tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בנוסף זהו משרד התכנון בין המובילים והמתקדמים בתחום ה-BIM בארץ בזכות הצוות הטכנולוגי שגובש במשרד המונה מספר אנשים, רוב הפרויקטים שהוקמו במשרד בשנים האחרונות הופקו ונוהלו על ידי תוכנת ה-Autodesk Revit בסביבת ענן BIM360.
2024 - מתחם הסוללים, תל אביב
2012 - קניון עיר ימים, נתניה
2010 - יס פלאנט ראשון לציון
2010 – קניון ורנה, בולגריה
2009 – קניון פלובדיב, בולגריה
2008 – קניון פודגוריצה, מונטנגרו
2008 – מגדל חיל האוויר, תל אביב
2007 – מגדל עזריאלי, תל אביב
2006 – קניון סופיה, בולגריה
2006 – מגדלי אקירוב, תל אביב
2002 – קניון קוטרוצ'ני, בוקרשט
2002 – בניין "מינהל ההנדסה", עיריית חיפה (זכייה במקום ראשון בתחרות)
1999 – מגדל פלטינום, תל אביב
יַעְבֵּץ, דמות מקראית, המופיעה בספר דברי הימים.
חז"ל זיהו אותו עם השופט עתניאל בן קנז.
במסכת כלה רבתי הוא מופיע בין הצדיקים שנכנסו בחייהם לגן עדן.
ב מסופר על אדם בשם יעבץ: סיפור הולדתו ונדרו קוטע שתי רשימות גנאלוגיות.
על יעבץ נאמר כי נולד בעצב, נהיה מכובד מאחיו לאחר שביקש בקשה ונדר נדר לאלהים, והאל נענה לבקשתו.
לדעת מרים סמואל, ייתכן כי שמו ניתן לו בעקבות לידה קשה או מצב קשה אחר אליו נקלעה אמו ונחלצה ממנו.
בפרשנותו מצודת דוד קושר את שמו בסיכול אותיות לנאמר בפסוק ט': "ילדתי בעצב - כאשר ילדה אותו היה לה עצבון מה ולזיכרון קראה את בנה יעבץ בהפוך אותיות מעצב כאילו תאמר שיהפך העצב לשמחה".
רש"י בפירוש למדרש שמו של יעבץ קושר את הפסוק למדרש שמו של בנימין בבראשית ל"ה, אשר גם עצב נקשר בשמו: "ואמו קראה שמו יעבץ לאמר כי ילדתי בעצב - וכינה שמו יעבץ ודוגמתו בן אוני ואביו קרא לו בנימין".
לדעת משה גרסיאל ואחרים קיים בשמו סיכול אותיות היוצר מדרש שם המסביר את שמו: יעבץ ועצב.
יש הטוענים כי במדרש שמו של יעבץ מהדהד הפסוק ב: "כי בעצב תלדי בנים" המתאר את עונשה של חוה.
מלבד פסוקים אלו לא נאמר דבר על יעבץ.
כמו כן לא ברור מהו מקומו בשבט יהודה ושושלת בני יהודה.
הקשר לדמותו אינה ברורה, אך לדעת רש"י, יעבץ היה ראש משפחת סופרים זו: "סיעת יעבץ שהיה מושל עליהם כדכתיב למטה ויהי יעבץ נכבד מאחיו".
חכמי התלמוד, זיהו את יעבץ עם השופט עתניאל בן קנז: .
לפי זיהוי זה חי יעבץ בתקופת השופטים.
ועל כך רד"ק בפירושו, "שהיה מבני שלמא".
רד"ק מתכוון לשלמא הוא אבי בועז, ממגילת רות אשר סיפורה הוא חלק מתקופת השופטים.
התרגום המיוחס ליונתן מייחס גם הוא את יעבץ לעתניאל בן קנז: .
נדרו של יעבץ והיענות אלוהים
נראה כי זוהי נוסחת סיכום.
לדעת גרשון גליל, הקדמה זו של דבריו מבטאת את המחזוריות שביסוד חייו של המאמין: מצוקה, תפילה וישועה.
כך, יעבץ שקולל בלידתו זכה לישועה לאחר שהתפלל לאלוהים.
התחייבותו של יעבץ לממש את נדרו אינה מוגבלת בזמן.
לדעת גליל, בעל דברי הימים החסיר את ההתחייבות מהנדר וזאת מהעדפתו את האמונה, שבלב המאמין על פני המעשים.
כמו כן המקום בו נודר יעבץ לא נמסר וזאת היות, שלמקום אין חשיבות ובקשתו היא מעבר לממד הזמן, ובכך תפילתו מסמלת את האמונה הבלתי מסויגת באלוהים בכל עת ובכל מקום.
אך לדעת יאיר זקוביץ ואחרים, יעבץ מבקש מה' לבטל את הגורל שנושא שמו.
דמותו של יעבץ בספרות המדרשים
בספרות המדרש מייחסים ליעבץ לימוד תורה ברבים וחכמה:
במדרש תנחומא, תצווה, ט' נאמר כי: "יעבץ היה תלמיד חכם מקהיל קהילות ודורש טעמי תורה ברבים".
במסכת יומא, פ', א', נאמר כי: "יעבץ העמיד בית דין שתיקנו שיעורין ועונשין".
עוד נאמר שם: "אמר רבי יוחנן: שיעורים של עונשין הלכה למשה מסיני...
אחרים אומרים: בית דינו של יעבץ תקנום".
יסעורוניים או יסעורונים צפוניים (שם מדעי: Hydrobatidae) הם משפחת עופות ימיים קטנים המרחפים מעל האוקיינוסים השונים ומלקטים חלקיקי מזון מהים.
הם עפים גם ברוחות החזקות ביותר בים.
משפחת היסעורונים הדרומיים (Oceanitidae) נחשבה בעבר לתת-משפחה בתוך משפחה זו, אך פוצלה ממנה בהמשך, והיא כוללת את מרבית הסוגים שבעבר שויכו אליה.
היסעורוניים הם קרובי משפחתם של היסעוריים והאלבטרוסים הענקיים וכמוהם שייכים לסדרת היסעוראים – עופות ימיים שיכולים לעוף מאות קילומטרים בלב ים ולהיזון מחלקיקים קטנים של פלנקטון ומדגים ודיונונים שחיים קרוב לפני המים.
הם יודעים גם לצלול כמה מטרים לשם תפיסת מזון.
בניגוד לרוב העופות, ליסעורוניים כמו לקרוביהם היסעורים, יש חוש ריח העוזר להם למצוא את הפלנקטון הקטן במים וגם את מאורות הקינון שלהם כשהם נמצאים חודשים רבים בלב הים ואחר כך חוזרים למושבות צפופות.
כשהם חוזרים הם צריכים להיזהר מטורפים כמו שחפים, חמסנים ופרגטות.
כיום כלל בני המשפחה נכללים תחת סוג אחד בלבד, Hydrobates:
(הערה: השמות העבריים המופיעים ברשימה זו מבוססים ברובם על תרגומים חופשיים מאנגלית או לטינית, שכן לרובם לא התקבל עדיין שם רשמי בעברית)
הקליידוגרמה הבאה היא תוצאה של אנליזה פילוגנטית שנערכה בקבוצה בשנת 2017:
יסעורון גלאפגוס (שם מדעי: Oceanites gracilis) הוא מין של עוף ים קטן מהמשפחה יסעורונים דרומיים ולשעבר במשפחת היסעורוניים שבסדרת היסעוראים.
יסעורון זה נמצא בימים של מערב האוקיינוס השקט בסמוך לחופי דרום אמריקה.
יש לו 2 תת-מינים שהם גם שני סוגי אוכלוסיות:
gracilis - הנפוץ בחופי פרו וצ'ילה באזור זרם הומבולדט.
galapagoensis - המצוי באיי גלאפגוס ומכאן שמו.
יסעורים אלה שחורים וקטנים עם אזור שת לבן, מקור היסעורון מעוגל מעט והוא בעל חוש ריח.
הם מתקבצים בלהקות באוקיינוס או באיי גלאפגוס ליד החופים וניזונים מיצורי פלנקטון קטנים.
הם מעופפים ממש מעל המים עם רגליים מושטות קדימה, ומריחים את היצורים הקטנים שמרכיבים את הפלנקטון וחוטפים אותם מן המים.
הם יכולים לעופף גם בשעות החשיכה ולא נרתעים גם ממים סוערים.
הם יודעים גם לצלול אבל משיגים את המזון בדרך כלל מפני המים, לעיתים נדירות גם יצללו כדי לתפוס דג קטן או רכיכה.
הם מעופפים טובים אך בחוזרם ליבשה הם מגושמים מאוד בהליכה.
הם נחים בנקרות צוקים במושבות או בחפירות של ארנבונים.
בשל גודלם הקטן הם עלולים להיטרף על ידי עופות ים טורפי כמו שחפים, פריגטות, עקבי גלאפגוס, חמסנים וינשופים.
הם נצפים לעיתים קרובות אך לא ברור מה מצב הרבייה שלהם.
נמצא רק קן אחד ששייך ליסעורון זה.
יסעורונים דרומיים (שם מדעי: Oceanitidae) הם משפחת עופות ימיים קטנים המרחפים מעל האוקיינוסים השונים ומלקטים חלקיקי מזון מהים.
בעבר סווגו כחלק ממשפחת היסעורוניים או היסעורונים הצפוניים.
היסעורוניים הם קרובי משפחתם של היסעוריים והאלבטרוסים הענקיים וכמוהם שייכים לסדרת היסעוראים - עופות ימיים שיכולים לעוף מאות קילומטרים בלב ים ולהיזון מחלקיקים קטנים של פלנקטון ומדגים ודיונונים שחיים קרוב לפני המים.
ביכולתם לצלול כמה מטרים לשם תפיסת מזון.
בעבר סווגו מינים אלה כחלק ממשפחת היסעורוניים.
כיום ישנם חוקרים המשייכים את כל הסוגים למשפחה זו למעט הסוגים יסעורון (Oceanodroma) ויסעורון אירופי (Hydrobates pelagicus).
Oceanites (בו 3 מינים) - בו המין יסעורון גלאפגוס
סוג ומין יחיד יסעורון שחור-גב (Garrodia nereis)
סוג ומין יחיד יסעורון לבן-פנים (Pelagodroma marina)
סוג ומין יחיד יסעורון פולינזי (Nesofregetta fuliginosa)
סוג ומין יחיד יסעורון קטן (Halocyptena microsoma)
יסעורון (שם מדעי: Oceanodroma) הוא סוג של עופות ימיים מסדרת היסעוראים.
