tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
נציגות קבועה של ממשלת ארצות הברית נפתחה בג'דה ב־1942 במעמד של לגציה, ובהמשך הועלתה למעמד של שגרירות בשנת 1949. בשנת 1984 הועברה השגרירות מהעיר ג'דה לבירה ריאד, והמבנה בג'דה הוסב לקונסוליה כללית.
בנוסף, קונסוליה אמריקאית נפתחה בעיר הנמל דהראן כבר בשנת 1944, על רקע חשיבות האזור לתעשיית הנפט האמריקאית.
השגרירות בריאד עוסקת בתחומי מדיניות, ביטחון, מסחר, תרבות, ועניינים קונסולריים, ומשקפת את חשיבות הקשר האסטרטגי בין שתי המדינות.
לאורך השנים התחזקו הקשרים בתחומי האנרגיה, הביטחון וההשקעות, והשגרירות מהווה מוקד מרכזי לניהול שיתופי פעולה בין ממשלות ארצות הברית וערב הסעודית.
שגרירות ארצות הברית בפרגוואי היא הנציגות הדיפלומטית הראשית של ארצות הברית ברפובליקה של פרגוואי.
השגרירות שוכנת בעיר הבירה אסונסיון, ופועלת לקידום היחסים הדו-צדדיים בין שתי המדינות בתחומי מדיניות, ביטחון, כלכלה, תרבות וסביבה.
היחסים הדיפלומטיים בין ארצות הברית לפרגוואי החלו רשמית בשנת 1861, כאשר צ'ארלס א.
וושבורן הגיש את כתב האמנה שלו כממונה האמריקאי על היחסים לאסונסיון.
כבר בשנת 1852 הכירה ארצות הברית באופן רשמי בעצמאותה של פרגוואי, שנוסדה בשנת 1811 לאחר ניתוקה מספרד.
בשנת 1942 הועלה מעמד הנציגות האמריקאית בפרגוואי לדרג של שגרירות, כחלק מהידוק היחסים בתקופת מלחמת העולם השנייה.
ביוני 2023 חנכה השגרירות האמריקאית באסונסיון את מבנה השגרירות החדש בשטחה של השלוחה הקודמת.
המבנה החדש, שתוכנן על ידי משרד האדריכלים האמריקאי ZGF, משלב עקרונות של קיימות סביבתית עם מחוות עיצוביות לתרבות הגוארני המקומית, בהן שימוש ביצירות אמנות מסורתיות כדוגמת תחרת ñanduti.
המתחם משתרע על שטח של כ־14 דונם, נבנה לפי תקני אנרגיה מחמירים, וכולל מערכת לאיסוף מי גשמים, תאורת LED חכמה וצמחייה מקומית להפחתת צריכת מים.
המבנה החדש מגלם את מחויבותה של ארצות הברית לפרגוואי ולחיזוק היחסים הבילטרליים.
במהלך בנייתו הושקעו כ־60 מיליון דולר בכלכלה המקומית, ונטלו בו חלק למעלה מ־1,300 עובדים, מתוכם 922 פרגוואים.
נכון לעשור השני של המאה ה־21, השגרירות האמריקאית פועלת בשיתוף פעולה עם הרשויות בפרגוואי למאבק בשחיתות ובפשע המאורגן, קידום קשרי מסחר והשקעות, ושמירה על הקשרים המיוחדים שבין המדינות.
שגרירות ארצות הברית באיחוד האמירויות הערביות היא הנציגות הדיפלומטית הראשית של ארצות הברית הפועלת בבירת איחוד האמירויות, אבו דאבי.
השגרירות אחראית על ייצוג האינטרסים המדיניים, הביטחוניים, הכלכליים והתרבותיים של ארצות הברית ברחבי איחוד האמירויות.
בנוסף לה, פועלת גם קונסוליה כללית בדובאי.
עד להקמתה של איחוד האמירויות הערביות בשנת 1971, שבע האמירויות שהרכיבו את המדינה – ובהן אבו דאבי, דובאי, שארג'ה, עג'מאן, אום אל־קיוין, פוג'יירה וראס אל־ח'ימה – היו טריטוריות חסות של בריטניה.
בשל כך, לקשרים בין ארצות הברית לשייח'ויות היה מעמד משני ומוגבל.
עם סיום החסות הבריטית והכרזת העצמאות של האיחוד ב־2 בדצמבר 1971, הכירה ארצות הברית במדינה החדשה למחרת, ב־3 בדצמבר.
היחסים הדיפלומטיים בין ארצות הברית לאיחוד האמירויות כוננו באופן רשמי ב־20 במרץ 1972, כאשר ויליאם א.
סטולצפוס ג'וניור, שגריר ארצות הברית בקווית, הוסמך גם כשגריר לא-תושב באיחוד.
ב־24 ביוני 1974 נפתחה השגרירות האמריקאית באבו דאבי, עם מינויו של מייקל אדמונד סטרנר לשגריר הראשון בתפקיד מלא.
מאז כינון היחסים, הידקו המדינות את שיתוף הפעולה ביניהן, תוך שימת דגש על תחומים כמו ביטחון אזורי, סחר, השקעות, חינוך וחדשנות טכנולוגית.
השגרירות מהווה מוקד מרכזי לשיתופי פעולה אלה, ובשנים האחרונות פועלת גם לחיזוק הקשרים בין אזרחי שתי המדינות באמצעות יוזמות חינוכיות, תרבותיות וכלכליות.
שגרירות הממלכה המאוחדת בישראל מופקדת מטעם הממלכה המאוחדת על קידום האינטרסים של הממלכה בישראל.
השגרירות שוכנת ברחוב הירקון 192 בתל אביב וממנו מתנהלת רוב הפעילות שלה, להוציא פעילות המחלקה הקונסולרית המתנהלת במבנה אחר בעיר.
בנוסף לשגרירות, מחזיקה הממלכה בקונסוליה במזרח ירושלים, המייצגת את האינטרסים הבריטים ברשות הפלסטינית.
שגריר הממלכה המאוחדת בישראל הוא סיימון וולטרס, שנכנס לתפקידו ב-2023.
הנציגות הדיפלומטית הבריטית הראשונה בארץ ישראל הוקמה במאה ה־19, כאשר ב־1838 הוקמה תת-קונסוליה בריטית בירושלים, שהופקדה על כלל התחנות הקונסולריות הבריטיות מחוף יפו לצידון, כולל עכו וחיפה.
ב־1841 הפכה הקונסוליה, שהייתה כפופה לקונסוליה בביירות, לקונסוליה עצמאית.
בעקבות מלחמת העולם הראשונה נסגרה הקונסוליה והנציגויות הבריטיות בארץ ישראל שהייתה בידי האימפריה העות'מאנית.
כיבוש ארץ ישראל בידי הבריטים במהלך המלחמה הביא את הארץ תחת שלטון בריטי ישיר.
סיום המנדט הבריטי ב־15 במאי 1948 הביא את הצורך לנציגות דיפלומטית בריטית.
בשלהי מאי פעל קונסול בריטי בירושלים, אך סירובה של הממלכה המאוחדת להכיר בישראל מנע הקמת נציגות קבועה.
ביוני 1948 שקל שר החוץ הבריטי ארנסט בווין להקים קונסוליה בישראל, אך התנגדותו של משרד החוץ הבריטי למהלך, מחשש לפגיעה בארצות ערב, מנעה את ההתקדמות.
המחלקה הקונסולרית - ממוקמת ברחוב בן-יהודה 1.
כחלק מפעולותיה, מארגנת השגרירות טקס אזכרה שנתי ביום הזיכרון הבריטי בנובמבר בבית הקברות הצבאי הבריטי ברמלה.
שגרירות מדינת ישראל בבייג'ינג היא הנציגות הדיפלומטית העיקרית של מדינת ישראל בסין.
בנוסף, אמונה השגרירות גם על היחסים עם מונגוליה.
היא שוכנת ברחוב טיאן-זה-לו 17 בצ'אוינג, הרובע הדיפלומטי של בייג'ינג, בירת סין.
השגרירות הוקמה ב-1992 בעקבות כינון היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לסין.
מאז יוני 2025, מכהן אלי בלוצרקובסקי כשגריר ישראל בבייג'ינג.
הנציגות הישראלית הראשונה בסין פעלה בשאנגחאי, למספר חודשים בין 1948 ו-1949, ונוהלה על ידי משה יובל ועסקה בעיקר בהעלאת יהודים פליטי המלחמה מאירופה וקהילת יהודי סין, מרביתם מהעיר חרבין.
מדצמבר 48' ועד האביב של 49', כ-4,500 יהודים עלו לישראל, ביניהם מנהיגי התנועות הציוניות בשאנגחאי.
בין המשפחות המפורסמות מעליה זו הייתה משפחת אולמרט.
עם ההתקרבות הדרגתית ביחסי ישראל–סין בשלהי שנות ה-80 של המאה ה-20, עוד טרם כוננו יחסים דיפלומטיים רשמיים, החל משרד החוץ לבחון אפשרויות להקמת נציגות בבייג'ינג, שתאפשר ערוץ גישה ישיר להעברת מסרים לשלטונות סין.
באותן שנים נוהלו היחסים עם סין דרך הקונסוליה הישראלית בהונג קונג, שהייתה עדיין מושבה של הכתר הבריטי.
המאמצים הישראליים נשאו פרי ובפברואר 1990 נחנך משרד קישור של האקדמיה הישראלית למדעים בבייג'ינג, בראשותו של ד"ר יוסף שלהבת.
כעוזר מנהלי של שלהבת הוצב יואל גילת, עובד משרד החוץ.
בהמשך אותה שנה סיכם מנכ"ל משרד החוץ ראובן מרחב עם שגריר סין לאו"ם כי המשלחת המדעית הישראלית תתוגבר ב"יועץ מדיני".
לתפקיד מונה זאב סופות, שיצא לבייג'ינג בפברואר 1991 והפך לאיש הקשר של ממשלת ישראל לממשל הסיני.
ב-24 בינואר 1992 כוננו יחסים דיפלומטיים מלאים בין ישראל לסין וזאב סופות מונה לשגריר הישראלי הראשון בסין.
השגרירות בבייג'ינג הפכה לאחת הנציגויות הדיפלומטיות הגדולות של ישראל בעולם ותקן העובדים בה הוגדל משמעותית.
זאת, בין היתר, בעקבות החלטות הממשלה לקידום והרחבת הקשרים הכלכליים בין ישראל וסין.
