tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
27 ביולי – פורצות מהומות הגזע בשיקגו, החמורות מבין עשרות מהומות שהתרחשו במהלך השנה בצפון ובמרכז ארצות הברית
11 בספטמבר – המארינס של ארצות הברית פולשים להונדורס
1 בינואר – ג'רום דייוויד סלינג'ר, סופר אמריקאי (נפטר ב-2010)
18 בפברואר – ג'ק פאלאנס, שחקן קולנוע אמריקני (נפטר ב-2006)
17 במרץ – נט קינג קול, מוזיקאי ומלחין אמריקאי (נפטר ב-1965)
10 במאי – דניאל בל, סוציולוג אמריקאי (נפטר ב-2011)
6 בינואר – תאודור רוזוולט, הנשיא ה-26 של ארצות הברית (נולד ב-1858)
6 במאי – ליימן פרנק באום, סופר אמריקאי (נולד ב-1856)
8 במאי – למרקוס אדנה תומפסון, ממציא אמריקני, עסק בפיתוח רכבות הרים (נולד ב-1848)
29 במאי – רוברט בייקון, דיפלומט אמריקני ומזכיר המדינה של ארצות הברית (נולד ב-1860)
11 באוגוסט – אנדרו קרנגי, תעשיין (נולד ב-1835)
1918 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 142 שנה מיום היווסדה.
ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה
8 בינואר – וודרו וילסון מציג את ארבע עשרה הנקודות בפני הקונגרס
31 במרץ – שעון קיץ מונהג לראשונה בארצות הברית
4 בדצמבר – נשיא ארצות הברית וודרו וילסון נוסע לוועידת השלום בפריז והופך בכך לנשיא האמריקני הראשון שנוסע לאירופה בעת כהונתו.
21 בינואר – ריצ'רד וינטרס, צנחן אמריקאי (נפטר ב-2011)
22 בפברואר – רוברט וודלו, האדם הגבוה בעולם (נפטר ב-1940)
17 באפריל – ויליאם הולדן, שחקן קולנוע אמריקאי, זוכה פרס האוסקר (נפטר ב-1981)
9 במאי – מייק וולאס, עיתונאי אמריקאי (נפטר ב-2012)
11 במאי – ריצ'רד פיינמן, פיזיקאי אמריקאי ממוצא יהודי (נפטר ב-1988)
לואיס, גנטיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה (נפטר ב-2004)
25 באוגוסט – ליאונרד ברנשטיין, מלחין ומנצח יהודי-אמריקאי (נפטר ב-1990)
30 באוגוסט – טד ויליאמס, שחקן בייסבול אמריקאי (נפטר ב-2002)
17 באוקטובר – ריטה הייוורת', שחקנית קולנוע אמריקאית (נפטרה ב-1987)
9 בנובמבר – ספירו אגניו, סגן נשיא ארצות הברית (נפטר ב-1996)
1917 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 141 שנה מיום היווסדה.
17 בינואר – ארצות הברית רוכשת את איי הבתולה מדנמרק
1 במרץ – ממשלת ארצות הברית מוסרת את מברק צימרמן לפרסום בעיתונות
2 במרץ – תושבי פוארטו ריקו מקבלים אזרחות אמריקאית
4 במרץ – וודרו וילסון מושבע לכהונה שנייה כנשיא ארצות הברית.
22 במרץ – ארצות הברית, היא המדינה הראשונה המכירה בממשלתו של קרנסקי הממשלה המהפכנית הראשונה באימפריה הרוסית
6 באפריל – ארצות הברית מכריזה מלחמה על גרמניה ומצטרפת למלחמת העולם הראשונה
4 ביוני – פרס פוליצר מחולק לראשונה
5 ביוני – מלחמת העולם הראשונה: בארצות הברית מוחל גיוס חובה
7 בדצמבר – ארצות הברית מכריזה מלחמה על האימפריה האוסטרו-הונגרית
11 בפברואר – סידני שלדון, סופר ותסריטאי אמריקאי ממוצא יהודי (נפטר ב-2007)
27 במרץ – ג'ון קונלי, פוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-1993)
25 באפריל – אלה פיצג'רלד, זמרת ג'אז אמריקאית (נפטרה ב-1996)
23 במאי – אדוארד לורנץ, מטאורולוג ומתמטיקאי אמריקאי, מחלוצי תורת הכאוס.
7 ביוני – דין מרטין, שחקן קולנוע אמריקאי (נפטר ב-1995)
8 ביוני – ביירון וייט, שופט בית המשפט העליון של ארצות הברית (נפטר ב-2002)
6 באוגוסט – רוברט מיצ'ם, שחקן וזמר אמריקני (נפטר ב-1997)
18 באוגוסט – קספר ויינברגר, לשעבר שר-ההגנה של ארצות הברית (נפטר ב-2006)
10 בינואר – באפלו ביל קודי, אמריקאי מגיבורי המערב הפרוע (נולד ב-1846)
1 באפריל – סקוט ג'ופלין מלחין רגטיים אמריקאי, (נולד ב-1868)
8 באפריל – ריצ'רד אולני, שר המשפטים ומזכיר המדינה של ארצות הברית (נולד ב-1835)
1916 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 140 שנה מיום היווסדה.
28 בינואר – לואי ברנדייס הוא היהודי הראשון המתמנה לשופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית
9 במרץ – המהפכן המקסיקני פנצ'ו וייה תוקף יחד עם 1,500 מורדים מקסיקניים את העיירה קולומבוס שבניו מקסיקו, שורף אותה והורג 17 מתושביה.
15 במרץ – ארצות הברית שולחת 12,000 חיילים מעבר לגבול המקסיקני במטרה לתפוס את פנצ'ו וייה ולהביאו למשפט.
19 במרץ – 8 מטוסים אמריקאים ממריאים ומשתתפים במרדף אחר פנצ'ו וייה, משימת הקרב האווירית הראשונה בהיסטוריה של ארצות הברית
7 בנובמבר – הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1916: הנשיא המכהן וודרו וילסון נבחר בשנית לנשיא ארצות הברית
15 במרץ – הארי ג'יימס, מנהל להקה מוזיקלית וחצוצרן אמריקאי (נפטר ב-1983)
5 באפריל – גרגורי פק, שחקן קולנוע אמריקאי (נפטר ב-2003)
22 באפריל – יהודי מנוחין, כנר ומנצח אמריקאי יהודי (נפטר ב-1999)
10 במאי – מילטון בביט, מלחין אמריקאי (נפטר ב-2011)
9 ביוני – רוברט מקנמארה, שר ההגנה של ארצות הברית בזמן מלחמת וייטנאם, ונשיא הבנק העולמי (נפטר ב-2009)
4 בנובמבר – וולטר קרונקייט, שדרן חדשות אמריקאי (נפטר ב-2009)
4 בנובמבר – ג'ון בזילון, נחת מגיבורי מלחמת העולם השנייה, עוטר במדליית הכבוד של הקונגרס ובצלב הצי (נהרג בקרב ב-1945)
9 בדצמבר – קירק דאגלס, שחקן קולנוע אמריקאי
28 בפברואר – הנרי ג'יימס, סופר אמריקאי-אנגלי (נולד ב-1843)
13 במאי – שלום עליכם, מחשובי הסופרים היידישאים של תנועת ההשכלה (נולד ב-1859)
22 בנובמבר – ג'ק לונדון, סופר אמריקאי (נולד ב-1876)
1915 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 139 שנה מיום היווסדה.
27 בינואר – כוחות אמריקאיים משתלטים על האיטי
28 בינואר – מוקם משמר החופים האמריקני
8 בפברואר – סרט הקולנוע מעורר המחלוקת "הולדתה של אומה" יוצא לאקרנים.
הסרט היה לאחד מראשוני הסרטים שהביאו לוויכוח פוליטי, בשל העובדה כי תמך בעבדות ובדרום, בזמן בו רבים מהלוחמים במלחמת האזרחים האמריקנית, וילדיהם היו עדיין בחיים.
24 ביולי – ספינת הקיטור "איסטלנד" מתהפכת על גדות נהר שיקגו במרכז שיקגו.
23 באוקטובר – כ-30,000 נשים צועדות בשדרה החמישית בניו יורק, בתביעה לקבלת זכות בחירה
28 בפברואר – זירו מוסטל - שחקן אמריקני (נפטר ב-1977)
18 במרץ – ריצ'רד קונדון, סופר אמריקאי (נפטר ב-1996)
19 במרץ – רוברט קול - מפקד גדוד בדיוויזיה המוטסת ה-101 במלחמת העולם השנייה.
מעוטר מדליית הכבוד של הקונגרס (נהרג בקרב ב-1944)
7 באפריל – בילי הולידיי, זמרת ג'אז אמריקאית (נפטרה ב-1959)
6 במאי – אורסון וולס, במאי קולנוע אמריקאי, מגדולי יוצרי הקולנוע (נפטר ב-1985)
15 במאי – פול סמואלסון, מקרו-כלכלן אמריקאי יהודי, חתן פרס נובל לכלכלה (נפטר ב-2009)
27 במאי – הרמן ווק, סופר ומחזאי יהודי-אמריקאי
10 ביוני – סול בלו, סופר אמריקאי, חתן פרס נובל לספרות בשנת 1976 (נפטר ב-2005)
7 ביולי – יול ברינר, שחקן אמריקאי (נפטר ב-1985)
17 באוקטובר – ארתור מילר, מחזאי אמריקאי (נפטר ב-2005)
7 בדצמבר – אלי וולך, שחקן אמריקאי (נפטר ב-2014)
12 בדצמבר – פרנק סינטרה, זמר ושחקן אמריקאי (נפטר ב-1998)
2 בנובמבר – יצחק רייס, ממציא ויזם אמריקאי ממוצא יהודי (נולד ב-1850)
1914 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 138 שנה מיום היווסדה.
23 באפריל – אצטדיון הבייסבול ריגליפילד שבשיקגו נחנך.
