tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
תנועת חב"ד פעלה להכללת אזכורים לדיני בני נח בהכרזה נשיאותית בארצות הברית: בשנת 1982 חתם הנשיא רונלד רייגן על Proclamation 4921 שציין "יום התבוננות לאומי"; ובשנים 1989–1990 חתם הנשיא ג'ורג' הרברט ווקר בוש על Proclamation 5956 שהכריז על "יום החינוך, ארצות הברית".
בינואר 2004 חתם השיח' מואפק טריף, מנהיג העדה הדרוזית בישראל, יחד עם נציג חב"ד וראש עיריית שפרעם, על הצהרה הקוראת לכל הלא־יהודים בישראל לשמור את שבע מצוות בני נח.
בשנת 2016 נשא הרב הראשי לישראל, הרב יצחק יוסף דרשה שלפיה לפי ההלכה מותר ללא־יהודים לגור בארץ ישראל רק אם קיבלו עליהם את שבע מצוות בני נח.
נוּטְרִיָּה (שם מדעי: Myocastor coypus) היא מכרסם שוכן במִקווי מַים מתוקים ממשפחת הנוטריים.
אורך גופה של הנוטרייה הוא 45 ס"מ, ואורך זנבה 30 ס"מ.
משך ההיריון כ-130 יום, ובכל המלטה יש 4-8 ולדות.
הנוטרייה ניזונה לרוב מצמחי מים וגדות.
בנוסף ליבשת זו היא נפוצה גם באמריקה הצפונית, באירופה וגם בישראל, אליה הובאה על ידי האדם.
בית הגידול האופייני לנוטרייה הוא מקווה מים.
בישראל הנוטרייה נחשבת כמין פולש.
משפחות של נוטרייה מצויות בנהר הירדן, באגמון החולה, בכנרת, בפארק הירקון, בנחל עקרון, בבריכות הדגים במעגן מיכאל, באגמון חפר, בבריכה של נחל עין זהב בחורשת קק"ל באזור קריית שמונה ובשמורת עין אפק.
גופה של הנוטרייה מותאם לשחייה.
עיניה, אוזניה ונחיריה ממוקמים בחלק העליון של ראשה, הבולט מהמים בעת שהיא שוהה בתוכם.
הרגליים הקדמיות חסרות קרומי שחייה, אך משמשות להליכה, אחיזת מזון ולסירוק וניקוי הפרווה.
הנוטרייה מסתגלת בהצלחה לאזורי מחיה מגוונים בזכות הסתפקותה במועט.
לצורך קיומה היא זקוקה למקווה מים קטן ולמזון צמחי, הגדל במים או על הגדות.
הנקבה ממליטה את גוריה כשהם מכוסי פרווה ועיניהם פקוחות.
בתום חודשיים של טיפול האם, הם נעשים עצמאים.
האדם עושה שימוש רב בפרוותה היפה של הנוטרייה, והיא הובאה על ידיו למקומות שונים בעולם וגם לישראל.
נוטריות רבות נמלטו מהשבי והתרבו בטבע בכמויות גדולות.
סברה שגויה היא כי בישראל הופסק גידולה בשל התפתחות לא טובה של הפרווה במזג האוויר הארצישראלי, אך קיים מכתב לחברי קיבוץ חולתה מחברת פרוות אירופאית, המעיד, כי טיב הפרווה הוא מהאיכות המעולה ביותר, אולם מפני שבאירופה החלו לגדל נוטריות לפרווה, קנייה מישראל אינה כלכלית.
הנוטרייה חופרת מחילות בגדות המים הגורמות נזק רב לבריכות הדגים.
בשנים בהן נפגעה אוכלוסיית הטורפים בארץ עקב הרעלות, גדלה מאוד אוכלוסיית הנוטריות ונגרם נזק רב גם לגידולי ירק.
נוטריון הוא עורך דין שהוסמך על ידי משרד המשפטים לאמת, לאשר ולערוך מסמכים משפטיים מסוימים הדורשים פעולות אלה מצד נוטריון בלבד, על-פי החוק.
חתימתו של הנוטריון, במקרים המוסדרים בחוק, נחשבת בעיני בית המשפט כתעודה ציבורית לאישור זהותו של החותם עליו או לעובדה כי המסמך נחתם מרצונו הטוב והחופשי של החותם.
מסמכי הנוטריון מיועדים לשמש כראיה בבתי משפט או בפני רשויות אחרות, וזאת הן בישראל והן מחוץ לה.
במשפט הישראלי מוסדר עיסוקו של הנוטריון ב.
במדינות שונות ניתן להבחין בין משרות נוטריוניות שונות, ובמיוחד בין משרתו של "הנוטריון הציבורי" ובין נוטריונים פרטיים.
הבחנה זו הייתה תקפה בישראל עד לקבלת חוק הנוטריונים, והיא איננה תקפה כיום.
המובא להלן עוסקת בסמכותו ובמשרתו של הנוטריון על פי המשפט הישראלי.
משרת הנוטריון היא מוסד עתיק יומין, שמקורותיה ברומא העתיקה.
שיטות משפט המבוססות על המשפט הקונטיננטלי הכירו משרה זו, בעוד שבשיטות משפט אחרות, המבוססות על המשפט המקובל היה המוסד בעל תוכן שונה.
המשפט העות'מאני ששרר בארץ ישראל עד כניסת המנדט הבריטי הכיר את משרת הנוטריון, ואף הסדיר אותה בחוק הנוטריון הזמני העות'מאני משנת 1913. הבריטים פיצלו משרה זו לשתי משרות - משרת "הנוטריון הציבורי" שעיסוקו באישור מסמכים לצורך שימוש בארץ פנימה, ומשרת "הנוטריון למסמכים יוצאי חוץ" שערך מסמכים לצורך שימוש במדינות חוץ.
"הנוטריון הציבורי" היה עובד מדינה, ואילו "הנוטריון למסמכים יוצאי חוץ" היה עורך דין פרטי שהוסמך לכך.
בשנת 1976 התקבל חוק הנוטריונים אשר ביטל כפילות זו, ואיחד את המשרות למשרה אחת שבה יכול לשמש כל עורך דין בעל כשירות שיאושר לכך על ידי ועדה של משרד המשפטים.
על מנת לאמת את המסמך הנוטריוני שנחתם בארץ, בעת השימוש בו בחוץ לארץ, התפתח מוסד ה"אפוסטיל".
על פי אמנה בינלאומית שנחתמה בהאג בשנת 1961 ואשר מדינת ישראל היא צד לה, ולפי תקנות לביצוע האמנה שנחקקו בישראל בשנת 1993, יכול עובד ציבור ישראלי לאשר כי מסמך נוטריוני מסוים נחתם על ידי נוטריון ישראלי מוסמך.
אישור זה דרוש לשם אימות העובדה כי החתום על המסמך כנוטריון הוא אכן נוטריון המוסמך לחתום על המסמך המוצג מחוץ לישראל.
אפוסטיל מסוג זה תקף בכל מדינה החתומה על האמנה.
על האמנה חתומות רוב מדינות אירופה וארצות הברית וכן מדינות רבות באסיה, באפריקה ובאוקיאניה.
על פי מוסמך הנוטריון לבצע את הפעולות הבאות:
לאשר שהחתום במסמך, על שם זולתו, היה מוסמך לכך;
לאשר נכונות העתק של מסמך;
לאשר נכונות תרגום של מסמך;
לקבל ולאשר תצהיר והצהרה אחרת;
לאשר נכונותה של רשימת מצאי;
לערוך העדה של מסמך סחיר;
לערוך מסמך או לעשות בו פעולה אחרת כשהעריכה או עשיית הפעולה בידי נוטריון דרושה או מותרת על פי דין, לרבות דין של מדינת חוץ, או על פי מסמך אחר;
להשתמש בסמכות של נוטריון ציבורי על פי דין אחר;
לאמת הסכם ממון בין בני זוג, שנחתם לפני הנישואין.
לפי חוק הירושה, יכול נוטריון לאשר עשיית צוואה, ולכן מוסמך נוטריון לרשום "צוואה בפני רשות" כשם שמוסמך לכך שופט.
חוקים רבים נוספים קובעים סמכויות ותפקידים לנוטריון, שעיקרם אישור ותרגום מסמכים המצוינים בחוקים אלו.
כך, למשל, , קובע כי בקשה לאישור עמותה לאימוץ בין-לאומי; תהיה מלווה בחוות דעת על הדין הזר, הכוללת תרגום של החוק הזר הנוגע לעניין, ומאושר על ידי נוטריון.
על פי חוק הנוטריונים ייחתם אישור נוטריוני בחותמו של הנוטריון.
המדובר בחותמת לחץ עשויה ממתכת, שעליה שם הנוטריון, והכיתוב "נוטריון" בעברית, באנגלית, וכן - בערבית, או לחלופין, בצרפתית.
אם כלל האישור הנוטריוני מסמכים אחדים, נקשרים הגליונות יחדיו בסרט אדום, המחובר אל תו אדום המוטבע בחותמו של הנוטריון.
במדינות שונות צורות שונות למסמכים נוטריוניים.
בעבר הבחין החוק בין "נוטריון ציבורי" שהיה עובד מדינה, וישב לרוב בבית המשפט, ובין "נוטריון לצורך מסמכי חוץ", שהיה עורך דין בעל ותק.
לאחר ביטול הבחנה זו נוצר מוסד ה"נוטריון" בצורתו הנוכחית.
החוק קובע מספר תנאים לכשירותו של נוטריון:
עליו להיות אזרח ישראל, חבר לשכת עורכי הדין, שעסק בעריכת דין 10 שנים לפחות, לא הורשע בעבירה שיש עמה קלון, לא הושעה מלשכת עורכי הדין, ועבר השתלמות מיוחדת.
אדם כזה יכול לבקש מוועדה מיוחדת היושבת במשרד המשפטים רישיון להיות נוטריון.
הוועדה, המתכנסת כפעמיים בשנה, בוחנת את מסמכיו של המועמד, ואם נמצא כי הוא ראוי, כי אז לאחר שחתם בספר הנוטריונים והשאיר שם את דוגמת חתימתו יוכל להתחיל לכהן כנוטריון.
על פי החוק במקומות בהם יש בית משפט השלום ואין משרד נוטריון, רשאי שר המשפטים למנות עובד מדינה הממלא תפקיד נוטריון, כשם שמילא אותו הנוטריון הציבורי בעבר.
בפועל, כיום, השימוש בסמכות זו אפסי.