לצד השגרירות מפעילה ישראל חמישה נספחים מסחריים בסין: שני נספחים בבייג'ינג, נספח בשאנגחאי, נספחת בגואנגג'ואו ונספח בהונג קונג.
ב-13 באוקטובר 2023, נדקר עובד השגרירות מחוץ לבניין השגרירות בפיגוע דקירה במהלך מלחמת חרבות ברזל.
בשנים הראשונות לאחר כינון היחסים פעלה השגרירות במבנים שכורים עם מספר מצומצם יחסית של אנשי צוות.
ואולם עד מהרה החל נפח היחסים לגדול ומספרם של אנשי הצוות שנדרשו לפעילות השגרירות עלה בקצב מהיר.
בעקבות העלות הגבוהה של השכירות ששולמה על המבנים, החליט משרד החוץ על בניית מתחם עצמאי, שיכלול שגרירות ומגדל מגורים עם 13 דירות לסגל.
לשגרירות הוקצה מגרש באזור הדיפלומטי ברובע צ'אוינג.
בניין השגרירות, שהוקם ב-2004 בעלות של כ-12.5 מיליון דולר, מתוכנן כפרסה דו-קומתית המקיפה חצר פנימית, ומעוצב ב"סגנון ישראלי", שבא לידי ביטוי במרפסות המשמשות לאירוח ובצבעו הלבן בוהק של הבניין - אלמנטים שאינם נהוגים בבנייה הסינית.
המבנה הוא למעשה קומפלקס רחב ממדים, אשר מאכלס לא רק את משרדי השגרירות, אלא אף את מגורי השגריר, הקונסולים והנספחים השונים על משפחותיהם החיים במעין קומונה סגורה.
שגריר ישראל בבייג'ינג, המואמן לסין ולמונגוליה, הוא ראש הנציגות.
לאורך השנים מילאו את התפקיד הן דיפלומטים מקצועיים משירות החוץ והן שגרירים שמונו על ידי שר החוץ ללא מכרז במסגרת מכסת המינויים הפוליטיים של משרד החוץ.
סגן ראש הנציגות (DCM) משמש כמנהל הנציגות בפועל ואחראי לתיאום בין כל המחלקות והנספחויות בשגרירות.
התפקיד מאויש על ידי דיפלומט מקצועי מקרב הסגל הבכיר של משרד החוץ.
המחלקה המדינית – אחראית על ניהול הקשר בין הממשלות, קשר בין פרלמנטים, ארגון ביקורים רשמיים וחתימה על הסכמים מדיניים בין המדינות.
ציר יועץ לנושאי חדשנות – תפקיד ייחודי לשגרירות בבייג'ינג, שנוסד בעקבות זיהוי החשיבות שבפיתוח הקשרים בין ישראל לסין בתחום זה.
אחראי על הקשר עם הסוכנויות העיקריות בממשל הסיני שעוסקות בחדשנות ופיתוח טכנולוגי ועל יישום הסכמים ומזכרי הבנה שנחתמו במסגרת ועידת החדשנות ישראל-סין.
נספחות כלכלית – בנציגות בבייג'ינג פועלים שני נספחים של משרד הכלכלה – אחד ייעודי לתחום הרגולציה והאחר לתחום קידום הייצוא.
תפקידה לקדם חתימה על הסכמים כלכליים בין המדינות, לעודד יחסי סחר והשקעות, לארגן סמינרים עסקיים, ביקורי משלחות כלכליות והשתתפות בתערוכות ולספק מידע ליצואנים ולאנשי עסקים.
מחלקת אקדמיה – אחראית על חתימת הסכמים בין המדינות בתחום האקדמיה, יצירת קשר בין מוסדות אקדמיים בישראל ובסין, חילופי סטודנטים ומתן מלגות לסטודנטים וחוקרים סינים המעוניינים ללמוד בישראל.
מחלקת עיתונות, תקשורת ודיפלומטיה ציבורית – מקדמת את סדר היום הישראלי במגוון תחומים בתקשורת הסינית ובקרב הציבור הרחב.
מחלקת תרבות – פועלת לחשוף קהלים סיניים לתרבות ישראלית, לחזק את הקשר בין המדינות בתחום התרבות ולעודד קשרים בין מוסדות תרבות בשתי המדינות.
המחלקה הקונסולרית – מספקת שירותים קונסולריים לאזרחי ישראל ותושביה השוהים מחוץ לישראל כמו גם לאזרחים זרים המבקשים לבקר בישראל.
שגרירות ישראל בברלין היא הנציגות הדיפלומטית העיקרית של מדינת ישראל בגרמניה ואחת משגרירויות ישראל הגדולות בעולם.
היא נמצאת ברחוב אוגוסטה ויקטוריה 74–76 בברלין.
השגרירות הוקמה ב-1965 בעקבות כינון היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לגרמניה המערבית.
מקום השגרירות עם פתיחתה היה תחילה בעיר קלן.
בשנת 1966 עברה השגרירות לבירת גרמניה המערבית, בון, שם היה מקום מושבה עד שנת 2000. בעקבות איחוד גרמניה והעברת הבירה לברלין, פתחה ישראל ב-1991 קונסוליה כללית בברלין ובשנת 2000 הועתקה לשם השגרירות.
עם כינון היחסים הדיפלומטיים בין מדינת ישראל למערב גרמניה ב-1965 נבחר אשר בן נתן כשגריר הישראלי הראשון בגרמניה.
בין השיקולים לבחירתו לתפקיד ההיסטורי, שנשא את המטען הכבד של זיכרון השואה, היו בקיאותו בשפה הגרמנית וכן היותו איש מערכת הביטחון, שנתפס כסמל לכוחה ומעמדה של ישראל.
בעיתונות התקופה נאמר גם, כי אחד השיקולים היה גם הופעתו הנאה והמרשימה של בן נתן, השונה מן הסטריאוטיפ של היהודי עליו חונך דור שלם של גרמנים בתקופה הנאצית.
עם הקמתה, שוכנה השגרירות באופן זמני בבניין ששימש את הקונסוליה של ישראל בקלן.
השגרירות נחנכה רשמית ב-24 באוגוסט 1965, מיד לאחר שבן נתן הגיש את כתב האמנתו לנשיא הבונדסטאג, גאורג אוגוסט צין (בהיעדרו של נשיא גרמניה, ששהה בחופשה).
בטקס החנוכה הקצר הניפו קבוצת ילדים את דגלי ישראל בחזית הבניין, והאורחים שרו את התקווה והרימו כוסות לחיי מדינת ישראל.
בינתיים, החלו העבודות להכשיר שני בניינים שרכשה מדינת ישראל בעיר בון, ששימשה אז כבירת גרמניה המערבית, כדי שישמשו לשגרירות החדשה ולמעון השגריר.
ב-10 באוגוסט 1966 הושלמו ההכנות והשגרירות הועברה לבון, למעט המדור הקונסולרי ונספחות כלכלית שנותרו בקלן.
בשנת 1991, בעקבות איחודה של גרמניה והחלטת ממשלת גרמניה על העברת עיר הבירה חזרה מבון לברלין, פתחה ישראל קונסוליה כללית בברלין.
ב-17 בפברואר 1999, בעקבות לכידתו של מנהיג ארגון ה-PKK עבדוללה אג'לאן בידי טורקיה, הסתערו עשרות פעילי PKK על הקונסוליה, תוך האשמת ארגון המוסד בסיוע לממשל הטורקי ללכוד את אג'לאן, כוחות הביטחון הישראלי פתחו באש לעבר התוקפים, הרגו שלושה מהם ופצעו שלושה, כ-30 פעילים נעצרו על ידי המשטרה הגרמנית.
בשנת 1999 הועברו מוסדות הממשל הגרמני לברלין ובשנת 2000 עברה לשם גם שגרירות ישראל.
ביום העצמאות ה-53 של ישראל, ב-9 במאי 2001 נחנך בניין חדש לשגרירות ישראל בברלין.
טקס חנוכת השגרירות נערך בהשתתפות שר החוץ שמעון פרס, שר החוץ הגרמני יושקה פישר, שגריר ישראל לגרמניה שמעון שטיין וכ-2,000 מוזמנים, בהם פוליטיקאים, אנשי תרבות ורוח, עיתונאים ונכבדים נוספים.
השגרירות משתרעת על שטח של 9 דונם בשכונת וילמרסדורף בברלין, שלפני מלחמת העולם השנייה התגוררה בה הבורגנות היהודית של העיר.
היא שוכנת לא הרחק מאתר ההנצחה "רציף 17" בתחנת הרכבת גרונוולד, ששימש כאחת הנקודות הראשיות לגירוש יהודי ברלין בשואה, דבר המקנה לו סמליות נוספת.
התכנון הייחודי של מבנה השגרירות, שנעשה על ידי האדריכלית הישראלית אורית וילנברג-גלעדי, מייצג ומסמל את מערכת היחסים המורכבת של ישראל וגרמניה ואת ישראל המתחדשת.
בניין השגרירות מצופה אבן ירושלמית ומעוטר בגג המזכיר מבנה של ספינה.
בחזית הבניין שישה עמודים רחבים בעלי אלמנטים חזותיים שונים, המסמלים את שישה מיליון היהודים שנרצחו בשואה, כשביניהם משטחי זכוכית שנועדו להעניק ממד של פתיחות לקשרים בין המדינות.
בתוך מתחם השגרירות שולב גם בניין לשימור – וילה שנבנתה עבור איש העסקים היהודי-גרמני הרמן שונדורף בשנת 1929. המבנה נרכש, שופץ והוסב לשימוש כבית השגריר.
שגריר ישראל בגרמניה הוא ראש הנציגות.
מגיש את כתב האמנתו לנשיא גרמניה.
עקב חשיבותם ואופיים של יחסי גרמניה–ישראל למדינת ישראל, נחשב התפקיד לאחד הבכירים ביותר בשירות החוץ הישראלי.
הציר הוא ממלא מקום השגריר בהיעדרו ומשמש כמנהל הנציגות בפועל, האחראי לתיאום בין כל המחלקות והנספחים בשגרירות.
המחלקה המדינית – כפופה לשגריר ולסגנו.
אחראית על ניהול הקשר בין ממשלת ישראל לבין ממשלת גרמניה, ארגון ביקורים רשמיים וחתימה על הסכמים מדיניים.
מחלקת עיתונות, תקשורת ודיפלומטיה ציבורית – מקדמת את סדר היום הישראלי במגוון תחומים בתקשורת הגרמנית ובקרב הציבור הרחב.
