tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עונה זו חתמה של 14 עונות רצופות בהן דורגה הפועל פתח תקווה בין שלוש הראשונות בליגה, וזכתה בשש אליפויות וגביע אחד, לצד שש סגנויות וארבעה הפסדים בגמר הגביע.
בעונת 1968/1969, לראשונה מאז קום המדינה, דורגה הפועל פתח תקווה בחלק התחתון של הטבלה וסיימה את הליגה במקום התשיעי.
עם זאת, זכתה הקבוצה בתחילת העונה בתואר גביע ה-20 בניצחונה 4–1 על מכבי חיפה במשחק הגמר.
בתום עונה זו נפרד מלך שערי הקבוצה בכל הזמנים, נחום סטלמך, מהפועל פתח תקווה אחרי קריירה מפוארת וארוכת שנים.
מאבקי תחתית וירידות ליגה: שנות השבעים עד אמצע שנות השמונים
לאורך המחצית הראשונה של שנות ה-70 ולאחר פרישתם של אחרוני הכוכבים שהובילו את המועדון לאליפויות, התנדנדה הקבוצה בין שולי הצמרת לתחתית הטבלה, ובחצי השני של העשור חוותה גם ירידת ליגה לראשונה.
עונת 1969/1970 התאפיינה בשינויים משמעותיים נוספים בסגל עם שחקנים שהגיעו לקראת קריירה ארוכת טווח במועדון כאשר מלבד הגעתו של החלוץ גדי צלניקר לקבוצה, הגיעו גם שחקני ההגנה, האחים יחיאל ואהרון סאלם מקבוצת הנוער של המועדון.
בסיום העונה הוזמנו שניים משחקני הקבוצה, השוער יצחק ויסוקר והמגן שמואל רוזנטל, לסגל נבחרת ישראל במונדיאל 1970 במקסיקו.
בעונת 1970/1971 סיימה הקבוצה במקום הרביעי, אך בעונה שלאחר מכן שוב חזרה לתחתית וסיימה במקום ה-11. בעונת 1972/1973 נקלעה הפועל פתח תקווה לסכנת ירידה כשנאבקה בתחתית, אך שמונה מחזורים לסיום בועז קופמן החליף את רחביה רוזנבוים בעמדת המאמן והוביל את הקבוצה לסדרת ניצחונות שהבטיחה את ההישארות בליגה.
בעונת 1973/1974 סיימה הקבוצה במקום הרביעי בליגה.
במשחקי גביע המדינה הגיעה הקבוצה עד הגמר, בו הפסידה להפועל חיפה, אך האירועים הזכורים מאותה עונה התרחשו בגומלין חצי גמר הגביע בו התמודדה הפועל פתח תקווה באצטדיון האורווה מול בית"ר ירושלים באחד המשחקים האלימים בתולדות הכדורגל הישראלי.
מספר דקות לסיום ההארכה, כשהפועל פתח תקווה בדרך לניצחון, פרצו למגרש מאות אוהדי בית"ר ירושלים ותקפו בין היתר שחקנים ושוטרים שהיו במקום.
ארבעה שחקנים של הפועל פתח תקווה שלא הצליחו להימלט הוכו באכזריות ונשלחו לבית החולים.
העונה שלאחר מכן, אשר הסתיימה במקום התשיעי בליגה, החלה בטרגדיה כאשר בלם הקבוצה מאיר בלומנטל התמוטט על כר הדשא במהלך אימון שגרתי עם חבריו לקבוצה ונפטר לאחר מאמצי החייאה.
בעונת 1975/1976, הפועל פתח תקווה ירדה ליגה בפעם הראשונה בתולדותיה, למרות מאזן של 10 ניצחונות, 13 תוצאות תיקו ו-11 הפסדים.
באירועי סיום אותה עונה, היחידה בתולדות הליגה בה ירדו ארבע קבוצות, קבע בית הדין של ההתאחדות לכדורגל, בהחלטה שנויה במחלוקת יומיים לפני מחזור הסיום, כי מכבי חיפה תקיים משחק חוזר מול שמשון תל אביב, שלושה שבועות אחרי שהמשחק ביניהן הסתיים בהפסד של מכבי חיפה.
במשחק החוזר שנערך לאחר משחקי המחזור האחרון, ניצחה מכבי חיפה ונשארה בליגה על חשבון הפועל פתח תקווה.
בשתי העונות הבאות בליגה השנייה סיימה הקבוצה במקום החמישי ולא העפילה.
בעונת 1978/1979 חזרה הפועל פתח תקווה לליגה הבכירה מהמקום השלישי לאחר פתיחת עונה לא טובה אך המשך מוצלח יותר עם הפסד אחד בלבד ב-21 מחזורים.
בעונת 1979/1980, עם חזרתה לליגה הבכירה, הקבוצה התנדנדה רוב העונה סביב הקו האדום ולבסוף סיימה את העונה במקום התשיעי.
בעונה שלאחר מכן סיימה הקבוצה במקום ה-12 ונשארה בליגה, ובעונת 1981/1982 הפועל פתח תקווה ירדה ליגה בפעם השנייה בתולדותיה כאשר סיימה במקום האחרון והציגה את המאזן הגרוע ביותר שלה אי פעם בליגה הראשונה עם 19 הפסדים, 8 תוצאות תיקו ושלושה ניצחונות בלבד.
לאחר שתי עונות בליגה הארצית (הליגה השנייה דאז), חזרה הקבוצה לליגה הבכירה, גם הפעם מן המקום השלישי.
בעונת 1984/1985 הצטרפו אל הקבוצה ניר לוין ואלון חזן והקבוצה השתלבה בחזרה בליגה הראשונה באופן מוצלח וסיימה במקום השישי בליגה והגיעה לרבע גמר הגביע.
את עונת 1985/1986 סיימה הקבוצה במקום ה-13, מקום אחד מעל הקו האדום.
עם זאת, הפועל פתח תקווה סיימה את העונה עם תואר ראשון מזה 17 שנים, עת זכתה בגביע הטוטו לאחר ניצחון בגמר על הפועל באר שבע בתוצאה 2–1. לאחר שלוש עונות תחת הדרכתם של גיורא שפיגל ודרור בר-נור, נפרדו השניים מהקבוצה בסוף עונה זו.
חזרה לצמרת: סוף שנות השמונים ושנות התשעים
בעונת 1986/1987, עברו המושכות לידיו של המאמן הצעיר אברהם גרנט, שבשנים שלאחר מכן העלה לקבוצה הבוגרת את דני ניראון וגבע מרקוס מקבוצת הנוער ודאג לשתף בהרכב שחקנים צעירים שזכו אז לכינוי "תינוקות גרנט" וביניהם בני קוזושווילי, אלון חזן, מני בסון והשוער הצעיר רפי כהן מהפועל אילת.
תחת הדרכתו של גרנט, הציגה הקבוצה כדורגל התקפי וחזרה להוות גורם משמעותי בצמרת כשבין היתר סיימה שלוש עונות ברציפות במקום השני כסגנית האלופה, ואף זכתה בגביע המדינה שנה לאחר עזיבתו של גרנט.
למרות שהעונה הראשונה של הקבוצה תחת הדרכתו של גרנט הסתיימה במקום העשירי, בעונת 1987/1988 ניכר שיפור כאשר הקבוצה סיימה במקום החמישי.
בעונת 1988/1989, לראשונה מזה שנים ארוכות, השתתפה הפועל פתח תקווה במאבקי האליפות.
הקבוצה פתחה את העונה באופן בינוני ובמחזור ה-7, לצד קבוצות נוספות בליגה, ספגה הפועל פתח תקווה הפחתה של שתי נקודות בשל הפרת התקנון התקציבי.
המשך העונה היה מוצלח יותר ובמחזור ה-21 עלתה הפועל פתח תקווה למקום הראשון לאחר ניצחון חוץ על מכבי תל אביב בתוצאה 2–0 בזכות שערים של ניר לוין ויוסי שושני.
במחזור ה-29 אירחה הפועל פתח תקווה את מכבי נתניה בידיעה שרק ניצחון יחזיר סיכוי לקחת ממכבי חיפה שבפסגה את האליפות, אך המשחק הסתיים בתיקו מאופס והפועל פתח תקווה סיימה את העונה במקום השני.
בקיץ 1989 השתתפה הפועל פתח תקווה לראשונה במפעל אירופי במסגרת גביע האינטרטוטו כשהוגרלה לבית מספר 8 לצד ספרטה פראג, ויסלה קרקוב ובית"ר תל אביב.
הפועל פתח תקווה סיימה את הקמפיין במקום השלישי בבית ועם שני ניצחונות בודדים על ויסלה קרקוב ובית"ר תל אביב.
בעונת 1989/1990 סיימה הפועל פתח תקווה שוב כסגנית האלופה, אך עדיין הצליחה לגרוף שני תארים כשהיא זוכה בגביע הטוטו ובגביע ליליאן.
הסיבוב הראשון של העונה הסתיים במקום השמיני בלבד, אך בשמונת המשחקים הבאים שמרה הקבוצה על שער נקי וטיפסה למקום השלישי, במחזור ה-25, שבעה מחזורים לסיום, אירחה הפועל פתח תקווה את בני יהודה למשחק העונה - אך הפסידה 1:0 ובסופו של דבר נאלצה להסתפק במקום השני.
בגמר גביע הטוטו באותה העונה, התמודדה הפועל פתח תקווה מול בני יהודה וניצחה בתוצאה 2–1 בזכות צמד שערים של דני ניראון.
בגביע ליליאן זכתה הקבוצה לאחר ניצחון 4–2 על בית"ר תל אביב.
בעונת 1990/1991 ההחמצה הייתה גדולה במיוחד, כשלמרות שניפקה את עונתה הטובה ביותר מאז שנות ה-60, הפסידה הפועל פתח תקווה את תואר האליפות ואת גביע המדינה באותו שבוע, ואילו מכבי חיפה זכתה בדאבל.
בליגה, הקבוצה עלתה למקום הראשון במחזור התשיעי, והחזיקה בו עד למחזור ה-19. לאחר מכן החל מרדף אחרי המובילה מכבי חיפה, שלא הפסיקה לנצח.
במחזור ה-29 אירחה הפועל פתח תקווה את מכבי חיפה למשחק העונה בידיעה שניצחון יצמק את הפער מהפסגה לנקודה אחת.
המשחק נגמר בתיקו מאופס לאחר ששני שערים של יוסי שושני נפסלו בהחלטות שיפוט שנויות במחלוקת; האחד בטענה לנבדל והשני בטענה לעבירה על השוער, והפועל פתח תקווה התרחקה מהאליפות.