כן מוסמכים נציגים דיפלומטיים וקונסולריים של המדינה בחוץ לארץ להשתמש בחוץ לארץ בסמכויות נוטריון.
בסמכויות אלו נעשה שימוש שגרתי רב ויום יומי.
במסגרת סדרת הרצאות בנושאי אתיקה מקצועית של עורכי דין שנשא השופט (בדימוס) גבריאל קלינג באוניברסיטת תל אביב בחורף תשס"ו (2005–2006), הוא העיד מניסיונו השיפוטי שככלל פקידי משרד החוץ בבואם לחתום על מסמכים באישור נוטריוני לא נוהגים בזהירות המתחייבת.
ייתכן כי ניתן לראות ביטוי לביקורת זאת אף בחוק הנוטריונים (הערה לסע' 50א) שמתנה אישור חתימה על מסמך נוטריוני בהשתתפות בהשתלמות מקצועית בתחום.
הנוטריון כפוף לכללים בדבר אתיקה בעסקים הקבועים בחוק, שעיקרם שמירה על כבוד המקצוע, נאמנות ללקוחותיו, איסור פרסום, איסור שידול לקבלת עבודה, שמירת סודיות מקצועית, ניהול ארכיון לשמירת מסמכים, טיפול בהם ועיון בהם, ומגבלות נוספות.
לנוטריון אסור לעבוד בשותפות עם מי שאיננו נוטריון, או לחלוק עם אדם אחר בשכר שקיבל, למעט עם נוטריון, אלמנתו של נוטריון שותף, או ילדיו הקטינים של נוטריון שותף שמת.
נוטרוּת היא כינוי לכוחות של שוטרים יהודים בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי שכונו בשם "נוטרים".
הם פעלו במסגרת המשטרה הבריטית וביוזמת הסוכנות היהודית החל ממאורעות 1936–1939 ועד להקמת המדינה בהגנה על היישובים היהודיים, על מפעלים שונים ועל דרכי התחבורה מפני התנכלויות של כנופיות הערבים.
אנשי הכוחות נחשבו כ"שוטרים מוספים", דהיינו, אנשי כוח עזר למשטרה הבריטית, ששיתפה אותם עקב מחסור בכוח אדם וחשיבה שהדבר יביא ליותר שקט בארץ.
למעשה, פיקד עליהם ארגון ההגנה, שהשתמש בהם כזרוע גלויה לפעילות המחתרתית שלו, וניצל את הכוחות ואת נשקם לפעילויותיו השונות בהגנה על היישוב היהודי ובהתיישבות ברחבי הארץ.
כוחות הנוטרים לבשו מדים מיוחדים, צוידו בכלי נשק שונים (מרובי ציד ועד רובי צבא) וכללו בתחילה כוחות "גפירים", שוטרים מוספים של המשטרה הבריטית ושוטרים מיוחדים, שהיו כוחות מתנדבים לשמירה ביישוביהם.
בכל היישובים בהם הוקמו חוליות נוטרים, התבססו כוחות אלה על תחנות הנוטרים.
תחנות אלה, בהן אוחסן הנשק של היישוב, זכו לכינוי מיוחד: נוקטה.
בין הפעולות שביצעו הגפירים: מארבים לכנופיות, ועוד.
לאחר כישלון משטרת המנדט בהתמודדות עם המרד הערבי ב-1936, הקים הממשל הבריטי "חיל נוטרים" בהיקף כלל ארצי, ובסוכנות היהודית הוקמה מחלקה לנוטרות, שגייסה שוטרים, הפעילה קורסים לאימונם וקישרה את גופי הנוטרות עם פיקוד "ההגנה".
מרבית כוחות הנוטרים היו מורכבים מאנשי "ההגנה", אך במספר קטן של מקומות הופקדה השמירה בידי אנשי האצ"ל (במקומות שבהם התאמנו כמו: ראש-פינה, רמת-טיומקין ליד נתניה, זיכרון-יעקב, שוני, קלמניה, באר-יעקב ונחלת-יצחק).
ב-1938 הוקמה "משטרת היישובים העבריים", היחידה הגדולה ביותר של הנוטרות, שפעלה בעיקר להגנת היישובים היהודיים וכללה גם את המשמר הנע, שביצע סיורים ממונעים.
יחידות נוטרים עסקו באבטחת המסילות והרכבות של הרכבת המנדטורית (באמצעות יחידת משמר הרכבת), נמל חיפה, גדר הצפון, שדות התעופה בלוד ועטרות, ומפעלים כמו חברת החשמל ומפעל האשלג.
נוטרים היוו גם חלק מפלגות הלילה המיוחדות של וינגייט.
כמו כן, בוצעו גיוסים מיוחדים של נוטרים למשימות של שיטור וחקירה במשטרה הבריטית.
הנוטרים עזרו ל"הגנה" (בעיקר ללוחמי החי"ש) בחיפוי הפעולות, בהברחת נשק ובאבטחת מבצעי התיישבות כמו "חומה ומגדל".
"ההגנה" אף מינתה קציני נוטרים, על מנת לתאם את פעולותיהם עם צורכי הארגון.
מבין הנוטרים נמנו לוחמים שהיו לאחר מכן מהבולטים במפקדי "ההגנה" וצה"ל, בהם יגאל אלון ומשה דיין.
הגיוס לנוטרות היה בידי ההגנה, וזו מנעה בתקופת המתיחות עם האצ"ל (1938) את גיוסם של חבריו.
זאב ז'בוטינסקי, מנהיג התנועה הרוויזיוניסטית, היה מעוניין אפוא לפתוח את הנוטרות בפניהם וזה הניע אותו להגיע להסכם שיתוף פעולה בין ההגנה לאצ"ל.
ההסכם נחתם בראשי תיבות ב-20 בספטמבר 1938, אך לא נכנס לתוקף משום שדוד בן-גוריון הטיל עליו וטו.
עם זאת, על אף כישלון ההסכם, אפשרה ההגנה לחברי האצ"ל להתגייס בממדים קטנים.
במלחמת העולם השנייה חלה ירידה בהיענות לנוטרות לטובת גיוס לצבא הבריטי, והבריטים הגבירו גיוסם של נוטרים ערבים.
לאחר המלחמה גדל גיוס השוטרים העבריים, והם מנו כ-2,400 איש בשירות סדיר ו-16,000 בשירות חלקי.
ערב הקמת המדינה קיבלו הנוטרים משימות ביטחון נוספות, בתיאום עם הבריטים, כמו ליווי שיירות יהודיות בצירים רגישים.
ב-7 בינואר 1948 נפלו 7 נוטרים שליוו שיירה יהודית ליד היישוב אזור.
עם התחלת פינוי הכוחות הבריטים מהארץ מנו הנוטרים הסדירים כ-1,800 איש, והם עברו לחטיבות ארגון "ההגנה", שנסתייע רבות בתחילת מלחמת העצמאות במשטרת היישובים העבריים ובנוטרים האחרים.
נוטריקון, במקורו, הוא מילה ביוונית ומשמעותו כתיבה מקוצרת בראשי תיבות.
חז"ל השתמשו במושג לועזי זה בכיוון ההפוך, על-מנת לדרוש ביטויים קשים במקרא ולפרשם כמעין ראשי תיבות, ושיטה זו נפוצה אצל דרשנים ומקובלים רבים עד לעצם ימינו.
מקור המונח במילה נוטר (מלטינית: notare) שפירושה לכתוב, לסמן אותיות.
הסיומת 'קון' אופיינית לשפה היוונית וככל הנראה הגיעה משם לשפה העברית.
רבינו חננאל במסכת שבת כתב שמקור המילה בשפת יוון, בה השתמשו סופרי המלך בשיטת הכתיבה 'נוטריקו' כדי לכתוב בקצרנות את דבריו של המלך.
הסופר עצמו נקרא בשם נוטר (מלטינית: notarius), וככל הנראה הגיעה המילה דרך היוונית ללשון חז"ל שם המילה מופיעה במסכת סוטה 'שלחו נוטרין שלהן וקלפו את הסיד והשיאוה', ומשם התגלגלה לשפה העברית בה נוטריון פירושו עורך דין המוסמך לאשר ולערוך מסמכים משפטיים.
חז"ל השתמשו בצורת הנוטריקון כדרך לדרוש מילים בתורה על ידי פירוקן למספר מילים.
בברייתא דל"ב מידות הנוטריקון מוזכר כאחד המידות שהתורה נדרשת בהן.
בתלמוד הבבלי מובאת אמרה של רבי יוחנן המביאה את השימוש בדרך הנוטריקון כבר בזמן התורה, שעל אברהם נאמר ששמו יקרא אברהם ולא אברם כפי שנקרא עד אז 'כי אב המון גוים נתתיך', אב המון הוא נוטריקון אב, בחור, חביב, מלך, ותיק, נאמן.
וכן הובאו שם מספר דוגמאות נוספות מהתורה על הדרך הזו.
בספרות החז"לית היה שימוש נרחב במושג כדי לפרש מילים סתומות, כגון 'כלי אינפוריא' במסכת בבא מציעא שהכוונה לכלים חדשים ואינפוריא נוטריקון אין' פה' ראיה', וכן קפנדריא במסכת ברכות שהכוונה לקיצור דרך והמילה היא נוטריקון "אדמקיפנא אדרי איעול בהא" – בעוד שאני מקיף כל שורות הבתים הללו אכנס כאן לקצר דרכי.
על המילה זקן מובא במסכת קידושין שהיא נוטריקון ז'ה ק'נה ח'כמה, אולם החתם סופר מבאר שהנוטריקון במילה הוא דא קון, כלומר חכמה קנה (המילה דא פירושה חכמה, כמו שפירש רש"י במסכת נדרים על מאמרם של בני מערבא 'דדא ביה כולא ביה').
נוטפרון הוא משחק חידות באינטרנט.
האתר נוטפרון הוקם ביולי 2004 על ידי דייוויד מיוניך (David Münnich), נער גרמני.
הוא מכונה "החידה הקשה ביותר באינטרנט"
מעבר בין השלבים כרוך בפתרון חידות בדרגת קושי עולה.
נכון לאוקטובר 2019, 66 אנשים בלבד סיימו את כל השלבים.
רשימה מלאה של הפותרים ניתן למצוא בפורום הרשמי כאן
נוטס קאונטי היא קבוצת כדורגל מהעיר נוטינגהאם, אשר משחקת נכון לעונת 2025/26 בהפוטבול ליג השנייה (הליגה הרביעית בחשיבותה באנגליה).