מחלקת אקדמיה – אחראית על חתימה ויישום של הסכמים בין המדינות בתחום האקדמיה, יצירת קשר בין מוסדות אקדמיים, חילופי סטודנטים ומלגות לימודים.
מחלקת תרבות – אחראית על חתימה ויישום של הסכמי תרבות בין המדינות, חשיפת קהלים גרמנים לתרבות ישראלית ועידוד קשרים בין מוסדות תרבות בשתי המדינות.
תמונה שם תקופת כהונה הערות שגרירי ישראל בבוןאשר בן נתן 1965–1970 שגריר ישראל הראשון בגרמניה אלישיב בן חורין 1970–1974 בתחילת כהונתו ארעה התקפת מחבלים על מטוס חברת אל על במינכן בה נהרג ישראלי אחד ונפצעו חמישה.
שגרירות הממלכה המאוחדת בפיונגיאנג היא השגרירות הרשמית והנציגות הדיפלומטית של הממלכה המאוחדת בפיונגיאנג, בירת קוריאה הצפונית.
השגרירות ממוקמת במתחם מונסו-דונג, בו שוכנות מרבית השגרירויות והנציגויות הזרות בקוריאה הצפונית, למעט אלו של סין העממית ורוסיה.
בבניין בו שוכנת השגרירות הבריטית פועלות גם הנציגויות הזרות של גרמניה, צרפת, ושוודיה.
במקור, שכנה בבניין שגרירות גרמניה המזרחית לקוריאה הצפונית, אשר הוחלפה בשגרירות גרמניה המאוחדת לאחר איחוד גרמניה.
בין הממלכה המאוחדת לקוריאה הצפונית לא התקיימו יחסים דיפלומטיים כלשהם עד ה-12 בדצמבר 2000, כאשר הוקמו לראשונה נציגויות דיפלומטיות בלונדון ובפיונגיאנג במקביל.
במהלך תקופת הביניים שבין מיסוד היחסים הדיפלומטיים ועד מינוי שגריר רשמי, בין השנים 2002-2001, ג'יימס הואר מונה על ידי הממשלה הבריטית לתפקיד הממונה על היחסים.
השגרירות הבריטית בפיוניאנג נפתחה בשנת 2001, כאשר השגריר הבריטי הראשון, דייוויד סלין, הגיע בנובמבר 2002.
השגריר הנוכחי של הממלכה המאוחדת בקוריאה הצפונית הוא אלסטייר מורגן.
עם זאת, בפועל לא הורגש שינוי כלשהו בשטח ביחס לנציגי ועובדי השגרירויות הזרות במדינה.
שגרירות הממלכה המאוחדת באיראן שוכנת בטהראן, בירת איראן.
בנוסף למתחם השגרירות בשדרת פירדוסי שבמרכז העיר, מחזיקה השגרירות במתחם גן קולהאכ בצפון העיר.
שגריר הממלכה המאוחדת באיראן משנת 2018 הוא רוב מקייר (Rob Macaire).
נציגות דיפלומטית בריטית הוקמה באיראן לראשונה בשנת 1821. היא שכנה בבזאר הגדול בעיר.
בשנות ה-60 של המאה ה-19 נאלצה השגרירות לחפש לעצמה משכן אחר עקב התנאים בלתי הולמים במקומה, ואז נרכש האתר בשדרת פירדוסי.
האדריכל ג'יימס ויילד (James Wild) תכנן את בית השגרירות שנבנה במקום, בלב גן.
הבנייה נועדה להסתיים ב-1871, אך התעכבה עקב קשיים רבים בהבאת חומרי הבנייה לאתר והסתיימה ב-1876.
בחודשים יולי ואוגוסט 1906, בעיצומה של המהפכה החוקתית באיראן נגד השאה מוזפר א-דין קאג'אר, מצאו כ-12,000 עד 16,000 אזרחים מקלט בגן השגרירות.
במהלך ועידת טהראן בחורף 1943 נערכה בבניין השגרירות הפגישה הראשונה בין משתתפי הוועידה - ראש ממשלת בריטניה צ'רצ'יל, נשיא ארצות הברית רוזוולט ושליט ברית המועצות סטלין.
לאחר המהפכה האיראנית ב-1979 התחוללה שורה של משברים ביחסי בריטניה ואיראן.
במהלכם נערכו מול השגרירות מספר הפגנות אנטי-מערביות.
ב-1981 הסבו השלטונות האיראנים את שמו של אחד הרחובות המקיפים את השגרירות, שנקרא על שמו של וינסטון צ'רצ'יל, לשמו של בובי סנדס, איש מחתרת צפון אירי שמת בכלא הבריטי לאחר שביתת רעב.
השגרירות פונתה מאנשיה ונסגרה מספר פעמים: ב-1987-1989, שוב ב-1989-1990 - בעקבות הפתווה שהוציא שהוציא שליט איראן חומייני נגד הסופר סלמאן רושדי - וב-1997, לאחר שבית משפט גרמני קבע כי סוכני מודיעין איראנים רצחו ארבעה איראנים כורדים בגרמניה ב-1992.
בנובמבר 2011 הטילה בריטניה עיצומים על איראן במסגרת המאבק בתוכנית הגרעין האיראנית.
בעקבות זאת גירשה איראן את שגריר בריטניה.
ב-29 בנובמבר 2011 פרץ המון של מפגינים לתוך השגרירות הבריטית, גרמו לו נזק, השחיתו רהיטים ומסמכים, ריססו גרפיטי, שרפו את דגל בריטניה והניפו במקומו את דגל איראן על הבניין.
המשטרה האיראנית עמדה מנגד ולא התערבה, אך לאחר שהמפגינים תפסו שבעה מאנשי סגל השגרירות, השוטרים הוציאו אותם מידי ההמון.
ממשלת איראן גינתה את הפריצה.
בעקבותיה סגרה ממשלת בריטניה את השגרירות ופינתה את אנשיה מאיראן.
באוגוסט 2015, לאחר חתימת הסכם המעצמות על תוכנית הגרעין האיראנית, שב השגריר הבריטי לשגרירות.
גן קולהאכ הוא גן מיוער בשטח של 200 דונם בחלקה הצפוני של טהראן, מספר קילומטרים ממתחם השגרירות.
במהלך המאה ה-19, כשהגן עוד היה כלול בכפר קולהאכ שמחוץ לטהראן, הוא הוענק לשגרירות הבריטית על ידי שאה משושלת קאג'אר על מנת שישמש כבית קיץ לשגריר.
מאז משמש הגן כמתחם דיפלומטי בריטי.
בשטח הגן, המוקף חומה גבוהה, ממוקמים מספר מבנים שבהם מתגוררים דיפלומטים בריטים ובני משפחותיהם, וכן בית ספר.
בשנת 1963 הושלמה הקמתו בחלק הדרומי של הגן של בית קברות צבאי בריטי.
נקברו בו כ-570 מחיילי האימפריה הבריטית שנהרגו באיראן ובארצות שכנות לה במהלך שתי מלחמות העולם.
כמו כן מוצבת בו אנדרטה לכ-3,600 חיילים שמקום קבורתם לא נודע.
מאז המהפכה ב-1979 מהווה הגן מקור למתיחות בין בריטניה לבין איראן, אשר דרשה מספר פעמים להשיב את הגן לידיה.
הפגנות אנטי-מערביות נערכו מול הגן.
ב-29 בדצמבר 2008 פרצו כ-300 מפגינים לתוך הגן במסגרת הפגנות נגד מבצע עופרת יצוקה ברצועת עזה.
הם החזיקו במתחם הגן במשך זמן קצר.
בעת המשבר ב-29 בנובמבר 2011, במקביל לפריצה למתחם השגרירות, פרצו מפגינים שנית לשטח הגן.
גם שם הם תפסו מספר אנשי סגל בריטים, שחולצו על ידי המשטרה האיראנית.
שגרירות הפיליפינים בישראל היא השגרירות, הנציגות הדיפלומטית ומקום משכן שגריר הפיליפינים בישראל.
הפיליפינים פתחה את השגרירות בישראל ב-1962, 5 שנים אחרי כינון היחסים הדיפלומטיים בין המדינות.
במקביל נפתחה שגרירות ישראל בפיליפינים במנילה, בירת הפיליפינים.
ב-2000 עתרה השגרירות לבג"ץ בשל מעצרים וצווי גירוש ללא חקירה נגד אזרחים פיליפינים.
ב-23 בנובמבר 2010 חתמו ישראל והפיליפינים על הסכם מכס במשרדי השגרירות.
בדצמבר 2017 נטען על ידי משרד החוץ הישראלי כי הפיליפינים היא אחת מעשר מדינות לפחות שביקשו להעביר את שגרירותן לירושלים, בעקבות העברת שגרירות ארצות הברית לירושלים.
משרד החוץ הפיליפיני הוציא הודעת הכחשה וכי הוא תומך בפתרון שתי המדינות.
ב-2018 הכחיש שוב דובר נשיא הפיליפינים כי הממשלה שוקלת להעביר את השגרירות, וציין כי הנושא לא עלה על הפרק בביקור נשיא הפיליפינים רודריגו דוטרטה בישראל.
בדצמבר 2019 בשל דיכוי מנהיגי העובדים בפיליפינים התקיימה הפגנה מול השגרירות, ויו"ר ההסתדרות ארנון בר-דוד קרא להפסקת המעצרים וההתנכלויות לפעילי איגודים במדינה.
ב-30 במאי 2021 זומן השגריר מכירוג אלברטו לשיחת בירור במשרד החוץ בעקבות תמיכת הפיליפינים במועצה לזכויות אדם בהקמת ועדת בדיקה וחקירה נגד ישראל על אירועי מבצע שומר החומות.
בראש צוות השגרירות עומד השגריר פדרו ליילו ג'וניור.
פעילות השגרירות מתמקדת בטיפול באזרחי הפיליפינים השוהים בישראל כעובדים זרים.
ב-2013 אורגן על ידי השגרירות יריד תיירות ותרבות בחיפה, בשיתוף עם עיריית חיפה.
השגרירות מקיימת אירועים כגון אירוע לזכרו של הנשיא מנואל קזון שהציל יהודים בשואה, וקידום קשרים של לשכות מסחר.
שגרירות ישראל באבו דאבי היא הנציגות הדיפלומטית של מדינת ישראל באיחוד האמירויות הערביות.
במקביל פועלת בדובאי הקונסוליה הישראלית.