4 באוגוסט – מלחמת העולם הראשונה: ארצות הברית מצהירה על נייטרליות
7 בנובמבר – העיתון ניו רפובליק יוצא לאור בפעם הראשונה
23 בנובמבר – ארצות הברית נסוגה ממקסיקו
27 בנובמבר – נוסד הג'וינט, ועד הסיוע המיוחד של יהדות ארצות הברית
25 במרץ – נורמן בורלוג, חוקר חקלאות אמריקאי וחתן פרס נובל לשלום (נפטר ב-2009)
26 במרץ – ויליאם וסטמורלנד, מפקד כוחות הצבא האמריקאי שלחמו במלחמת וייטנאם (נפטר ב-2005)
26 באפריל – ברנרד מלמוד, סופר אמריקאי יהודי, זוכה פרס פוליצר (נפטר ב-1986)
1 בספטמבר – בן סלומון, רופא יהודי בצבא ארצות הברית; עוטר במדליית הכבוד (נהרג ב-1944)
21 באוקטובר – מרטין גרדנר, כותב אמריקאי, בעיקר של מדע פופולרי (נפטר ב-2010)
25 בנובמבר – ג'ו דימאג'יו, שחקן בייסבול אמריקאי (נפטר ב-1999)
19 באפריל – צ'ארלס פירס, פילוסוף, מדען ומתמטיקאי אמריקאי (נולד ב-1839)
6 באוגוסט – אלן לואיז וילסון, אשתו הראשונה של נשיא ארצות הברית וודרו וילסון (נולדה ב-1860)
1914 ברוסיה הייתה שנה ה-301 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.
באוגוסט האימפריה הרוסית נכנסה למלחמת העולם הראשונה והשתתפותה בה היה בין הגורמים להתמוטטות המדינה במהלך שנת 1917.
ראש הממשלה ולדימיר קוקובצוב, איוואן גורמיקין מ-30 בינואר
13 בינואר – דיונים במועצה מדינית על השלכות של מלחמה עם גרמניה.
16 בינואר – מקסים גורקי קיבל אישור לחזור לרוסיה לאחר 8 שנות גלות.
ינואר - ראשי אינטרנציונל בודקים סיבות לפיצול במפלגת הפועלים הסוציאל-דמוקרטית הרוסית ומגיעים למסקנה שהסיבה העיקרית היא מדיניות של ולדימיר לנין.
סוכם לזמן ועידה בינלאומית בנושא במהלך חודש יולי.
13 בפברואר – בלחץ של צארינה וגריגורי רספוטין ראש הממשלה ולדימיר קוקובצוב מפוטר.
21 בפברואר – במהלך דיונים סודיים בממשלה שלא ניתן לכבוש את קונסטנטינופול ללא סיכון למלחמה כוללת.
מרץ - הממשל אינו מאפשר לאוקראינים לחגוג את 100 שנים להולדת המשורר טאראס שבצ'נקו.
תחילת התמודדות הממשל הרוסי עם לאומנות אוקראינית.
17 באפריל – ניקולאי השני חתם על צו סיפוח של אזור טובה
מאי - האינטרנציונל השני קורא לאיחוד הבולשביקים עם הבולשביקים.
סוכם לזמן כינוס איחוד ביולי בבריסל.
5 במאי – נציגי הבולשביקים הוצאו מהדומה.
21 במאי – הנציג הבולט של הבולשביקים בדומה מלינובסקי נמלט מהמדינה.
התברר שהוא היה סוכן השלטונות.
27 ביוני – התנקשות בגריגורי רספוטין
28 ביוני – רצח יורש העצר של האימפריה האוסטרו הונגרית בסרייבו.
ברוסיה הוכרז אבל ל-12 ימים.
יוני - לאחר דיונים של מעל שנה דומה מאשרת תוכנית רחבת היקף להרחבת הצבא.
16 ביולי – כינוס איחוד בבריסל.
ולדימיר לנין לא הגיע והיחידים לאיחוד הם נציגי הבולשביקים.
סוכם לעלות את הנושא בוועדה נוספת בווינה באוגוסט.
הנושא לא צלח עקב פרוץ מלחמת העולם הראשונה.
20 ביולי – ביקור נשיא צרפת אנרי פואנקרה בסנקט פטרבורג.
20 ביולי – גאורגי סדוב פגש את הניצולים האחרונים של משלחת בראשות ברוסילוב לחקר הארקטיקה.
מצוות של 24 אנשים שיצאו למסע בשדת 1912 ניצלו רק שניים.
24 ביולי – רוסיה מחליטה לתמוך בסרביה לאור האולטימטום של האימפריה האוסטרו הונגרית.
25 ביולי – רוסיה מכריזה שהחלה הכנות למלחמה.
29 ביולי – למרות הזהרות גרמניה, רוסיה מכריזה על גיוס כללי.
1 באוגוסט – הכרזת מצב מלחמה בין רוסיה לבין גרמניה
6 באוגוסט – הכרזת מצב מלחמה בין רוסיה לבין אוסטרו הונגריה
17 באוגוסט – 15 בספטמבר - מבצע של הצבא הרוסי בפרוסיה המזרחית
8 באוגוסט – ישיבת חרום של הדומה
20 באוגוסט – קרב גומבינן בפרוסיה המזרחית.
18 באוגוסט – 26 בספטמבר מבצע גליציה בהשתתפות מעל 1.5 מיליון חיילים.
23-25 באוגוסט - קרב ליד העיר קרסניק בפולין.
צבא האוסטרו-הונגרי ניצח את הרוסים.
26 באוגוסט – קרב טננברג בפרוסיה המזרחית בהשתתפות כ-340 אלף חיילים.
31 באוגוסט – שינוי שם בירת רוסיה מ"סנקט פטרבורג" ל"פטרוגרד"
7 בספטמבר – הקרב הראשון על האגמים המזוריים.
בעקבות ההפסד ב-14 בספטמבר הצבא הרוסי החל לסגת משטח פרוסיה המזרחית.
3-11 בספטמבר - הפסד בקרב לעד העיר רבה-רוסקה של הצבא האוסטרו-הונגרי.
8 בספטמבר – הצבא הרוסי כבש את לבוב בעקבות הצלחות בקרב גליציה.
28 בספטמבר – 27 באוקטובר - הקרב על הוויסלה בהשתתפות כ-700 אלף חיילים.
27 בספטמבר – הצבא הרוסי עבר את קרפטים ונכנס להונגריה.
1 באוקטובר – חתימת הסכם עם רומניה על נייטרליות ידידותית
29 באוקטובר – אוניות של הצי הטורקי הפציצו אודסה וסבסטופול.
11 בנובמבר – 24 בנובמבר - קרב לודז' בהשתתפות כ-600 אלף חיילים.
2 בנובמבר – רוסיה מכריזה מצב מלחמה עם האימפריה העות'מאנית
נובמבר - מעצר של חברי הדומה מטעם המפלגה הסוציאל-דמוקרטית.
15 בנובמבר – תחילת מתקפת נגד של הטורקים באזור הקווקז.
הרוסים הצליחו לעצור את המתקפה לקראת 29 בנובמבר.
19 בנובמבר – 20 בדצמבר - קרב בזורה בשטח פולין של היום.
22 בדצמבר – מבצע סרקמיש באזור הקווקז.
המבצע הסתיים בינואר 1915 בניצחון רוסי.
25 בדצמבר – יחידות של צבא טורקי תקפו את הביצורים הרוסים באזור העיר ארדגן (אז בתחומי האימפריה הרוסית, היום בטורקיה).
לאחר 3 שבועות של קרבות, הטורקים נסוגו ללא הצלחה.
דצמבר - אוניית מערכה "גנגוט" נכנסה לשירות מבצעי.
הייתה בשרות עד לשנת 1956.
דצמבר - אוניית מערכה "סבסטופול" נכנסה לשירות מבצעי.
דצמבר - אוניית מערכה "פטרופבלובסק" נכנסה לשירות מבצעי.
דצמבר - אוניית מערכה "פולטבה" נכנסה לשירות מבצעי.
הייתה בשרות עד לשנת 1919.
6 במרץ – קיריל קונדראשין, מנצח סובייטי, (נפטר ב-1981)
8 במרץ – יעקב זלדוביץ', פיזיקאי סובייטי, (נפטר ב-1987)
7 באפריל – קיריל מזורוב, מדינאי סובייטי ממוצא בלארוסי (נפטר ב-1989)
14 ביוני – ולדימיר צ'לומיי, מהנדס טילים סובייטי, (נפטר ב-1984)
15 ביוני – יורי אנדרופוב, מדינאי סובייטי, (נפטר ב-1984)
30 ביוני – ולדימיר צ'לומיי, מתכנן טילים סובייטי, (נפטר ב-1984)
27 באוגוסט – ויקטור אלכסייב, ספורטאי ומאמן אתלטיקה סובייטי, (נפטר ב-1977)
18 בספטמבר – ויקטור גרישין, מדינאי סובייטי (נפטר ב-1992)
4 באוקטובר – יורי לויטן, קריין רדיו וטלוויזיה סובייטי ממוצא יהודי, (נפטר ב-1983)
11 במרץ – פיוטר סמיונוב טיין-שאנסקי, בוטנאי וגאוגרף רוסי (נולד ב-1827)
20 בפברואר – גאורגי סדוב, חוקר ארקטיקה רוסי, (נולד ב-1877)
30 באוגוסט – אלכסנדר סמסונוב, גנרל רוסי, התאבד בעקבות תבוסת הצבא בפרוסיה מזרחית (נולד ב-1859)
8 בספטמבר – פיוטר נסטרוב, טייס רוסי, (נולד ב-1887)
1915 ברוסיה הייתה שנה ה-302 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.
2 בינואר – הצבא הרוסי כובש מבצר טורקי ברדוס
18 בינואר – סיום קרבות בין הצבא הרוסי לבין הצבא הטורקי באזור העיר ארדגן.
הרוסים הצליחו להחזיק את העמדות ללא נסיגה.
31 בינואר – הצבא הגרמני השתמש לראשונה בגז רעיל המתקפה בחזית המזרחית.
7 בפברואר – הגרמנים פותחים במתקפה בפרוסיה המזרחית (הקרב השני על האגמים המזוריים) שמסתיימת ב-26 בפברואר בניצחון גרמני
9 בינואר – 20 באפריל - קרבות קשים בקרפטים שמסתיימים בניצחון רוסי
17 בפברואר – הרוסים עוזבים את קלייפדה
22 במרץ – הסתיים המצור על פשמישל.
כ-100 אלף חיילים אוסטרים נופלים בשבי.
אפריל - פוגרום גרמני במוסקבה
2 במאי – 15 במאי - בעקבות מתקפת גורליצה-טרנוב הגרמנית בגליציה החלה נסיגה של הצבא הרוסי
5 במאי – הצי הרוסי החל במסע לכיוון הבוספורוס
יוני-אוגוסט קריסת החזית הרוסית - הנסיגה הגדולה
4 ביוני הצבא הרוסי עזב את פשמישל שנכבשה במרץ לאחר מצור ממושך.
7 ביוני – הסכם קיאכטה מסדיר יחסים בין רוסיה, מונגוליה וסין
23 ביוני הרוסים עוזבים את לבוב
26 ביוני – 21 ביולי - מבצע אלשקרט מול הטורקים.
הטורקים ניסו לתקוף את העמדות הרוסיות ולהכריח אותם לסגת משטח טורקי כבוש.
