tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
חתנים נוספים הם הרב דוד גולדשטיין ר"מ בישיבת תורה ודעת, הרב ראובן כהן ראש כולל זיכרון יוסף במודיעין עילית והרב בן ציון בערל ר"מ בישיבת דרך התורה במודיעין עילית.
פסקי הלכות, ברוקלין תשס"ב - שו"ת
- הספר עוסק במגוון רחב של נושאים הלכתיים אקטואליים
הגדה של פסח 'בצאת ישראל', תשע"ג
שלחן הלוי בעניין רפואות אלטרנטיביות, תשפ"ג - יש את זה גם באנגלית
ישראל משתתפת באליפות אירופה באתלטיקה משנת 1990 ומאז היא השתתפה בכל האליפויות (11).
בסך הכל זכו אתלטי ישראל ב-10 מדליות, מהן 4 זהב, 2 כסף ו-4 ארד.
אלכס אברבוך שזכה בשתי מדליות זהב ברציפות בקפיצה במוט, יותר מכל אתלט ישראלי אחר, היה האתלט הראשון שזכה באליפות זו (מינכן 2002).
הישגי האתלטים הישראלים באליפויות אירופה באתלטיקה
ישראל נטלה חלק בתחרות אירוויזיון הילדים 3 פעמים, החל מהצטרפותה הראשונה ב-2012, כאשר הרכב Kids.il נשלח כנציגה של ישראל בתחרות עם השיר "Let the Music Win".
ב-10 ביולי 2012, הודיעה רשות השידור על כך שהיא מתכוונת להופעת הבכורה שלהם באירוויזיון הילדים בתחרות של 2012 שנערכה באמסטרדם, הולנד.
רשות השידור בחרה את ליבי פנקר, עדי מסילתי, טלי סורוקין, דניאל פרוז'נסקי, עדי ביטי ועדאל קורשוב כנציגיה של ישראל בתחרות כהרכב בשם Kids.il.
ההרכב ביצע את השיר "Let the Music Win" אשר הגיע למקום השמיני והשיג ציון של שישים ושמונה נקודות.
ב-21 באוקטובר 2013 הודיעה רשות השידור על כך שלא תיטול חלק בתחרות של 2013 מסיבות לא ידועות.
ישראל המשיכה להיעדר מהתחרות בשנים 2014 ו-2015.
בעקבות הצלחתה של ישראל בתחרות האירוויזיון בשנים 2015 ו-2016, הביעה רשות השידור את התעניינותה לחזור לתחרות.
ב-28 בספטמבר 2016, אושר רשמית על ידי רשות השידור כי ישראל תחזור לתחרות של 2016. בשנה זאת יצגו את ישראל שירה פריימן וטימוטי סניקוב עם השיר "Follow My Heart", כאשר השיר התמקם במקום 15 עם 27 נקודות.
בשנת 2017 לא השתתפה ישראל בתחרות.
ב-25 ביולי 2018, נודע כי ישראל תחזור לתחרות של 2018, לאחר שקיבלה היתר השתתפות מיוחד על ידי רשות השידור של בלארוס, המארחת של התחרות, ואיגוד השידור האירופי, בעקבות ניצחונה בתחרות אירוויזיון 2018. בשנה זו ייצג את ישראל נועם דדון, והגיע למקום ה-14 עם 81 נקודות.
מאז לא השתתפה ישראל בתחרות.
המבצעים והשירים שייצגו את ישראל באירוויזיון הילדים
שנה מבצע שיר תרגום לעברית גמר ניקוד2012Kids.il "Let the Music Win""תן למוזיקה לנצח"868 ישראל לא נטלה חלק בתחרות מ-2013 ועד 20152016Shir & Tim"Follow My Heart""עקוב אחר ליבי"1527 ישראל לא נטלה חלק בתחרות ב-20172018נועם דדון"ילדים כאלה""ילדים כאלה"1481 ישראל לא נטלה חלק בתחרות מ-2019 ועד 2024
ישראל באירוויזיון הילדים 2016 השתתפה עם השיר "Follow My Heart" שבוצע על ידי שירה פריימן וטימוטי סניקוב.
זאת הייתה השתתפותה השנייה של ישראל בתחרות.
השיר הגיע למקום ה-15 עם 27 נקודות.
לאחר שישראל נעדרה מהתחרות בשנים 2013, 2014 ו-2015, הביעה רשות השידור את התעניינותה לחזור לתחרות וזאת בעקבות הצלחתה של ישראל בתחרות האירוויזיון בשנים 2015 ו-2016.
ב-28 בספטמבר 2016 אושרה באופן רשמי השתתפותה של ישראל בתחרות על ידי רשות השידור.
באוקטובר 2016 פורסם שרשות השידור בחרה בשירה פריימן וטימוטי סניקוב לייצג את ישראל באירוויזיון הילדים 2016.
בנובמבר 2016 פורסם השיר לאירוויזיון הילדים "Follow My Heart".
ישראל הופיעה במקום ה-10 על הבמה, אחרי סרביה ולפני אוסטרליה.
ישראל קיבלה 27 נקודות והגיעה למקום ה-15.
חבר השופטים המבוגר12 נקודות10 נקודות8 נקודות7 נקודות6 נקודות5 נקודות4 נקודות3 נקודות2 נקודות1 נקודות חבר השופטים הצעיר12 נקודות10 נקודות8 נקודות7 נקודות6 נקודות5 נקודות4 נקודות3 נקודות2 נקודות1 נקודות חבר השופטים המומחים12 נקודות10 נקודות8 נקודות7 נקודות6 נקודות5 נקודות4 נקודות3 נקודות2 נקודות1 נקודות כריסטר ביורקמן
נקודות שהוענקו על ידי ישראל
ציוןחבר השופטים המבוגרחבר השופטים הצעיר12 נקודות 10 נקודות 8 נקודות 7 נקודות 6 נקודות 5 נקודות 4 נקודות 3 נקודות 2 נקודות 1 נקודות
ישראל באירוויזיון הילדים 2018 השתתפה עם השיר "ילדים כאלה" שביצע נועם דדון.
זאת הייתה ההשתתפות השלישית של ישראל בתחרות.
אירוויזיון הילדים 2018 הוא הראשון ששודר בישראל על ידי תאגיד השידור הישראלי "כאן", לאחר סגירתה של רשות השידור כשנה קודם לכן.
השיר סיים במקום ה-14 עם 81 נקודות.
לאחר ניצחונה של ישראל באירוויזיון 2018, בתאגיד השידור הישראלי התלבטו האם לחזור לאירוויזיון הילדים השנה.
ב-25 ביולי 2018 הוכרז שישראל תחזור לתחרות של 2018.
ישראל קיבלה היתר השתתפות מיוחד על ידי רשות השידור הבלארוסית המארחת ואיגוד השידור האירופי בעקבות ניצחונה בתחרות אירוויזיון 2018.
המבצע נבחר באמצעות תחרות קדם-אירוויזיון הילדים 2018.
ב-12 באוגוסט פורסם שתאגיד השידור הישראלי מחפש אחרי זמרים צעירים שיתמודדו במשדר תחרות מיוחד שיצולם במהלך חודש ספטמבר ושודר בכאן 11, בכאן חינוכית ובדיגיטל במטרה לבחור את נציג ישראל לאירוויזיון הילדים 2018.
הקדם התקיים ב-6 בספטמבר ושודר בטלוויזיה ב-2 באוקטובר.
הוא נערך בתיאטרון ראסל בעיר רמת גן מנחי התחרות היו רוני דלומי וירון ברובינסקי.
השופטים שבחרו את הנציג הם: חנן בן ארי, ליאור נרקיס וירדנה ארזי.
המשתתפים בתחרות הם: מיכאלה שר (12) מכפר סבא, רומי נץ (11) מתל אביב, ליאן בירן (11) מקריית חיים, נועם דדון (13) מירוחם, רוני מדואל (13) מרמת השרון ואדר כגן (13) מפרדס חנה–כרכור.
בקדם המתמודדים שרו קאברים לשירים מוכרים.
המתמודדים בירן, דדון ומדואל השתתפו בעבר בתחרות בית ספר למוסיקה.
לאחר סיום הצגת השירים, שרו כל המתמודדים מחרוזת שירי אירוויזיון של ישראל שזכו במקום הראשון: אבניבי, הללויה, דיווה ו-Toy.
הנציג שנבחר לייצג את ישראל באירוויזיון הילדים 2018 הוא נועם דדון.
דדון נבחר בהכרזה בסיום התחרות ללא ניקוד.
סדרשם המבצע/תשם השירמיליםלחן1ליאן בירן"החיים יפים"גיל דור, אחינועם ניניניקולא פיובאני2אדר כגן"יוצא לאור"אהוד בנאיאהוד בנאי3מיכאלה שר"Vienna"בילי ג'ואלבילי ג'ואל4רומי נץ"נעים עכשיו"עילי בוטנרעילי בוטנר5רוני מדואל"Arms"דייוויד הודג'ס, כריסטינה פרידייוויד הודג'ס, כריסטינה פרי6נועם דדון"מחכה"ריטהעידן רייכל
ב-7 בספטמבר, יום לאחר תחרות הקדם, פורסם "קול קורא להגשת שירים לתחרות אירוויזיון הילדים 2018" הקורא ליוצרים ואמנים חברי אקו"ם להציע שיר שיתמודד על הזכות להשתתף בתחרות.
ב-7 באוקטובר פורסם בעמוד הפייסבוק של "כאן אירוויזיון" טעימה מהשיר שייצג את ישראל באירוויזיון הילדים 2018, השיר שנבחר הוא "ילדים כאלה" שכתב, הלחין וביצע עדן חסון.
יום למחרת, ב-8 באוקטובר הועלה השיר לעמוד היוטיוב של "חינוכית ראשונים בעולם".
נועם דדון הופיע בשיר ה-14, אחרי גאורגיה ולפני צרפת.
את המשדר ליוו דודו ארז ועלמה זהר.
בתום ההצבעה השיר קיבל 81 נקודות והגיע למקום ה-14.
חבר השופטים12 נקודות10 נקודות8 נקודות7 נקודות6 נקודות קזחסטן איטליה5 נקודות4 נקודות3 נקודות2 נקודות1 נקודות רוסיה אוקראינה מלטה
ישראל קיבלה 47 נקודות מהצבעות אונליין
ציון מדינה12 נקודות גאורגיה10 נקודות מלטה8 נקודות אוקראינה7 נקודות איטליה6 נקודות פולין5 נקודות רוסיה4 נקודות ארמניה3 נקודות הולנד2 נקודות אוסטרליה1 נקודות צרפת
ישראל נטלה חלק באירוויזיון למוזיקאים צעירים פעמיים החל מהצטרפותה הראשונה ב-1986, כאשר שירה רבין נשלחה כנציגתה בתחרות לנגן בכינור.