הנציגויות הוקמו בינואר 2021, מספר חודשים לאחר חתימת הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל, שבו הוסכם על קיום יחסים דיפלומטיים בין שתי המדינות.
מלבד השגרירות באבו דאבי נפתחה גם קונסוליה כללית של ישראל בדובאי בראשות הקונסול אילן שטולמן, הפועלת במקביל לפעילות השגרירות שבאבו דאבי.
הקונסוליה אחראית על קשרי הכלכלה, התעופה והתיירות בין המדינות.
להקמת השגרירות קדמה נציגות חשאית של ישראל, שנסגרה לאחר ההתנקשות במחמוד אל-מבחוח ב-2010 ושר החוץ האמירתי, עבדאללה בן זאיד, גירש ממדינתו באופן אישי את ברוס קשדן, ראש הנציגות הישראלית החשאית שפעלה במדינה באותן ימים.
באיחוד האמירויות הבהירו בהודעה רשמית של משרד החוץ כי .
ב-15 בספטמבר 2020 נחתם הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל על מדשאת הבית הלבן במעמד ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ ושר החוץ של איחוד האמירויות הערביות, עבדאללה בן זאיד אאל נהיאן.
כבר באוקטובר 2020, חודש בלבד לאחר חתימת ההסכם פורסם כי נציגים מטעם איחוד האמירויות הגישו הזמנה לפתוח שגרירות ישראלית באיחוד האמירויות.
בינואר 2021 פורסם בתקשורת כי משרד החוץ מתכנן להכריז על הקמת 2 נציגיות זמניות, אחת תהיה שגרירות באבו דאבי והשנייה תהיה קונסוליה כללית שבדובאי.
ואכן עוד בסוף החודש זה נפתחה שגרירות ישראל באבו דאבי.
על פי הכרזת משרד החוץ השגרירות הוקמה בסוף ינואר 2021 בבניין משרדים זמני ויפעל במתכונת זו עד שיסתיימו עבודות ההקמה של מבנה הקבע שימש את השגרירות.
באותה הכרזה פורסם גם שהממונה על הנציגות יהיה איתן נאה, מי שהיה שגריר ישראל בטורקיה.
ב-29 ביוני 2021, נחנכה השגרירות על ידי שר החוץ הישראלי, יאיר לפיד, יחד עם שרת התרבות של איחוד האמירויות נורה אל קאעבי .
לשגרירות אין מבנה נפרד והיא ממוקמת במגדלי איתיחאד.
עם פתיחתה ביוני 2021 היא מוקמה במשרדים זמניים במבנה, עד שבאוגוסט 2022 היא עברה למשכן קבע בקומה אחרת במגדלים.
בשגרירות קיימות ארבע מחלוקות עיקריות, כולן תחת פיקודו של השגריר המכהן, יוסי שלי.
המחלקה המדינית – פעילות המחלקה עוסקת בעיקר סביב יחסיהן הבילטרליים בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות, בדגש על התחום הפוליטי בהן.
תפקיד המחלקה מחולק לארבע: הקמה וטיפוח קשרים עם גורמי ממשל באיחוד האמירויות הערביות, ייצוג ישראל בפורומים אזוריים ומולטילטרליים, קידום הסכמים הדדיים ודיווח על התפתחויות מדיניות, מקומיות ואזוריות.
המחלקה הכלכלית – ב-1 באפריל 2023 נכנס לתוקפו הסכם שותפות כלכלית מקיף (CEPA) בין ישראל לאמירויות.
לאור ההתפתחות בקשרים הכלכליים בין שתי המדינות הוחלט בשגרירות לפתוח מחלקה ייעודית, שתהיה אמונה על נושאי הכלכלה.
מחלקת תקשורת ודיפלומטיה ציבורית – תפקיד המחלקה הוא להנהיג דרכים חדשות לקידום תקשורת חיובית עם הציבור באיחוד האמירויות באמצעות מדיה מסורתית וניו מדיה, חילופי תרבות וקשרים בין-אישיים.
שגרירות הונדרס בישראל היא הנציגות הדיפלומטית של הונדורס במדינת ישראל.
הנציגות הוקמה ב-24 ביוני 2021 בירושלים.
השגרירות ממוקמת בגן הטכנולוגי מלחה לצד שגרירות גואטמלה בישראל.
ב-1985 נחנכה שגרירות הונדורס בתל אביב.
ב-2008 עברה השגרירות לשכונת מישור הנוף בעיר ראשון לציון.
ב-24 במרץ 2019, הודיע נשיא הונדורס, חואן אורלנדו ארננדס על העברת השגרירות לירושלים.
ב-1 בספטמבר באותה שנה ביקר ארננדס בישראל וחנך את המשרד המסחרי בירושלים.
לאחר פחות מחודשיים, ב-2 בדצמבר 2019, דווח, כי שגרירות הונדורס צפויה להיות מועברת לירושלים, ובמקביל ישראל צפויה לפתוח מחדש את שגרירות ישראל בהונדורס, שנסגרה ב-1995 בשל קיצוצים בתקציב משרד החוץ.
ב-24 ביוני 2021 הגיע לביקור בישראל, נשיא הונדורס, חואן אורלנדו ארננדס שם פגש את ראש ממשלת ישראל, נפתלי בנט ושוחח איתו.
לאחר פגישתם, נפגשו השניים עם שר החוץ הישראלי, יאיר לפיד, ושרי החוץ והנשיאות של הונדורס וכן ראש רשות המיסים של הונדורס ואיתם הם חנכו את שגרירות הונדורס החדשה.
לאחר הצהרה לתקשורת שנתן ראש הממשלה בנט, חתמו שר החוץ לפיד והנשיא ארננדס על שני הסכמי שיתוף פעולה, אחד מהם הוא בתחום סיוע החוץ.
שגרירות הממלכה המאוחדת ברוסיה היא הנציגות הדיפלומטית של הממלכה המאוחדת בפדרציה הרוסית.
מתחם השגרירות הנוכחי נמצא ברובע ארבאט במוסקבה.
כתובת בניין המשרדים שלה היא: סמולנסקאיה נברז'נאיה מספר 10.
השגרירות נבנתה על אתר של 0.92 דונם שהוחלף בשנות ה-60 לשני אתרים בלונדון.
מתחם השגרירות המודרני החל להיבנות בשנת 1997 (האדריכלים אהרנדס, ברטון וקורלק).
השגרירות נפתחה על ידי הנסיכה אן ב-17 במאי 2000.
שגרירות ישראל באתונה היא נציגות דיפלומטית ישראלית ביוון.
שגרירות ישראל הייתה ממוקמת בתחילה ברח' הרודוטו, כנציגות דיפלומטית, מיד לאחר הקמת מדינת ישראל ב-1948. מאוחר יותר הנציגות עברה לרחוב קומברי.
כיום השגרירות ממוקמת בבניין שנבנה בתחילה כבית מגורים פרטי ב-1930. בשנות ה-70 המבנה נרכש על ידי הקהילה היהודית של סלוניקי שהציעה אותו למדינת ישראל בשנת 1975 על מנת לשכן בו את הנציגות הדיפלומטית.
בעקבות שדרוג היחסים בין המדינות במאי 1990, שודרגה הנציגות הדיפלומטית לשגרירות.
בשנת 2007 עברה השגרירות שיפוצים נרחבים.
בדצמבר 2014 אלמונים ירו לעבר השגרירות.
בדצמבר 2017 הותקפה השגרירות על ידי פעילי הארגון השמאל הרדיקלי "רוביקון" שהתיזו צבע אדום על הבניין וטענו כי הפעולה נעשתה כמחאה כאות הזדהות עם הפלסטינים.
השגרירות נסגרה ב-9 במרץ 2020 למשך שבועיים לאחר שעובד אובחן כחולה בנגיף הקורונה.
שגרירות קונגו בישראל היא הנציגות הדיפלומטית של הרפובליקה של קונגו בישראל.
השגרירות ממוקמת בהרצליה והשגריר משנת 2013 הוא ז'אן-מארי נגקלה.
הרפובליקה של קונגו וישראל קיימו יחסים מעת הקמת הרפובליקה של קונגו ב-1960, ובאוגוסט 1960 ערך נשיא קונגו פולבר יולו ביקור רשמי בישראל.
השגרירות הישראלית ברפובליקה של קונגו נפתחה בנובמבר 1960, ולשגריר מונה ירחמיאל ירון.
בדצמבר 1962 מונה פול טאטי, בוגר בית הספר הלאומי של צרפת מעבר לים ומנהל אזרחי לשעבר של אפריקה המשוונית הצרפתית, מונה לשגריר הרפובליקה של קונגו בישראל.
בפברואר 1963, פול טאטי הציג את כתב האמנה לנשיא יצחק בן צבי.
לאחר מכן הוקמה שגרירות קונגו ברחוב בלפור 18 ברחביה בירושלים.
היחסים בין המדינות נפסקו בנובמבר 1972, והשגרירות נסגרה.
באוגוסט 1991 חודשו היחסים בין המדינות.
קונגו הודיעה בתחילה כי תפתח שגרירות בירושלים, אך הדבר לא התמשש, וקונגו פתחה מחדש את השגרירות ברחוב משכית 9 בהרצליה.
פול טאטי היה השגריר הראשון של קונגו בישראל.
שגרירים וראשי משלחות הבאים כוללים את ג'וזף מאקוסו, אלי דינגה, גבריאל אגנבו, מוריס אקואלה, פייר-מישל נגוימבי, דייוויד מאדוקה וגיא-נסטור איטואה, מ-2006 עד 2013.
שגרירות הרפובליקה העממית של סין בוושינגטון היא הנציגות הדיפלומטית העליונה של הרפובליקה העממית של סין בארצות הברית.
המשרד הראשי ממוקם באינטרנשנוול פלאס 3505, בעוד שחלק הוויזות ממוקם בוויסכנסון אבניו 2201. השגרירות מפעילה גם קונסוליות כלליות בשיקגו, לוס אנג'לס, סן פרנסיסקו וניו יורק.
אימפריית צ'ינג והרפובליקה של סין
אימפריית צ'ינג פתחה את הנציגות הראשונה שלה בארצות הברית בשנת 1875, עם צ'ן לנבין כציר.
הנציגות עברה בין מבנים שונים בעיר, עד מעברה בשנת 1902 לאחוזה שנבנתה עבורה, ברחוב תשע-עשרה 2001. זהו הבניין העתיק ביותר בוושינגטון שהוקם על ידי ממשלה זרה, לאחר הנציגות הבריטית לשעבר בשדרת קונטיקט, שנבנתה ב-1872 ונהרסה ב-1931.
