tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
החלק הצפוני מזרחי היה צומת בני דרום, ומשמש כמחלף יהלום חלקי בין כביש 42 לכביש 7. החלק הצפון מערבי הוא החלק שבו כביש 4 עובר בגשר מעל כביש 7 שמחובר לכביש 41 שמוביל לנמל אשדוד.
בין חלקי המחלף השונים עוברת מסילת רכבת מצפון לדרום, שמתפצלת מצפון למחלף אשדוד במחלף מסילתי למסילת לוד-אשקלון ומסילת תל אביב – פלשת וכן שלוחת נמל אשדוד לכיוון מערב.
בשנת 2007 החלה החברה הלאומית לדרכים בעבודות לשיפור והרחבת המחלף, בהן הפרדה מפלסית בין מסילת הרכבת ובין הכבישים העוברים במחלף.
ביוני 2009 נפתח לתנועה הגשר בתוואי כביש 7 העובר מעל מסילת הרכבת וכביש 42.
מחלף אייל הוא מחלף המחבר בין כביש 6 לכביש 5504 ובעתיד לכביש 551.
המחלף נקרא על שם קיבוץ אייל הנמצא מזרחית למחלף.
המחלף ממוקם בסמוך לקיבוץ ניר אליהו וכקילומטר צפונית מגדר ההפרדה וקלקיליה.
מספרו של הכביש בתוואי הגשר הוא 551 אך זהו קטע קצר בן קילומטר וחצי העתיד להפוך לכביש רוחב בשרון הצפוני בין אזור קיבוץ יקום בכביש 2 למחלף אייל.
המחלף מחבר את כוכב יאיר, צור יגאל, טירה, טייבה וקיבוץ אייל עם כפר סבא, ומאפשר ירידה לכביש חוצה ישראל.
הוא הוקם על ידי חברת דרך ארץ, זכיינית קטע הכביש המרכזי של כביש 6, ותוכנן על ידי חברת כביש חוצה ישראל.
המחלף נפתח לתנועה בספטמבר 2002, ומיד הפך למוקד של תאונות דרכים.
העלייה למחלף מכיוון מערב כוללת עיקולים חדים.
באמצע המחלף צומת שדרכו ניתן לרדת לכביש חוצה ישראל לכיוון צפון ולכיוון דרום.
בצדו המזרחי של המחלף פניות חדות ימינה (לכיוון קלקיליה) ושמאלה (לכיוון כוכב יאיר וצור יגאל) המחייבות האטה ניכרת במהירות הנסיעה.
באוגוסט 2003 הושלמה סלילתו של כביש 6 בין מחלף אייל לניצני עוז.
הקמתו של המחלף הביא לעלייה בפקקי התנועה באזור מאחר שנוספו שלושה צמתים מרומזרים על הכביש המוביל לכוכב יאיר-צור יגאל.
בספטמבר 2023 אושרה תוכנית לשיפור תוואי הדרך ובניית גשרים נוספים שיביאו להתייתרות הרמזורים חלנסיעה רציפה ללא עצירות שיורידו את עומסי התנועה באזור.
מבנה המחלף הוא מסוג מחלף יהלום.
גשר המחלף חולף על כביש 6 בתוואי כביש 5504. בשני צידי הגשר ממוקמים צמתים מרומזרים המאפשרים את הכניסות והיציאות מכביש 6.
מחלף באקה-ג'ת הוא מחלף המחבר בין כביש 6 לכביש 9 לכביש 61. מדרום למחלף עובר נחל חדרה.
המחלף נפתח לתנועה באופן חלקי, עם פתיחתו המלאה של הקטע המרכזי בכביש 6, בשנת 2004. הוא נקרא על היישוב באקה-ג'ת הנמצא מזרחית למחלף, אך עם פתיחתו לא היה קישור באופן ישיר ממנו ליישוב.
בשנת 2005 החלה סלילתו של כביש 61, כביש קצר המחבר בין באקה-ג'ת למחלף.
חיבור זה נפתח לתנועה בשנת 2010 וב-2014 הושלמה סלילתו של כביש 9 המוביל למחלף ממערב.
מבנה המחלף הוא מסוג מחלף יהלום משולב בעלה תלתן כשהלולאות משמשות את היציאות מכביש 6. גשר המחלף חולף על כביש 6 בתוואי כביש 9. בשני צידי הגשר ממוקמים צמתים, אך עקב נפח התנועה הקטן יחסית הם אינם מרומזרים.
כביש 9 אליו מחבר המחלף הוא כביש קצר יחסית המוביל לכביש מקומי.
כתוצאה מכך, נפח התנועה במחלף קטן יחסית, אך עם זאת, הוא נבנה תוך שימוש בשתי לולאות המאפשרות נפח תנועה גדול יותר בהשוואה למחלף יהלום רגיל.
סיבה אפשרית לתכנון זה נעוצה בכך שכביש 9 נהפך לכביש מהיר, כביש רוחב מרכזי המוביל מכביש 2 באזור חדרה למחלף באקה-ג'ת.
מחלף אם המושבות מקשר בין כביש 4 לדרך אם המושבות.
המחלף נבנה על ידי חברת סולל בונה ונפתח לתנועה ב-13 ביולי 2011.
לנוסעים בכביש 4 לכיוון דרום יש אפשרות לפנות לדרך אם המושבות מערבה לכיוון בני ברק ולהמשיך לקניון איילון, רמת החייל ולכיוון צפון תל אביב.
הנוסעים בכביש 4 לכיוון צפון יכולים להשתלב לתוך דרך המושבות מזרח למחלף ולהיכנס לפארק עופר, אזור התעשייה קריית אריה ולהמשיך מזרחה לכיוון תחנת הרכבת פתח תקווה - קריית אריה, אצטדיון המושבה, שכונת אם המושבות וצומת סגולה.
המגיעים מדרך אם המושבות ממזרח יכולים להשתלב לכיוון כביש 4 דרומה.
אין אפשרות להתחבר במחלף לכביש 4 צפון, יש לנסוע דרך מחלף גהה או דרך כביש 5 ולהשתלב בכביש 4 במחלף מורשה.
במחלף זה יש עומס תנועה גדול בשעות העומס בבוקר, אחר הצהריים ובערב עקב כמות כלי הרכב הגבוהה שעוברים בו ועקב אי זמינות של תחבורה ציבורית קרובה (יחסית) לאזור התעשייה קריית אריה.
הקו האדום של הרכבת הקלה עשוי להקל את עומס התנועה במחלף.
מחלף איינשטיין הוא מחלף בכביש 2, בסמוך לנתניה.
המחלף מקשר בין כביש 2 לרחוב אלברט איינשטיין בנתניה, הממוקם על ציר סוקולוב.
ב-2009 עלה הצורך בבניית מחלף בצפון העיר נתניה.
ב-2011, לאחר החלטת בית המשפט הגבוה לצדק כי יש לסגור חלק בכביש 5710, אושרו התוכניות.
השלב הראשון של המחלף נחנך ב-22 באפריל 2016, ומאפשר גישה מכביש 2 מכיוון צפון לתוך נתניה ויציאה מנתניה לכביש 2 לכיוון דרום.
בשלב השני אמור להיבנות גשר מעל כביש 2 והמחלף ייפתח לכל הכיוונים.
עיריית נתניה אישרה פרויקט לטיפוח השכונה, הרחבת הכביש הראשי והכבישים מסביב, טיפול בדרכי הגישה לבית הספר ש"י עגנון ומציאת פתרונות אקוסטיים למניעת רעש מתושבי האזורים הסמוכים לכביש.
מתוכננות גישה מכיוון דרום לתוך נתניה ויציאה לכביש 2 לכיוון צפון.
מחלף אליפלט הוא מחלף המחבר בין כביש 89 וכביש 90 בסמוך למושב אליפלט.
המחלף נבנה בשנת 2002 כאשר נחנך כביש 89 בקטע שבין צפת לכביש 90, וכחלק מתוכנית להרחבת כביש 90 בקטע שבין צומת עמיעד לקריית שמונה.
המחלף נבנה בתצורת מחלף יהלום כאשר כביש 89 מתחיל בגשר החוצה את כביש 90, על שמו של אל"ם אברהם חידו, ומחבר אותו לתוואי הישן של כביש 90 (כביש 8652).
משני צידי הגשר התווספו מעגלי תנועה עקב ריבוי התאונות.
ניתן להגיע ממנו לצפת בכיוון מערב לאליפלט ומחנה פילון מכיוון מזרח, לקריית שמונה וראש פינה (דרך כביש 8676) בכיוון צפון, ולטבריה בכיוון דרום.
דרך צדדית נוספת שהובילה מראש פינה אל המחלף בוטלה בשל ריבוי תאונות דרכים בכניסה אל המחלף, אך נפתחה מחדש בשנת 2011.
מדי שנה לקראת הילולת הרש"בי במירון עורכת המשטרה חסימות באזור המחלף ומתמקמת בקרבת מחנה פילון הסמוך לצורך ניהול האירוע והכוונת האוטובוסים היוצאים מכאן אל ציון הקבר.
מחלף בצרה הוא מחלף המקשר את המושבים בצרה ובני ציון עם כביש 4.
גודלו של המחלף קטן יחסית, ובבסיסו מעבר תחתי המקשר בין שני עברי הכביש ונתיבי כניסה ויציאה קצרים יחסית למחלפים אחרים להשתלבות וליציאה מהכביש.
הפנייה לכיוון מערב מובילה ליישוב בצרה.
מהיציאה המזרחית ניתן להגיע בדרכי עפר אל המושב שדה ורבורג.
מחלף אליקים הוא מחלף המחבר את כביש 6 (כביש 70 לשעבר) עם כביש 672.
המחלף נקרא על שם היישוב הסמוך אליקים.
הוא הוקם בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 כחלק מפרויקט הרחבת כביש 70 ומיחלוף הצמתים בין מחלף זכרון יעקב ליקנעם.
המחלף מקשר את הכביש המרכזי המוביל ממרכז הארץ לצפונה עם עוספיה ודלית אל-כרמל וממשיך משם לחיפה, בצדו השני הוא מקשר אל יישובי רמת מנשה.
בצמוד למחלף היה מרכז מסחרי.
מבנה המחלף הוא בתצורת מחלף יהלום.
כביש 672 עובר בגשר עילי מעל כביש 6. לצורך השתלבות עם כביש 6 נבנו רמפות ירידה ועליה.
הפניות לכביש 672 מתבצעות במעגלי תנועה הנמצאים משני צידי הגשר.
מחלף אלנבי הוא מחלף עירוני בחיפה המקשר את כביש 4 (שדרות ההגנה) עם דרך אלנבי בעיר.