סוג זה מכיל 16 מיני עופות קטנים המעופפים מעל הימים וחוטפים פיסות מזון קטנות.
על אף קוטנם, הם מסוגלים לעמוד ברוחות חזקות, לשחות ולצלול למטרים מעטים ואף לשתות מי ים מבלי להיפגע, באמצעות בלוטות המקור הגדולות שלהם.
הם ניזונים מדגים, סרטנים קטנים ובעיקר מפלנקטון.
מטרת פיתוח בר קיימא מספר 2 של האו"ם: סיום הרעב, הגעה לביטחון תזונתי, שיפור איכות התזונה וקידום חקלאות בת קיימא' נבחרה להיות חלק מיעדים לפיתוח בר קיימא בשנת 2015 (Sustainable Development Goals - SDG's).
תוכנית זו ידועה בשם אתגר אפס הרעב (Zero Hunger Challenge), והוכרזה לראשונה בוועידת האו"ם לפיתוח בר־קיימא "ריו+20" בשנת 2012. מטרתו של יעד זה היא לסיים הן את תופעת הרעב והן את תת-התזונה בתפוצה הבינלאומית, וזאת תוך מתן דגש על אוכלוסיות מחולשות ועניות.
מטרה זו מצריכה יישום טכנולוגיות חקלאיות ברות-קיימא תוך שיתוף פעולה והשקעה בינלאומית על מנת למנף את התפוקה החקלאית.
תתי-יעדים שהוצבו על מנת למגר את התופעה עד שנת 2030:
יש למגר את הרעב ולוודא גישה לכלל האנשים, בפרט העניים ואנשים במצבים פגיעים, כולל תינוקות, למזון בטוח, מזין ומספק לכל אורך השנה.
סוף לכל סוגי תת-התזונה, כולל השגת יעדים מוסכמים בינלאומית על ציד ופסולת אצל ילדים מתחת לגיל 5, ולטפל בצרכים התזונתיים של מתבגרים, נשים הרות ומניקות ומבוגרים עד שנת 2025.
הכפלת התפוקה החקלאית והכנסות של יצרני מזון בקנה מידה קטן, במיוחד נשים, עמים ילידים, חקלאים משפחתיים, רועים ודייגים, כולל באמצעות גישה מאובטחת ושווה לקרקע, משאבים פרודוקטיביים אחרים, ידע, שירותים פיננסיים, שווקים והזדמנויות לתוספת ערך ולתעסוקה שאינה חקלאית.
הבטחת מערכות ייצור מזון בנות קיימא ויישום פרקטיקות חקלאיות גמישות להגברת התפוקה והייצור, המסייעים לשמור על מערכות אקולוגיות.
חיזוק היכולת להסתגל לשינויי האקלים, מזג אוויר קיצוני, בצורת, הצפה ואסונות אחרים, אשר בהדרגה ישפרו את איכות הקרקע.
הגדלת ההשקעה, לרבות באמצעות שיתוף פעולה בינלאומי משופר, בתשתיות כפריות, מחקר חקלאי שירותי הרחבה, פיתוח טכנולוגיה ובנק גנים של בעלי חיים על מנת לשפר את יכולת הייצור החקלאי במדינות מתפתחות.
תיקון ומניעת הגבלות סחר ועיוותים בשווקים החקלאיים בעולם.
אימוץ אמצעים להבטחת תפקודם התקין של שוקי מוצרי המזון ונגזרותיהם, וכן לאפשר גישה מהירה למידע השוק, לרבות על עתודות מזון, על מנת לסייע בהגבלת התנודתיות במחירי המזון
לפי האו"ם יעד זה הכרחי ליישום מאחר שחוסר ביטחון תזונתי ורעב הם חסם לפיתוח בר קיימא ויוצר מלכודת עוני ממנה אנשים אינם יכולים להיחלץ.
מלכודת זו מובילה לאזרחים שאינם תורמים, בעלי נטייה למחלות, שלא יוכלו לשפר את איכות ורווחת חייהם.
ישנם קרוב ל-800 מיליון אנשים הסובלים מרעב וחוסר ביטחון תזונתי, רובם במדינות מתפתחות.
מעבר להבנה כי לכל בן אדם מגיעים תנאים בסיסיים לחיים נורמליים שכוללים מזון בעל ערך תזונתי, לעולם ללא רעב ישנה השפעה בינלאומית בתחומים נוספים כגון כלכלה והתפתחות חברתית.
לפי מסמכי האו"ם, ללא השגת יעד זה, אין דרך להשיג את שאר היעדים שהציב האו"ם - חינוך, חיים בריאים ורווחה בכל גיל, שוויון מגדרי ועוד.
זאת לא רק משום שיעדי האו"ם בתוכנית שזורים זה בזה, אלא מיגור הרעב הוא הבסיס עליו נבנים יעדים נוספים.
דרך יישום הפתרון כוללת הגדלת התפוקה וההכנסה של יצרנים מקומיים תוך מתן גישה שווה למשאבים כמו קרקע פורייה, השכלה, שירותים פיננסיים ושוויון הזדמנויות, במקביל לדיכוי של ייצוא חקלאי והטלת הגבלות על הסחר הבינלאומי.
כמו כן, ייצור מזון ויישום שיטות חקלאיות תוך שימוש בטכנולוגיות ברות קיימא על מנת שיהיו עמידות לשינויי אקלים, מזג אוויר קיצוני, בצורות ואסונות נוספים.
עבודה בשיטה זו תביא לשימור של מערכות אקולוגיות ושיפור איכות הקרקע.
היעד של "אפס רעב" עד שנת 2030 הוא יעד בר השגה אך מורכב מאוד, ולכן דורש שיתוף פעולה רחב הכולל ממשלות, אזרחים, ארגוני זכויות אדם ואת המגזר הפרטי/עסקי.
ישנו שוני בין מדינות מבחינת מצבם הכלכלי, החברתי והפוליטי, ולכן הפתרון שונה בין מדינה למדינה.
ישנם מספר ארגונים בינלאומיים שמשתפים פעולה ביניהם כמו WFP, FAO, IFAD ,UNICEF.
לדוגמה ארגון WFP מגבש תוכנית אסטרטגית עבור כל מדינה (CPS's – Country Strategic Plans) שמעוצבת באופן ייחודי להשגת היעד.
בנוסף לכך, ישנם ארגונים התנדבותיים נוספים שתורמים למהלך הפעולה להשגת היעד שהציב האו"ם.
ההשקעות של הכסף והמשאבים צריך להיות ממוקד בפיתוח כפרי וחקלאות באזורים עירוניים – דבר שיוביל לטובת העניים.
החלוקה של התקציב צריכה להתחלק כאשר 116 מיליארד דולר מיועד לאמצעי הגנה חברתיים עבור אנשים המצויים בעוני קיצוני (מתחת ל-1.25$ ליום), בעוד 151 מיליארד דולר צריך להיות מושקע בפיתוח אוכלוסין ופיתוח כפרי.
הדגש החשוב הוא HEALTHY NOT WEALTHY – איכות מזון.
ארגונים הפועלים למען השגת המטרה
ארגון גלובלי ללא מטרות רווח בשם "The Hunger Project" פועל למען השגת יעד סיום הרעב.
ארגון זה, הוקם בשנת 1977, כאשר מטרתו היא סיום בר קיימא לרעב העולמי.
הפרויקט פועל כשילוב בין 22 מדינות ברחבי העולם.
המדינות חברות הארגון, לא רק תומכות בעצמן אלא בעזרת הארגון פועלות למיגור הרעב ולתמיכה בקהילות מאפריקה, דרום אסיה ודרום אמריקה.
נכון לתחילת 2016, הארגון זכה בציון 92 מתוך 100 על ידי "Charity Navigator", אתר המציג דירוג ארגוני צדקה לפי השירות שהם נותנים.
בתחום שקיפות ופעילות זכה הארגון בציון 100 ובתחום הנגישות לכספים בציון 88.65. ציון זה נקבע כ-4/4 כוכבים כאשר לאורך השנים נדיר לראות ציונים נמוכים יותר שקיבל הארגון.
פעילות הארגון אינה מתמקדת רק בתמיכה באזורים לא מפותחים אלא בלימוד ידע חשוב עבור עתיד המקומיים, כך שיוכלו להמשיך ולקיים את חייהם בצורה בת קיימא ללא עזרה חיצונית או עם עזרה חיצונית מועטה גם בעתיד, ויוכלו לצאת ממעגלי הרעב והעוני.
כדי להתגבר על הקשיים השונים במקומות השונים בהם פועל הארגון, כלל התוכניות פועלות על בסיס של שלושה קווים מנחים:
התמקדות בפרויקטים של העצמת נשים מקומיות, אשר בחברות המתפתחות נושאות במרבית האחריות כלפי כלכול ודאגה למשפחה.
בין השאר מאפשרים לנשים אלו גישה לבדיקות של מחלות כמו איידס, גישה למיקרו מימון של עסקים קטנים, גישה לאוכל מזין ועוד.
התמקדות בחיזוק כלל הקהילה על ידי לימוד שיטות ופעולות שיאפשרו התנהלות עצמאית וחשיבה לעתיד של הקהילה.
הנעת ניסיון לשיתוף פעולה עם ממשלות מקומיות למען אפקטיביות מרבית של השינוי שניסו לגרום לו בקהילה.
פרויקט זה לבדו משלב כלל יעדים אלו למען המטרה הגדולה של היעד השני - מיגור הרעב העולמי.
הארגון מתגאה בניסיונו להביא אנשים פרטיים ממצב של "אני לא יכול" למצב של "אני יכול" ולאחר מכן למצב קהילתי של "אנחנו יכולים ביחד".
בכך מתחזקים קשרי הקהילות וננקטים צעדים קהילתיים להגשמת המטרות וצמצום הרעב והעוני.
שימור ושימוש בר קיימא באוקיינוסים, ימים ומשאבים ימיים לפיתוח בר קיימא הוא יעד מספר 14 מתוך 17 היעדים לפיתוח בר קיימא שהוגדרו על ידי האו"ם.
הגדרת היעד עוסקת בשימור האוקיינוסים, הימים והחיים התת-ימיים.
האוקיינוסים מספקים משאבים טבעיים המשמשים כמזון, תרופות ודלק ביולוגי.
אוקיינוסים מספקים כ-50% מהחמצן, 20% מהחלבון ו-30% מהשמן והגז של בני האדם.
