tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
במסגרת הישיבה פועלת שלוחה של מכללת הרצוג ללימודי הוראה.
לישיבה ספרייה תורנית בניהול המכילה בין השאר את אוסף הספרים התורניים של הרב ישראל פורת, תלמיד הרב קוק.
הישיבה מתאפיינת בשימת דגש משמעותי על העשייה בפועל למען ארץ ישראל, ובמידה רבה היא נעשתה הנושאת הבולטת ביותר של דגל הפעילות המעשית בנושא מבין כל הישיבות שיצאו מבית מדרשה של מרכז הרב.
מתוכה קמו גרעיני התיישבות רבים, חלק ניכר מהיישובים בדרום הר חברון הוקמו על ידי תלמידי הישיבה - מעון, סוסיא בית חגי ועוד יישובים בהרי יהודה, מה שהיווה בסיס ליישוב השומרון, הרווי גם הוא במייסדים בוגרי הישיבה.
הישיבה פועלת באופן בולט למען ההתיישבות בארץ ישראל.
בין היתר לקחה חלק בגאולת הבתים בחברון: "בית השלום" "בית המכפלה" "בית רחל ובית לאה" ו"בית התקומה" .
בתשל"ד החלה הישיבה להוציא ביטאון בשם "עלוני ממרא", המכיל מאמרים תורניים מאת רבני הישיבה, תלמידיה ובוגריה, וכן כותבים אורחים.
הערוך והיוזם הראשון היה שמואל לומפ (מאור) מהמחזור השני של הישיבה יחד עם ישי ליזרוביץ' (אביעזר) מהמחזור הראשון.
את השם "עלוני ממרא הציע אליעזר שוחט מהמחזור הראשון.
רוב המאמרים עוסקים בנושאי תלמוד והלכה, ולצידם מאמרים בתנ"ך, מחשבת ישראל ועוד.
בפרט מופיעים בביטאון מאמרים הגותיים של הרב אליעזר ולדמן ותשובות ומאמרי הלכה של הרב דוב ליאור.
בין מפרסמי המאמרים בביטאון לאורך השנים: הרב שלמה גורן, הרב שלמה פישר ועוד.
לאחר הפסקה של מספר שנים, בשנת תשס"ז חידש הביטאון את פניו, ולמן הגיליון ה־120 הפך לשנתון תורני המכיל גם מחקרים וביקורת ספרים, בעריכת שמריה גרשוני והרב איתם הנקין, אך לאחר כמה שנים הם עזבו את הישיבה והעלון נסגר.
לאחר רצח איתם ונעמה הנקין, נעשה ניסיון להחיות את העלון מחדש.
הרב יהושע שמידט - רב היישוב שבי שומרון וראש ישיבת ברכת התורה
הרב יועזר אריאל - אב בית הדין הרבני בטבריה
הרב שלום אילוז - חבר בית דין לממונות של הרב ליאור, ראש כולל ההלכה שבישיבת ניר
הרב איתם הנקין - רב, חוקר תורני והיסטוריון.
זאב חבר (זמביש) - מזכ"ל אמנה
ד"ר נעם ארנון - דובר היישוב היהודי בחברון
הרב דניאל מילר - ראש ישיבת עטרת נחמיה
הרב יצחק יעקובוביץ' - רב המועצה האזורית דרום השרון
הרב יוסף כרמל - ראש כולל ארץ חמדה.
צביקי בר חי - ראש מועצת הר חברון
ד"ר יחיאל לייטר - יושב־ראש חברת נמלי ישראל.
הרב משה ישר - ר"מ בישיבת ההסדר דרך חיים בקרית גת
ישיבת סורא הייתה אחת משתי הישיבות הגדולות בבבל, מתחילת תקופת האמוראים ועד לסוף ימי הגאונים, במקביל לישיבת פומבדיתא.
הוקמה על ידי האמורא רב, תלמידו של רבי יהודה הנשיא.
עם החכמים המפורסמים שעמדו בראש הישיבה נמנו רב הונא, רב חסדא, רב אשי, רב יהודאי גאון, רב נטרונאי גאון, רב סעדיה גאון, ועוד.
האמורא רב הגיע לסורא וראה את חיי הציבור הדתיים שאינם מפותחים, ומשום שחרד להמשכה של קהילת היהודים בבבל, עזב את נהרדעא ואת חברו שמואל, והחל ליצור גרעין של ישיבה בסורא.
לאחר בואו של רב לסורא, נהרו לישיבתו החדשה תלמידים רבים (לאו דווקא מסורא, אלא גם ממקומות אחרים).
הקמת ישיבת סורא הייתה בשנת 225 לספירה, וכ-6 או כ-7 שנים לאחר בואו לבבל.
מדי זמן, הועברה ישיבת סורא ל"מתא מחסיא", פרברים של העיר סורא, שלאחר זמן רב הוקם גם בהם מרכז של תורה.
זמן קצר לאחר היווסדה של ישיבת סורא, היא עלתה גם על ישיבת נהרדעא.
על פי רב שרירא גאון, סורא עצמה היא העיר מתא מחסיא המוזכרת בתלמוד, ואולם, מתא מחסיא, המוזכרת בתלמוד, מובאת שם פעמים רבות כעיר סמוכה או כפרבר של העיר סורא, והישיבה שהתקיימה במתא מחסיא הועברה או שימשה מעת לעת כסניף נוסף לישיבת סורא.
מסופר כי רב משרשיא שלח את בניו ללמוד בישיבת מתא מחסיא, כשהוא מזהיר אותם כי עדיף להתגורר בבית חרב וישן במתא מחסיא, מאשר להתגורר בארמון בפומבדיתא, שכן בעיר מתא מחסיא היו תלמידי חכמים מופלגים וראויים להוראה, ויראי שמים במיוחד, לעומת העיר פומבדיתא.
בשנת 1038 החלו להיסגר ישיבות חשובות בבבל, וביניהן נסגרה גם ישיבת סורא.
לפי השערותיו של פרופ' רוני אלנבלום, סגירת הישיבות נבעה מגל קור קיצוני שנמשך משנת 1027 ועד 1060, שהשפיע באופן עקבי על גידולי החקלאות וגרם לרעב גדול, מגפות ותופעות של נוודים אלימים שחיפשו מזון וכרי מרעה פוריים במקביל לפשיטות ביזה על יישובים.
רב הונא (ראש הישיבה לאחר רב, כ-40 שנה)
רב אידי בר אבין (השני)
רב נחמן בר רב הונא
רב חנניה (חיננאי) - בערך 610
רב ששנא (משרשיא בר תחליפא) - בערך 670
רב שמואל גאון מפומבדיתא, נכדו של רב רבה - 748-730
רב יהודאי בן נחמן - 761-757, מחבר הספר הלכות פסוקות
רב ביבוי הלוי בר רבא מנהר פקוד - 778–789
רב יעקב הכהן בן מרדכי- 798
רב עמרם גאון בן ששנא - 861–872, כתב את סידור התפילה הראשון
רב הילאי בן נטרונאי בן הילאי - 896–904
רב יום טוב כהנא בן יעקב - 924
רב סעדיה גאון בר רב יוסף אלפיומי, היה במחלוקת עם ראש הגולה דוד בן זכאי 928-942
רב יוסף בן יעקב בר סטיא 930 בקירוב
רב צמח צדק - בן יצחק בן פלטוי - 990 בקירוב-998 בקירוב
רב שמואל הכהן בן חפני 998 בקירוב-1012, היה חותנו של רב האי גאון וחיבר ספרים רבים.
רב יצחק - גאון אחרון בסורא
ישיבת סלבודקה - כנסת ישראל (נכתבת גם: "סלבודקא") היא ישיבה חרדית-ליטאית ותיקה, הוקמה בליטא לפני מלחמת עולם הראשונה, וכיום שוכנת בגבעת רוקח בבני ברק.
הרב מלצר נשלח אחר כך על ידי הרב נתן צבי פינקל לפתוח את ישיבת סלוצק.
ה"סבא" החליט בשל זאת להעתיק את הישיבה לארץ ישראל, ובשלהי תרפ"ד החלו בחורים לעלות לארץ ישראל, לעיר חברון, בשנת תרפ"ה עלו גם הרב משה מרדכי אפשטיין, וחתנו רבי משה פינקל בהמשך עלה גם "הסבא".
לאחר מלחמת העולם השנייה, כהמשך לישיבת סלבודקה בליטא הוקמה הישיבה שנית בארץ ישראל, חנוכת הבניין התקיימה בקיץ ה'תש"ז, 1947. מייסד הישיבה בארץ היה הרב יצחק אייזיק שר (חתנו של "הסבא מסלבודקה" הרב נתן צבי פינקל), שלפני כן כיהן כראש הישיבה שבליטא.
לצדו של הרב שר בהקמת הישיבה עמד חתנו, הרב מרדכי שולמן, שהיה ר"מ בישיבה בליטא.
קודם להקמת הישיבה סברו ראשי הישיבה להקימה מחדש בארצות הברית, שם היו רבים מבוגרי הישיבה.
לאחר מכן הועלתה הצעה להקימה בזכרון יעקב, אך החזון איש עודד את הקמתה בבני ברק, כדי לחזק את הצביון החרדי של המושבה הצעירה, לצד ישיבת פוניבז' שהוקמה שם שנתיים קודם, ואכן הישיבה הוקמה בגבעת רוקח בבני ברק.
את עלות הקמת מבנה הישיבה תרם רפאל ראבינס, שהכניס לתוכנית הבנייה פרטים ייחודיים: הבניין הוא בעל שמונה צלעות, התקרה נצבעה תכלת והורכבו בה גופי תאורה המדמים כוכבים נוצצים בשמים.
פתרונות יקרים אפשרו הימנעות מהצבת עמודי בטון מתחת המבנה, מלבד עמוד אחד במרכז הבניין שעוצב כמזרקת מים שסביבה בריכה.
ראבינס עמד על כך שבבניין הפנימיה תוקם בריכת שחייה עבור התלמידים.
עם השנים הופסקה הפעלת המזרקה והבריכה, תקרת המבנה נצבעה בלבן והמנורות המיוחדות לא הופעלו.
מבנה הישיבה הושלם בשנת תשט"ו.
המעבר לבניין החדש לא צוין באופן חגיגי.
בעת הקמת הישיבה למדו בה 3 תלמידים, בהם הרב נתן צבי שולמן בנו של הרב מרדכי שולמן ולימים ראש הישיבה בעצמו.
הרב שר, שהיה בן למעלה משבעים, החל למסור בה שיעורים ושיחות מוסר והרב שולמן מסר שיעורים.
החל משנת ה'תשי"א (1951) מסר בה שיעורים הרב יחזקאל אברמסקי.