לאחר חודש של קרבות המתקפה הטורקית הסתיימה ללא תוצאות.
16 ביולי – אוניית מערכה "אימפרטריצה מריה" נכנסה לשירות מבצעי.
היא הייתה אוניית הדגל של הצי הרוסי בים השחור.
22 באוגוסט – 19 בספטמבר קרבות באזור וילנה, התייצבות החזית
8 בספטמבר – ניקולאי השני לוקח על עצמו את הפיקוד העליון על הצבא
18 באוקטובר – אוניית מערכה "יקטרינה הגדולה" נכנסה לשירות מבצעי.
19 באוקטובר – רוסיה מכריזה מלחמה על בולגריה.
30 באוקטובר – 16 בדצמבר מבצע של הצבא הרוסי בפרס
28 בדצמבר – תחילת מתקפה רוסית באזור הקווקז נגד הטורקים.
בסיום הלחימה, ב-7 בינואר הרוסים התקרבו למבצר ארזורום.
9 בפברואר – בוריס אנדרייב, שחקן סובייטי, (נפטר ב-1982)
23 ביולי – מיכאיל מטוסובסקי - משורר סובייטי ממוצא יהודי (נפטר ב-1990)
29 ביולי – פאבל קדוצ'ניקוב, שחקן סובייטי, (נפטר ב-1988)
28 בספטמבר – גאורגי טובסטונוגוב, במאי תיאטרון סובייטי, (נפטר ב-1989)
28 בנובמבר – קונסטנטין סימונוב, סופר ומשורר סובייטי, (נפטר ב-1979)
27 באפריל – אלכסנדר סקריאבין, מלחין (נולד ב-1872)
1916 ברוסיה הייתה שנה ה-303 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.
ראש הממשלה איוואן גורמיקין עד ל-20 בינואר, בוריס שטורמר מ-20 בינואר 1916, אלכסנדר טרפוב מ-23 בנובמבר 1916
10 בינואר – תחילת מתקפת ארזורום - מתקפה רוסית רחבת היקף בחזית מול הטורקים.
תוך כחודש הושגה התקדמות ממשית אל תוך השטח הטורקי תוך כיבוש מבצר חשוב בארזורום.
20 בינואר – ראש הממשלה איוואן גורמיקין מפוטר בהתאם לצו קיסרי ויוצא לגמלאות
31 בינואר – יסוד האוניברסיטה הממלכתית של ניז'ני נובגורוד
16 בפברואר – הצבא הרוסי כובש את העיר ארזורום
18 באפריל מבצע טרבזון בחזית מול האימפריה העות'מאנית.
ניצחון רוסי חשוב שהסתיים בכיבוש טרבזון.
18 במאי – הקמת מפעל לייצור מכוניות במוסקבה שהתפתח למפעל זיל
18 במאי – תחילת מתקפת אגם נארוץ' נגד הצבא הגרמני.
4 ביוני – הצבא הרוסי התחיל במתקפת ברוסילוב ופורץ את החזית מול אוסטרו-הונגריה.
לאחר קרבות קשים התקדמות הרוסים נעצרת.
יוני - הצי הרוסי מתחיל במצור על הבוספורוס
25 ביוני – ניקולאי השני חתם על צו לפיו אוכלוסיית אסיה המרכזית מגויסת לעבודות בשטחים קרובים לחזית.
בעקבות זאת החלו מהומות באזור.
2 ביולי – תחילת מתקפה של הצבא הטורקי.
לאחר 3 שבועות של קרבות לא הצליחו להביא לנסיגה רוסית מעמדותיהם שנכבשו בתחילת השנה.
3 ביולי – תחילת מתקפה רוסית באזור ברנוביצ'י בבלארוס של היום.
לאחר חודש של קרבות לא הייתה התקדמות ממשית.
3 ביולי – חתימת הסכם עם יפן
30 ביולי – מהומות נגד השלטון הרוסי באזור קירגיזיה של היום.
לפי הטענות של הקירגיזים נהרגו עד 100 אלף אזרחים.
הרוסים טוענים שנהרגו עד שלושת אלפים איש.
4 באוקטובר – יסוד העיר מורמנסק
14 באוקטובר – יסוד אוניברסיטה בפרם
18 באוקטובר – סיום בניית הרכבת הטרנס-סיבירית
20 באוקטובר – פיצוץ באוניית מערכה "אימפרטריצה מריה".
האונייה טבעה עם 225 ימאים על סיפונה.
10 בנובמבר – בעקבות דרישת הדומה ראש הממשלה בוריס שטורמר מפוטר ויוצא לגמלאות
14 בנובמבר – פאבל מיליוקוב נואם בדומה נגד פעילות חתרנית.
23 בנובמבר – אלכסנדר טרפוב מונה לראש הממשלה החדש
17 בדצמבר – רצח גריגורי רספוטין בהשתתפות נציגי משפחת רומנוב
24 באפריל – גריגורי פדוטוב, כדורגלן ומאמן סובייטי, (נפטר ב-1957)
1 ביולי – יוסף שקלובסקי, אסטרונום סובייטי, (נפטר ב-1985)
11 ביולי – אלכסנדר פרוכורוב, פיזיקאי סובייטי, חתן פרס נובל (נפטר ב-2002)
21 בספטמבר – זינובי גרדט, שחקן סובייטי, (נפטר ב-1996)
4 באוקטובר – ויטלי גינזבורג, פיזיקאי סובייטי, חתן פרס נובל (נפטר ב-1988)
19 באוקטובר – אמיל גיללס, פסנתרן סובייטי, (נפטר ב-1985)
16 ביולי – איליה מצ'ניקוב, ביולוג רוסי, חתן פרס נובל (נולד ב-1869)
17 בדצמבר – גריגורי רספוטין, כומר רוסי, (נולד ב-1869)
1917 ברוסיה הייתה שנה ה-304 ואחרונה של שליטת שושלת רומנוב במדינה.
במהלך השנה התרחשה מהפכת פברואר שגרמה לסיום המונרכיה במדינה ומהפכת אוקטובר שהביאה את ולדימיר לנין לשלטון.
תקופת שלטון הצאר (עד ל-8 במרץ)
ראש הממשלה אלכסנדר טרפוב עד 12 בינואר
ראש הממשלה ניקולאי גוליצין עד 9 במרץ
תקופת שלטון ממשלת המעבר הרוסית (מ-10 במרץ עד ל-7 בנובמבר)
ראש הממשלה גאורגי לבוב (מ-23 במרץ עד ל-21 ביולי
ראש הממשלה אלכסנדר קרנסקי (ב-21 ביולי עד ל-7 בנובמבר
תקופת שלטון הממשלה הסובייטית (מ-8 בנובמבר)
יושב ראש ועד הפועל המרכזי - לב קמנייב (מ-8 בנובמבר)
יושב ראש ועד הפועל המרכזי - יעקב סברדלוב (מ-21 בנובמבר)
5 בינואר – 11 בינואר - מתקפת הצבא הרוסי באזור ריגה.
11 בינואר – הקמת שמורת טבע "ברגוזינסקי" - שמורת טבע הוותיקה ברוסיה.
22 בינואר – בהתאם לצו קיסרי תחילת ישיבות הדומה לאחר פגרה נדחו ל-28 בפברואר
2 במרץ – הסובייט של פטרוגרד פרסם "צו מס' 1".
בהתאם לצו זה מבוטל סדר הפיקוד בצבא ובמקום קצינים בפיקוד היחידות יהיו ועדות נבחרות.
8 במרץ – תחילת מהפכת פברואר שגרמה להדחתו של הצאר.
12 במרץ – ביטול עונש מוות.
15 במרץ – הקיסר ניקולאי השני מוותר על השלטון לטובת אחיו הנסיך הגדול מיכאיל אלכסנדרוביץ'
16 במרץ – מיכאיל אלכסנדרוביץ' בתגובתו להתפטרות של ניקולאי השני ציין שיקבל את השלטון רק אם האספה המכוננת תחליט על כך.
16 במרץ – הקמת ממשל אוטונומי באוקראינה.
16 באפריל – ולדימיר לנין חזר לרוסיה
1 במאי – שר החוץ של הממשלה הזמנית פאבל מיליוקוב מודיע שהממשלה הזמנית ממשיכה לכבד את כל התחייבויות המדינה לבעלי בריתה במלחמת העולם הראשונה
16 במאי תחילת שיחות בפטרוגרד בין הממשלה הזמנית לבין משלחת מאוקראינה על הכרה באוטונומיה אוקראינית.
18 במאי – סיכום בין הממשלה הזמנית לבין סובייט פטרוגרד על כינון קואליציה.
3 ביוני – פרסום עמדת הממשלה הזמנית על התנגדות לאוטונומיה באוקראינה.
16 ביוני – תחילת מתקפה כוללת בחזית.
לאור הכנה לא מספקת ומורל ירוד של הצבא המתקפה לא צלחה.
26 ביוני – אוניית מערכה "אלכסנדר השלישי" נכנסה לשירות מבצעי.
הייתה בשרות עד לשנת 1936.
18 ביולי – הסכמה על היחסים בין הממשל באוקראינה והממשלה הזמנית בפטרוגרד.
הממשל באוקראינה הכיר בכך שהוא חלק של רוסיה.
26 ביוני – הכרזה על ממשל באוקראינה כממשלה עצמאי.
16 ביולי – דיכוי התקוממות נגד הממשלה בראשות הבולשביקים.
אלכסנדר קרנסקי מונה לראש הממשלה בעקבות משבר יולי
20 ביולי – הממשלה הזמנית פרסמה צו מעצר לוולדימיר לנין
21 באוגוסט – ולדימיר לנין וגריגורי זינובייב נמלטו לפינלנד
1 בספטמבר – 6 בספטמבר - מתקפת הצבא הגרמני שמסתיימת בכיבוש ריגה.
9 בספטמבר – התקוממות בראשות לאוור קורנילוב (פרשת קורנילוב).
14 בספטמבר – אלכסנדר קרנסקי הכריז על רפובליקה ברוסיה.
22 בספטמבר – בשטחי ליטא שנמצאים תחת הכיבוש הגרמני מוקמת מועצה ליטאית.
27 בספטמבר – ולדימיר לנין פרסם מנשר על הצורך בהפיכה שלטונית.
8 באוקטובר – אלכסנדר קרנסקי הקים ממשלה זמנית השלישית.
23 באוקטובר – הנהגת המפלגה הבולשביקית החליטה על התקוממות מזוינת נגד השלטון.
25 באוקטובר – הקמת ועדה לניהול המהפכה.