הקבוצה, אשר נוסדה בשנת 1862, נחשבת לקבוצת הכדורגל המקצוענית הוותיקה ביותר בעולם והייתה אחת מ-12 קבוצות המייסדות של הליגה האנגלית אשר הוקמה בעונת 1888-89.
נוטס קאונטי לא שיחקה מעולם בפרמייר ליג במתכונתו הנוכחית.
עונתה האחרונה בליגה האנגלית הבכירה הייתה בשנת 1992 שנה לפני הקמת הפרמייר ליג.
מאז ירדה הקבוצה במורד הליגות.
בשנת 1995 נשרה לליגה השלישית ובחלוף שנתיים לרביעית.
לאחר שנה שבה לליגה השלישית, אך בשנת 2004 חזרה לרביעית.
בקיץ 2009 הגיעו למועדון קבוצת משקיעים מתוך כוונה להחזיר את נוטס קאונטי לימיה היפים, כבר בעונה הראשונה הצליחה הקבוצה להעפיל לליגה השלישית אחרי 6 שנות היעדרות.
בשנת 2015 ירדה לליגה הרביעית לאחר 5 עונות.
בסיום עונת 2018-19 ירדה נוטס קאונטי לנשיונל ליג אחרי הפסד במחזור הסיום לסווינדון טאון 1-3. בכך לראשונה בתולדותיה נפרדה נוטס קאונטי מהפוטבול ליג וירדה לליגה החמישית..
שנה מאוחר יותר פספסה נוטס קאונטי הזדמנות לשוב לפוטבול ליג השנייה לאחר שהקבוצה נוצחה בגמר הפלייאוף על העלייה לליגה הרביעית בידי הארוגייט 1-3.
בסיום עונת 2022-23 חזרה נוטס קאונטי לליגת הפוטבול ליג השנייה אחרי 4 שנים של היעדרות אחרי ניצחון בגמר הפלייאוף על העלייה על צ'סטרפילד.
יריבתה העירונית היא נוטינגהאם פורסט.
משחק הדרבי האחרון ביניהן התקיים בעונת 1993-94.
נוי אלוש (נולד ב-13 באוגוסט 1979) הוא עיתונאי, מוזיקאי, אמן מדיה ושדרן רדיו ישראלי.
נוי אלוש, התחיל את דרכו ברדיו אשל הנשיא, הרדיו החינוכי הראשון בישראל.
עיסוקו העיקרי הוא יצירת רמיקסים ופרודיות מוזיקליות ב-YouTube בנושאים חברתיים ופוליטיים.
אלוש הוא חצי מצמד המוזיקה האלקטרונית הישראלי "חובבי ציון" שהתפרסמו בשנת 2006 בלהיט "רוצה בנות".
כמו כן כתב בעבר עבור המגזין "רייטינג", והחל מ-2013 כותב מדור מוזיקה אישי באתר mako.
בעבר הגיש אלוש את מגזין המוזיקה "refresh" ברדיו דרום.
כמו כן שימש כעורך מוזיקלי ברדיו תל אביב.
ערך ושידר תוכנית שבועית בגלגלצ ששודרה מדי יום חמישי 21:00-23:00, אלוש שידר את התכנית 4 שנים ברצף.
באוגוסט 2024, החל להגיש עם אביה פרחי באקו 99 את "סטודיו 99", תוכנית והסכת העוסקים במוזיקת הפופ העולמית והמקומית, ומשלבים אירוחים של אומנים באולפן.
בנוסף, הגיש עם מריה מזו את הפודקאסט "בלתי פלז'ר", העוסק גם הוא במוזיקת הפופ.
אחד הסרטונים הנצפים והמוכרים ביותר שהוא יצר הוא סרטו ה"זנגה זנגה" שפורסם ב-22 בפברואר 2011. "זנגה זנגה" מכיל עיבוד של השיר Hey Baby של הראפר פיטבול, המשלב קטעים מנאומו של מועמר קדאפי, שליט לוב לשעבר, שגם מופיע בסרטון לצד רקדנית.
לטענת אלוש, השיר הפך לפופולרי בקרב האופוזיציה הלובית ואף הביא את קדאפי להורות לאנשיו "להכין שיר תגובה", אך נעשה בו שימוש גם על ידי תומכי קדאפי.
ליצירה המקורית יש, נכון לספטמבר 2016, כ-5.2 מיליון צפיות, כאשר לגרסה ללא הרקדנית כ-1.5 מיליון צפיות.
בתקופת מחאת האוהלים בישראל יצר שלושה קליפים שהתייחסו למצב.
בראשון מיקסס את דבריה של מירי רגב במאהל ברוטשילד "תגיד לי אתה סתום?".
בשני, שנקרא "BIBI - SHAKE SHAKE", שילב מראות וקולות מההפגנות בישראל עם קטעי ריאיון של בנימין נתניהו, בו הוא התפאר שישראל היא המדינה היציבה היחידה באזור שכולו רועד, ובשלישי השתמש בקטע של היחצ"ן רני רהב בו הוא התראיין ושאל ממה יתפרנסו סטודנטים אם אילי ההון לא יערכו חתונות מפוארות ("ממי?
בראשית מרץ 2012 הפיק את קליפ השקת דף הפייסבוק הרשמי באנגלית של שמעון פרס, בהשתתפות נשיא המדינה.
הקליפ הוצג במשרדי פייסבוק בקליפורניה במעמד הנשיא פרס ומארק צוקרברג, מייסד פייסבוק.
בדצמבר 2012, בתקופת הבחירות לכנסת ה-19, פרסם אלוש רמיקס של נאום של חברת הכנסת מירי רגב במסגרת פאנל בחירות בתיכון בית ברל.
סרטון זה זכה לפופולריות רבה וצפו בו כ-220 אלף פעמים.
ב-19 במרץ 2013, לקראת ביקור ברק אובמה בישראל, יצר אלוש קליפ שבו נראים חלקים מהריאיון שהעניק אובמה ליונית לוי בחדשות ערוץ 2, כשהם מלווים בשיר "scream and shout" של הזמר will.i.am ששר את השיר יחד עם בריטני ספירס.
ב-20 באוקטובר 2013 פורסם ב-YouTube סרטון מטעם רשות האוכלוסין וההגירה שיצר אלוש, במסגרת קמפיין לעידוד מעבר אזרחים לנשיאת תעודות זהות חכמות בישראל.
בפברואר 2014 ביים סרטון תדמית עבור מרכז הקונגרסים הבינ"ל - בנייני האומה.
בנובמבר 2014 יצר אלוש רמיקס על רקע חילופי דברים במליאת הכנסת בין ראש הממשלה בנימין נתניהו לראש האופוזיציה בוז'י הרצוג.
במרץ 2015 הכין אלוש רמיקס מנאומו של בנימין נתניהו בקונגרס האמריקאי, שזכה לאזכור בעיתון "וושינגטון פוסט".
נויאן או נויאון או נואן היה התואר הצבאי של מפקדי טומן או מינגאן בצבא האימפריה המונגולית.
מאוחר יותר הוא הפך לתואר אצולה.
במהלך מסע הכיבושים של הצבא המונגולי הנויאנים מונו כמושלים של מחוזות שנכבשו, וכך התחילו לתפקד כאצולה ניהולית.
עם הזמן קיבל התואר נויאן משמעות של תואר אצולה והוענק גם לצאצאי ג'ינג'יס ח'אן, גם אם לא היו מפקדי צבא בכירים או מנהלי מחוזות.
הנויאנים נשאו פאיצה מזהב, שהעידה על מעמדם.
התואר, שניתן תחילה בהתאם לתפקיד הצבאי, הפך בהמשך לתואר העובר בירושה.
נוי-אולם (גרמנית: Neu-Ulm) היא עיר במדינת בוואריה אשר בגרמניה.
ממוקמת סמוך לעיר העתיקה אולם, כאשר נהר הדנובה מפריד ביניהן.
היסטורית היה שטחה של נוי-אולם חלק מן העיר אולם שהייתה חלק מממלכת בוואריה.
בתקופת נפוליון נעשו שינויים מנהליים בשטח שלטונו, במסגרתם נחתם הסכם בשנת 1810 בין ממלכת בוואריה לממלכת וירטמברג לחילופי שטחים בין השתיים, במסגרת זו נמתח הגבול באמצע נהר הדנובה כאשר בוואריה מסרה את אולם לוירטמברג והגדה המזרחית של הנהר נותרה בידיה.
בכך החלה ההיסטוריה המודרנית של נוי-אולם כעיר עצמאית.
באותה תקופה הייתה נוי-אולם עיירה קטנה שמנתה בתים ספורים, חלקות אדמה ובתי מרזח ושלטה גם בכפר אופנהאוזן הסמוך.
העיירה נודעה בשם "אולם על גדתו הימנית של הדנובה".
השם "נוי-אולם" מוזכר לראשונה בכתובים בשנת 1814.
נוי-אולם גדלה משמעותית החל משנת 1841, כשמלך בוואריה, לודוויג הראשון, החליט לבצר את העיר ולהפכה למצודה, שתהווה נקודת הגנה עבור הקונפדרציה הגרמנית מפני פלישה צרפתית, כפי שסוכם בחוזה פריז שנחתם ב- 1815.
בשנת 1853 חוברה העיר במסילת ברזל לעיר אאוגסבורג, ובעקבות זאת הוקם בה מחנה עבור חיל מצב בווארי.
בשנת 1897 נבנה קו טראם שחיבר את נוי-אולם עם העיר אולם הסמוכה, ומספר שנים לאחר מכן הוקם מגדל מים, אשר הבטיח אספקת מים לעיר.
בשנת 1906 התרחבה העיר לראשונה מעבר לחומות ונבנו מפעלים ראשונים.
לאחר מלחמת העולם הראשונה פורק מחנה חיל המצב, ובו זמנית השתפר המצב הסוציואקונומי בקרב תושבי העיר.
מלחמת העולם השנייה הותירה את אותותיה בנוי-אולם.
קרוב ל-80 אחוזים מבתי העיר נהרסו עקב הפצצות של בעלות הברית, יחד עם הגשרים על הדנובה שחיברו אותה לעיר אולם.
לאחר המלחמה הוצבה בעיר מפקדת הפיקוד הארטילרי ה-56 של צבא ארצות הברית, שהיה אחראי על טילי הפרשינג הגרעיניים במערב גרמניה.
עזיבת היחידה בראשית שנות ה-90 השפיעה על כלכלת העיר והותירה בניינים רבים ללא שימוש.
העיר קיבלה את סמלה בשנת 1857, אף שרשמית לא החזיקה עדיין במעמד של עיר.
מעמד העיר ניתן לבסוף בשנת 1869 על ידי המלך לודוויג השני.