ישראל נעדרה מהתחרות 13 פעמים בשנים 1988 עד 2016.
ישראל חזרה לתחרות בשנת 2018 ושלחה כנציג את נגן הצ'לו תמיר נעמן-פרי ומאז לא השתתפה עוד בתחרות.
המבצעים והשירים שייצגו את ישראל באירוויזיון למוזיקאים צעירים
שנה מבצע כלי יצירות חצי גמר גמר1986שירה רביןכינורלא ידועלא העפילה לגמר X2018תמיר נעמן-פריצ'לו1) Hungarian Rhapsody Op 68 by Popper 2) Preludio-Fantasia from Suite for צ'לו by Cassadoלא העפיל לגמר X
ישראל באירוויזיון הילדים 2012 השתתפה באמסטרדם, הולנד.
זאת הייתה הופעת הבכורה של ישראל באירוויזיון הילדים.
רשות השידור הייתה אחראית להשתתפותה הראשונה של ישראל ב-2012.
ב-10 ביולי 2012 הודיעה רשות השידור כי היא תשתתף בתחרות אירוויזיון הילדים.
ישראל הייתה אחת משלוש המדינות שהשתתפו לראשונה בשנה זו לצד אלבניה ואזרבייג'ן.
ב-13 באוקטובר נודע כי Kids.il ייצגו את ישראל באירוויזיון הילדים באמסטרדם, עם השיר "Let the Music Win" מילות השיר חלקן בעברית, באנגלית, בצרפתית וברוסית.
ב-15 באוקטובר הוגרלו סדר ההופעות של המדינות לתחרות.
ישראל הייתה השישית בסדר ההופעה, אחרי רוסיה ולפני אלבניה.
בשנה זו הוחלט שכל המדינות יקבלו 12 נקודות בתחילת ההצבעה וזאת מהסיבה שלא יקרה מצב שמדינה תקבל 0 נקודות בתום ההצבעה.
בתום ההצבעה, ישראל קיבלה 68 נקודות והגיעה למקום ה-8 מתוך 12 מדינות שהשתתפו.
ציון מדינה12 נקודות10 נקודות8 נקודות7 נקודות6 נקודות5 נקודות4 נקודות3 נקודות2 נקודות1 נקודה
ישראל בידור פועל תחת החברה Z platform, המפרסמת תכנים בנושאי בידור ורכילות ברשתות החברתיות.
בבעלות החברה, העמודים ישראל בידור, ישראל בידור גיימינג, ישראל בישול, ישראל מיוזיק, ישראל ביזנס וישראל ספורט.
לחברה ישנם ערוצי אינסטגרם, טיקטוק ויוטיוב בעלי מיליוני עוקבים.
עמוד האינסטגרם של "ישראל בידור" נוצר ב-15 באוגוסט 2013.
בשנת 2019 הקימו דוד ושלמה סער את חברת "ישראל בידור", ובינואר אותה שנה הושק אתר החברה.
עם השקת האתר הוקם ערוץ היוטיוב של החברה, שבו שודרה מהדורה דו שבועית עד ינואר 2020.
החל מדצמבר 2019 מקיימת ישראל בידור בכל שנה את "טקס נבחרי ישראל", אשר בוחר את "נבחרי השנה" בתחומי הבידור והתרבות במגוון קטגוריות כגון "יוטיובר השנה", "זמר השנה" "פוליטיקאי השנה", ועוד.
העוקבים נדרשים לבחור את המועמד המועדף עליהם בכל קטגוריה.
בריאיון לעיתון "הארץ", המייסד דוד סער ציין שהמודל העסקי של העמוד בנוי על תוכן שיווקי.
באוקטובר 2020, בעת מגפת הקורונה והפילוג בעם, ישראל בידור יצאו בקמפיין אחדות המשלב
ערבים ויהודים, לחידוש השיר "תנו לגדול בשקט", בקמפיין כיכבו: לוסי איוב, שלומי שבת, מרים פרץ, נועה קירל ועוד.
בנובמבר אותה שנה לאור מקרי האלימות נגד נשים אשר התגברו בעת מגפת הקורונה, וסיפורה של שירה איסקוב אשר עלה לכותרות, ישראל בידור יצאו בקמפיין לקהל הצעיר אשר מעצים נשים ומעלה למודעות את התופעה, בשם "אסור לשתוק" בכיכובן של: גילה אלמגור, אדוה דדון, אילנית לוי, מורן אטיאס ועוד.
בחנוכה 2020 התגברו המקרים המדווחים בחדשות על קשישים ערירים אשר השלכות המגפה, ביניהם הניתוק מבני משפחותיהם, פוגעות בהם.
ישראל בידור יצאו למסע גיוס כספים עבור עמותת "כן לזקן" ועידוד צעירים לבקר את הסבא וסבתא בחג החנוכה, במסגרת הקמפיין חודש השיר "יש בי אהבה" של אריק איינשטיין על ידי ראש הממשלה בנימין נתניהו והזמרת עדן בן זקן.
באפריל 2021 התקיים לראשונה אירוע המימונה של ישראל בידור, אשר אירח אומנים ואת העוקבים של ישראל בידור, בין ההופעות נכללו: איתי לוי, דודו אהרון ועוד.
ביום הזיכרון לחללי צה"ל ונפגעי פעולות האיבה ישראל בידור העלו למודעות בנות הזוג השכולות, אשר לא מוכרות על ידי משרד הביטחון כנשים שכולות, וביצעו חידוש לשיר "שושנים עצובות" בביצועם של יסמין מועלם ועדן בן זקן.
בדצמבר 2021, הוסיפה החברה את עמוד "דיווחים בזמן אמת" לקבוצת המדיה שלה ומיתגה אותו מחדש תחת השם "Push".
בחנוכה 2021 יצא השיר "חנוכה" בהפקת ישראל בידור וסטטיק ובן אל, אשר מטרתו להחזיר את חג החנוכה לחג יהודי שאוהבים, כמקביל לחג המולד אשר נחגג ברחבי העולם וזוכה לסיקור רחב.
במאי 2022 יצרו ישראל בידור תצוגת אופנה אשר המציגים בה הם בעלי מוגבלויות, הם צעדו לצד כוכבים מוכרים, ומטרתה של תצוגת האופנה הייתה להביא למודעות צעירים ערכים כמו סובלנות וקבלת השונה.
בקיץ 2022 עלתה לאוויר תוכנית הריאליטי "הקריאטוקס" אשר בוחרת את יוצר התוכן הבא של ישראל, בשיתוף סמסונג ובהפקת ישראל בידור.
את התוכנית הנחתה שירלי לוי, ובה שפטו - הכתבת חן גל, היחצן הצעיר אורי צרור, ושופטים מתחלפים כמו עינב בובליל ועוד.
בל"ג בעומר 2022 יצרו ישראל בידור מסורת, לקיים חגיגות ל"ג בעומר לילדים אשר עוברים חרמות ולא מוזמנים למפגשים חברתיים, מתוך מטרה לעורר מודעות לתופעה ולעצור את הבריונות.
בשנת 2022 התקיימו החגיגות בביתו של עומר אדם, אשר הגיע ושימח את הילדים.
בשנת 2023 החגיגות התקיימו עם הזמר חנן בן ארי, וב-2024 עם הזמרת נועה קירל.
עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר, ישראל בידור לקחו על עצמם להמיר את המשרדים לחמ"ל הסברה, וגיוס מארזי תרומות.
במסגרת כך הופקו כאלפי סרטוני הסברה ישראלית אשר הופצו ברשתות החברתיות.
לקראת שנת 2024 ישראל בידור הכתירו את "גיבורי השנה", אות כבוד לאזרחים אשר הפגינו
איתנות אומץ וערכים, ביניהם: רחל אדרי, רמי דוידיאן, רפ"ק מורן טדגי, ד"ר ליה נאור ועוד.
במאי 2024 הפיקה החברה את האלבום "ישראל בידור – שרים למדינה", לרגל יום העצמאות ה-76.
בינואר 2025 הוצג באיילון, ובעוד מוקדים מרכזיים, השלט "נותנים push לעסקה" במימון החברה, הקורא לקידום עסקה ושחרור מיידי של החטופים.
ישראל בידור ראיינו במהלך 2024–2025 עשרות בני ובנות משפחה של חטופים וחטופות ותומכים במאבק לשחרורם המיידי.
בנוסף לביקורת אשר הושמעה לגבי מאגר המידע שנאסף בתהליך ההצבעה לנבחרי השנה, הושמעה ביקורת נרחבת במספר כלי תקשורת על הנטייה של עמודי הקבוצה לטובת מחנה הימין הפוליטי בישראל.
במהלך כהונתה של ממשלת בנט-לפיד, נטען כי העמוד מרבה להעלות תכנים חיוביים הקשורים לראש האופוזיציה בנימין נתניהו ומשפחתו.
במבצע שומר החומות ובמלחמת חרבות ברזל, הושמעה ביקורת כלפי העמוד בעקבות פרסומים לאומניים, בין השאר נגד דעות המזוהות עם השמאל הפוליטי בישראל.
העמוד נוהג לבקר מפורסמים המשמיעים ביקורת נגד ישראל, לרוב בתוספת קריאה לפעולה.
בין המקרים הבולטים: השחקנית מיה לנדסמן, השחקנית נטלי פורטמן והזמרת הבריטית דואה ליפה.
בתגובה לטענות, מייסד העמוד דוד סעד הצהיר כי: .
ביקורת הושמעה בהארץ על כך שהעמוד פועל בעקיפין להלבנת מעשיו לכאורה של הזמר אייל גולן בפרשת משחקי חברה.
בעקבות מלחמת חרבות ברזל, החל העמוד לפרסם חדשות כזב בנושא המלחמה, ביניהן - כתבה הטוענת כי השחקנית מאיסה עבד אלהאדי שוחררה ממעצרה (אליו נכנסה בעקבות תמיכה בארגון הטרור חמאס ומתקפת הפתע על ישראל) על ידי ערפאת טאהא, שופט בית המשפט המחוזי בנצרת.
בפועל, אלהאדי הועברה מבית המעצר בו שהתה, למעצר בית.
לאחר פרסום ידיעה זו, בוקר העמוד על ידי יוצר התוכן דני בולר, שביקש מהעמוד להפסיק ללבות שנאה בקרב עוקביו.
כמה דקות לאחר מכן נמחקה הכתבה.