בשנים אלו כיהנו כר"מים גם הרב אליעזר פלצ'ינסקי וגיסו הרב אליעזר גולדשמידט.
החזון איש, שהתגורר בסמוך לישיבה, סייע וייעץ לראשיה.
עד שנת ה'תשנ"ד (1994) נמסרו השיעורים והשיחות בהיכל ביידיש.
לאחר פטירתו של הרב מרדכי שולמן בשנת ה'תשמ"ב (1982), מילאו את מקומו בראשות הישיבה בנו הרב נתן צבי שולמן וחתניו הרב עמרם זקס והרב משה הלל הירש.
לאחר כשנה פתח הרב נתן שולמן סניף לישיבה בשכונת בית וגן בירושלים והמשיך למסור שיעורים בישיבה בבני-ברק.
הסניף נקרא ישיבת טיקטין, על שם עיר הולדתו של אביו.
בשנת ה'תשמ"ט (1989) פרש מהישיבה והיגר לצרפת.
בראשית שנות ה-90 מונו הרב ברוך רוזנברג והרב דוב לנדו לראשי ישיבה.
לאחר פטירת הרב זקס, בשנת תשע"ג (2013), מילאו את מקומו בראשות הישיבה חתנו הרב יצחק שוורץ אשר החל במסירת שיעורים כללים, ובנו הרב שמחה שמואל זקס אשר מוסר שיחות וועדים ועוסק בעיקר בעניינים מנהלתיים
בחודש אלול תשפ"ד (ספטמבר 2024), התבקשו הרב שורץ וגיסו הרב שמחה שמואל זקס, להעביר את מקום ישיבתם בתפילה, ל'מזרח' ההיכל, כיבוד השמור לראשי הישיבה ולמנהל הרוחני.
הרב אהרן הירש בנו של הרב משה הלל, משמש כמנהל הישיבה ואחראי על קבלת תלמידים.
דרך הלימוד בישיבה מתאפיינת בלימוד "סוגיות", כלומר הלימוד הוא לפי נושאים נבחרים במסכת ולא לפי סדר הדפים.
בישיבה מושם דגש רב על לימוד ההלכה והקפדה בה, בעקבות הוראותיו של החזון איש בעניין.
חלק מתלמידי הישיבה נמנים עם "חוג חזון איש".
את קו הלימוד המאפיין חוג זה החדיר בישיבה תלמידו של החזו"א הרב נתן צבי שולמן, וכן הרבנים זקס ור' דב לנדו.
הרב משה הלל הירש, שלמד בארצות הברית בישיבתו של הרב אהרן קוטלר (ובעבר הרב ברוך רוזנברג) מלמד בדרך הישיבתית המקובלת.
הקו הלימודי הייחודי מתבטא גם בכך שבמחזור הלימודי של המסכתות הנלמדות בישיבה מן התלמוד הבבלי, נלמדת גם מסכת שבת, בנוסף למסכתות מסדר נשים וסדר נזיקין שנלמדות בישיבות בדרך כלל.
במסכת זו הדיונים הנפוצים נוטים יותר אל הצד ההלכתי ופחות אל הלמדני, ומסיבה זו ברוב המוסדות שבמגזר החרדי-ליטאי היא נלמדת בכוללים ולא בישיבות.
הרב מנחם קרויס (תלמידי חו"ל)
כלל ראשי הישיבה מוסרים 'שיעור כללי' לכל בני הישיבה, ויש להם מעמד בכיר בהנהגת סדרי הישיבה ובהכוונת הבחורים.
לחלק מראשי הישיבה יש גם בעלות ממונית, והם עוסקים גם בניהול הישיבה.
האחרונים הם: הרב מרדכי שולמן (דור ראשון), הרב נתן שולמן (יורשו), הרב עמרם זקס והרב משה הלל הירש (לאחר עזיבת הרב נתן שולמן), הרב יצחק שוורץ והרב שמואל זקס (יורשי הרב עמרם זקס.
הרב יצחק שוורץ מוסר 'שיעור כללי' והרב שמואל זקס מוסר 'שיחות').
הרבנים המכונים 'מראשי הישיבה' זוכים לכיבודים דומים לאלו של ראשי הישיבה.
כולל אברכים (נקרא "כולל קובנא", על שם הכולל שייסד שם הרב יצחק אלחנן ספקטור).
בראש הכולל עומד הרב חיים יצחק שולמן (בנו של הרב נתן צבי שולמן).
בין תלמידי הכולל בשנים הראשונות היו הרב משה שמואל שפירא, וכן חלק מראשי הישיבה.
במקום אין "ראש כולל" והאחריות על סדרי הלימוד מוטלת על האברכים.
כולל דיינות "חמדת ישראל" בראשות הרב נחום גוטנטג המסונף לכולל המרכזי של הישיבה, וממוקם בבנין חמדת ישראל.
כולל בהיכל הישיבה לאברכים צעירים בראשות הרב אברהם ישעיהו ויס.
כולל אברכים באלעד בראשות הרב ברוך דונט.
כולל אברכים בבית שמש בראשות הרב חזקיהו וויל.
כולל אברכים במודיעין עילית בראשות הרב בנימין פוזן.
כולל אברכים בעפולה בראשות הרב מרדכי פרקש.
ישיבה לצעירים בראשה עמד הרב אהרן זקס, עד לפטירתו בתשע"ז.
בשונה מישיבות קטנות אחרות, מתכונת הלימודים דומה יותר לישיבה גדולה, כאשר סדר ההכנה לשיעור מתקיים בבוקר והשיעור בצהריים.
ראש הישיבה כיום הוא הרב ברוך מרדכי זקס, בנו של הרב אהרן.
עד לשנת תשפ"א הישיבה לצעירים הייתה בתוך מבני הישיבה, בסוף שנת תשפ"א עברה הישיבה לצעירים לבניין חדש נפרד, הכולל את בית המדרש, חדרי השיעורים, חדר האוכל והפנימיה.
ישיבה לצעירים "כנסת מרדכי" בקרית ספר [לזכרו של ראש הישיבה הרב מרדכי שולמן], בראשות הרב יצחק כהנא, הוקמה בשנת תשע"ה על ידי.
ישיבה לצעירים "כנסת מרדכי" בבית שמש בראשותה עומד הרב חזקיהו יוסף וויל מרבני הישיבה הגדולה, הוקמה באלול תשפ"ג.
קיימות קהילות של בוגרי הישיבה באלעד, מודיעין עילית וירושלים, וכן בתי כנסת לבוגרי הישיבה בבני ברק ובערים נוספות.
הרב אברהם גנחובסקי – רב ליטאי, היה מראשי ישיבת כוכב מיעקב-טשיבין בירושלים
הרב שמואל אלעזר היילפרין - ראש ישיבת תורת אמת (חב"ד) ורב שכונת בית ישראל בירושלים
הרב לוי יצחק הלפרין - ראש המכון הטכנולוגי להלכה
הרב משה מרדכי שולזינגר – מחבר סדרת ספרי 'משמר הלוי'
הרב משה יהודה שלזינגר – ראש ישיבת קול תורה, וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה
הרב יצחק זילברשטיין – רבה של שכונת רמת אלחנן בבני ברק וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה
הרב יהודה סילמן – ראב"ד בית דין צדק בני ברק
הרב יצחק דוד גרוסמן – רבה של מגדל העמק, חבר מועצת הרבנות הראשית, מייסד ונשיא רשת מוסדות החינוך מגדל אור.
הרב עזריאל אוירבך - חתנו של הרב אלישיב, ובנו של הרב שלמה זלמן אוירבך, חבר מועצג"ת של תנועת 'בני תורה'.
הרב אברהם דב אוירבך - אב"ד בעיר טבריה, ובנו של הרב שלמה זלמן אוירבך.
הרב דוד שמידל - יו"ר ארגון "אתרא קדישא".
משה גפני – חבר כנסת מטעם "דגל התורה".
מאיר פרוש – חבר כנסת מטעם "אגודת ישראל".
ישראל פרוש – ראש העיר אלעד לשעבר.
יעקב הלפרין - איש עסקים, בעלי רשת אופטיקה הלפרין.
ישיבת עץ חיים היא ישיבה ותיקה של היישוב הישן בירושלים, הכוללת תלמוד תורה, ישיבה וכולל.
בי"ח בסיוון ה'תר"א (יוני 1841) נוסד תלמוד תורה "עץ חיים" בידי הרב שמואל סלנט.
כיתות הלימוד פוזרו בין חדרים שונים ברחבי העיר העתיקה.
רק בתרי"ז (1857) רוכזו התלמידים לקבוצת מבנים סמוכים בחצר בית הכנסת החורבה, יחד עם בית הדין של ירושלים, ולתלמוד תורה ניתן השם "ישיבת עץ חיים".
הרעיון החדשני המרכזי היה הקמת מסלול לימודים המתחיל מגיל צעיר ומסתיים לאחר הנישואין, מסלול הבנוי ממסגרות תלמידים בעלי אותה יכולת הלומדים יחדיו.
הדבר היווה חידוש לעומת השיטה שהייתה קיימת עד אז בירושלים האשכנזית לפיה מספר אבות שכרו "מלמד" שילמד את ילדיהם.
הילדים למדו בצוותא באחד מחדרי הבית או בביתו של המלמד ללא חלוקה לרמות ותוך לימוד משותף של בעלי יכולות וגילאים שונים בצוותא.
המוסד חולק לתלמוד תורה בו למדו עד גיל 15, ישיבה אמצעית "עיטור רבנים", וישיבה גדולה שהייתה למעשה כולל אברכים.
בישיבה הגדולה למדו גם מבוגרים, והיו שלמדו שם עד סוף חייהם, כמו הרב משה יהושע לנדא, הרב חיים דרוק, הרב נחום יצחק פרנק והרב זאב (וועלוועל) צ'צ'יק.
נשיאי המוסד היו הרב ישעיה ברדקי, הרב שמואל סלנט, הרב משה יהודה לייב זילברברג מקוטנא והרב שמעון זרחי מטבריג.
ראשי הישיבה היו בהקמתה הרב שמואל סלנט, הרב משה נחמיה כהניו.
משנת תרי"ז עד תרכ"ה כיהן גם הרב משה יהודה לייב מקוטנא ולאחר פטירת הרב כהניו כיהן הרב אליעזר דן רלב"ג (תרמ"ז-תרנ"ה).
ראש המלמדים היה הרב חיים מן, ששימש גם כנשיא 'ועד איחוד המלמדים'.
בנו, הרב יהודה לייב מן, היה מזכיר תלמוד התורה ואחד המלמדים.
בין המלמדים הידועים: הרב אליהו יוסף שמואל בסן, יקיר ירושלים, הרב חיים יהודה יעקבזון (מחבר הספרים "שיטת החינוך" ו"למשמעות"), הרב ישעיהו חשין והרב אברהם חיים הקלמן.