הנציגות הפכה לנציגות של הרפובליקה של סין לאחר נפילת שושלת צ'ינג ב-1912. ב-1935 הצירות שודרגה לשגרירות, ואלפרד סאו-קה סזה הפך לשגריר סין הראשון בארצות הברית.
השגרירות נשארה באותו בניין עד 1944, ולאחר מכן עברה לאחוזת פאהנסטוק בשדרות מסצ'וסטס, שם היא שהתה עד שהשגרירות של הרפובליקה הסינית נסגרה עקב הכרת ארצות הברית ברפובליקה העממית של סין ב-1 בינואר 1979. הבניין משמש כיום את שגרירות האיטי.
בעקבות ההתקרבות בין הרפובליקה העממית של סין לארצות הברית של תחילת שנות ה-70 ביוזמת הנשיא ריצ'רד ניקסון והיועץ לביטחון לאומי הנרי קיסינג'ר, סוכם במהלך ביקורו של קיסינג'ר בבייג'ינג בפברואר 1973 על פתיחת משרד קישור, שיובל על ידי הדיפלומט הסיני הואנג ז'ן, יחד עם זה של משרד קישור אמריקאי מקביל בבייג'ינג.
המשלחת הראשונה בת 10 חברים הגיעה לוושינגטון ב-18 באפריל 1973, כמה שבועות לפני הפתיחה הרשמית במאי.
בנובמבר 1973 רכשה הנציגות שני מבנים בשדרות קונטיקט 2300 ו-2310, והצוות הסיני, שעד אז גדל לכ-50 איש, עבר לגור במבנים זמן קצר לאחר מכן.
ב-1 בינואר 1979, מתחם זה הפך לשגרירות בהתאם ל"ההודעה המשותפת על כינון יחסים דיפלומטיים" שפורסמה באותו יום.
ב-1937 רכשה הרפובליקה העממית של סין שני מבנים המשמשים כמעון לשגריר.
בניין השגרירות הנוכחי נבנה בין השנים 2005 ל-2009, ומתחם השגרירות הקודם בשדרות קונטיקט נהרס בשנת 2012 (למעט חזית סנט אלבס משנת 1922 בשדרות קונטיקט) כדי להחליפו בבניין דירות של 130 יחידות דיור לעובדי השגרירות הסינית.
שם פינין (שם חלופי)שם סינינכנס לתפקידועזב את המשרדמקורותצ'ינג ייתינג (Chang Yin Tang)張蔭棠191221 ביוני 1912שיה שיפו (קאי פו שאה)刘式训19131915ולינגטון קו顧維鈞25 באוקטובר 191529 בספטמבר 1920Shi Zhàojī (אלפרד סאו-קה סזה)施肇基19201928
החל מ-1 בינואר 1979 שגרירי הרפובליקה הסינית הפכו לנציגי משרד הסחר של טאיפי.
מעט אחר פתיחת השגרירות, ארבעה חברי המפלגה המהפכנית הקומוניסטית השחיתו את השגרירות.
ביוני 2014 במהלך הקונגרס ה-113 של ארצות הברית, הסנאטור הרפובליקני טד קרוז וחבר בית הנבחרים הרפובליקני פרנק וולף הציעו לקרוא לרחוב בו שוכנת השגרירות הסינית על שם פעיל זכויות האדם ומתנגד השלטון הסיני ליו שיאובו, אבל שני ההצעות לא הגיעו למימוש.
ה-BBC דיווח כי הואה צ'וניינג, דוברת משרד החוץ של הרפובליקה העממית של סין, אמרה על מהלך הוא "לא יותר מפארסה צרופה", וחזרה על עמדת הממשלה לפיה ליו הורשע בשל הפרת חוקי הרפובליקה העממית.
במהלך הקונגרס ה-114 של ארצות הברית בשנת 2016, הסנאטור קרוז וחבר בית הנבחרים מארק מדוז הציג הצעות חוק דומות ב-12 בפברואר העביר הסנאט את גרסתו של קרוז פה אחד.
ב-16 בפברואר הודיע הממשל כי נשיא ארצות הברית ברק אובמה יטיל וטו על החקיקה.
דובר משרד החוץ הסיני, הונג ליי, אמר במסיבת עיתונאים כי סין מקווה שממשל אובמה "יוכל לשים קץ לפארסה הפוליטית הזו" ב-23 בפברואר, הצעת החוק של קרוז הועברה לוועדת בית הנבחרים האמריקאית לפיקוח ורפורמה בממשל, אך היא לא אושרה לבית הנבחרים ולא הוצגה בפני הנשיא.
במהלך הקונגרס ה-115 של ארצות הברית, ב-18 במאי 2017, הסנאטור קרוז וחבר בית הנבחרים מדוז הציגו מחדש הצעות חוק כדי לחדש את הדחיפה שלהם לשנות את שם הכתובת.
בשנת 2020, קבוצה של סנאטורים ונציגים רפובליקנים הציעה לקרוא לרחוב על שם לי וונליאנג, רופא סיני שלמרות הזהרות הממשל הסיני הפנה את תשומת הלב להתפרצות הראשונית של מגפת הקורונה בווהאן.
שגרירות הרשות הפלסטינית באיראן היא הנציגות הדיפלומטית של הרשות הפלסטינית באיראן המנוהלת על ידי אש"ף.
היא ממוקמת ברחוב פלסטין בטהראן.
מיד לאחר המהפכה האסלאמית בפברואר 1979 הגיע יו"ר אש"ף יאסר ערפאת לביקור באיראן.
במהלך ביקורו הועבר בית שגרירות ישראל בטהראן
השגרירות הותקפה על ידי מוחים בינואר 2026 במהלך ההפגנות באיראן והמבנה ניזוק מאש וירי.
סלאם אל-זוואווי (ביתו של סאלם; 2022–מכהנת)
שגרירות ישראל באנקרה היא הנציגות הדיפלומטית העליונה של ישראל בטורקיה.
השגרירות מספקת שירותים קונסולריים למרבית טורקיה, פרט לאזור המערבי של טורקיה שנמצא בטיפול הקונסוליה הישראלית באיסטנבול.
טורקיה הכירה בישראל לאחר חתימת הסכמי רודוס ב-1949, ובתחילת 1950 כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים והחליפו ביניהן נציגים בדרגת ציר.
טורקיה הייתה המדינה המוסלמית הראשונה להכיר בישראל ולפתוח בה נציגות.
בתחילת שנות החמישים, שגרירות ישראל באנקרה הייתה אחת מארבע השגרירויות בהן הוצב נספח צבאי ישראלי (לצד וושינגטון, פריז ולונדון).
ב-1953 החל משא ומתן בין המדינות להעלאת דרג הנציגויות בתל אביב ובאנקרה מצירות לשגרירות.
בעקבות מלחמת סיני ב-1956 הורידה טורקיה את דרג נציגותה בישראל למדרגת ממונה על היחסים, אך ב-1960 הועלתה חזרה למדרגת צירות.
בשנת 1991, לאחר מלחמת המפרץ והצהרת ועידת השלום במדריד, השתפרו היחסים בין המדינות, ובנובמבר אותה שנה החליפו שתי המדינות שגרירים.
במרץ 1992 נהרג אהוד סרן, קצין הביטחון של השגרירות, בהתפוצצות מטען חבלה תחת מכוניתו.
שלושה ארגונים, בהם חזבאללה, קיבלו אחריות על הפיגוע, ונטען שהוא נעשה כנקמה על חיסול עבאס מוסאווי.
במאי 2000 עצרו זרועות הביטחון בטורקיה חוליית מחבלים, שעל פי החשד הייתה אחראית לרצח, יחד עם אירועי חבלה נוספים.
על פי פרסומים בטורקיה, עלה מהחקירה כי החוליה קיבלה הנחיות מסגן הקונסול האיראני בטורקיה.
באוגוסט 1997 מונה אהוד טולידאנו לשגריר ישראל בטורקיה, אולם בעקבות ידיעה שמסרה סוכנות הידיעות הטורקית הממלכתית שב-1981 האשים טולידאנו את טורקיה בביצוע טבח בארמנים בזמן מלחמת העולם הראשונה, ומינויו סוכל, ובפברואר 1998 מונה לשגריר בטורקיה אורי בר-נר.
היחסים בין טורקיה וישראל הידרדרו בעקבות המשט לעזה ב-2010, שבמהלך עצירתו על ידי כוחות צה"ל נהרגו עשרה טורקים.
לאחר פרסום דו"ח פאלמר של ועדת האו"ם לבדיקת אירועי המשט לעזה בספטמבר 2011 הודיעה טורקיה על הורדת דרג היחסים הדיפלומטיים למזכיר שני בלבד, ועל גירוש שגריר ישראל בטורקיה.
ב-6 בספטמבר 2011, הודיע ראש ממשלת טורקיה רג'פ ארדואן על ניתוק כלל קשרי המסחר והקשרים הצבאיים עם ישראל.
ב-27 ביוני 2016 כינסו בנפרד ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו וראש ממשלת טורקיה בינאלי ילדרים מסיבות עיתונאים, והכריזו כי הושג הסכם פיוס בין המדינות ועל החזרת השגרירים לתל אביב ולאנקרה.
על רקע המהומות בגבול עזה במאי 2018, גירשה טורקיה את שגריר ישראל.
ב-17 באוגוסט 2021, הודיעו שתי המדינות על החזרת השגרירים וחידוש היחסים הדיפלומטיים במלואם.
בשגרירות הוצב הנספח הצבאי הרביעי מטעם צה"ל (לאחר וושינגטון, לונדון ופריז), והראשון שהוצב במדינה מוסלמית.
חלק מהנספחים שימשו במקביל כנספחים צבאיים ליוגוסלביה.
שגרירות ישראל באוטווה היא הנציגות הדיפלומטית הגבוהה ביותר של ישראל בקנדה.
השגרירות ממוקמת באונטריו ומטרתה לקדם אינטרסים ישראלים בקנדה.
בדצמבר 1948, כחצי שנה לאחר הכרזת העצמאות של מדינת ישראל, הכירה קנדה במדינת ישראל דה פקטו, ובהמשך, ב-11 במאי 1949, בעקבות קבלתה של מדינת ישראל כמדינה חברה באו"ם, הכירה בה דה-יורה, ובעקבות זאת כוננו שתי המדינות יחסים דיפלומטיים רשמיים ביניהן.