הסרת הפסולת וזיהום מהמערכת האקולוגית בה חיים אורגניזמים פועלת להפחתת נזקי סופות.
שמירה על האוקיינוסים עוזרת בהסתגלות שינוי האקלים.
בנוסף, זהו אזור לתיירות ונופש ובכך זהו משאב כלכלי נוסף.
מודעות לבעיה ויצירת שותפויות חדשות עבור דייג, החמצה, פסולת והובלה ימית יכולה למזער את הנזקים.
בשנת 2013 הקים בחור בן 18 את חברת "The Ocean Cleanup".
החברה מעסיקה 65 מהנדסים וחוקרים על מנת לחקור את האופן בו הפלסטיק נאגר, מתפרק ומתפזר לעומק.
המטרה של הפרויקט היא לנקות 50% מכלל הפלסטיק הקיים באוקיינוס השקט ב-10 שנים הקרובות.
עובדי החברה אספו דגימות מהאוקיינוס האטלנטי וגילו שהפלסטיק באוקיינוס מפוזר עד עומק של 5 מטרים בלבד.
ב-2015 כ-30 ספינות חצו את שטח הפסולת של האוקיינוס השקט לצורך ביצוע מסע המחקר הגדול ביותר באוקיינוס בהיסטוריה.
ההפלגה בין הוואי לקליפורניה חקרה שטח של 3.5 מיליון קמ"ר ואספה נתונים רבים יותר על הפלסטיק האוקיאני מאשר שנאספו בכל 40 השנים האחרונות.
צינור עשוי פוליאסטר באורך של כ-2 קילומטר נפרס באוקיינוס ומתחתיו מסך מיוחד לעומק של כ-5 מטרים.
למסך מחובר עוגן שמגיע לעומק של עד 600 מטר ומשנה את העומק שלו בהתאם לעוצמת הזרמים.
המערכת פשוט גולשת על הגלים במהירות יותר אטית מהזרמים וכך האוקיינוס מביא את הפסולת לכיוון המסכים.
הזרמים החזקים עוברים מתחת לעומק של 5 מטרים וכך מאפשרים לדגים לא להיקלע במסך האיסוף.
ברגע שהמסך מתמלא, חיישנים שולחים איתות ומגיעות ספינות עם מערכות שאיבה ואוספות את הזבל הנאגר.
הפלסטיק הנאסף ימוחזר ויהפוך לחומר גלם שימושי.
עד 2025, למנוע ולהפחית באופן משמעותי זיהום ימי מכל הסוגים, במיוחד מפעילויות קרקעיות, כולל פסולת ימית וזיהום מחומרים שמוזרמים לים.
עד 2020, לנהל ולהגן על מערכות אקולוגיות ימיות וחופיות כדי למנוע השפעות שליליות משמעותיות, כולל על ידי חיזוק עמידות שלהם, ולנקוט בפעולה לשיקום שלהם על מנת להשיג אוקיינוסים בריאים ופרודוקטיביים.
עד 2020, להסדיר שימוש במשאבי הים ולסיים דיג יתר, דיג בלתי חוקי, שיטות דיג הרסניות ללא פיקוח וליישם תוכניות ניהול מבוסס מדע, על מנת לשקם את תפוצת הדגים בזמן הקצר האפשרי, לפחות לרמות שהם יוכלו לשקם את באוכלוסייה שלהם כפי שנקבע על ידי המאפיינים הביולוגיים שלהם
עד 2020, לשמר לפחות 10 אחוזים של אזורים החוף הימי, בהתאם לחוק הלאומי והבינלאומי על סמך המידע המדעי הטוב ביותר הזמין.
עד 2020, לאסור על צורות דייג שגורמות לדייג יתר.
להפסיק את ההטבות אשר תורמות לדיג לא חוקי, לא מדווח ולא מאורגן ולהימנע מלהכניס הטבות בעתיד.
עבור מדינות מתפתחות והפחות מפותחות, צריכות להיות הטבות סדירות כחלק מארגון הסחר העולמי.
עד 2030, להגדיל את היתרונות הכלכליים למדינות קטנות מתפתחות ופחות מפותחות בדרכי השימוש במשאבים ימיים כמו דיג, חקלאות ותיירות באמצעות ניהול בר קיימא.
הגדלת הידע המדעי, פיתוח יכולת המחקר והעברת הטכנולוגיה הימית, תוך התחשבות בקריטריונים הבין-ממשלתיים הבין-ממשלתיים של הוועדה לאוקיינוגרפיה והנחיות על העברת טכנולוגיה ימית, במטרה לשפר את בריאות האוקיינוס ולהגדיל את תרומת המגוון הביולוגי הימי לפיתוחן של מדינות מתפתחות, בפרט קטן האי פיתוח מדינות ומדינות פחות מפותחות.
לספק גישה למשאבים ימיים עבור הדייגים קטנים.
הגברת השימור ושימוש בר-קיימא באוקיינוסים ובמשאביהם על ידי יישום החוק הבינלאומי, כפי שהוא משתקף ב-UNCLOS, המספק את המסגרת המשפטית לשימור ולשימוש בר-קיימא באוקיינוסים ובמשאביהם, כמפורט בסעיף 158 לעתיד הרצוי.
בישראל החברה הממשלתית חקר ימים ואגמים לישראל הקימה את "מרכז המידע הימי הלאומי" כדי לרכז, לתעד, לשמור ולהפיץ את הנתונים הימיים הנאספים.
בנוסף החברה מפיקה מהם מידע שימושי לתוכנית לאומית.
יסעורון ירוק הוא מסל"ט (מסוק ללא טייס) בפיתוח התעשייה האווירית לישראל שנועד להעברה מהירה של אספקה למקומות אליהם קשה או מסוכן להגיע.
באוקטובר 2017 פורסם כי בוצעו שתי הדגמות של יסעורון ירוק למשרד הביטחון.
הראשון דימה פינוי פצוע קשה, תוך ניטור מצב הפצוע באוויר ושליחת המידע לקרקע בזמן אמת.
התרחיש השני הציג נשיאת אספקה לכוח מבודד.
"יסעורון ירוק" פותח בהתבסס על מסוק מאויש קטן ממדים.
הוא מסוגל לשאת בין 100-180 ק"ג, טס במשך שעתיים רצופות ובמהירות של עד 120 קמ"ש.
הוא מונע בבנזין 95 אוקטן רגיל.
בנוסף ליכולת להימנע מסיכון חיי אדם, מחירו נמוך משמעותית ממחיר של מסוק תובלה מאויש.
יסעורון וילסון (שם מדעי: Oceanites oceanicus) הוא מין של עוף ים קטן מהמשפחה יסעורונים דרומיים אשר בעל תפוצה גלובלית מסביב לאוקיינוסים.
הוא קרובו לסוג של יסעורון גלאפגוס.
יסעורון וילסון מגיע לאורך 16-18.5 ס"מ, מוטת כנפיים של 38–42 ס"מ ומשקלו 28–50 גרם בממוצע.
הוא בעל נוצות כהות עם זנב זקור בעל קצוות לבנים ורגליים שחורות ובעל כנפיים רחבות עם קצוות לבנים.
היסעור בעל מקור קצר ושחור שבקצהו העליון בלוטת הפרשת מלחים.
היסעורון הוא עוף הנודד לאורך הים הפתוח, הרחק מהיבשה ונראה לעיתים רחוקות.
אזור הרבייה שלו הוא סביב האוקיינוס הדרומי לחופי אנטארקטיקה, איי שטלנד הדרומיים ואיים דומים במהלך הקיץ.
בסתיו הוא נודד צפונה ומבלה סביב האוקיינוס האטלנטי צפונה עד לבריטניה אך מגיע גם לאוקיינוס השקט לחופי אמריקה הצפונית וגם לאוקיינוס ההודי.
עוף זה יכול לישון בעודו מעופף והוא נוחת רק לעיתים רחוקות אך יכול לשחות על פני המים.
היסעורון ניזון מפלנקטון צף אך גם מדגים כמו אורנוניים, קריל ואמפיפודים.
היסעורון מרקד על הגלים וחוטף מזון קטן והוא עושה זאת גם בעת סערות עזות.
לעיתים הוא נצפה ניזון מנבלות של חיות גדולות.
היסעורון המתרבה באיים הדרומיים, אשר הוא אחד מהעופות הקטנים ביותר באנטארקטיקה, מקנן בסלעים ובנקיקים עמוקים ובהם מטיל ביצה אחת.
האפרוח הבוקע ניזון מקריל ודגים שזוג ההורים מביאים לו עד לבגרותו לאחר 60 יום.
ההורים גם שומרים עליו מטורפים כמו חמסניים ושחפים המחפשים כל אפרוח פגיע.
יספר לפבר (בהולנדית: Jasper Lefevere; נולד ב-13 ביולי 1988) הוא ג'ודוקא בלגי אשר מתחרה בקטגוריית המשקל עד 66 ק"ג.
בספטמבר 2014, הוא זכה במדליית ארד בגראנד פרי זאגרב.
הוא התחרה באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו 2016 והודח בסיבוב הראשון לאחר שהפסיד לזנסיי סמגולוב הקזחי.
גראנד פרי זאגרב 2014: מדליית זהב
יֶסְפֵּר סָּלִין (בשוודית: Jesper Salén; נולד ב-5 בדצמבר 1978) הוא שחקן עבר ורופא שוודי.
סלין נולד בלידינגו שבמחוז סטוקהולם.
ב-1993 שיחק בסרט "Kådisbellan", הסרט מבוסס על ספרו האוטוביוגרפי של הסופר רולנד שוט (Roland Schütt), הוא גילם שם ילד יהודי המהגר לשוודיה וחווה אנטישמיות והתנכלויות בבית ספרו.
ב-1995 שיחק בסרט השוודי-דני "Pensionat Oskar".
בין 1996–1997 שיחק בארבעה פרקים באופרת הסבון "Skilda världar" אודות שתי תאומות שהופרדו ונפגשים לראשונה בגיל 20.
בין 1997–1998 שיחק באופרת הסבון "Vita lögner" של TV3.
ב-1999 שיחק בסרט הילדים "En liten julsaga" העוסק בילדה את הדוב צעצוע שלה.
ב-2000 היה בתפקיד קטן בסרט "Naken", סרט לולאת זמן על אדם המוצא עצמו עירום במעלית ביום חתונתו.
ב-2001 שיחק בסרט "פסטיבל" בן זוגה של נערה ההולכת לפסטיבל ארביקה, פסטיבל מוזיקה השוודי בניגוד לרשות אמה.