בסוף ימיו מינה הרב סלנט את הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי, בעלה של נכדתו, לראש ולמנהל הישיבה.
בשנת תרס"ח (1908) יזם הרב טוקצינסקי רכישת קרקע גדולה ברחוב יפו להקמת סניף של הישיבה.
עם הקמת בנייני הישיבה במרכז העיר, הוקם במקום גם כולל, ששימש בעיקר את בוגרי הישיבה.
לאחר חיכוכים רבים בין לומדי הישיבה להנהלתה, בה טענו הראשונים כי הם משתכרים פחות מהמורים בתלמוד תורה, קבע הרב צבי פסח פרנק כי יש לשמור על מספר זהה של נציגי בני הישיבה ושל מורי התלמוד תורה בוועד הישיבה, על מנת לשמור על שוויון בהחלטות המתקבלות לטובת כל הצדדים.
הרב איסר זלמן מלצר שעלה לארץ ישראל בשנת תרפ"ה (1925) נתמנה לעמוד בראשות הישיבה עד יום מותו, והרב אריה לוין נתמנה לכהן בתלמוד תורה של הישיבה כמשגיח.
לאחר פטירת הרב מלצר נתמנה חתנו הרב אהרן קוטלר לעמוד בראשה, ובתקופות בהן שהה בארץ ישראל מסר בה שיעורים שבועיים.
לאחר פטירתם, נתמנה הרב שלמה זלמן זלזניק ואחריו בנו הרב אברהם יעקב זלזניק.
במשך שנים רבות מסר בה שיעורים שבועיים הרב אלעזר מנחם מן שך.
בראשית ימי המדינה הונף דגל ישראל בשער המוסדות ביום העצמאות, דבר שעורר תרעומת של חלק מתלמידי הכולל.
בישיבה הקטנה (ה"אמצעית", עיטור רבנים) כיהנו הרב מרדכי דוד לוין, שמסר בה שיעורים כ-45 שנה, עד פטירתו בתשכ"ז (1967) לצד הרב שמואל גדליה ניימן מחבר הספר "גידולי שמואל" והרב ישעיה וינוגרד מחבר הספר "שערי זיו".
כמו כן, הרב נטע פריינד כיהן בה כר"מ בכיתה הגבוהה.
לאחר פטירת הרב יחיאל מיכל טוקצינסקי ניהל את המוסדות בנו, הרב ניסן אהרון טוקצינסקי, במשך כחמישים שנה, עד לפטירתו בה'תשע"ב.
במסגרת התלמוד תורה לומדים בבניין המוסדות מעל 500 תלמידים, כמו כן פועלים סניפים נוספים של התלמוד תורה, בשכונת גבעת שאול בירושלים ובביתר עילית.
כולל האברכים הוותיק מתקיים גם הוא במרכז המוסדות, אליו נוספו עוד שני כוללי אברכים ללימודי הוראה ודיינות במודיעין עילית ובביתר עילית.
בשנת תשע"ג חזרה הישיבה הקטנה לפעול כישיבה רגילה, לאחר שעמדה על סף סגירה.
מבנה הישיבה ברחוב יפו נרכש על ידי יזמים במטרה לבנות במקום מתחם חנויות, משרדים, מלון בוטיק ומבני מגורים, לצד שימור חזיתות מבנה הישיבה.
ביולי 2010 נערך בישיבה מעמד פרידה היסטורי מהבניין.
אז עברו למקום זמני בשכירות במרכז מוסדות זווהיל ברחוב שמואל הנביא בירושלים, חצי שנה לאחר מכן, במרץ 2011, רכשה הנהלת הישיבה את מתחם למל העתיק ברחוב ישעיהו בירושלים, ששימש עד אז כתלמוד תורה רוז'ין, לשם עברו המוסדות.
בראשית המאה ה-20 רכשה הישיבה את המגרש הגדול ברחוב יפו בסמוך לשכונת מחנה יהודה.
כדי לנצל את מיקומו של המגרש על הדרך הראשית לירושלים בנתה הישיבה, מכספי תרומות, מבנה חנויות על גבול המגרש ברחוב יפו.
מאוחר יותר בנתה הישיבה מבנה חנויות נוסף הפונה לשוק מחנה יהודה.
החנויות נבנו כמקור הכנסה לישיבה ונהרסו בשנת 2002 כדי לאפשר את מעבר הרכבת הקלה ברחוב יפו.
מיזם נוסף שנבנה כדי לממן את פעולות הישיבה הוא שכונת עץ חיים שבסמוך לגשר המיתרים.
מבנה הישיבה עצמה הושלם רק בשנת 1936 על פי תוכניות של האדריכל דב זוננפלד.
המבנה בן שתי הקומות נבנה בצורה סימטרית ייצוגית מאבן אדמדמה.
הבניין נכלל ברשימת המבנים לשימור של עיריית ירושלים מאז סוף שנות ה-80. בשנת 2007 ריחף על המבנה איום הריסה מצד יזמים שביקשו לפנות מקום לחנויות ומשרדים.
הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה קיבלה את הערעור שהגישה המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל יחד עם גופי שימור נוספים וקבעה כי המבנה לא ייהרס.
בשנת 2008 נמכר המתחם (ששטחו 6.3 דונם) תמורת 15 מיליון דולר, לטובת הקמת מגדל בתכנון האדריכל האמריקאי איאן ביידר, ממשרד איי אם פיי.
המכירה הותנתה בשימור מסוים של המבנה ההיסטורי.
מכירת נכסי הקדש עץ חיים
במרץ 2019 פרסם יהודה יפרח תחקיר נרחב בעיתון מקור ראשון אודות נכסי ההקדש של ישיבת עץ חיים ומוסדותיה.
על פי התחקיר, מכרו נאמני ההקדש את נכסיו לגורמים עלומי-שם בשליטתם או בשליטת מקורביהם במחיר נמוך, בנימוק שהגירעונות הכספיים של ההקדש מחייבים מכירה של נכסיו.
הרוכשים מכרו הלאה את הנכסים במחיר האמיתי וכך הרוויחו מיליוני שקלים לכיסם.
המהלך נחקר בבית הדין של הרבנות הראשית לענייני הקדשות בירושלים.
ראש ההרכב, הדיין הרב שלמה שטסמן, העלה חשד להתנהלות בלתי תקינה, השעה את נאמני ההקדש מתפקידם, הוציא צו לפירוק העמותה ומינה לשם כך עו"ד חיצוני.
בטענות תמך גם השופט (בדימוס) יוסף אלון.
זמן קצר לאחר מכן השעה הרב הראשי לישראל דוד לאו את הרב שטסמן מתפקידו, תוך טענה כי עיסוקו בענייני הקדשות הוא חריגה מעבודתו הקבועה כדיין בבית הדין הרבני בתל אביב.
עוד נטען כי הרב שטסמן חרג מהתנהלות תקינה בבית הדין בראשותו.
במקומו מינה הרב לאו הרכב חדש לדיון בתיק, בראשות הרב הדיין יקותיאל כהן, שפרש לגמלאות לפני מספר שנים.
זמן קצר לאחר הדחת הרב שטסמן שלחה הנהלת בתי הדין הרבניים, בראשות שמעון יעקבי, מכתב חריף אל היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, ולפיו פעולותיו של הרב לאו בתיק נגועות באינטרסים אישיים ומסייעות למקורביו.
לשכת הרב לאו דחתה את ההאשמות וטענה שמהלכיה בעניין הרב שטסמן אינם קשורים למוסדות עץ חיים.
בעקבות זאת המשנה ליועץ המשפטי לממשלה, רז נזרי, הורה על הקפאת כל ההליכים בתיקי ההקדשות.
באוגוסט 2023, לאחר סכסוך ודיונים ממושכים, קבע בית הדין הרבני בתל אביב (הדיינים: שטסמן, יוסף ושחר) כי מבני שכונת עץ חיים מוגדרים כהקדש ציבורי שאינו ניתן למכירה, מנוהל בידי נאמני הקדש וכפוף בחוק לשיפוט בתי הדין הרבניים.
בהתאם להחלטה זו ביטל בית הדין את מכירת המבנים במשך השנים בידי נאמני הקדש מוסדות עץ חיים לשתי חברות פרטיות וקבע כי "פעלו בניגוד לדין ולחוק בכל הקשור לעסקאות המקרקעין הקשורים בשכונת עץ חיים".
וכי "הם לא היו מוסמכים לחתום על מסמכי העסקאות".
בתוך פסק דין זה הוענק תוקף של החלטה לעובדות המתוארות ולאמירות המשפטיות בדו"ח השופט אלון ובדו"ח הממונה המיוחד והנאמן על הקדשות עץ חיים.
הרב מרדכי לייב הכהן קמינצקי
הרב יהושע העשיל יואל בסן
ישיבת נתיבות יוסף (גם: ישיבת מצפה יריחו, הקריה החינוכית קריית משה) היא מרכז חינוכי-תורני בראשות הרב שבתי סבתו, השוכן ביישוב מצפה יריחו, וכולל את הישיבה התיכונית 'נתיבות יוסף', הישיבה הגבוהה 'מאור טוביה', כולל אברכים, מכון להכשרת מורים - 'ישועת יום טוב' ובית דין לענייני ממונות.
בתחילת שנת 1982 - תשמ"ב, התקבצה קבוצה של כ-15 אברכים סביב הרב שבתי סבתו ללימוד כל התלמוד הבבלי.
לאחר כשבע שנים סיימו האברכים את המסלול וחלקם הוסמכו לרבנות על ידי הרבנות הראשית לישראל.
בשלב זה הוחלט להקים ישיבה תיכונית שבה ילמדו חלק נכבד מן התלמוד במשך 5 שנים.
הישיבה הוקמה בשנת תש"ן (1990) ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים, כאשר חלק מאברכי הכולל שימשו כר"מים, והרב סבתו עמד בראש הישיבה.
כעבור שנה עברה הישיבה למצפה יריחו.
מהמחזור השני ואילך התוכנית היא ארבע-שנתית - מכיתה ט' עד י"ב ובה מספיקים כשליש מהתלמוד הבבלי.
בשנת תשנ"ה הוקם במקום מסלול המשך, הישיבה הגבוהה מאור טוביה, וכיום משמש לצידו כראש ישיבה, בנו, הרב יצחק סבתו.
הישיבה הוקמה בברכתו של הרב מרדכי אליהו, ששימש כנשיא הישיבה.
נתיבות יוסף – ישיבה תיכונית.
מאור טוביה – ישיבה גבוהה.
ישועת יום טוב – כולל אברכים.