בתחילת שנת 2015 נפתח השלב האחרון של המחלף הכולל גשר ירידה לחיבור שכונת בת גלים, הגשר חוצה את רחוב יוברט המפרי.
הקמת המחלף החלה בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 על בסיס תוכנית מתקופת המנדט הבריטי לגשר, זאת כחלק מתוכנית המרינה בבת גלים, תוכנית בנייה גדולת-ממדים שכללה ייבוש של קטע מהים ברצועה שבין המבנה התחתון של רכבל חיפה וקזינו בת גלים, הקמת שכונת מגורים, מספר בתי מלון, מרכז מסחרי ומעגנת יאכטות.
הגשר עילי שנבנה היה אמור לחוצות את מסילת החוף ולהמשיך לכיוון הים אל השטח שייובש.
הגשר המרכזי של המחלף, מגשר מעל שד' ההגנה (כביש 4) ומסילות הברזל.
הגשר מסוג גשר קורות תעלה טרומיות דרוכות בדריכת אחר, שיטת ההרכבה SPLICE GIRDERS עם קורה מרכזית רתומה לנציב האמצעי.
גשר רמפה מזרחית - חיבור שד' ההגנה מצפון.
גשר באורך כ-95 מ' וברוחב משתנה מ-11 עד 15 מ' בחיבור לגשר המרכזי.
הגשר יצוק באתר דרוך דריכת אחר בחתך בטון הכולל צינורות להקטנת משקל עצמי.
גשר רמפה מערבית - חיבור לכיוון דרום (תל אביב) ויציאה דרומה מכיוון בת גלים.
גשר מיוחד בעל גאומטריה מורכבת מאוד הכולל חלק ישר באורך כ-80 מ' המתחבר לגשר המרכזי ופיצול במפתח כ-28 מ' מעל הרכבת.
גשר חיבור לבת גלים - גשר באורך כ-100 מ' שגם הוא בעל גאומטריה מורכבת עם רוחב משתנה בין 12 מ' ל-31 מ' בחיבור עם הגשר המרכזי.
מפתח קיצוני מזרחי של הגשר מגשר מעל רח' יוברט המפרי, שאר המפתחים מגשרים מעל מרפסת תצפית ומבנה מועדון עירוני.
הגשר יצוק באתר דרוך דריכת אחר בחתך בטון מלא.
אדריכל הגשרים חיים קהת משרד מנספלד-קהת, מתכנני הקונסטרוקציה של הגשרים 1–3 משרד ירון שמעוני שחם והגשר החדש על ידי ינון תכנון ייעוץ ומחקר.
בשנת 2010, על מנת לאפשר את השלמת המחלף, נהרס מועדון הגולשים שהיה ממוקם בצריף במקום בו הוקם גשר החיבור לבת גלים.
בזמן בניית הגשר הוקם מתחתיה שלד מבנה ששטחו כ-1,000 מ"ר ושהיה מיועד לשמש מועדון גולשים חדש.
בניית המועדון לא הושלמה מחוסר תקציב.
מחלף אלישמע הוא מחלף המחבר את כביש 40 עם כביש הרוחב 531. במחלף עוברת מסילת השרון, בין נתיביו של כביש 531.
המחלף ששמו כשם היישוב הסמוך אלישמע נפתח לתנועה בשנת 2002 בעת סלילת כביש 531, וצורתו כמחלף יהלום כשכביש 40 חוצה בשני גשרים עיליים את כביש 531 שעובר מתחתיו ובשני קצוות הגשר יש רמזורים המיועדים לפניה להשתלבות לכביש 531 או ליציאה ממנו.
בשנת 2010 פורסם כי זהו קטע הכביש המסוכן ביותר בישראל.
מחלף אכסאל הוא מחלף המחבר את הכפר אכסאל לכביש 60 המשמש ככניסה לערים נצרת ונוף הגליל.
המחלף נפתח לתנועה בסוף שנת 2008 עם סלילת התוואי החדש של כביש 60 בקטע שבין המחלף לנוף הגליל במקום הדרך המפותלת שהייתה בתוך העיר נצרת.
את כביש 60 חוצה גשר הקרוי על שמו של רפאל איתן כביש הגישה מנצרת לאכסאל, ומהכביש לנצרת ישנם נתיבי השתלבות ויציאה לכביש 60 בתוואי החדש בכיוון נוף הגליל ומנהרת אכסאל.
מחלף גבעת מרדכי הוא מחלף בתוך העיר ירושלים המחבר את כביש 16 עם כביש בגין בקטע הדרומי שלו ונקרא על שם שכונת גבעת מרדכי הסמוכה.
המחלף נפתח לתנועה בשנת 1998 כאשר נסלל כביש 50 (כביש בגין).
המחלף בנוי בצורת מחלף יהלום כאשר בקטע המחלף עובר דרך בגין במנהרה כפולה באורך של כ-300 מטרים, מעליו חוצה את הכביש על גבי גשר כפול
ובשני קצותיו צמתים מרומזרים שממנו מתבצע החיבור עם כביש בגין ברמפות ישרות אל הכביש, החיבור מכביש בגין לכיוון צפון לכביש 16 מתבצע באמצעות לולאה המתחברת לכביש 16.
המחלף מתחבר לכביש 16 ככניסה נוספת לירושלים מכיוון מחלף מוצא.
מחלף גבעת שאול הוא מחלף בכניסה לירושלים המחבר את כביש 50 (כביש בגין) עם שדרות בן-גוריון (כביש 333, התוואי הישן של כביש 1).
תכנון ראשוני של כביש בגין הושלם בשנת 1977, וב-1990 אושר התכונן המפרט של המקטע הראשון שלו, שכלל גם חפירה של שתי מנהרות, באורך של כ-400 מטר, מתחת לכניסה לירושלים.
מחלף גבעת שאול הוקם בקצה הצפוני של המנהרות כחיבור ישיר בין כביש בגין לכביש 1, שהסתיים בכניסה לעיר.
בשנת 2008 חובר כביש 1 ממחלף מוצא עד למחלף יגאל ידין דרך עמק הארזים כך שהמשך כביש 1 עד הכניסה לעיר הפך לכביש עירוני רגיל.
לאחר שדרוג צומת גינות סחרוב למחלף, סומן קטע זה בתור כביש 333.
מחלף גולדה מאיר הוא מחלף בעיר ירושלים המחבר בין כביש 50 (כביש בגין) לבין כביש 436 (שדרות גולדה מאיר) המחבר את העיר עם שכונת רמות.
מתחת למחלף עוברים תוואי נחל צופים ונחל שורק אליו הוא נשפך.
בספטמבר 2017 החלו עבודות ההקמה של מסוף הארזים, מסוף אוטובוסים מרכזי לצד המחלף, שנועד לשרת בין השאר את באי הר חוצבים, השכונות החרדיות הסמוכות ותושבי צפון ירושלים.
עלות בניית המסוף הסתכמה בכחצי מיליארד שקלים.
הוא כולל 12 רציפים לאוטובוסים עירוניים ובינעירוניים, חניון תת-קרקעי גדול בשטח של כ-20 דונמים לכ-250 אוטובוסים על מנת להחליף את מגרשי החנייה הוותיקים בכניסה לירושלים המיועדים לפיתוח במסגרת פרויקט הכניסה לעיר, ומעליו גג ירוק.
כמו כן מסלול הקו הכחול של הרכבת הקלה בירושלים שצפוי להיחנך ב-2030 יחלוף לצד מרכז התחבורה ויחבר בינו לשכונות רבות בירושלים, ועד שתושלם הרכבת הקלה יעבור במסלול זה קו האוטובוסים הכחול המהיר.
לצידו נבנה גם חניון חנה וסע גדול ל-1,000 מכוניות שישמש כנקודת מעבר חשובה לאמצעי התחבורה בעיר.
מחלף ברקן הוא מחלף המחבר את כביש 4765 המוביל אל היישוב ברקן אל כביש 5 (כביש חוצה שומרון).
המחלף הממוקם מדרום לאזור התעשייה של ברקן.
נבנה בתחילת שנות האלפיים עם פתיחת חלקו המזרחי של כביש 5 לתנועה.
המחלף הוא בתצורת מחלף עלה תלתן כאשר הפניות אל כביש 5 הם באמצעות רמפה סיבובית היורדת מן הגשר החוצה את כביש 5, המחלף מסמן קטע דרך בו מסתיים כביש 5 ככביש מהיר.
בצד דרום של המחלף מוביל הכביש לפארק תעשיות אריאל מערב וכן מתחבר אל כביש 446 על התוואי הישן של כביש זה לכיוון מחלף ברוכין, למעשה זהו כביש הגישה לכפר בורוקין המקביל לכביש 5.
מחלף גדרה (בעבר כונה צומת כנות) הוא מחלף בשפלה, בקצה הדרומי של המועצה המקומית גדרה, כעשרה קילומטרים ממזרח לעיר אשדוד.
הוא נמצא במפגש בין כביש 40 לכביש 7. מדרום־מערב, בצמוד אליו, נמצא אזור התעשייה כנות.
עד לחנוכת המחלף בשנת 2014 היו במקום שני צומתי T, שכן מפגש כביש 40 וכביש 7, הפוגש בו ממזרח, ממוקם כ-50 מטרים צפונה למפגש כביש 40 וכביש 41, הפוגש בו ממערב.
עם חנוכת המחלף, החליף קטע הכביש ממערב למחלף את מספרו מ-41 ל-7. המחלף נפתח לתנועה ב-28 באוגוסט 2014. חנוכת המחלף השלימה את העבודות לבניית כביש 7.
מחלף ג'לג'וליה הוא מחלף המחבר בין כביש 444 לכביש 531, בסמוך לצומת שדי חמד.
המחלף הוא בעל שני מפלסים, כאשר כביש 531 במפלס העליון וכביש 444 במפלס התחתון.
כביש 531 הוסט לתוואי המחלף ונסללה רמפת לולאה מצפון ומדרום לכיוון מזרח.
בתחום המחלף נסלל נתיב שלישי לכביש 444.
בפברואר 2011 פורסם מכרז לבניית מחלף ג'לג'וליה.
במכרז זכתה חברת סולל בונה, ניהול הפרויקט בוצע על ידי אינג' רון מצר מחברת אי.די.סי.אס בע"מ.
הוא התחיל להיבנות באמצע שנת 2012 והבנייה הסתיימה בסוף שנת 2013.
הפרויקט כלל סלילה של קטע דו-מסלולי ודו-נתיבי באורך 1.9 קילומטר בכביש 531, ובניית שני גשרים באורך 78 מטר כל אחד, הדרומי ברוחב 22.5 מטר והצפוני ברוחב 12.5 מטר.