ב-2003 שיחק בסרט רוע כתלמיד בבית הספר בו לומדות הדמות הראשית של אנדראס וילסון.
ב-2004 גילם נער גאון מתמטיקה הלומד בפנימייה בסרט האימה "Strandvaskaren".
לאחר מכן עזב את תחום המשחק והחל ללמוד רפואה במכון קרולינסקה, כיום הוא רופא מוסמך.
הוא דובב בשוודית בסרטים סיפורי נרניה: הנסיך כספיאן וגשם של פלאפל.
יספר סטויבן (בהולנדית: Jasper Stuyven; נולד ב-17 באפריל 1992) הוא רוכב אופני כביש בלגי בקבוצת סודאל קוויק-סטפ.
סטויבן הוא מנצח המונומנט מילאנו – סן רמו ב-2021, אומלופ הט ניוסבלד (2020) וקורנה–בריסל–קורנה ב-(2016).
בתור חובבן, הוא ניצח את אליפות העולם באופני כביש עד גיל 19 בשנת 2009. שנה לאחר כך, הוא זכה במדליית הארד באותה התחרות.
ב-2012, הצטרף סטויבן לקבוצת בונטראגר ליווסטרונג מדרג הקונטיננטל.
ב-2013, הוא ניצח את מרוץ הוואלטה אלנטחו בפורטוגל, לאחר שגם ניצח את הקטע הראשון במרוץ.
סטויבן גם ניצח את קטגוריית הנקודות וקטגוריית הרוכב הצעיר במרוץ.
הוא ניצח קטע בטור של ביוק בקנדה.
לקראת סוף העונה, הוא סיים שלישי במרוץ Grote Prijs Jef Scherens.
ב-2014, הצטרף סטויבן לקבוצת טרק פאקטורי רייסינג מדרג ה-UCI World Tour.
הוא סיים שישי באליפות בלגיה וערך את הופעת הבכורה שלו בגרנד טור בוואלטה אספנייה, סטויבן סיים רביעי שלוש פעמים (לא כולל בנגד השעון הקבוצתי), בקטע ה-2, ה-5 וה-17.
ב-2015 השתתף שנית בוואלטה אספנייה והפעם גם הצליח לנצח קטע, כשבקטע ה-8 הקדים את פייו בילבאו ואת קווין רזה בספרינט המוני וניצח את השלב.
סטויבן לא זינק לשלב למחרת ובכך פרש מהמרוץ.
בעונת 2016, סטויבן המשיך להשתפר וסיים תשיעי באומלופ הט ניוסבלד.
אך למחרת רשם סטויבן את אחד מההישגים הגדולים בקריירה שלו עד כה, כשניצח את מרוץ הקורנה–בריסל–קורנה לאחר בריחת יחיד, כשהוא מקדים את הפלוטון ב-17 שניות.
הוא סיים חמישי ב-E3 הרלבקה.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בטור דה פראנס והתוצאות הטובות ביותר שלו היו מקום 6 בקטע ה-11 וה-21.
ב-2017, סטויבן הצליח לשפר את מיקומו משנה שעברה וסיים שמיני באומלופ הט ניוסבלד.
הוא לא הצליח לשחזר את ההישג שלו משנה שעברה כשסיים שני בקורן–בריסל–קורן, לאחר שהפסיד לפטר סאגאן.
הוא סיים רביעי במונומנט פריז–רובה, לאחר שהיה חלק מקבוצה של 5 רוכבים ששרדה עד הסיום.
הוא סיים שביעי במרוץ אשבורן–פרנקפורט וערך את הופעת הבכורה שלו בג'ירו ד'איטליה, לאורך המרוץ, סטויבן היה קרוב לניצחון מספר פעמים.
הוא סיים שביעי בקטע ה-1 ושלישי בקטע ה-2, לאחר רוברטו פרארי ואנדרה גרייפל.
הוא סיים תשיעי בקטע ה-5, חמישי בקטע ה-7, תשיעי בקטע ה-12 ושלישי בקטע ה-13, לאחר סם בנט ופרננדו גאביריה.
אך סטויבן היה הכי קרוב לניצחון בקטע ה-6, לאחר שהפסיד לסילבן דילייר בספרינט סיום בין השניים וסיים שני.
סטויבן הצליח לסיים שני בקטגוריית הנקודות עם 192 כאלו, 133 פחות מפרננדו גאביריה שניצח במרוץ.
הוא סיים שלישי באליפות בלגיה ובבינקבנק טור, כשבמרוץ השני הוא גם ניצח את הקטע האחרון.
הוא סיים שביעי בקלאסיקת המבורג וחמישי בקלאסיקת בריסל.
בעונת 2018 סטויבן רשם לא מעט הישגים, זה התחיל כשעוד פעם היה קרוב לניצחון באומלופ הט ניוסבלד, אך סיים רק במקום הרביעי.
הוא סיים במקום העשירי במונומנט מילאנו – סן רמו ולאחר מכן התחרה בקלאסיקות האביב בבלגיה, הוא היה דומיננטי בכולם אך לא הצליח לנצח אף אחת מהן, כשסיים 6 ב-E3 בינקבנק קלאסיק, 9 בגנט–וייפלחם, 10 בדווארס דור פלנדרן, שביעי ברונדה ון פלנדרן וחמישי בפריז - רובה.
הוא סיים שוב במקום השלישי באליפות בלגיה ונבחר שוב לטור דה פראנס, כשהתוצאה הטובה ביותר שלו היא מקום 3 בקטע ה-14, 6 שניות לאחר עומאר פראילה המנצח, כשגם ז'וליאן אלאפיליפ מקדים אותו בקרב על המקום השני.
הוא ניצח את הקטע הרביעי בבינקבנק טור, לאחר שהקדים את קיילב יואן וזדנק שטיבר בספרינט המוני.
סטויבן לבסוף סיים במקום ה-10 הכללי במרוץ, 50 שניות לאחר המנצח מאטיי מוחוריץ' .
הוא סיים שני בקלאסיקת בריסל, לאחר פסקל אקרמן בספרינט המוני.
הוא סיים שלישי בגרנד פרי קוויבק, לאחר גרג ואן אוורמאט ומייקל מת'יוס המנצח.
לאחר מכן חזר סטויבן להתחרות בבלגיה וניצח את מרוץ גרנד פרי וואלני ואת Grote Prijs Jef Scherens, עוד בבלגיה, סטיבן סיים שלישי במרוץ קמפיונשפ ואן פלנדרן ועשירי בטור דה יורומטרופל.
ב-2019 רשם סטויבן תחילת עונה פושרת, כשלא בלט בקלאסיקות האביב אך הוא עדיין נבחר לטור דה פראנס.
גם פה סטויבן היה קרוב לניצחון לא מעט פעמים, כשסיים 7 פעמים בתוך העשירייה הראשונה.
התוצאה הטובה ביותר שלו הייתה מקום 3 בקטע ה-3. הוא סיים רביעי בקלאסיקת לונדון-סארי וניצח את הטור של גרמניה, שמנה 4 קטעים.
התוצאה הטובה ביותר שלו במרוץ הייתה מקום 2 בקטע ה-3, לאחר שהפסיד לקספר אסגרן בספרינט סיום בין שניהם.
הוא סיים חמישי בקלאסיקת בריסל ובגרנד פרי קוויבק, הוא סיים שישי בגרנד פרי דה פורמייה.
הוא סיים שני בגראנד פרי דה וואלני, 2 שניות לאחר קריסטס ניילנדס שניצח מבריחת יחיד.
סטויבן המשיך להתקרב לניצחון, כשסיים שלישי בטור דה יורומטרופול ושישי בבינץ'–שימאי–בינץ', אך לבסוף לא הצליח לסיים את 2019 עם ניצחון.
ב-2020, הצליח סטויבן לנצח את מרוץ אומלופ הט ניוסבלד לראשונה, כשהוא גובר על איב למפרט בספרינט סיום.
יע"ל ויעלנט הם מבחני ידע, שנועדו לבחון את רמת השליטה של הנבחנים בשפה העברית כשפה שנייה.
מרבית מוסדות הלימוד להשכלה גבוהה בישראל דורשים ציון בבחינת יע"ל או יעלנט ממי שנבחן בבחינה הפסיכומטרית בשפה שאינה עברית או ממי שלא נבחן בבחינה הפסיכומטרית ונבחן בבחינת הבגרות בשפה שאינה עברית.
הציון בבחינות יע"ל ויעלנט מסייע למוסדות הלימוד להעריך את רמת היכולת של הנבחנים בשפה העברית, למיין אותם לקורסי עברית ברמות שונות, או להעניק להם פטור מלימוד קורסים אלה.
את הבחינות עורך המרכז הארצי לבחינות ולהערכה (מאל"ו).
שני המבחנים הם בעלי אותה מטרה ונבדלים בצורת ההעברה שלהם.
מבחן יע"ל נערך בכיתה במתכונת נייר ועיפרון ומתקיים בארבעה מועדים בשנה.
בחינת יעלנט היא בחינה ממוחשבת בחלקה המתקיימת בכיתת מחשבים במרכזי הבחינות של מאל"ו ובימי בחינה מרוכזים המתבצעים לפי הזמנה של המוסדות השונים להשכלה גבוהה.
מוסדות רבים להשכלה גבוהה בישראל דורשים ממועמדים לעמוד בסף ידע מינימלי בשפה העברית כתנאי קבלה.
מועמדים שרמת העברית שלהם גבוהה מהסף המינימלי אולם עדיין יחסית נמוכה נדרשים ללמוד קורסים בעברית.
מבחני יע"ל ויעלנט משמשים להערכת הידע של המועמדים לצורך מיונם לרמות הקורסים השונות.
סף הקבלה ורמת הידע הנדרשת בעברית נקבעת עצמאית על ידי כל מוסד.
ברוב המוסדות תעודת בגרות ישראלית שכל הבחינות בה (פרט לבחינות במקצועות שפה זרה) נערכו בשפה העברית פוטרת את המועמד מלימודי עברית ומהצורך להשתתף בבחינת יע"ל או יעלנט.
מבחן יע"ל מתקיים עם סיום הבחינה הפסיכומטרית ומוצע לכל נבחן בבחינה הפסיכומטרית שנבחן שפה שאינה עברית ללא תוספת תשלום.
מבחן יעלנט נערך במרכזי הבחינה של מאל"ו וניתן להרשם אליו באתר של מאל"ו.