למרות ניצחון על מכבי תל אביב במחזור האחרון, תיקו של מכבי חיפה מול מכבי נתניה קבע ששוב הפועל פתח תקווה תישאר עם הסגנות.
בגמר הגביע, שלושה ימים בלבד אחרי משחק העונה, הפסידה הקבוצה 1–3 למכבי חיפה, לאחר שהשופט עובדיה בן-יצחק הרחיק את המגן גיא גת כבר בדקה השנייה של המשחק.
עם כל זאת, הקבוצה סיימה את העונה עם תואר כשזכתה בגביע הטוטו לאחר ניצחון 3–1 בגמר על בית"ר תל אביב.
דווקא לאחר עזיבתו של אברהם גרנט למכבי תל אביב בעונת 1991/1992, בה סיימה הקבוצה במקום הרביעי, הצליחה הפועל פתח תקווה לזכות בגביע מדינה שני בתולדותיה, תחת הדרכתו של זאב זלצר.
בגמר הגביע גברה הקבוצה על מכבי תל אביב בתוצאה 3–1 לאחר הארכה בזכות שער של אלי מחפוד וצמד שערים של מני בסון.
בעקבות זכייה זו הייתה הפועל פתח תקווה לקבוצה הישראלית הראשונה שהופיעה בגביע אירופה למחזיקות גביע, ואחת משתי הראשונות שהופיעו במפעלים האירופיים (מלבד גביע האינטרטוטו).
בעונת 1992/1993 נעשו שינויים משמעותיים בקבוצה כאשר שחקני הבית מוטי קקון, אדורם קייסי וואליד באדיר הפכו לשחקני הרכב קבועים בזמן ששני הקשרים יוסי שושני ואלון חזן עזבו את הקבוצה.
העונה החלה בסיבוב המוקדם של גביע אירופה למחזיקות גביע, בו ניצחה הפועל פתח תקווה פעמיים בתוצאה 2–0 את סטרומסגודסט הנורווגית ועלתה לסיבוב הראשון, אליו הוגרלה מול פיינורד ההולנדית.
במשחק הראשון מול פיינורד הפסידה הקבוצה בתוצאה 1–0 ובמשחק השני בבית ניצחה הפועל פתח תקווה בתוצאה 2–1 אך הודחה עקב חוק שערי חוץ.
בליגה המקומית באותה העונה, סיימה הפועל פתח תקווה במקום ה-11 שהוביל למשחקי מבחן נגד מכבי יפו, אותם צלחה הקבוצה ונשארה בליגה.
במסגרת גביע הטוטו הגיעה הקבוצה לגמר ובו הפסידה למכבי תל אביב.
בעונה שלאחר מכן, ארבעה מאמנים התחלפו תחת ניהולו של המנהל המקצועי גיא לוי, אך על הדשא הייתה עונה שקטה ובינונית שהסתיימה במקום השביעי בליגה.
לאורך עונת 1994/1995, נעה הקבוצה בין פסגת הטבלה לשולי הצמרת ולבסוף סיימה במקום החמישי.
העונה שלאחר מכן הייתה בינונית למדי והפועל פתח תקווה סיימה במקום השמיני בליגה כמלכת תוצאות התיקו כאשר חצי ממשחקיה הסתיימו בשוויון.
בשנת 1996 רכש את הקבוצה איש העסקים מאיר שמיר.
בעונת 1996/1997 סיימה הקבוצה כסגנית האלופה בפעם הרביעית בשמונה העונות האחרונות.
בתחילת העונה התמנה ניר לוין הצעיר למאמן הקבוצה, והפועל פתח תקווה פתחה את העונה עם שבעה ניצחונות רצופים.
למרות עונה יציבה בה הקבוצה התבססה במקום השני ולא ירדה מתחת למקום השלישי בשום שלב, בית"ר ירושלים טיפסה לפסגה במחזור התשיעי ובסופו של דבר סיימה את העונה בפער תשע נקודות מהפועל פתח תקווה השנייה.
החלוץ מוטי קקון סיים את העונה כמלך שערי הליגה עם 20 שערים.
את העונה הבאה התחילה הקבוצה בגביע אופ"א, כאשר בשני הסיבובים המוקדמים חלפה על פני פלורה טאלין מאסטוניה וויילה בולקלוב מדנמרק ועלתה לסיבוב הראשון, בו פגשה בראפיד וינה מאוסטריה, ולאחר הפסד 1–0 בחוץ ותיקו 1–1 בבית, סיימה את עונתה האירופית.
בליגה המקומית הקבוצה סיימה במקום החמישי.
את עונת 1998/1999 פתחה הפועל פתח תקווה עם שישה ניצחונות בשבעת המחזורים הראשונים, אך נחלשה בהמשך וסיימה במקום השישי בליגה.
במסגרת גביע המדינה, הגיעה הקבוצה עד חצי הגמר ובו הודחה מול הפועל תל אביב.
בתום עונה זו נפרד שיאן ההופעות במדי הקבוצה בכל הזמנים, בני קוזושווילי, מהפועל פתח תקווה לאחר 15 עונות.
בעונת 1999/2000 סיימה הקבוצה במקום השלישי לאחר שנאבקה בצמרת לאורך העונה ונשארה עם סיכוי לאליפות עד למחזורי הסיום.
רק הפסדים במפגשים הישירים מול שתי היריבות הפועל תל אביב ומכבי חיפה, לצד סיומת חלשה במחזורים האחרונים, דחקו אותה למקום השלישי ולגביע האינטרטוטו.
בשתי העונות שלאחר מכן נעה הפועל פתח תקווה באמצע הטבלה וסיימה במקום השישי.
בשנות האלפיים התחזקה מגמה שהחלה עוד בשנות ה-90 - הקבוצה מגדלת שחקני בית מוכשרים, אך ממהרת למכור אותם לקבוצות אחרות.
מגמה זו, יחד עם ניהול כושל ותחלופת שחקנים גבוהה, הייתה לאחד הגורמים העיקריים להידרדרות הקבוצה אל תחתית הטבלה באופן כמעט קבוע החל מעונת 2002/2003.
בעונת 2004/2005 זכתה הקבוצה בגביע הטוטו, התואר הראשון של המועדון מזה 13 שנים; במשחק הגמר התמודדה הפועל פתח תקווה מול מועדון ספורט אשדוד ולאחר תיקו 3–3 בסיום הארכה, הכריעה הקבוצה את אשדוד בתום דו-קרב פנדלים.
בשנת 2005 עזב מאיר שמיר את הפועל פתח תקווה.
תחלופת השחקנים הפכה גבוהה במיוחד בשנים אלו, כך שבעונת 2005/2006 למשל, שיתפה הקבוצה 36 שחקנים במשחקי הליגה, החליפה עשרה שחקנים באמצע העונה ושחררה 18 בסיומה.
בעונת 2006/2007 ירדה הפועל פתח תקווה לליגה השנייה בפעם השלישית בתולדותיה, ובפעם הראשונה לאחר 23 עונות רצופות בליגה הבכירה.
הקבוצה הצליחה להימנע משקיעה בליגת המשנה ועלתה לאחר שנה בלבד בחזרה לליגה הבכירה, לאחר שסיימה את עונת 2007/2008 במקום השני בליגה הלאומית.
המגמה של תחלופת שחקנים בקצב חריג לא פסקה, ובסיום עונת 2008/2009 שחררה הקבוצה 15 שחקנים וצירפה 17 שחקנים חדשים במקומם.
גם בשתי העונות הבאות הייתה עסוקה הקבוצה במאבקי תחתית והבטיחה הישארות בליגה הבכירה רק במחזורים האחרונים.
ביולי 2011 הקבוצה הגישה לבית המשפט המחוזי בקשת פירוק בשל חובות כבדים, ובקשה למנות מפרק זמני לקבוצה, כדי שיגייס תקציב מינימום לליגת העל בעונה הבאה.
על-פי תקנות ההתאחדות לכדורגל, ממאזנה של קבוצה שנכנסת להליך פירוק מופחתות באופן אוטומטי 9 נקודות ליגה.
בסוף אותו חודש הודיעה הרשות לבקרת תקציבים להתאחדות כי הקבוצה לא הצליחה לגייס את סכום המינימום לתקציב בליגת העל ונמצאת בסכנת הורדת ליגה.
ב-8 באוגוסט 2011 החליט בית המשפט לאחר מספר הארכות ודיונים לקבל את הערעור של הקבוצה להשאיר את הפועל פתח תקווה בליגה הבכירה, זאת לאחר שכבר הודיע בית המשפט כי הקבוצה תרד לליגת המשנה ובמקומה תעלה הפועל כפר סבא.
את עונת 2011/2012 פתחה הקבוצה במינוס 9 נקודות, ובסיומה ירדה לליגה הלאומית לאחר ששהתה במקום האחרון לאורך כל העונה.
באמצע אותה עונה קיימה הפועל פתח תקווה את משחק הבכורה שלה באצטדיון המושבה עם ניצחון 3–1 על מכבי חיפה.
לאחר שנתיים בליגה הלאומית, הבטיחה הקבוצה את עלייתה בחזרה לליגת העל, לאחר שסיימה את עונת 2013/2014 במקום השני בטבלה.
בעונת 2014/2015 סיימה הקבוצה במקום ה-13 בטבלה וירדה בחזרה לליגה הלאומית לאחר עונה אחת, מחזור אחד לסיום העונה.
מירידה זו התקשתה הפועל פתח תקווה להתאושש ונאלצה להעביר את שמונה העונות הבאות בליגה השנייה.
את עונת 2015/2016 בלאומית, התחילה הפועל פתח תקווה באופן מוצלח ובמחצית העונה הובילה את הליגה, אך החצי השני היה רע בהרבה כאשר במהלכו ניצחה הקבוצה שלושה משחקים בלבד וסיימה את העונה במקום השישי.
בעונת 2016/2017 הופחתה לקבוצה נקודה ממאזנה בטבלה, עקב אי הגשת דוחות כספיים במועדן, ולאחר פתיחת עונה רעה והתנדנדות בתחתית, הצליחה הקבוצה לצבור ניצחונות, וסיימה את העונה שוב במקום השישי.
עונת 2017/2018 הייתה החלשה ביותר של הקבוצה מאז ירדה לליגה הלאומית, ולראשונה לא הצליחה להעפיל לפלייאוף העליון.
לאחר שניצלה מירידה סיימה הקבוצה את העונה במקום התשיעי בטבלה.