על הקמת המחלף נמתחה ביקורת מצד יישובי כביש חורשים, בשל גרימת פקקים, לדעתם, שתנבע מביטול היציאות מכביש חורשים (5233) לכביש 444 או לכביש 531 שאינן על הגשר המתוכנן.
מחלף ברוכין (נקרא גם מחלף פדואל) הוא מחלף המחבר את כביש 446 המוביל אל היישובים ברוכין, עלי זהב, לשם ופדואל אל כביש 5 ("כביש חוצה שומרון").
המחלף ממוקם ממערב לאזור התעשייה ברקן, ומהווה את נקודת הסיום של כביש 446, שבעבר הסתיים בטולכרם.
תצורת המחלף היא מחלף T, כאשר הפניות אל כביש 5 וממנו הם באמצעות גשר העובר מתחת לכביש (מערבה מכביש 446 ודרומה מכביש 5 לכיוון מערב) ורמפות רגילות (מזרחה מכביש 446 ודרומה מכביש 5 לכיוון מזרח).
מחלף גבע בנימין (מכונה גם: מחלף אדם) הוא מחלף בין צומת חיזמא לאזור התעשייה שער בנימין, ומחבר את כביש 60 לקטע הצפוני של כביש 437.
בעבר היו במקום צומת הסתעפות ("קמץ") ומעגל תנועה הסמוכים זה לזה.
מעגל תנועה זה כונה "כיכר אדם", על שם היישוב הסמוך, גבע בנימין, המכונה גם "אדם", על שם האלוף יקותיאל אדם שנפל במלחמת לבנון הראשונה.
ב-10 בדצמבר 2018, עקב עומס כלי הרכב וגודש התנועה היום-יומי במקום, נפתח המחלף שבוצע על ידי חברת נתיבי ישראל.
במחלף ישנו חיבור ישיר על ידי מנהרה בין כביש 60 בכיוון היישובים שעל גב ההר שבבנימין לבין כביש 437. בחיבור זה נתיב אחד לכל כיוון עם הפרדה בין הנתיבים.
הפניות ימינה ושמאלה במחלף ליישוב גבע בנימין ולכיוון רמאללה מתבצעות דרך מעגל תנועה שנבנה מחדש במפלס העליון של המחלף.
הכפר הערבי ג'בע שוכן מצפון למחלף.
המחלף מקשר לירושלים ולמעלה אדומים את תושבי היישובים בבנימין ובשומרון ששוכנים על כביש 60 והאזור.
מחלף גבעת אלונים הוא מחלף בעמק זבולון, בקרבת קריית אתא, המפגיש את כביש 6 עם כביש 70. מחלף גבעות אלונים נבנה כחלק מפרויקט הארכת כביש 6 צפונה.
נפתח לתנועה חלקית ב-14 בנובמבר 2018, ונפתח לתנועה מלאה ב-29 במרץ 2019.
המחלף מאפשר לתנועה מכיוון הגליל המערבי ואזור שפרעם לעקוף את מפרץ חיפה ומחלף יגור העמוסים בתנועה ולהמשיך במנהרות כביש 6 לכיוון יקנעם עילית ודרומה.
מדרום למחלף נמצא בית העלמין תל רגב, אליו ניתן לגשת דרך מעגל התנועה שנמצא במחלף.
מדרום למחלף נכרו 3 מנהרות לאורך כביש 6 שהנסיעה בהן בתשלום: מנהרת איבטין, מנהרת רכסים ומנהרת תל קשיש הסמוכה ליקנעם עילית.
מחלף ביאליק צפון, נקרא גם מחלף ח"ן) הוא מחלף הנבנה על כביש 22, ומחבר בין שכונת צור שלום ושכונת נאות אפק שבקריית ביאליק, משני עברי כביש 22.
המחלף נבנה על ידי חברת נתיבי ישראל כחלק מהסכם גג שנחתם בין ממשלת ישראל לעיריית קריית ביאליק, במסגרת בנייתה של שכונת נאות אפק.
עבודות ההכנה לקראת בניית המחלף החלו בסוף 2017 ובנייתו החלה בשנת 2018. עם אכלוס השכונה החדשה נאות אפק.
המחלף נבנה כהמשך לרחוב שדרות ח"ן בשכונת צור שלום, סמוך לשטח השוק העירוני, והוא מהווה כניסה ראשית לשכונת נאות אפק, ומשרת גם את אזור התעשייה של קריית ביאליק.
המחלף נפתח לתנועה ב-28 באפריל 2021.
מחלף אלכסנדר הוא מחלף שעתיד לקשר בין כביש 6 לכביש 444 וכביש 553. המחלף אמור לפתור את העומסים באזור כוכב יאיר צור יגאל, צור יצחק וטירה.
המחלף נקרא על שם נחל אלכסנדר שאפיקו תוחם את צפון המחלף.
במסגרת הפרויקט כביש 553 יורחב עד לצומת עם כביש 562.
המחלף נכנס לתוכנית תחבורה באזור בשנת 2018 והתבנית הסופית של המחלף פורסמה בשנת 2020.
למחלף יהיו שלוש רמפות יהלום ולולאת תלתן.
כמו כן, יהיו בתחומו 3 צמתים.
מחלף אשדוד צפון (נקרא גם לעיתים מחלף יבנה דרום) הוא מחלף שמחבר בין כביש 4 ליבנה (דרך כביש 4102) ובעתיד יתחבר לנמל אשדוד וישמש אף את נמל הדרום.
החברה לפיתוח אשדוד (חפ"א) אחראית על העבודות לחיבור המחלף לנמל אשדוד.
עם זאת, ישנם חילוקי דעות בין משרד התחבורה, עיריית אשדוד וחברת נמלי ישראל לבין משרד הביטחון עקב קרבתו של תוואי הכביש המתוכנן לבסיס פלמחים.
בעקבות זאת, לא ידוע מתי יתחדשו העבודות לחיבור המחלף עם הנמלים.
עוד ב־2014 סירב ראש עיריית יבנה, צבי גוב-ארי לחתום על הסכם גג לעיר וטען כי הדבר נובע מהפרת ההבטחות של ממשלת ישראל להקים את מחלף אשדוד צפון שישמש את אזור התעשייה הצפוני של אשדוד, נמל אשדוד וכן שכונות דרום יבנה.
במאי 2018 נפגש שר התחבורה, ישראל כ"ץ עם ראש עיריית אשדוד, יחיאל לסרי.
בפגישה דובר על התקדמות פרויקטים בתחום התחבורה באזור העיר אשדוד, מלבד מחלף אשדוד צפון דובר כי יוקמו מספר מחלפים שישמשו את העיר, בהם מחלף צומת הנמל בסמוך לנמל אשדוד, מחלף אמונים וכן מחלף ניר גלים.
בדצמבר 2018 החלו העבודות להקמת המחלף, על פי הערכות עלות הקמתו של המחלף היא כ־370 מיליון שקל.
דברים אלו גררו ביקורת רבה וזאת בעקבות העובדה שאשדוד מתפקדת כעיר שינה ומרבית תושביה הם יוֹמְמִים שמגבירים את העומס בכניסות והיציאות לעיר בשעות העומס ובכלל.
במרץ 2020 נפתח שלב א' של המחלף שכלל את הקמת כביש הגישה למחלף שישמש את תושבי שכונת נאות שמיר (שנקראת על שם ראש ממשלת ישראל לשעבר, יצחק שמיר) שנמצאת בשלבי הקמה מתקדמים.
באפריל 2020 נפתח שלב ב' של המחלף שכלל כניסה ליבנה מכיוון הדרומי של כביש 4.
ב-28 במאי 2024, נפתחה הגישה מהמחלף לעיר אשדוד, לאחר עיכובים משמעותיים.
מחלף אשקלון צפון הוא מחלף בסמוך ליישוב באר גנים שמחבר בין כביש 4 לדרך על שמו של ראש ממשלת ישראל לשעבר, יצחק רבין וכן דרך על ראש ממשלה נוסף, אריאל שרון.
כבישי המחלף מתפקדים ככניסות הצפוניות של העיר אשקלון.
באפריל 2015 אושרה הקמתה של שכונת "עיר היין" בצפון אשקלון, השכונה תכלול כ-9,500 יחידות דיור חדשות, מספר בתי ספר וכן פארק בשטח של כ-450 דונם.
על מנת לתת מענה תחבורתי ראוי לשכונה הוחלט להקים כביש ומחלף שיחברו את השכונה לכביש 4, הקמת תחנת רכבת "עיר היין" וכן תחנה מרכזית שתשמש את תושבי השכונה.
באוקטובר 2017 פורסם על אודות המחלף והכבישים שיוקמו בסמוך אליו, בין היתר פורסם כי יסלל המשך לדרך רבין, יוקם מחלפון על מנת להקל על הגישה למכון טיהור השפכים של אשקלון וכן יוקם מחלף בכביש 4 שישמש את הבאים והנכנסים.
במאי 2018 פורסם כי חברת "רמט" זכתה במרכז להקמת מחלף אשקלון צפון, עלות הקמתו של המחלף הוערכה בכ-120 מיליון שקלים.
בערך חודש לאחר מכן, החלו העבודות להקמת המחלף.
ביולי 2020 נחנך המחלף בטקס חגיגי, בנוכחות שרת התחבורה מירי רגב וכמה עשרות מוזמנים.
במהלך הטקס הודתה השרה רגב שהפרה את הנחיות משרד הבריאות שבאו בזמן התפרצות נגיף הקורונה בישראל, דבר זה גרר ביקורת רבה בציבור.
יום לאחר חניכת המחלף, נדרס צבי שפרץ לכביש בקרבת מקום לאור העובדה שלא הותקנה גדר באזור שתוכל למנוע מעבר בעלי חיים לכביש שתסכן את חייהם וחיי הנוסעים.
מחלף בנציון נתניהו (ידוע גם בשמו המקוצר מחלף בנציון) הוא מחלף בצפון ירושלים, המחלף מחבר בין כביש 4197 לכביש 50 (כביש בגין) הקרוי על שם בנציון נתניהו.
העבודות להקמת המחלף החלו ב-2011 ועלות הקמתו של המחלף מוערכת בכ-190 מיליון ש"ח.
המחלף נחנך במאי 2013 בטקס בהשתתפותם של בנו של בנציון, ראש הממשלה בנימין נתניהו, שר התחבורה ישראל כ"ץ, חברי מועצת העיר ירושלים וחבר הכנסת דודי אמסלם..
להקמת כביש 4197 והמחלף נלוו התנגדויות של ארגוני שמאל בטענה שהוא עובר בשטחים בבעלות פלסטינית.