בנוסף מתקיימים ימי בחינה מרוכזים לפי הזמנה של המוסדות להשכלה גבוהה ולפי הצרכיהם במקרים האלו הסדרי ההרשמה נקבעים על ידי המוסד המזמין את הבחינה.
בחינת יעלנט מועברת גם בתנאים מותאמים למועמדים בעלי מוגבלות פיזית ונפשית, לבעלי לקויות למידה, ולבעלי הפרעת קשב וריכוז.
בחינה בתנאים מותאמים מתקיימת במרכזי הבחינה של מאלו.
הזכאות לבחינה בתנאים מיוחדים נקבעת לאחר הגשת בקשה בהתאם להנחיות המפורטות באתר מאל"ו.
התנאים לבחינה מותאמת נקבעים עבור כל נבחן בנפרד אולם בין התנאים הנפוצים ניתן למצוא: בחינה ממוחשבת, תוספת זמן, הפסקות בין הפרקים, התאמה של התנאים הפיזיים בהם המבחן מתקיים וכן התאמות שונות לבעלי לקויות ראיה.
מבנה הבחינה של יע"ל ויעלנט זהה והן נבדלות כאמור בכך שבבחינת יעלנט המבחן מתבצע ברובו בעזרת מחשב.
שתי הבחינות מורכבות משלושה פרקים של שאלות ברירה ופרק רביעי בו נדרשים הנבחנים לכתוב חיבור.
שלושת הפרקים הראשונים מכילים 22 שאלות והזמן המוקצב לכל אחד מהם הוא 20 דקות.
שניים משלושת הפרקים הראשונים משמשים לצורך חישוב הציון והפרק השלישי משמש למניעת השפעה של הבדלים בין נוסחים ומועדים שונים וכן לצורך בחינת תפקודן של שאלות שישמשו בנוסחים עתידיים של המבחן.
הפרקים בנויים כך שאין כל דרך לדעת אילו מהפרקים משמשים לחישוב הציון בפועל, ולכן הנבחנים נדרשים להתייחס לכל הפרקים באותה מידה של רצינות.
השלמת משפטים – בכל שאלה מופיע משפט בו חסרה מילה אחת או יותר והנבחנים צריכים לבחור את אפשרות התשובה המתאימה ביותר מבין האפשרויות המוצעות.
ניסוח מחדש – בכל שאלה מופיע משפט והנבחנים צריכים לבחור במשפט בעל המשמעות הקרובה ביותר למשפט המקורי מתוך האפשרויות המוצעות.
הבנת הנקרא – חלק זה כולל קטע קריאה ולאחריו מספר שאלות הבודקות הבנה של משפטים מתוך הקטע, תפקידם של מילה או משפט בקטע וכן הבנה של רעיונות המופיעים בקטע.
הפרק הרביעי בודק יכולת הבעה בכתב בעברית ומוקצבות לו 15 דקות.
הנבחנים מתבקשים לכתוב חיבור בנושא המופיע בפרק.
בפרק זה גם נבחני יעלנט מתבקשים לכתוב את החיבור בכתב יד, בעזרת נייר ועפרון.
אורך החיבור הנדרש הוא בין 12 ל-15 שורות ועליו להיות בעל אופי המתאים לכתיבה אקדמית.
החיבור מוערך על ידי שני מעריכים בלתי תלויים.
הציון של פרק החיבור מהווה שליש מהציון הכללי.
החיבור מוערך בארבעה ממדים: תוכן, ארגון, עושר לשוני ודיוק לשוני.
טווח הציונים של כל אחד מהממדים נע בין 1 ל-7. הציון על החיבור הוא ממוצע הציונים שנתנו שני המערכים.
הציונים במבחן יע"ל ויעלנט שקולים ונעים בין 50 ל-150. הציון במבחן מחושב כך שהציון עבור פרקי שאלות הברירה מהווה שני שלישים מהציון הסופי והציון עבור פרק החיבור מהווה שליש מהציון הסופי.
כבכול מבחן, גם במבחני יע"ל ויעלנט היכרות מוקדמת עם מבנה המבחן וההוראות יכול לתרום להצלחה במבחן.
לשם כך מופיעים באתר מאל"ו דוגמאות למבחנים לצורך התנסות.
קורסים להכנה למבחן ניתן למצוא במכוני ההכנה לבחינה הפסיכומטרית, במכינות קדם אקדמיות וכן בארגונים המסייעים לעולים חדשים.
יספר גראנגה לינדסטרום (בדנית: Jesper Grænge Lindstrøm; נולד ב-29 בפברואר 2000), הידוע בכינויו יספר, הוא כדורגלן דני המשחק בעמדת הקשר בוולפסבורג ובנבחרת דנמרק.
לינדסטרום החל את הקריירה שלו ב-Tåstrup B.70 בגיל שלוש, קרוב למקום מגוריו.
כשהוריו התגרשו, הוא עבר לברונדבי עם אמו כילד בן שש, והחל לשחק ב-BSI.
הוא שיחק שם רק שישה חודשים, והצטרף ל-Valensbæk IF.
בגיל 13 הצטרף לאקדמיה של ברונדבי.
באוגוסט 2018 הוא חתם על חוזה לשלוש שנים במועדון.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בגיל 18 בניצחון 4–1 על BK Marienlyst במסגרת הגביע הדני ב -22 בנובמבר 2018.
לינדסטרום עשה את פריצת הדרך שלו בקבוצה הראשונה בעונת 2019/2020, וערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הדנית ב-14 ביולי 2019 בניצחון 0–3 על סילקבורג.
ב-28 ביולי כבש שער בכורה בניצחון 2–3 על אודנסה בולקלוב.
הוא סיים את עונתו הראשונה בקבוצה הבוגרת עם 33 הופעות בהן כבש חמישה שערים.
ב-11 ביולי 2021 חתם באיינטרכט פרנקפורט בחוזה לחמש שנים.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו ב-8 באוגוסט בהפסד 2–0 בגביע הגרמני לוולדהוף מנהיים מהליגה השלישית.
שישה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה בבונדסליגה, בהפסד 5–2 לבורוסיה דורטמונד.
ב-21 בנובמבר כבש לינדסטרום את השער הראשון שלו עבור איינטרכט פרנקפורט בניצחון 0–2 על פרייבורג.
בעונת 2021/2022 זכה עם הקבוצה בליגה האירופית.
ב-29 באוגוסט 2023 חתם לחמש שנים בנאפולי.
ב-2 בספטמבר ערך את הופעתו הבכורה בהפסד 2-1 ללאציו.
ב-26 ביולי 2024 הושאל לאברטון לעונה אחת.
ב-23 ביולי 2025 הושאל לוולפסבורג לעחנב אחת.
לינדסטרום ערך את הופעת הבכורה שלו בנחרת דנמרק עד גיל 21 ב-9 באוקטובר 2020, בניצחון 1–3 על מלטה, והבקיע את שערו הראשון בדקות האחרונות של המשחק.
הוא גם נכלל בסגל הנבחרת לאליפות אירופה עד גיל 21 2021.
ב-9 בנובמבר 2020 זומן לסגל של הנבחרת הבוגרת לקראת משחק הידידות נגד שוודיה, לאחר שמספר שחקנים נדבקו בנגיף הקורונה.
יומיים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה נגד שוודיה.
ב-29 במרץ 2022 כבש שער בכורה בניצחון 0–3 על סרביה.
יעד 1 של פיתוח בר קיימא (SDG 1 או יעד גלובאלי 1), אחד מ-17 יעדי פיתוח בר קיימא שהוקמו על ידי האו"ם ב-2015, קורא לסיום העוני בכל הצורות.
הנוסח הרשמי הוא: "אין עוני".
המדינות החברות התחייבו "לא להשאיר אף אחד מאחור": בבסיס המטרה עומדת "מחויבות עוצמתית לא להשאיר אף אחד מאחור ולהגיע תחילה לאלה הרחוקים מאחור".
מטרת SDG 1 היא למגר כל צורה של עוני קיצוני כולל המחסור במזון, מי שתייה נקיים ותברואה.
השגת מטרה זו כוללת מציאת פתרונות לאיומים חדשים הנגרמים על ידי שינויי אקלים וקונפליקט.
SDG 1 לא רק מתמקד באנשים החיים בעוני, אלא גם בשירותים שאנשים מסתמכים עליהם ובמדיניות חברתית שמקדמת או גם מונעת עוני.
היעד כולל שבעה תתי יעדים ו-13 מדדים למדידת התקדמות.
הבטחת שוויון זכויות לבעלות, שירותים בסיסיים, טכנולוגיה ומשאבים כלכליים;
בניית חוסן בפני אסונות סביבתיים, כלכליים וחברתיים.
שני היעדים הקשורים ל"אמצעים להשגת" SDG 1 הם גיוס משאבים לצורך סיום העוני;
והקמת מסגרות מדיניות למיגור העוני בכל הרמות.
למרות ההתקדמות המתמשכת, 10 אחוז מאוכלוסיית העולם חייה בעוני ונאבקת לספק צרכים בסיסיים כמו בריאות, חינוך וגישה למים ותברואה.
עוני קיצוני נשאר נפוץ במדינות בעלות הכנסה נמוכה, במיוחד אלו שנפגעו מסכסוכים וטלטלות פוליטיות.
אחד המדדים המרכזיים המודדים את העוני הוא שיעור האוכלוסייה שחיה מתחת לקו העוני הבינלאומי והלאומי.
מדידת שיעור האוכלוסייה המכוסה על ידי מערכות הגנה סוציאליות ומתגוררת במשקי בית עם גישה לשירותים בסיסיים גם היא אינדיקציה לרמת העוני.
מיגור העוני הקשה על ידי מגפת COVID-19 בשנת 2020. סגרות מקומיות ולאומיות הובילו לקריסת הפעילות הכלכלית שהפחיתה או ביטלה את מקורות ההכנסה והאיצה את העוני.
מאז 1990, מדינות ברחבי העולם נקטו באמצעים שונים לצמצום העוני והשיגו תוצאות יוצאות דופן.
מספר האנשים החיים בעוני קיצוני ירד מ-1.8 מיליארד ל-776 מיליון בשנת 2013. ובכל זאת, אנשים ממשיכים לחיות בעוני כשהבנק העולמי מעריך ש-40 עד 60 מיליון אנשים ייקלעו לעוני קיצוני ב-2020.
עוני הוא יותר מהיעדר הכנסה או משאבים: אנשים חיים בעוני אם חסרים להם שירותים בסיסיים כגון שירותי בריאות, ביטחון וחינוך.