"תנו לגדול בשקט" - נועה קירל, עמיר בניון, נסרין קדרי ונוספים (2020)
"יש בי אהבה" - בנימין נתניהו ועדן בן זקן (2020)
"שושנים עצובות" - עדן חסון ויסמין מועלם (2021)
"מילה טובה" - רמי קליינשטיין ועדן בן זקן (2023)
"שירו של שפשף" - אליאב זוהר וליהי טולדנו (2024)
"חתולים שחורים" - איל גולן וסטטיק (2024)
"היא בדיוק כמוני" - נועה קירל ושירי מימון (2024)
"ביחד ננצח" - ליאור נרקיס ואברהם טל (2024)
"אין לאן לברוח" - איתי לוי ואגם בוחבוט (2024)
"איזה דבר" - שרק ואלקנה מרציאנו (2024)
ישראל בונדק (נולד ב-9 בינואר 1956) הוא אמרגן, פזמונאי ומלחין ישראלי.
אביו פועל בניין ואמו הייתה עקרת בית.
הוריו עלו בשנות החמישים מכורדיסטן והתיישבו בשכונת הכורדים.
בגיל 14 החל להיות פעיל בתנועת "הפנתרים השחורים".
בונדק שימש כאמרגנם של זהבה בן, מייק שריף ולינט ומשמש כאמרגנה של אתי לוי.
בשנת 1992 כתב והלחין את השיר "נשבע לך לא בוגד".
באותה שנה הקים בונדק את תחנת הרדיו הפיראטית "קול המזרח", ששידרה מוזיקה מזרחית.
בשנת 2009 הורשע בהפעלת תחנת רדיו פיראטית ונגזרו עליו שנתיים מאסר.
היה זה העונש הכבד ביותר שהוטל עד אז על מפעיל תחנת רדיו פיראטית.
העונש הופחת בהמשך ל-18 חודשי מאסר, בתוספת קנס של 25,000 שקל.
דבריו של השופט אלכסנדר רון עוררו סערה לאחר שהתייחס לפעילותו של בונדק בפנתרים השחורים וכתב "תרבות המאבק הזו על נגזרותיה, וליתר דיוק תת-התרבות הזאת, עבר זמנה, אם בכלל היה לה מקום אי פעם".
נציב תלונות הציבור על שופטים, השופט בדימוס אליעזר גולדברג הביע ביקורת כלפי אמירתו של השופט רון.
בשנת 2013, לאחר שלא שילם את הקנס שהוטל עליו, החל לרצות 50 ימים מאסר.
ישראל בכר (נולד ב-9 במרץ 1971, י"ב באדר ה'תשל"א) הוא אסטרטג שיווקי ישראלי ומנכ"ל חברת "Bachar Strategy".
מכהן כקונסול הכללי של ישראל בלוס-אנג'לס.
בכר נולד כבן שלישי לאחר שתי בנות לפיבי ושבתאי בכר שעלו לישראל ממרוקו וטורקיה וגדל בשכונת 'חסכון' בבית שאן.
בתיכון למד במגמת ביולוגיה ב'אורט' בית שאן.
בצבא שירת בכר בחטיבת גולני.
לקראת הבחירות לכנסת ה-24 החל לשמש כפרשן בחדשות 13.
בכר הוא בוגר תואר ראשון במדעי המדינה ותקשורת מאוניברסיטת בר-אילן, ותואר שני מאוניברסיטת פורדהם בניו יורק בחוג לתקשורת המונים במסלול קמפיינים פוליטיים.
במסגרת לימודי התואר השני בניו יורק למד בכר אסטרטגיה שיווקית ו-"Message design", המהווה שילוב בין מחקר לתכנון מסרים.
במסגרת עיסוקיו כאסטרטג שיווקי, ליווה בכר אסטרטגית ושיווקית גופים עסקיים וציבוריים ובהם מיתוג מחדש של חברת נתיבי ישראל, מקורות, לוויתן (הפרויקט הלאומי) ונובל אנרג'י.
נוסף לליווי שיווקי-אסטרטגי ארוך טווח של חברות כמו בנק דיסקונט, בנק הפועלים, פרטנר, אסותא, נ.ת.ע (הרכבת הקלה), משרד הביטחון, Enlight Energy ונוספות.
בכר כיהן בעברו כמנכ"ל משותף של חברת "קמיר-בכר", יחד עם יועץ התקשורת אלי קמיר.
בין לקוחות החברה ניתן למצוא בנקים גדולים, חברות ציבוריות ואנשי ציבור.
בתום לימודיו עבד בכר במספר קמפיינים פוליטיים בניו-יורק.
בספטמבר 2005 שב ארצה, והחל ליישם בישראל את אשר למד ואת ניסיונו בקמפיינים גדולים בחו"ל.
בכר ניהל כאסטרטג ראשי ארבעה קמפיינים לראשות ממשלה: הליכוד בראשות נתניהו ב-2009, ושלוש מערכות בחירות של כחול לבן: פעמיים ב-2019 ופעם אחת ב-2020.
קמפיין הליכוד בבחירות לכנסת השבע עשרה
בשנת 2006 החל בכר לשמש כאסטרטג חיצוני של יו"ר הליכוד ויו"ר האופוזיציה, בנימין נתניהו.
בבחירות שנערכו באותה שנה כשלה תנועת הליכוד וזכתה ב-12 מנדטים בלבד.
בכר הצטרף אחרי הבחירות לצוות המקצועי של נתניהו כיועץ סקרים ואסטרטגיה, במטרה להגדיל את כוחה של הליכוד בראשות נתניהו לקראת הבחירות הבאות.
בשנת 2007 הגה בכר לראשונה בישראל את אסטרטגיית הגוש, בשמה המקצועי structure.
האסטרטגיה כללה שינוי של צורת החשיבה של הפוליטיקה הישראלית והתמקדה בקבלת המנדט להקמת הממשלה מידי נשיא המדינה ולא על יום הבחירות עצמו.
האסטרטגיה של בכר קבעה כי יש להקים גוש אלקטורלי ימני גדול שיבטיח בוודאות את הרכבת הממשלה על ידי הליכוד, גם אם קדימה תקבל מספר מנדטים גבוה יותר.
בבחירות 2009 הוכחה אסטרטגיית הגוש כמנצחת והובילה להרכבת ממשלה בראשות נתניהו, על אף שהליכוד קיבלה מנדט אחד פחות מקדימה בראשות ציפי לבני.
לרשות נתניהו עמד גוש של 65 חברי כנסת, וב-31.3.2009 הוא הושבע כראש ממשלה.
בסיום שבע שנות הקלון של השר לשעבר אריה דרעי, החל בכר לשמש כאסטרטג קמפיין חזרתו לפוליטיקה ולראשות מפלגת ש"ס.
האסטרטגיה שבה פעל בכר הצליחה להחזיר את אריה דרעי להנהגת ש"ס לקראת הבחירות לכנסת התשע עשרה בשנת 2013. בקמפיין הבחירות שניהל, הציגה ש"ס הנהגה משולשת בראשות אריה דרעי, אריאל אטיאס ואלי ישי.
בכר בנה את האסטרטגיה למפלגת "כולנו" של משה כחלון, שהוקמה לקראת הבחירות לכנסת העשרים בשנת 2015. הוא יזם את קמפיין "כחלון לאוצר", תוך הדגשת היותו של כחלון חברתי ואנושי, ופנה איתו לקהל מצביעי "יש עתיד" שבראשה עמד שר האוצר היוצא, יאיר לפיד.
בבחירות מפלגת "כולנו" הגיעה להישג שיא עבורה של עשרה מנדטים.
ביולי 2018 החל בכר לייעץ לרמטכ"ל לשעבר בני גנץ.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, יחד הם הקימו את "חוסן לישראל", אך שלושה ימים לפני סגירת הרשימות לכנסת בנו אסטרטגיה חדשה: "המפלגה הגדולה".
בכר יזם את הקמת "כחול לבן", המורכבת משלוש מפלגות: חוסן לישראל, יש עתיד ותל"ם, כך שבין לילה קמה אלטרנטיבה שלטונית לליכוד.
הבחירות הסתיימו בשוויון אלקטורלי (35 מנדטים לכל אחת מהמפלגות).
בכר הגה במהלך קמפיין לבחירות לכנסת העשרים ושתיים במחצית השנייה של 2019 שני מרכיבים כאסטרטגיה מרכזית: "נתניהו דואג רק לנתניהו", וקמפיין "ממשלת אחדות חילונית".
בקמפיין זה ניצחה כחול לבן את הליכוד במנדט (33 מול 32 מנדטים), וכמות הקולות שקיבלה היוותה שיא היסטורי של כמות המצביעים שקיבלה אי פעם מפלגה בישראל: 1,151,214 קולות.
לרשות הגוש שביקש להחליף את נתניהו עמדו 65 מנדטים ומהפוזיציה הזו הגיע בכר כחבר בצוות המשא ומתן הקואליציוני.
הבחירות לכנסת העשרים ושלוש ופרשת ההקלטות
אסטרטגיית הקמפיין הייתה לשמר את כמות המצביעים של כחול לבן וליצור גוש חוסם לנתניהו.
ב-27 בפברואר 2020, ארבעה ימים לפני יום הבחירות לכנסת ה-23, פורסמה הקלטה של בכר עם הרב גיא חבורה.
בכר נועד עם הרב חבורה והתייעץ בעניין אישי.
חבורה, לפי הפרסומים, נשלח על ידי נתניהו להקליטו בסתר.
בהקלטה בכר חוזר על דברי הרב חבורה, לפיהם "לגנץ אין אומץ לתקוף באיראן", והיא מהווה סכנה לישראל.
בהמשך נחשפה הקלטה של שיחה בין נתניהו והרב חבורה, בו ניתן לשמוע שהשניים מתאמים ביניהם את פרסום ההקלטה.
יום לאחר פרסום ההקלטות, גנץ הדיח את בכר מתפקידו.
בכר טען שההקלטה הייתה והודה לגנץ על העבודה מולו.
כמה פרשנים פוליטיים, למשל טל שניידר, ראו בהקלטה זו של בכר את אחת הסיבות להיחלשותה של מפלגת כחול לבן במערכת הבחירות.
כחול לבן התחזקה ב-70 אלף קולות לעומת הבחירות הקודמות, וזכתה ב-33 מנדטים לעומת 36 של הליכוד.
בחירות אלה הובילו להקמת ממשלת אחדות במבנה של ממשלת חילופים.
נתניהו, שנותר ראש הממשלה, היה אמור לפנות את כסאו לשר הביטחון וראש הממשלה החלופי בני גנץ בנובמבר 2021.
קמפיין ש"ס בבחירות לכנסת העשרים וחמש ומינוי לקונסול
ב, ב-2022, שימש בכר כקמפיינר של ש"ס, והוביל קו שפנה גם לציבור חילוני-מסורתי.