בקיץ 2018 יצא המועדון לפירוק נוסף לבקשתם של עובדי המועדון שלא קיבלו שכר במשך תקופה ארוכה, כאשר החובות של המועדון עמדו על כ-4.5 מיליון שקלים.
בעלי המועדון דורון גלנט הועזב על ידי בית המשפט, והקבוצה החלה את עונת 2018/2019 עם מינוס 11 נקודות.
ב-12 במרץ 2019 אישרה ההתאחדות לכדורגל את העברת המועדון לידי עמותת "הכחולה", והפיכתו לקבוצת ספורט בבעלות אוהדים.
למרות הפחתת 11 נקודות הצליחה הקבוצה לסיים במקום העשירי ולהישאר בליגה הלאומית.
עונת 2019/2020, העונה הראשונה של הפועל פתח תקווה בשליטת עמותת האוהדים, הייתה עונה חלשה של הקבוצה שסיימה שוב במקום העשירי.
עונת 2020/2021 ששוחקה ברובה ללא קהל ביציעים בעקבות מגפת הקורונה, הייתה לעונה החלשה ביותר בתולדות המועדון.
הקבוצה פתחה את העונה עם שישה הפסדים מתוך עשרת המשחקים הראשונים ואת המשך העונה העבירה בתחתית הליגה.
הקבוצה סיימה במקום ה-15 וירדה לראשונה בתולדותיה לליגה השלישית בחשיבותה, ליגה א'.
בסופו של דבר הקבוצה נשארה בליגה הלאומית, על חשבונה של הפועל אכסאל שלא עברה את אישור הבקרה התקציבית והורדה במקומה לליגה א'.
העונה שלאחר מכן הייתה טובה בהרבה, ולמרות פתיחה לא מוצלחת בחצי הראשון של העונה, הקבוצה טיפסה במעלה הטבלה בהמשך העונה ומספר מחזורים לסיום אף נלחמה על עליית ליגה, אולם לבסוף סיימה במקום החמישי.
בעונת 2022/2023 סיימה הפועל פתח תקווה במקום השני וחזרה לליגת העל לאחר שמונה עונות בליגה הלאומית.
תקופת היעדרות זו מהליגה הבכירה הייתה הארוכה ביותר של המועדון מאז היווסדו.
עונה זו נפתחה לא טוב, אך בהמשך השיגה הקבוצה רצפי ניצחונות אשר העלו אותה לפסגה.
במחזור הלפני אחרון, הבטיחה הקבוצה את חזרתה לליגת העל לאחר ניצחון 6–0 ביתי על בני יהודה.
בעונת 2023/2024 ירדה הקבוצה לליגה הלאומית אחרי עונה אחת בלבד שלושה מחזורים לסיום העונה, כשהיא רחוקה 9 נקודות מהקו האדום כשנותרו 9 נקודות בקופה.
בעונה שלאחר מכן (עונת 2024/2025) הצליחה הקבוצה לעלות לליגת העל 4 מחזורים לסיום, בזכות עונה שהתאפיינה בקצב צבירת נקודות גבוה והגנה חזקה שממעיטה לספוג שערים.
בראשית ימיה עברה הפועל פתח תקווה בין מגרשים שונים עד מציאת מגרשה הקבוע הראשון ברחוב קק"ל שבעיר.
לאחר מכן עברה הקבוצה למגרש הפועל בפתח תקווה אשר היה מוכר בכינוי "הבריכה" מאחר שהמתחם כלל גם בריכת שחייה.
האצטדיון נחנך בשנת 1940, והיה ממוקם ברחוב אברבנאל.
בשנת 1967 עברה הקבוצה לאצטדיון האורווה אשר נבנה מכספם האישי של אנשי מפא"י הפתח תקוואים, ותיקי ההסתדרות ואנשי פלוגת הסדרן.
האצטדיון הכיל בשיאו כ-8000 מקומות ישיבה, ושימש את הקבוצה עד להריסתו בשנת 2011. בפרק הזמן שבין הריסת אצטדיון האורווה ועד לחניכת אצטדיון המושבה, קיימה הקבוצה את משחקיה הביתיים באצטדיון רמת גן.
בדצמבר 2011 עברה הקבוצה לאצטדיון המושבה אשר נבנה בסמוך לדרך אם המושבות ומכיל 11,500 מקומות ישיבה.
על אף ההחלטה, המשיכו אוהדי הקבוצה במאבק במטרה לשנות את החלטת העירייה.
היריבות העירונית עם מכבי פתח תקווה
תשומת לב רבה מושכים משחקי הדרבי בין הפועל ליריבה העירונית מכבי פתח תקווה.
על כן, נחשבים משחקי הדרבי כזירה העיקרית לקרב על הבכורה בעיר.
נכון ליולי 2023, נערכו בין השתיים 158 מפגשים בכל המסגרות, ומתוכם ניצחה הפועל ב-59 מפגשים, הפסידה ב-52 וסיימה 47 מפגשים בתוצאת תיקו.
עמותת "הכחולה" הוקמה בשנת 2016 על ידי אוהדי המועדון.
מטרת העמותה היא חיזוק זהותה של קהילת האוהדים וסיוע בייצוג הקהילה בפני הנהלת הקבוצה.
העמותה פתחה במגעים לרכישת המועדון בחודש פברואר 2017. בחודש אוקטובר 2017 משא המתן עלה על שירטון על רקע דרישת הבעלים לשעבר, דורון גלנט, לתשלום "הלוואת בעלים" שלטענת העמותה לא הוצגו סימוכין לקיומה.
בינואר 2019 אישרה השופטת בתיק הפירוק, עירית וינברג נוטוביץ את בקשתו של המפרק עו"ד יצחק יונגר, למכירת הקבוצה לידי עמותת הכחולה.
בנוסף לקבוצת הבוגרים הרכישה כוללת גם את מחלקת הנוער, בסכום של כמיליון שקלים, שנגבו כדמי חבר על ידי 978 חברי העמותה מיום הקמתה.
ב-13 בפברואר 2018 ניתן אישור ה"ועדה להעברת זכויות" של ההתאחדות לכדורגל להעברת הקבוצה מידי המפרק לעמותה.
לדעת רבים, הכדורגלן הגדול בכל הזמנים והשחקן החשוב ביותר של הפועל פתח תקווה מאז היווסדה הוא החלוץ נחום סטלמך, המכונה "ראש הזהב" בזכות יכולת הנגיחה החזקה והמדויקת שלו.
סטלמך הוא מלך השערים של הקבוצה בכל הזמנים עם 152 שערי ליגה.
אחריו בדירוג נמצא מוטי קקון, המכונה "העיט", עם 134 שערי ליגה.
סטלמך נחשב לכוכב של נבחרת ישראל, אך קקון לא הצליח להשתלב בנבחרת וערך במדיה 2 הופעות בלבד במשחקי ידידות.
בשנות ה-50 וה-60 בלטו לצידו של סטלמך גם דוד קרמר, יעקב ויסוקר, יצחק ויסוקר, בועז קופמן, זכריה רצאבי, שלמה נהרי, יצחק דרוקר, שאול חייק ושמואל רוזנטל.
בסוף שנות השבעים בלט דב רמלר.
בתקופה בה חזרה הקבוצה לצמרת בשנות ה-80 וה-90, שחקניה הבולטים היו בני קוזושווילי, ניר לוין, יוסי שושני, יוסי לוי, איתן בודניוק, ניר אלון, מני בסון ודני ניראון.
במהלך שנות התשעים צברה לעצמה מחלקת הנוער של הקבוצה מוניטין של אחת הטובות בארץ ושחקנים מובילים רבים גדלו בה.
המועדון לא השכיל לנצל זאת על מנת להגיע להישגים, ותחת זאת מכר את רובם לאורך השנים.
בשנות התשעים ותחילת שנות האלפיים מרבית ההעברות היו מפתח תקווה למכבי חיפה, ובין השחקנים שנמכרו היו אלון חזן, רפי כהן, אדורם קייסי, אופיר קופל, ואליד באדיר, מנור חסן ומיכאל זנדברג, שרובם הפכו בהמשך לשחקנים מרכזיים בקבוצתם החדשה ובנבחרת ישראל.
בהמשך החלה הקבוצה לשחרר את שחקניה המובילים גם לקבוצות אחרות, כמו אלי אברבנל שעבר להפועל חיפה, יוסי שבחון שעבר למכבי תל אביב, יוסי רוזן שעבר להפועל תל אביב וטוטו תמוז שעבר לבית"ר ירושלים.
עם התדרדרותה של הקבוצה הבוגרת בעשור השני של המאה ה-21, גם מחלקת הנוער ירדה מגדולתה.
להפועל פתח תקווה ישנו קהל אוהדים רחב וגדול הידוע בעיקר בנאמנותו למועדון לאורך השנים.
ישנם 40,000 ישראלים המגדירים את עצמם כבעלי זיקה ישירה למועדון.
בשנת 2006 נוסד ארגון האוהדים הרשמי של הקבוצה הנקרא בשם "החזית הכחולה".
בשל הקשיים הכלכליים שאליהם נקלע המועדון בעשור השני של המאה ה-21, כולל שני פירוקים ב-2011 וב-2018, החליטו אוהדי הקבוצה לקחת את המועדון תחת חסותם וב-2016 הקימו האוהדים את "עמותת הכחולה".
בפברואר 2019 רכשה העמותה את המועדון והאוהדים הפכו לבעלים הרשמיים.
למועדון היו וישנם אוהדים רבים גם בקרב ידוענים וביניהם בני גנץ, אברהם גרנט, יורם ארבל, אורי גבריאל, שולי רנד, איתי שגב, בן מיטלמן, אייל לחמן, יואב יצחק, מירי נבו,גברי לוי, גיא לוי, ניר לוין, אלירז שדה, קובי פרג', זהבה גלאון ועוד.
להלן רשימה של עשרת השחקנים שהבקיעו את המספר הרב ביותר של שערי ליגה במדי הפועל פתח תקווה
להלן רשימה של עשרת השחקנים ששיחקו במספר הרב ביותר של משחקי ליגה במדי הפועל פתח תקווה
שיאן ההופעות בנבחרת - יצחק ויסוקר, 69 הופעות
שיאן השערים בנבחרת - נחום סטלמך, 22 שערים
לפחות 56 מאמנים שונים (ב-70 קדנציות) אימנו את הפועל פתח תקווה מאז היווסדה.
להלן רשימת המאמנים של הפועל פתח תקווה לאורך שנותיה:
הפועל עכו היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר עכו, המשחקת בליגה הלאומית.