כדי להימנע מהפקעת אדמות אלו, נסלל החיבור של הכביש למחלף על גבי גשר באורך 200 מטרים, אשר עמודיו ניצבים על קרקע ישראלית מעל נחל עטרות.
בנוסף, הורחבו כבישים בסמוך למחלף.
ב-7 ביוני 2023 הונח על-ידי אנשי מחאת יוצאי מערך המבצעים המיוחדים שלט מחאה על אנדרטה שבמחלף, שבו כונה המחלף "מחלף ע"ש אבי הדיקטטור".
נתניהו גינה את הפעולה והגיש תלונה במשטרה.
מחלף גבעת כ"ח הוא מחלף המיועד לחבר בין כביש 6 לכבישי 444 ו-465, במשולב עם צומת גבעת כח המחברת כיום בין הכבישים 444 ו-465, בסמוך לגבעת כ"ח ולבית אריה-עופרים.
בשנת 2004 אישרה הוועדה לתשתיות לאומיות את הארכתו של הכביש 461 לכיוון מזרח, עד למחלף גבעת כ"ח העתידי שם הוא יתחבר לכביש 6. במסגרת הפרויקט מתוכננת גם בניית מחלף הטייסים במקומו של צומת הטייסים.
במהלך שנת 2021 חברת כביש חוצה ישראל צפויה לפרסם מכרז לביצוע המחלף, ועלותו נאמדת בכ-700 מיליון ש"ח.
מחלף בית רבן הוא מחלף הממוקם בסמוך לגבעת ושינגטון המחבר את כביש 7 לכביש 4102 (הגישה ליישובי המועצה האזורית גדרות) וכביש 4000 (הגישה לקיבוץ קבוצת יבנה, לגבעת ושינגטון ולישיבת כרם ביבנה).
בשנת 2019 נהרגו אם ובנה במחלף כשרכבם נפגע על ידי משאית.
מחלף בייט הוא מחלף בירושלים, בסמוך לרמת בית הכרם ולבית החולים שערי צדק.
המחלף (כמו גם הרחוב שתחילתו בהר הרצל וסופו בגבעת מרדכי) קרוי על שם שמואל (הנס) בייט, ומחבר את בית הכרם, ציר הרצוג וכביש בגין לכביש 16.
שמואל (הנס) בייט נולד בגרמניה.
ב-1935 עלה ארצה והפך לעוזרה האישי של הנרייטה סאלד, המנהלת של עליית הנוער.
עם מותה ב-1945 עמד בייט בראש הארגון.
במסגרת עבודתו ביקר את הילדים במחנות העקורים באירופה, קלט אותם בארץ, טרח על שילובם בקיבוצים ובמושבים, היה אוזן קשבת לפניותיהם האישיות ודאג לקידומם המקצועי והאישי.
ב-26 בדצמבר 1947 חזר מתל אביב לירושלים מנסיעת עבודה ברחבי הארץ.
באזור לטרון הותקפה שיירת האוטובוסים בה נסע.
בייט שלף אקדח וירה לעבר התוקפים.
תוך כדי כך נפגע ונהרג.
הוא נטמן בבית הקברות בהר הזיתים.
בניית המחלף נועדה למנוע את הפקקים בכניסה זו לעיר באמצעות עידוד תחבורה ציבורית.
התוכניות להקמת המחלף אושרו בינואר 2018 והעבודות החלו ביולי 2019.
במסגרת הבנייה קמו מנהרה באורך של כ־900 מטרים ושני גשרי הולכי רגל (באורך 50 מטרים כל אחד).
בנוסף על כך, המחלף מכיל חניון "חנה וסע" וחיבור לקו האדום של הרכבת הקלה.
העבודות מתבצעות על ידי החברות שפיר ופיצרוטי.
ביוני 2021 קרס חלק מחניון בבית החולים שערי צדק.
לאחר הקריסה נחשד כי החפירות להקמת המחלף הן אלו שגרמו לקריסה.
בסוף אוגוסט 2022 נפתח המחלף עם פתיחת כביש 16.
מחלף בקוע הוא מחלף מסוג יהלום הנמצא ליד היישוב בקוע בקילומטר ה-35 של כביש 3 במועצה אזורית מטה יהודה.
המחלף מתפצל לשני כיוונים: האחד אל היישוב בקוע ואל חלק מכביש 3 הישן, והשני אל הכרמים של היישוב.
עד שנת 2021 המחלף כולו היה סלול מבטון כחלק מניסוי של חברת מע"צ, אך כיום רוב המחלף סלול בתערובת אספלט כמו רוב הכבישים בישראל.
מחלף אל-ערוב הוא מחלף מרכזי ביהודה, הנמצא על כביש 60, וכביש 348. המחלף נמצא סמוך לאל-ערוב, ומכאן שמו.
לצפון, מוביל כביש 60 מהמחלף לכיוון מרכז גוש עציון וירושלים.
למזרח, מוביל כביש 348 לכיוון בית אומר.
לדרום, מוביל כביש 60 לכיוון כרמי צור, קריית ארבע וחברון.
מהמחלף מתחיל כביש הגישה המרכזי למחנה אל-ערוב.
המחלף מורכב כמחלף יהלום: על גשר עובר כביש 60, ומתחתיו כביש 348 המתחבר לכביש 60 ביציאות מדרום ומצפון לגשר.
בכביש 348 עצמו קיימים שני מעגלי תנועה, המאפשרים לנוהג לבחור לאן הוא רוצה לפנות, כאשר מעגל התנועה המזרחי מתחבר לאל-ערוב.
בין מעגלי התנועה יציאה לכביש המוביל לאוניברסיטת אל-ערוב, המופרדת ממחנה הפליטים על ידי המחלף.
המחלף נפתח לתנועה ב-7 ביולי 2023, במסגרת פתיחת כביש לב יהודה, המכונה "עוקף אל-ערוב".
עד אז היה במקום צומת, שכונה "צומת אל-ערוב".
לפני הפיכת הצומת למחלף, התרחשו במקום מספר פיגועים:
ב-5 בנובמבר 2014 בוצע פיגוע דריסה בצומת, בו דרס מחבל שלושה חיילי צה"ל.
אחד מהם נפצע באורח אנוש והשניים האחרים באורח בינוני.
המחבל נמלט מהמקום ונתפס בתוך אל-ערוב.
ב-18 ביולי 2016 ביצע מחבל פיגוע דקירה בצומת, במסגרתו דקר שני חיילים באמצעות מברג, ופצע אותם בראש וביד באורח קל.
המחבל נוטרל ומצבו לאחר הפיגוע היה אנוש, בהמשך מת מפצעיו.
ב-26 בנובמבר 2018 ביצע מחבל פיגוע דריסה בסמוך לצומת ולכיוון בית אומר, בו דרס שלושה חיילים בזמן שביצעו עבודות הנדסה על הציר.
חייל אחד נפצע באורח בינוני ושני האחרים נפצעו באורח קל.
ב-6 במרץ 2022 ביצעו מחבלים פיגוע יידוי אבנים סמוך לצומת, כלפי רכב בו נסעו יהודים.
בפיגוע ספגה פעוטה בת כשנה וחצי ששהתה ברכב זכוכיות מחלון שהתנפץ סמוך לראשה בשל פגיעת האבן, אולם היא לא נפצעה.
ב-1 ביוני 2022 מחבלת חמושה בסכין התקדמה לעבר לוחם צה"ל שאבטח את הצומת.
הוא הגיב בירי ונטרל את המחבלת, שפונתה בהמשך על ידי הסהר האדום לבית חולים, שם מתה מפצעיה.
מחלף גולני הוא מחלף מרכזי בגליל התחתון, שבו נפגשים כביש 65 המוביל מעפולה לאצבע הגליל וכביש 77 המוביל מטבריה למחלף המוביל.
המחלף והצומת שקדם לו ממוקמים בצומת דרכים מרכזי היסטורי בגליל התחתון, ובסמוך לו נתגלו שרידי הדרך הרומית שעברה במקום.
שמו של הצומת בעבר היה צומת מסכנה, על שם ח'רבת מסכנה הסמוכה, המשמרת את שמה של העיירה התלמודית משכנא, ממנה יצאו מספר חכמים.
גם הצומת עצמו נזכר במקורות חז"ל, כנקודה מרכזית בדרך הראשית שבין טבריה וציפורי: , וכן: .
במהלך מלחמת העצמאות נערכו באזור המחלף קרבות עקובים מדם בין לוחמי חטיבת גולני לבין כנופיות של לוחמים מהכפרים הערביים שבסביבה.
אלה נעזרו בלוחמי צבא ההצלה בפיקודו של פאוזי קאוקג'י.
לאחר מלחמת העצמאות הוקמה מצפון לצומת אנדרטה לזכר לוחמי גולני שנהרגו בקרבות באזור הצומת ובאזור סג'רה.
בשלהי שנות ה-70 של המאה ה-20 הוקם במקום מוזיאון גולני - אתר הנצחה ללוחמי חטיבת גולני שנפלו במלחמות ישראל.
באתר אנדרטאות, מוזיאון לתולדות החטיבה וארכיון.
המבנה הבולט לעיני העובר בצומת בעשור השני של המאה ה-21 הוא מסעדה של מקדונלד'ס.
בולט במיוחד הלוגו שהתנוסס מעליה.
הלוגו הקיים החליף את בובת הליצן של החברה שהוצבה במקום בחודשים הראשונים לפתיחת המסעדה.
בעקבות לחץ כבד מצד הורים שכולים, שחשו כי הבובה שמה ללעג את אתר ההנצחה, הורדה הבובה והוחלפה בלוגו קטן וסולידי יותר.
במסגרת הקמת המחלף, נסלל כביש גישה חדש אל אתר ההנצחה ואל המסעדה, הנמצאים לצד המחלף.
בימות השבוע משמש המחלף את תושבי האזור בעיקר, אולם בשבתות ובחגים הוא משמש גם כצומת מרכזי בתנועת המטיילים ממרכז הארץ אל הכנרת וצפון הארץ, ובחזרה.
צומת גולני הוסב למחלף במסגרת תוכנית "נתיבי ישראל", שהיא חלק מהתוכנית הרב שנתית של החברה הלאומית לדרכים בישראל לשנים 2011–2016. במסגרת הפרויקט, שביצועו החל בשנת 2011, הוקם גשר ראשי במסלולו של כביש 77, מעל לכביש 65, במטרה ליצור הפרדה מפלסית עבור כלי הרכב בארבעת כיווני הנסיעה.
המחלף מסייע למבקשים להגיע אל יער לביא של קרן קיימת לישראל ואל אתר ההנצחה לחללי חטיבת גולני ומוזיאון גולני.