7 בנובמבר – הפיכת אוקטובר והפלת ממשלת המעבר: תומכי המפלגה הבולשביקית בהנהגת ולדימיר לנין, פזרו את ממשלת המעבר הזמנית של אלכסנדר קרנסקי.
8 בנובמבר – הוועידה של הסובייטים הכריזה על העברת השלטון לממשל חדש בראשות ולדימיר לנין ואישרה צו השלום וצו האדמה.
9 בנובמבר – פרסום צו חדש בהקשר לעיתונות.
בהתאם לצו, תוך מספר חודשים נסגרו 470 עיתונים שלא תמכו במדיניות הממשל החדש.
20 בנובמבר – אוקראינה הכריזה על הקמת הרפובליקה עצמאית.
22 בנובמבר – הכרזת על שלטון סובייטי בלטביה
20 בנובמבר – נציגי הממשל הבולשביקי מגיעים למיקום מושבו של פיקוד העליון של בצבא במוהילב.
במהלך המהומות המפקד העליון, גנרל דוחונין נהרג.
25 בנובמבר – התקיימו כמתוכנן בחירות לאספה המכוננת.
המפלגה בולשביקית לא זכתה ברוב באפסה.
28 בנובמבר – הקמת ממשלה זמנית בגאורגיה.
2 בדצמבר – פיזור המשטרה ופרסום צו על הקמת מיליציית העם.
4 בדצמבר – בחירת תיכון כפטריארך רוסי (ראש הכנסייה הרוסית).
6 בדצמבר – פינלנד מכריזה על עצמאותה מרוסיה.
8 בדצמבר – הממשלה החדשה מכריזה על הלאמת בנק האיכרים וביטול חובות האיכרים לבנק.
15 בדצמבר – הסכם שביתת נשק עם גרמניה.
20 בדצמבר – לצורכי הגנת המדינה החדשה מפני מתנגדיה הוקמה ועדה מיוחדת -צ'קה בעלת סמכויות נרחבות.
24 בדצמבר – המועצה הליטאית הכריזה על היחסים המיוחדים עם גרמניה.
27 בדצמבר – הממשלה הכריזה על הלאמת כל הבנקים ברוסיה.
29 בדצמבר – הוועידה הסובייטית בלטביה הכריזה על הלאמת אדמות מבעלי האדמות.
ממשלת רוסיה מעבירה ללטביה שטחים נוספים שמאוכלסים על ידי האוכלוסייה הלטבית.
31 בדצמבר – ממשלת רוסיה הכירה בעצמאות פינלנד.
15 בינואר – יבגני לבדב, שחקן סובייטי, (נפטר ב-1997)
15 בינואר – וסילי פטרוב, מרשל ברית המועצות (נפטר ב-2014)
18 בינואר – וסילי מישין, מתכנן טילים סובייטי (נפטר ב-2001)
25 בינואר – איליה פריגוז'ין, כימאי רוסי ממוצא יהודי שהיה חי בארצות הברית, חתן פרס נובל (נפטר ב-2003)
31 בינואר – סמיון קורקוטקין, מרשל ברית המועצות (נפטר ב-1990)
10 בפברואר – אלזה רדזינה, שחקנית סובייטית ממוצא לטבי, (נפטרה ב-2005)
1 במאי – פיודור חיטרוק, במאי סובייטי (נפטר ב-2012)
30 בספטמבר – יורי ליובימוב, במאי סובייטי ורוסי (נפטר ב-2014)
17 באוקטובר – ניקולאי אוגרקוב, מרשל ברית המועצות (נפטר ב-1994)
7 בנובמבר – דמיטרי פוליאנסקי, מדינאי סובייטי (נפטר ב-2001)
11 בדצמבר – איוואן גורמיקין, מדינאי רוסי (נולד ב-1839)
1918 ברוסיה הייתה שנה בה השלטון הסובייטי במוסקבה חגג שנה למהפכת אוקטובר.
המדינה נמצאת בעיצומה של מלחמת אזרחים.
בפריפריה מוקמות מדינות לאומיות עצמאיות.
כמו כן מוקמות ונעלמות אישיויות מקומיות חלקם תומכים בסובייטים וחלקם תומכים במתנגדים לשלטון החדש ברוסיה.
ראש הממשלה - ולדימיר לנין
יושב ראש הוועד הפועל המרכזי הרוסי - יעקב סברדלוב
7 בינואר – הקמת הצבא הלבן.
15 בינואר – פרסום צו על הפרדת דת ומדינה
18 בינואר – תחילת ישיבות של האספה המכוננת
19 בינואר – מועצת הסובייטים מחליטה על פיזור האספה המכוננת
28 בינואר – הממשלה בראשות ולדימיר לנין מפרסם צו על הקמת הצבא האדום
29 בינואר – התקוממות נגד שלטון סובייטי בקייב.
31 בינואר – ועידת הסובייטים השלישית מאשרת פיזור האספה המכוננת
31 בינואר – לאחר קרבות באודסה מוקמת רפובליקה סובייטית שמכריזה על כך שהיא חלק של רפובליקה סובייטית האוקראינית
14 בפברואר – רוסיה עוברת ללוח השנה הגרגוריאני חלקים של רוסיה שלא נמצאים תחת שליטה של ממשלת לנין ממשיכים להתנהל לפי לוח השנה היוליאני.
16 בפברואר – הכרזת עצמאות של ליטא
17 בפברואר – תחילת מעבר של הצי הבלטי מטלין והלסינקי לקרונשטט
18 בפברואר – בהיעדר התקדמות להסכם, צבא גרמניה חידש את הפעילות הצבאית והתקדם אל תוך רוסיה
21 בפברואר – הממשלה הרוסית מכריזה על כך ש"המולדת הסוציאליסטית" נמצאת בסכנת קיום
22 בפברואר – תחילת מסע של הצבא הלבן לקובאן
23 בפברואר – תחילת הישיבות של חברי האספה המכוננת בטביליסי
23 בפברואר – תחילת הקמת יחידות ראשונות של הצבא האדום.
מאז 1923 יום זה מסמל את יום המגינים על המולדת.
24 בפברואר – אסטוניה מכריזה על העצמאות
3 במרץ – רוסיה וגרמניה חותמות על חוזה ברסט-ליטובסק
5 במרץ – מוסקבה מחליפה את פטרוגרד כבירת רוסיה הסובייטית
6 במרץ – תחילת ישיבות של הוועידה השביעית של מפלגת הבולשביקים
6 במרץ – נחיתת כוחות בריטניה, צרפת וארצות הברית במורמנסק
9 במרץ – בהתאם לחוזה עם רוסיה, רומניה מתחייבת להוציא את כוחותיה מבסרביה תוך חודשיים
11 במרץ – תחילת מסע של יחידות צבאיות של הצבא הרוסי הישן מרומניה לאזור דון במטרה להתחבר לצבא לבן
12 במרץ – הממשלה הרוסית עוברת למוסקבה
13 במרץ – לאור כיבוש אודסה המועצה הסובייטית השולטת עוברת לסבסטופול
17 במרץ – כריתת ברית בין הצבא הלבן ושלטונות קובאן
23 במרץ – הכרזת רפובליקה סובייטית באזור דון
25 במרץ – בלארוס מכריזה על עצמאותה תוך הקמת ממשלה בראשות המפלגה הסוציאל-רבולוציונרית אך תוך זמן קצר נכבשת על ידי הצבא האדום
6 באפריל – יפן מנחיתה כוחות צבא בולדיווסטוק
9 באפריל – הקמת רפובליקה סובייטית בקובאן
22 באפריל – הקמת מדינה עצמאית באזור הקווקז בשטחי גאורגיה, ארמניה ואזרבייג'ן של כיום
2 במאי – סיום מעבר הצי בלטי לקרונשטט
7 במאי – קוזאקים כובשים את נובוצ'רקסק סיום שלטון סובייטי באזור
8 במאי – הצבא הלבן נכנס לרוסטוב על דון סיום השלטון הסובייטי באזור
13 במאי – פרסום צו בהקשר להלאמת מחסני דגנים ומזון
15 במאי – תחילת מלחמה עם פינלנד
17 במאי – תחילת התקוממות של יחידות צבא שהיו מבוססות על השבויים הצ'כים מתקופת מלחמת העולם הראשונה באזור סיביר
26 במאי – הקמת 3 מדינות עצמאיות בקווקז
30 במאי – הקמה מחודשת של רפובליקה סובייטית באזור קובאן
1 ביוני – הקמת ממשלה זמנית סיבירית בטומסק
8 ביוני – לאחר כיבוש העיר סמרה על ידי הצבא הצ'כית, חברי האספה המכוננת הנמצאים בעיר מכריזים על הקמת ממשלה חדשה
18 ביוני – הכוחות המשותפות של הצבא הלבן וצ'כים כבשו את קרסנויארסק
23 ביוני – הצבא הלבן מתחיל מסע לכיבוש קובאן
23 ביוני – הקמת ממשלה זמנית חדשה בסיביר
28 ביוני – ממשלת לנין מכריזה על האצת הליך הלאמת התעשייה
4 ביולי – הוועידה ה-5 של הסובייטים
6 ביולי – רצח השגריר הגרמני.
התקוממות של האסרים השמאלים נגד ממשלת לנין.
המרד דוכאה בעיקר באמצעות הרובאים הלטביים.
10 ביולי – הוועידה החמישית של הסובייטים מאשרת חוקת המדינה החדשה
12 ביולי – סיום השלטון הסובייטי בטורקמניה.
הקמת ממשלה חדשה בראשות נציגי המפלגה הסוציאל-רבולוציונרית
17 ביולי – רצח משפחת הצאר בסברדלובסק
2 באוגוסט – הקמת ממשלה באזור ארכנגלסק לאחר שהצבא הבריטי משתלט על האזור
7 באוגוסט – הצבא הלבן כבש קאזאן
17 באוגוסט – הצבא הלבן כבש את קרסנודר
30 באוגוסט – ניסיון התנקשות בולדימיר לנין
1 בספטמבר – צ'קה מכריזה על גילוי קשר נגד השלטון שאורגן על ידי שגרירי בריטניה, צרפת וארצות הברית.
5 בספטמבר – פרסום צו על "טרור אדום"
5 בספטמבר – כיבוש חברובסק על ידי כוחות של הצבא הלבן
16 בספטמבר – פרסום צו על עיטור הדגל האדום.
עד לשנת 1930 זה היה העיטור הגבוה ביותר ברוסיה.