הקבוצה עורכת את משחקיה הביתיים באצטדיון טוטו שבעיר המונה 5,000 מקומות ישיבה.
מגרשה הקודם היה ממוקם בגבעת נפוליאון, גבעה אשר מזוהה עם ניסיונו הכושל של נפוליאון לכבוש את העיר.
הקבוצה העפילה לראשונה בתולדותיה לליגה הבכירה בעונת 1975/1976 שם שיחקה במשך שתי עונות.
היא שבה לליגה הבכירה בעונת 2009/10, 31 עונות מאז הופעתה האחרונה, כשהפעם רשמה הקבוצה שבע עונות רצופות בליגה.
הופעתה האחרונה בליגה הבכירה הייתה בעונת 2017/2018, ומאז היא משחקת בליגה הלאומית.
הישג השיא של הקבוצה במסגרת גביע המדינה הוא העפלה לשלב חצי הגמר בעונת 1976/1977.
על אף שכיום היא מזוהה עם הצבע הכחול, שיחקה הקבוצה בעבר עם הצבע האדום ושחקניה כונו "השדים האדומים".
המועדון נוסד בשנת 1946 ושיחק בליגה המחוזית הצפונית לפני קום המדינה.
לאחר קום המדינה בעונת 1949/1950 (ליגה שנייה) שיחק המועדון בבית הצפון ב"ליגה המיוחדת", סיים במקום החמישי, וירד לליגה השלישית ליגה ג'.
בסיום עונת 1953/1954 עלתה הקבוצה לליגה ב' ושיחקה שם עונה אחת בסופה ירדה בחזרה לליגה ג' וחזרה לליגה ב', שם נשארה עד 1963. בשנת 1963 הייתה לקבוצה הראשונה שהבטיחה לעצמה את העלייה לליגה א'.
בעונת 1962–1963 העפילה הקבוצה בחזרה לליגה השנייה (ליגה א') כאשר הייתה הראשונה בליגה שהבטיחה את העלייה.
בשנות ה-60 המאוחרות ותחילת שנות ה-70 הייתה לקבוצת מרכז טבלה ומעלה בליגת המשנה וניסתה להעפיל מספר פעמים ללא הצלחה (סיימה מספר פעמים רב במקום השני בליגת המשנה).
בעונת 1975/1976 הצליחה הקבוצה לבסוף לעלות לליגה הבכירה שהייתה לעונת שיא עבור המועדון, שאף סיים במקום ה-11 והצליח להישאר בליגה הראשונה כבר בעונת הבכורה.
באותה עונה זכתה בתואר אלוף האלופים של ליגה א' (ליגת לאומית היום), כאשר אירחה במגרשה הביתי את הפועל יהוד אל מול 3,000 מאוהדיה שמעודדים אותה, כאשר בדקה ה-95 אלברט אדרעי בעט לעבר השער, הכדור פגע בשלום אסייג ונכנס פנימה.
באותה עונה רשמה הקבוצה את הישג השיא שלה בגביע המדינה, עת הגיעה למעמד חצי הגמר, בו הפסידה לבית"ר תל אביב.
כוכבי הקבוצה בשנים אלה היו יחיאל המאירי, מומי זפרן, נביל מנסור, שלום אסייג, צ'רלי ואלברט אדרי ושלום ועקנין.
לכבוד ההעפלה ההיסטורית לליגה הבכירה בשנת 1976, הוציאה להקת ברקת (הגלגול הראשון של להקת בנזין) את המנון הפועל עכו (מילים ולחן: יהודה פוליקר) עם הפזמון:
הפועל עכו שרדה בליגה הבכירה במשך כשנתיים.
בסוף עונת 1987/1988 ירד המועדון לליגה השלישית שם נשאר עד תחילת שנות האלפיים.
יריבתה העירונית בשנים אלו, מכבי עכו, הפכה לקבוצה הבכירה של העיר ושיחקה בליגה מעליה מספר עונות מה שהיו לעונות השפל של המועדון, שלא הצליח להתרומם מעבר לליגה השלישית במשך יותר מעשור.
רק בסוף עונת 2003/2004, הצליח המועדון לחזור לליגה השנייה (לאחר 16 עונות).
בשנת 2006 זכתה הפועל עכו בתואר הראשון בתולדותיה, גביע הטוטו של הליגה הלאומית, לאחר שגברה בגמר על הפועל באר שבע 3–5 בבעיטות הכרעה לאחר 0-0 בתום הארכה.
בנוסף, בשנה זו הפתיעה הקבוצה את מכבי תל אביב עמוסת הכוכבים באצטדיון בלומפילד 0–4, במסגרת שמינית גמר גביע המדינה.
ברבע גמר הגביע הובילה עכו על בני יהודה תל אביב עד הדקה ה-90, אך בני יהודה השוותה בתוספת הזמן וניצחה בהארכה, ובכך סיימה עכו את דרכה במפעל.
בסופה של עונת סיימה עכו באחד מחמשת המקומות שהובילו לליגת העל ובשל כך חזרה לליגה הבכירה, לאחר היעדרות של 31 שנה.
למרות תקציב דל וללא מגרש ביתי, סיימה הקבוצה את עונת במקום ה-12 והבטיחה בכך עונה נוספת בליגת העל.
עונת נחשבה למוצלחת והקבוצה אף הייתה בצמרת הליגה בתחילת העונה, לבסוף סיימה בפלייאוף האמצעי במקום השמיני, הגבוה ביותר בתולדות המועדון.
בעונת חנכה הקבוצה את אצטדיונה החדש, ובעונת רשמה הקבוצה את תוצאת השיא שלה בליגת העל כשגברה באצטדיונה על בני סכנין בתוצאה 1–5.
בסוף עונת הגיעה הפועל עכו למצב כלכלי קשה, זאת לאור התחייבויות שונות של הקבוצה במאבקי ההישרדות.
החובות של הקבוצה עמדו סביב המיליון וחצי שקלים, בנוסף הקבוצה נדרשה על ידי עיריית עכו להחזיר כספים מהעונה האחרונה.
עיריית עכו סירבה בתוקף להעביר כספים לקבוצה לעונה הבאה מה שהעמיד את הקבוצה בסכנת התפרקות ממשית.
ב-28 במאי 2013 יצא יושב ראש הקבוצה לשעבר, יהודה ברשישת, מפגישה בעירייה והודיע כי ככל הנראה הקבוצה תלך לפירוק, זאת לאחר שטען שבפגישה העירייה לא ניסתה לבוא לקראת הקבוצה למציאת פתרון הולם.
האוהדים תלו בעיר מודעות אבל, לפיהם הפועל עכו התפרקה ועידן הקבוצה הסתיים.
בסופו של דבר, על אף הנתק, הצליחו שני הצדדים להגיע להסכמים ביניהם.
חלק מחברי העמותה הוחלפו והעירייה הגדילה את התקציב של הקבוצה, במסגרת ההסכמים העירייה אפשרה באותה עונה לקבוצה להשתמש במתקנים כמו האצטדיון והעבירה את המשרדים ממגרש נפוליאון לאצטדיון.
לקראת עונת הציג המועדון סמל חדש.
את אותה העונה החלה הקבוצה תחת אלון חרזי כמאמנה.
לאחר שמיעטה הקבוצה לצבור נקודות, ומוקמה במקום האחרון של הטבלה במשך מרבית העונה, סיים חרזי את תפקידו בקבוצה, וב-8 בינואר 2015 מונה במקומו שלומי דורה, אשר סייע לקבוצה להישאר בליגת העל.
עכו הבטיחה את הישארותה בליגה מחזור אחד לפני תום העונה.
עונת נפתחה רע עבור המועדון שלא הצליח לצבור נקודות והדרדר לתחתית הליגה.
ב-16 במאי 2016 אחרי פתיחה של הפלייאוף שכלל חמישה משחקים רצופים ללא ניצחון, הפועל עכו אירחה את עירוני קריית שמונה למשחק אשר רק ניצחון בו היה משאיר אותה בליגת העל עונה נוספת.
המשחק הסתיים בתיקו 1-1, תוצאה אשר לא הספיקה להישארות בליגה והקבוצה נשרה לליגה הלאומית לאחר 7 עונות רצופות בליגה הבכירה.
שלומי דורה מונה למאמן הקבוצה בסיום העונה על מנת לעזור לקבוצה לחזור לליגת העל.
ב-27 ביולי 2015 חנכה הקבוצה מגרש אימונים אשר משמש את הסגל הבוגר וקבוצות הנוער של המועדון.
בסיום עונת ב-15 במאי הבטיחה הפועל עכו את עלייתה לליגת העל לאחר עונה אחת בלאומית.
עם עלייתה לליגת העל, התעניינו אנשי העסקים עדי קריספין ודן לובלסקי ברכישת הקבוצה.
הרעיון אושר במועצת העיר, וטיוטת ההסכם נחתמה.
ב-4 ביוני, לאחר שכל הצדדים הסכימו ביניהם על העברת הקבוצה, דן לובלסקי התחרט ופוצץ את העסקה.
הקבוצה נקלעה לחוב של 1.4 מיליון שקלים, ובניית סגל הקבוצה התעכב.
בנוסף לכך, הקבוצה עמדה לדין עקב חוזים כפולים שנחתמו עם חלק מהשחקנים והצוות המקצועי.
הקבוצה לא דיווחה לבקרה על מענקי העלייה, והוצאות נוספות כגון הוצאות רכב, שכר דירה וכו'.
רוב השחקנים הנאשמים הגיעו לעסקת טיעון עם בית הדין כאשר הם שילמו 10% מהסכום שעליו הם נאשמו.
לקראת פתיחת עונת בליגת העל הצטרף למועדון שחקן עבר, עיתונאי ספורט וסוכן שחקנים בעברו בשם דניאל סטאנצ'ו, שהוצג בתור מנהל מקצועי והבעלים החדש של הקבוצה.
במהלך העונה כשלה הקבוצה פעם אחר פעם, לא הצליחה להתרומם וירדה ליגה מהמקום האחרון בטבלה, ב-29 באפריל 2018, אחרי עונה אחת בלבד בליגת העל.
לאחר ירידתה של עכו לליגה הלאומית, התקיים הליך בוררות בין סטאנצ'ו לבין עיריית עכו, שטענה כי הוא אינו עומד בהסכם הרכישה ועל כן עליו להחזיר את הבעלות על המועדון לידי העירייה.
ב-19 ביולי 2018 הסתיים הליך הבוררות בפסיקה של בית המשפט לטובת עיריית עכו - שהחזירה אליה את הבעלות על הקבוצה בליגה הלאומית.