על הסמל מופיעים שלושה פסים אופקיים בצבעים שחור, לבן וכחול, ומלפניהם מגדל, אשר מסמל את הביצורים שבהם הוקפה העיר.
הצבעים שחור וכסף מסמלים את קשריה של העיר עם אולם הסמוכה, והצבעים לבן וכחול מסמל את הקשרים עם בוואריה.
נוי-אולם מחולקת ל-14 אזורים, אשר תשעה מהם נוספו בין השנים 1972 ו- 1977.
בשנת 1994 נוסד בנוי-אולם ה- Fachhochschule, אוניברסיטה למדע שימושי.
האוניברסיטה תופסת חלק מהשטח שקודם הייתה מוצבת בו יחידה של צבא ארצות הברית.
תושבים ידועים שנולדו ו\או חיו בעיר
אדווין ג'קסון - שחקן בייסבול.
הרמן קהל - חלוץ תעופה גרמני.
אדווין שרף - פסל, פרופסור גרמני.
הרלד שמידט - שחקן, קומיקאי ומגיש טלוויזיה.
מגדלנה קופ - פעילת טרור, ממקימי ארגון השמאל הקיצוני הגרמני RZ (תאי המהפכה), ארגון שהיה אחראי בין היתר לחטיפת מטוס חברת "אייר פראנס" לאנטבה, כשעל סיפונו עשרות ישראלים.
תאו וייגל - לשעבר שר האוצר של גרמניה.
נוי והדר היא סדרה ישראלית לילדים ונוער אשר נותנת הצצה לעולמן הפרטי של נויה והדר קרקו.
העונה הראשונה עלתה ב-15 בדצמבר 2014. נוי והדר חיות ונושמות את עולם הבמה, הריקוד והשירה, מייצרות קליפים מקוריים, מדסקסות על בעיות מחיי היומיום של בנות גילן, כל זאת בשפה ובסטייל הייחודי להן.
במהלך העונה הן מתכוננות לקראת ההופעה הגדולה בפרק האחרון.
בכל פרק התארחו כוכבי נוער שונים מסדרות הנוער של yes.
בפרק 8 בעונה הראשונה היה ספיישל "החממה", שם התארחו שחקני הסדרה ובהם דניאל ליטמן, דר זוזובסקי, שיר מורנו, ג'וי ריגר, גאיה שליטא כץ ולי בירן.
בנוסף התארחו בעונה הראשונה גם יובל שבח, אביב בן אור, עמי אנידג'ר, לין אשרוב, רוני דואני וסקאזי.
בפברואר 2015 יצאה האפליקציה של הסדרה, "החברים שלנו".
העונה השנייה עלתה לשידור ב-Yes ב-29 ביולי 2015 ונקראה "עונת הקיץ".
בעונה זו התארחו עוד כוכבים מסדרות הנוער ב-Yes, ובהם אריאל מורטמן, יהונתן בשן, הילה אברמוביץ', צופית עמנואל, גיא קלי, שגיא ברייטנר, נלי תגר, שירה נאור ועידו מוסרי.
בעונה זו גם הביטבוקסר, שגיא ברייטנר, כחלק מהתארחותו עשה גם קאבר לשיר הסדרה.
עונה זו מתמקדת יותר ביציאה לדייטים, בגרויות בבית ספר ומסיבת יום ההולדת ה-17 של הבנות.
שיר הנושא של הסדרה הוא "נוי והדר", אשר כתבה שיר אנוך, והלחין והקליט אמיר איפרגן בביצוען של כוכבות הסדרה.
בעונה הראשונה בוצעו מגוון קאברים על ידי השחקניות, ובהם:
אם רק נמשיך לשיר (קאבר ל-"22" של טיילור סוויפט)
שיר הפיג'מות (קאבר ל-"The Lazy Song" של ברונו מארס)
כמו סמוראיות (קאבר ל-"Black Widow" של איגי אזליה)
גם בעונה השנייה בוצעו קאברים על ידי השחקניות ובנוסף שיר מקורי, ובהם:
פאנקי בויז (קאבר ל-"Uptown funk" של ברונו מארס)
תנו לנו לחיות {קאבר ל-"This is how we do" של קייטי פרי)
כמו בסרטים (שיר מקורי שנכתב והולחן על ידי אמיר איפרגן)
נוטקנטיים (שם מדעי: Notacanthiformes) הם סדרת דגים מקריני סנפיר הקרובים לצלופחים.
בני סדרה זו בעלי סנפירים קטנים והם חיים רק במעמקי הים.
בסדרה 2 משפחות ו-7 סוגים.
מינים אלו דומים יותר לצלופח מאשר לדגי העצם, סנפיר הזנב התנוון לגמרי.
הם בעלי דגיגים שקופים החיים כפלנקטון והופכים ליצורים איטיים החיים במצולות.
הנוטקנטיים ניזונים בעיקר מחסרי חוליות מימיים שונים בתהומות של 120-4,900 מטר.
נוטרדאם דה ז'רוזלם (מצרפתית: Notre Dame de Jérusalem - "גבירתנו של ירושלים", שם רשמי באנגלית: Pontifical Institute Notre Dame of Jerusalem Center) הוא בניין ומתחם סמוך לכיכר צה"ל בירושלים, שנבנה במקורו על ידי הרוזן הצרפתי-קתולי דה פיילה כחלק מהמתחם הצרפתי.
בניית הבניין הראשי החלה ביוני 1885 והסתיימה בשנת 1904, על פי תכנונו של האב אטיין בובה.
הבניין שימש במקורו אכסניה לאירוח צליינים צרפתים-קתולים תחת השם נוטרדאם דה פראנס (Notre Dame de France), אך במספר תקופות לאורך ההיסטוריה הוסב ייעודו לשימושים אחרים.
כיום הבניין, שהוכר כאתר מורשת בישראל, משמש מלון בבעלות הוותיקן, המייעד עצמו בעיקר לאירוח מאמינים נוצרים.
כמו כן, פועלים במקום כנסייה ומרכז כנסים.
בשנת 1882 חזר הרוזן דה פיילה לירושלים יחד עם עוד כאלף צליינים קתולים, אירוע שזכה לכינוי "שיירת האלף", כאשר מטרתם הייתה ליצור משקל נגד הצליינות הרוסית בירושלים שהתחזקה.
לאחר שהגיעו הצליינים הצרפתים באוניות פאר דרך נמל חיפה, גילה הרוזן דה פיילה שהאכסניות הקיימות בעיר לא מספיקות לאכסן את כולם, ולכן אלף צליינים נאלצו להשתכן באוהלים מאולתרים וצנועים במתחם הצרפתי.
בשלב זה הבין הרוזן שיש צורך במקום לינה חדש לצרפתים.
הרוזן אסף את ההון הנדרש כדי לבנות אכסניה, והחל את הבנייה ב-10 ביוני 1885. בשנת 1904 המבנה שתכנן האב אטיין בובה, היה מוכן ללינה, אף על פי שכבר בשנת 1888 הוא פתח את שעריו.
עם סיום בניית המתחם הענק במהלך שנת 1889, הצרפתים ביקשו מהעות'מאנים לפרוץ שער חדש ממול למנזר כדי להקל עליהם בדרכם לכנסיית הקבר הקדוש שברובע הנוצרי הסמוך.
העות'מאנים, לבקשתם של הצרפתים, פרצו את השער שקיבל את השם "השער החדש".
תחילה נוהל המתחם על ידי הנזירים האסומפסיוניסטים עד פרוץ מלחמת העולם הראשונה, שבמהלכה השתלט הצבא הטורקי על הבניין, הציוד שבו נבזז וחלק ממתקניו נהרסו.
הטורקים כינו את הבניין בשם "מנזל", וערכו בו אירועים מפוארים לתושבי ירושלים כדי להרים את המורל ולחזק את הרוח הפטריוטית.
בשנת 1918, לאחר כיבוש ירושלים בידי הבריטים, חזר המתחם לידי הנזירים האסומפסיוניסטים.
במלחמת העולם השנייה הופקע הבניין על ידי הצבא הבריטי עד בוקר יומו האחרון של השלטון הבריטי בארץ ישראל.
לאחר עזיבת הבריטים היו היהודים והערבים מעוניינים להשתלט על המנזר, שבשל מיקומו האסטרטגי בנקודה גבוהה שחולשת על הסביבה היה בעל חשיבות צבאית.
תחילה, כנופיות של עיראקים ומתנדבים ערבים מצפון אפריקה פרצו לבניין והשתלטו על אגפיו, אך במאי 1948, כחלק ממבצע קלשון שנועד לתפוס את מאחזי הבריטים בירושלים מיד עם עזיבתם, נכבש המנזר על ידי חטיבת עציוני.
הכיבוש נעשה כך: יחידה של האצ"ל ניסתה לפרוץ לירושלים דרך השער החדש, אך לאחר שלוחמיה הגיעו לאזור כיכר אלנבי (כיכר צה"ל כיום) הם נלכדו באש שנורתה ודרך נסיגתם נחסמה.
פלוגת יהונתן של הגדנ"ע וכוחות חטיבת עציוני של ההגנה הגיעו לעזרתם בקרב קצר שהתנהל בחצר הנוטרדאם, כאשר בסיומו ברחו הערבים והמתחם נכבש על ידי כוחות "ההגנה".
לאחר מכן שב הלגיון הערבי כדי לנסות לכבוש אותו פעם נוספת.
טור של הלגיון שכלל משוריינים, תותחנים וחיל רגלים הסתער על המנזר.
התוקפים התכוונו לכובשו ולהמשיך לירושלים העברית, אך בקבוק מולוטוב שהשליך נער בן 16 מהקומה השנייה הצית את המשוריין הראשון שהגיע לבניין.
כשנפגע המשוריין השני, החלו כוחות הלגיון בהסתערות, אך נתקלו באש חזקה וברחו.
בזמן ההפוגה השנייה, ב-19 בספטמבר 1948, הטמינו הערבים חומר נפץ למרגלות האגף המזרחי של המנזר וכתוצאה מהפיצוץ קרסו חלק מקירות האגף.
קרב זה הוצנע ולא זכה לפרסום רב, אך לאחר שנים של מאמץ בהובלת עדנה בריל, שאביה נפל בקרב זה, הוקם אתר הנצחה לקרב נוטרדאם בכיכר צה"ל הנמצא ליד מקום הקרב.
במקום הוצבו לוחות עם שמות הנופלים והסבר על הקרב.