גשר ייחודי להולכי רגל, שעוצב על ידי האדריכל אריאל טיבי, מאפשר חציה בטוחה של כביש 65. בנוסף, שולבו במחלף מעברים תת-קרקעיים להולכי רגל, כלי רכב, רכבים חקלאיים, מעבר חירום תחתי לטנקים ותחנות לתחבורה ציבורית בכיווני הנסיעה השונים.
מחלף גולני הוא חלק מתוואי הנסיעה "הזרוע המזרחית", שיקשר את צומת עמיעד אל צומת התשבי ובהמשך לכביש 6. המחלף נפתח לתנועה באמצע חודש אוגוסט 2013. עבודות הגמר על המחלף, בהן פירוק כבישים קיימים ושיקום נופי, הסתיימו בסוף שנת 2013.
מחלף גנות הוא מחלף המפגיש את כביש 1 ואת כביש 4. המחלף, שהוא אחד מהמחלפים הגדולים בישראל, נקרא על שם היישוב גנות הסמוך.
גנות הוא אחד המחלפים המלאים הבודדים במדינת ישראל.
מבין שמונת כיווני ההתחברות האפשריים בין כביש 1 לכביש 4, מאפשר המחלף שבעה כיוונים.
הפנייה היחידה שאינה אפשרית במחלף היא פנייה מכביש 1 בכיוון מזרח לכביש 4 בכיוון צפון.
מחלף גנות משולב במחלף השבעה.
כך למשל, היציאה מכביש 1 לכביש 44 מתחילה במחלף גנות ומסתיימת במחלף השבעה.
צפון מערבית למחלף ממוקם פארק אריאל שרון (לשעבר חירייה).
בסמוך למחלף נמצא "פיצול גנות" הרכבתי - זוהי הנקודה בה מתחילה מסילת ירושלים - גנות (הממשיכה לכיוון נמל התעופה בן-גוריון אשר מתפצלת ממסילת יפו -ירושלים (הממשיכה לכיוון לוד).
הגשר הראשון במקום נחנך ב-21 באוקטובר 1969, כחלק מההפרדה בין כביש 4 לכביש 1, ובאותה עת הוא היה הגשר הדו מסלולי הארוך בישראל.
כביש 1, שנקרא אז כביש 10, נחנך בפברואר 1970 עם נתיב אחד לכל כיוון (במסלול הצפוני של כביש 1 כיום) והשתרע ממחלף גנות עד נמל התעופה בן-גוריון.
עם חנוכתו של כביש 10 נפתח גם מחלף גנות לתנועה, אך עקב בעיות הנדסיות בנתיבי ההאצה, שמשרד התחבורה הצביע עליהן בטרם חנוכת המחלף, הוא נפתח לתנועה רק לבאים מכיוון צפון, והרמפות שנבנו לטובת הבאים מדרום נותרו סגורות.
במהלך השנים עבר המחלף עדכונים והרחבות.
הרמפה הארוכה לתנועה מכיוון צפון למזרח הוקמה בשנות ה-70. באמצע שנות ה-90 נבנה גשר המשמש לפנייה מכיוון דרום לכיוון מערב ועובר מעל לכביש 4 ("גשר היובל").
באותה עת הוא היה הגשר הכבישי הארוך ביותר במדינה באורך של 642 מטרים.
בשנת 2000 הושלם שדרוג נוסף של הפרדה מפלסית בין התנועה הנוסעת מצפון למערב במחלף השבעה ובין התנועה הנוסעת ממערב לדרום.
גם לאחר ההרחבות הרבות שבוצעו, עדיין קיימים במקום עומסי תנועה כבדים.
מחלף השבעה (מכונה גם "מחלף המטאורולוגית" על שם מרכז השירות המטאורולוגי הממוקם בסמוך) הוא מחלף שבו נפגשים כביש 4 וכביש 44 (כביש רמלה – תל אביב-יפו) הנקרא באותו קטע "דרך השבעה".
בשנות ה-50 וה-60 נודע הצומת כ"צומת אזור" והוא היווה עד 1959 את הקצה הדרומי של כביש גהה.
בראשית שנות ה-60 הותקנו בצומת רמזורים.
המחלף נבנה באמצע שנות ה-70 בידי סולל בונה.
גשר המחלף נחנך בינואר 1978 והלולאה הדרום מערבית נפתחה ביולי 1979.
המחלף, ודרך השבעה היוצאת ממנו, קרויים לזכרם של שבעת הנוטרים שנפלו במלחמת העצמאות סמוך למיקומו של המחלף.
המחלף מאפשר נסיעה רציפה ללא צמתים או רמזורים בכביש 4 בלבד, והיא עוברת בגשר מעל כביש 44.
סמוך מאוד לגבולו הצפוני של מחלף השבעה ממוקם מחלף גנות, ועל כן ניתן בנקל לבלבל בין השניים.
חלק מהשיפורים שעבר מחלף השבעה במהלך השנים בוצעו במקביל לעדכונים במחלף גנות.
כך למשל, בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 נבנה במחלף השבעה גשר נוסף שאפשר יצירת נתיב בלעדי לנוסעים לכיוון כביש 1 דרך מחלף גנות.
הפונים מכביש 44 לכיוון כביש 4 צפון עוברים מתחת לגשר זה.
מחלף גן־רווה ("מחלף הפרח") הוא מפגשם של כביש 4, כביש 42 ושדרות ההסתדרות בראשון לציון, שבה נמצא המחלף.
המחלף נקרא על שמה של המועצה האזורית גן רווה שלרוב יישוביה ניתן להגיע דרך כביש 42. במקום נבנתה התחנה המרכזית החדשה של ראשון לציון (קניון שער ראשון).
המחלף נפתח לתנועה לראשונה ב-1 באפריל 1974 כחלק מפתיחת הכביש המהיר בין ראשון לציון לאשדוד וכלל אז את מפגשי כבישים 4 ו-42 בלבד.
מאוחר יותר נבנתה הלולאה לתוך רחוב ההסתדרות בראשון לציון.
כיווני התנועה במחלף הם ירידה מהנתיבים בכיוון דרום של כביש 4 ועלייה לנתיבים הצפוניים של כביש 4 מכיוון מחלף עין הקורא.
המחלף מאפשר נסיעה רציפה (ללא צמתים או רמזורים) בכביש 4 ובכביש 42 ובמעברים בין הדרכים.
מבנה המחלף מגביל את תנועת האוטובוסים מהתחנה המרכזית החדשה של ראשון לציון, בעיקר בכיוון תל אביב.
עקב כך, ועל אף היותה מודרנית ונוחה, אין היא מחליפה בהצלחה את התחנה הישנה במרכז העיר.
המחלף מהווה את אחת הכניסות לכביש 431 (דרך מחלף עין הקורא) מכיוון כביש 4 דרומה.
אחד ממאפייניו הבולטים של המחלף היא כיכר גדולה מרוצפת בדוגמה של פרח.
מחלף גלילות (בעבר כונה גם "צומת גלילות" או "צומת הקאנטרי") הוא מחלף הנמצא בין תל אביב, הרצליה ורמת השרון.
המחלף הוא אחד המרכזיים והעמוסים בישראל, ובשנת 2006 עברו מדי יום בחלקו המערבי כ-185,000 כלי רכב.
בסמוך למחלף נמצאים מטה המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים, מחנות גלילות, מתחם סינמה סיטי גלילות וביג פאשן גלילות (מצפון), מתחם פי גלילות (מדרום), מתחם הקאנטרי קלאב (ממערב) והאנדרטה לחללי הפיגוע בכביש החוף (בצד צפון-מערב).
למחלף שני חלקים המקשרים בין כביש 5 במזרח עם נתיבי איילון ובמערב עם כביש 2. חלקו המערבי של המחלף הוא קצהו המערבי של כביש 5, וזו גם הנקודה הדרומית ביותר בכביש 2 לפני תחום השיפוט של עיריית תל אביב-יפו והפיכתו לדרך עירונית (דרך נמיר).
מקור שמו הוא היישוב לשעבר גלילות, מעברה ששכנה על חורבות הכפר הערבי אג'ליל שהיה במקום עד למלחמת העצמאות.
ייתכן שהכפר הערבי שימר בשמו את השם "גליל", שנזכר בספרות השומרונית הקדומה.
באוגוסט 1967 נפתחו, עם חנוכתו של כביש 5, שני גשרים באזור שהפך בהמשך לחלקו המזרחי של המחלף.
גשרים אלו הוחלפו עם הרחבת נתיבי איילון עד לגלילות ב-1993.
עד להקמת גשר גלילות בחלקו המערבי של המחלף עברו בשעת העומס בכל אחד מנתיבי הצומת כ-2,000 כלי רכב.
ביולי 2003 החלו העבודות להקמת גשר באורך כ-500 מטרים המאפשר פנייה מזרחה מכביש 2 לכביש 5 ונתיבי איילון.
הגשר נפתח לתנועה ב-28 בפברואר 2007. הגשר נבנה ממקטעי בטון טרומיים, שהודבקו ונדרכו במקום.
מטרת האדריכלים שתכננו אותו הייתה שיהווה מעין "שער כניסה" לבאים לתל אביב מצפון וממזרח, ולכן הקפידו על קווים עגולים ונקיים גם בקו הגשר עצמו וגם בעמודי התמיכה.
כמו כן הקפידו שהגשר לא יסתיר את המבט לים לבאים ממזרח.
בעקבות הרחבה נוספת של נתיבי איילון לכיוון מחלף שבעת הכוכבים הוקמה במחלף לולאה לפנייה מכיוון מערב לצפון, אך זו בוטלה, עת החלו העבודות לשדרוג החלק המזרחי בשנת 2006. במרכז העבודות בניית גשר המאפשר נסיעה לבאים מנתיבי איילון מכיוון דרום אל כביש 5 בכיוון מערב.
גשר זה איפשר את ביטול הרמזור המיועד לנסיעה בכיוון זה ונפתח לתנועה ב-8 במאי 2009.
באפריל 2017 ירד נפח התנועה במחלף, אחרי שנבנה מחלף חדש כחלק מפרויקט הארכת כביש 531 לנתיבי איילון המחבר את כביש החוף עם נתיבי איילון במחלף שמריהו מזרח.
בכך נוצרה חלופה נוספת ליוצאים מנתיבי איילון לכביש החוף, לכביש 4 ולכביש 6 ללא עצירה ברמזורים בדרך.
ב-2020 החלה בניית שני גשרים ארוכים מעל חלקו המזרחי של המחלף כחלק מתוכנית נתיבים מהירים בגוש דן.