ב-10 במרץ 2019 מונה חיים לוי למאמן הקבוצה.
בשנת 2022 חנכה הקבוצה מגרש אימונים בסמוך לאצטדיון (בחלק המערבי-צפוני) המשמש בעיקר את מחלקת הנוער והילדים של הקבוצה.
בעונת 2024/2025 רכש את הקבוצה רועי אנקווה אך לבסוף הקבוצה הועברה לצחי נקש.
מאמן ראשי איציק טוויזרעוזר מאמן לירן דלויהמאמן שוערים עדן סולומוןמאמן כושר עאדל בהלולמנהל מקצועי איציק טוויזר
מגרשה הביתי של הקבוצה במשך שנים רבות היה האצטדיון העירוני עכו, שכונה "אצטדיון נפוליאון" בשל מיקומו בגבעת נפוליאון.
את משחקי הבית שלה העבירה הפועל עכו לאצטדיון בנהריה המכיל 2,500 מקומות.
בסיום עונת 2008/2009 עלתה הקבוצה לליגת העל ונאלצה להחליף שוב את מגרשה הביתי משום שהאצטדיון בנהריה לא עמד בקריטריונים לאצטדיון בליגת העל.
בעונות 2009/2010 ו-2010/2011 היה אצטדיון גרין שבנצרת עילית האצטדיון הביתי של הפועל עכו, אך היא אירחה חלק ממשחקיה באצטדיון עילוט שבעילוט.
בספטמבר 2011 חנכה הקבוצה אצטדיון חדש בן 5,000 מקומות ישיבה, שנקרא אצטדיון טוטו עכו, שחלק מהמימון להקמתו הגיע מרכבת ישראל כפיצוי על האצטדיון הישן.
את האצטדיון היא חנכה במשחק נגד האלופה מכבי חיפה, בו הפסידה 0–2.
עם קומה של מדינת ישראל, הוקמו ב"תל עכו" (ידועה גם כ"גבעת נפוליאון") מעברות לעולים חדשים.
במעברות השתכנו עולים יהודים ובחלק נוסף בגבעה ישבו ערבים, חלקם ממוצא בדואי.
בסמוך לגבעה, היה מגרשה העירוני של הקבוצה דאז "מגרש נפוליאון" וממנה מקור השם למגרש.
בעקבות הקרבה בין מגרש נפוליאון למעברות העולים, רבים מהעולים החדשים ביניהם ילדים צעירים ומבוגרים נהגו ללכת למשחקי הקבוצה ובכך עם השנים הפכו לאוהדים מן המניין.
המגרש העירוני בעכו היה ידוע בשל מיעוט מספר המקומות שבו.
אך בשל היותו צמוד לגבעה, הקנה לאוהדים רבים את האפשרות לצפות במשחקים מהגבעה.
שדרן הספורט של רשת ב', זוהיר בהלול, תיאר את המשחקים של הקבוצה באותה תקופה, לפיו האצטדיון והגבעה שתצפתה על המגרש מלאים עד אפס מקום.
תמונות מימיה הצעירים של הקבוצה מראות שלעיתים הצפיפות הייתה כה גדולה עד שחלק מהאוהדים עלו על עמודי תמרון הרכבת (הצמודים למגרש) ועל הגבעה ומשם צפו במשחקים.
בהמשך בשנות ה-60 לאחר בנייתם של השיכונים החדשים החלו לפרק את המעברות ובהתאם החלו עולי המעברות להתפנות.
בעונת העלייה של הקבוצה לראשונה לליגה הבכירה בשנת 1976, חזרה הקבוצה לעכו ממשחק העלייה שהתקיים בנצרת, ואל האוטובוס נהרו לפי עדויות למעלה מרבבת אוהדים אשר הרימו את השחקנים עד למגרש נפוליאון ושם החלו חגיגות העלייה הרשמיות של הקבוצה.
לאחר שנתיים בליגה הבכירה וירידת הקבוצה לליגה הלאומית, החלה הקבוצה להידרדר ולהסתבך במשך שלושה עשרים בליגות הנמוכות, כך שבמשך אותן שנים כמות האוהדים ירדה באופן ניכר.
עם חזרתה של הקבוצה לליגת העל, וחניכת אצטדיונה החדש מאוחר יותר בספטמבר 2011, עלתה בהדרגה כמות האוהדים של הקבוצה מעונה לעונה.
הפועל עכו זכתה לאזכור משמעותי על ידי הרכב "הגשש החיוור", בפרודיה על תוכנית הרדיו "שירים ושערים" שבאותה תקופה הייתה בתחילת דרכה:
הפועל צפרירים חולון היא קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר חולון.
הקבוצה הוקמה ב-1985 כתוצאה מאיחוד של שתי קבוצות: הפועל חולון, ששיחקה בליגה הארצית, וצפרירים חולון, שייצגה את שכונות תל גיבורים, שיכון ותיקים ונווה רמז בחולון, ושיחקה בליגה א'.
בשיאה שיחקה הקבוצה המאוחדת בליגה הבכירה בישראל, עד תחילת המאה ה-21.
מקור השם צפרירים במתנ"ס צפרירים בשכונת תל גיבורים.
הקבוצה צפרירים חולון הוקמה בשנת 1972 ושיחקה בליגה ג' מחוז דן.
בעונת 1973–1974 הגיעה הקבוצה לשמינית גמר גביע המדינה ונעצרה על ידי הכח רמת גן.
בסיום עונת 1974/1975 העפילה לראשונה לליגה ב'.
בסיום עונת 1981/1982 העפילה הקבוצה לליגה א' מהמקום הראשון.
כבר במחזור הפתיחה של עונת 1982/1983 נפגשה לדרבי היסטורי מול היריבה העירונית הוותיקה הפועל חולון והפסידה 2-0.
איחוד - הפועל צפרירים חולון
בקיץ 1985 התאחדה הקבוצה עם היריבה העירונית קבוצת הפועל חולון עקב שיקולים כלכליים.
תחת ניהלו של שטרן חלובה עלתה הקבוצה לראשונה לליגה הבכירה בישראל בשנת 1987. בעשורים הבאים המשיכה הקבוצה לשחק בליגה העליונה.
היא ירדה במהלכם 3 פעמים (1989, 1997 ו-1999) לליגת המשנה, אך כל פעם שבה ועלתה לאחר עונה אחת.
לא מעט מאמנים בכירים שזכו לאמן במועדון כגון אלי גוטמן, ניסים בכר, מוטלה שפיגלר, רמי לוי, אלישע לוי, גיא לוי, ניסים בכר ומאיר נימני שזכה בהישג הזכור ביותר עלית ליגה לראשונה לליגה הבכירה בעונה הירואית.
בעונת 2004/2005, תחת הדרכתו של המאמן משה פיזנטי, ירדה הקבוצה לליגה הארצית.
בעונה שלאחר מכן הופחתו ממאזנה 9 נקודות ליגה לאחר שנקלעה לקשיים כלכליים ונכנסה להליך פירוק.
הקבוצה התקשתה להתאושש, סיימה את העונה במקום האחרון ולבסוף ירדה לליגה א' והשלימה ירידה של שלוש ליגות בתוך שש שנים.
בעונת לאחר פרשיית ירידת הליגה בעונה הקודמת, אימן את הקבוצה צחי חרמץ, ובסופה העפילה הקבוצה בחזרה לליגה א', שהפכה אז לליגה השלישית בישראל בעקבות שינוי במבנה הליגות וביטול הליגה הארצית.
לאחר שנתיים בליגה א', בתום עונת ירדה הקבוצה לליגה ב'.
בעונת העפילה הקבוצה למשחקי פלייאוף העלייה לליגה א', אך הודחה בשלב חצי הגמר, שנה מאוחר יותר רשמה הקבוצה את רגע השפל הגדול בתולדותיה שעה שירדה לליגה ג' לאחר שני הפסדים בפליאוף נגד הירידה לבית"ר רמת גן ומכבי עירוני כפר יונה.
נקודה פיקנטית, ב-12 בינואר 2023, במשחק בליגה ג' ניצחה הפועל צפרירים חולון את מכבי פרדס כץ בתוצאה 31–0, התוצאה הגבוהה ביותר שבה ניצחה קבוצה במשחק בתולדות הכדורגל הישראלי.
הפועל עירוני אשקלון הוא מועדון כדורגל ישראלי מהעיר אשקלון, המשחק בליגה ב'.
הקבוצה הוקמה בשנת 1955 ובילתה את תחילת דרכה בליגות הנמוכות, כאשר היא מתנדנדת בין ליגה ג' וליגה ב' ומנסה לטפס במעלה הליגות.
בעונת 1964/1965 שיחקה לראשונה בליגת המשנה (ליגה א') וסיימה במקום התשיעי בבית הדרום.
בשנים הבאות הייתה לקבוצת אמצע טבלה בליגה זו, עד שבסוף עונת 1971/1972 ירדה שוב לליגה השלישית.
את המשך שנות ה-70 ושנות ה-80 המוקדמות בילתה הקבוצה בליגות הנמוכות יותר תוך שהיא מנסה להעפיל לליגה השנייה ללא הצלחה.
רק בעונת 1982/1983 הצליחה לשחק שוב בליגה השנייה, אז סיימה במקום השביעי בליגה זו, אך שנתיים לאחר מכן, בסוף עונת 1984/1985, ירדה פעם נוספת לליגה השלישית.
באותה עונה זכתה הקבוצה בגביע הטוטו לליגת המשנה בשנתו הראשונה של המפעל, לאחר שניצחה 0–2 את בני יהודה תל אביב במשחק הגמר שנערך ב־7 במאי 1985 באצטדיון רמת גן.
הקבוצה נשארה בליגות הנמוכות לזמן ממושך עד שבסיום עונת 1991/1992 העפילה מליגה א' לליגה הארצית, ובעונת 1992/1993 שוב שיחקה בליגת המשנה והייתה רחוקה חמש נקודות ממשחקי הפלייאוף על העלייה לליגה הבכירה, כשסיימה במקום החמישי בליגה.
שתי עונות לאחר מכן ירדה שוב לליגה השלישית.
אך בסוף עונת 1995/1996 בליגה השלישית העפילה פעם נוספת לליגה הארצית, והפעם לא כשלה במשימתה.
בסיום עונת המשחקים 1996/1997 עלתה הקבוצה לליגת הבכירה לראשונה בתולדותיה.
משחק העלייה היה נגד מכבי עירוני אשדוד.
הקבוצה נשרה לליגה השנייה מיד בתום עונת הבכורה שלה בליגה הבכירה, מהמקום ה-16 והאחרון.