20 בספטמבר – פיזור השלטון הסובייטי בבאקו
23 בספטמבר – הקמת רפובליקה באופה
5 באוקטובר – פרסום צו על חובת העבודה לנציגי הבורגנות
7 באוקטובר – הצבא האדום כבש את סמרה
29 באוקטובר – הקמת קומסומול
3 בנובמבר – הממשלה הזמנית של סיביר מכירה בשלטון של רפובליקה באופה
18 בנובמבר – אלכסנדר קולצ'ק מוכרז כשליט של סיביר
18 בנובמבר – לטביה מכריזה על העצמאות
27 בנובמבר – סיום משפט של משתתפי התקוממות יולי
28 בנובמבר – הלאמת מסילות הברזל.
כל עובדי מסילות הברזל מקבלים מעמד של מגויסים לצבא.
28 בנובמבר – תחילת פלישה של הצבא האדום לאסטוניה.
30 בנובמבר – הקמת מועצת ההגנה בראשות ולדימיר לנין
10 בדצמבר – הכרזת חיוב העבודה לכל אזרחי רוסיה
22 בדצמבר – רוסיה מכריזה על הכרת ברפובליקות סובייטיות בלטביה וליטא
24 בדצמבר – הצבא הלבן כבש של פרם
4 בפברואר – פיודור קולקוב, מדינאי סובייטי (נפטר ב-1978)
17 בפברואר – ולדימיר שצ'רביצקי, מדינאי סובייטי-אוקראיני (נפטר ב-1990)
26 בפברואר – פיוטר מאשרוב מדינאי סובייטי-בלארוסי (נפטר ב-1980)
23 באפריל – אלכסנדר פונומריוב, כדורגלן ומאמן סובייטי, (נפטר ב-1973)
1 במאי – גרש בודקר, פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי (נפטר ב-1977)
18 באוגוסט – אלכסנדר שלפין, מדינאי סובייטי (נפטר ב-1994)
21 בנובמבר – מיכאיל גלוזסקי שחקן סובייטי (נפטר ב-2001)
19 באוקטובר – אלכסנדר גאליץ' זמר סובייטי (נפטר ב-1977)
27 בנובמבר – בוריס פטון מדען סובייטי-אוקראיני
10 בדצמבר – אנטולי טרסוב - מאמן הוקי קרח סובייטי (נפטר ב-1995)
18 בדצמבר – אלכסנדר סולז'ניצין, סופר סובייטי, חתן פרס נובל (נפטר ב-2008)
13 באפריל – לאוור קורנילוב מצביא רוסי, (נולד ב-1870)
30 במאי – גאורגי פלחנוב מהפכן רוסי, (נולד ב-1856)
12 ביוני – רצח הנסיך הגדול מיכאיל על ידי הממשל הסובייטי (נולד ב-1878)
וולדרסקי (מויסיי גולדשטיין) - מהפכן רוסי, (נולד ב-1891)
17 ביולי – רצח משפחת הצאר - ניקולאי השני, אשתו אלכסנדרה פיודורובנה וילדיו (אולגה, טטיאנה, מריה, אנסטסיה ואלכסיי) נרצחו על ידי הבולשביקים
8 באוקטובר – מיכאיל אלכסייב מצביא רוסי, (נולד ב-1857)
להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1919 באזור ארץ ישראל.
3 בינואר – חתימת הסכם ויצמן-פייסל
26 בפברואר – הישיבה הרשמית הראשונה של הוועד הפועל הציוני
29 באפריל – הוקמו הצופים העבריים
2 באוגוסט – נחמיה פרסוף, שחקן קולנוע וטלוויזיה יהודי-אמריקאי.
להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1918 באזור ארץ ישראל.
4 באפריל – העיתון "הארץ" נוסד בירושלים, בשם "חדשות מהארץ הקדושה"
24 ביולי – מתקיים טקס הנחת אבן הפינה לאוניברסיטה העברית בירושלים
19 - 21 בספטמבר - קרב מגידו: הקרב אשר התחולל בעמק יזרעאל בין האימפריה הבריטית לאימפריה העות'מאנית הסתיים בניצחון הכוחות הבריטיים בפיקודו של גנרל אדמונד אלנבי.
משלב זה התקדם צבאו של אלנבי בקצב אדיר, ללא התנגדות כמעט.
דמשק נכבשה ב-1 באוקטובר וחלב ב-25 באוקטובר.
30 באוקטובר – הפסקת האש של מודרוס: האימפריה העות'מאנית חותמת על הסכם שביתת נשק עם בעלות הברית ובכך מסיימת את מלחמת העולם הראשונה במזרח התיכון
10 באוקטובר – יגאל אלון, מפקד הפלמ"ח, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלות ישראל, (נפטר ב-1980)
אברהם משה לונץ היה תלמיד חכם, סופר, מו"ל, עסקן, עיתונאי חוקר ארץ ישראל וגאוגרף ארצישראלי (נולד ב-1854)
ישראל גלעדי ממייסדי ארגון בר גיורא, ממנהיגי השומר וממקימי כפר בר גיורא (נולד ב-1886)
ישראל קרדונר היה מהרבנים הבולטים בדור הרביעי של חסידות ברסלב (נולד ב-1867)
אברהם חיים גרין היה רופא, ואיש ציבור ביישוב, פעיל ב"ועד ההגירה" לעזרת מגורשי תל אביב (נולד ב-1892)
דוד צבי שלמה בידרמן היה האדמו"ר הרביעי מלעלוב (נולד ב-1843)
שמחה וילקומיץ היה מראשוני המורים העבריים ברחובות ובמושבות הגליל (נולד ב-1871)
צבי בקר היה חבר תנועת פועלי ציון וממייסדי ארגוני השמירה בר גיורא והשומר (נולד ב-1887)
נתנאל תפילינסקי היה רב ירושלמי (נולד ב-1866)
צבי הירשפלד היה איש העלייה הראשונה, שעמד בראש מתיישבי רוחמה (נולד ב-1882)
1918 בגרמניה הייתה השנה בה ציינה הקיסרות הגרמנית 47 שנות לאום.
הקיסרות הגרמנית התפרקה ב-9 בנובמבר 1918 ובמקומה הוקמה רפובליקת ויימאר.
וילהלם השני, קיסר גרמניה (התפטר ב-9 בנובמבר)
מקס פון באדן (התפטר ב-9 בנובמבר)
7 במרץ – ייסוד מפלגת הפועלים הגרמנית, שממנה תצמח מאוחר יותר המפלגה הנאצית
21 במרץ – מלחמת העולם הראשונה: גרמניה פוצחת במבצע מיכאל, מתקפה חזקה כנגד כוחות בריטניה ובעלות בריתה
23 במרץ – מלחמת העולם הראשונה: הגרמנים מפציצים את פריז ממרחק של 130 ק"מ, באמצעות תותח-העל "תותח פריז"
12 באפריל – נערך בברלין אירוע הדאדא הראשון של תנועת הדאדא בגרמניה
13 באוקטובר – במהלך מלחמת העולם הראשונה, נפגע אדולף היטלר בעיניו מהתקפת גזים בריטית, וסיים למעשה את שירותו הצבאי.
היטלר קיבל שני אותות הצטיינות על שירותו במהלך הלחימה
9 בנובמבר – קומוניסטים מלוקסמבורג מנסים לבצע הפיכה ולהכריז על הקמת רפובליקה סוציאליסטית.
הניסיון נכשל והרפובליקה התקיימה במשך שעות מעטות
9 בנובמבר – קורט אייזנר מכריז על בוואריה כעל רפובליקה
9 בנובמבר – מתמוטט "הרייך השני" (אשר נוסד ב-1871) וקמה רפובליקת ויימאר
23 בדצמבר – הלמוט שמידט, קנצלר גרמניה (נפטר ב-2015)
6 בינואר – גאורג קנטור, מתמטיקאי גרמני.
בג'ירו ד'איטליה מנצח אלפונסו קלצולרי ()
אליפות צרפת הפתוחה – מרגריט ברוקדי ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה – מרי בראון ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה – ארתור ווד ()
אליפות צרפת הפתוחה – מקס דקוז'י ()
אליפות וימבלדון – נורמן ברוקס ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה – רצ'רד נוריס ויליאמס ()
נבחרת אוסטרלאסיה ( אוסטרלאסיה) זכתה בגביע לאחר ניצחון 2:3 על נבחרת ארצות הברית.
ריבר פלייט () מנצחת את בריסטול () וזוכה בגביע הבינלאומי.
סרייה א' – קזאלה (קזאלה מונפראטו) זוכה באליפות.
פרמייר ליג – בלקברן רוברס זוכה באליפות.
הגביע האנגלי – ברנלי זוכה בגביע האנגלי.
ליגת העל הארגנטינאית – ראסינג קלוב מאבז'אנדה זוכה באליפות
קופה דה קומפטנסיה ג'וקיי קלוב – ריבר פלייט זוכה בגביע.
אליפות סאו פאולו בכדורגל – "סאו בנטו" וקורינתיאנס זכו באליפות
אליפות ריו דה ז'ניירו בכדורגל – פלמנגו זוכה באליפות
בונדסליגה – גרויטר פירט זוכה באליפות.
גביע המלך הספרדי – אתלטיק בילבאו זכה בגביע.
מרוצי הגרנד פרי למכוניות – ניצח כריסטיאן לאוטנשלגר () שנהג במכונית מתורצת מרצדס-בנץ
אינדי 500 – ניצח רנה תומאס () שנהג במכונית מתורצת דלאז'
28 ביולי בליברפול, בריטניה – שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:56.6 דקות
בשל אירועי מלחמת העולם הראשונה רוב התחרויות בוטלו.
טור דה פראנס - המרוץ נא נערך
ג'ירו ד'איטליה - המרוץ נא נערך
אליפות צרפת הפתוחה - התחרות לא נערכה
אליפות וימבלדון - התחרות לא נערכה
אליפות ארצות הברית הפתוחה - מולה מלורי ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - גורדון לוו ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - ביל ג'ונסטון ()
סרייה א' - המשחקים נערכו רק בחלקו.
גנואה הוכרזה מנצחת לאחר מלחמת העולם הראשונה.
פרמייר ליג - אברטון זוכה באליפות.
אליפות סאו פאולו בכדורגל - "פלמיירס" ו"גרמניה" זכו באליפות
אליפות ריו דה ז'ניירו בכדורגל - פלמנגו זוכה באליפות
בונדסליגה - התחרות לא נערכה.
גביע המלך הספרדי - אתלטיק בילבאו זכה בגביע.