ישראל פתחה קונסוליה במונטריאול ב-1949, ששודרגה בספטמבר 1953 לצירות, עם מינוי מיכאל קומיי לציר ישראל בקנדה הראשון, וב-1954 לשגרירות.
במקביל פתחה קנדה שגרירות בתל אביב.
במאי 1961, ביקר ראש ממשלת ישראל דוד בן-גוריון בקנדה.
ב-1961 נערך ויכוח הרצוג–טוינבי, בין השגריר יעקב הרצוג לבין ההיסטוריון ארנולד טוינבי.
שגרירות ישראל באזרבייג'ן היא הנציגות הדיפלומטית הגבוהה ביותר של מדינת ישראל באזרבייג'ן.
השגרירות ממוקמת בבאקו ומטרתה לקדם את האינטרסים הישראליים באזרבייג'ן.
ב-25 בדצמבר 1991, הכירה ישראל בעצמאות אזרבייג'ן, ובאפריל 1992 כוננו אזרבייג'ן וישראל יחסים דיפלומטיים.
בספטמבר 2004 נעצר איראני שצילם את שגרירות ישראל בבאקו.
בתחילת 2008 נעצרו 12 אזרחי איראן ושני לבנונים באזרבייג'ן, שזממו לפוצץ את שגרירות ישראל בבאקו.
שני חברי חזבאללה הועמדו לדין על המעשה במאי 2009. הפיגוע תוכנן כתגובה להתנקשות בחייו של עימאד מורנייה.
באוגוסט 2010 דווח כי השלטונות באזרבייג'ן שחררו את חברי החוליה, תמורת שחרור שני דיפלומטים ומדען גרעין אזארים שהיו כלואים באיראן.
בינואר 2012 נעצרה חוליה פרו-איראנית באזרבייג'ן, שזממה להתנקש בשגריר ישראל באזרבייג'ן ובמנהיגים יהודיים מקומיים.
במרץ 2012 נעצרו באזרבייג'ן עשרים ושניים בני אדם שהיו קשורים, לפי החשד, לתוכנית איראנית נגד יעדים באזרבייג'ן, ביניהם השגרירות הישראלית והאמריקאית.
שגרירות ירדן בישראל היא הנציגות הדיפלומטית הגבוהה יותר של הממלכה האשמית של ירדן בישראל.
רסאן אל-מג'אלי מכהן בתפקיד השגריר מאז 2018.
לצד השגרירות, מחזיקה ירדן במשרד קישור לרשות הפלסטינית ברמאללה.
ממלכת ירדן הקימה קונסוליה בירושלים לאחר עצמאותה ב-1946. הקונסוליה, שמוקמה בקטמון, נפלה לידי ישראל במלחמת העצמאות.
ישראל וירדן חולקות היסטוריה ארוכה, אך לא נוצרו יחסים רשמיים בין המדינות עד לאחר הסכמי אוסלו בין ישראל לאש"ף ב-1994. ב־26 באוקטובר 1994 נחתם הסכם השלום בין ישראל לירדן בטקס במעבר ערבה.
עם פריצת האינתיפאדה השנייה נמנעה ירדן מלשגר את שגרירה החדש לישראל, והוא הגיע רק בתחילת 2005 (לקראת ההתנתקות).
ב-29 באוקטובר 2019, לאחר מעצרם המנהלי בישראל של שני אזרחי ירדן, הוחזר השגריר הירדני לארצו להתייעצויות.
ב-17 בינואר 2023 מנע שוטר משגריר ירדן בישראל לבקר בהר הבית.
רסאן אל-מג'אלי, מכהן בתפקיד מ-2018.
שגרירות ישראל בברזיליה (בפורטוגזית: Embaixada de Israel em Brasília) היא הנציגות הדיפלומטית העיקרית של ישראל בברזיל.
השגריר עד אוגוסט 2025 היה דניאל זוהר-זונשיין.
מאוגוסט 2025 לא אישרה ברזיל מינוי שגריר חדש, והיחסים מתנהלים בדרג נמוך יותר.
את בניין השגרירות תכנן האדריכל הברזילאי-ישראלי דוד רזניק.
ברזיל הכירה רשמית במדינת ישראל בפברואר 1949, וישראל פתחה צירות בבירת ברזיל ריו דה ז'ניירו באוקטובר 1951, ודוד שאלתיאל מונה לציר.
שאלתיאל הגיש את כתב האמנה שלו לנשיא ברזיל ז'טוליו ורגאס, ב-8 באפריל 1952. במרץ 1958, הועלה דרג הנציגויות הדיפלומטיות של שתי המדינות לשגרירויות.
עם הקמתה של ברזיליה ב-1960, ישראל, כמו מדינות אחרות, קיבלה קרקע חינם במתחם השגרירות הדרומי, צעד שנועד לגרום למעבר מהיר יותר של נציגויות זרות אל הבירה החדשה.
בשנת 1964 עברה השגרירות לברזיליה, כאשר השגריר יוסף נחמיאס קיבל רשמית מגרש לבניית המטה העתידי של השגרירות.
ב-9 באוגוסט 1973 הונחה אבן היסוד לשגרירות בברזיליה, בטקס בהשתתפות שר החוץ של ישראל, אבא אבן, ומושל המחוז הפדרלי, קולונל הליו פראטס דה סילבירה.
על הפרויקט היה אחראי האדריכל הברזילאי-ישראלי דוד רזניק, שעצב את המבנה באדרכילות מודרנית יחד עם תכונות ואלמנטים של האדריכלות הטיפוסית של המדינה המיוצגת, כמו שגרירויות אחרות שנבנו בתקופה, בהתאם לשיטת הרגיונליזם ביקורתי.
המבנה נוצר על ידי קונסטרוקציה נמוכה, עם קומה אחת בלבד, בהשראת צורת צלב יווני (בעל צלעות שוות), המוצבת בזווית מעל צלב יווני אחר.
השגרירות הושלמה ב-1977, לאחר שלוש שנות עבודה.
ב-2015 ביקשה ישראל למנות את דני דיין לשגריר ישראל בברזיל, אך נשיאת ברזיל דילמה רוסף סירבה לאשר את מינויו, בגלל כהונתו כיו"ר מועצת יש"ע.
בעקבות כך סירבה ישראל למנות שגריר לברזיל, ורק לאחר הדחת רוסף ב-2017, מונה לשגריר ישראל בברזיל יוסי שלי.
דניאל זוהר-זונשיין שימש כשגריר ישראל בברזיל משנת 2021 עד לפרישתו באוגוסט 2025, לאחר שעבד כיועץ בשגרירות בין השנים 1998–2002. זוהר-זונשיין דובר פורטוגזית, ובעל תואר שני בלימודי הגנה מאוניברסיטת חיפה ותואר בארכאולוגיה מאוניברסיטת בר-אילן.
באוגוסט 2025, עקב התמשכות מלחמת חרבות ברזל, ממשלתו של הנשיא לולה דה סילבה סירבה לאשר מינוי שגריר חדש, וישראל הכריזה כי היחסים יתנהלו בדרג נמוך יותר.
לשגרירות כפופה קונסוליה בסאו פאולו, לצד משרד תיירות ומשרדים כלכלי, ומשרד כללי נוסף בריו דה ז'ניירו.
הקונסוליה בסאו פאולו תמיד נחשבה לבעלת השפעה רבה על השגרירות, בשל נוכחותה של קהילה יהודית גדולה בעיר.
בנוסף מחזיקה ישראל בשתי קונסוליות כבוד, במינאס ז'ראיס ובריו דה ז'ניירו.
פעולות נוספות שעוברות בשגרירות הן יחסים דיפלומטיים עם ממשלת ברזיל בתחומים המדיניים, הכלכליים, התרבותיים והמדעיים.
ממשלות שתי המדינות התקרבו בעשרים השנים האחרונות.
ישראל וברזיל מקיימות שיתוף פעולה בתחומי חינוך, חקלאות, בריאות, ביטחון.
יותר מ-150 חברות ישראליות מקיימות סחר בברזיל.
ישראל תורמת גם בסיוע בעת אסונות ותיווך באירועים דיפלומטיים, בנוסף לקיום אירועים לקידום התרבות הישראלית.
שגרירות מדינת ישראל בבלגרד (בסרבית: Амбасада Израела у Републици Србији) היא הנציגות הדיפלומטית של ישראל ברפובליקה של סרביה, האחראית גם למונטנגרו כשגריר לא תושב.
השגרירות שימשה בעבר כשגרירות ישראל ליוגוסלביה ולסרביה ומונטנגרו.
השגרירה הנוכחית היא אביבית בר-אילן.
היא החליפה את יהל וילן, שב-16 בספטמבר 2020 הציג את כתב האמנתו לנשיא סרביה.
השגרירות הוקמה לראשונה כצירות ב-1951, כשהיא משרתת את יוגוסלביה.
לאחר מלחמת ששת הימים ב-1967 ניתקה יוגוסלביה את קשריה הדיפלומטיים עם ישראל, והשגרירות נסגרה.
ב-1991, עם התפרקות יוגוסלביה, קשרה ישראל יחסים עם סרביה, ופעלה ליצירת יחסים עמה, אך מלחמות יוגוסלביה וחוסר היציבות במדינה מנעו הקמת נציגות ישראלית רשמית במדינה.
בדצמבר 1996, שנה לאחר הסכם דייטון, הגיע לבלגרד שגריר ישראל לרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה, דוד ששון.
השגרירות מוקמה באופן זמני בקומה השמינית של מלון אינטרקונטיננטל בעיר.
מבנה השגרירות החדש נפתח בספטמבר 1997.
בינואר 2000 החל לכהן יורם שני כ"ממונה זמני" מבלי להגיש כתב האמנה, זאת בעקבות הסתייגות ישראל משלטונו של סלובודן מילושביץ'.
הוא החל לכהן כשגריר בנובמבר 2000 לאחר התפטרות מילושביץ'.
שגרירים לרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה
צירים לרפובליקה הסוציאליסטית של יוגוסלביה
שגרירות ישראל באוסלו היא הייצוג הדיפלומטי של מדינת ישראל בנורווגיה.
השגרירות אחראית גם על הקשרים עם איסלנד.
מאז שנת 2024, בעקבות החזרתו של השגריר אבי ניר-פלדקליין לישראל, מנוהלת הנציגות על ידי סגנית השגריר, יאנה קוטליאר-גל אשר משמשת כממונה זמנית.