מאוחר יותר התדרדרה הקבוצה לליגה הארצית, שהפכה לאחר שנות האלפיים לליגה השלישית.
בעונת 2003/2004, תחת הדרכתו של המאמן רמי לוי, סיימה במקום השלישי בליגה הארצית ולא הצליחה לעלות לליגה הלאומית.
בעונת הקבוצה סיימה במקום הראשון בליגה הארצית, זכתה בגביע הטוטו של הליגה הארצית, והגיעה עד לשלב חצי הגמר בגביע המדינה לעונת 2004/2005, לאחר שברבע הגמר ניצחה 0–3 את בני יהודה תל אביב.
בחצי הגמר פגשה את מכבי הרצליה והפסידה לה בבעיטות הכרעה ובכך רשמה את הישג השיא של המועדון עד אז במסגרת גביע המדינה.
שחקנה קרלוס צ'קאנה היה מלך השערים בליגה הארצית באותה עונה עם 15 כיבושים.
בעונת סיימה הקבוצה בהדרכת המאמן מישל דיין במקום השמיני בליגה הלאומית.
הישג השיא של הקבוצה הגיע שתי עונות לאחר מכן, בעונת 2006/2007, כאשר העפילה לגמר גביע המדינה לראשונה בהיסטורית הקבוצה, בהדרכתו של המאמן מירו בן שמעון.
הקבוצה עברה בסיבוב ט' את הפועל באר שבע, בשמינית הגמר את מכבי השיקמה/רמת חן, ברבע הגמר את הפועל חיפה, ובחצי הגמר ניצחה 0–1 את הפועל רמת גן.
במשחק הגמר עצמו הפסידה הקבוצה להפועל תל אביב רק בבעיטות הכרעה לאחר 1–1 בתום 120 דקות.
דווקא בעונה בה הצליחה להגיע לגמר הגביע, ירדה הקבוצה לליגה הארצית לאחר שסיימה במקום ה־11 בליגה הלאומית.
את עונת בליגה הארצית פתחה הפועל אשקלון בהדרכת המאמן מנשה עלוואה, כשהמטרה שמציבה הנהלת הקבוצה היא עלייה לליגה הלאומית.
על אף ההצהרות ההנהלה, הקבוצה פתחה את העונה בצורה לא טובה כשבשבעת משחקי הליגה הראשונים היא מצליחה לצבור רק שלוש נקודות, וללא ניצחונות.
הנהלת הקבוצה פיטרה את עלוואה ובמקומו חתם בקבוצה שייע פייגנבוים.
תחת הדרכתו של פייגנבויים הצליחה אשקלון לחזור לצמרת הטבלה, אלא שעל אף היכולת הטובה שהציגה הקבוצה היא סיימה את העונה רק במקום הרביעי ולא הצליחה לעלות לליגה הלאומית, וזאת לאחר הפחתה של שתי נקודות עקב עבירה על תקנון הרשות לבקרת תקציבים.
את אותה עונה סיימה הקבוצה ללא הפסד במגרשה הביתי.
את עונת תחת הדרכתו של פייגנבוים פתחה הקבוצה עם מאזן מוצלח, כשאת הסיבוב הראשון סיימה במקום הראשון בהפרש של שבע נקודות מהמקום השני.
בהמשך הליגה הקבוצה נחלשה והגיעה אף למקום השלישי מחזורים בודדים לפני סיום הליגה.
בסיום הליגה סיימה הקבוצה שנייה אחרי סקציה נס ציונה, ועלתה לליגה הלאומית.
באותה עונה העפילה הפועל אשקלון לגמר גביע הטוטו של הליגה הארצית, בו הפסידה 1–0 להפועל מרמורק.
את עונת 2009/2010 פתחה אשקלון בליגה הלאומית תחת הדרכתו של אורי מלמיליאן כמאמן.
אחרי פתיחת עונה חלשה, אשקלון נעזרה ברצף של שמונה ניצחונות רצופים והצליחה לעלות לפלייאוף העליון ולמקום השני.
בסופה של עונה זו עלתה הקבוצה לליגת העל כשבמשחק העלייה שלה התמלא האצטדיון בכ-10,000 צופים.
במשחק עצמו ניצחה אשקלון 0–1 את מכבי עירוני בת ים משערו של עומרי רון, והעפילה בפעם השנייה בתולדותיה לליגה העליונה.
את עונת 2010/2011 פתחה אשקלון כשמאמנה הוא גיא עזורי, אך במרץ 2011 הוחלף עזורי על ידי אלי מחפוד.
בתום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית כשסיימה במקום ה-15 והלפני אחרון בליגה.
את עונת 2011/2012, תחת הדרכתו של מחפוד, פתחה הפועל אשקלון בצורה טובה, אך בהמשך העונה נחלשה, וסיימה במקום התשיעי (בפלייאוף האמצעי).
את עונת 2012/2013 פתחה הקבוצה עם גדי כרמלי כמאמן, שהוחלף על ידי שרון אביטן לאחר הידרדרותה של הקבוצה לתחתית הליגה.
אביטן, שגם הוא לא הצליח לשפר את מצב הקבוצה בטבלה, הוחלף על ידי לופא קדוש אשר הצליח לסייע לקבוצה להישאר בליגה הלאומית במחזור הסיום של הליגה.
לקראת עונת 2013/2014 מונה דני גולן למאמן הקבוצה, אך באמצע העונה פוטר.
לאחר מכן מונה אייל לחמן למאמן ובסיום העונה ירדה הקבוצה לליגה א'.
בקיץ 2014 הוחזרו זכויות הניהול בקבוצה מפרוספר אזגי לעיריית אשקלון, ויובל נעים מונה למאמן הקבוצה, אשר העפילה בחזרה לליגה הלאומית לאחר עונה אחת בליגה א'.
באותה עונה העפילה הקבוצה לשלב שמינית גמר גביע המדינה, לאחר שהדיחה את בית"ר ירושלים בתום דו-קרב בעיטות עונשין.
בשלב שמינית הגמר הודחה על ידי מכבי תל אביב, שבסופו של דבר זכתה בגביע באותה העונה.
בעונת 2015/2016 זכתה הקבוצה בפעם השנייה בתולדותיה בגביע הטוטו לליגת המשנה, לאחר שניצחה 0–1 את מ.ס.
אשדוד במשחק הגמר שנערך ב־15 בדצמבר 2015 באצטדיון העירוני נס ציונה.
בסיום אותה עונה עלתה הקבוצה לליגת העל בפעם השלישית בהיסטוריה.
בעונת 2016/2017 הצליחה לשרוד בליגת העל, לראשונה בתולדותיה, לאחר שגברה במחזור הסיום על עירוני קריית שמונה, ניצחון שהבטיח את הישארותה בליגת העל על חשבון הפועל תל אביב והפועל כפר סבא שנשרו לליגת המשנה.
בפברואר 2018, בעקבות רצף של חמישה הפסדים רצופים, פוטר יובל נעים מתפקידו לאחר שלוש וחצי עונות במועדון.
במקומו מונה מסאי דגו למאמן הקבוצה, אך הוא לא הצליח לחלץ את המועדון מתחתית הטבלה, ובסוף עונת 2017/2018 ירדה הקבוצה לליגה הלאומית, לאחר שסיימה במקום ה-13 בטבלה.
ביוני 2018 מונה שלומי דורה למאמן הקבוצה והוביל את הפועל אשקלון לסיים את עונת המשחקים 2018/2019 במקום השישי בליגה הלאומית.
ב־4 ביולי 2019 קבע שופט בית המשפט המחוזי בבאר שבע, יעקב פרסקי, על פירוק עמותת "ותיקי הפועל אשקלון", שניהלה את הקבוצה ומינה את עו"ד ליאור דגן למפרק זמני.
ביולי 2019 מונה מוטי איווניר למאמן הקבוצה והוא פתח את עונת המשחקים 2019/2020 עם הפחתת תשע נקודות (9-) בשל פירוק הקבוצה, אך כבר ב־23 בספטמבר, לאחר המחזור החמישי של העונה, צברה עשר נקודות בחמישה משחקים ומחקה את ההפחתה.
ב־23 בספטמבר 2020 פסק השופט יעקב פרסקי בבית המשפט המחוזי בבאר שבע, כי זכויות הניהול בקבוצה הנמצאת בפירוק, יועברו לאנשי העסקים יאיר דניאל ושניר נפתלי.
ב־18 במרץ 2022 הפסידה הפועל אשקלון בתוצאה 3–0 להפועל מרמורק במסגרת המחזור ה־29 בליגה א' דרום ובכך השלימה עם ירידתה לליגה ב'.
שבוע לאחר מכן, ב־26 במרץ, ספגה הקבוצה את אחד מהפסדיה הגדולים בהיסטוריה, 1–9 מול שמשון תל אביב.
עם סיום עונת 2021/2022 השלימה הפועל אשקלון ירידת ליגה שלישית בתוך חמש שנים.
ב-21 במרץ 2023, בעקבות ההפסד 0–9 להפועל בני אשדוד, ירדה הפועל אשקלון רשמית לליגה ג' והשלימה ירידת ליגה רביעית בשש שנים.
בעונת 2023/2024 הקבוצה לא נרשמה לליגה ובכך היא התפרקה.
ב-21 במאי 2025, לאחר חודשים של פעילות מול איגוד הפועל, מועדון הכדורגל עירוני אשקלון קיבל את השם הפועל עירוני אשקלון ובכך המועדון הוקם מחדש.
גביע הטוטו לליגת המשנה (2):
גביע הטוטו לליגה הארצית (3):
הפועל עפולה היא קבוצת כדורסל ישראלית שהתמודדה עד שנת 2025 בליגת העל בכדורסל.
החל מעונת 2025/26 הוקמה קבוצת מאוחדת הפועל העמק, המייצגת את אזור העמק, עפולה והגליל התחתון.
הפועל עפולה הוקמה בשנת 1968, ושיחקה בשנות השבעים והשמונים בליגה הבכירה, שנקראה אז הליגה הלאומית ואף נחשבה קבוצת צמרת, אך באמצע שנות השמונים התפרקה והוקמה מחדש.
בשנת 1993 הצליחה הקבוצה לחזור לליגה הראשונה אך שרדה בה עונה אחת בלבד.
לאחר עונה זו התדרדרה הקבוצה לליגות הנמוכות.
בשנת 2006 שבה לליגת העל בשם "הפועל גלבוע/עפולה", לאחר איחוד עם הפועל גלבוע, אף שנוצחה בגמר הפלייאוף של הליגה הלאומית בידי הפועל חולון, לאחר שהאחרונה ויתרה על עליית הליגה עקב קשיים כלכליים.