בבחירות עלתה ש"ס בשני מנדטים, והגיעה ל-11 מנדטים, לראשונה אחרי כעשור.
בחודש מאי 2023 מונה, לפי בקשתו של אריה דרעי מראש הממשלה נתניהו, לקונסול ישראל בלוס אנג'לס.
בכר נשוי לרחל, ולהם שלוש בנות.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2022. זו הייתה ההשתתפות ה-44 של ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון.
נציג ישראל באירוויזיון היה מיכאל בן דוד עם השיר "I.M" איתו הופיע על במת האירוויזיון באולם פאלה אלפיטור בעיר טורינו שבאיטליה.
בשנה זו כשלה המדינה בניסיון להעפיל לגמר התחרות - לאחר שש שנים רצופות של עלייה לגמר.
ב-22 בפברואר 2021 הכריז תאגיד השידור הישראלי שיוציא מכרז לערוצי הברודקאסט במטרה לבחור את נציג ישראל לאירוויזיון 2022. וב-18 במרץ 2021 פרסם "כאן" "קול קורא להגשת הצעות לשיתוף פעולה עם תאגיד השידור הישראלי לבחירת נציג התאגיד לתחרות הזמר של אירוויזיון 2022".
עד סיום המכרז הונחו בפני התאגיד 2 הצעות: הצעה אחת של ערוץ "קשת 12" עם תוכנית המציאות "הכוכב הבא" והצעה אחרת של ערוץ "רשת 13" עם תוכנית המציאות "אקס פקטור ישראל".
ב-6 באפריל 2021 הכריז התאגיד על הערוץ הזוכה במכרז "רשת 13" עם התוכנית "אקס פקטור".
ישראל לא העפילה לגמר התחרות בשנה זו, בפעם הראשונה מאז שנת 2014, לאחר שסיימה בחצי הגמר השני במקום ה־13 (מתוך 18 מדינות), עם 61 נקודות.
הרב ישראל באק (לפעמים Bak וגם Back) (בהונגרית: Bak Izrael; ואגאויהיי, 6 בינואר 1840 – בודפשט, 15 בינואר 1894) היה רב הונגרי, חוקר יהדות, בלשן ולשונאי.
ישראל באק היה בן שנה וחצי כשהוריו עברו לעיר סגד בדרום הונגריה.
שם ובמאקו למד בבית ספר ובמאקו למד בישיבה של הרב הראשי (של מאקו) המפורסם שלמה אולמן.
לאחר מכן נסע לפשט ולמד מסחר, אך לא רק המשיך בלימודי העברית, אלא למד גם ספרות גרמנית וצרפתית.
בשנת 1857 התקבל לבית הספר להכשרת מורים הקתולי בסגד ואחר כך נסע לפראג.
שם המשיך ללמוד וקיבל סמיכה לרבנות.
בשנת 1860 הרב הראשי של סגד, לאופולד לעף, שכר אותו כמורה לדת בבתי הספר היהודיים.
בהמשך עבד במשרה זהה בגיור ובסובוטיצה, ואחר כך שוב בסגד, בפץ' ולבסוף מ-1869 בפשט.
ממנו נובע הנהגת טקס הבת מצווה לבנות.
באק לבדו העניק הוראת דת במספר בתי ספר תיכוניים, בתי ספר צבאיים, בתי כלא, במכון לעיוורים ובמרכז הלאומי להכשרת נשים.
דאס ישראל (ספר תאולוגי ללימוד דת לגימנסיות יהודיות ולבתי ספר תיכוניים ראשיים)
בנוסף כתב כמה ספרי לימוד לדת לבנות.
ישראל בורוכוב (נולד בתל אביב בשנת 1950), הוא מוזיקאי, מלחין ומעבד ישראלי.
בורוכוב נולד בשכונת שפירא בתל אביב, להורים יוצאי בוכרה, בגיל חמש עברה המשפחה לטבריה ושם גדל עד גיל שמונה עשרה.
בילדותו נחשף למוזיקה בוכרית, כורדית ואפגנית שניגנו באירועים משפחתיים ובשכונה בה גדל.
בורוכוב הוא מוזיקאי אוטודידקט המנגן על גיטרה בס, קונטרבס, דולצימר, ג'ומבוש וכלי הקשה.
החל את דרכו המוזיקלית בצעירותו שניגן גיטרה בס ב"להקות קצב".
בצבא שירת בלהקת גייסות השריון.
ב-1973 השתתף בורוכוב כנגן בס בהקלטת אלבום הסולו הראשון של גבי שושן, "נער שחור עיניים".
ב-1974 השתתף כנגן בס במופע של יהונתן גפן "זה הכול בינתיים, בינתיים זה הכל", יחד עם דני ליטני ודני פאר.
ב-1977 השתתף במופע ובאלבום "שיחות סלון" של יהונתן גפן, להקה בשם "להקה טובה", שהורכבה מיעל לוי (שירה ודקלום), יצחק קלפטר (שירה וגיטרה), דני פאר (קלידים ופסנתר) ודון הרווי (תופים).
לאחר הופעות ספורות עזב קלפטר במקומו נכנס ל"להקה טובה" דויד ברוזה והמופע רץ עוד כשנה.
באותה שנה גם השתתף בהקלטת האלבום "קליידוסקופ" של צביקה פיק.
בסוף 1977 היה בורוכוב בין מייסדי להקת הברירה הטבעית יחד עם שלמה בר.
הוא ניגן ועיבד בשני האלבומים הראשונים שלה, "אלי שורשים" (1979) ו"מחכים לסמסון" (1980), והשתתף בסיבוב ההופעות הראשון שלה מחוץ לשראל, בצרפת.
בסוף 1981 עזב את "הברירה הטבעית", לאחר שהרגיש שהלהקה שינתה מתכונת והפכה להיות זמר ולהקת ליווי.
ב-1978 השתתף כנגן בס באופרת הרוק "בני בום", שכתב אהוד מנור והלחין קן גלובוס.
ב-1985 ייסד בורוכוב את "אנסמבל מזרח מערב", אותו הוא מוביל מאז.
"אנסמבל מזרח מערב" יוצר לחנים ועיבודים השואבים תוכן והשראה ממגוון מקורות מוזיקליים, ומתאפיינים בחציית גבולות בין-תרבותית.
ההרכב הוזמן להשתתף בפסטיבל הג'אז הבינלאומי אילת הראשון בשנת 1987. במסגרת פסטיבל זכה האנסמבל בפרס היצירה המקורית, שהוענק לכבוד חגיגות שנת ה-40 למדינת ישראל.
שנה אחר כך הקליט האנסמבל את אלבום הבכורה שלו "זכרונות סיני".
ההרכב הופיע בפסטיבל ישראל 1988, ואחר כך יצא לסיבוב הופעות בישראל, אירופה ויפן, שזכה להצלחה בעקבות העלייה בפופולריות של מוזיקת העידן החדש ומוזיקת עולם.
בפסטיבל ערד 1989, העלה לראשונה "אנסמבל מזרח מערב" מופע משותף שמיניית ווקאל.
בפסטיבל ישראל 1990 השתתף "אנסמבל מזרח מערב" במופע "נדודי השושן", מופע שכלל עיבודים חדשים לשירי לאדינו, בהשתתפות נתנאלה, מיכאל מלצר ו"אנסמבל הרנסאנס".
בדצמבר 1990, זכה "אנסמבל מזרח מערב" בפרס מיוחד מטעם המחלקה לתרבות ואמנות של ההסתדרות, על ביטוי אמנותי לאינטגרציה חברתית-תרבותית בישראל.
בסוף שנות ה-90 ייסד בורוכוב את "בית מזרח מערב", מוסד ללא כוונת רווח של מוזיקת עולם בוילת משפחת דג'אני, במתחם בית החולים צהלון ביפו.
המקום נתמך על ידי עיריית תל אביב-יפו ומשרד התרבות, ומארגן כ-30 אירועים ומופעים מדי שנה, מישראל ומהעולם.
בשנת 2003, העלה בורוכוב ו"אנסמבל מזרח מערב" את המופע "מוזיקה מעולמות עליונים", ובו עיבודים לפיוטים.
ניגונים ושירה קבלית מסורת המזמורים של יהודי ספרד, אשכנז ואתיופיה.
המופע הועלה לראשונה בפסטיבל ישראל 2003 וזכה לשבחים רבים.
אחר כך עלה שוב ב-2006, יחד עם אבטה בריהון.
בשנת 2008, העלה בורוכוב, יחד עם עומר אביטל, את המופע "דבקה פנטזיה".
שכלל עיבודים חדשים לשירי בעברית משנות ה-20 וה-30, של מתתיהו שלם, עמנואל זמיר, ידידיה אדמון, נחום נרדי, עמנואל עמירן ואחרים.
בורוכוב ואביטל יצרו עיבודים חדשים מתוך רצון להדגיש את הגוונים הרבים המצויים בשירים, מהרמוניות קלאסיות ועד מנגינות בדואיות, מסולמות מזרח אירופיים ועד מקצבים תימניים.
בנוסף לבורוכוב ואביטל, במופע השתתפו הזמרים חיה סמיר ורביד כחלני, נגן כלי ההקשה איתמר דוארי, החצוצרן איתמר בורוכוב והבסיסט אברי בורוכוב (בניו של ישראל), נגן כלי הנשיפה אייל סלע וחברות הרביעייה הישראלית העכשווית.
המופע הוקלט ויצא כאלבום ב-2009.
ב-1986, יצר בורוכוב את המוזיקה להצגה "ציפור הנפש" (על פי הספר באותו השם), שעובד לבמה על ידי דניאלה מיכאלי, רחל שיין ארגמן ומיכל ורד, הן גם הפיקו לאחר מכן קלטת וידאו של ההצגה, שיצאה ב-1991, שוב עם המוזיקה של בורוכוב.
ב-1990, היה בורוכוב המנהל המוזיקלי של חידוש המופע "איש חסיד היה" שכתב דן אלמגור, שעלה במקור ב-1968. במופע השתתפו דני ליטני (שהיה גם בצוות המקורי של המופע), דן תורן, דפנה ארמוני, דני בסן.
שילב קטעים חדשים במופע זה.
ב-1992 יצר בורוכוב מוזיקה לשתי יצירות של להקת ענבל.
ב-2001 כתב את המוזיקה למחזה "אהבת איתמר", על פי ספרה של דבורה עומר שעלה בתיאטרון אורנה פורת לילדים ולנוער.
שני בניו, אברי בורוכוב, נגן קונטרבס, ואיתמר בורוכוב, נגן חצוצרה, הם מוזיקאים פעילים בסצנת הג'אז ניו יורק, באירופה ובישראל.