בסיום מלחמת העצמאות נמצא המתחם על הקו העירוני, גבול שחצה את ירושלים החל משנת 1948 עד 1967. צה"ל הפקיע לצרכיו את האגף המזרחי אשר מגגו הרחב ניתן לתצפת על ירושלים, במיוחד על הפינה הצפונית-מערבית של העיר העתיקה.
האכסניה הוחזרה לבעליה, ומדינת ישראל הסכימה להשתתף בהוצאות שיקום המבנה.
חלק מהבניין המשיך לשמש אכסניה לצליינים, אך גם יהודים התגוררו בו זמנית.
גג המלון שימש נקודת תצפית לתיירים בירושלים המערבית.
פעולה זו נעשתה ללא אישור הכס הקדוש ברומא, והביאה למאבק משפטי להחזרת הנכס.
כיום משמש הבניין כבית מלון בבעלות הוותיקן, ובנוסף פועלים במתחם כנסייה ומרכז כנסים.
תוכנית הבניין נעשתה על ידי האב אטיין בובה, איש המסדר, בסגנון המשלב אדריכלות נאו-קלאסית ומודרנית, תוך שימוש במוטיבים מזרחיים.
מבנה הבניין הראשי הוא מלבני, אורכו כ-90 מטרים, במרכזו קפלה ומשני צדיו אגף ניצב שאורכו כ-45 מטרים.
הבניין, אשר גובהו הוא כ-23 מטרים, כולל ארבע קומות וקומות מרתף.
במרכז כל הקומות העליונות נמצא מסדרון אמצעי צר, ומשני צדדיו שורת חדרים, כאשר כל חדר נועד למגורי ארבעה צליינים.
החדרים קטנים בגודל של 4×2.5 מטר, כאשר יש בכל אחד מהם חלון אחד.
על גג הבניין, אשר מוקף מעקה אבן, שני מגדלי פעמונים אשר נבנו בשלב מתקדם של הבנייה.
בין המגדלים עומד פסל של המדונה והילד.
בשנת 1973 הכין האדריכל האמריקני-איטלקי פרנצ'סקו מונטנה תוכנית לשיפוץ הבניין הראשי ולהוספת כמה מבנים אחרים בשטח המתחם הצרפתי בירושלים.
לפי תוכניתו, שופץ המבנה כמלון צליינים, והתווסף במתחם אגף מנהל חדש.
החללים שבקומת הקרקע שופצו ונהפכו לאולמות קבלה, חדרי אוכל וקפיטריות.
כל שני חדרים שבקומות העליונות אוחדו לחדר אחד גדול עם חדר אמבטיה פרטי, כמקובל בבתי מלון מודרניים.
במהלך השיפוצים נמצא ארגז ובו אוסף תמונות היסטוריות.
בארגז היו בסך הכול כ-1,600 לוחות זכוכית, עליהם הודפסו תמונות נוף, תצלומים מחיי המנזר ותמונות של פרטי האוסף הארכאולוגי של המנזר.
הארגז הכיל גם שתי קופסאות קטנות בהם 207 לוחות זכוכית עם אלפי צילומים של תושבי ירושלים מהמחצית הראשונה של המאה ה-20.
נוי דריהן (נולדה ב-15 בנובמבר 1999) היא גולשת רוח ישראלית, זוכת מדליית ארד באליפות העולם (2020), המתחרה על גלשן מדגם ניל פרייד RS:X.
הוריה, דודו דריהן וענבל דריהן, מנהלים את המרכז הימי בחוף חנניה בעיר.
את דרכה בענף השיט החלה בסירת האופטימיסט, אך בכיתה ה' עברה לענף גלישת הרוח שמשך אותה יותר.
בשנת 2014 היא הוכתרה לאלופת אירופה עד גיל 17 בדגם ה-BIC המיועד לגולשים צעירים וכמו כן לסגנית אלופת העולם עד גיל 17 בדגם ניל פרייד RS:X האולימפי.
בקיץ 2015 הוכתרה לאלופת אירופה עד גיל 19 בדגם הניל פרייד RS:X.
מכיוון שבמסגרת התחרות נערכה גם האליפות לגילאי 17, דריהן זכתה למעשה בדאבל.
נוסף לכך, היא זכתה באותה שנה באליפות העולם עד גיל 19 ועד גיל 17 באותו הדגם.
שנה לאחר מכן ב-2016 הוכתרה שוב פעם לאלופת אירופה עד גיל 19 ולסגנית אלופת העולם עד גיל 19.
בשנת 2017 עברה דריהן פציעה ובאותה שנה עברה להתחרות בבוגרות.
ב-2018 סיימה דריהן במקום חמישי באליפות אירופה ובמקום שלישי עד גיל 21.
ב-2019 סיימה במקום שישי באליפות אירופה ובמקום שלישי עד גיל 21.
בשנת 2020, שהייתה אמורה להיות השנה האולימפית, הפגינה דריהן לראשונה בקריירה יכולת גבוהה במהלך אליפות העולם.
היא הובילה את התחרות במרבית ימיה ובסופה זכתה במדליית ארד.
למרות ההישג, היא לא נבחרה לייצג את ישראל באולימפיאדת טוקיו מאחר שסיימה במקום שני בתחרויות המבחן על קביעת הנציגה הישראלית בגלשני RS-X.
מכיוון שהאולימפיאדה נדחתה בשנה הוחלט כי קטי ספיצ'קוב תייצג את ישראל בתחום זה.
בשנת 2021 נוי ילדה ילד
דריהן מתגוררת באילת והיא אם חד-הורית לבן שנולד בשנת 2021.
נוי פדלון (נולדה ב-25 בפברואר 1994) היא זמרת, פזמונאית, מלחינה ומפיקה מוזיקלית ישראלית.
פדלון נולדה בפרדס חנה-כרכור, לאושרה ואילן.
היא החלה את דרכה המוזיקלית בשנת 2012 כאשר החלה להעלות לאתר יוטיוב גרסות כיסוי לשירים שונים.
ב-2013 השתתפה בעונה הראשונה של תוכנית המציאות "הכוכב הבא", אך לא עברה את השלבים המתקדמים.
הביצועים המוזיקליים של פדלון במהלך העונה הראשונה של הכוכב הבאשלבתאריך שידורביצועהצבעת השופטיםציוןתוצאהצביקה הדראייל גולןריטהרני רהבשלב האודישנים12 באוקטובר 2013"אחרי עשרים שנה"73%עברהשלב הרכבת הנבחרת21 באוקטובר 2013"מי תרצי"66%הודחה
בין השנים 2017–2018 פעלה פדלון כזמרת ליווי של הזמר איתי לוי.
ב-2017, כתבה את להיטו "שתישרף האהבה", לצד עדן חסון.
כמו כן, כתבה פדלון שירים נוספים לזמרים כגון עומר אדם, משה פרץ ופאר טסי.
ב-2018, הוציאה את סינגל הבכורה שלה, "סוודר", השיר זכה להצלחה רבה כאשר נכנס לפלייליסט של גלגלצ, דורג בראש המצעד השבועי של מדיה פורסט והיה לאחד השירים הבולטים ביותר באותה שנה.
הסינגל השני שלה, "גלגל ענק" יצא ב-2019. במהלך אותה שנה הוציאה סינגלים נוספים, בהם "אין לך סוף", "סכינים" ו-"התגעגעתי", אשר זכו להצלחה, אך לא הצליחו לשחזר את הצלחת השיר הראשון.
בפברואר 2020 הוציאה את השיר "אל תגיד", שהגיע למקום ה-29 במצעד הפזמונים העברי השנתי של כאן גימל.
במרץ 2020 הוציאה את אלבום הבכורה שלה, "סוודר".
באותו חודש, יצא השיר "הכוכבים בוכים בלילה" שכתבה פדלון יחד עם דולב רם ופן חזות לפרויקט החדש שלהם ובוצע על ידי שירי מימון ודודו אהרון.
ב-15 בספטמבר, הוציאה את הסינגל "זה בסדר".
ב-25 בפברואר 2021, הוציאה את הסינגל "הרסת לי שירים".
ביולי, הוציאה את השיר "מה יש לך?", יחד עם להקת טיפקס.
ב-30 ביולי 2023 הוציאה את הסינגל "בלילות".
ב-24 באוגוסט הוציאה את הסינגל "לילות ירושלים".
שנהאמןשיראלבוםמקור2017איתי לוי"רציתי"שורדים אהבה"שתישרף האהבה"שתישרף האהבה2018משה פרץ"הכל איתך דבש"בואי נעשה שלום2019פאר טסי ושרית אביטן"שלוש בלילה"איתי לוי"קעקוע על הלב"שתישרף האהבה"זז בטירוף"קובי פרץ"בלתי נשכחת"2020עומר אדם"אדון מרפי"Omerדולי ופן עם שירי מימון ודודו אהרון"הכוכבים בוכים בלילה"לירן דנינו"צמאה לאהבה"
נוי הייתה מפלגה קטנה בישראל שפעלה כסיעת פורשים במהלך כהונתה של הכנסת השש עשרה.
נוי הוקמה על ידי חבר הכנסת דוד טל ב-23 במאי 2005. בעבר היה טל חבר בעם אחד, שעמדה להתמזג למפלגת העבודה, מהלך שטל התנגד לו.
הסיעה נקראה על שם נכדתו של טל.
ב-23 בנובמבר 2005 פורקה המפלגה כאשר טל מיזג אותה למפלגת קדימה החדשה של אריאל שרון.
נויבאו הוא רובע בעיר וינה.
הרובע ממוקם במרכז וינה ומשתרע על פני 1.61 קמ"ר.
נויאברסק היא העיר השנייה בגודלה במחוז האוטונומי ימאלו-ננץ שברוסיה.
העיר ממוקמת באמצע שדות הנפט המערביים בסיביר, על מסילת הרכבת בין הערים טיומן ונובי אורנגוי, כ- מצפון לסורגוט.
בשנת 2010 התגוררו בעיר כ-110,620 תושבים, מה שהופך את נויאברסק לעיר ה-144 בגודלה ברוסיה.
כלכלת נויאברסק מבוססת על ייצור פחמימנים.
גזפרום נפט, אחת מהחברות הגדולות ברוסיה, פועלת באזור העיר.
ההיסטוריה של נויאברסק מתחילה עם תחילת קידוחי הנפט באזור בשנת 1975. בשנתיים שלאחר מכן הוקמה התייקבות של ממש שאף חוברה למסילת הרכבת האזורית.
ההתיישבות הוכרזה כעיר ב-28 באפריל 1982.