הגשרים יקשרו בין כביש 5 מזרח לכביש 20 דרום, כחלק מנתיב מהיר דו-כיווני שייסלל במרכז כביש 5 ו-20. הנתיב מיועד לתחבורה ציבורית ורכב רב-תפוסה.
קיימת תוכנית להקמת תחנת הרכבת גלילות צפון, תחנת הרכבת גלילות דרום ומסוף תחבורה מרכזי במסגרת "התוכנית האסטרטגית של רכבת ישראל לשנת 2040", אך מועד מימוש התוכנית אינו ידוע
בעבר היו נוצרות באבוסים שבין הרכסים ביצות ובריכות חורף.
הביצה שנקראה Burak Leil השתרעה בעבר ממערב למחלף גלילות וביצת אחיה השתרעה בעבר ממזרח לו.
את ביצת אחיה הזינו נחל אחיה ומי נגר ואת Burak Leil הזינו ערוצים מקומיים ומי גשם.
ב-1922 הוזכרה Burak Leil על ידי רשויות הבריאות של הצבא הבריטי כאחד ממוקדי המלאריה החמורים ביותר באזור, יחד עם הבאסה (הרצליה).
מאחר שהאזור הפך לקו החזית מול הכוחות העות'מאניים נאלצו הבריטים לנקז את הביצה ולהדביר את היתושים כדי להילחם במחלה.
ב-1937 הסתיימו פעולות השאיבה לאחר שנוקזו 1,800 דונם.
בתחילת המאה ה-21 כל שנותר מהביצה היא שלולית חורף (בריכת נאמן) מדרום מערב למחלף גלילות ושדה נרקיסים גדול בשדות ממזרח למתקן פי גלילות.
מחלף ההסתדרות הוא מחלף ראשי באזור מפרץ חיפה והוא אחד המחלפים הגדולים בישראל.
המחלף הוא מקום המפגש של כביש 22 עם כביש 4 בשדרות ההסתדרות.
הוא עובר מדרום ובסמוך לצומת וולקן.
המחלף הוא חלק מכביש "עוקף קריות" - הכביש מתחיל במחלף מבוא כרמל וממשיך דרך ארבעה מחלפים נוספים, בין קריית אתא לקריית ביאליק, ועד עכו.
אורכו של קטע זה הוא כ-14 קילומטרים.
קטע הכביש ממחלף ידין עד מחלף ביאליק שאורכו 8 קילומטר הכולל את מחלף ההסתדרות, נפתח לתנועה ב-13 בספטמבר 2012.
המחלף נמצא באזור התעשייה של המפרץ, ממזרח למרכז הקניות "חוצות המפרץ" שנבנה בראשית שנות ה-90 של המאה ה-20 .
מחלף דניאל הוא מחלף המחבר את כביש 1 וכביש 6 וממוקם סמוך ליישוב כפר דניאל ומכאן שמו.
המחלף מורכב מגשר בכביש 1 לכיוון מזרח החולף מעל כביש 6.
מחלף דניאל אינו מחלף אופייני מכיוון שהוא ממוקם בקצה קטע בו מתאחדים נתיבי כביש 1 וכביש 6 עד למחלף בן שמן.
כיווני הנסיעה האפשריים בו מועטים באופן יחסי והם מאפשרים למעשה רק מעבר מכביש 1 בכיוון מזרח לכביש 6 בכיוון דרום.
שילובים נוספים בין כביש 1 ל-6 מתאפשרים באמצעות איחוד הנתיבים שלהם המתבצע בסמוך.
סמוך מאוד למחלף עובר גשר של מסילת הרכבת מתל אביב-יפו למודיעין-מכבים-רעות והנוסעים במחלף בכיוון מזרח נוסעים במקביל למסילה.
דרומית למחלף נמצא מתחם גדול של חברת החשמל לישראל.
מחלף השלום הוא מחלף בנתיבי איילון הממוקם בתל אביב-יפו על רחוב גבעת התחמושת ומתחבר לדרך השלום.
המחלף הוא אחד העמוסים בישראל, ומדי יום עוברים בו מאות אלפי כלי רכב.
תכנון המחלף החל בשנת 1961, עם השקת תוכנית "נתיבי איילון", שהתכנון שלהם הושלם בשנת 1968. במאי 1965 הוחל בבניית שני גשרי ביילי זמניים מפלדה במקום, מעל נחל איילון, במטרה לקשר בין רחוב קפלן ודרך השלום ולשפר את הקישור בין מזרח למערב תל אביב.
הגשרים נחנכו ביוני 1966. העבודות להקמת "נתיבי איילון" החלו בשנת 1970 והגשר הקבוע במקום, בו שלושה נתיבים לכל כיוון, נחנך באפריל 1976. אולם בשלב זה לא הושלמו נתיבי איילון, והגשר לא תפקד עדיין כמחלף.
באפריל 1982 נחנך החיבור בין מחלף השלום לנתיבי איילון לכיוון צפון עד מחלף ההלכה, וביולי 1983 גם בכיוון הנגדי.
ביולי 1984 נחנך החיבור הקטע דרומה בין המחלף עד רחוב לה־גרדיה.
בפברואר 1986 הוחלט לקרוא לגשר במחלף על שמו של חיים לנדאו.
ב-17 בספטמבר 2022 נפער בולען סמוך למחלף השלום באחד מנתיבי איילון.
במקום נפער בור גדול שנפרס על גבי שני נתיבים ובשוליים, סמוך לקניון עזריאלי לכיוון דרום.
כוחות כיבוי ומשטרה חסמו את המחלף, ולא דווח על נפגעים.
לטענת חברת נתיבי איילון הבולען נפער כתוצאה מהעבודות באתר הבנייה של מגדל הספירלה במרכז עזריאלי, הצמוד לכביש.
בדומה למחלפים רבים בנתיבי איילון, מחלף השלום בנוי בתצורת מחלף יהלום ובו גשר הממוקם מעל הכביש הראשי.
היציאות והכניסות למחלף בדרך השלום מרומזרות, ואילו בנתיבי איילון מתאפשרת תנועה חלקה ללא רמזורים.
מגשר המחלף יש כניסות לתחנת הרכבת תל אביב השלום, שבנייתה החלה בקיץ 1992 והיא היא נפתחה לציבור ב-1996. התחנה תוכננה מראש לכלול גם טרמניל עם כניסה דרומית, אך משיקולי תקציב היא לא נבנתה.
בנייתו החלה לבסוף ב-2016, ובפברואר 2021 נפתח הטרמינל הדרומי של התחנה, אשר מאפשר כניסה ויציאה גם מצדו הדרומי של הגשר.
הכניסות לתחנת הרכבת ממוקמות במרכז גשר המחלף כאשר רציפי התחנה נמצאים מתחתיו.
כניסה נוספת לתחנה ממרכז הקניות במגדלי עזריאלי מתאפשרת באמצעות גשר הולכי רגל המשלב דרגנוע ועובר מעל רמפת הכניסה למחלף מכיוון צפון ונתיבי איילון בכיוון דרום.
סמוך למחלף נמצאים מספר מוקדי עניין, בהם: מגדלי עזריאלי, מגדל אלקטרה והקריה.
בעתיד מתוכננת הרחבה של מסילת איילון בהוספת מסילה רביעית ואף 2 מסילות רכבת נוספות אשר ישרתו רכבות מהירות.
ביוני 2006, אישרה הוועדה המקומית לתכנון ובנייה תוכנית של חברת נתיבי איילון ועיריית תל אביב, המכונה "מחלף השלום מזרח", במסגרתה יוקמו שני לולאות בצד המזרחי של המחלף לירידה ועליה מדרך השלום לנתיבי אילון ללא רמזור.
הקמת הלולאות דרושת הפקעה של מתחם של חברת החשמל והריסת הגינון בפינה הדרומית.
התוכנית נדחתה בפברואר 2009, עקב התנגדותם של פעילי איכות סביבה הטוענים כי התוכנית המוצעת אינה מספקת פתרונות נוחים דיים למעבר הולכי רגל ורוכבי אופניים.
מחלף הכפר הירוק הוא מחלף הנמצא מצפון לתל אביב-יפו בשטחה של רמת השרון ומחבר את כביש 5 וכביש 482.
המחלף נקרא על שם כפר הנוער "הכפר הירוק" על שם לוי אשכול שנמצא בסמוך אליו.
במקום היה קיים צומת מרומזר עד לפתיחת המחלף בנובמבר 1994 שנועד להקל על העומס הרב במקום.
בפני המתכננים עמדו שתי אפשרויות.
האחת, להעביר את כביש 5 בגשר מעל לכביש 482, והשנייה לשקע את כביש 5 ולהעבירו מתחת לגשר של 482. בסופו של דבר הוחלט לשקע את כביש 5 מתחת לכביש 482, כדי להפחית את רמות הרעש לסביבה ולמרות החסרונות הטמונים בכך, כגון שוליים צרים המהווים סכנה בטיחותית.
סוגיה נוספת שמתכנני המחלף נאלצו להתמודד איתה היא צינור ביוב גדול העובר במקום במקביל לכביש 482 ואשר מזרים שפכים מצפון גוש דן לשפד"ן.
כיוון שכביש 5 עובר מתחת לכביש 482, הוא גם עובר מתחת לצינור הביוב שנשאר חשוף.
במקרה של פיצוץ או תקלה בצינור, הוא עלול להציף את כביש 5 ולסכן את הנוסעים במקום.
מבנה המחלף כולל שני גשרים-מערבי ומזרחי-העוברים מעל כביש 5 המשוקע.
צורת המחלף היא של מרובע, והוא פועל כמעגל תנועה מרומזר: המחלף מאפשר נסיעה ללא רמזורים בכביש 5, ובפנייה ימינה מהנסיעה מזרחה עליו, לכביש 482. שלוש הפניות הנותרות ימינה בין שני הכבישים, ארבע הפניות שמאלה, וכן הנסיעה ישר בכביש 482 נעשות בהכוונת רמזורים.
בחודש דצמבר 2021 נפתח נת"צ לאורך כביש 482 לרבות מחלף הכפר הירוק שבוצע על ידי נתיבי ישראל, החברה הלאומית לדרכים בישראל, בין צומת בית העלמין לצומת הראשונים.
לאחר כשנתיים, בחודש דצמבר 2023 הוחלפו גשרי השילוט הישנים במחלף לגשרי פלדה עם שילוט עילי חדש מותאם.
מחלף הסירה הוא מחלף המחבר את כביש 2 ואת כביש 541 המכונה גם דרך "שבעת הכוכבים" בהרצליה.