בורוכוב נשוי לקרין קלוסטרמן, כתבת חדשות בנושאי איכות הסביבה.
אשתו הראשונה דניאלה מיכאלי, היא שחקנית תיאטרון, כוריאוגרפית ומנהלת אמנותית.
"טקס דמיוני בגבול אתיופיה-פרס" (1998)
"זה הכל בינתיים - בינתיים זה הכל" (1974)
"שיחות סלון", יהונתן גפן ולהקה טובה (1978)
ישראל השתתפה באירוויזיון 2023, שהתקיים בליברפול שב, עם השיר "Unicorn" של נועה קירל.
קירל העפילה מחצי הגמר, וסיימה במקום השלישי בגמר.
זו הייתה ההשתתפות ה-45 של ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון.
ב-7 במרץ 2022 פרסם תאגיד השידור הישראלי קול קורא להגשת הצעות לשיתוף פעולה עם תאגיד השידור הישראלי לבחירת נציג התאגיד לתחרות הזמר של האירוויזיון 2023. עד סיום המכרז לא הוגשו הצעות כלל, ואף לא מצד קשת 12 או רשת 13, שהיו חלק מתהליך הבחירה בשנים האחרונות.
ב-12 ביוני 2022 תאגיד השידור הישראלי הודיע כי הנציג הישראלי לאירוויזיון 2023 ייבחר על ידי ועדה פנימית של כאן 11.
המבצע נבחר על ידי ועדה פנימית שבחנה שמות של זמרים בולטים בתעשיית המוזיקה הישראלית אשר מובילים ברשימת ההשמעות בתחנות הרדיו השונות ומנוסים בהופעות חיות מול קהל רחב.
ב-11 ביולי 2022, פורסם כי הזמרת נועה קירל תייצג את ישראל באירוויזיון 2023.
ב-30 באוגוסט 2022 פורסם כי השיר הישראלי יכתב במחנה כתיבה בו ישתתפו מספר יוצרים וכותבים ישראלים שעבדו עם קירל ומכירים את פועלה, על מנת ליצור יחד את השיר הישראלי שאיתו תופיע קירל.
בין היוצרים ניתן למצוא את איתן פלד, דורון מדלי, ג'ורדי, מאי ספדיה, רון ביטון ועוד.
ב-17 בינואר 2023, נבחר השיר "Unicorn" מתוך שלושה שירים, במשדר מיוחד בהנחיית מאיה ורטהיימר ששודר בכאן 11 בבמת פסטיבל המוזיקה באילת.
במופע הגמר, בתום הקראת הניקוד שהעניקו צוותי השופטים, דורג שירה של ישראל במקום השני, עם 177 נקודות.
כך, בתום הקראת הניקוד מהצבעות הקהל בבית, שהתווסף לניקוד מהשופטים, סיים "Unicorn" במקום השלישי, כשבסה"כ זכה לקבל 362 נקודות.
הישגי שחקנים ישראלים באליפות העולם בפוקר, נכון לספטמבר 2025, 18 שחקנים ישראלים זכו בסה"כ ב-25 צמידים, לא כולל בעלי אזרחות ישראלית ששיחקו תחת דגל מדינה אחרת (כגון אלי בלס ואלי אלעזרא).
החל משנת 2010 פרצו השחקנים הישראלים בסבב אליפות העולם בפוקר, ובשמונה שנים זכו ב־14 צמידים.
שנת השיא הייתה 2018 בה זכו בחמישה צמידים.
הישגי השחקנים הישראלים בסבב נחשבים גדולים במיוחד שכן הפוקר בישראל אינו חוקי.
הישראלי שסיים במקום הגבוה ביותר באירוע המרכזי הוא אמיר להבות, שסיים במקום השלישי ב-2013 וזכה בפרס של 3.7 מיליון דולר.
ב-2015 סיים צבי שטרן במקום החמישי וזכה ב-1.9 מיליון דולר.
באירוע המרכזי ב-2022 שהתקיים באינטרנט עקב מגפת הקורונה, סיים צור לוי במקום ה-19 וזכה ב-323 אלף דולר.
זוכים בשני צמידים או יותר
נבחרת ישראל בכדורגל העפילה לגביע העולם בכדורגל בפעם הראשונה והיחידה בתולדותיה במונדיאל 1970 במקסיקו.
את הנבחרת אימן עמנואל שפר.
בסיבוב המוקדמות הראשון העפילה ישראל אוטומטית ועברה ישירות לסיבוב השני.
בסיבוב השני הוגרלה ישראל לבית עם ו, שהעפילה לרבע הגמר בטורניר הקודם, אך פרשה הפעם מהמוקדמות, כדי להימנע ממפגש עם ישראל, בשל סיבות פוליטיות והיעדר יחסים דיפלומטיים בין המדינות.
ניו זילנד הודיעה כי לא תוכל לארח את המשחק נגד נבחרת ישראל בביתה, ועל כן ישראל אירחה את שני המשחקים באצטדיון רמת גן, ובסיומם העפילה לסיבוב הגמר.
זהו מאזן התוצאות של נבחרת ישראל בגביע העולם בכדורגל.
הנבחרת העפילה לטורניר פעם אחת, ב-1970.
בשנים 1934 ו-1938 התמודדה נבחרת ארץ ישראל במוקדמות גביע העולם.
בשנת 1970 התמודדה נבחרת ישראל לראשונה במונדיאל.
שנהסיבוביריבהתוצאהעירכבשו לישראל 1970שלב הבתים0–2 פואבלה—1–1 טולוקה מרדכי שפיגלר0–0 טולוקה—
במונדיאל 1970 השתתפה ישראל לראשונה בגביע העולם בכדורגל.
ישראל העפילה בפעם הראשונה למונדיאל ב-1970, יחד עם ו.
אף על פי שדווח לקראת הגרלת הבתים שייעשה שימוש בדירוג לפי מיקום, כפי שהיה בשני גביעי העולם הקודמים, הוועדה המארגנת של פיפ"א הודיעה שלא כך יהיה.
במקום זאת חולקו שש עשרה הנבחרות לארבע "קבוצות גאוגרפיות", שלקחו בחשבון גם את החוזקות של הנבחרות ואף שיקולים פוליטיים.
המערכת, למשל, דאגה שישראל ומרוקו לא יוגרלו זו מול זו לאחר שמרוקו איימה קודם לכן לפרוש מהטורניר, כפי שעשו מטורניר הכדורגל האולימפי שנתיים קודם לכן.
במהלך מוקדמות מונדיאל 1970 עברה ישראל את הסיבוב הראשון והעפילה ישירות לסיבוב השני.
בסיבוב השני הוגרלה ישראל לבית עם ניו זילנד וקוריאה הצפונית, שהעפילה לרבע הגמר בטורניר הקודם, אך פרשה הפעם מהמוקדמות כדי להימנע ממפגש עם ישראל, בשל סיבות פוליטיות והיעדר יחסים דיפלומטיים בין המדינות.
שוער1לדיסלאו מזורקביץ'מגן4לואיס אוביניהמגן2אטיליו אנצ'טהמגן3רוברטו מטוסאסמגן6חואן מוחיקהקשר7לואיס קוביז'הקשר5חוליו מונטרו קסטיוקשר8פדרו רושה (ק')חלוץ9ויקטור אספרגוחלוץ10אילדו מניירוחלוץ21חוליו לוסאדהמחליפים:חלוץ20חוליו סזאר קורטסמאמן:חואן הוהברגשוער1יצחק ויסוקרמגן12ישעיהו שווגרמגן4דוד פרימומגן14דני רוםמגן5צבי רוזןקשר6שמואל רוזנטלקשר8גיורא שפיגלקשר10מרדכי שפיגלר (ק')קשר7יצחק שוםחלוץ9שייע פייגנבויםחלוץ15רחמים טלבימחליפים:מגן2שרגא ברמגן16יוחנן וולךמאמן:עמנואל שפר
שוער12סוון-גונאר לארסוןמגן2הנס סלנדרמגן3קורט אקסלסוןמגן20יאן אולסוןמגן5רולנד גריפקשר6טומי סוונסון (ק')קשר7בו לארסוןקשר16תומאס נורדהאלחלוץ18טום טורסוןחלוץ9אובה שינדוואלחלוץ11אוריאן פרסוןמחליפים:חלוץ22סטן פולסוןמאמן:אורבר ברגמארקשוער1יצחק ויסוקרמגן2שרגא ברמגן4דוד פרימומגן16יוחנן וולךמגן5צבי רוזןקשר12ישעיהו שווגרקשר6שמואל רוזנטלקשר7יצחק שוםחלוץ10מרדכי שפיגלר (ק')חלוץ8גיורא שפיגלחלוץ9שייע פייגנבויםמחליפים:קשר19רוני שורוקמאמן:עמנואל שפר
שוער1אנריקו אלברטוסימגן2טרצ'יזיו בורניץ'מגן5פיירלואיג'י סרהמגן8רוברטו רוסאטומגן3ג'אצ'ינטו פאקטי (ק')קשר10מריו ברטיניקשר16ג'אנקרלו דה סיסטיקשר15סנדרו מאצולהחלוץ13אנג'לו דומנגיניחלוץ20רוברטו בונינסניהחלוץ11לואיג'י ריבהמחליפים:קשר14ג'אני ריברהמאמן:פרוצ'ו ולקרג'ישוער1יצחק ויסוקרמגן2שרגא ברמגן4דוד פרימומגן12ישעיהו שווגרמגן6שמואל רוזנטלקשר5צבי רוזןקשר3מיקו בלוקשר7יצחק שוםחלוץ10מרדכי שפיגלר (ק')חלוץ8גיורא שפיגלחלוץ9שייע פייגנבויםמחליפים:חלוץ14דני רוםמאמן:עמנואל שפר
נכון לסיום מוקדמות מונדיאל 2022, ישראל נכנסה למוקדמות המונדיאל 21 פעמים, כל טורניר מוקדמות למעט הטורניר הראשון ב-1930, אליו לא התקיימו מוקדמות.
בשנים 1934 ו-1938 התמודדה הנבחרת כ תחת המנדט הבריטי.
לאחר שהוקמה מדינת ישראל ב-1948, החלה הנבחרת להתמודד כ ב-1950. בכל הפעמים, למעט 1970, ישראל לא הצליחה להעפיל למונדיאל.
במוקדמות מונדיאל 1934, המונדיאל הראשון אליו נערכו מוקדמות, התחרתה נבחרת ארץ ישראל בכדורגל בבית 12. ארץ ישראל סיימה במקום השני והודחה.
נבחרת הכדורגל של ארץ ישראל הורכבה מתשעה כדורגלנים בריטים, שישה יהודים וערבי אחד.