ישיבת מצפה רחובות – ישיבה תיכונית, שקמה על ידי הישיבה בהובלה של תלמיד ובוגר הישיבה הרב אסף כהן, הישיבה פועלת כשלוחה של מוסדות החינוך של מצפה יריחו בעיר רחובות, הישיבה הוקמה בשנת תשע"ט ומונה כמאה תלמידים.
מכון והלכת בדרכיו – בראשותו של ראש הישיבה הגבוהה הרב יצחק סבתו, עוסק בבניין האישיות ובפיתוח תורת מידות לאורה של תורת ארץ-ישראל.
המכון מוציא חוברות, סרטי אנימציה ושיעורי וידאו, המתפרסמים באתר הישיבה.
בית דין לממונות ובית הוראה – פעילות בית הדין מתקיימת על ידי דיינים בוגרי הישיבה ובהובלת הרב ישועה רטבי.
התשובות ההלכתיות ופסקי הדין שניתנים מתפרסמים באתר האינטרנט של הישיבה.
הוצאה לאור – הוצאה לאור של פרסומים מבית הישיבה.
התלמוד החזותי – פרויקט שהוקם על ידי הרב שבתי סבתו (כהמשך לפרויקט 'התלמוד המוקלט' שייסד לפניו), ושותפים בו אברכים מהישיבה הגבוהה.
עניינו בניית כלי עזר מודולריים בביאור והבנת התלמוד, בעיקר לילדים ולמוסדות חינוך ברחבי הארץ (באישור של משרד החינוך).
כלי העזר כוללים תרשימים, שאלות חזרה, תוכנות מחשב ועוד.
שיטת הלימוד בישיבה היא שקודם כל יש להשיג בקיאות.
בכל יום לומדים בישיבה התיכונית בין דף (בתחילת כיתה ט') לכשני דפים (בכיתה י"ב) גמרא עם פירוש רש"י, וחוזרים עליהם לאחר השיעור עוד 3 פעמים: בסדר בוקר, בסדר ערב, וב־"משמר" - לימוד לילי ביום חמישי לאורך הלילה.
ביום שישי בבוקר התלמידים נבחנים על כל הדפים שנלמדו במשך השבוע.
התלמידים שממשיכים במסגרת הישיבה הגבוהה ממשיכים ללמוד את התלמוד לפי הקצב האישי.
מסלול לימודים נוסף הקיים בישיבה הוא סיום כל מסכתות המשנה.
שיטת הלימוד מתבססת על הספר "משנה סדורה", שנערך על ידי אחד הר"מים בישיבה, הרב אליהו דורדק.
התלמידים מכינים את הפרק, שומעים הסבר תמציתי (או לומדים עצמאית) ורושמים הערותיהם בספר.
בשנתיים הראשונות ללימודיהם התלמידים מחויבים בשיעורי משנה בשעות הצהריים, על מנת לסיים 3 סדרים: זרעים-מועד בשנה הראשונה וקדשים בשנייה.
לאחר מכן התלמידים לומדים את יתר סדרי המשנה באופן עצמאי או בחבורות מיוחדות לשם מטרה זו.
המסיימים נבחנים וניתנות להם מלגות בסוף כיתה י"ב.
בשעות אחר הצהריים נלמדים בישיבה לימודי תיכון לבגרות מלאה.
קיימות מגמות פיזיקה, אלקטרוניקה, ספרות, והיסטוריה וניתן ללמוד בכמה מגמות במקביל.
בתחילת דרכה של הישיבה שמשו כרמ"ים אברכי הכולל שפעל בשנים הראשונות להקמת הישיבה.
היום רוב הר"מים הם בוגרי הישיבה.
גם כאן מודגשים לימודי הבקיאות, תוך שאיפה להקיף את כל התלמוד הבבלי, תוך שינון וחזרות.
בכל מוצאי שבת נערכים בישיבה סיומי מסכתות.
עם זאת, בשונה מן הישיבה התיכונית, בישיבה הגבוהה מרכז הלימוד בגמרא הוא הלימוד בעיון ולא בבקיאות (כדרכן של הישיבות הגבוהות).
לימודי העיון מתמקדים בדברי הגמרא ושיטות הראשונים והאחרונים, תוך הקפדה שכלי ההיגיון והמושגים הישיבתיים ישמשו כלי להבנת הסוגיה ולא להפך.
לתלמידים בשיעורים הגבוהים ישנו מסלול לימוד עיון יסודי ומתון עד לפסיקת ההלכה (אליבא דהילכתא).
כולל ההלכה לומד את הנושאים הנדרשים למבחני ההסמכה לרבנות, על פי תוכנית לימודים שייסד הרב שמואל קדר (מחבר שו"ת היכל שלמה), ששימש כראש הכולל הראשון, עד לפטירתו בשנת תשס"ז.
בנוסף הוקם בשנת תשפ"ד כולל דיינות בראשות הרב משה כהן והרב שלמה קניגסברג.
שיעורי האמונה מועברים על ידי רבנים בסגנונות מגוונים, אך הרוח המרכזית הנושבת בישיבה היא של הראי"ה קוק.
הגיוס לצה"ל בישיבה נעשה דרך 'איגוד הישיבות הגבוהות'.
כל תלמיד מחליט מתי להתגייס.
הישיבה מעודדת פרק זמן משמעותי של לימוד בישיבה לפני הגיוס.
ישיבת מאור טוביה היא אחת הישיבות הראשונות שהכניסו לתפילה ניגונים של הרב שלמה קרליבך, כבר בשנת תשנ"ד.
בתפילות הישיבה מביאים לידי ביטוי הן את נוסח התפילה האשכנזי והן את זה הספרדי האותנטי על ידי חלוקה שווה של התפילות בין הנוסחים.
רוב תלמידי הישיבה הם ממוצא ספרדי וחלק ממוצא אשכנזי, מה שבא לידי ביטוי בסגנון השירה והפיוט הייחודי בתפילות ובסעודות שבת וחג.
בראש השנה ביום השני מתקיים מניין מאוחד המשלב את התפילה האשכנזית יחד עם התפילה הספרדית.
הרב ראובן ששון - ראש ישיבת רמת השרון
הרב עמיחי אליהו – ראש איגוד רבני קהילות, חבר כנסת ושר.
דדי גראוכר – זמר (בוגר חבורת הלימוד הראשונה)
הרב דוד אמיתי – ראש ישיבת אביתר
צבי אלימלך שרבף – מנהל פעילות תנועת נחלה
ישיבת עטרת ירושלים (בעבר ישיבת עטרת כהנים ורבים ממשיכים להשתמש בשם זה) היא ישיבה גבוהה בראשות הרב אבישי צרויה והרב אביב צוברי, ובנשיאות הרב שלמה אבינר הממוקמת ברחוב הגיא שב ב, ירושלים.
בבניין הישיבה שוכן "בית הכנסת איגוד לוחמי ירושלים".
ליד הישיבה פועלת גם המכינה הקדם צבאית "עטרת ירושלים".
ישיבת עטרת כהנים הוקמה בשנת 1983 כחלק מפעילות עמותת עטרת כהנים ליישוב יהודים ברובע המוסלמי, במבנה ששימש בעבר את ישיבת תורת חיים, ונעזב בעקבות מאורעות תרפ"ט, ובאופן סופי במאורעות תרצ"ו.
בראש הישיבה הועמד מראשיתה הרב שלמה אבינר.
הישיבה היא אחת מישיבות הקו ונוקטת בקו ממלכתי.
בסביבות שנת 1991 הופרדה הישיבה מעמותת עטרת כהנים, כדי להפריד בין לימוד התורה ובין פעילות הרכישה, ושמה שונה לישיבת "עטרת ירושלים".
בישיבה לומדים רוב היום גמרא בעיון.
כמו כן מושם דגש על לימודי אמונה ומחשבת ישראל והרב אבינר מוסר שיעורים כלליים בכתבי הראי"ה פעמיים בשבוע, שיעור בפרשת השבוע וכן שיחות צהריים מדי יום בנושאים שונים.
הישיבה הייתה מהישיבות הראשונות שפתחו שיעור עבור בוגרי צבא, בסוף שנות השמונים של המאה ה-20.
בישיבה לומדים כ-120 תלמידים ואברכים.
היא מוציאה ירחון בשם עיטורי ירושלים (נקרא בעבר עיטורי כהנים), שבו מופיעות תשובות של הרב אבינר במגוון נושאים ומאמרים של רבני הישיבה ותלמידיה, כמו גם כתבים של הרב צבי יהודה הכהן קוק וסיפורים עליו.
הישיבה עורכת כנסים תורניים בחול המועד סוכות ופסח.
בעבר התמקדו הכנסים בסוגיות הקשורות למקדש, אולם כיום הם עוסקים בעיקר בנושאים אחרים העומדים על סדר היום.
בשנת תשפ"א פרש הרב אבינר מראשות הישיבה ומונה לנשיא הישיבה, והרבנים אבישי צרויה ואביב צוברי מונו לראשי הישיבה.
הישיבה פועלת בשיתוף פעולה עם עמותת עטרת כהנים ליישוב יהודים ברובע המוסלמי, המכונה בישיבה "הרובע היהודי המתחדש".
תלמידי הישיבה נוהגים להתפלל בשבת תפילת מנחה ליד הכותל הקטן ומשתתפים במבצעי אכלוס של בתים שנקנו על ידי העמותה.
ארבעה מתלמידיה נרצחו וכמה נפצעו על רקע לאומני באירועי טרור באזור.
בין הרבנים כיום ובעבר: הרב אביחי רונצקי, הרב עמיאל שטרנברג, הרב מרדכי שטרנברג, הרב יוסף קלנר, הרב אליהו מאלי, הרב חיים אביהו שוורץ, הרב מנחם פרומן, הרב אייל קרים, הרב מנחם בורשטין והרב בנימין אלון, הרב אורי שרקי ועוד.
הישיבה קשורה למדרשת ראשית ירושלים, העוסקת בהנחלת מורשתה של ירושלים בציבור, וכן למכינה קדם צבאית עטרת ירושלים, שהקים הרב אייל קרים, כיום הרב הצבאי הראשי.
הישיבה מחנכת לשירות בצה"ל והתלמידים בה מתגייסים לשירות צבאי במסגרת מסלול הסדר מרכז או לשירות מלא.
בין בוגריה קציני צבא רבים ובהם הבכירים: אופק בוכריס, נוחי מנדל, רועי לוי, ואייל אסרף.
"בית הכנסת איגוד לוחמי ירושלים"
תקופה קצרה לאחר מלחמת ששת הימים, גילה מרדכי קופ ראש "איגוד לוחמי ירושלים" את בית הכנסת תורת חיים ברובע המוסלמי של העיר העתיקה, היחיד ששרד גם במהלך שנות השלטון הירדני.
האיגוד הקים במקום את "בית הכנסת איגוד לוחמי ירושלים".