מדד חלופי אפשרי אחד הוא מדד העוני הרב-ממדי.
ממשל תקין למילוי צורכי העניים העירוניים ולהיות מסוגל לקדם אחריות ושקיפות.
הבטחת חינוך כולל כדי להגדיל את הסיכוי להעסקה.
עבודה על האתיקה העסקית של עסקים קהילתיים המשפיעים על קהילות עניות וכפריות.
לפני מגפת ה-COVID-19 בשנת 2020, קצב הפחתת העוני העולמי התעכב, וצפוי שהיעד העולמי לסיים את העוני עד 2030 יחמיץ.
עם זאת, המגפה דוחפת עשרות מיליוני אנשים חזרה לעוני קיצוני, ומבטלת שנים של התקדמות.
ההערכה היא ששיעור העוני הקיצוני העולמי צפוי לעמוד על 8.4 עד 8.8 אחוזים ב-2020, שזה קרוב לרמתו ב-2017. כתוצאה מכך, על פי ההערכות 40 עד 60 מיליון בני אדם יידחקו בחזרה לעוני קיצוני, העלייה הראשונה בעוני העולמי מזה יותר מ-20 שנה.
מיגור העוני חשוב לצמצום אי השוויון הקיים כיום בין אנשים וליציבות הכלכלית-חברתית והפוליטית של מדינות שנותרו מאחור.
האו"ם הגדיר 7 יעדים ו-14 אינדיקטורים עבור SDG 1. מקור הנתונים העיקרי עבור מחווני SDG 1 (כולל מפות) מגיע מה-Our World in Data של SDG Tracker.
היעדים מכסים מגוון רחב של נושאים לרבות מיגור העוני הקיצוני (יעד 1.1), הפחתת העוני בחצי (1.2), הטמעת מערכות הגנה חברתית (1.3), הבטחת שוויון זכויות לבעלות, שירותים בסיסיים, טכנולוגיה ומשאבים כלכליים.
(1.4), בניית חוסן בפני אסונות סביבתיים, כלכליים וחברתיים (1.5), וגיוס משאבים לסיום העוני (1.6).
יעדים מציינים את המטרות בעוד אינדיקטורים מייצגים את המדדים שלפיהם העולם שואף לעקוב אחר היעדים הללו.
מיגור העוני הקיצוני דורש כלכלה חזקה שמייצרת מקומות עבודה ושכר טוב; ממשלה שיכולה לספק בתי ספר מאובזרים היטב, בתי חולים, כבישים ואנרגיה ; וילדים בריאים ומזינים היטב שהם ההון האנושי העתידי שיתדלק את הצמיחה הכלכלית.
ל-SDG 1 יש שני יעדי הפחתת עוני ספציפיים: מיגור העוני הקיצוני (יעד 1.1) והפחתת העוני בחצי עד 2030 (יעד 1.2).
חמישה מהיעדים אמורים להגיע עד 2030, ולשניים אין תאריך מוגדר.
הטקסט המלא של יעד 1.1 הוא: "עד 2030, למגר את העוני הקיצוני עבור כל האנשים בכל מקום, הנמדד כיום כאנשים שחיים על פחות מ-1.90 דולר ליום."
יעד 1.1 כולל אינדיקטור אחד: אינדיקטור 1.1.1 הוא "שיעור האוכלוסייה שחיה מתחת לקו העוני הבינלאומי המצטבר לפי מין, גיל, מצב תעסוקה ומיקום גאוגרפי (עירוני / כפרי)".
הסיבה לכך היא שמגפת COVID-19 הופכת את מעגל הפחתת העוני.
הנוסח המלא של יעד 1.2 הוא: "עד 2030, צמצם לפחות במחצית את שיעור הגברים, הנשים והילדים בכל הגילאים החיים בעוני על כל ממדיו לפי הגדרות לאומיות".
אינדיקטור 1.2.1: שיעור האוכלוסייה שחיה מתחת לקו העוני הלאומי.
אינדיקטור 1.2.2: שיעור הגברים, הנשים והילדים בכל הגילאים החיים בעוני על כל ממדיו לפי הגדרות לאומיות.
לפי דו"ח משנת 2018, סין תרמה יותר מ-70% מהפחתת העוני בעולם מאז הרפורמה ופתיחתה בסוף שנות ה-70. במהלך ארבעת העשורים האחרונים, באמצעות שורה של רפורמות מדיניות ומוסדיות, סין צמצמה את העניים הכפריים ב-739.9 מיליון.
שיטות הפחתת העוני של סין כוללות הפחתת עוני מכוונת פיתוח, שיפור יכולת הפיתוח העצמי של האוכלוסייה הענייה, עידוד השתתפות רב-מפלגתית בהפחתת העוני, התמקדות בחדשנות הפחתת העוני ושיטות הפחתת העוני.
אלה יכולים להוות התייחסות למדינות מתפתחות אחרות לצמצום העוני.
יעד 1.3: הטמעת מערכות הגנה סוציאליות מתאימות לאומית
הנוסח המלא של יעד 1.3 הוא: "הטמע מערכות ואמצעים להגנה סוציאלית מתאימות לאומית לכולם, עד שנת 2030 השג כיסוי משמעותי של העניים והפגיעים".
אינדיקטור 1.3.1 הוא "שיעור האוכלוסייה המכוסה על ידי מערכות הגנה סוציאליות, לפי מין, ילדים מיוחסים, מובטלים, אנשים מבוגרים, אנשים עם מוגבלות, נשים בהריון, יילודים, נפגעי עבודה ועניים ופגיעים".
כ-4 מיליארד בני אדם, לא נהנו מכל סוג של הגנה חברתית, שהיא קריטית לעזור לעניים ולפגיעים ביותר על פי נתוני 2016.
למחצית מאוכלוסיית העולם עדיין אין כיסוי מלא של שירותי בריאות חיוניים, ורק 22% מהעובדים המובטלים היו מכוסים בדמי אבטלה.
יעד 1.4: שוויון זכויות לבעלות, שירותים בסיסיים, טכנולוגיה ומשאבים כלכליים
הנוסח המלא של יעד 1.4 הוא: "עד 2030, וודאו שלכל הגברים והנשים, בפרט לעניים ולחלשים, יהיו זכויות שוות למשאבים כלכליים, כמו גם גישה לשירותים בסיסיים, בעלות ושליטה על קרקע וצורות אחרות.
של רכוש, ירושה, משאבי טבע, טכנולוגיה מתאימה ושירותים פיננסיים, לרבות מימון מיקרו".
אינדיקטור 1.4.1: שיעור האוכלוסייה המתגוררת במשקי בית עם גישה לשירותים בסיסיים.
אינדיקטור 1.4.2: שיעור האוכלוסייה הבוגרת הכוללת עם זכויות קביעות בטוחות על קרקע, (א) עם תיעוד מוכר על פי חוק, ו-(ב) אשר תופסות את זכויותיהם על קרקע כמובטחות, לפי מין וסוג החזקה.
יעד 1.5: בניית חוסן בפני אסונות סביבתיים, כלכליים וחברתיים
הטקסט המלא של יעד 1.5 הוא: "עד שנת 2030, בנה את החוסן של העניים ושל אלה שנמצאים במצבים פגיעים וצמצם את החשיפה והפגיעות שלהם לאירועי קיצון הקשורים לאקלים ולזעזועים ואסונות כלכליים, חברתיים וסביבתיים אחרים."
אינדיקטור 1.5.1: מספר מקרי מוות, נעדרים ונפגעים ישירות המיוחסים לאסונות.
אינדיקטור 1.5.2: הפסד כלכלי ישיר המיוחס לאסונות ביחס לתוצר המקומי הגולמי העולמי (GDP).
אינדיקטור 1.5.3: מספר המדינות שמאמצות ומיישמות אסטרטגיות לאומיות להפחתת סיכון אסונות בהתאם למסגרת Sendai להפחתת סיכוני אסונות 2015–2030.
אינדיקטור 1.5.4: שיעור הממשלות המקומיות המאמצות ומיישמות אסטרטגיות מקומיות להפחתת סיכון אסונות בהתאם לאסטרטגיות הלאומיות להפחתת סיכון אסונות.
בסך הכל 80 מדינות דיווחו על אבדות הקשורות לאסון לשנת 2018, כולל 23,458 מקרי מוות ו-2,164 נעדרים.
יותר מ-39 מיליון בני אדם דווחו כפגועים, 29 מיליון מהם ראו את פרנסתם מופרעת או נהרסה.
במונחים של הפסדים כלכליים ישירים, דיווחו מדינות על 23.6 מיליארד דולר, 73% מהם יוחסו למגזר החקלאי.
יעד 1.א: גיוס משאבים לסיום העוני
הנוסח של יעד 1.א הוא: "להבטיח גיוס משמעותי של משאבים ממגוון מקורות, לרבות באמצעות שיתוף פעולה פיתוח משופר על מנת לספק אמצעים הולמים וצפויים למדינות מתפתחות במיוחד למדינות הפחות מפותחות".
אינדיקטור 1.א.1: שיעור המשאבים המופקים מבית שהוקצתה על ידי הממשלה ישירות לתוכניות לצמצום העוני.
אינדיקטור 1.א.2: שיעור סך ההוצאה הממשלתית על שירותים חיוניים (חינוך, בריאות והגנה סוציאלית).
אינדיקטור 1.א.3: סכום סך המענקים והזרימות שאינן יוצרות חובות המוקצות ישירות לתוכניות לצמצום העוני כשיעור מהתמ"ג.
הונחה הצעה בשנת 2020 למחיקת יעד 1.א.
יעד 1.ב: הקמת מסגרות מדיניות למיגור העוני בכל הרמות
הטקסט המלא של יעד 1.ב הוא: "צור מסגרות מדיניות תקינות ברמה הלאומית, האזורית והבינלאומית, המבוססות על אסטרטגיות פיתוח פרו-עניים ורגישה מגדרית, כדי לתמוך בהשקעה מואצת בפעולות למיגור העוני".
יש לו אינדיקטור אחד: אינדיקטור 1.ב.1 הוא "ההוצאה החברתית הציבורית בעד עניים".
סוכנויות האפוטרופוס מופקדות על מדידת התקדמות האינדיקטורים:
עבור אינדיקטור 1.1.1: הבנק העולמי (WB) וארגון העבודה הבינלאומי (ILO)
עבור אינדיקטור 1.2.2: משרדי הסטטיסטיקה הלאומיים, WB, UNICEF ו-UNDP
עבור אינדיקטור 1.3.1: ILO ו-WB
עבור אינדיקטור 1.4.1: תוכנית ההתנחלויות האנושיות של האומות המאוחדות (UN-HABITAT)
עבור אינדיקטור 1.4.2: WB ו-UN-HABITAT ביחד.