פיפ"א מתייחסת לנבחרת ארץ ישראל כקודמתה של נבחרת ישראל, ולא של נבחרת פלסטין.
נבחרת ארץ ישראל נחשבת ל"אחת הנבחרות האסיאתיות הראשונות להתחרות במוקדמות המונדיאל".
בבית 12 שובצו 3 נבחרות.
פרשה לפני תחילת המשחקים, ופיפ"א קבעה ששתי הנבחרות הנותרות, ארץ ישראל ו, ישחקו שני משחקים בשיטת בית וחוץ, והמנצחת בסיכומם תעפיל למונדיאל.
מאמנים: אגון פולק, שמעון לאומי
שחקנים: וילי ברגר, אברהם רזניק, פנחס פידלר, זלמן פרידמן, גדליהו פוקס, יוחנן סוקניק, אמנון חרל"פ, פרנץ קראוס, פול קאסטנבאום, חיים רייך, אברהם נודלמן, דוד ויינברג, יעקב לוי-מאיר, יעקב זלבינסקי.
במוקדמות מונדיאל 1938 התחרתה נבחרת ארץ ישראל בכדורגל בבית 6 האירופי.
, הנבחרת החזקה ביותר בבית, דורגה לקראת המוקדמות.
ארץ ישראל ו שיחקו זו מול זו בשיטת בית-חוץ, והונגריה שיחקה נגד המנצחת בביתה.
ישראל הפסידה ליוון, סיימה במקום השלישי והאחרון בבית והודחה.
מונדיאל 1938 היה האחרון אליו ניסתה נבחרת ארץ ישראל להעפיל, שכן בעקבות מלחמת העולם השנייה המונדיאל הבא התקיים רק 12 שנים מאוחר יותר, ב-1950, ועד אז כבר הוקמה מדינת ישראל.
שחקנים: יוליוס קליין, אברהם בית הלוי, אברהם רזניק, יוסף ליברמן, יוחנן סוקניק, מנחם מרימוביץ', שמואל גינזבורג, שוקה ברשדסקי, פרי נויפלד, גאול מכליס, אברהם נודלמן, ישראל אלסנר, גדליהו פוקס, יונה שטרן, ג'רי בית הלוי, נתן פנץ.
במוקדמות מונדיאל 1950 התחרתה נבחרת ישראל בכדורגל בבית 3 האירופי.
מוקדמות 1950 שוחקו בשיטה דומה למוקדמות הקודמות.
ישראל ו שיחקו זו מול זו בשיטת בית-חוץ, והונגריה שיחקה נגד המנצחת בביתה.
ישראל הפסידה ליוגוסלביה, סיימה במקום השלישי והאחרון בבית והודחה.
מונדיאל 1938 היה הראשון אליו ניסתה נבחרת ישראל להעפיל, שכן הוא היה הראשון מאז הוקמה מדינת ישראל ב-1948.מקור:
במוקדמות מונדיאל 1954 התחרתה נבחרת ישראל בכדורגל בבית 10. בבית שובצו שלוש נבחרות - , וישראל.
כל הנבחרות שיחקו זו מול זו בשיטת בית וחוץ, ומי שסיימה ראשונה בבית העפילה.
ישראל סיימה במקום השלישי והאחרון והודחה.
במוקדמות מונדיאל 1958 התחרתה נבחרת ישראל במוקדמות אפריקה ואסיה.
המוקדמות נערכו בתחילה בשלושה שלבים, אך לבסוף הוסף להם עוד אחד.
בסיבוב ראשון הוגרלה ישראל לבית 2 יחד עם .
הטורקים סירבו לשחק מול ישראל וישראל עלתה לסיבוב השני.
בסיבוב זה הוגרלה ישראל נגד , אך גם זו פרשה לאחר שסירבה לקבל את הצעת פיפ"א לערוך את המשחק במיקום נייטרלי.
ישראל העפילה לסיבוב האחרון, שם הוגרלה נגד , שגם היא סירבה לשחק.
מבחינה טכנית ישראל הייתה אמורה להעפיל אוטומטית למונדיאל לראשונה בתולדותיה, אולם לפני תחילת טורניר המוקדמות קבעה פיפ"א שנבחרת לא תוכל להעפיל אם לא שיחקה לכל הפחות משחק אחד (למעט האלופה המכהנת והמארחת), ולפיכך ישראל הייתה צריכה להשתתף במשחק אחד לפחות.
פיפ"א החליטה לקיים פלייאוף מיוחד בין ישראל לאחת מסגניות הבתים של אירופה (אופ"א), בהם שיחקו הנבחרות בשיטת בית-חוץ כשהנבחרת הראשונה מעפילה.
בהגרלה שנערכה במשרדי פיפ"א בציריך, שווייץ, עלה שמה של , סגנית בית 4. ישראל הפסידה בשני המשחקים ולא העפילה לגביע העולם.
במוקדמות מונדיאל 1962 התחרתה ישראל בבית 7 של אירופה.
הבית שוחק בשיטת גביע של שני משחקים בסדרת נקודות מצטברות.
ישראל סיימה במקום השני והודחה, לאחר שהפסידה ל בגמר.
בסיבוב הראשון שיחקה ישראל נגד , וניצחה אותה 7–2 במצטבר.
בסיבוב השני התמודדה ישראל מול , ניצחה אותה 4–2 בסיכום שני המשחקים ועלתה לגמר המוקדמות.
בגמר שיחקה ישראל מול איטליה, שלא שיחקה עד אז ולו משחק אחד במוקדמות, הפסידה לה 2–10 בסיכום ונכשלה בניסיון להעפיל לטורניר גמר גביע העולם.
שחקנים: אהרן אמר, מרדכי בנבנישתי, שייע גלזר, יוסף גולדשטיין, יעקב גרונדמן, יעקב חודורוב, בועז קופמן, שלמה לוי, אמציה לבקוביץ', אברהם מנצ'ל, צבי מויססקו, שלמה נהרי, שלום פטרבורג, זכריה רצאבי, דני רום, נחום סטלמך, צבי טנדלר, גדעון טיש, יעקב ויסוקר, אורי וינברג, רובי יאנג.
במוקדמות מונדיאל 1966 התחרתה ישראל בבית 1 של אירופה.
השופט הישראלי מנחם אשכנזי השתתף בעצמו בגביע העולם, כששפט את משחק בית א' בין ו ואת משחק רבע הגמר בין ל.
שחקנים: חיים בכר, מיקו בלו, יצחק אנגלנדר, יחזקאל חזום, בועז קופמן, מוצי ליאון, חיים לוין, אמציה לבקוביץ', יוסף מהלל, יאיר נוסובסקי, חיים נוריאלי, דוד פרימו, משה רומנו, שמואל רוזנטל, דני רום, גיורא שפיגל, נחום סטלמך, רחמים טלבי, רובי יאנג, גדי צלניקר.
במוקדמות מונדיאל 1974 התחרתה ישראל בבית 2 של אזור א' של מוקדמות אסיה, הפסידה בגמר האזורי ל והודחה.
מונדיאל 1974 היה האחרון אליו ניסתה נבחרת ישראל להעפיל דרך אסיה, שכן היא פרשה מאסיה ב-1974.
בעקבות משחקי הדירוג הוקצתה ישראל לבית 2 עם , ו.
בבית זה שיחקו כל הקבוצות זו מול זו משחק אחד, ושתי הראשונות העפילו לחצי הגמר האזורי.
ישראל סיימה במקום הראשון והעפילה לחצי הגמר יחד עם קוריאה הדרומית.
ישראל ניצחה את בחצי הגמר בהארכה משער של משה אוננה והעפילה לגמר האזורי נגד .
ישראל הפסידה ל בגמר בהארכה משער של צ'ה בום-קון והודחה מהמוקדמות.
במוקדמות מונדיאל 1978 התחרתה ישראל בבית 2 של מוקדמות אסיה ואוקיאניה.
הנבחרת סיימה במקום השני בבית והודחה.
בנוסף, השופט הישראלי אברהם קליין שפט משחקים בבית א', בית 1 ואת המשחק על המקום השלישי בטורניר הגמר.
במוקדמות מונדיאל 1982 התחרתה ישראל בבית 6 של מוקדמות אירופה.
הנבחרת סיימה במקום החמישי והאחרון בבית והודחה.
ישראל הייתה לפני כן חברה בפדרציית משחקי אסיה עד שזו התפרקה ב-1981. ב-1982 נמנע מישראל להצטרף למועצה האולימפית החדשה של אסיה והיא בחרה להצטרף ל בתחילת שנות ה-90. ב-1982 ישראל עדיין לא הייתה חלק מהארגון, אך בכל זאת הוקצתה אליו במוקדמות המונדיאל.
3 שערים – בני טבק
2 שערים – גדעון דמתי
שער אחד – משה סיני
במוקדמות מונדיאל 1986 השתתפה ישראל במוקדמות אוקיאניה.
ישראל, אף על פי שלא הייתה חברה בקונפדרציית הכדורגל של אוקיאניה, השתתפה במוקדמות ה-OFC מפני שלא הייתה חברה באף גוף יבשתי אחר (AFC או אופ"א).
במוקדמות מונדיאל 1990 התחרתה ישראל במוקדמות אוקיאניה.
הנבחרת סיימה במקום הראשון בסיבוב הגמר והעפילה לפלייאוף הבין-יבשתי דרום אמריקה-אוקיאניה, אך הפסידה בו ל 1–0 בסיכום שני המשחקים והודחה.
זו הייתה הפעם האחרונה בה ישראל ניסתה להעפיל לגביע העולם ממוקדמות אוקיאניה ולמעשה מכל אזור שאינו אירופה, שכן ב-1994 הצטרף הוועד האולימפי בישראל ל.
מהסיבוב הראשון העפילה ישראל אוטומטית לסיבוב הגמר.
ארבע הנבחרות הנותרות שיחקו בשיטת נוקאאוט של משחקי בית וחוץ ( נגד , נגד ) על ההעפלה לסיבוב הגמר.
בסיבוב הגמר התחרתה ישראל עם ו על ההעפלה לפלייאוף הבין-יבשתי עם דרום אמריקה, בשיטת בית וחוץ.
בפלייאוף הבין-יבשתי שיחקה ישראל מול אלופת בית 2 של דרום אמריקה (זו עם המאזן הכי פחות טוב מבין כל אלופות הבתים), , בשיטת בית וחוץ.
הנבחרת הפסידה 0–1 בסיכום שני המשחקים ולא הצליחה להעפיל למונדיאל.
במוקדמות מונדיאל 1994 התחרתה ישראל בבית 6 של מוקדמות אירופה.
מאז מוקדמות 1994 משתתפת ישראל במוקדמות אירופה, שכן ב-1994 הצטרף הוועד האולימפי בישראל ל.