הנציגות הראשון של ישראל נורווגיה הוקמה במינוי של אברהם קצנלסון, ציר ישראל לשוודיה, כציר לא-תושב לנורווגיה.
שגריר ישראל הראשון לנורווגיה היה ראובן ברקת, שמונה לתפקידו במאי 1960.
באפריל 1973 הכריזה נורווגיה על קצין הביטחון של השגרירות, יגאל אייל, כאישיות בלתי רצויה, זאת בעקבות פרשת לילהאמר.
השגרירות שוכנת במבנה שנבנה בשנת 1892 והוא מבנה לשימור.
השגרירות עברה לכתובתה הנוכחית במרץ 2000.
שגרירות ישראל באדיס אבבה היא הנציגות הדיפלומטית של ישראל באתיופיה.
ב-1956 פתחה ישראל נציגות ראשונה באתיופיה, בדרג קונסוליה.
במאי 1962 הועלה דרג הנציגות לשגרירות.
בפברואר 1963 מונה נספח צבאי בשגרירות, הראשון ביבשת אפריקה.
בנובמבר 1967 נהרג שגריר ישראל באתיופיה חיים בן-דוד, בתאונת מטוס, בעת שטס מאדיס אבבה לחווה חקלאית שנוהלה בידי ישראלים במסגרת ארגון המזון והחקלאות של האו"ם.
ב-23 באוקטובר 1973, אתיופיה, בהשפעת ארגון אחדות אפריקה, ניתקה את קשריה הדיפלומטיים עם ישראל.
ישראל החזיקה נציגות חשאית באתיופיה לאחר סגירתה הרשמית של השגרירות, אך לאחר גילוי קיומה על ידי שר החוץ משה דיין בראיון ב-1978 לתקשורת השווייצרית, היא נסגרה.
בינואר 1990 נפתחה מחדש שגרירות ישראל באתיופיה.
במרץ 1990 התפוצץ מטען במלון הילטון, בו התגורר השגריר מאיר יפה, שנחשד כנועד לפגוע בו.
בעקבות האירוע הכריזה אתיופיה על שני דיפלומטיים לוביים שנחשדו במעורבות באירוע כאישיות בלתי רצויה.
יולי 1991 פתחה השגרירות סניף בחבל גונדר.
השגריר דורון גרוסמן נמצא ירוי בביתו במרץ 2005, כשהערכה היא שהתאבד.
השגרירות מואמנת גם לבורונדי, מחידוש היחסים עם ישראל ב-1995.
השגרירות ייצגה את ישראל ברואנדה מחידוש היחסים בינה לבין ישראל ב-1994, אך ב-2019 נפתחה שגרירות ישראל ברואנדה.
השגרירות מואמנת גם לאיחוד האפריקאי שמושבו באדיס אבבה, ושגריר ישראל באתיופיה אללי אדמסו הגיש ביולי 2021 כתב האמנה לארגון כמשקיף, אך חלק מחברות הארגון התנגדו למהלך וטענו שמדובר ב"מחטף".
שגרירות יפן בישראל היא הנציגות הדיפלומטית העליונה של יפן בישראל.
השגריר הנוכחי הוא אראי יוסוקה.
ב-1954 החל שגריר יפן בטורקיה לכהן במקביל כציר בישראל.
ב-1 ביולי 1955 נפתחה צירות יפן בישראל.
ב-1963 הועלה דרג הנציגות לשגרירות.
מגדל המוזיאון קומה 19 ו-20, רחוב ברקוביץ 4, תל אביב.
קונסוליית הכבוד של יפן בירושלים
קונסוליית הכבוד הכללית של יפן בירושלים היא קונסוליה כללית של כבוד שהוקמה על ידי יפן בירושלים, בירת ישראל.
היא נמצאת באחריותה של שגרירות יפן בישראל.
הקונסוליה שוכנת ברחוב כורזים 15, ירושלים.
מספר שם התחלת תפקיד סיום תפקיד הערות 1 גיל שפר 1 באפריל 2015 מכהן יועץ ל
שגרירות ישראל בבנגקוק היא הנציגות הדיפלומטית של ישראל בתאילנד.
השגרירה המכהנת כיום היא אורנה שגיב.
השגרירות כלולה במחלקת דרום-מזרח אסיה של אגף אסיה והפאסיפיק של משרד החוץ.
במאי 1952 מונה פרץ יעקובסון כקונסול הכבוד הישראלי הראשון בתאילנד.
ב-1954 הקימה ישראל צירות בבנגקוק, כשג'וזף אייבור לינטון, שגריר ישראל ביפן, מונה כציר-לא תושב לתאילנד, כיוון שתאילנד סירבה לקבל ציר שמושבו ביאנגון בירת בורמה.
ביולי 1958, אישרה ממשלת תאילנד את הצעת ממשלת ישראל להפיכת הצירות הישראלית בבנגקוק לשגרירות ובאוגוסט, מונה מרדכי קדרון לשגריר-תושב הראשון של ישראל בתאילנד.
ב-19 בינואר 1971 נפטר מהתקף לב שגריר ישראל בתאילנד, דניאל קורט לוין.
ב-28 בדצמבר 1972, ארבעה מחבלים פלסטינים מארגון ספטמבר השחור השתלטו על בניין השגרירות וחטפו שישה דיפלומטיים שהיו בו, ביניהם שגריר ישראל בקמבודיה, שמעון אבימור.
החוטפים דרשו את שחרורם של 36 מחבלים מבתי הכלא בישראל, בהם הטרוריסט היפני קוזו אוקמוטו שעמד בראש חוליית מחבלים מתאבדים שביצעה את הטבח בנמל התעופה לוד והמחבלים שנותרו בחיים בתום מבצע איזוטופ.
המחבלים איימו לפוצץ את השגרירות במידה ודרישותיהם לא יענו עד ה-29 בדצמבר בשעה 08:00. לאחר 19 שעות של משא ומתן, הובטח לחוטפים כי הם יועברו בביטחה במטוס, שסופק על ידי מועמר קדאפי, לקהיר ובתמורה הם ישחררו את החטופים, וישראל תעביר למשפחות את גופותיהם של חוטפי הסבנה.
בדצמבר 1983 הוטל רימון על ידי מטול רימונים שהופעל מתוך מכונית נוסעת על בניין השגרירות, וגרם נזק לחומת המקיפה את השגרירות.
באוגוסט 1985 אירע פיצוץ נוסף ליד השגרירות.
במרץ 1994 נכשל ניסיון פיגוע נגד השגרירות באמצעות משאית תופת נהוגה בידי מחבל מתאבד, בדומה לפיגועים שבוצעו נגד שגרירות ישראל בארגנטינה במרץ 1992 ונגד בניין הקהילה היהודית בארגנטינה ביולי 1994. הפיגוע נכשל עקב תאונה בין המשאית לריקשה, שגרמה למחבל הנוהג במשאית להימלט.
במשאית נתגלתה גם גופתו של הנהג, שנרצח קודם לכן.
יוזמי הפיגוע זוהו כמחבלי חזבאללה ואנשי מודיעין איראניים.
ב-14 בפברואר 2012 התפוצץ מטען בבית בנגקוק, שנחשד כתאונת עבודה של חוליה איראנית שניסתה לפגוע בדיפלומטים ישראלים על ידי הדבקת מטען לרכבם, בדומה לפיגועים נגד הדיפלומטים הישראלים בהודו ובגאורגיה ב-13 בפברואר.
ביוני 1960 מינתה ישראל את שגריר ישראל בתאילנד מרדכי קדרון, כשגריר שאינו תושב בקמבודיה.
עקב סכסוך גבול בין תאילנד לקמבודיה, הוחלט להעביר את נציגות ישראל בקמבודיה לשגרירות ישראל ביאנגון (מיאנמר).
ובאוגוסט 1972 פתחה ישראל שגרירות בפנום פן.
עם השתלטות הקמר רוז' על קמבודיה ב-1974 נסגרה השגרירות ונותקו היחסים.
ב-4 באוקטובר 1993 חודשו היחסים בין המדינות, והשגרירות הואמנה מחדש על היחסים.
בשנת 1988 נפתחה נספחות כלכלית בשגרירות.
הנספח הכלכלי בתאילנד הוא דגן אלוני.
שגרירות ישראל בבואנוס איירס היא נציגות דיפלומטית של ישראל בארגנטינה.
בנוסף לשגרירות מחזיקה ישראל בשתי קונסוליות כבוד בקורדובה ובמנדוסה.
היחסים הדיפלומטיים בין ישראל לארגנטינה החלו באופן רשמי ב-31 במאי 1949.
ב-15 בפברואר 1949 הכירה ארגנטינה במדינת ישראל.
היו ציפיות גדולות לבואו של שגריר ישראל הראשון לארגנטינה ואורוגוואי.
חמישה ימים לפני העברת מקום מגוריו ממונטווידאו לבואנוס איירס, הקהילה היהודית באורוגוואי הציעה ליעקב צור (טשרנוביץ) (השגריר הראשון) שבעה חודשים לאחר הגעתו של צור לבואנוס איירס, נרכש מלון קטן ברובע הדיפלומטי לשימוש השגרירות, ברחוב אריו 910 .
כאשר הבניין החל לתפקד כנציגות דיפלומטית, הוא היה חלק חשוב מהקהילה היהודית בארגנטינה, בהיותו מקום לחגיגות ומפגשים.
מעמד הנציגות הועלה מצירות לשגרירות באפריל 1955.
לאחר לכידת אדולף אייכמן על ידי המוסד בארגנטינה ב-1960, פרץ משבר ביחסי המדינות, וארגנטינה הכריזה על השגריר אריה לבבי אישיות בלתי רצויה לאחר שכמה ימים קודם לכן חתם על הסכם הסגרה בין שתי המדינות.
ב-17 במרץ 1992 (י"ב באדר ב' ה'תשנ"ב) בצהריים, מכונית תופת נהוגה בידי מחבל מתאבד התפוצצה ליד שער בניין שגרירות ישראל וגרמה להריסתה.
בפיגוע נהרגו 29 בני אדם, בהם 4 ישראלים עובדי משרד החוץ, ו-4 נשים יהודיות מארגנטינה.
בפיגוע נפגעו למעלה מ-220, ואגפים שלמים של הבניין בן ארבע הקומות קרסו.
שאריות הבניין נהרסו כליל זמן מה לאחר הפיגוע.