בעונת הפתיעה כשסיימה במקום השישי, ונשארה בליגת העל עונה נוספת.
את עונת סיימה במקום האחרון בליגת העל ונשרה לליגה הלאומית.
עם זאת, העפילה לחצי גמר גביע המדינה.
ב-13 ביוני 2008 התאחדו הקבוצות הפועל גליל עליון והפועל גלבוע (שנפרדה מהפועל עפולה) והפועל עפולה נשארה ללא גלבוע בלאומית.
בסיום עונת עלתה הקבוצה לליגת העל לאחר ניצחון בסדרת חצי גמר הפלייאוף על הפועל לב השרון בתוצאה 1:3. בעונת סיימה הקבוצה במקום העשירי ונלחמה נגד הירידה מול עירוני רמת גן.
לבסוף ניצחה עפולה בסדרה, נשארה בליגת העל, והייתה הקבוצה הראשונה בישראל שמנצחת סדרת פלייאוף לאחר שפיגרה 2:0. בהמשך ויתרה הקבוצה על ההשתתפות, עקב חוסר תקציב.
בעונת שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-9 המוביל לפלייאוף התחתון בו סיימה במקום ה-11 ונשארה בליגה.
בעונת שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-6 בפליאוף העליון.
בעונת שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-5 בפליאוף העליון.
בעונת שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-2.
בעונת שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-4.
בעונת נקראה הקבוצה גלבוע/עפולה ושיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-4.
בעונת נקראה הקבוצה גלבוע/עפולה ושיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-9 המוביל לפלייאוף התחתון בו סיימה במקום ה-9 ונשארה בליגה.
בעונת שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-12 המוביל לפלייאוף התחתון בו סיימה במקום ה-10.
בעונת מונה ניר קפלן למאמן הקבוצה אשר שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית וסיימה במקום ה-5 ובסדרת רבע גמר הפלייאוף הפסידה 1–2 למכבי חיפה.
בקיץ 2020 מינתה הקבוצה את רועי חגאי למאמן הקבוצה במקומו של ניר קפלן
בדצמבר 2021 זכתה עפולה בגביע המדינה לליגה הלאומית מול אליצור אשקלון.
את עונת 2021/22 סיימה הקבוצה במקום השישי והעפילה לפלייאוף בו הפסידה בסדרת רבע הגמר 0–3 למכבי עירוני רמת גן.
את עונת 2022/23 סיימה הקבוצה במקום הראשון ובחצי גמר הפלייאוף ניצחה את אליצור נתניה 3-2 בסדרה ועלתה אחרי 13 שנים לליגת העל.
לקראת ההכנות לעונת 2025/2026, החלו דיונים בין עיריית עפולה לבין חברת גבעסול, בעליה של הפועל גלבוע גליל על שיתוף פעולה אפשרי לפיו עיריית עפולה תפסיק לממן את הפועל עפולה, ותתמוך בקבוצה מאוחדת שתייצג את כל אזור העמק.
במטרה להצדיק בניית ארנה חדשה באזור העמק, כמו גם על מנת להגדיל את תקציבן של שתי הקבוצות כך שיהיה הרביעי בגובהו בליגת העל.
אוהדי עפולה התנגדו לאיחוד המוצע, והאיחוד עמד על סף ביטול, אך בהמשך גישרו הצדדים על הפערים.
המגעים הבשילו בסופו של דבר לכדי סיכום, והקבוצה החדשה נקראה "הפועל העמק".
במקביל התקיימו מגעים בין הפועל עפולה לבין עירוני אילת לפיו הקבוצות יתאחדו באופן טכני, על מנת לאפשר לאילת לעלות לליגת העל על חשבונה של הפועל עפולה שנותרה ללא גורם מממן.
אליצור עירוני נתניה שהייתה אמורה להיות העולה לליגת העל במקרה של ביטול ההשתתפות של הפועל עפולה הגישה התנגדות למהלך, ולאחר בדיקת הבקשה לאיחוד בבית הדין של איגוד הכדורסל, הגיעו גם שופטי בית הדין למסקנה לפיה האיחוד אינו עומד בכללים, אך למרות זאת אישרה הנהלת איגוד הכדורסל את האיחוד.
הקבוצה ערכה את משחקי הבית שלה בהיכל הספורט העירוני על שם חסון, המכיל 1,000 מקומות ישיבה קבועים ביציע אחד.
האולם שוכן ברחוב מרדכי גור, ונמצא בבעלות העירייה.בשנת 2014 עבר ההיכל שיפוץ מקיף.
ראו גם: רשימת כדורסלני הקבוצה בעלי ערך בוויקיפדיה העברית.
הפועל פתח תקווה הוא מועדון כדורמים שנוסד בשנת 1963 על ידי יוסף גומבוש.
הפעילות של המועדון החלה בבריכת "הפועל" העירונית, שהייתה בריכה עונתית, בסמוך למגרש הכדורגל הישן של פתח תקווה, בתחילת הדרך הייתה ליגה קצרה ששוחקה בחודשי הקיץ.
בשנת 1972 התאחד יוסף גומבוש עם משה בוגין מנהל קבוצת הכדורמים ברמות השבים, ביחד הקימו את הקבוצה החדשה של הפועל רמות השבים/פתח תקווה.
בתחילת שנות התשעים עברה פעילות המועדון לקאנטרי של קיבוץ גבעת השלושה, שנקרא על שם חגי רוט, שחקן בכיר של המועדון וחבר קיבוץ שנפטר.
החל משנות השבעים השקיע היו"ר בוגין את מיטב מירצו בקידום המועדון וטיפוח הילדים והנוער ומאז קבוצות הנוער והילדים בפתח תקווה מגיעות בכל שנה למקומות גבוהים בליגה, עם נציגים רבים בנבחרות ישראל השונות.
כיום מועדון הכדורמים של הפועל פתח תקווה מכיל 680 שחקנים ושחקניות מגילאי 8 ועד בוגרים ובוגרות, ושותף פעיל בכל הקטגוריות של איגוד הכדורמים הישראלי.
בטורניר ה"תקווה האולימפית" אשר נערך בסנטש, הונגריה בשנת 2006 לקבוצות נערים (עד גיל 16) זכה המועדון בטורניר היוקרתי כאשר התגבר על קבוצות שונות מגרמניה, ארצות הברית, איטליה, דרום אפריקה, הונגריה ועוד.
בעונת 2007/08 לקחה קבוצת הנוער עד 18 של המועדון דאבל היסטורי (אליפות וגביע המדינה) יחד עם המאמן משה יעקובי.
בשנת 2018/19 זכתה קבוצת הנוער 14 בדאבל היסטורי.
בשלהי שנות התשעים הקימו היו"ר בוגין בצוותא עם מיקו גילת את קבוצת הנשים של המועדון.
הקבוצה זכתה מאז בשתי אליפויות המדינה ובשני גביעי המדינה.
כמחזיקת גביע המדינה, זכתה להיות קבוצת הנשים הראשונה של מדינת ישראל שהשתתפה בגביע אירופה למחזיקות גביע שהתקיים באתונה בפברואר 2005.
במהלך 2018 נבחרו שחקניות מקרב קבוצות ליגת בנות ה-14 לפרויקט המשותף לאיגוד הכדורמים, משרד הספורט, הוועד האולימפי ואתנה ומכונה בשם (הלא רשמי) "פריז 2024".
במסגרת המיזם הוקמה לראשונה נבחרת ישראל לנערות עד גיל 15 שהשתתפה ביולי 2019 באליפות אירופה בקירישי שברוסיה, טורניר אליו הוזמנו 13 הנבחרות המובילות ביבשת.
השתתפותה הראשונה של הנבחרת בטורניר זה, הניבה את המקום ה-9 באליפות.
שחקניות הפועל פתח תקווה בנבחרת היו: תהל לוי (קפטנית נערות ה-15 בהפועל פתח תקווה), אווה בורדה, שחר רוקח, עדן פדוסייב, נועה ברעם ונועה מרקובסקי.
הפועל פתח תקווה (השם המלא: הפועל "קולסקי" פתח תקווה) היא קבוצת כדוריד ישראלית מהעיר פתח תקווה, המשחקת כיום בליגה הלאומית.
הקבוצה אחת מהקבוצות הוותיקות בליגת הכדוריד בישראל, זכתה ב-3 אליפויות בשנות ה-60, ואליפות הליגה הלאומית ב-2014/2015. באותה שנה זכתה גם בגביע המדינה ע"ש ברנר.
בשנת 1997 בתיווכו של ראש העיר גיורא לב פורקו קבוצות מכבי והפועל פתח תקווה והתאחדו לאגודה אחת "עירוני פ"ת" האיחוד החזיק מעמד עשור בלבד, בשנת 2009 התפרק האיחוד עקב חוסר עניין של העירייה, לאחר מכן הוקמה האגודה מחדש מחדש בספטמבר 2009.
הקבוצה משחקת בתלבושת פסים בצבעים כחול-לבן ומארחת באולם הספורט העירוני ברחוב אמסטרדם 20, המכיל כ-900 מקומות ישיבה.
הקבוצה הוקמה לראשונה ב-1950, היא מהקבוצות הוותיקות בליגה הישראלית ושיחקה בעונה הראשונה בליגה הישראלית ב-1954/1955. האולם הביתי הישן של הקבוצה היה בית הפועל ברחוב דוד וולפסון 41 בעיר.
בעונת 1965/1966 זכתה הקבוצה באליפות הראשונה שלה בליגת העל בכדוריד.
עונה לאחר מכן לקחה אליפות נוספת, בה זכתה כשגברה במשחק חוץ מול מכבי רחובות 10-27 במחזור האחרון בליגה.
בעונת 1969/1970 לקחה את האליפות השלישית בתולדותיה.
בשנות ה-70 וה-80 משחקי הדרבי בכדוריד היוו יריבות משמעותית בליגה בין קהלי האוהדים ומשכו קהל רב, אך הקבוצות הפתח תקוויאות דעכו במקביל ולא הצליחו להתאושש.
בעונת 1996/1997 בליגת העל סיימה הקבוצה במקום ה-12 (מתוך 14) וסיימה את העונה במצב כלכלי רעוע.
אחד מאוהדיה הקבועים של הקבוצה בשנים אלו היה אברם גרנט.