במקום שבו נמצא מחלף הסירה היה בעבר צומת בעל שם דומה, אך בשל הגידול במספר כלי הרכב שעברו בו ופקקי התנועה הגדולים שנוצרו במקום הוחלט בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 להסב את הצומת למחלף כחלק מתוכנית המחלוף של כלל כביש 2.
מבנה המחלף הוא מסוג יהלום הבנוי מגשר בכביש 2, העובר מעל הדרך העירונית שבה מתנהלת התנועה באמצעות רמזורים.
הרמזור בכביש 2 בוטל עם פתיחת הכביש לתנועה בנובמבר 1994, אך ביטול רמזור סמוך נוסף ארך מספר שנים נוספות עד לקישור המחלף למחלף שבעת הכוכבים, הנמצא ממזרח למחלף הסירה.
המחלף נקרא על שם סירה המוצבת בסמוך כחלק מאנדרטת יד למעפיל האלמוני.
על המחלף חולש מגדל מים, ועליו פסל צלליתו של בנימין זאב הרצל, מעשה ידי האמן אורי ליפשיץ.
בפינה הצפון מזרחית של המחלף ניצבת העבודה "שדרות דקלים" (1989) מאת האמן עמי לוי.
מחלף זכרון יעקב (או בקיצור "מחלף זיכרון") הוא מחלף המקשר בין כביש 2 לכביש 67 (כביש 70 לשעבר) סמוך למועצה המקומית זכרון יעקב.
המחלף בנוי מגשר בכביש 2 החולף מעל קצהו המערבי של כביש 67. המעברים בין שני הכבישים מתבצעים באמצעות לולאה ושלוש רמפות, ללא שימוש ברמזורים.
מבנה מחלף מסוג זה מכונה "מחלף חצוצרה".
מחלף זכרון יעקב נבנה החל משנת 1967, ובכך היה למחלף הראשון מסוגו בישראל, המקשר בין דרכים בין עירוניות, והשני בכלל.
הוא נפתח לתנועה במרץ 1969, מעט אחרי מחלף ראשון לציון שהיה המחלף הראשון בישראל, אך מקשר בין דרך בין עירונית לדרך עירונית.
בשל כך, נתיבי ההאצה וההאטה במחלף קצרים ביותר, יחסית למקובל בבניית מחלפים כיום.
בסמוך למחלף ממוקמות בריכות דגים.
כמו כן, בשטחו של המחלף עובר נחל דליה.
מחלף ההלכה הוא מחלף בנתיבי איילון על הגבול בין תל אביב-יפו לרמת גן.
המחלף בנוי בתצורת מחלף יהלום המשולב במחלף עלה תלתן חלקי.
בדומה למחלפים אחרים בנתיבי איילון גם במחלף זה הגשר נבנה בתוואי הדרך העירונית והוא חולף מעל הדרך המהירה.
היציאה לכיוון איילון צפון מתחברת ליציאה למחלף רוקח.
תחת המחלף עוברת מסילת החוף.
אזור מחלף ההלכה היה הקצה הצפוני של נתיבי איילון עם פתיחת הקטע הראשון ב-1982. באותה עת הסתיים הכביש המהיר מחוץ לתוואי נחל איילון בצומת הרחובות ביאליק והרחוב שנקרא בשלב מאוחר יותר דרך מנחם בגין ברמת גן.
מקור שם המחלף הוא ההלכה היהודית כשמם של הגשרים הישנים ורחוב ההלכה, טרם הוחלף שמו, מערבית למחלף.
באמצע שנות ה-80 של המאה ה-20 נבנה בשני שלבים גשר גדול וגבוה שהחליף את הגשרים הנמוכים.
עם סיום בנייתו לקראת סוף שנות ה-80 הוסטו נתיבי איילון אל תוך תוואי הנחל והמשיכו משם לכיוון מחלף רוקח.
במשך מספר שנים לאחר השלמת הבנייה נותרה הפנייה מהדרך העירונית לכיוון איילון צפון סגורה לתנועה עקב מאבק דיירי הבניין הסמוך.
הפנייה נפתחה לתנועה עם השגת הסכם פשרה חריג שהתיר מעבר לכל כלי תחבורה פרט לאופנועים.
באמצע שנות ה-90 בוצע עדכון במבנה הלולאה היוצאת מאיילון בכיוון דרום, כך שבמרכזה הוקם צומת מרומזר המאפשר פנייה לרחוב חדש הנקרא רחוב פנחס ספיר.
בצידו המזרחי של הגשר, עומדים בניינים אשר מכוסים בשלטי פרסום ענקיים מאז סוף שנות ה-90 של המאה ה-20. שלטים אלו היו משלטי הפרסום הבולטים בישראל.
נגד השלטים התקיימו מחאות רבות בעשור הראשון של המאה ה-21, הן על רקע בטיחותי - כעלולות לגרום לתאונות דרכים והן על כך שפעמים רבות הוצגו בהם דוגמנים ודוגמניות בלבוש חושפני.
בסוף שנת 2007, לאחר דיון בבג"ץ, הונחו המפרסמים להסיר שילוט בכל דרך בין עירונית ובהתאם הוסרו השלטים במחלף.
בשנת 2009 הוחזר השילוט למחלף, לאחר שחוקק חוק המותיר בידי הרשות המקומית את ההחלטה על אישור השילוט.
מחלף הזיתים הוא מחלף, המחבר את כביש 1 עם דרך מנהרת הר הצופים, רחוב אל חרדוב במזרח ירושלים והכפר הערבי א-זעיים.
במחלף נמצא מחסום של צה"ל בנתיב הנסיעה לכיוון ירושלים.
המחלף תוכנן במקור בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, כמחלף הראשי בפרויקט כביש הטבעת המזרחי של ירושלים.
כביש מהיר, שחלקו במנהרות וגשרים, בו שניים או שלושה נתיבי נסיעה לכל כיוון, שיעקוף את ירושלים ממזרח מצפון לדרום.
יחבר בין בית לחם לרמאללה, ולהביא להסטת תנועת כלי הרכב העומסים את מרכז ירושלים מזרחה.
המחלף תוכנן בנקודה בה כביש הטבעת יוצא ממנהרה באורך 1,200 מטר מתחת לשכונת אלעיזריה מדרום והיה אמור להמשיך צפונה ולהתחבר לכביש המהיר כביש 45 העתידי.
ובמפגש עם כביש 1 והכניסה למנהרת הר הצופים.
כך שיאפשר מעבר בין כיווני הנסיעה צפון-דרום ומזרח-מערב.
בשנת 1999 החלה כריית מנהרת הר הצופים וסלילת כביש הגישה אליה והיא נחנכה בינואר 2003.
כביש הטבעת המזרחי תוכנן מנקודת הנחה שלתושבי השטחים אין הגבלות תנועה והם יכלו להשתמש בכביש כדי לנסוע בין בית לחם, רמאללה ומזרח ירושלים ללא הגבלה.
סלילת קטע כביש זה החלה בשנת 2005 אך הוא לא נפתח לתנועה.
על פי התוכניות, יאפשר המחלף תנועה פלסטינית באותו כביש בו ייסעו המתנחלים, אך בנתיבים שונים שהופרדו על ידי חומה גבוהה העוברת במרכזו.
המחלף אינו מחלף מלא, רק בכיוון הנסיעה לכביש 1 ולמנהרת הר הצופים יש מעבר ללא עצירה וגורמים מעכבי תנועה, של מחסומים ומעגלי תנועה.
התנועה של תושבי השטחים מופרדת ואפשרויות הפנייה שלהם מוגבלות.
מכביש 1 לכיוון מערב: לפני המחסום ישנה יציאה ימינה למעגל תנועה בכיוון א-זעיים, ואחרי המחסום ישנו פיצול - ימינה להמשך כביש 1 מערב ושמאלה לדרך מנהרת הר הצופים.
מדרך מנהרת הר הצופים: אחרי מנהרת הר הצופים, עובר הכביש על גשר מעל מעגל התנועה, ואחריו יציאה בסיבוב של 180 מעלות המוביל למעגל התנועה.
הישארות על הכביש מובילה לחיבור עם כביש 1 לכיוון מזרח.
מחלף הראל היה מחלף אשר חיבר את כביש 1 וכביש 3965 בסמוך ליישובים מבשרת ציון ומוצא עילית.
המחלף הוא מטיפוס מחלף יהלום, שהגשר שלו בנוי בתוואי הדרך המשנית המרומזרת וחולף מעל כביש 1, בו התנועה רציפה.
המחלף נפתח לתנועה בשנת 1971 במקביל לפרויקט ההרחבה של כביש 1 שהחל בסוף שנות ה-60. המחלף נקרא על שם חטיבת הראל שלחמה באזור במלחמת העצמאות.
המחלף ממוקם בנקודה גבוהה בכביש 1 בסמוך למצודת הקסטל, כך שהנוסעים לקראת המחלף מגיעים אליו מלמטה.
להחלטה על בניית המחלף קדמה התלבטות במסגרת תכנון התוואי של כביש 1. האפשרות החלופית שנפסלה בזמנו הייתה כריית מנהרה מתחת למעלה הקסטל, כך שתחסוך את הצורך בעלייה וירידה חדה מאזור המחלף.
גשר המחלף מבוסס על קשת בטון התומכת במשטח הכביש העליון.
ב-1995 הורחבה הדרך ממבשרת ציון למוצא עילית עם בניית גשר נוסף התואם בתכנונו האדריכלי לגשר המקורי.
סמוך לחלקו הצפון מזרחי של המחלף נמצא קניון הראל הבנוי בשטחו של היישוב מבשרת ציון.
בשנת 2010 אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה תוכנית להרחבת כביש 1 שבמסגרתה נבנו שתי מנהרות, באורך של כ-880 מטר כל אחת, מתחת למחלף הראל.
סיום הפרויקט המשוער היה אמור להיות בשנת 2015, אך חנוכתו נדחתה ל-20 בינואר 2017.
עם חנוכת המנהרות צפויות עבודות המשך בהכוונת משרד התחבורה.
מחלף הראל לעבור שינויים כדי להתאימו לתנאי הדרך החדשים, כולל שיפור בגישה למבשרת תוך הסרת הרמזורים ובניית שתי מנהרות גישור.
האחת ברמפת מעוז ציון והשנייה מתחת לשדרות הראל עבור התחבורה הציבורית.
מסוף האוטובוסים צפוי להרחיב את שירותיו תוך הגדלת חניוני הרכב במחלף, מעבר הולכי רגל במנהרת הגישור והסרת עומס האוטובוסים הנוסעים וחוזרים למחלף עין חמד.