ארגון חזבאללה טען שהפיגוע בוצע בתגובה לחיסולו של מזכ"ל הארגון, עבאס מוסאווי, בידי צה"ל ב-16 בפברואר 1992, בדיוק חודש קודם לפיגוע.
לאחר שחקירת הפיגוע והפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה ב-1994 התמסמסה בידי ממשלת ארגנטינה הועלה החשד כי נשיא ארגנטינה קרלוס מנם ניסה לחבל בחקירה.
בשנת 2003 השלים "המוסד" דו"ח מפורט ובו הוכחות חותכות לקשר בין איראן וארגון חזבאללה לביצוע הפיגוע בשגרירות ישראל, הוכחות שעולות בקנה אחד עם ממצאי הפרקליטות הארגנטינאית.
בעקבות פיצוץ השגרירות וגילוי ממצאי פיצוץ בניין הקהילה היהודית, ישראל קראה לארגנטינה לסגור את שגרירות איראן.
בעקבות הפיגוע עברה השגרירות למשכן אחר.
פרגוואי – בנובמבר 1958 אישרה ממשלת פרגוואי לישראל להאמין את שגריר ישראל בארגנטינה אריה לבבי כשגריר לפרגוואי.
צ'ילה – ממאי 1950 כיהן שגריר ישראל בארגנטינה כשגריר לא תושב בצילה, עד מינוי שגריר ישראל הראשון לצ'ילה ב-1958.
אורוגוואי – ישראל פתחה נציגות דיפלומטית במונטווידאו עוד קודם פתיחת השגרירות בארגנטינה, ועם הקמת הנציגות בבואנוס איירס עבר השגריר יעקב צור לארגנטינה, כשהוא הופך לשגריר לא-תושב לאורוגוואי, עד 1955.
באתר בו עמדה השגרירות הוקם אתר זיכרון בשם כיכר שגרירות ישראל (בספרדית: Plaza Embajada de Israel).
שם השתמר חלק מהקיר המקורי של השגרירות; שמות ההרוגים נחרטו על לוח זיכרון ונשתלו בכיכר שתי שורות של עצי תרזה, אחת לכל אחד מקורבנות הפיגוע.
הכיכר נחנכה ב-17 במרץ 2000 ושולבה בה יצירה של האדריכל הוגו סלמה.
שגרירות ישראל באסטנה היא נציגות דיפלומטית של מדינת ישראל לרפובליקת קזחסטן.
השגריר המכהן כיום הוא יואב ביסטריצקי
השגרירות שכנה בעבר באלמטי, שהייתה בירת קזחסטן בעת הקמתה ב-1992, ונותרה בה גם לאחר הפיכת אסטנה לעיר בירה ב-1997.
ב-13 באפריל 1992 כוננו ישראל וקזחסטן יחסים דיפלומטיים.
שגרירות ישראל בקזחסטן הוקמה באלמטי, בירת קזחסטן באוגוסט 1992.
השגרירות הואמנה ב-1993 גם על קירגיזסטן.
באוגוסט 2004 נפגש מזכיר המדינה של קזחסטן עם השגריר משה קמחי, כדי לדון בקשרים חברתיים וכלכליים בין המדינות ובהעברת שגרירות ישראל לבירה החדשה אסטנה.
ב-2007 הועברה השגרירות מאלמאטי לאסטנה, בירת קזחסטן מ-1997. השגרירות נחשבת כיום לשגרירות הישראלית הקרה ביותר בעולם (החליפה בכך את אוטווה).
לרגל המעבר פרסמה השגרירות ספר מאת השגריר רן ישי בשם שחר בחצות ליל.
שגרירות הונגריה בישראל היא הנציגות הדיפלומטית של הונגריה.
השגריר הוא לוונטה בנקו (Benkő Levente).
בתקופת המנדט הבריטי החזיקה הונגריה קונסוליה בירושלים, שנפתחה לכל המאוחר ב-1926, ושימשה כנציגות הונגריה לשטחי המנדט הבריטי.
בנובמבר 1948, הקימה הרפובליקה העממית ההונגרית קונסוליה בתל אביב, ומינתה קונסולים בחיפה ובירושלים.
הונגריה הקימה מחדש את הנציגות כצירות בשנת 1950.
הונגריה ניתקה את יחסיה עם ישראל בעקבות מלחמת ששת הימים בשנת 1967, יחד עם מרבית מדינות הגוש המזרחי, וסגרה את הצירות.
בתקופה שלאחר סגירת השגרירות, שימשה שגרירות שוודיה בישראל כמעצמה מעניקת חסות לאינטרסים ההונגריים בישראל, ובית השגרירות נשמר בבעלות הונגריה.
בספטמבר 1987 ישראל והונגריה חתמו על חידוש היחסים ביניהם, ובמרץ 1988 פתחה הונגריה פתחה משרד אינטרסים בשגרירות שוודיה בישראל.
בספטמבר 1989 הכריזו ישראל והונגריה על חידוש היחסים הדיפלומטיים ביניהם ופתיחתה מחדש של השגרירות.
במאי עד יוני 2023 נטען כי הונגריה צפויה להודיע על העברת שגרירותה מתל אביב לירושלים.
שגרירות הודו בישראל היא נציגות דיפלומטית של הודו.
השגריר המכהן כיום הוא סאנג'יב סינגלה.
בעוד ישראל פתחה קונסוליה במומאי ב-1954, הרי שלא הוקמו יחסים דיפלומטיים בין ישראל להודו עד ל-1992. במהלך שנים אלו התקיים בין שתי המדינות קשר חשאי הדוק באמצעות המוסד, בשל האינטרס המשותף: המלחמה בטרור האסלאמי.
לעיתים קהילות יהדות הודו וביניהם שליחי ציונות מקהילת בני ישראל (הודו), שישמו להעברת מידע, קשרים ושיח בין שתי הממשלות, בזמן שרשמית לא היו קשרים דיפלומטיים, בזמן ביקורו של מי שעתיד להיות ראש ממשלת ישראל בהודו, משה שרת בשנת 1953, הוא לווה על ידי אייזיק (אק איי) דיווקר.
ב-29 בינואר 1992 הודיע מנכ"ל משרד החוץ ההודי במסיבת עיתונאים מיוחדת על כינון יחסים דיפלומטים מלאים עם ישראל.
שגרירות הולנד בישראל היא נציגות דיפלומטית של ממלכת ארצות השפלה ישראל.
השגרירות היא השגרירות הראשונה שהוקמה בירושלים, אך כיום מקום מושבה ברמת גן.
השגרירה כיום היא מרייט שורמן .
הולנד יוצגה בארץ ישראל בשלהי המאה ה-19 על ידי הקונסוליה האוסטרית בירושלים.
ב-1906 הייתה קונסוליה הולנדית בירושלים ברחוב יפו, אך היא לא התקיימה ב-1913.
ב-1924 הוקמה קונסוליית הולנד בירושלים, שהייתה הנציגות הדיפלומטית הראשונה של הולנד בארץ ישראל, ביוזמת הפעיל הציוני ההולנדי יעקובוס קאן, ששימש כקונסול הראשון.
במאי 1936 עברה הקונסוליה ההולנדית ביפו לתל אביב.
הקונסוליה בירושלים הועלתה למעמד צירות ב-1950, והקונסול ההולנדי מונה לשגריר הולנד בישראל.
הייתה זו השגרירות הראשונה בירושלים.
ב-1958 הועלתה דרגת הנציגויות לדרגת שגרירות.
באוגוסט 1954 נערך שוד בצירות, בו נגנבו כאלפיים סוברנים ו-45 מטילי זהב.
ב-1980, לאחר חקיקת חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל ובעקבות החלטה 478 של מועצת הביטחון של האו"ם עברה השגרירות לרמת גן.
יונקהר יוהאן באס-באקר (מונה ב־1958)
בנטינק ואן סכונהייטן (מונה ב-1967)
מחלקת ההגנה בשגרירות אחראית לאינטרסים הביטחוניים של הולנד בישראל, ירדן והשטחים הפלסטיניים.
הולנד במחזיקה משרד מידע בירושלים וקונסוליות של כבוד באילת וחיפה.
שגרירות הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו בישראל היא נציגות דיפלומטית בישראל.
ישראל הקימה שגרירות בלאופולדוויל ב-1961, ובתמורה התחייבה קונגו-לאופולדוויל להקים שגרירות בירושלים, שהוכרז על פתיחתה הקרובה מספר פעמים, והשגריר הראשון, פול טאטה, הגיש את כתב האמנתו
לנשיא יצחק בן צבי בפברואר 1963. השגרירות קונגו-לאופולדוויל עצמה לא נפתחה עד 1965, ושכנה בירושלים.
ב-1971 שינתה קונגו-לאופולדוויל את שמה לזאיר, והשגרירות שינתה את שמה.
ב-1973, בעקבות מלחמת יום הכיפורים, ניתקה זאיר את יחסיה עם ישראל, והשגרירות נסגרה.
ב-14 במאי 1982 חידשו ישראל וזאיר את היחסים הדיפלומטיים ביניהם, והשגרירות נפתחה מחדש בתל אביב.
ב-2020 הודיע נשיא הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו פליקס צ'יסקדי כי ימנה שגריר בישראל לאחר הפסקה בת כעשרים שנה, וכי נספחות הכלכלית של השגרירות תוקם בירושלים.
שגרירות ישראל במוסקבה היא הנציגות הדיפלומטית העיקרית של מדינת ישראל ברוסיה.
השגרירות שוכנת ברחוב בולשאיה אורדינקה 56 בראיון (רובע) יאקימנקה, מוסקבה.
מאז 2024, שגרירת ישראל ברוסיה היא סימונה הלפרין.
היחסים הדיפלומטיים בין ברית המועצות ישראל כוננו לראשונה במאי 1948. ביוני של אותה שנה הוקמה לראשונה במוסקבה נציגות רשמית של מדינת ישראל, שהוגדרה אז צירות (ולא שגרירות).
בראשה עמדה גולדה מאיר, לימים ראש ממשלת ישראל.
ב-1953 - בעקבות משפט הרופאים, הפיגוע בצירות הסובייטית וניתוק היחסים הדיפלומטיים בין ברית המועצות לישראל - נאלץ הציר הישראלי דאז, שמואל אלישיב, לעזוב את מוסקבה.
ב-20 ביולי 1953, לאחר מותו של סטלין, נמסרה הודעה על חידוש היחסים, והציר אלישיב הגיש מחדש את כתב האמנתו.