גם לאחר הקמת ישיבת עטרת ירושלים במתחם, בית הכנסת ממשיך לפעול במקביל לישיבה.
ישיבת בני עקיבא לחינוך סביבתי סוסיא, או בקיצור ישיבת סוסיא, היא ישיבה תיכונית הדוגלת בחינוך סביבתי הממוקמת בהתנחלות סוסיא.
בראשות הישיבה עומד הרב נעם פרל, שגם הקים את הישיבה בשנת תשנ"ח (1998).
ראש הישיבה משנת תשע"א (2011) עד שנת תשע"ה (2015) היה הרב אברהם ישראל.
תלמידי הישיבה מונים כ-180 במספר.
תוכנית הישיבה כוללת 5 ימי לימוד בשבוע, כאשר בכל יום שישי ישנו סיור לימודי - כל זאת לאורך כל ימות השנה.
כמו כן בכל שנה מתקיימות שתי סדנאות שטח שכבתיות בנות חמישה ימים, כאשר כל סדנת שטח עוסקת באזור אחר בארץ ישראל, וכן חמשוש, טיול בחמישי ושישי, אחד בשנה, גם הוא כל שנה באזור אחר בארץ ישראל.
הישיבה דוגלת בחינוך פתוח ובאמון הדדי תוך שיתוף מלא של התלמידים במתבצע.
סדר היום בישיבה מורכב כך שחציו תורני וחציו תיכוני.
הישיבה מוציאה לאור עלון היוצא בכל שבת בה התלמידים בישיבה (אחת בחודש לערך) הנקרא "סוסון", והוא ערוך ומסודר על ידי תלמידי הישיבה.
הישיבה מקדישה את חציו הראשון של יום הלימודים התורני ללימוד כלל מקצועות התורה וענפיה ואת חציו השני ללימוד התלמוד הבבלי.
שני סדרי הלימוד העצמי היומיים מתחלקים בין הכנה וחזרה על שעורי הגמרא לבין התקדמות מתמידה ומונחית בלימודי ההלכה והתנ"ך בבקיאות.
מבנה "סדר" זה מאפשר ניצול של סדרי הלימוד העצמי תוך העלאת חשיבות לימודי התנ"ך וההלכה למעשה.
בישיבה תוכנית למידת השטח המורכבת מסיורי-יום שבועיים ומשני סדנאות שטח שנתיות בנות שבוע.
התוכנית עוסקת בנושאי גאולוגיה, בוטניקה, זואולוגיה, אקולוגיה, ארכאולוגיה, היסטוריה, תנ"ך, מדרש, סיורים חברתיים, סיורי מידות ומיומנויות שדה שונות.
בישיבה ישנה הוצאה לאור של ספרים, שבה יצאו לאור (נכון ל-2024) 6 ספרים, בהפקת ראש הישיבה והתלמידים (המשתתפים בכתיבה ובצילום), ועוד 9 שנכתבו בידי ראש הישיבה הרב נעם פרל.
הספרים שהוצאו לאור עוסקים בנושאי הלימוד - כגון החי והצומח בארץ ישראל, פרשות השבוע, חגי ישראל, אגדות חז"ל וכדומה.
סמוך לראש השנה תשס"ט החליטה הישיבה על תוכנית להקמת "קמפוס אקולוגי", לפי עקרונות וטכנולוגיות המוגדרים כ"ירוקים", בנושאים רבים ומרכזיים - חומרי הבנייה, זוויות העמדת המבנים, ניצול ומיחזור משאבי המים וצריכת אנרגיה חלופית.
בין השאר ניתן דגש על התנאים הבאים (בהתחשב בתנאי הטמפרטורה של חבל הארץ המקומי, הר חברון):
מרכיבי הבניה נבחרו על פי מרכיבי הבידוד ועוביים במטרה לצמצם את צריכת האנרגיה.
מבני הפנימיה נבנו בזווית בה יקבלו את מלוא החשיפה לשמש.
ניצול מרבי של משאבי המים (כמות המשקעים הממוצעת באזור היא כ-250 מ"מ בשנה).
בנייתו של הקמפוס האקולוגי נשלמה בשנת תשע"ד.
הקמפוס כולל גם גינה אקולוגית הכוללת בין היתר מקלט לצמחים אנדמיים מהסביבה, בשיתוף רשות הטבע והגנים והמנהל האזרחי, כלוב למספר מיני ציפורים, אקווריום, חממה סביבתית ועוד.
ישיבת עטרת ישראל היא ישיבה גדולה חרדית-ליטאית במודיעין עילית, בראשה עומד הרב בן-ציון אזרחי.
מייסדי הישיבה הם הרב ברוך מרדכי אזרחי, שעמד בראשה מהקמתה עד לפטירתו ואחיו הרב אורי אזרחי ששימש כמנהל בפועל.
הישיבה נוסדה בירושלים בשנת 1976 (ה'תשל"ו) על ידי האחים אזרחי, הרב ברוך מרדכי אזרחי, שכיהן קודם לכן כר"מ בישיבת חברון כנסת ישראל, והרב אורי אזרחי, על שם אביהם הרב ישראל אזרחי.
הרב מאיר חדש, חותנו של הרב אזרחי, שכיהן קודם לכן כמשגיח של ישיבת חברון, התמנה למשגיח בישיבה.
לאחר פטירתו התמנה במקומו הרב חיים וואלקין, שכיהן קודם בישיבת אור ישראל בפתח תקווה.
עם המעבר ב-2019 למודיעין עילית, התמנה הרב יצחק לוקסנבורג במקומו של הרב חיים וואלקין.
הר"מים בישיבה הם הרבנים ישעיהו הדר גלזמן (חתנו של הרב ברוך מרדכי אזרחי), חיים אזרחי (בנו של ראש הישיבה הנוכחי - הרב בן ציון אזרחי), אברהם דוד אברמוביץ', יואל שפירא ואברהם כ"ץ (חתנו של הרב בן ציון אזרחי).
כראש הכולל בישיבה מכהן הרב יעקב רקובסקי (חתנו של ראש הישיבה הרב בן ציון אזרחי).
בעבר כיהנו כר"מים הרב אריאל וילנסקי, חתנו של הרב אזרחי וכיום ראש ישיבת 'אש התלמוד', הרב דוד כהן והרב משה מרדכי פרבשטין (שניהם כיום ראשי ישיבת חברון), הרב אליעזר צבי סילבר, לשעבר ראש ישיבת דרך חכמה, והרב ישראל לנדא, כיום ראש ישיבת היכל יצחק.
ראש הישיבה הנוכחי הרב בן ציון אזרחי - מנהל את מוסדות הישיבה.
הישיבה פועלת לפי שיטת "גדלות האדם" שפיתח הרב נתן צבי פינקל (ה"סבא מסלבודקה").
בעולם הישיבות החרדי-ליטאי נחשבת ישיבת עטרת ישראל לאחת הישיבות ה'מודרניות' או ה'פתוחות', בעגה החרדית.
ומטבע הדברים סגנון הלבוש של הבחורים פתוח יותר, בניגוד לישיבות חרדיות רבות.
בשנים האחרונות שינתה הנהלת הישיבה את הנהלים והחלה לנקוט גישה מחמירה יותר, כדוגמת איסור על הוצאת רישיון נהיגה.
בליל שבת הרב אזרחי היה מוסר 'חבורה' בביתו הסמוך לישיבה, שאליה היו נוהרים בחורים מישיבות נוספות.
בשבתות חנוכה וזכור התקיים במקום החבורה מעין טיש, ובשבת וישלח התקיים מעמד מיוחד גם כן.
לצד הישיבה הגדולה קיימת ישיבה קטנה בשכונת בית וגן בירושלים.
בראש הישיבה עמד הרב אפרים קשש עד לפטירתו בשנת תשע"ח וכיום ראשי הישיבה הקטנה הם: הרב יהושע קנל, חתנו של הרב ברוך מרדכי אזרחי; והרב ישראל חודר, שמכהן גם כמשגיח ישיבת זיכרון אליעזר.
המשגיח הוא הרב טוביה (מאיר) פולק בנו של סגן ראש עיריית ירושלים לשעבר יהושע פולק.
בשנת הלימודים תשפ"ה, הוחלף שם הישיבה הקטנה מ'עטרת ישראל' ל'ברכת מרדכי' על שם הרב ברוך מרדכי אזרחי, בדומה לשמה של סדרת ספריו.
בנוסף פועלים בישיבה באופן עצמאי גם ארגון ת"ת ואוצר ספרים.
בשנת 2019 עברה הישיבה למודיעין עילית.
חלק מהבחורים המבוגרים עברו ל"קיבוץ" (שנה רביעית ומעלה) שנפתח בבניין ישיבת חכמת שלמה בראשות הרבנים אהרון וינר וישעיהו הדר גלזמן (שלאחר זמן מה חזר לכהן כר"מ בישיבה במודיעין עלית), חתניו של הרב ברוך מרדכי אזרחי, או למסגרות אחרות.
בי"א בחשוון תשפ"ד נפטר מייסד וראש הישיבה הרב ברוך מרדכי אזרחי, ובמהלך הלווייתו שהתקיימה למחרת מונה בנו הרב בן ציון להמשיך את דרכו של אביו בראשות הישיבה ומוסדותיה.
הרב יוסף חברוני - ראש ישיבת חברון.
הרב דוד אברהם - ראש ישיבת בנין אב.
הרב יהונתן וילנסקי – לשעבר ראש ישיבת דרך חכמה.
הרב יהודה דרעי - רבה הראשי של באר שבע
הרב אברהם דרעי - רבה הראשי של באר שבע
הרב יהודה גראמי - הרב הראשי של איראן.
משה ליבוביץ - שימש ראש העיר הראשון של ביתר מחבר ספר, לקחת מוסר
שוקי סלומון - אמן, יוצר, מוזיקאי, זמר, מגיש ואיש נדל"ן.
הרב מנחם דן מייזלס – ראש ישיבת ראדין לשעבר; חבר מחזור המייסדים של הישיבה.
הרב מיכאל גוגיג - ראש ישיבת ראדין
הרב אפרים קשש – ראש ישיבת עטרת ישראל לצעירים.
הרב אבישי בראון -ראש ישיבת מתיבתא דבית שמש
בשנת 1964 הקים הרב אזרחי את מחנה בני תורה, שנועד לכוון תלמידים מישיבות תיכוניות ללימודים בישיבות החרדיות.
המחנה נערך מדי שנה במתכונת של מחנה קיץ.
מגיעים אליו כמה מאות בני נוער מהציבור הדתי-לאומי והחרדי ובמשך שבוע מדריכים אותם בני הישיבה (יחד עם בחורים מישיבות ליטאיות נוספות) בלימוד תורה המלווה בפעילות חברתית ומוזיקלית מגוונת.