מרוצי הגרנד פרי למכוניות - המרוץ לא נערך
אינדי 500 - ניצח רלף דל פלמה () שנהג במכונית מתורצת מרסדס בנץ
6 בפברואר בסידני, אוסטרליה - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:16.2 דקות
4 במרץ בסידני, אוסטרליה - שיא עולם ראשון במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:56.0 דקות
טור דה פראנס – המרוץ נא נערך
ג'ירו ד'איטליה – המרוץ נא נערך
אליפות צרפת הפתוחה – התחרות לא נערכה
אליפות וימבלדון – התחרות לא נערכה
אליפות ארצות הברית הפתוחה – מולה מלורי ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה – התחרות לא נערכה
אליפות ארצות הברית הפתוחה – רצ'רד ויליאמס ()
קופה אמריקה – אליפות דרום אמריקה הראשונה.
סרייה א' – התחרות לא נערכה.
פרמייר ליג – התחרות לא נערכה.
הגביע האנגלי – התחרות לא נערכה.
אליפות סאו פאולו בכדורגל – "פאוליסטנה" וקורינתיאנס זכו באליפות
אליפות ריו דה ז'ניירו בכדורגל – אמריקה פוטבול קלוב (ריו דה ז'ניירו) זוכה באליפות
בונדסליגה – התחרות לא נערכה.
מרוצי הגרנד פרי למכוניות – המרוץ לא נערך
אינדי 500 – ניצח דריו רסטה () שנהג במכונית מתורצת פז'ו
24 בנובמבר בסן פרנסיסקו, ארצות הברית – שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:21.6 דקות
טור דה פראנס - המרוץ לא נערך
ג'ירו ד'איטליה - המרוץ לא נערך
אליפות אוסטרליה הפתוחה - התחרות לא נערכה
אליפות ארצות הברית הפתוחה - לינדלי מוריי ()
קופה אמריקה- אליפות דרום אמריקה נערכה במונטווידאו.
נבחרת אורוגוואי בכדורגל ניצחה בתחרות בפעם השנייה ברציפות.
סרייה א' -התחרות לא נערכה.
פרמייר ליג - התחרות לא נערכה.
הגביע האנגלי - התחרות לא נערכה.
אליפות סאו פאולו בכדורגל - "פאוליסטנה" זכה באליפות
גביע המלך הספרדי - ריאל מדריד זכה בגביע.
אינדי 500 - המרוץ לא נערך
ָ* דנייפר דנייפרופטרובסק - ()
9 באוגוסט בניו יורק, ארצות הברית - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:01.4 דקות
להלן אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1917 באזור ארץ ישראל.
9 בינואר – כוחות מטעם הממלכה המאוחדת, אוסטרליה וניו זילנד מנצחים את הטורקים בקרב רפיח ומשלימים את כיבוש סיני
20 בינואר – פעילי ניל"י מותקפים על ידי בדואים מדרום לרפיח בדרכם ליצור קשר עם הבריטים - אבשלום פיינברג נורה למוות, אך עמיתו יוסף לישנסקי מצליח במשימתו
26 במרץ – מלחמת העולם הראשונה: קרב עזה הראשון בין הבריטים לאימפריה העות'מאנית
28 במרץ – ג'מאל פאשה, מושלה הצבאי של ארץ ישראל מטעם האימפריה העות'מאנית, מוציא צו לגירוש תושבי יפו ותל אביב
19 באפריל – קרב עזה השני התחולל בנגב המערבי, מזרחית לעזה כחלק מהחזית הדרומית במלחמת העולם הראשונה
27 ביוני – הגנרל אדמונד אלנבי מחליף את סר ארצ'יבלד מארי בפיקוד על חיל המשלוח המצרי (1916) שנלחם בארץ
6 ביולי – כוחות ערביים בפיקודו של לורנס איש ערב כובשים את עקבה מידי הטורקים
5 בספטמבר – הוקמה הבריגדה הארצישראלית של גייסות התעופה המלכותיים של הצבא הבריטי
1 באוקטובר – כוחות עות'מאניים מטילים סגר על זכרון יעקב במטרה ללכוד את מחתרת ניל"י
31 באוקטובר – קרב באר שבע - פרשים אוסטרלים וניו זילנדים מהכוחות הבריטיים כובשים את באר שבע מידי הצבא העות'מאני במסגרת מלחמת העולם הראשונה
2 בנובמבר – ציונות - התפרסמה הצהרת בלפור, בה הצהירו הבריטים על תמיכתם בהקמת בית לאומי ליהודים בארץ ישראל
7 בנובמבר – כוחותיו של הגנרל אדמונד אלנבי כובשים את עזה בתום קרב עזה השלישי
13 בנובמבר – בקרב על גבעות מע'אר מתקיימת אחת מהסתערויות הפרשים הגדולות האחרונות בהיסטוריה
14 בנובמבר – בריגדת הפרשים האוסטרלים הקלים של הגנרל הנרי שובל נכנסת לרחובות וקובעת בה את המפקדה
9 בדצמבר – הצבא העות'מאני נסוג מירושלים והעיר נכנעת בפני הבריטים
11 בדצמבר – טקס הכניעה הרשמי של ירושלים בפני הגנרל אדמונד אלנבי
21 בדצמבר – קרב צליחת מעברות הירקון: פרשים ניו זילנדיים בפיקודו של הגנרל אדמונד אלנבי חוצים את הירקון ליד חוף הים בדרכם למיגור האימפריה העות'מאנית
1 בפברואר – משה קשתי, היועץ הכספי לרמטכ"ל בדרגת אלוף-משנה, מנכ"ל משרד הביטחון ומנכ"ל צים (נפטר ב-1974)
1 במרץ – ציטה לינקר, פוליטיקאית ישראלית (נפטרה ב-2009)
6 במרץ – רות דיין, פעילה חברתית ישראלית
10 במרץ – שושנה שרירא, סופרת ועיתונאית (נפטרה ב-2003)
20 במרץ – יגאל ידין, הרמטכ"ל השני של צה"ל, ארכאולוג ופוליטיקאי (נפטר ב-1984)
1 באפריל – נחום בוכמן, שחקן תיאטרון ישראלי (נפטר ב-2008)
5 במאי – מנשה הראל, גאוגרף וחוקר ארץ ישראל (נפטר ב-2014)
8 ביוני – דוד קורן, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2011)
10 ביוני – אל שווימר, מחלוצי התעופה במדינת ישראל (נפטר ב-2011)
13 ביוני – ישראל בקר, שחקן תיאטרון ובמאי ישראלי (נפטר ב-2003)
20 באוגוסט – מנחם סבידור, מנכ"ל רכבת ישראל ויושב ראש הכנסת העשירית (נפטר ב-1988)
22 באוקטובר – יהודה אריה רוזן, סגן-אלוף בצה"ל, היועץ הכספי לרמטכ"ל (נפטר ב-1953)
2 בנובמבר – גואל לויצקי, מאנשי הש"י וממפקדי "ההגנה", ממייסדי קיבוץ אלונים וה"מוכתר" של הקיבוץ (נפטר ב-2009)
25 בדצמבר – יגאל מוסינזון, סופר ישראלי (נפטר ב-1994)
31 בדצמבר – יוחנן כהן, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2013)
20 בינואר – אבשלום פיינברג, חבר ברשת ניל"י (נולד ב-1889)
9 באוקטובר – שרה אהרנסון, מראשי ניל"י (נולדה ב-1890)
14 באפריל – אליעזר זמנהוף, ממציאה הפולני היהודי של השפה הבינלאומית אספרנטו (נולד ב-1859)
8 בדצמבר – שלום יעקב אברמוביץ (מנדלי מוכר ספרים), מחשובי סופרי היידיש והעברית בעת החדשה (נולד ב-1836)
16 בדצמבר – נעמן בלקינד, מחברי ניל"י (נולד ב-1888)
16 בדצמבר - יוסף לישנסקי, מראשי ניל"י (נולד ב-1890)
17 בדצמבר – דב בר בורוכוב, מאבות הציונות הסוציאליסטית (נולד ב-1881)
1 בינואר – זכויות היוצרים של האופרה "פרסיפל" פגות, ומתאפשר להציג אותה מחוץ לביירוית.
ההופעות נערכו בברצלונה, פראג, ברלין, בודפשט, בולוניה, רומא, ורוצלב.
בהמשך הוצגה האופרה בסנקט פטרבורג, פריז, בריסל, וינה, ובקובנט גרדן שבלונדון.
24 בינואר – ביצוע בכורה של המחזור לפסנתר "In the Mists" מאת לאוש יאנאצ'ק.
ינואר – ביצוע בכורה פיני של הפואמה "Luonnotar " מאת ז'אן סיבליוס, עם הסופרן אינו אקטה ובניצוחו של גאורג שנפויגט.
אוקטובר – אדלינה פאטי מופיעה בפומבי בפעם האחרונה בקונצרט של הצלב האדום ברויאל אלברט הול שבלונדון.
15 באוקטובר – בנימינו ג'ילי מופיע ברוביגו בהופעת בכורה באופרה "לה ג'וקונדה" מאת אמילקארה פונקיילי.
הקלטות ראשונות של מוזיקת קליפסו נערכו בטרינידד וטובגו.
"The Aba Daba Honeymoon" מילים ולחן ארתור פילדס & וולטר דונובן.
בוצע ב-1951 בסרט "שבועיים באהבה" על ידי דבי ריינולדס וקרלטון קרפנטר
"Along Came Ruth" מילים ולחן אירווינג ברלין
"The Day Is Done" מילים הנרי וודסוורת' לונגפלו, לחן הרמן לוהר
פרדריק דיליוס – סונאטה מס' 1 לכינור
ארנסט פון דוהנאני – וריאציות על שיר ילדים
מרסל דופרה – "פסיכה" (קנטטה)
ג'ורג'ה אנסקו – סימפוניה מס' 2 אופוס 17
צ'ארלס אייבס – סונאטה מס' 3 לכינור
זולטאן קודאי – דואו לכינור וצ'לו אופוס 7
ניקולאי מטנר – סונאטה-בלדה אופוס 27
קרל נילסן – "סרנאטה אין ואנו"
קונצ'רטו מס' 2 לכינור ברה מז'ור
מוריס ראוול – שלישיית פסנתר בלה מינור
מקס רגר – וריאציות ופוגה על נושא של מוצרט
אנטון וברן – סונאטה לצ'לו
25 בינואר - ויליאם סטריקלנד, מנצח ואורגניסט אמריקאי (נפטר ב-1991)
10 בפברואר - לארי אדלר, נגן מפוחית (נפטר ב-2001)
6 במרץ - קיריל קונדראשין, מנצח (נפטר ב-1981)
קרלו מריה ג'וליני, מנצח (נפטר ב-2005)
האנק סנואו, זמר קאנטרי (נפטר ב-1999)
18 במאי - בוריס כריסטוף, זמר אופרה (נפטר ב-1993)
24 בספטמבר - אנדז'יי פאנופניק, מלחין (נפטר ב-1991)
25 בספטמבר - רוברט רייט, מלחין אמריקאי (נפטר ב-2005)
7 באוקטובר - אלפרד דרייק, זמר ושחקן אמריקאי (נפטר ב-1992)
14 בדצמבר – רוזלין טורק, פסנתרנית (נפטרה ב-2003)
תאריך לא ידוע - ריטה אבאדזי, זמרת רבטיקו (נפטרה ב-1969)
ליליאן נורדיקה, זמרת אופרה (נולדה ב-1857)
ארנסט פון שוך, מנצח (נולד ב-1846)
18 באוגוסט - אנה יסיפובה, פסנתרנית (נולדה ב-1851)
28 באוגוסט - אנטולי ליאדוב, מלחין (נולד ב-1855)
28 באוקטובר – הפואמה הסימפונית של ריכרד שטראוס "סימפוניית האלפים" מבוצעת לראשונה בברלין בניצוחו של שטראוס עצמו על התזמורת הסקסונית הממלכתית של דרזדן.