בשל בעיות כספיות קשות אוחדה עם היריבה העירונית, קבוצת הכדוריד של מכבי פתח תקווה בחודש אוגוסט , לאחר שהעירייה הסכימה לכסות את חובות שתי הקבוצות (בסך 300 אלף שקלים) בתנאי שיאוחדו לקבוצה אחת שתייצג את העיר.
הקבוצה המאוחדת נקראה עירוני פתח תקווה.
הקבוצה המאוחדת שיחקה בליגת העל 12 עונות עד סוף עונת 2008/2009, אז פורק האיחוד, וקבוצת עירוני הפכה להיות של מכבי פתח תקווה (עם זאת המשיכה מכבי לשחק עם השם "עירוני" עד סוף עונת 2010/2011 אז ירדה לליגה הלאומית ושינתה את שמה).
מיד בסוף העונה הזאת בעזרתם של אוהדי הפועל פתח תקווה ביניהם: צחי וייס, רונן מלינגר ואיתי שונשיין, הוקמה קבוצת הפועל בספטמבר 2009 והיא החלה לשחק בליגה הארצית בעונת 2009/2010. בסיום שתי עונות, העפילה הקבוצה לליגה הלאומית דרך משחקי המבחן.
בסיום עונת 2014/2015 העפילה הקבוצה חזרה לליגת העל בכדוריד בהדרכתו של טל קלוז'ני וחזרה לליגה הבכירה לאחר 16 שנות גלות לאחר פירוקה, איחודה והקמתה.
הקבוצה לא הצליחה לבסס את מעמדה בליגה העליונה ובסיום עונת 2015/2016 במהלכה היא זכתה בניצחון בודד היא חזרה לשחק בליגה הלאומית.
בעונת 2016/2017 את עונה זו הגדירו באגודה כעונה שחורה, ההנהלה נכשלה בבחירת סגל שחקנים ולאחר שחוותה את העלייה לליגה הבכירה וירידה חזרה לליגה הלאומית, ירדה הקבוצה לליגה הארצית, כמעט כל סגל השחקנים שוחרר בתום עונה זו למעט שחקני הבית המובילים, והוחלט על עליה מחדש לליגה הלאומית.
גביע המדינה ע"ש ברנר 2015
מנהל מקצועי מח' נוער: ביטון אריאל
מנהל בית ספר לכדור יד: דניאל כהן
טימן איתן - יו"ר העמותה, וייס צחי (יור הקבוצה הבוגרת ומח' הנוער) קולסקי יצחק (ספונסר ראשי), אליזבטה בכר (ועדת ביקורת) מלינגר רונן, ברוך אייל, בריל יעקב, זיידל שרגא (יו"ר ועדת הביקורת) עמיאל ליבוביץ.
מאמן בעת האליפות הראשונה: אלכס ברוייר
הפועל פתח-תקוה היא אגודת ספורט ישראלית, השייכת למרכז הפועל וממוקמת בעיר פתח תקווה.
האגודה הוקמה בשנת 1926 ומשחקת באצטדיון ראש הזהב בפתח תקווה בצבעים כחול שחור ולבן ומתאמנת במגרש סירקין בכפר סירקין מנכ"ל הקבוצה טים פלוטקין
הפועל פתח תקווה הוא אחד ממועדוני הכדורגל המובילים בארץ.
המועדון הוקם ב-1934, וזכה עד היום בשש אליפויות, חמש מהן רצופות, רצף חסר תקדים בכדורגל הישראלי.
הפועל פתח תקווה הופיעה שמונה פעמים בגמר גביע המדינה וזכתה פעמיים בגביע.
עשר פעמים הייתה הקבוצה סגנית האלופה.
המועדון מפעיל את קבוצת כדורגל הנשים הפועל פתח תקווה
קבוצת הגברים של המועדון שיחקה בליגה הבכירה בכדורסל בשנים 1971 ו-1976, והתפרקה בשנות ה-80, לקראת עונת 2010/2011 הוקמה הקבוצה מחדש על ידי עמותת האוהדים של הפועל פתח תקווה וכבר בעונה הראשונה העפילה הקבוצה מליגה ב' לליגה א'.
קבוצת הנשים של המועדון משחקות כיום בליגת העל.
הקבוצה זכתה בשלוש אליפויות אך אוחדה בשנות ה-80 עם קבוצת הכדוריד של מכבי פתח תקווה לקבוצה אחת תחת השם עירוני פתח תקווה.
בשנת 2009 הוקמה הקבוצה מחדש והחלה את דרכה בליגה הארצית, ובשנת 2011 העפילה לליגה הלאומית
מועדון הכדוריד של הפועל פתח תקווה הוא מהגדולים בארץ.
קבוצת הנשים זכתה ב-10 אליפויות ו-9 גביעי מדינה והשלימה 7 עונות בהן היא זוכה בדאבל.
מועדון הכדורמים של הפועל פתח תקווה הוקמה בשנת 1963 על ידי יוסף גומבוש.
המועדון מפעיל קבוצת בוגרים וקבוצת בוגרות, מהבכירות בארץ.
כיום מועדון הכדורמים של הפועל פתח תקווה מכיל 150 שחקנים ושחקניות מגילאי 8 ועד בוגרים ובוגרות, ושותף פעיל בכל הקטגוריות של איגוד הכדורמים הישראלי.
המועדון אף הגיע למקום הראשון בטורניר בהונגריה לגילאי 16 כאשר התגבר על קבוצות שונות מגרמניה, ארצות הברית, איטליה, דרום אפריקה, הונגריה ועוד.
בעונת 2007/08 לקחו קבוצת הנוער עד 18 של המועדון דאבל היסטורי כאשר הם מציגים עליונות על הליגה, ורק 2 הפסדים בכל העונה.
הפועל נתניה היא קבוצת כדוריד ישראלית המשחקת בליגה הארצית.
הקבוצה מארחת באולם הספורט של בי"ס ע"ש נעמי שמר (בן-גוריון לשעבר) בנתניה.
בסוף שנות ה-90 קרס ענף הכדוריד בנתניה ולא עלה בידי גורמים אלו ואחרים להחיות בשנית.
בשנת 2005, פנה שחקן העבר עו"ד רפאל, אל מספר שחקנים נתנייתים מקבוצת "אליצור נוף ים הרצליה" והציע להם להצטרף למועדון חדש.
במקביל החל אחד השחקנים ערן בולוקן לסייע אף הוא בייסוד המועדון, והשניים חברו יחד תוך תיאום מספר פגישות עם מרכז הפועל, איגוד הכדוריד בישראל, עיריית נתניה, שחקנים, אחראי מתקנים, רשם העמותות ועוד.
תודות למאמציו של איז'ו ויינר רכז הכדוריד ב"מרכז הפועל" שנרתם למשימה -קבוצה הבוגרים אושרה בחודש נובמבר על ידי כל הגופים ליטול חלק במשחקי הליגה הארצית בכדוריד.
שושן קריסי, איש קבע ואחד משחקני העבר, אימן תחילה את הקבוצה.
בתוך כך החלו להצטרף שחקנים נוספים ולהביע התעניינות, כך שבאימון הקבוצה הראשון הגיעו לא פחות מ-25 שחקנים.
בהמשך גילי טרייסר מונה למאמן והוביל את הקבוצה לצמרת הליגה, כאשר הקבוצה מפתיעה ונאבקת על העלייה ומסיימת במקום השני.
בעונה השנייה הצטרפו שחקנים כמו: נאור אזולאי, אופיר דישון וגיא פרידקובסקי, שוער הקבוצה.
גם בעונה השנייה סיימה הקבוצה במקום השני לאחר שהעלייה הוכרעה במשחק האחרון.
ואמנם בעונת 2007/8 הצליחה הקבוצה בראשותו של גילי טרייסר לכבוש בפער גדול את המקום הראשון ולעלות לליגה הלאומית תוך שהיא מאבדת נקודה אחת בלבד בכל העונה.
הקבוצה מסתייעת במימון של מרכז הפועל, עיריית נתניה, עו"ד רפאל, המועצה להסדר ההימורים בספורט וספונסרים פרטיים.
בעונת 2008/9 הקימה הקבוצה את בית הספר לכדוריד מחדש, תוך הקמת פרויקט ייחודי ובלעדי בארץ - מיני כדוריד.
בנוסף הוקמה גם הפועל נתניה 2 אשר משחקת בליגה ארצית צפון .
בעונת 2011/2012, בעקבות ירידת הקבוצה הבכירה לליגה הארצית, נוצרה קבוצה יחידה המייצגת את המועדון בליגה הארצית, אשר מאמנה הוא אורי רפאל ומנהלה - מרדכי בן שאנן.
בשנת 2008 הקימו ליונל לוי, עולה חדש מצרפת, ונור פז, סטודנט להוראת חינוך גופני במכון וינגייט, קבוצת נשים שצורפה לליגה הלאומית בכדוריד נשים.
נכון ל-2012, בעקבות מיעוט שחקניות, אין קבוצת נשים פעילה בליגה.
הפועל פתח תקווה היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר פתח תקווה, המשחקת בליגה א' מחוז דן.
ומארחת באולם ספורט ע"ש נחום סטלמך.
הקבוצה שיחקה בעבר בליגה הראשונה בשתי קדנציות.
הקבוצה הופיעה לראשונה בליגת העל בעונת 1970/71, אך לא שרדה ונשרה לליגה השנייה מהמקום האחרון עם מאזן של 2 ניצחונות בלבד מ-22 משחקים.
הקדנציה השנייה בעונת 1975/76 אמנם הייתה יותר מוצלחת והקבוצה סיימה במקום ה-7, עם מאזן של 10 ניצחונות ו-14 הפסדים.
אך לא שרדה את תחילת העונה שלאחר מכן וביטלה את השתתפותה בליגה.
ומאז שיחקה הקבוצה בליגות נמוכות עד לפירוקה בשנת 2000.
בתחילת עונת 2010/11 רשמו אוהדי הפועל פתח תקווה את הקבוצה לליגה ב' מחוז פתח תקווה.
ובסיום אותה עונה הקבוצה עלתה לליגה א'.
ונכון לסיבוב הראשון בעונת 2017/18 הקבוצה היא בין שלוש הקבוצות היחידות בעלות הסיכוי לעלות לליגה הארצית.
את הקבוצה מאמן פול דילייני בעל עבר בקבוצות ליגת העל.
עשרת הקלעים הבולטים של הקבוצה בליגת העל:
הפועל עמק יזרעאל היא קבוצת כדורסל נשים ישראלית המשחקת בליגה הלאומית בכדורסל נשים.
קבוצות הנערות א' ו-ב' של המועדון משחקות בליגה הלאומית לנערות.