המשתתפים במחנה מחולקים לקבוצות לפי הישיבות שמהן הגיעו, כשבכל קבוצה מספר שווה של בוגרי ישיבות תיכוניות ובוגרי ישיבות חרדיות.
במחנה מתקיים מדי ערב "רב שיח", שבו מדגישים המדריכים את חשיבות לימוד התורה במשך שנים רבות בישיבות חרדיות.
בסעודה שלישית היה הרב אזרחי מוסר שיחה שבמרכזה סיפורו על הרב יצחק אלחנן ספקטור ("יצחק אלחנן שמאלה"), ובה הציג את החשיבות הרבה של המאמץ לשקוע בלימוד תורה למרות הקשיים.
השיחה נחשבת כגולת הכותרת של המחנה.
ישיבת נתיבות עולם (נוסדה ב-י"ח אייר ה'תש"מ, 4 במאי 1980) היא ישיבה חרדית-ליטאית לחוזרים בתשובה.
מייסוד ראש הישיבה הרב יוסף ברוק, והמשגיח הרב נחום דיאמנט.
לישיבה שלוחות בערים תל אביב ורעננה.
הישיבה ממוקמת בשכונת "נאות יוסף" בבני ברק.
נוסדה בל"ג בעומר ה'תש"מ - 1980, על ידי ראשי הישיבה הרב יוסף ברוק והרב שמחה כהן, המשגיח הרב נחום דיאמנט, והרבנים יצחק ברנר ומשה רייכנברג.
בברכת ובנשיאות הרב אלעזר מנחם מן שך, ובנשיאותו הנוספת של הרב חיים פרידלנדר.
סגנונה של הישיבה הוא ליטאי, והיא מחלוצת הישיבות החרדיות בישראל שיועדה לחוזרים בתשובה בלבד.
מספר התלמידים הוא כ-400. גילם הממוצע גבוה משמעותית מעולם הישיבות הליטאיות, בעקבות עיתוי החזרה בתשובה הנעשה לרוב בגיל מבוגר יותר.
עם זאת מסגרת הישיבה היא בדומה לישיבות הרגילות, ובה מסלול התקדמות מדורג למשך חמש שנים.
סדרי הלימוד מתקיימים במשך כל היום.
חלק ממטרת ואווירת הישיבה הוא דגש על העדיפות לשהות בפנימיית הישיבה.
בנוסף למסגרת הישיבה קיים כולל, אשר רוב האברכים בו חוזרים בתשובה.
באלול ה'תשנ"ט - 1999 החלה הישיבה בהוצאת הירחון "עת לחשוב" ("עת לשוב" לשעבר), ובו מאמרים לחשיבה יהודית וסיקור הנעשה בעולמה של תשובה.
בחופשות מתקיימת "ישיבת בין הזמנים", אליה מצטרפים גם רבים מהסביבה.
במקום אולם אירועים ושרותי הסעדה, העומדים לרווחת באי המקום ותושבי העיר.
מייסדי הישיבה - הרב שמחה כהן, הרב יוסף ברוק, הרב נחום דיאמנט, הרב יצחק ברנר, הרב משה רייכנברג .
ראש הישיבה - הרב יוסף ברוק.
המשגיח - הרב נחום דיאמנט.
הר"מים - הרב ישראל ארנון, הרב נחמן בלומנשטוק, הרב יששכר שטיינהרטר, הרב משה אברהם רייכנברג, הרב משה וייס, הרב עוזיה שליו, הרב יחיאל אורן.
ראש הישיבה בשלוחת תל אביב - הרב שמחה יעקובוב.
נשיאי הישיבה - הרב אלעזר מנחם מן שך, הרב חיים פרידלנדר.
ראש הישיבה - הרב שמחה כהן.
רמי"ם - הרב יצחק ברנר, מראשוני הרמי"ם בישיבה, נפטר בשנת ה'תשס"ח - 2008. הרב אברהם אדרת, נהרג בתאונת-דרכים בשנת ה'תש"פ - 2020.
תל אביב: נקראת בשם "דרך עץ החיים" בראשות הרב שמחה יעקובוב.
רעננה: הוקמה בשנת ה'תשע"ז - 2017. הלימודים מתקיימים בשעות אחר-הצוהריים.
ישיבת טפחות היא ישיבת הסדר במושב טפחות, שבמועצה אזורית מרום הגליל.
ראש הישיבה הוא הרב אייל גריינר.
בשנת ה'תשס"א (2001) נוסדה הישיבה על ידי הרב אביגדור ויצמן והרב אייל גריינר העומד בראשותה מיום הקמתה ועד היום, מתוך מגמה לחזק את הנוכחות היהודית בגליל.
בשנת 2008 הוקמה בישיבה שכונת קרוואנים לזוגות צעירים ע"ש רס"ן רועי קליין.
השכונה משמשת את צוות הישיבה ואברכיה.
בשנת 2012 הונחה אבן הפנה להקמת בית המדרש בהשתתפות ידידי הישיבה, וביניהם הרב יונתן זקס, וקורט רוטשילד.
בשנת 2015 נחנך מבנה בית המדרש וכיתות הלימוד של הישיבה.
אולם בית המדרש נושא את שמו של הרב זקס ז"ל.
בשנת 2018 נחנכו 2 מבני מעונות חדשים.
מאז הקמת הישיבה גדל המושב משלושים משפחות למאה כיום, כאשר רבות מהמשפחות שהצטרפו בשנים האחרונות הם בוגרי הישיבה.
כיום נמצא היישוב בשלבים של הרחבה קהילתית של 115 מגרשים נוספים, ההרחבה הגדולה ביותר במגזר הכפרי בגליל.
בישיבה לומדים כ-90 תלמידים המשלבים לימודי תורה ביחד עם שירות צבאי ופעילות קהילתית ברחבי מרום הגליל.
לאור הצמיחה במספר התלמידים והאברכים, לצד המחסור בדירות בטפחות, החלה הישיבה לשלוח אברכים לטבריה, שם הם פעילים בבתי כנסת והעברת שיעורים לתושבים.
לשנת הלימודים תשפ"ד, נרשמו מספר שיא של 50 תלמידים לשיעור א.
בתחום ההתיישבות, הישיבה לוקחת חלק משמעותי בהקמת היישוב רמת ארבל.
הישיבה מתאפיינת באווירה לימודית המבקשת לשלב בין הלכה לאגדה בין נגלה לנסתר ובין עיון לבקיאות.
דגש רב מושם בישיבה על השקידה והעמל יחד עם הקשר האישי בין הרמי"ם וראש הישיבה לבין התלמידים ומגוון שיעורים שעוסקים בפיתוח ושכלול כוחות הנפש של כל לומד ולומד.
בישיבה ישנו מרכז מתנדבים המופעל על ידי התלמידים ומשפחות האברכים ופועל כל שבוע.
הפעלת גמ"ח של מנות מזון המחולק למשפחות נזקקות במתן בסתר בכל שבוע כבר.
פרויקט 'ופרצת' ע"ש פרידה ויהודה קליגמן – תנועת ילדים לילדים בגילאי 6-12 אשר הוקמה מתוך הצורך לפעילות בלתי פורמלית לילדי מרום הגליל בשעות אחה"צ.
פרויקט 'חבר לחיים' – ביקורים אצל קשישים לשיח משותף וסיוע טכני בבתיהם.
הקפה עלינו – סיוע למשפחות עם ילדים בעלי צרכים מיוחדים.
הפוגה להורים בזמן שהמתנדבים מגיעים לפעילות בבית עם הילדים.
מחנה לגאסי – מחנה קיץ לבני הנוער במרום הגליל .
פועל מזה 6 שנים בהשתתפות 100 חניכים כל שנה.
בנוסף, הישיבה חוכרת ומתחזקת מזה 8 שנים כרם זיתים בשטח של 70 דונם מתוך צורך שעלה לשמור על הקרקעות החקלאיות באזור.
ישיבת נר ישראל היא ישיבה ליטאית ותיקה בארצות הברית.
היא בולטת בכך שרבים מתלמידיה לומדים במקביל ללימודים בישיבה גם לתארים אקדמיים.
נוסדה בשנת 1933 על ידי הרב יעקב יצחק רודרמן, וכיום (2010) עומד בראשה תלמידו הרב אהרון פלדמן.
בשנת ה'תש"ע למדו בה כ-400 בחורים, 200 אברכים וכן 250 נערים בישיבה תיכונית לצעירים.
קמפוס הישיבה הוא ביישוב פייקסוויל שבמדינת מרילנד, מעט צפונית מערבית לגבולות העיר בולטימור.
בשנת 1933 ייסד הרב יעקב יצחק רודרמן, תלמידו של הסבא מסלבודקה, את הישיבה, ובראשית הדרך למדו בה 6 תלמידים.
הישיבה נקראה על שם רבי ישראל מסלנט, מייסדה של תנועת המוסר ורבו של הסבא מסלבודקא.
המשגיח הראשון בישיבה היה רבי דוד קרונגלס, בוגר ישיבת מיר.
הוא שימש בתפקיד עד לפטירתו בשנת 1973. רבי נפתלי ניוברגר, בוגר ישיבת מיר וגיסו של הרב רודרמן, היה נשיאה הראשון של הישיבה, משנת 1940 ועד לפטירתו בשנת 2005.
לאחר פטירת הרב רודרמן ב-1987 מונה הרב שמואל יעקב וינברג, שלימד בישיבה קרוב ל-50 שנה, לראשות הישיבה.
הרב וינברג היה נשוי לחנה, בתו היחידה של הרב רודרמן.
הוא כיהן בתפקיד עד לפטירתו, בשנת 1999. בשנתיים הבאות כיהן בתפקיד הרב יעקב משה קולפסקי, תלמידו של הרב שלמה היימן, עד פטירתו בשנת 2001.
כיום מכהן בראשות הישיבה רבי אהרון פלדמן, תלמידו של הרב רודרמן וחבר במועצת גדולי התורה של אגודת ישראל באמריקה.
הרב ברל וייסבורד, חתנו של הרב וינברג, משמש משגיח רוחני בישיבה.
הרב שעפטל ניוברגר, בנו של הנשיא הראשון, שימש נשיאה ומנהלה של הישיבה לאחר פטירת אביו.
מנהלה של הישיבה לצעירים (או "מכינה"; באנגלית: High School) היה הרב יוסף טנדלר עד לפטירתו ב-2012, וכיום המנהל הוא הרב שמחה קוק, והמנהל ללימודים כלליים הוא הרב עזריאל הופטמן.
דוד קרונגלס היה משגיח רוחני של הישיבה שנים רבות.