13 בנובמבר – קונצרט ראשון שהוקדש ליצירותיו של המלחין הברזילאי הייטור וילה לובוס.
8 בדצמבר – סימפוניה מס' 5 מאת ז'אן סיבליוס מבוצעת לראשונה על ידי הפילהרמונית של הלסינקי לכבוד יום הולדתו.
"All For You" – מילים: הנרי בלוסום לחן: ויקטור הרברט
"Araby" – מילים ולחן: אירווינג ברלין
"Babes In The Wood" – מילים: סקיילר גרין וג'רום קרן לחן: ג'רום קרן
"Down In Bom-Bombay" – מילים: בלארד מקדונלד, לחן: הארי קרול
"The Hesitating Blues" – מילים ולחן: ויליאם כריסטופר הנדי
"לא גידלתי את בני להיות חייל" – מילים: אלפרד בריאן, לחן: אל פיאנטדוסי
"The Little House Upon The Hill" – מילים: בלארד מקדונלד וג'ו גודווין
אלבן ברג – שלושה קטעים לתזמורת (Drei Orchesterstücke; בוצע לראשונה ב-1923/30)
סונאטה לצ'לו ופסנתר ברה מינור
סונאטה לחליל, כינור ונבל (בוצע לראשונה ב-1916)
ג'ורג'ה אנסקו – סוויטה לתזמורת מספר 2 בדו מז'ור, אופוס 20
"האהבה המכשפת" El amor brujo
סונאטה לפסנתר מס' 2 "קונקורד" (בוצעה לראשונה ב-1919)
רביעיית מיתרים מס' 2 (בוצעה לראשונה ב-1946)
זולטאן קודאי – סונאטה לצ'לו סולו, אופוס 8
סרגיי פרוקופייב – הסוויטה הסקיתית, אופ.
וריאציות ופוגה על נושא של בטהובן, אופוס 86
3 סוויטות לצ'לו, אופוס 131c
3 סוויטות לוויולה, אופוס 131d
טריו מיתרים מס' 2 ברה מינו, אופוס 141b
ריכרד שטראוס – סימפוניית האלפים
טריו לפסנתר וכלי מיתר מס' 2
אומברטו ג'ורדאנו – Madame Sans-Gene
אמריך קלמן – נסיכת הצ'רדש
30 בינואר - דורותי דל, שחקנית וזמרת (נפטרה ב-1934)
31 בינואר - אלן לומקס, פולקלור ומוזיקולוג אמריקאי (נפטר ב-2002)
סביאטוסלב ריכטר, פסנתרן (נפטר ב-1997)
סיסטר רוזטה תארפ, זמרת גוספל (נפטרה ב-1973)
4 באפריל - מאדי ווטרס (נולד בשם מקינלי מורגנפילד), מוזיקאי בלוז אפרו-אמריקני (נפטר ב-1983)
7 באפריל - בילי הולידיי (נולדה בשם אלנורה פייגן), זמרת בלוז אפרו-אמריקנית (נפטרה ב-1959)
29 באפריל - דונלד מיילס, זמר אמריקאי מלהקת האחים מילס (נפטר ב-1999)
9 ביוני - לס פול, מוזיקאי אמריקאי, ממציא הגיטרה החשמלית בעלת הגוף המוצק (נפטר ב-2009)
3 בספטמבר - ממפיס סלים (נולד בשם ג'ון צ'טמן), מוזיקאי בלוז אפרו-אמריקני (נפטר ב-1988)
29 בנובמבר - בילי סטרייהורן, מלחין ג'אז, פסנתרן, מעבד, תמלילן ומשתף פעולה עם דיוק אלינגטון (נפטר ב-1967)
12 בדצמבר - פרנק סינטרה, זמר ושחקן אמריקני (נפטר ב-1998)
16 בדצמבר - גיאורגי סבירידוב, מלחין רוסי / סובייטי (נפטר ב-1998)
19 בדצמבר - אדית פיאף, זמרת צרפתייה (נפטרה ב-1963)
2 בינואר - קרל גולדמארק, מלחין הונגרי (נולד ב-1830)
12 בפברואר - אמיל ולדטויפל, מלחין (נולד ב-1837)
27 באפריל - אלכסנדר סקריאבין, מלחין (נולד ב-1872)
7 במאי - צ'ארלס פרוהמן, מפיק ברודוויי (נולד ב-1856) נספה בטביעתה של האונייה לוסיטניה
19 ביוני - סרגיי טאנייב, פסנתרן ומלחין (נולד ב-1856)
25 ביוני - רפאל יוזפי, פסנתרן ומלחין (נולד ב-1852)
29 בספטמבר - רודי שטפאן, מלחין (נולד ב-1887) (נהרג במלחמה)
14 בנובמבר - תאודור לשטיצקי, פסנתרן ומלחין (נולד ב-1830)
1 בפברואר – קרל נילסן מנצח בבכורה של סימפוניה מס' 4, "הבלתי נכחדת", בקופנהגן.
11 בפברואר – הקונצרט הראשון של תזמורת בולטימור.
גוסטב הולסט מסיים את הסוויטה התזמורתית "כוכבי הלכת" באנגליה.
"Beale Street Blues" מילים ולחן ויליאם כריסטופר הנדי
"From Here To Shanghai" מילים ולחן אירווינג ברלין
"Have A Heart" מילים: ג'ין באק לחן: ג'רום קרן
"I've A Shooting Box In Scotland" מילים ולחן תומאס לוראסון ריגס וקול פורטר
"Joe Turner Blues" מילים וולטר הירש, לחן ויליאם כריסטופר הנדי
'O sole mio – אנריקו קארוזו
"Santa Lucia" – אנריקו קארוזו
בלה בארטוק – סוויטה לפסנתר
לילי בולאנז'ה – תהילים כ"ד, לטנור, מקהלה, עוגב ותזמורת
קלוד דביסי – סונאטה לצ'לו
ג'ורג'ה אנסקו – שלישיית פסנתר בלה מינור
אלכסנדר גלאזונוב – Karelian Legend
פאול הינדמית – קונצ'רטו לצ'לו במי במול, אופוס 3
צ'ארלס אייבס – סימפוניה מס' 4
איגור סטרווינסקי – Renard ברולסקה
אנריקה גרנדוס – Goyescas, מטרופוליטן אופרה, ניו יורק, 28 בינואר
פליקס ויינגרטנר – Dame Kobold
22 בינואר - אנרי דיטייה, מלחין צרפתי (נפטר ב-2013)
15 במרץ - הארי ג'יימס, מוביל הרכב בלהקת ביג בנד (נפטר ב-1983)
21 במרץ - ביסמילה חאן, מוזיקאי הודי (נפטר ב-2006)
11 באפריל - אלברטו חינסטרה, מלחין ארגנטינאי (נפטר ב-1983)
9 ביולי – אדוארד הית', ראש ממשלת בריטניה, נגן עוגב ומנצח (נפטר ב-2005)
29 ביולי - צ'ארלי כריסטיאן גיטריסט ג'אז (נפטר ב-1942)
19 באוקטובר – אמיל גלילס, פסנתרן קלאסי אוקראיני (נפטר ב-1985)
6 בנובמבר – ריי קוניף, מוביל הרכב ומעבד מוזיקלי (נפטר ב-2002)
24 במרץ - אנריקה גרנדוס, מלחין ספרדי (נולד ב-1867)
10 בספטמבר - פרידריך גרנשהיים, פסנתרן, מנצח ומלחין (נולד ב-1839)
2 בדצמבר - פרנצ'סקו פאולו טוסטי, מלחין ומורה למוזיקה (נולד ב-1846)
28 בדצמבר - אדוארד שטראוס, מלחין (נולד ב-1835)
12 במאי – בכורה לבלט "נסיך העץ" מאת בלה בארטוק בבודפשט
הקלטות ג'אז ראשונות של אפרו-אמריקאים נעשו על ידי להקתו של וילבור סווטמן
הקלטות ראשונות של אדי קנטור
השיר Songs of the First World War הופך פופולרי בארצות הברית
"Cleopatra Had A Jazz Band" מילים: ג'ק קוגן, לחן: ג'ימי מורגן
"Homeward Bound" לחן: ג'ורג' מייר, מילים הווארד ג'ונסון וקולמן גץ
"I'll Take You Back To Italy" מילים ולחן: אירווינג ברלין
"Indiana" מילים: בלארד מקדונלד לחן: ג'יימס פ.