מחלף גשר השלום הוא מחלף בכביש 2 (כביש החוף) הנמצא בין מחלף פולג (נתניה דרום) לבין מחלף נתניה.
המחלף נקרא על שם גשר השלום ורחוב שלום עליכם העובר בגשר המחלף, המחלף קרוי גם כמחלף ספיר על שם אזור התעשייה שנמצא בסמוך למחלף.
זהו המחלף היחיד בארץ שנבנה על ידי רשות מקומית.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 נבנה השלב הראשון של המחלף כגשר בלבד המקשר בין הצד הדרום מערבי לדרום מזרחי של נתניה, במטרה להקל על עומסי התנועה במחלף פולג וכחלק מתוכנית אב במסגרת האישורים שקיבלה נתניה להקמת אצטדיון נתניה החדש, ועל מנת למנוע פקקי תנועה בעת משחקי כדורגל באצטדיון.
לאחר מספר שנים, החלה עיריית נתניה באמצעות הח.ל.ת - החברה לפיתוח ולתיירות נתניה ובשיתוף החברה הלאומית לדרכים, לבנות רמפות עליה וירידה בתצורת יהלום ועלה תלתן והגשר הוסב למחלף.
במהלך העבודות התגלה בית חווה מהתקופה הביזנטית עם רצפת פסיפס צבעונית מרשימה.
הפסיפס הועתק ונמצא כיום סמוך לאנדרטת הניצחון.
מחלף זה הוא עורק תחבורה ראשי המהווה ציר תחבורה אופקי בין הצד המזרחי כולל פארק העסקים והטכנולוגיות ע"ש ספיר והשכונות החדשות של נתניה (קריית השרון, משכנות זבולון) ובין השכונות קריית נורדאו וגבעת האירוסים ממערב.
מרמפת הירידה לכביש החוף לכיוון צפון, קיימת כניסה פנימה המובילה לאצטדיון נתניה ומרכז מסחרי.
החברה לפיתוח נתניה החלה להאיר את המחלפים והגשרים בעיר בנורות צבעוניות במסגרת פרויקט עירוני.
סימון הגשרים נועד לסייע בזיהוי כניסות מרכזיות לעיר.
תאורת הגשרים בוצעה באמצעות פסי 'לד'.
מחלף דב הוז הוא מחלף בנתיבי איילון הממוקם בין רחוב קרן קיימת לישראל בבת ים ושדרות דב הוז בחולון.
המחלף נבנה בתצורת מחלף יהלום.
גשר המחלף נבנה בתוואי הכביש העירוני.
המחלף נפתח לתנועה ב-25 בינואר 2005 כחלק מתוכנית השלמת המחלפים בקטע הדרומי של נתיבי איילון.
עד לבניית המחלף עמד במקום צומת.
לקראת בניית המחלף פוצל הצומת לשני חלקים והחלה בניית גשר המחלף.
והכביש העירוני המקשר בין חולון לבת ים הורחב והוגבה כחלק מבניית הגשר.
מחלף חולון הוא מחלף בנתיבי איילון הממוקם בין חולון ותל אביב-יפו.
במחלף מצטלבים נתיבי איילון (כביש 20), קצהו הצפוני של כביש 44, שדרות לוי אשכול בחולון ודרך בן צבי בתל אביב.
השדרה היוצאת מהמחלף לתוך חולון מהווה את הכניסה הראשית לעיר מכיוון תל אביב.
המחלף בנוי בתצורת מחלף יהלום.
במחלף זוג גשרים, עליהם עובר התוואי של נתיבי איילון, וביניהם גשר רכבת המשמש את מסילת הרכבת תל אביב - בני-דרום, שהחלה לפעול בספטמבר 2011.
המחלף בתצורתו המקורית נפתח לתנועה בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20, במסגרת פיתוח נתיבי איילון לכיוון דרום.
המחלף כלל גשר יחיד בעל שני נתיבי נסיעה לכל כיוון.
עד בניית המחלף כונה המקום בשם צומת חולון (כינוי השגור בפי רבים עד היום), ופעל בו צומת בתצורת צלב שהיווה עורק תחבורה חשוב במשך שנים רבות, עת עברה בו הדרך הראשית בין תל אביב-יפו לירושלים ודרום הארץ, לפני חנוכת כביש 1.
בשנת 2007 החלו העבודות להרחבת המחלף במסגרת פרויקט בניית מסילת הרכבת תל אביב - בני-דרום.
העבודות כללו הקמה של שני גשרים נוספים, עבור המסלול הדרומי של נתיבי איילון ועבור תוואי מסילת הרכבת, וכמו כן בניית תחנת הרכבת צומת חולון.
המחלף המורחב נפתח לתנועה בשנת 2009. תחנת הרכבת החלה לפעול בספטמבר 2011, עם חנוכת הקו החדש.
בעתיד צפוי לעבור במחלף הקו הירוק של הרכבת הקלה בתל אביב.
הקו יחצה את המחלף דרך מנהרה ייעודית שהוקמה במסגרת עבודות ההרחבה.
במקום בו נמצא המחלף עמדו בתקופת המנדט הבריטי שני בתי חרושת בבעלות יהודית, משני צידי הכביש הישן לירושלים.
הצפוני היה בית חרושת "היוצק" ליציקות מתכת, והדרומי בית חרושת לספירט.
במלחמת העצמאות הוקמו בשטח בתי החרושת עמדות של ההגנה כדי לאפשר מעבר של שיירות בדרך לירושלים.
בתי החרושת נהרסו במהלך המלחמה על ידי כוחות ערביים בגיבוי הבריטים, בתקרית שבה נרצחו עשרה לוחמים מארגון ההגנה.
בשנת 2010 הציבה עיריית תל אביב-יפו שלט המנציח את שני בתי החרושת, ואת האירועים שהביאו להריסתם.
מחלף חולון מזרח הוא מחלף המחבר את כביש 4 עם שדרות ירושלים במזרח חולון ועם אזור התעשייה והעסקים של העיר.
בעתיד מתוכנן המחלף להתחבר לשכונת נחלת יהודה בראשון לציון.
בקרבת המתחם שוכנים מתחמי תעשייה בהם עזריאלי חולון ומסוף קריית שרת.
תוכנית המחלף אושרה על ידי הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה בפברואר 2002, במטרה לאפשר כניסה מזרחית חדשה לחולון במקום הכניסות הבלתי מסודרות שהיו עד אז מכביש 4, ושגרמו לפקקי תנועה רבים בשעות העומס.
במזרח התוכנית אושרה אפשרות להתחברות של שכונות סמוכות בראשון לציון למחלף.
בנוסף התוכנית כללה גשר ושטח לצורך תכנון עתידי של דיפו של הקו הירוק של הרכבת הקלה, וכן תכנון עתידי של חניון חנה וסע לאזור הדרומי של מטרופולין תל אביב.
ביולי 2003 בוצע קיצוץ בתקציב מע"ץ והמשך קידום בניית המחלף התעכב כשנתיים.
במאי 2005, לאחר שמנהלת אזור התעשייה בחולון השלימה את התכנון התחבורתי של הדרכים המובילות לגשר, פורסם מכרז הביצוע.
במכרז זכתה חברת סולל בונה.
חלקו הראשון של המחלף, שכולל כניסה לחולון מכיוון דרום, באמצעות גשר מעל כביש 4, נפתח לתנועה ב-7 ביוני 2010. חודש לאחר מכן נפתחה רמפת ירידה משדרות ירושלים לכביש 4 בכיוון דרום.
ב־25 בפברואר 2011 הסתיים שלב נוסף במחלף, כאשר נפתחה לתנועה רמפת עלייה לשדרות ירושלים ורחוב המרכבה, מכיוון צפון בכביש 4.
רמפת ירידה לכיוון צפון לא נבנתה יחד עם חלקיו האחרים של המחלף, עקב עיכוב בתכנון, שנבע מהתנגדות משרד התחבורה, שחשש כי בניית הרמפה תיצור תנועת מספריים מסוכנת בגלל כלי רכב הפונים לכיוון מחלף השבעה, שמרחקו ממחלף חולון מזרח עומד על קילומטר וחצי בלבד.
נכון למרץ 2012, עיריית חולון קידמה תכנון חלופי לרמפה בשיתוף עם עיריית ראשון לציון, כך שתכלול לולאה שתפנה קודם לכיוון דרום, ורק לאחר מכן תשתלב בכביש 4 לכיוון צפון, דבר שיגדיל את המרחק בין נתיב ההשתלבות מהמחלף לכביש 4, לבין מחלף השבעה.
לפי התכנון החדש, בנוסף לכניסה לחולון, תתאפשר כניסה ויציאה מהמחלף לשכונת נחלת יהודה אשר בראשון לציון.
לפי סקר תנועה על כניסות כלי רכב מדרום, נמצא כי למעלה מ-30,000 כלי רכב נכנסים ביממה לאזור התעשייה והעסקים ממחלף חולון מזרח.
ב-2021 החלו עבודות ההקמת של הדיפו המזרחי של הקו הירוק של הרכבת הקלה בתל אביב בסמוך למחלף, כמו כן החלה הרחבה של המחלף בעזרת הקמת כביש שיחבר את המחלף הן לשכונת נחלת יהודה בראשון לציון והן בעזרת הקמת כביש שיחבר את המחלף גם לקריה החקלאית בבית דגן.
מחלף הַמּוֹבִיל הוא מחלף ראשי בגליל התחתון, בסמוך לאלון הגליל, בו מצטלבים כביש 77 וכביש 79. המחלף נקרא על שם המוביל הארצי, שמאגר אשכול שלו נמצא בסמוך למחלף.
המחלף מאפשר נסיעה רצופה ללא רמזורים או צמתים בכביש 77. כמו כן מאפשר המחלף את כל שמונת כיווני המעבר האפשריים בין הדרכים.
המחלף מקשר את דרום הארץ ומרכזה לכנרת, הגליל העליון והגולן, וכמו כן משרת את תושבי עמק יזרעאל ונצרת.
צומת המוביל היה לצומת, עם פתיחת הקטע של כביש 77 מהסוללים לצומת גולני, במרץ 1980. במשך מספר שנים היה צומת T.
עם פתיחת הקטע המערבי של כביש 77 מצומת המוביל לרמת ישי בשנת 1985, היה צומת המוביל לצמד של צומתי T.
הצומת אופיין במשך שנים רבות בעומסי תעבורה.
באוקטובר 2009 החלה החברה הלאומית לדרכים בביצוע מפעל רחב היקף להפחתת העומס בצומת על ידי הסבתו למחלף.
במקביל, הורחב גם כביש 79 לכביש דו-נתיבי בכל כיוון והעבודות בו הסתיימו בראשית 2012.