ישיבת נר ישראל מוכרת כקולג' רשמי במדינת מרילנד, ויש לה הסכמים עם קולג'ים נוספים כדוגמת אוניברסיטת ג'ונס הופקינס, אוניברסיטת טאוסון, הקולג' הקהילתי של בולטימור, לאיולה קולג' ואוניברסיטת בולטימור, למתן קורסי קדם-בגרות בתחומים מגוונים בשעות הערב.
ההסכם גם מאפשר לתלמידים לקבל קרדיט אקדמי על לימודיהם התורניים.
הלימודים הכלליים מוגבלים על ידי הישיבה והאחראי המיוחד לכך ולא ניתנת אפשרות ללימודי חול קודם השלמת 6 חודשים של לימודיים תורניים בלבד.
בישיבה מחזור לימודים של 8 שנים.
היא מעניקה תואר ראשון (BTL) לאחר ארבע שנים, תואר שני לאחר שנתיים נוספות, ותואר דוקטור לבוגרי עשר שנות לימודים אשר כתבו עבודת דוקטור בתלמוד.
מכון ההוראה של ישיבת נר ישראל מכשיר מורים ורבנים לקהילות יהודיות ומאושר על ידי ארגון הגג של החינוך היהודי "תורה ומסורה".
רבים מבוגריה מכהנים במשרות רבנות והוראה בעולם.
חלקם הגדול של התלמידים מגיעים לישיבה מבולטימור וסביבתה ומאזור ניו יורק.
אחרים מגיעים מאזורים נוספים בארצות הברית וכן מארצות נוספות באמריקה ובאירופה ומישראל.
בישיבה קבוצה תלמידים יהודים מאיראן אשר משפחותיהם היגרו לארצות הברית בעזרתו של הרב נפתלי ניוברגר.
במסגרת פרויקט "סיד" (Seed) יוצאות קבוצות של 6-4 בחורים לקהילות יהודיות קטנות בארצות הברית כדי לחזקן.
הם לומדים בבוקר עם בני הקהילה, עושים פעילויות בשעות הצהרים ולומדים שוב בקבוצות קטנות עם בני הקהילה בשעות הערב.
בשנת 1959 פתח הרב שלום גולד סניף של הישיבה בטורונטו, קנדה.
כיום מתפקדת ישיבה זו באופן עצמאי.
בשנים האחרונות שולחת ישיבת נר ישראל בוגרים נשואים להקים כוללים ברחבי ארצות הברית.
מוסדות אלה שומרים על קשר עם רבני הישיבה.
ישיבת "עוד יוסף חי" היא ישיבה גבוהה חרדית לאומית ברוח חסידית אשר הוקמה בשנת תשמ"ב (1982).
בעבר בין השנים תשמ"ו לתשמ"ט היה ראש הישיבה הרב אליעזר איגרא, ולכשהתמנה לדיין עזב את ראשות הישיבה, לאחר עזיבתו את הישיבה עברה הישיבה מפנה וכיום נשיא הישיבה הוא הרב יצחק גינזבורג, וראש הישיבה הוא תלמידו הרב יצחק שפירא.
בתחילה שכנה הישיבה בקבר יוסף בשכם.
במשך כעשרים שנה הייתה הישיבה נקודת היישוב היהודית היחידה בעיר שכם, עד שבח' בתשרי ה'תשס"א (7 באוקטובר 2000) צה"ל נסוג משכם.
מאז שוכנת הישיבה ביצהר הסמוכה.
בסדר בוקר בישיבה לומדים גמרא בעיון, בצהרים סדר בקיאות, ובסדר ערב לימוד חופשי.
במהלך היום שזורים שיעורים בחסידות, החל מלפני התפילה.
לעיתים נערכות התוועדויות, בפרט של נשיא הישיבה, הרב גינזבורג, אשר מתוועד לעיתים עם בני הישיבה עד לשעות הקטנות של הלילה.
מלבד הישיבה הגבוהה וכולל האברכים, פועלת ליד הישיבה הישיבה הקטנה "דורשי יחודך", שבה לומדים תלמידים בגילאי 14–18. בראשות הישיבה הקטנה עומד הרב יוסף אליצור.
כמו כן מפעילה הישיבה מכון תורני שמטרתו היא העמדת משנה סדורה ב"הלכות ציבור", כמו דיני מלכות מדינה ומלחמה, ארץ ישראל, בין ישראל לעמים.
במסגרת המכון יצא לאור הספר "תורת המלך", הספרים "אל הר המור" ו"אל גבעת הלבונה", וכן הספר "נהלך ברגש" של הרב יצחק שפירא.
הישיבה נחשדה בתמיכתה במדיניות תג מחיר.
במאי 2010, על רקע ההתנגשויות בין תושבי יצהר למערכת הביטחון, הוציא המנהל האזרחי צו הריסה למבנה הישיבה.
אנשי הישיבה טענו שהצו ניתן לפני שהמבנה הוקם, ועל-כן מדובר בהתנכלות.
כמה מתלמידי הישיבה היו בין 20 המורחקים על ידי השב"כ משטחי יהודה ושומרון בשנת 2007.
ראשי הישיבה, הרבנים יצחק שפירא ויוסף (יוסי) אליצור, הם מחברי הספר "תורת המלך".
ביולי 2010 המחברים נעצרו בחשד של הסתה לגזענות, אך במאי 2012 נסגר התיק מחוסר ראיות.
באוקטובר 2011 החליט משרד החינוך לסגור את הישיבה הקטנה "דורשי יחודך", ולהפסיק את התמיכה התקציבית בישיבה הגבוהה "עוד יוסף חי", בטענה שיש בידו חומר סודי ולפיו תלמידיהן מעורבים בפעילות אלימה נגד פלסטינים וכוחות הביטחון.
בשנת 2013 פרסמו קובי חפץ וליאת כהן, חוברת אודות הישיבה בשם "עד רדת מחשכי תהום - מחקר על הישיבה "עוד יוסף חי" וכוונותיה כלפי החברה הישראלית", בהוצאת "דרור לנפש".
לדברי המחברים חזונה של הישיבה מהווה סכנה לדמוקרטיה הישראלית.
בעקבות עימותים שהיו ביצהר עם חיילי צה"ל, לאחר שצה"ל הרס ביישוב מבנים בלתי חוקיים, הוציא אלוף פיקוד המרכז, ניצן אלון, ב-11 באפריל 2014, צו תפיסה לישיבה, ובמקום הוצבה פלוגה של משמר הגבול.
רבנים רבים מחו על תפיסת המבנה.
ב-2 ביוני 2015 עזבו כוחות מג"ב את המקום.
החזרה למבנה נחגגה בהתוועדות עם הרב יצחק גינזבורג.
בהמשך הישיבה תבעה את משרד הביטחון על תפיסה שלא כדין ונזקים שנגרמו למבנה.
במסגרת פשרה שילמה המדינה 400 אלף ש"ח פיצויים לישיבה.
באוקטובר 2024 הטילה ממשלת בריטניה עיצומים על הישיבה בשל עידוד אלימות מצד מתנחלים כנגד פלסטינים.
סיבוב שערים - מדי חודש מארגנת הישיבה סיבוב שערים סביב שערי הר הבית כחלק ממצוות שמירת המקדש.
מוקד עבודה עברית - מתווך בין קונים לבין מוכרים ונותני שירותים בעבודה עברית.
פעילויות לתושבי יצהר לכבוד חגים.
ישיבת עץ חיים - סלוצק נוסדה בעיר סלוצק בשנת תרנ"ז (1897) על ידי הרב איסר זלמן מלצר, עברה לעיר קלצק בשנת תרפ"א (1921) עד שחדלה להתקיים בעת מלחמת העולם השנייה.
בשנת תרנ"ז נעתר הסבא מסלבודקה רבי נתן צבי פינקל להפצרותיו של רב העיר סלוצק רבי יעקב דוד וילבסקי (הרידב"ז), ושלח לסלוצק חבורה של 14 מבחירי תלמידיו בישיבת סלובודקה, על מנת לפתוח את ישיבת סלוצק.
יחד עמם שלח את רבי איסר זלמן מלצר שבאותה עת כיהן כאחד מראשי ישיבת סלבודקה.
תוך זמן קצר רכשה הישיבה שם ומעמד כאחת מישיבות העילית של ליטא.
רבים מתלמידי הישיבה התפרסמו אחרי שנים ובהם גדולי הדור שלאחר מלחמת העולם השנייה הרב אלעזר מנחם שך והרב משה פיינשטיין.
לאחר נשואי בתו של הרב מלצר עם רבי אהרן קוטלר התמנה גם הוא לכהן כר"מ הישיבה, והרב שך התמנה ללמד קבוצות תלמידים בישיבה.
הניהול הרוחני של הישיבה הופקד בתחילה על ידי הרב שבתי שעפטיל קרמר חתנו של שרגא פייבל פרנק וגיסו של ראש הישיבה הרב מלצר, ואחר כך כיהן בתפקיד זה הרב אשר סנדומירסקי.
ארבעה עשר בכירי ישיבת סלבודקה שנבחרו על ידי הסבא ונשלחו עם הרב מלצר לפתיחת ישיבת סלוצק, היו ידועים באותו הזמן כבכירי עולם הישיבות בכללותו, וגם לאחר מכן התפרסמו ברובם כמנהיגי ישיבות ידועים.
בעולם התורני היה ידוע כינויים בשם הי"ד החזקה כעין שם ספרו של הרמב"ם.
הרב אליעזר יהודה פינקל, בנו של הסבא ולימים ראש ישיבת מיר
הרב ראובן כץ, לימים רבה של פתח תקווה
הרב פסח פרוסקין רב וראש ישיבה בקוברין
רבי יוסף קונביץ - נישא לבתו של רב העיר, הרידב"ז.
ולימים היה נשיא אגודת הרבנים דארצות הברית וקנדה
רבי ברוך רבינוביץ רבה של טאווריג
רבי יצחק זיו מטאווריג (כיהן כרב בשטוויאן)
הרב יצחק רובינשטיין , ציר הסיים הפולני וממנהיגי המזרחי
רבי ליפמן רוצקין, כיהן כרב בפרוור דווינסק
רבי משה יום טוב הכטמן, כיהן כרב ברובליא
רבי שלמה העניך מהר"ם, כיהן כרב באפאצק
רבי מנדל ללונץ, לימים היה חתנו של רבי חיים הלל פריד, ראש ישיבת וולוז'ין, ונפטר בדמי ימיו
רבי אלתר שמואלביץ, לימים חתן הסבא מנובהרדוק, וראש ישיבה בעיר גרודנא.
רבי לייב פלצ'ינסקי, לימים חתנו של הסבא מסלבודקה.
אביו של רבי אליעזר פלצינסקי
רבי משה יום טוב וכטפוגל, לימים רב במונטריאול
בישיבה למדו, בין השאר, הרב אלעזר מנחם מן שך, הרב אריה לוין, דוד באזוב, הרב יוסף אליהו הנקין, הרב משה פיינשטיין והרב אהרון קוטלר.