"Let's All Be Americans Now" מילים ולחן: אירווינג ברלין, אדגר לזלי וג'ורג' ו' מייר
"A Bachelor Gay" מאת פיטר דאוסון
"Joe Turner Blues" מאת וילבור סווטמן
ארנולד באקס – "יערות נובמבר"
לילי בולאנז'ה – תהילים ק"ל (ממעמקים קראתיך יה), לאלט, טנור, מקהלה ותזמורת
פרנק ברידג' – סונאטה לצ'לו ברה מינור
קרלוס צ'אבס – סונאטה פנטזיה (סונאטה לפסנתר מס' 1)
קלוד דביסי – סונאטה לכינור בסול מינור
גבריאל פורה – סונאטה לצ'לו מס' 1
אלכסנדר גלאזונוב – קונצ'רטו לפסנתר מס' 2 בסי, אופוס 100
לאוני גרנדל – קונצ'רטו לכינור ברה מז'ור
קרל נילסן – שאקון לפסנתר
קונצ'רטו לכינור מס' 1, אופוס 19
"חזיונות חולפים", 20 קטעים לפסנתר, אופוס 22
סונאטה לפסנתר מס' 3, אופוס 28
סונאטה לפסנתר מס' 4, אופוס 29
סימפוניה מס' 1, אופוס 25
מוריס ראוול – קברו של קופרן, לפסנתר
ארנולד שנברג – "ליל הוד", פואמה סימפונית בעיבוד לתזמורת כלי-מיתר
ז'אן סיבליוס – הומורסקות לכינור ולתזמורת אופוס 88 ו-89
רביעיית מיתרים מס' 1 בדו מז'ור
אז'ן איזאיי – Exil, לתזמורת מיתרים, אופוס 25
ג'אקומו פוצ'יני – La rondine, האופרה של מונטה קרלו, 27 במרץ
3 בינואר – פייר דרוו, מנצח צרפתי (נפטר ב-1992)
10 בינואר – ג'רי וקסלר, עיתונאי מוזיקה ומפיק מוזיקלי (נפטר ב-2008)
12 בינואר – מהרישי מהש יוגי, ידוע בהשפעתו הרבה על חברי הביטלס (נפטר ב-2008)
19 בינואר – ג'ון רייט, שחקן וזמר אמריקאי (נפטר ב-2005)
20 במרץ – ורה לין, זמרת
1 במאי – דניאל דארייה, זמרת ושחקנית (נפטרה ב-2017)
22 במאי – גאורג טינטנר, מנצח אוסטרי (נפטר ב-1999)
4 ביוני – רוברט מריל, זמר בריטון (נפטר ב-2004)
30 בספטמבר – באדי ריץ', מתופף אמריקאי (נפטר ב-1987)
4 באוקטובר – ויולטה פארה, זמרת עם צ'יליאנית (נפטרה ב-1967)
7 באוקטובר – ג'ון אליסון, זמרת ושחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2006)
10 באוקטובר – ת'לוניוס מונק, פסנתרן ג'אז אמריקאי (נפטר ב-1982)
21 באוקטובר – דיזי גילספי, מוזיקאי ג'אז אמריקאי (נפטר ב-1993)
1 באפריל - סקוט ג'ופלין, מלחין רגטיים (נולד ב-1868)
12 ביוני - טרסה קארניו, פסנתרנית, זמרת ומנצחת (נולדה ב-1853)
16 ביולי - פיליפ שארוונקה, מלחין (נולד ב-1847)
7 בדצמבר - לודוויג מינקוס, כנר ומלחין (נולד ב-1826)
18 בינואר – קונצרט למען אלמנות ויתומים של חיילים אוסטרים והונגרים נערך בקונצרטהאוס של וינה.
13 בפברואר – מיי מוקלה ורבקה קלארק מופיעות ברסיטל ב-Aeolian Hall בעיר ניו יורק, בליווי מרג'ורי הייווארד, ומבצעות יצירות מאת יוברט פארי, פרנק ברידג', וקלארק עצמה.
הרסיטל כולל ביצוע בכורה של "מורפיאוס" מאת קלארק, שפורסם בשם העט "אנתוני טרנט".
3 במרץ – רביעיית מיתרים מס' 2 מאת בלה בארטוק בביצוע בכורה בבודפשט.
אוגוסט – קינג אוליבר עוזב את ניו אורלינס ועובר לשיקגו
28 בספטמבר – ביצוע בכורה ל"מעשה בחייל" מאת איגור סטרווינסקי בניצוחו של ארנסט אנסרמה בלוזאן שבשווייץ.
29 בספטמבר – ביצוע בכורה לסוויטה התזמורתי "כוכבי הלכת" מאת גוסטב הולסט בקווינס הול שבלונדון בניצוחו של אדריאן בולט.
15 בנובמבר – הופעת הבכורה של רוזה פונסל במטרופוליטן אופרה בתפקיד לאונורה באופרה "כוחו של גורל" מאת ורדי לצדו של אנריקו קארוזו.
30 בנובמבר – ארנסט אנסרמה מנצח על הקונצרט הראשון של תזמורת שווייץ המערבית.
רייף וון ויליאמס ממונה למנהל מוזיקלי צבאי בארמייה הראשונה של בריטניה.
"After You've Gone" מילים: הנרי קרימר לחן: טרנר לייטון
"Bagdad" מילים הרולד אטרידג' לחן: אל ג'ולסון
"Beautiful Ohio" מילים: בלארד מקדונלד לחן: מרי ארל
"Ding Dong" מילים ולחן: אירווינג ברלין
"Tiger Rag/Skeleton Jangle" של להקת הג'אז המקורית של דיקסילנד ג'אז
"Over There" של אנריקו קארוזו
"Smiles" של תזמורתו של ג'וזף סי סמית'
רביעיית מיתרים מס' 1 בסול מז'ור, GP 199
אדוארד אלגר – סונאטה לכינור
ג'ורג'ה אנסקו – סימפוניה מס' 3 בדו מז'ור, אופוס 21
אלכסנדר גלאזונוב – רומנסה לנינה
לאוש יאנאצ'ק – רפסודיה "טאראס בולבה"
בוהוסלב מרטינו – רביעיית מיתרים מס' 1
קרל נילסן – "פאן וסירינקס"
איגור סטרווינסקי – "מעשה בחייל"
בלה בארטוק – "טירתו של כחול הזקן" (הולחן ב-1911) מבוצע בבית האופרה של בודפשט ב-24 במאי
ג'אקומו פוצ'יני – "איל טריטיקו" (כולל את "האדרת", "האחות אנג'ליקה", ו"ג'אני סקיקי")
24 בינואר - גוטפריד פון איינם, מלחין (נפטר ב-1996)
27 בינואר - אלמור ג'יימס, מוזיקאי בלוס (נפטר ב-1963)
16 בפברואר - פאטי אנדרוז מלהקת האחיות אנדרוז (נפטרה ב-2013)
20 במרץ - ברנד אלואיס צימרמן, מלחין גרמני (נפטר ב-1970)
3 באפריל - סיקסטן ארלינג, מנצח (נפטר ב-2005)
25 באפריל - אסטריד ורניי, זמרת סופרן (נפטרה ב-2006)
17 במאי - בירגיט נילסון, זמרת סופרן (נפטרה ב-2005)
8 ביוני - רוברט פרסטון, כוכב מחזות זמר (נפטר ב-1987)
25 באוגוסט - ליאונרד ברנשטיין, מלחין ומנצח (נפטר ב-1990)
31 באוגוסט - אלן ג'יי לרנר, מחבר שירים, לבריתן ותסריטאי אמריקאי (נפטר ב-1986)
11 באוקטובר - ג'רום רובינס, כוריאוגרף (נפטר ב-1998)
17 באוקטובר - ריטה הייוורת', שחקנית, רקדנית וזמרת (נפטרה ב-1987)
13 במרץ - צזאר קואי, מבקר מוזיקה ומלחין (נולד ב-1835)
10 ביוני - אריגו בויטו, סופר ומלחין (נולד ב-1842)
15 באוקטובר - אנטוניו קוטוני, זמר בריטון (נולד ב-1831)
24 באוקטובר - מריאנה שארוונקה, כנרת (נולדה ב-1856)
1917 הוא סרט מלחמה אפי שביים והפיק סם מנדס, שכתב את התסריט עם קריסטי וילסון־קיירנס אשר מבוסס בחלקו על סיפור שסופר למנדס על ידי סבו מצד אביו, אלפרד מנדס.
בסרט מככבים ג'ורג' מקיי, דין־צ'ארלס צ'פמן, מארק סטרונג, אנדרו סקוט, ריצ'רד מאדן, קלייר דובארק, קולין פירת' ובנדיקט קמברבץ'.
הסרט מתאר מסע של חיילים בריטים צעירים באביב 1917, זמן קצר לאחר הנסיגה הגרמנית לקו הינדנבורג, עליהם הוטל להעביר הודעה ליחידה שכנה העומדת לצאת לקרב אבוד מראש ונוצר בהשראה לסרטיו של אלפרד היצ'קוק, בעיקר החבל ומזימות בינלאומיות.
הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב־25 בדצמבר 2019, ובבריטניה ב־10 בינואר 2020, בהפצת סרטי יוניברסל.
הסרט זכה בפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר לשנת 2019, וכן בשלושה פרסי אוסקר: פרס אוסקר לצילום הטוב ביותר, פרס אוסקר לאפקטים הטובים ביותר ופרס אוסקר למיקס הסאונד הטוב ביותר.
בעיצומה של מלחמת העולם הראשונה, באפריל 1917 בצפון צרפת, שני חיילים בריטים צעירים מקורפוס הרובאים של המלך, סקופילד ובלייק, מקבלים משימה להעביר מסר דחוף מן הפיקוד לגדוד השני ברגימנט דבונשייר, ובו מפקדו נקרא לבטל התקפה מתוכננת על כוחות גרמנים.
הגרמנים נסוגו לקו הינדנבורג ומכינים מארב לגדוד הבריטי המונה 1,600 חיילים, בהם אחיו של בלייק.
סקופילד ובלייק חוצים את שטח ההפקר, מגיעים לחזית הגרמנית המקורית, ומגלים תעלות נטושות.
חלק מהתעלות ממולכדות, ובפיצוץ שמופעל בתיל כמעט נהרג סקופילד; בלייק מחלץ אותו מפסולת ההריסות ומוביל אותו החוצה מהבונקרים המתמוטטים.
השניים מגיעים לחווה נטושה; שם הם עדים לקרב אוויר בין שני מטוסים בריטיים למטוס גרמני.
המטוס הגרמני נפגע וצולל אל תוך החווה, וסקופילד ובלייק מנסים להציל את הטייס.
סקופילד רץ לשאוב לו מעט מים ובזמן שבלייק מטפל בטייס, הטייס דוקר את בלייק ופוצע אותו אנושות.
סקופילד הורג את הטייס ומנחם את בלייק על סף מותו, לפני שהוא ממשיך במשימה בגפו.
שבור וכעוס על מות חברו, הוא נאסף על ידי יחידה בריטית העוברת באזור, ונוסע איתה עד סמוך לכפר המופצץ אקוסט־סן־מיין .
היחידה הבריטית נעה בשיירת משאיות, ומתעכבת בדרכה פעם בגלל עצים שמפריעים באמצע הדרך, ופעם משום שהמשאית שלהם נתקעת בבור.
בהמשך נתקלת היחידה בגשר הרוס, שגורם לשינוי במסלול הנסיעה שלה, ולכן סקופילד מחליט לנוע לבד עקב דחיפות שליחותו.
באקוסט מותקף סקופילד על ידי צלף גרמני.
הוא עוקב אחר הצלף והורג אותו, אך נפגע על ידי רסיס ומאבד הכרה.
הוא חוזר להכרתו בלילה ובעת מנוסתו מחייל גרמני הוא נקלע אל מחבואה של אישה צרפתייה שהצילה תינוקת.