הניצחון של ישראל על 3–2 בפארק דה פראנס שבפריז נחשב לאחד הניצחונות הגדולים בהיסטוריה של נבחרת ישראל בכדורגל, כאשר ראובן עטר כבש את שער הניצחון בדקה ה-90' והשלים מהפך.
במוקדמות מונדיאל 1998 התחרתה ישראל בבית 5 של מוקדמות אירופה.
הנבחרת סיימה במקום השלישי והודחה.
במוקדמות מונדיאל 2002 התחרתה ישראל בבית 7 של מוקדמות אירופה.
במוקדמות מונדיאל 2006 התחרתה ישראל בבית 4 של מוקדמות אירופה.
הנבחרת סיימה במקום השלישי והודחה.מקור:
במוקדמות מונדיאל 2010 התחרתה ישראל בבית 2 של מוקדמות אירופה.
הנבחרת סיימה במקום הרביעי והודחה.
במוקדמות מונדיאל 2014 התחרתה ישראל בבית 6 של מוקדמות אירופה.
במוקדמות מונדיאל 2018 התחרתה ישראל בבית 7 של מוקדמות אירופה.
במוקדמות מונדיאל 2022 התחרתה ישראל בבית 6 של מוקדמות אירופה.
ישראל יכלה להעפיל גם דרך ליגת האומות של אופ"א 2020/21, אך לא הצליחה לסיים במקום הראשונה בבית 2 של ליגה ב'.
עשרה שחקנים פתחו בכל שלושת משחקי ישראל ב-1970 בהחלטת המאמן עמנואל שפר, מה שהפך אותם לשיאני ההופעות במונדיאל של הנבחרת.
מיקום שחקןהופעות 1 שרגא בר 3שייע פייגנבוים דוד פרימו צבי רוזן שמואל רוזנטל ישעיהו שווגר יצחק שום גיורא שפיגל מרדכי שפיגלר יצחק ויסוקר
השער היחיד של נבחרת ישראל במונדיאל הובקיע על ידי הקפטן מרדכי שפיגלר בתיקו 1–1 מול שוודיה ב-7 ביוני 1970.
"ישראל בידור – שרים למדינה" הוא אלבום אוסף שהפיקה חברת הבידור ישראל בידור, אשר יצא לאור ב-9 במאי 2024, באמצעות חברת התקליטים די-מיוזיק.
האלבום כולל דואטים שבוצעו על ידי אייל גולן, סטטיק, שרית חדד, אושר כהן, נועה קירל, שירי מימון, עדן בן זקן, התקווה 6, כפיר צפריר, אנה זק, ליאור נרקיס, אברהם טל, איתי לוי, אגם בוחבוט, שרק, אלקנה מרציאנו, אליאב זוהר וליהי טולדנו.
מתוך האלבום הצליח השיר "ביחד ננצח" בביצוע ליאור נרקיס ואברהם טל בתחנות הרדיו, כאשר הגיע למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט.
על האלבום, אשר הופק לרגל יום העצמאות ה-76 למדינת ישראל, המצוין בצל מלחמת חרבות ברזל, הוכרז בפוסט באינסטגרם של ישראל בידור יום לפני צאתו.
לדברם, האלבום כולל שיתופי פעולה של "האמנים הגדולים והאהובים במדינה עם המפיקים והכותבים הכי מצליחים".
ישראל השתתפה באירוויזיון 2025, שנערך בבזל שבשווייץ.
זו היא ההשתתפות ה-47 של ישראל בתחרות.
נציגת ישראל באירוויזיון 2025 היא יובל רפאל לאחר ניצחונה בכוכב הבא לאירוויזיון 2025, עם השיר "New Day Will Rise".
בגמר האירוויזיון ששודר ב-17 במאי 2025, ישראל הגיע אל המקום השני עם סך כולל של 357 נקודות: 60 נקודות מהשופטים (מקום 14) ו-297 נקודות מהקהל (מקום ראשון).
בהשוואה לאירוויזיון 2024, הוא עבר בשקט יחסי מבחינת אירועים פוליטיים ואלו שקרו היו שוליים יחסית .
בתקנות של איגוד השידור האירופאי, שנחקקו לאחר האירוויזיון במאלמו, למשלחות עצמן הובהר שאמירות פוליטיות פומביות, רמיזות נגד משתתפים אחרים, או שימוש בפלטפורמות האירוויזיון למסרים חיצוניים, יכולים להיחשב הפרת קוד התנהגות ולענישה.
בנוסף, בגלל שבבאזל יש קהילה מוסלמית יותר קטנה, ופחות אקטביזם שמאל רדיקלי מאשר במאלמו, הקהל באולם היה פחות עוין למשלחת הישראלית מאשר בתחרות הקודמת.
הצילומים החלו ב-10 באוקטובר 2024, וצפויים להישדר החל מ-10 בנובמבר 2024. דווח כי בין המשתתפים בתוכנית יהיו להקת חמסה, הזמר בני אלבז, הזמרת מורן אהרוני, להקת הבובנאים רד בנד, הזמר רון בוחניק והזמרת ואלרי חמאתי.
גמר הכוכב הבא לאירוויזיון 2025 התרחש ב-22 בינואר 2025 ובו זכתה יובל רפאל שקיבלה סך הכל 157 נקודות מהקהל והשופטים ביחד.
ב-30 בדצמבר 2024, כאן וקשת פנו ל-120 יוצרים להגשת הצעות לשיר עבור התחרות, גם השנה נדרש שילוב השפה העברית.
השיר הנבחר ייחשף במשדר מיוחד בחודש מרץ בכאן 11. ב-2 בפברואר 2025 הסתיים מועד הגשת השירים לתחרות.
ב-7 בפברואר 2025 נבחר השיר שכתבה והלחינה קרן פלס והפיק תומר בירן, השיר כולל בתוכו פסוק משיר השירים.
לאחר בחירת השיר פנו יוצרים במכתב לתאגיד שיבטלו את ההחלטה שבחרו בשיר של פלס, בטענה שהיא בניגוד עניינים.
בנוסף התערב שר התקשורת, שלמה קרעי ודרש שיפרסמו את שיקולי הבחירה.
לאחר שהפניות לתאגיד לא נענו, היוצרים בהובלת אלעד טרבלסי ורון ביטון הציבו אולטימטום לתאגיד, שיפתחו הליך מחודש לבחירת השיר, או שיפנו לבית המשפט הגבוה לצדק.
ב-17 בפברואר 2025 איגוד השידור האירופי אישר את השיר לתחרות.
ב-3 במרץ 2025 נחשף שם השיר "New Day Will Rise".
ב-9 במרץ 2025 השיר הושמע בהשמעת בכורה בכאן.
עקב מלחמת חרבות ברזל המתמשכת, השתתפותה של ישראל בתחרות המשיכה להיות שנויה במחלוקת, עם קריאות להדרת המדינה מהאירוע, אם כי בקנה מידה קטן יותר בהשוואה לתחרות הקודמת בשנה שעברה.
ב-21 בדצמבר 2024, פנתה רשות השידור הציבורית בסלובניה לאיגוד השידור האירופאי בבקשה להדיח את ישראל מהתחרות, ב-26 בפברואר 2025, רשת השידור – RTVSLO, שקלה גם לפרוש מהתחרות ולצנזר את ביצועיה של ישראל אם ישראל לא תוחרג.
ערוץ השידור הפיני Yle קיבל עצומה חתומה על ידי למעלה מ-500 אמנים פינים במרץ 2025, בדרישה כי השדרן יחרים את התחרות אם ישראל תורשה להתחרות; בין החותמים היו איג'ה אהבו, אירו ריטלה ושרה מלרי.
אל בקשת הסלובנים והפינים הצטרפה רשות השידור הציבורית בספרד וב-25 באפריל 2025, העלתה רשות השידור באיסלנד דרישה דומה.
שרת החוץ של איסלנד אף היא הצטרפה לקריאה זו.
במרץ, העלה יו"ר RTVE את נושא השתתפות ישראל לדיון במועצת המנהלים.
ב-11 באפריל החליטה RTVE לבקש דיון ב-EBU על רקע חששות מהמצב בעזה.
ה-EBU השיב שכל החברות זכאיות להשתתף.
בהמשך, גם VRT הבלגי הצטרף לקריאה לדיון, אך איגוד השידור האירופי דבק בהחלטתו.
ב-6 במאי 2025, שבוע לפני פתיחת התחרות, 72 מתמודדי אירוויזיון לשעבר חתמו על עצומה הקוראת להדרת ישראל, ביניהם הזוכים לשעבר צ'רלי מקגטיגן וסלבדור סוברל (הזוכה בתחרות 2017).
את העצומה פרסמה קבוצה בשם "אמנים למען פלסטין בריטניה".
ב-8 במאי 2025, פנתה רשות השידור הציבורית באירלנד לאיגוד השידור האירופאי בבקשה לדיון על השתתפותה של ישראל בתחרות.
בנוסף, 30 משתתפי עבר באירוויזיון חתמו על עצומה הקוראת להדרת ישראל.
ב-9 במאי 2025, נמו הזוכה של האירוויזיון שנה שעברה, קרא/ה להחרים את ישראל השנה מהתחרות.
בתגובה למאמר דעה של 18 אמנים נורווגים שקראו להדרת ישראל, הצהיר ערוץ השידור NRK כי לא יבקש להחרים את ישראל.
אירוע "שטיח הטורקיז", שנערך ב-11 במאי 2025 בעיר המארחת בזל, היה יעד למפגינים פרו-פלסטינים במטרה למחות על השתתפות ישראל.
אחד המפגינים "העביר אצבע על גרונו כאילו הוא מאיים לשסף את גופה של רפאל".
הוא נעצר לאחר מספר ימים בעקבות תלונה של תאגיד השידור "כאן 11".
אבטחה מוגברת והנחיות זהירות למשלחת הישראלית ולמבקרים
המטה לביטחון לאומי פרסם אזהרה לישראלים המתכננים להשתתף באירועי אירוויזיון 2025 בשווייץ, בעקבות חשש לפיגועים או מחאות אלימות.
המל"ל המליץ להימנע מהגעה לאירועים רבי-משתתפים המזוהים עם ישראל ושאינם מאובטחים, להתרחק מהפגנות ומחאות פרו-פלסטיניות, ולהימנע מעדכון על פרטי מיקום ותוכניות נסיעה ברשתות החברתיות.
כמו כן, הומלץ להצניע סממנים ישראליים או יהודיים במרחב הציבורי.
ישראלים ששהו בבזל קיבלו התראות באפליקציה של פיקוד העורף שקראה להימנע מעימותים ולפנות לכוחות הביטחון המקומיים בכל רגע של חשד קל.