עקב רדיפות השלטון הקומוניסטי, הוצרכה הישיבה לגלות בשנת 1921 מתחומי רוסיה לתחומי פולין, וכך עקרה הישיבה בראשות הרב קוטלר לעיר קלצק הסמוכה לגבול הרוסי.
הרב מלצר נשאר עוד כשנתיים בסלוצק עד שעקר גם הוא לקלצק.
בשנת 1925 עלה הרב מלצר לארץ ישראל ומאז הוכר הרב קוטלר כראש ישיבת קלצק.
במשך כמה שנים כיהן הרב שך כר"מ הישיבה והניהול הרוחני של הישיבה הופקד במשך כמה שנים בידיו של הרב יחזקאל לוינשטיין.
בפרוץ מלחמת העולם השנייה היה מנין תלמידי קלצק כ-260 תלמידים.
עד ר"ח חשוון ת"ש 1940 נשארה הישיבה בקלצק שהייתה תחת השלטון הרוסי, בר"ח חשוון עברה יחד עם אלפי בני ישיבות לעיר וילנה שעמדה תחת שלטון ליטאי.
כאשר סופחה וילנה לברית המועצות פוזרה הישיבה ל-3 סניפים, סאלוק שעל יד לטביה, דושאט ודוקשט.
רבי אהרן קוטלר התגורר בסאלוק והיה מבקר תכופות בשני המקומות האחרים עד לחודש שבט תש"א 1941. אז נסגרה הישיבה.
בשנת 1943 הקים רבי אהרן קוטלר ישיבה חדשה בארצות הברית בשם בית מדרש גבוה היא ישיבת לייקווד עם תלמידים אחרים.
הרב צבי יהודה מלצר בנו של רבי איסר זלמן מלצר פתח את ישיבת קלצק בפרדס חנה ובהמשך ברחובות.
בשנת 1956 התמזגה עם ישיבת הדרום.
ישיבת נתיב התורה היא ישיבה גדולה אלטרנטיבית השוכנת בפתח תקווה.
ישיבת נתיב התורה הוקמה בשנת תשנ"ד (1993) על ידי הרב אברהם ויינברג יחד עם הרב לדני, שעזב זמן לא רב לאחר פתיחתה.
זמן קצר לאחר מכן הצטרפו אליהם הרב פנחס אלימלך רונס זצ"ל והרב משה בלוי.
בראשית דרכה פעלה הישיבה בבני ברק, משם עברה ליישוב קדימה, שנה לאחר מכן עברה הישיבה למושב חמ"ד, ובשנת תשנ"ו (ספטמבר 1995) עברה לראש העין שם פעלה כעשר שנים עד אשר הועברה בשנת תשס"ו (ספטמבר 2005) אל משכנה החדש בשכונת עמישב בפתח תקווה.
זמן קצר לפני מעבר הישיבה לשכונת עמישב עזבו הרבנים ויינברג ובלוי את הישיבה ומאז כיהן הרב רונס לבדו בראשות הישיבה.
ב-י"ד טבת תשע"ה נפטר בפתאומיות ראש הישיבה הרב פנחס אלימלך רונס זצ"ל והוא בן 54 בפטירתו.
עם פטירתו הטראגית של ראש הישיבה, לקח על עצמו בנו הרב משה רונס שליט"א את עול הישיבה והוא העומד בראשה כיום.
בנוסף למסגרת הלימודים התורנית המותאמת לתלמידים, מפעילה הישיבה פעילויות נוספות, הנחשבות לבלתי שגרתיות בעולם הישיבות.
לישיבה חדר מחשבים, מתקני כושר, שולחן סנוקר, שולחנות טניס ומתקנים נוספים.
בנוסף מממנת הישיבה לימודי נגינה לתלמידים מוזיקליים ולמעוניינים מתקיים קורס באנגלית.
במסגרת הישיבה יוצאים התלמידים פעמיים בשבוע לחדר כושר, פעם בשבוע למרכז ספורט, ומדי תקופה מתקיימים טיולים אתגריים.
תלמידים שעומדים ביעדים חינוכיים והתנהגותיים שמוצבים בפניהם יוצאים פעם בשנה לטיול משמעותי בן עשרה ימים בחו"ל.
הישיבה דואגת לקורסים והכשרות מקצועיות לקידום תעסוקתי של התלמידים.
מתקיים בישיבה קורס לכתיבת סת"ם, בעבר תלמידים השתתפו בקורס שחיטה.
תלמידים מתאימים משתתפים בקורס גרפיקה ממוחשבת.
במקרים מסוימים הישיבה אף דואגת לתלמידים לעבודה בחלק מהיום, כשהם נשארים במסגרת הישיבה בשאר הזמן והכל בהכוונה מלאה של צוות הישיבה.
מוסדות עטרת חכמים הם קבוצת מוסדות תורניים הממוקמים בחולון ומנוהלים על ידי הרב חיים רבי.
נוסד בשכונת תל-גיבורים בחולון, בשנת תשנ"א, על ידי הרב חיים רבי יחד עם הגבאים חיים זברלו וגדעון גבריאל.
כראש הכולל ואחראי כספים מכהן בנו של הרב רבי, הרב אליהו רבי.
המוסדות בסגנון חרדי-ספרדי על פי דרכו ומשנתו של הרב עובדיה יוסף, ובשיטת הלימוד של חכמי ספרד, כדוגמת הישיבות פורת יוסף, וכיסא רחמים.
כשהוקם הכולל בשנת תשנ"א, שימש כר"מ הרב יגאל כהן חתנו של הרב צמח מזוז יחד עם הרב אילן שהרבני והרב משה מיכאלי.
כיום לומדים בכולל למעלה מ-220 אברכים.
ככל שרבו הלומדים נפתחו כיתות לימוד ונוספו אנשי צוות.
כיום מכהנים כרמים, הרבנים יגאל כהן, דוד עזריה, בנימין נבול, אביב אחדות, עידו במרגי, שי אביגל.
אחד החידושים של הרב אליהו בהנהגת הכולל, הוא החלוקה לרמות של כל השיעורים, וההתקדמות מרמה לחברתה לאורך שנות הלימוד בכולל.
מדי שבוע מתקיים שיעור בהיכל בית המדרש, הרב בשיחתו השבועית מרבה לספר דוגמאות מחיי היום יום ומהמקרים הבאים לפתחו, ומלמד את האברכים בצורה מעשית איך להתמודד ולהתקדם בעשיה ובפעילות עם הציבור הרחב.
המוסדות מפעילים גם שיעורים למבוגרים לילדים ולנשים, בשבת ובחול.
סדרות בשלום בית חינוך הילדים ובהלכות המצויות.
לימוד בימי בין הזמנים, וארגון כנסי התעוררות ברחבי העיר.
עזרה לנזקקים והקמת מכון לספרי תורה ותפילין ותשמישי קדושה.
הפצת ספרים ודיסקים, והוצאת עלון שבועי וירחון תורני.
בשנים האחרונות התווספו אפיקים חדשים, מהם הרחבת המענה בית ההוראה למשך כל היום כולו, פתיחת ארגון שידוכים ממוסד לכל הגילאים ולכל המגזרים.
כמה מאברכי המוסדות היו מבוני המאגר התורני תורת אמת.
בתי מדרש שהקימו בוגרי המוסדות
בית המדרש "עטרת ישועה" בבת-ים, על ידי הרב חגי לוי
בית המדרש "עטרת רחמים" בבת ים, על ידי הרב רונן כרייף
בית המדרש "שובה ישראל" בחולון, על ידי הרב חיים יפה
בית המדרש "ברכת יוסף תורה" בחולון, על ידי הרב מתתיהו אליעזר
בית המדרש "אוהל אברהם" בבת-ים, על ידי הרב אברהם ישראל
בית המדרש "למען שמו באהבה" בבת-ים, על ידי הרב ישי פרקש
בית המדרש "יביע אומר" בחולון, על ידי הרב משה פרזיס
בית הכנסת ובית המדרש "פתח הדביר" על ידי הרב ליאור גלזר בבני ברק
ישיבת נתיבות אביעזר (לשעבר ישיבת נתיבות חכמה המכונה על שם ראש הישיבה- ישיבת וולפסון) היא ישיבה חרדית ליטאית בשכונת בית וגן בירושלים, בראשות הרב דניאל וולפסון והרב ברוך יחיאל נויבירט.
הישיבה נוסדה לקראת זמן אלול ה'תשס"ח, קיץ 2008, על ידי הרב יהושע ישעיה נויבירט, מחבר הספר שמירת שבת כהלכתה וראש ישיבת חכמת שלמה יחד עם הרב דניאל וולפסון ששימש עד אז כר"מ בישיבתו של הרב נויבירט.
השיעור הראשון כלל 60 בחורים צעירים שנכנסו לשנתם הראשונה בישיבה ועוד 40 בחורים מבוגרים שהצטרפו כקיבוץ.
נכון לשנת תשפ"ד לומדים בה כמעט 1,200 בחורים.
עם פטירתו של הרב נויבירט בשנת תשע"ג, מונה בנו הרב ברוך יחיאל נויבירט כממשיך דרכו בראשות ובהנהלת הישיבה.
הישיבה נחשבת לאחת מהישיבות המובילות באיכותן בציבור החרדי ליטאי.
הישיבה שכנה תחילה ברחוב ברגמן בשכונת בית וגן בירושלים, ובשנת תשע"ז (2016) עברה הישיבה לקמפוס הישיבה התיכונית קריית נוער באותה שכונה.
בתחילת זמן אלול תשפ"ב נבנה עבור הישיבה משכן קבע בקמפוס, הכולל בית מדרש עם כ-1,200 מקומות, 8 חדרי שיעורים, משרדים, וחדר ר"מים.
כמו כן נבנה אוצר ספרים, והותקנו בו עמדות מחשב, בחלקם ישנה גישה לאוצר החכמה ופרויקט השו"ת.
מבנה בית המדרש תוכנן על ידי האדריכל אהרן אסטרייכר.
לאחר פטירתו של הרב אביעזר וולפסון, אביו של ראש הישיבה, נקראת הישיבה באופן רשמי "נתיבות אביעזר" על שמו.
ראשי הישיבה ומייסדיה היו הרב יהושע ישעיה נויבירט והרב דניאל וולפסון.
לאחר פטירתו של הרב נויבירט בתשע"ג מונה במקומו בנו, הרב ברוך נויבירט, שכיהן עד אז כמנהל הישיבה וכר"מ בישיבת פני שמואל.
מנהלה הרוחני הוא הרב מתתיהו שטרן שהחליף את הרב זאב פריינד.