נויאברסק הייתה עיירה צעירה וסגורה חלקית בתקופת ברית המועצות, שאוכלסה בעיקר על ידי עובדים מקצועיים.
מאפיינים אלו הגנו עליה מבחינה מסוימת מפני פשע.
לאחר התפרקות ברית המועצות בתחילת שנות ה-90 התפתחו עסקי הסמים הבלתי חוקיים ואלו משכו גורמים פליליים מאזורים אחרים ברוסיה.
בפיזיקה, נוטציה היא תנועת התנדנדות של ציר הסיבוב של גוף בעל סימטריה צירית, כמו למשל גירוסקופ, כוכב לכת או קליע במעופו, שיכולה להיווצר כתופעת לוואי של תנועה סיבובית מסוימת או כהתנהגות רצויה ומוכוונת של מנגנון מסוים.
במערכת ייחוס מתאימה, ניתן להגדיר את תנועת הנוטציה כשינוי בזווית אוילר השנייה, המכונה גם "הזווית הפולרית".
אם הנוטציה אינה נגרמת על ידי כוחות החיצוניים לגוף המסתובב, אז היא נקראת נוטציה חופשית או נוטציית אוילר (על שם לאונרד אוילר); נוטציה חופשית כזאת לא תיתכן עבור סביבון סימטרי אלא רק עבור סביבון אסימטרי.
"נוטציה טהורה" היא תנועה של ציר הסיבוב כך שזווית אוילר הראשונה קבועה.
באיור משמאל, הקו האדום המסולסל בא לתאר את השילוב של הפרצסיה (נקיפה) והנוטציה כפי שבא לידי ביטוי בתנועת ציר הסיבוב, בעוד שנוטציה בהיעדר פרצסיה תשנה רק את ההטיה של ציר הסיבוב ביחס לאנך (זווית אוילר השנייה).
אם סביבון מוצב בהטיה מסוימת ביחס לאנך על משטח אופקי בעודו סובב במהירות סביב צירו, ציר הסיבוב שלו יתחיל לבצע פרצסיה ביחס לאנך.
לאחר פרק זמן קצר, הסביבון מתייצב בתנועה כזאת שבה כל נקודה על ציר הסיבוב שלו מבצעת תנועה מעגלית ביחס לאנך.
הכוח האנכי של הכבידה מפיק מומנט אופקי τ ביחס לנקודת המגע של הסביבון עם המשטח; ציר הסביבון יבצע תנועת פרצסיה בכיוון המומנט הרגעי הזה במהירות זוויתית Ω כך שבכל רגע מתקיים:
כאשר L הוא התנע הזוויתי הרגעי של הסביבון.
במצב ההתחלתי של תנועת הסביבון, לעומת זאת, אין תנועת פרצסיה, כך שחלקו העליון של הסביבון נופל קודם הצידה ומטה, תנועה שבתורה מפיקה את הפרצסיה.
תנאי ההתחלה גורמים לחוסר איזון במומנטים שמאתחלים את הפרצסיה.
בנפילתו הצידה ומטה (ברגעים הראשונים שלאחר שחרורו), הסביבון צובר מהירות זוויתית גבוהה בכיוון הזווית הפולרית , ולפיכך הוא חוצה את מפלס ההטיה שבו הוא יכול לבצע פרצסיה יציבה, כשלאחר מכן הוא מתנדנד באופן מחזורי ביחס למפלס הזה.
תנודה זאת בזווית הפולרית היא שמכונה "נוטציה".
אם התנועה מרוסנת, התנודות הללו ידעכו בחלוף הזמן עד אשר התנועה המתקבלת היא פרצסיה יציבה.
הפיזיקה של נוטציה בסביבונים וגירוסקופים ניתנת לתיאור באמצעות המודל של סביבון סימטרי אשר קצהו הנוגע ברצפה קבוע במקומו (סביבון סימטרי הוא סביבון בעל סימטריה צירית, או באופן כללי יותר סביבון שבו שניים ממומנטי ההתמד הראשיים שווים).
המנח המרחבי של הסביבון ניתן לתיאור באמצעות שלוש זוויות אוילר: זווית ההטיה θ של ציר הסימטריה של הסביבון ביחס לאנך (זווית אוילר השנייה), האזימוט φ של הסביבון ביחס לאנך (זווית אוילר הראשונה), וזווית הסיבוב ψ ביחס לציר הסיבוב העצמי שלו (זווית אוילר השלישית).
לפיכך, פרצסיה היא השינוי ב-φ ונוטציה היא השינוי ב-θ.
אם לסביבון יש מסה M ומרכז המסה שלו מצוי במרחק l מנקודת המשען שלו, אז האנרגיה הפוטנציאלית הכובדית שלו ביחס למישור האופקי היא:
במערכת הצירים הראשיים של הגוף, שבה נגדיר את ציר z להיות ציר הסימטריה, לסביבון יש מהירויות זוויתיות ω1, ω2, ω3 ומומנטי התמד I1, I2, I3 ביחס לצירים x,y וציר ה-z.
מכיוון שאנו מתייחסים לסביבון סימטרי, מתקיים I1=I2. האנרגיה הקינטית של הסביבון היא לפיכך:
ומכיוון שאנו מתארים את המנח המרחבי ותנועת הסביבון במערכת המעבדה בעזרת זוויות אוילר, יש "לתרגם" את תיאור תנועת הסביבון דרך זוויות אוילר למערכת הגוף של הסביבון.
הקשר בין המהירויות הזוויתיות (ω1, ω2, ω3) של הסביבון סביב כל אחד מהצירים הראשיים שלו למנח המרחבי והנגזרות לפי הזמן של זוויות אוילר מאפשר לבטא את האנרגיה הקינטית של הסביבון בעזרת זוויות אוילר ונגזרותיהן לפי הזמן:
ואם נפעיל את משוואות אוילר לגראנז' על כל אחת מקואורדינטות התנועה (זוויות אוילר) בלגראנז'יאן המתקבל, אז נמצא שהתנועה המתקבלת תלויה בשני קבועי תנועה a ו-b, המתקבלים כל אחד מחלוקת התנעים הקנוניים השמורים (הצמודים לקואורדינטות הציקליות ) במומנט ההתמד .
קצב הפרצסיה קשור להטיה דרך המשוואה:
בעוד שההטיה נקבעת על פי משוואה דיפרנציאלית עבור המשתנה u = cos(θ) מהצורה
כאשר f הוא פולינום ממעלה שלישית שמקדמיו תלויים בקבועים a ו-b כמו גם בקבועים הקשורים לאנרגיה הכוללת של המערכת ולמומנט הכבידתי.
השורשים של f הן הזוויות שבהן קצב השינוי של θ הוא אפס.
אחד מהם אינו קשור לזווית בעלת משמעות פיזיקלית כלשהי; השניים האחרים קובעים את החסם העליון והתחתון על זווית ההטיה, אשר ביניהם הסביבון מתנדנד.
זמן המחזור של תנודת הנוטציה הוא:
ומכיוון ש-f הוא פולינום ממעלה שלישית, האינטגרל המתקבל הוא אינטגרל אליפטי, כך שזמן המחזור אינו ניתן לביטוי באמצעות פונקציות אלמנטריות.
כפי שהוסבר מקודם, התדירות Ω של תנועת פרצסיה יציבה (ללא תנודות נוטציה) מקיימת את הקשר .
אולם, מכיוון שהתנע הזוויתי של הסביבון ביחס לנקודת המשען (שמסומן L) משתנה בעצמו עקב תנועת הפרצסיה, קשר זה מוביל למשוואה ריבועית בנעלם Ω במקום למשוואה ליניארית בה, וכמו כן יש תלות שלה בזווית ההטיה θ של ציר הסביבון.
ניתן להביע את התנע הזוויתי הכולל הרגעי של הסביבון במערכת הסביבון באופן הבא:
וכדי להביע את התנע הזוויתי במערכת הסביבון באמצעות זוויות אוילר, ניתן להיעזר בכללים:
מכיוון שאנו חותרים לפתרון שמייצג פרצסיה יציבה ללא נוטציה, יש להניח , ולאחר פישוט של הביטויים מתקבל הביטוי הבא לתנע הזוויתי הכולל של הסביבון:
המומנט שמפעיל כוח הכובד על הסביבון הוא , כך שצריך להתקיים הקשר:
אולם מתקיים: , ולכן מקבלים את המשוואה הריבועית:
מקרי גבול: "סביבון מהיר" ו"סביבון איטי"
בגבול שבו המהירות הזוויתית של סיבוב הסביבון ביחס לצירו העצמי היא גבוהה מאוד ביחס למהירות הזוויתית של פרצסיית ציר הסביבון, מקבלים שהנוטציה של ציר הסביבון זניחה.
עובדה זאת מסבירה מדוע ככל שמסובבים סביבון מהר יותר, צירו נוטה להתייצב קרוב יותר לאנך וכמו כן תנודת הנוטציה שלו זעירות בהשוואה לזו של סביבון איטי.
ההסבר הפיזיקלי האינטואיטיבי לכך הוא שבגבול שבו מתקיים , מהמשוואה הריבועית למהירות הפרצסיה (שנגזרה בפסקה הקודמת) עולה שערך מהירות הפרצסיה יחסי הפוך למהירות הסיבוב העצמי של הסביבון:
כך שעבור סביבון מהיר קצב הפרצסיה בהכרח קטן עם הגדלת , ולכן מרכז המסה צריך לרדת רק מעט כדי להרוויח את האנרגיה הקינטית של תנועתו המעגלית (הפרצסיה) ביחס לאנך למשטח האופקי עליו מוצב הסביבון.
במילים אחרות, מרכז המסה נופל מעט כדי להמיר אנרגיה פוטנציאלית כובדית באנרגיה הקינטית הנדרשת כדי לקיים תנועת פרצסיה יציבה במהירות - ומכיוון שזו קטנה עם הגדלת קצב הסיבוב העצמי , מרכז המסה צריך לרדת מעט יותר בהשוואה לסביבון איטי.
בגבול שבו הסביבון סובב סביב צירו לאט יחסית, אפשר להניח שעיקר התנועה של הסביבון מורכב מפרצסיה ונוטציה, מה שבא לידי ביטוי בהנחה המתמטית .
בגבול זה, מהמשוואה הריבועית למהירות הפרצסיה עולה ש-:
ובגלל מהירות הפרצסיה הגבוהה שהסביבון צריך לרכוש על מנת להגיע ליציבות, תנועת סביבון איטי תהיה מלווה בתנודות נוטציה גדולות, וניתן לחזות בכך דרך התבוננות בשלבי הדעיכה האחרונים של תנועת סביבון.