עבור כל ארבעת האינדיקטורים תחת יעד 1.5: האסטרטגיה הבינלאומית של האו"ם לצמצום אסונות (UNISDR)
עבור אינדיקטור 1.a.1: הארגון לשיתוף פעולה ופיתוח כלכלי (OECD)
עבור אינדיקטור 1.ב.1: יוניסף והצלת הילדים
סדר היום לפיתוח בר קיימא לשנת 2030 מדגיש את המחויבות החזקה של המדינות החברות באו"ם והקהילה הבינלאומית לסיום העוני.
דוחות התקדמות ברמה גבוהה עבור כל SDGs מתפרסמים בצורה של דוחות של מזכ"ל האומות המאוחדות עם סקירה נושאית של הפורום הפוליטי ברמה גבוהה של האו"ם לאחרונה על SDG 1. : 5
COVID-19 גרם לעלייה הראשונה בעוני העולמי (עלייה של 7 אחוזים תוך מספר חודשים בלבד), וסיים רצף של 20 שנה של התקדמות.
: 9 כמעט 37 מיליון אנשים נוספים נפלו לעוני קיצוני בשנת 2020, ובגלל COVID-19, הם חיים כעת מתחת לקו העוני הקיצוני של 1.90 דולר ארצות הברית ליום.
: 24 הערכה אחרת הציגה את הנתון על 71 מיליון אנשים שנדחקו לעוני קיצוני בשנת 2020. הנעילה הובילה לקריסת הפעילות הכלכלית ובכך גרמה להפחתת ההכנסה המובילה לעוני מואץ.
מדווח כי עובדים צעירים סובלים לכאורה מאבטלה פי שניים מאשר מבוגרים.
יש תחזיות שלאפריקה שמדרום לסהרה תהיה השיעור הגבוה ביותר של הגדלת העוני מכיוון שכבר יש בה יותר אוכלוסיות שחיות קרוב לקו העוני הבינלאומי.
COVID-19 הגביר עוד יותר את האתגרים של השגת יעדי אפס עוני, כמו גם יעדי SDG אחרים עד 2030. למרות שאמצעים חלופיים רבים נפרסים כדי לקבל את הנתונים הרלוונטיים, הכלים והשיטות הזמינים לא הצליחו לתת מענה מספק לאקלים המתפתח ללא הרף.
כדי להשיג ולנטר מספיק את ההתקדמות של יעדי SDG, מקבלי החלטות כמו גם בעלי עניין צריכים גישה לנתונים בזמן ואמינים.
כאשר מדינות ננעלו בשנת 2020 עקב מגפת COVID-19, הושעו פעילויות רבות של איסוף נתונים המסתמכות על ראיונות ישירים.
המגפה קטעה את איסוף הנתונים.
למקבלי ההחלטות לא הייתה גישה לנתונים מהימנים, במיוחד בחודשים הראשונים.
יתר על כן, COVID-19 חשף את חוסר ההתאמה בשרשרת המזון העולמית.
למגפה יש השפעה מסחררת על מדינות שבריריות, למשל, על פי ההערכות 15.6 מיליון אזרחי תימן גוועים ברעב על בסיס יומי, כשמיליונים נוספים נדחפים למצב של מצוקה.
ה-SDGs קשורים זה בזה מכיוון שצמיחה אחת יכולה להשפיע באופן חיובי על אחר ולהפך.
מיגור העוני יכול להוביל לאפס רעב (SDG 2) שכן רעב ועוני קשורים זה לזה.
SDG 1 קשור לאי-שוויון מופחת (SDG 10) שכן אי-השוויון ברחבי העולם נותר גבוה, ולעוני יש השפעות משמעותיות על מדדי אי-השוויון.
יחד עם זאת, גישה לעבודה הגונה שיש לה גם השפעות מגדריות במסגרת שוויון מגדרי (SDG 5) משפיעה גם על התוצאות של עבודה הגונה וצמיחה כלכלית (SDG 8).
SDG 1 מקשר במיוחד לבריאות טובה ולרווחה (SDG 3) שכן מיגור העוני בהכרח יעלה את רמת החיים.
יתר על כן, זה משפיע על הזמינות של חינוך איכותי לכולם (SDG 4) מכיוון שהעלויות האקדמיות הופכות ללא סבירות, ומי השתייה (SDG 6) בלתי נגישים ועוד רבים אחרים.
ארגונים המוקדשים למיגור העוני הקיצוני כדי לסייע בהשגת SDG 1 כוללים:
הארגון להפחתת עוני ופיתוח (OPAD)
בארצות הברית יש למעלה משישים אלף ארגונים פטורים ממס העובדים בנושאים הקשורים ל-UN SDG 1, על פי נתונים שהוגשו ל-Internal Revenue Service –IRS ומצטברים על ידי X4Impact.
X4Impact, בתמיכת קרן רוקפלר, קרן פורד, קרן Hewlett, ו-Giving Tech Labs, יצרו כלי אינטראקטיבי מקוון בחינם, Poverty בארצות הברית.
כלי מקוון זה מאפשר למשתמשים לראות אינדיקטורים הקשורים לעוני ברמה הלאומית ולפי מדינה, כמו גם מידע רלוונטי עבור למעלה מ-60 אלף ארגונים פטורים ממס בארצות הברית העובדים בנושאים הקשורים ל-UN SDG 1. נתוני העמותות בכלי מתעדכנים כל 15 ימים בעוד שהאינדיקטורים מתעדכנים מדי שנה.
יַסְעוּרוֹן פָּסִיפִי (שם מדעי: Hydrobates monorhis) הוא מין של עוף ים קטן וחום לגמרי ממשפחת היסעורוניים.
הוא מתרבה באיים קטנים בצפון-מערב האוקיינוס השקט ומשוטט באוקיינוס האטלנטי ובים הערבי.
בישראל נחשב בעבר למזדמן נדיר ביותר בעיקר בקיץ במפרץ אילת, אולם בשנים האחרונות נצפה יותר ויותר במהלך הפלגות אל לב המפרץ, וככל הנראה הוא פחות נדיר מכפי שנחשב בתחילה.
מקור השם המדעי הוא מיוונית עתיקה.
שם הסוג Hydrobates הוא מהמילים hydro "מים", ו-bates "הולך", ושם המין הספציפי monorhis הוא מ-monos "יחיד" ו-rhinos "נחיר".
השם העממי באנגלית "Swinhoe's storm petrel" מנציח את חוקר הטבע הבריטי רוברט סווינהו, אשר תיאר לראשונה את המין בשנת 1867.
הוא הוגדר בעבר בסוג Oceanodroma לפני שהסוג אוחד עם הסוג Hydrobates.
יסעורון פסיפי הוא עוף קטן ממדים, אורכו 18–21 ס"מ עם מוטת כנפיים של 45–48 ס"מ ומשקל של כ-40 גרם, אם כי הוא גדול באופן מובהק מהיסעורון הקטן.
בניגוד ליסעורון הקטן, הוא אינו עוקב אחר ספינות.
במבנהו הוא מזכיר יותר מכל את היסעורון האטלנטי עם זנבו המפוצל, כנפיו הארוכות והתנהגות המעוף, אך אין לו שת לבן והקריאות שונות.
קשה להבחינו ממינים יסעורון כהים אחרים, והתיעוד הבריטי הראשון היה צריך להיבדק בדגימת DNA כדי לבטל את האפשרות שזהו יסעורון אטלנטי, מכיוון שאוכלוסיות של יסעורונים אטלנטיים מצפון-מזרח האוקיינוס השקט מכילות פרטים שמפגינים שת כהה לחלוטין.
היסעורון מתרבה באיים בצפון-מערב האוקיינוס השקט ליד המזרח הרחוק הרוסי, ובנוסף בסין, יפן וקוריאה.
הוא נוהג לקנן במושבות הקרובות לים בנקיקי סלע ומטיל ביצה לבנה אחת.
את שארית השנה הוא מעביר בים הפתוח, בין האוקיינוס ההודי והים הערבי.
הוא מתרבה באי וורקובסקי (7,500 זוגות), מדרום לולדיווסטוק שברוסיה, וביפן (לפחות 1,000 זוגות).
בנוסף אליהן ישנן אוכלוסיות פחות מוכרות בסין, טאייוואן, צפון קוריאה ודרום קוריאה, וישנן תצפיות המצביעות על כך שעשויים להימצא קינונים גם בצפון האוקיינוס האטלנטי.
בחורף הוא נודד דרומה ומערבה לצפון האוקיינוס ההודי.
האוכלוסייה העולמית הוערכה במינימום של 130,000 זוגות, מה שמאשר כי למין יש אוכלוסייה גדולה מאוד.
עם זאת, ארגון האורניתולוגיה הקוריאני Birds Korea קבע ב-2010 כי כ-100,000 זוגות מקננים באיון גוגול, מה שמרמז שייתכן כי למעלה מ-75% מהאוכלוסייה העולמית מתרבה על אי קטן מאוד.
המין מקנן בשישה או שבעה איונים בדרום קוריאה.
יש ככל הנראה עדויות אנקדוטיות לכך שכמה מושבות נמצאות בדעיכה.
יסעורון זה הוא לילי לחלוטין באתרי הקינון כדי להימנע מטריפה על ידי שחפים וחמסנים, ואף ימנע מנחיתות בלילות בהירים לאור ירח מלא.
בדומה לרוב היסעוראים, יכולת ההליכה שלו מוגבלת לדשדוש קצר אל המאורה.
הוא פלגי לחלוטין מחוץ לעונת הקינון; וזה, יחד עם אתרי הקינון המבודדים שלו, הופך את היסעורון הפסיפי למין שקשה לראות מהיבשה.
רק בסערות ייתכן כי מין זה יידחף אל היבשת, אך גם אז פרט מחוץ לטווח התפוצה יקשה על זיהוי מובהק.
הוא ניזון בעיקר בטבילה ממעוף.
כיוון שהוא נפוץ בטווח התפוצה הנרחב שלו בעבר הוערך היסעורון הפסיפי ברמת שימור של "ללא חשש" ברשימה האדומה של המינים המאוימים של IUCN, אך הוא הועלה לרמת קרוב לסיכון ב-2012 האוכלוסייה צפויה לעבור ירידה במהלך שלושת הדורות הבאים, בעיקר בגלל ההשפעה של מינים פולשים.