בנוסף למשלחת הישראלית לאירוויזיון, צורפו סוכני שב"כ לאבטח את המשלחת ואת הנציגה יובל רפאל.
כמו כן, בתדריך ביטחוני שנמסר לחברי המשלחת הישראלית לפני הגעתם לבזל, הם הונחו לנקוט בהתנהגויות מסוימות ולפעול לפי הנחיות הכוללות אמצעים חשאיים (שפרטיהם אינם ניתנים לפרסום), במטרה לשמור על ביטחונם לאורך שהותם בעיר.
רשת השידור הפלמית VRT בבלגיה שידרה קליפ מחאה לפני חצי הגמר הראשון, בעקבות לחץ מצד איגוד העובדים שלה.
הקליפ כלל מסרים פוליטיים נגד ישראל, בהם: "לישראל יש קול באירוויזיון – לפלסטינים אין".
ברשת ציינו כי לא מדובר בעמדת ההנהלה, אלא ביוזמה עצמאית של האיגוד.
במהלך השידור החי של חצי הגמר השני, הקריאו מגישי רשות השידור הספרדית RTVE טקסט שהתייחס ללחימה בעזה וקרא לפתוח דיון על השתתפות ישראל בתחרות: .
באיגוד השידור האירופי ראו בכך הפרה של הכללים האוסרים על מסרים פוליטיים בתחרות, ושלחו לרשות הספרדית מכתב אזהרה רשמי שבו ציינו כי מדובר בחציית גבול הפוגעת בנייטרליות האירוע.
האיגוד הזהיר כי הפרות נוספות עלולות להביא להטלת סנקציות.
ניסיונות פריצה לבמה בעת הופעתה של יובל רפאל – נציגת ישראל
במהלך גמר האירוויזיון 2025 התרחש ניסיון התפרצות לבמה בעת הופעתה של נציגת ישראל, יובל רפאל.
אדם ניסה להתפרץ לבמה בזמן ההופעה אך נבלם על ידי מאבטחים.
בעקבות האירוע, עזבה המשלחת הישראלית את אזור הגרין רום וחזרה מאוחר יותר.
לאחר סיום הופעתה, קראה רפאל מהבמה: "עם ישראל חי".
בנוסף, באותה הופעה, זוג מהולנד, שהביע תמיכה בפלסטינים, ניסה לעלות לבמה תוך קריאות "Free Palestine" וריסוס צבע אדום על הסובבים.
המאבטחים, כולל אנשי שב"כ, הצליחו למנוע את ההתפרצות, והשניים נעצרו והועברו לידי המשטרה.
איש צוות נפגע קלות מהתקרית.
סערה בעקבות התבטאות בשידור על הקהילה הארמנית
ישראל השתתפה באירוויזיון 2024, שהתקיים במאלמה שבשוודיה, עם השיר "Hurricane" בביצוע הזמרת עדן גולן.
הנציגות הישראלית העפילה לשלב הגמר בתחרות ודורגה בסיכומו במקום החמישי.
ב-5 ביוני 2023 אישר תאגיד השידור הישראלי כי הנציג הלאומי לעונת האירוויזיון הקרובה ייבחר דרך פורמט "הכוכב הבא לאירוויזיון".
ב-10 בספטמבר החלו צילומי התוכנית, אך ב-10 באוקטובר נדחו בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל.
לבסוף, ב-20 בנובמבר עלתה התוכנית לאוויר בערוץ קשת 12. גמר התחרות התקיים ב-6 בפברואר 2024, בו זכתה גולן במקום הראשון.
השיר הישראלי לאירוויזיון 2024 נבחר על ידי ועדה מקצועית, שהוקמה על ידי תאגיד השידור.
כשלושים יוצרים ומוזיקאים ידועי-שם בישראל הוזמנו באופן מיוחד לשלוח שיר לבחינה הוועדה.
בניגוד לשנים קודמות, ההנחיות כללו דרישה שהשיר יהיה בחלקו בעברית.
ב-17 בפברואר נודע כי גולן תבצע את "October Rain" על בימת האירוויזיון.
איגוד השידור האירופי (EBU) הודיע מאוחר יותר כי השיר נפסל, כיוון שהכיל מסרים פוליטיים הקשורים לטבח שבעה באוקטובר.
תאגיד השידור הישראלי החליט לשלוח ל-EBU את השיר "Dance Forever", שדורג במקום השני על ידי הוועדה, אולם גם הוא נפסל מסיבות זהות.
קרן פלס ואבי אוחיון, יוצרי השיר שנבחר במקור, החליטו לשנות מעט את מילותיו, כדי שיעמדו בכללי התחרות.
השינויים אושרו, וכך נבחר "Hurricane" לייצג את ישראל.
ב-10 במרץ נחשף השיר במשדר מיוחד בכאן 11.
השתתפותה של ישראל באירוויזיון 2024 על רקע מלחמת חרבות ברזל והמשבר ההומניטרי ברצועת עזה עוררה ביקורות רבות, הן מצד תאגידי שידור החברים באיגוד השידור האירופי והן מטעם נציגי המדינות השונות בתחרות.
כתובות וסמלילים של האירוויזיון שפוזרו ברחבי מאלמה הושחתו בכתמי דם ובקריאת "Free Gaza".
בשל ההפגנות נגד ישראל, החליט המטה לביטחון לאומי להוציא אזהרת מסע למאלמה כשבוע לפני קיום התחרות.
ישראל ביקשה להשתתף בחצי הגמר השני של התחרות, שהתקיים ב-9 במאי 2024, עקב הסמיכות ליום הזיכרון לשואה ולגבורה.
לאחר מכן נודע כי שיבצו אותה כהופעה ה-14 באותו הערב.
בסיום המופע הכריזו על ישראל כאחת מעשר המדינות שהעפילו לשלב הגמר, שהתקיים ב-11 במאי.
לאחר התחרות נודע כי היא דורגה במקום הראשון בחצי הגמר עם 194 נקודות.
בערב הגמר שובצה שישית בסדר ההופעות, אך לאחר פסילתה של הופיעה חמישית.
היא דורגה במקום החמישי עם 375 נקודות.
ישראל השתתפה לראשונה בתחרות הזמר של האירוויזיון בשנת 1973. נציגת המדינה לתחרות הייתה אילנית עם השיר "אי שם", שהגיע למקום הרביעי עם 97 נקודות.
במרוצת השנים זכתה ישראל ארבע פעמים בתחרות: הפעם הראשונה אירעה באירוויזיון 1978, אז נשלחו יזהר כהן ולהקת אלפא ביתא עם השיר "אבניבי".
לאחר מכן זכו ב-1979 גלי עטרי ולהקת חלב ודבש עם "הללויה".
זכייתה השלישית של ישראל בתחרות נרשמה כעשרים שנה אחר-כך, בשנת 1998. דנה אינטרנשיונל ושירה "דיווה" גברו על ו, ודורגו במקום הראשון.
באירוויזיון 2018 ניצחה נטע ברזילי עם "Toy", והביאה לישראל את ניצחונה הרביעי של ישראל באירוויזיון.
ישראל הגיעה למקום השני פעמיים: ב-1982 עם "הורה" בביצוע אבי טולדנו וב-1983 עם "חי" של עפרה חזה.
כמו כן, גם למקום השלישי הגיעה המדינה פעמיים: ב-1991 עם "כאן" בביצוע הצמד אורנה ומשה דץ ובאירוויזיון 2023 עם "Unicorn" של נועה קירל.
כתוצאה מהנוכחות הביטחונית המוגברת בעיר לוקסמבורג באירוויזיון 1973, הצטרפותה של ישראל עוררה עניין בעיתונות האירופית, שכן בשנה הקודמת בוצע טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן, רצח של 11 ספורטאים על ידי פעילי ארגון "ספטמבר השחור".
זכייתה הראשונה של ישראל בתחרות ב-1978 לא התקבלה בסבר פנים יפות בקרב מדינות ערב, כגון ירדן, מצרים ולבנון, המשדרות את האירוע.
רגע הזכייה נחתך בשידור התחרות במדינות אלה, ובמקומו הוצג רקע בעל צבע סולידי ופרחים.
בשנת 1980, כשישראל נעדרה, הצטרפה מרוקו בפעם היחידה בתולדותיה.
כדי לאשרר את השתתפותה בשנה הבאה, חייב האיגוד את רשות השידור המרוקאית (SNRT) להקרין את השיר הישראלי במלואו.
SNRT סירבה והודיעה על פרישתה.
אירוויזיון 2019, שנערך בתל אביב-יפו, ספג קריאות להחרימו מצד ארגונים פרו-פלסטינים כמו ה-BDS.
חרם על ישראל באירועי תרבות
עם פרוץ המלחמה, ישראל סבלה מהחרמות מאירועי תרבות, בידור וספורט.
חברת פרמאונט גלובל ביטלה את טקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה 2023 שהיה אמור להתקיים בפריז ב-5 בנובמבר 2023, בטענה שהסכסוך בישראל ובעזה "לא מרגיש כמו זמן לחגיגה עולמית".
ב-10 בנובמבר עלו שלושה מפגינים פרו-פלסטינים לבימת פסטיבל אידפא עם שלטים הקוראים "לשחרר את עזה מהכיבוש הישראלי".
ב-13 בנובמבר שיחקה קבוצת הכדורגל ז'רינסקי מוסטאר מהליגה הבוסנית בבעלותו של הישראלי אמיר כבירי כנגד ולז' מוסטאר.
אוהדי ולז' מוסטאר מחו כנגד הקבוצה בבעלותו של הישראלי והניפו שלטים אנטישמיים כולל שימוש בצלבי קרס.
בדצמבר בוטלה הקרנת הסרט התיעודי "התזמורת" בבימויו של עופר פנחסוב בפסטיבל הסרטים בקוריאה הדרומית.
מטעם מנהלי האירוע נמסר: .
נציגת ישראל לאירוויזיון 2024, עדן גולן, נבחרה באמצעות התוכנית "הכוכב הבא לאירוויזיון 2024", שהופקה על ידי טדי יזמות והפקות ושודרה בקשת 12. את התחרות הנחו רותם סלע ואסי עזר, ופאנל השופטים הורכב מאסף אמדורסקי, קרן פלס, שירי מימון, איתי לוי, רן דנקר ועדן חסון.
בכל תוכנית השופטים היוו 60% מכלל ההצבעה (10% עבור כל שופט), ו-40% הנוספים הורכבו מקולות הקהל.
תחילה היו אמורים לעלות לאוויר ב-31 באוקטובר, אך הם נדחו בשנית בעקבות נפילות הלוחמים ברצועת עזה באותו היום.