הנוטציה של ציר הסיבוב של כוכב לכת נוצרת בגלל השפעות הכבידה של כוכבים אחרים.
האסטרונום האנגלי ג'יימס בראדלי גילה את הנוטציה של ציר הסיבוב של כדור הארץ ב-1728.
תופעת הנוטציה משנה בעדינות את נטיית ציר הסיבוב של כדור הארץ ביחס למישור המילקה, ובכך מזיזה באיטיות את קווי הרוחב העיקריים המוגדרים על ידי נטיית ציר כדור הארץ.
במקרה של כדור הארץ, המקורות העיקריים לכוחות גאות הם השמש והירח, אשר משנים ברציפות את מיקומם השמיימי היחסי והשפעתן הכבידתית גורמת לנוטציה בציר כדור הארץ.
לרכיב הגדול ביותר של נוטציית כדור הארץ יש זמן מחזור של 18.61 שנים, בדיוק כמו זמן המחזור של נסיגת קו הצמתים של מסלול הירח.
עם זאת, ישנם איברים מחזוריים אחרים שיש צורך להתחשב בהם בתלות בדיוק הרצוי של התוצאה.
בתאוריית הנוטציה של כדור הארץ, הפרמטרים שמתארים את הנוטציה עוברים התאמה באופן אד-הוקי כדי להשיג תאימות מרבית בין התאוריה לממצאים תצפיתיים.
תאוריית המכניקה של גוף קשיח הפשטנית לא מניבה תאוריה שמסבירה את נוטציית כדור הארץ באופן מספק; במקומה, יש צורך לקחת בחשבון דפורמציות של כדור הארץ, כולל את האי-אלסטיות של מעטפת כדור הארץ ושינויים בקו שמפריד בין המעטפת לגלעין כדור הארץ.
נוי הלפרין (נולדה ב-23 בנובמבר 1988) היא שחקנית, מדבבת וזמרת ישראלית.
זוכת פרס השחקנית המבטיחה במסגרת פסטיבל חג המחזמר לשנת 2017.
הלפרין גדלה בהרצליה ולמדה במגמת מוזיקה.
החלה להופיע מגיל צעיר כשהייתה ילדת פסטיגלי 1996 ו-1997. היא הופיעה בתוכנית הכישרונות הצעירים בראבו ששודרה בערוץ 2. בשנת 1998 השתתפה במופע פעמוני היובל שהיה המופע המרכזי לחגיגות שנת ה-50 למדינת ישראל.
את שירותה הצבאי עשתה בלהקת חיל חינוך.
בשנת 2012 סיימה את לימודי המשחק בבית צבי – בית הספר לאמנויות הבמה.
במסגרת לימודיה שיחקה בהצגות "הא הא", בית ברנרדה אלבה, שיקגו, ושרה ברחובות.
בוגרת לימודי משחק מול מצלמה בבית הספר "טכניקה" של אולי שטרנברג וניב רז.
בשנת 2016, שיחקה במקביל לרוני דלומי בתפקיד הראשי "אפונין" במחזה עלובי החיים שהוצג בתיאטרון הבימה.
החל מאוגוסט 2017 עד 2018 גילמה את הדמות "אמבר פון טאסל" במחזמר היירספריי.
בשנת 2019 התמודדה בעונה השביעית של הכוכב הבא אך נפלה לאחר שלב "המבחן הגורלי".
החל משנת 2020 דיבבה דמויות רבות, בעיקר בסדרות טלוויזיה לילדים בהן קליפורד, ערפדינה, ציידי הטרולים, מירה, בלשית מלכותית, מלחמת הכוכבים: באד באצ' ובלואי.
הלפרין משחקת באופן קבוע בהצגות שונות בתפקידים ראשיים וכשחקנית משנה.
ב היא משחקת בהצגות "לילה בפאריז", עוץ לי גוץ לי וכימים אחדים.
בתיאטרון הספרייה שיחקה בין השאר בהצגות הטוב הרע והנערה, "הדיירת", שני קוני למל.
מלבד הפקות בתיאטראות היא משתתפת בהצגות ילדים בהן זהבה ושלושת הדובים והמלך סיאם בתיאטרון אורנה פורת, והילד הזה הוא אני, "שולם לעולם", "ילד אגדה" בתיאטרון ארצי לילדים ונוער ו"קטנצ'יק" בתיאטרון הקיבוץ.
בינואר 2023, החליפה את משי קלינשטיין בתפקיד הראשי "דפי" במחזמר אפס ביחסי אנוש בתיאטרון בית ליסין לאחר שזו יצאה לחופשת לידה.
באותה השנה החלה לגלם את דמותה של "סיגי" במחזמר מרי לו בהפקתו המחודשת של התיאטרון הארצי בבימויו של צדי צרפתי.
החל מחודש ספטמבר הלפרין מגלמת את הדמות הראשית "דון" במחזמר מלצרית ב לצד משי קלינשטיין וטלי אורן.
היא גם משתתפת בהפקה המחודשת לצלילי המוסיקה שעלתה ב.
ב-2024 מגלמת תפקידים שונים במופע "מי שלא נולד - מפסיד" בתיאטרון הקאמרי במלאת 80 להולדתו של חנוך לוין.
החל מ-2025 תשתתף בעיבוד העברי של המחזמר "היי אוון הנסן" בתיאטרון הקאמרי, בו תחלוק תפקיד עם דיאנה גולבי לצד טלי אורן, אלון סנדלר ועוד.
באוקטובר 2024 הלפרין נישאה לשחקן מיכאלי גבעתי אותו הכירה במחזמר מרי לו שהשניים השתתפו בו.
נוי גזלה (נולדה ב-2 בספטמבר 2003) היא שחיינית אמנותית ישראלית, זוכת מדליית ארד קבוצתית באליפות אירופה (בודפשט 2020) בתרגיל חופשי.
באליפות אירופה שנערכה בבודפשט שבהונגריה במאי זכתה במדליית ארד בתרגיל קבוצתי חופשי יחד עם שלי בובריצקי, עדן בלכר, אריאל נשיא, מאיה דורף, ניקול נחשונוב, פולינה פריקזצ'יקובה וקתרין קונין בתוצאה של 86.8000 נקודות, אחרי אוקראינה (95.0667 נקודות) וספרד (91.2333 נקודות).
באליפות העולם שנערכה בבודפשט ביוני סיימה במקום חמישי בתרגיל קומבינציה קבוצתי יחד עם עדן בלכר, שלי בובריצקי, מאיה דורף, קתרין קונין, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא, פולינה פריקזצ'יקובה, נטע רוביצ'ק ושני שרייזין בתוצאה של 85.9667 נקודות.
בנוסף, סיימה יחד עם עדן בלכר, שלי בובריצקי, מאיה דורף, קתרין קונין, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא, ופולינה פריקזצ'יקובה במקום שביעי בתרגיל קבוצתי טכני בתוצאה של 84.5315 נקודות, ובמקום עשירי בתרגיל קבוצתי חופשי בתוצאה של 85.5667 נקודות.
באליפות אירופה שנערכה ברומא שבאיטליה באוגוסט סיימה במקום חמישי בתרגיל קומבינציה קבוצתי יחד עם שלי בובריצקי, מאיה דורף, קתרין קונין, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא, אביטל פודקופייב, פולינה פריקזצ'יקובה, נטע רוביצ'ק ושני שרייזין.
בנוסף, סיימה יחד עם שלי בובריצקי, מאיה דורף, קתרין קונין, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא, פולינה פריקזצ'יקובה ושני שרייזין במקום חמישי בתרגיל קבוצתי טכני בתוצאה של 82.9956 נקודות, ובמקום חמישי בתרגיל קבוצתי חופשי בתוצאה של 86.0333 נקודות.
במשחקים האירופיים שנערכו בקרקוב שבפולין ביוני זכתה במדליית זהב בתרגיל קומבינציה קבוצתי יחד עם עדן בלכר, שלי בובריצקי, מאיה דורף, קתרין קונין, איה מזור, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא, נטע רוביצ'ק ושני שרייזין בתוצאה של 248.6083 נקודות, לפני גרמניה (163.3205 נקודות) וטורקיה (135.7999 נקודות).
בנוסף, זכתה במדליית ארד בתרגיל קבוצתי חופשי יחד עם שלי בובריצקי, מאיה דורף, קתרין קונין, איה מזור, ניקול נחשונוב, אריאל נשיא ונטע רוביצ'ק בתוצאה של 243.600 נקודות, אחרי ספרד (261.6374 נקודות) ואיטליה (253.4709 נקודות).
נוטרה הייתה היאחזות נח"ל שהוקמה ב־23 ביולי 1958 בתל זחמול, בין גונן לחולתה, על ידי גרעין "אמץ" של הצופים מתל אביב למטרת עיבוי הגבול עם סוריה.
שם ההיאחזות לקוח משיר השירים: ().
בדצמבר 1958 הופגזה ההיאחזות ב"הפגזת האלף" הסורית.
בנובמבר 1963 ננטשה ההיאחזות ובמקומה הוקמה חווה חקלאית שהפעילו 3 קיבוצים, אך אף היא לא שרדה זמן רב.
נוטקר לבאו (Notker Labeo) היה נזיר במנזר סנט גאלן.
הוא נולד בערך בשנת 950 ומת בשנת 1022. היה צאצא למשפחת אצולה מתורגאו והיה נכדו של , מחבר אפוס הגיבורים הלטיני .כינויו זה ניתן לו בשל שפתיו הבולטות.
בהמשך שונה כינויו ל־Teutonicus, כלומר הגרמני, בשל תרומתו להתפתחות השפה הגרמנית.
הוא הגיע למנזר סנט גאלן בהיותו עדיין ילד ושם רכש ידע מגוון ורב, בהיותו תאב דעת.
בני דורו העריצו אותו בשל ידיעותיו בתאולוגיה, מתמטיקה, אסטרונומיה, מוזיקה ושירה.
הוא עצמו מונה את לימודיו וכתביו במכתב הנשלח לבישופ הממונה עליו.
אולם, בהתאם להחלטת אבי המנזר, הוא נאלץ לוותר על לימודיו והקדיש את עצמו להוראה.
למען תלמידיו הוא לקח על עצמו לתרגם כתבים כנסיתיים מלטינית לגרמנית.
על פי מומחים בני ימינו, נוטר לבאו היה אחד מגדולי המסגננים בספרות הגרמנית.
על ערש דווי ביקש שלזכרו יש להאכיל את העניים.
