שלה.
כאשר מתקבל ערך Z הגדול מ-2.99 החברה נמצאת באזור ה"בטוח", אין סכנה לפשיטת רגל.
כאשר מתקבל ערך Z הקטן מ-2.99 וגדול מ-1.8 החברה נמצאת באזור "אפור", ואין לדעת האם תפשוט רגל או לא.
כאשר מתקבל ערך Z הקטן מ-1.8 החברה נמצאת באזור מצוקה, ויש חשש כי תפשוט רגל.
בשנת 1977 הרחיב אלטמן את המודל ופיתח מודל משופר הנקרא Zeta, אולם הפרמטרים של מודל זה לא פורסמו בציבור אלא בתשלום בלבד.
המודל המשופר הוא גרסה מורחבת של קודמו אך ההבדלים המהותיים הם שבקודם הוכללו חברות ששווי נכסיהן היה 20 מיליון דולר ואילו מודל ה-Zeta משלב חברות בשווי של 100 מיליון ומעלה.
כמו כן במודל החדש ישנם 7 יחסים פיננסיים ולא 5 כמו בקודם.
בשנת 1997 פורסם ספר של Altman & Narayanan ובו סקירה מקיפה על כ-50 מחקרים בתחום חיזוי פשיטות הרגל והמסקנות העיקריות היו כי ישנם יחסים פיננסיים המסוגלים לתרום לחיזוי מצבה הפיננסי של החברה.
המשתנים המשפיעים ביותר הם: שיעור רווח תפעולי ביחס למכירות וכן הון חוזר, יחס שוטף ויחס מהיר.
בעייתיות מסוימת אשר עולה מבדיקת הנתונים בשטח היא העובדה שיש לבדוק את המדד על פי סקטור הפעילות של אותן חברות בלבד.
בשנת 2020 הופעל המודל כתנאי סף לאיתנות פיננסית של מציעים, במכרז ארוך טווח של רשות כבאות והצלה לישראל לאספקה, כביסה ותחזוקה לחליפות מגן מבניות ללוחם אש.
מדד ההכרה גלאזגו (או סולם גלאזגו; באנגלית: Glasgow Coma Scale ובקיצור: GCS) הוא מדד נוירולוגי להערכת רמת ההכרה של אדם.
לפי מדד זה המטופל מוערך לפי מספר קריטריונים קבועים, וסיכום הנקודות מהווה הערכה כללית על פי מדד הגלאזגו.
תוצאת המדד מסייעת לניבוי סיכויי ההתאוששות של החולה.
בתחילה נעשה שימוש במדד על מנת להעריך את רמת ההכרה של חולה לאחר ניתוח ראש, אך כיום המדד מיושם במגוון תחומים – כולל רפואת חירום, בה הוא מתבצע על ידי רופא, פרמדיק או חובש מיד בהערכה הראשונית.
המדד פורסם בשנת 1974 על ידי גרהאם טיסדייל ובריאן ג'.ג'נט, פרופסורים לנוירוכירורגיה מאוניברסיטת גלאזגו.
השניים המשיכו וכתבו את הספר "טיפול בפציעות ראש".
ה-GCS מהווה חלק ממספר "מערכות ניקוד" של טיפול נמרץ, הכולל את הבדיקות APACHE II, SAPS II ו-SOFA, כתרומה להערכת המצב של מערכת העצבים המרכזית.
סקאלה דומה, סקאלת "רנצ'ו לוס אמיגוס", משמשת להערכת התאוששות החולים שסבלו מטראומה מוחית.
המדד מורכב משלושה מבחנים: תגובת העין (E - Eye opening), תגובה מילולית (V - Verbal Response) ותנועה (M - Motor Response).
הערכים הללו נשקלים ביחד ולחוד.
סכום ה-GCS המינימלי הוא 3 (תרדמת עמוקה או מוות), בעוד שהגבוה ביותר הוא 15 (אדם ערני באופן מלא).
3. עין נפתחת בתגובה לדיבור: (אין לבלבל עם אדם המתעורר משינה; מטופל כזה מקבל תוצאה של 4, לא 3).
2. עין נפתחת בתגובה לכאב: החולה מגיב ללחץ על הציפורניים; אם זה לא מניב תגובה, לוחצים או משפשפים את עצם המצח או עצם החזה.
5. מתמצא: המטופל מגיב בקוהרנטיות וכראוי לשאלות כגון מה שמו וגילו, איפה הוא נמצא וכדומה.
4. מבולבל: המטופל מגיב לשאלות בקוהרנטיות אבל יש חוסר התמצאות ובלבול קלים.
3. מילים לא מתאימות: הגייה ברור של מילים, אבל ללא חילופי דברים ממשיים.
2. קולות לא מובנים: קולות אבל לא מילים.
6. מציית לפקודות: המטופל מבצע דברים פשוטים כפי שדורשים ממנו.