יַסְעוּרוֹן מדיירה (שם מדעי: Hydrobates castro) הוא מין של עוף ים ממשפחת היסעורוניים, שתפוצתו משתרעת על פני האוקיינוסים השקט והאטלנטי.
בישראל הוא מזדמן נדיר ביותר, עם תצפית בודדת במפרץ אילת ב-6 ביולי 1983.
שם הסוג Hydrobates מגיע מיוונית עתיקה, מהמילים hydro "מים", ו-bates "הולך".
המקור של שם המין הספציפי castro מעורפל, אבל משערים כי הוא מגיע משיכול אותיות של crasto שזה בתורו היווה אונומטופיה לקולות החיזור של היסעורון, כפי שדייגים מקומיים הגו אותו.
הוא הוגדר בעבר בסוג Oceanodroma לפני שהסוג הזה אוחד עם הסוג Hydrobates.
גילויים אחרונים של אוכלוסייות "עונה קרה" ו"עונה חמה", המשתמשות באותם אתרי קינון בתקופות שונות של השנה, וגם גילויי שונות בקולות ובתקופת חילוף הנוצות, רמזו על כך שלמעשה היו שני מינים נפרדים בתוך הגבולות המובנים בעבר של המין.
לאחר ניתוחים גנטיים של אוכלוסיות של mtDNA, אוכלוסיית העונה החמה באיים האזוריים הוכרה כמין נפרד, Hydrobates monteiroi יסעורון מונטיירו (שם לא רשמי ).
הוא בעיקר שחור חום עם שת לבן נרחב.
כנפיים ארוכות, דומה ליסעורון האטלנטי עם זנבו הממוזלג, אבל זנבו של השני ממוזלג עמוק יותר, השת הלבן בעל צורה שונה (בצורת V או משולש), ותעופתו "שחפיתי", ואילו ליסעורון מדיירה יש מעוף יותר "יסעורי".
יסעורון מדיירה מקנן באיים בחלקים החמים יותר של האוקיינוס האטלנטי והשקט.
האיים בהם הוא מקנן כוללים את הברלנגאס (ארכיפלג הממוקם כמה עשרות קילומטרים מהיבשת של פורטוגל), האיים האזוריים, מדיירה, האיים הקנריים וסנט הלנה באוקיינוס האטלנטי, ובאוקיינוס השקט שליד מזרח יפן, בקאואיי, הוואי ובאיי הגלאפגוס.
בשנת 2018 תועד כי היסעורון החל לקנן גם בהר הגעש מאונה לואה באי הוואי.
יסעורונים אלה מקננים במושבות הקרובות לים בנקיקי סלע והנקבות מטילות ביצה לבנה אחת בכל מחזור קינון.
מחוץ לעונת הקינון הוא מבלה את מרבית זמנו בים הפתוח.
הוא פעיל לילה באתרי הקינון כדי להימנע מטריפה בידי שחפים ועופות דורסים, ואף ימנע מלנחות בלילות בהירים לאור ירח מלא.
כמו רוב בני משפחתו, יכולת ההליכה שלו מוגבלת לדשדוש קצר למאורה.
היסעורון ניזון באמצעות ליקוט פריטי מזון (חסרי חוליות, חולייתנים קטנים ולפעמים נבלות) מפני המים.
למין זה תפוצה נרחבת ואוכלוסייה גדולה, ועל אף שהוערכה מגמת ירידה באוכלוסייה היא לא נחשבת לחזקה מספיק כדי להעלות את רמת הסיכון שלו; והוא מוגדר במצב שימור של "ללא חשש".
בשנת 2004 נערך אומדן לאוכלוסייה העולמית של המין שהעריך אותה בכ-150,000 פרטים.
יַסְעוּרוֹן קָטָן (שם מדעי: Hydrobates pelagicus) הוא מין של עוף ים ממשפחת היסעורוניים.
זהו עוף קטן, בעל זנב מרובע, שניצויו שחור לחלוטין למעט שת לבן ורחב ורצועה לבנה בתת-כנף.
יש לו מעוף "מתנפנף" דמוי עטלף.
רובה הגדול של האוכלוסייה מקנן באיים מול חופי אירופה, כשהאוכלוסיות הגדולות ביותר מצויות באיי פארו, בריטניה, אירלנד ואיסלנד.
אוכלוסיית הים התיכון מהווה תת-מין נפרד, אך בלתי נפרדת בים מקרוביה באוקיינוס האטלנטי; אתרי הקינון שלה מצויים באי פילפלה שבמלטה, סיציליה ובאיים הבלאריים.
היסעורון הקטן מקנן בנקיקים ומחילות, לעיתים במשותף עם עופות ים אחרים או אף עם ארנבות, ומטיל ביצה לבנה אחת, בדרך כלל על קרקע חשופה.
ההורים מתחלקים ביניהם בדגירה הממושכת ושניהם משתתפים בהאכלת האפרוח.
זהו מין נודד למדי, המעביר את החורף בעיקר מול חופי דרום אפריקה ונמיביה, כאשר חלק מהפרטים עוצרים בים הסמוך למערב אפריקה, וכמה נשארים סמוך לאיי הקינון שלהם בים התיכון.
מחוץ לעונת הקינון היסעורון נוהג לשוטט בעיקר בים הפתוח.
הוא ניזון מדגים קטנים, דיונונים וזואופלנקטון, תוך כדי רפרוף על פני הים, ויכול למצוא פריטי מאכל שמנוניים לפי הריח.
המזון הופך בקיבת היסעורון לנוזל שמנוני בעל צבע כתום, הממוחזר בהאכלת האפרוח.
על אף שלרוב הוא שקט בים, ליסעורון יש קריאה מפטפטת של שני בני הזוג במעוף החיזור שלהם, ולזכר יש שיר מגרגר המבוצע בחלל הקינון.
היסעורון אינו יכול לשרוד באיים אליהם חדרו יונקי יבשה כגון חולדות וחתולים, והוא סובל מטריפה טבעית של שחפים, חמסנים, ינשופים ובזים.
למרות שהאוכלוסייה צפויה להצטמצם קלות, יסעורון זה מסווג על ידי האיגוד הבינלאומי לשימור הטבע במצב שימור "ללא חשש" בשל מספרי האוכלוסייה הכוללת הגבוהים.
נוכחותו במזג אוויר סוער בים הובילה לאמונות טפלות שונות של ימאים, ובאנלוגיה לשימוש בו כסמל על-ידי קבוצות מהפכניות ואנרכיסטיות.
בישראל הוא מזדמן נדיר למדי, עם תשע תצפיות בלבד, בעיקר בים התיכון בחורף, האחרונה מביניהן בפברואר 2025; אם כי ייתכן שהוא מופיע לעיתים קרובות יותר בעומק הים.
ב-9 ביולי 2023 נצפה וצולם פרט עמוק במפרץ אילת, ככל הנראה התצפית היחידה במין בים סוף.
היסעורוניים, Hydrobatidae, הם אחת מארבע המשפחות של היסעוראים, סדרת עופות ימיים הכוללת גם את האלבטרוסים, את היסעורים והסערונים במשפחת היסעוריים ואת היסעורונים הדרומיים.
היסעורונים הצפוניים קשורים יותר לבני משפחת היסעוריים מאשר ליסעורונים הדרומיים.
היסעורון הקטן הוגדר בעבר כחבר היחיד בסוג Hydrobates, כששאר בני משפחתו הוצבו בסוג Oceanodroma, אם כי היסעורון הגמדי הופרד לפעמים כחבר היחיד בסוג Halocyptena.
מחקרים פילוגנטיים מולקולריים מצאו כי Oceanodroma היה פרפילטי ביחס ל-Hydrobates.
כתוצאה מכך, בשנת 2021 כל חברי Oceanodroma אוחדו לסוג Hydrobates.
היסעורון הקטן תואר לראשונה על ידי קארל ליניאוס במהדורה העשירית של Systema Naturae שלו משנת 1758 כ-Procellaria pelagica.
הוא הועבר לסוג Hydrobates על ידי פרידריך בואי בשנת 1822. השם המדעי של הסוג hydrobates מגיע מיוונית, מהמילים "hydro-", מ-hydōr "מים", ו-batēs "הולך".
שם המין הספציפי pelagicus מגיע מהמילים pelagikos "פלאגית, של הים (הפתוח), מ-pelagos "ים, ים פתוח, ים גבוה".
השם האנגלי "Storm petrel", שנזכר לראשונה בתור "Petrel", תועד לראשונה בשנת 1602, והוא השחתה לשונית של pitteral, המתייחס לרפרוף של היסעורון על פני המים.
ההצעה שהמילה מתייחסת להליכתו של פטרוס הקדוש על הגלים היא המצאה מאוחרת יותר.
המילה "Storm", סערה, נובעת מקישורו של היסעורון על-ידי הימאים למזג אוויר גרוע.
שם המין נכתב באנגלית כ"stormy petrel" על ידי כמה מחברים מהמאה ה-19.
pelagicus (לינאוס, 1758) - תת-המין הטיפוסי, מצפון האוקיינוס האטלנטי
melitensis (שמברי, 1843) - מהים התיכון
למרות שקיימת תמיכה גנטית מסוימת לסיווג תת-המין הדרומי כמין נפרד, השונות המורפולוגית אינה נחשבת לשונה במידה מספקת מזו של תת-המין הטיפוסי כדי להצדיק פיצול.
הוא בעל זנב מרובע וניצוי שחור פרט לשת לבן כשלג הנמשך לצידי בסיס הזנב ורצועה לבנה רחבה בתת-כנף.
בניצוי חדש יכול להראות גם פס לבן צר בעל-כנף.
הנוצות מקבלות גוון חום כהה ולא שחור כשהניצוי בלוי.
לא ניכרים הבדלים ברורים בין הזוויגים, אם כי בתת-מין הים תיכוני, לפחות, ניתן לסווג את רוב הפרטים ביד באמצעות נוסחה הכוללת הכפלת אורך הכנף באורך רצועת השת הלבנה; הנקבות מעט גדולות יותר ויש להן שת לבן ארוך יותר מהזכרים.
לתת-מין הים תיכוני יש כנפיים ארוכות יותר ומקור כבד יותר בממוצע ממקבילו הצפון-אטלנטי, אך לא ניתן לקבוע את הזוויג ולא את תת-המין על ידי תצפית מרוחקת בים בלבד.
חילוף הנוצות מתמשך בכל היסעוראים, מכיוון שעליהם לשמור על יכולת תעופה.