באמצעות עבודותיו של נוטקר מתקיים מחקר המכוון לעמוד על התפתחות השפה הגרמנית הגבוהה מגרמנית הביניים וגרמנית עתיקה.
לעבודותיו של נוטקר יש תרומה רבה משום שהוא היה המחבר החשוב ביותר בגרמנית עתיקה, ובנוסף כתביו נשמרו במידה הגדולה ביותר מבין בני דורו.
נויטרופילים (Neutrophils) הם תאים השייכים למערכת החיסון.
תפקידם העיקרי בליעה וחיסול חיידקים או פטריות ומניעת הזיהום שנגרם מהם.
הנויטרופילים מהווים אחד משלושת סוגי הפגוציטים במערכת החיסון, וכן אחד משלושת סוגי הגרנולוציטים.
הנויטרופילים גדולים פי שניים לערך מתאי דם אדומים וקוטרם נע בין 9 ו-15 מיקרון.
גרעין התא של הנויטרופילים מורכב מכמה אונות בגדלים שונים; מסיבה זו מכונים הם לעיתים תאים פולימורפונוקלאריים (Polymorphonuclear cells, ובקיצור: PMNs, או Polys בעגה המקצועית; לעיתים מכונים כך כל הגרנולוציטים).
אורך חייהם קצר יחסית - שעות או ימים ספורים.
הנויטרופילים הם קבוצת התאים הגדולה ביותר מבין תאי הדם הלבנים, והם מהווים בין 40% ל-70% מסך כל תאי הדם הלבנים.
המונח "ספירת נויטרופילים אבסולוטית" מתייחס למדידת הכמות של כל הנויטרופילים הנוכחים בדם.
ירידה במספרם אל מתחת ל-1,000 מעלה את הסיכון לדלקות.
ריכוזם הנורמלי בדם נע בין 3,000 ו-7,000 תאים למיקרוליטר (מילימטר מעוקב) דם.
ספירת הנויטרופילים נעשית כחלק מביצוע ספירת דם מלאה.
כמות נמוכה מדי של נויטרופילים בדם נקראת נויטרופניה.
הציטופלזמה שלהם מכילה שלפוחיות הפרשה ("גרנולות") המכילות מתווכים ואנזימים המשתתפים בהרג הפתוגנים, כגון ליזוזים ולקטופרין.
שלפוחיות ההפרשה מכילות אנזימים המפרקים חיידקים וחלק ממרכיבי התווך הבין תאי, וכן חלבונים דמויי-אנטיביוטיקה הנקראים דפנסינים (Defensins).
הנויטרופילים נמשכים באופן כימי אל אתר הזיהום במנגנון הנקרא כימוטקסיס.
במנגנון זה מופרשים ציטוקינים הנקראים כימוקינים על ידי המקרופאגים אשר באו במגע ראשוני עם גורם הזיהום, נוצר מפל ריכוזים אשר "מכוון" את הניטורופילים אל מקור הזיהום.
בנוסף תאים אלו בולעים (מבצעים פגוציטוזה) את החיידקים או הפטריות וממיסים אותם בעזרת החומרים שהוזכרו לעיל.
בנוסף, משתמשים הנויטרופילים ברדיקלים מחמצנים, כגון מימן על-חמצני ויון סופראוקסיד, להרג החיידקים (לפרטים ראו: אנארובי).
שלפוחיות ההפרשה של הנויטרופילים נצבעות בחלקן אדום, באמצעות חומרי צביעה חומציים, ובחלקם כחול, באמצעות חומרי צביעה בסיסיים.
שילוב הצבעים גורם לציטופלזמת הנויטרופילים להיראות סגולה.
תכונות הצביעה של שלפוחיות ההפרשה של הנויטרופילים הקנו לתאים אלו את שמם (נייטרליים, נצבעים בחומצה ובבסיס כאחד).
נויז רוק הוא ז'אנר מוזיקלי אשר התפתח בשנות ה-80 של המאה ה-20 כשלוחה ניסיונית של פּאנק.
הז'אנר מאחד את הגישה של הפאנק עם הרעש האטונלי והמבנה הבלתי קונבנציונלי של מוזיקת הרעש ושל מוזיקה תעשייתית.
נויז רוק הציג סוג חדש של מוזיקת אוונגארד לנוף הרוק האלטרנטיבי.
לעיתים הסגנון מיוחס ל"נויז קור", למרות שמונח זה גם יכול להתייחס למגוון של מוזיקת "הארדקור טכנו" מהירה ומלאת דיסטורשן.
נויז קור בדרך כלל מתייחס ללהקות המנגנות מוזיקה תעשייתית או גריינדקור רועשים, מהירים, מלאים בצרחות לא ברורות ולא מהוקצעים במכוון, כאשר שיריהן אורכים מתחת ל-20 שניות ולפעמים אף מאיות בודדות.
בין ההשפעות על ההיווצרות הראשונית של הנויז רוק ניתן למנות את הרוק אנד רול הבוטה של להקת הוולווט אנדרגראונד (במיוחד באלבום "White Light/White Heat"), הערבוב של להקת הסטוג'ס, הג'אז החופשי והפריק-רוק, תנועת ה"נו ווייב" ("No Wave") של שנות השבעים המאוחרות, והאלבום Metal Machine Music של לו ריד.
מאוחר יותר, הסגנון הושפע מלהקות יפניות כמו Boredoms ו-Melt-Banana, ששילבו את מוזיקת הרעש היפנית עוד יותר ולעיתים קרובות השתמשו במבנים כאוטיים ויצרו "שירים" קצרים ומהירים באופן קיצוני שהתאפיינו בקצב משתנה, צרחות וגיטרות כבדות.
באותו הזמן בערך, להקות כמו Gore Beyond Necropsy ו-Anal Cunt פיתחו סגנון דומה שגם מיוחס ל"נויז קור" או "נויזגריינד".
בפעמים רבות, למרות שהרקע המוזיקלי של הלהקות שונה, להקות הנויז רוק ולהקות הגריינדקור שיתפו פעולה ביצירת מוזיקה חדשה.
נויהרדטהוף היה יישוב קטן של גרמנים טמפלרים בארץ ישראל.
המיקום של היישוב היה דרומית לחיפה, סמוך לשפת הים, מדרום לכפר סמיר וצפונית מערבית לכפר הערבי טירה (טירת כרמל).
הוא נקרא על שם הכפר קירשנהרדטהוף בגרמניה שממנו באו חלק מהמתיישבים.
בראשית תנועת ההתיישבות הטמפלרית, רכשה התנועה 3,000 דונם במקום, והמתיישבים גידלו בו חיטה, קטניות ואבטיחים.
הם נהגו בתחילה לעבד את האדמה בשעות היום, ובערב לחזור לבתיהם במושבה הגרמנית בחיפה תוך הפקדת שומרים ערבים על המקום.
לאחר מכן, בגלל ריבוי הגנבות, הוחלט לבנות במקום בתי קבע.
בית הקבע הראשון נבנה ב-1897, ושלושה נוספים נבנו ב-1899. עם זאת, האדמה הייתה מטיב ירוד, ובגלל הקרבה לים התקשו למצוא שם מים מתוקים, ומסיבות אלו המקום לא התפתח ולא הגיע למעמד של מושבה עצמאית.
בשל ריבוי הגנבות הוחלט להציב מארבים, ובאחד מלילות יולי 1910 נורה ונהרג ערבי מטירה שניסה לגנוב.
למחרת נערכה חקירה של השלטונות הטורקים בנוכחות סגן הקונסול הגרמני שהגיע מחיפה.
בחקירה נכחו רבים מבני טירה הזועמים, ובאמצע החקירה הותקף האיכר הטמפלרי פריץ אונגר, שהוכה ונורה למוות.
מעשה רצח אכזרי זה לאור היום ובנוכחות נציגי השלטון והקונסוליה הגרמנית גרם לסערת רוחות בארץ ובגרמניה.
זה היה הרצח הראשון של גרמני טמפלרי מאז תחילת ההתנחלות הטמפלרית ב-1868. ממשלת וירטמברג, שהטמפלרים היו אזרחיה, תבעה מהממשלה המרכזית בברלין לשלוח אוניית מלחמה לחיפה כדי לאלץ את הטורקים לאסור את האשמים ולשפוט אותם.
לבסוף הגיע למקום המושל הכללי של ביירות ויחידה צבאית.
15 איש נאסרו, אחד נידון למוות, והאחרים לתקופות מאסר ארוכות, אך השלטון המרכזי באיסטנבול ביטל את גזר הדין.
בעקבות לחץ גרמני נוסף חודש המשפט בטריפולי ונאשם אחד נידון לתלייה, אבל גם משפט זה בוטל וכל העצורים שוחררו.
אלמנתו של אונגר החליטה לעזוב את המקום, לעבור עם משפחתה למושבה הטמפלרית ולדהיים (כיום אלוני אבא), ולבנות במקום בית בתבנית ביתם בנויהרדטהוף כמצבה לאבי המשפחה שנרצח.
בית אונגר נמצא עד היום באלוני אבא.
מאיר שלו שילב את פרשת רצח אונגר בספרו פונטנלה.
בספר הם מופיעים בשם "ריינהרדט".
בשנות ה-30 תמכו חלק מתושבי המושבה בגרמניה הנאצית.
עם תחילת מלחמת העולם השנייה הועברו התושבים למחנה הסגר, ובשנת 1944 גורשו מהארץ.
האדמות שהיו שייכות לנויהרדטהוף, עברו לניהולו של "האפוטרופוס של רכוש האויב - ממשלת ארץ ישראל (פלשתינה-א"י)"
לאחר הקמת מדינת ישראל עברו קרקעות היישוב, על פי "חוק נכסי גרמנים, תש"י 1950" לבעלות האפוטרופוס לנכסי הגרמנים, ואחר כך לרשות הפיתוח.
כחלק מהסכם השילומים עם גרמניה הוסכם גם על פיצוי קהילת הטמפלרים על אובדן רכושם בארץ ישראל בשנת 1962. בנויהרדטהוף הוסכם על תשלום פיצוי על שטח בן 1,280 דונם.
בראשית העשור השני של המאה ה-21 נותר מנויהרדטהוף רק מבנה אחד הנמצא בשטח מפעל "חישולי הכרמל", מול טירת כרמל.
נויה רימלט (נולדה בספטמבר 1965) היא פרופסור חבר בפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה ופעילה חברתית ישראלית.
נולדה ברמת גן כבת אמצעית לאילנה ודוד רימלט, במשפחה בת שלושה ילדים.
אביה היה עורך דין, בעל משרד משלו ובנו של אלימלך-שמעון רימלט.