tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
לאחר מצוד של כ-60 שעות המחבלים נתפסו ביער נחשונים הסמוך לאלעד.
במהלך גל הטרור מערכת הביטחון הגבירה את הכוננות, ובייחוד סביב הרמדאן שעשוי להתאפיין במתיחות ביטחונית מוגברת.
בתגובה להתפתחויות, צה"ל החליף את כינוייה של ההערכות המתוכננת לתקופה זו, מ"עומר התנופה" ל"שובר גלים".
כדי למנוע כניסה של שוהים בלתי חוקיים דרך פרצות בגדר הביטחון, הציע צה"ל להגדיל את היתרי העבודה לפועלים פלסטינים בטענה שיש קשר בין רגיעה ביטחונית ומספר ההיתרים הזמינים.
השב"כ התנגד להצעה זו, בטענה שצעד כזה עלול להוביל לפיגועים נוספים.
ב-13 במאי, לוחם הימ"מ נעם רז נורה בגבו ונהרג במהלך חילופי אש בזמן פעילות בכפר בורקין שליד ג'נין.
בזמן חילופי האש דאוד זביידי אחיו של המחבל זכריא זביידי שנמלט מכלא גלבוע נהרג ו-12 פלסטינים נוספים נפצעו בהם שניים נפצעו קשה.
בשני מקרים, יהודים שהגיעו לכפרים הפלסטינים זיתא וג'אלוד הציתו מכוניות, השליכו אבנים והשאירו אחריהם גרפיטי על קירות.
בכפר זיתא אף הושלך למסגד חומר בעירה, שהצית שטיח בכניסה וכבה.
המשטרה עצרה שלושה חשודים במעשה.
בכפר ג'ינבה דיווחו הפלסטינים על מקרה אלימות נוסף ובמקומות נוספים דיווחו על פגיעה ברכוש.
לאחר הפיגוע בחדרה, דרוזים השליכו אבנים לעבר מסגד במע'אר, סמוך לביתו של מנסור עבאס.
ראש הממשלה נפתלי בנט הודיע כי בכוונת מערכת הביטחון להקים חטיבת מג"ב ייעודית.
בנוסף, קרא לאזרחי ישראל בעלי רישיון לנשק לשאת אותם עליהם.
בעקבות האירועים, הקבינט המדיני-ביטחוני התכנס והחליט כי תבוצע הריסת בתים מהירה של בתי מחבלים, ישללו היתרי עבודה מקרובי משפחה של מחבלים ותקודם בנייה מחדש של גדר ההפרדה.
ח"כ מנסור עבאס, יו"ר רע"ם, כתב בתגובה לאחד מהפיגועים: .
אזרחים וחברי כנסת העבירו ביקורת על התנהלות הממשלה בגל הפיגועים.
לאחר הפיגוע בבאר שבע נערכו מספר אירועי מחאה ספונטניים ומאורגנים במחאה על המצב הביטחוני המעורער ותחושת חוסר הביטחון של האזרחים.
עשרות מתושבי בית אל, בהנהגת הרב אריאל בראלי, רב הישוב, חסמו את אחת הכניסות לרמאללה בהפגנת מחאה.
על פי סקר של מרכז "אקורד" שנערך בשלהי מרץ 2022 בקרב ערביי ישראל, 98% הביעו התנגדות לפעילות אלימה נגד יהודים, אף שרק 56% מהיהודים סבורים שהציבור הערבי מתנגד לאלימות נגד יהודים.
לצד זאת, לפי סקר של תנועת הביטחוניסטים שנערך במאי 2022 בקרב ערביי ישראל, 75% סבורים שאין ליהודים זכות לריבונות בארץ ישראל, ו-23% אמרו שיתמכו במדינות שיתקפו את מדינת ישראל במקרה של מלחמה קיומית.
ב-31 במרץ פרסמה עיריית אום אל-פחם פוסט בפייסבוק ובו הביעה תנחומים על מותם של שני המחבלים שביצעו את הפיגוע בחדרה.
בעקבות הביקורת הציבורית ופניית מנכ"ל משרד הפנים נמחק הפוסט וראש העירייה הודיע כי הוא מתפטר מתפקידו, אולם חזר בו כעבור זמן קצר.
גורמי תקשורת ומחלקת הסייבר בפרקליטות המדינה דיווחו על תמיכה ברשתות החברתיות ובעיקר בטיקטוק של ערבים-ישראלים צעירים בפעולות הטרור.
במאי 2022 דווח על טרנד בקרב ערביי מזרח ירושלים והשטחים ללבוש חולצות עם הדפס של רובה M16. הפרשן צבי יחזקאלי הסביר כי הטרנד החל בעקבות הרג שלושה מבוקשים בשכם בסוף פברואר באותה שנה.
עם זאת, בדיקה של צוות התכנית מהצד השני הראתה כי הטרנד התחיל כבר בינואר 2022, עוד בטרם החל גל הטרור, וכי חולצות עם הדפס של M16 הן מוצר פופולרי באתרי מכירות באינטרנט כעלי אקספרס ואמזון.
גל החום באירופה 2022 הוא גל חום של מזג אוויר חם במיוחד בחלקים ממרכז, דרום ומערב אירופה בחודשים יוני ויולי 2022. המדינות הנפגעות כוללות את קרואטיה, צרפת, גרמניה, יוון, אירלנד, איטליה, פולין, פורטוגל, ספרד, שווייץ ובריטניה.
החל מ-14 ביולי פרצו גם שריפות רבות ברחבי היבשת.
הטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה באירופה בגל החום הייתה 47.0 מעלות צלזיוס בפינהאו, פורטוגל, ב-14 ביולי.
באיטליה, מספר השריפות היה פי שלושה מהממוצע ההיסטורי עד סוף יוני.
הטמפרטורות ברומא הגיעו ל-40.8 מעלות צלזיוס ב-28 ביוני.
קרחון בהר מרמולדה קרס ב-4 ביולי, והרג אחד-עשר בני אדם.
ההתמוטטות יוחסה לטמפרטורות החמות בהר באופן חריג.
ב-5 ביולי, הוכרז מצב חירום בחמישה אזורים צפוניים בתגובה לבצורת קשה בעמק פו, הבצורת החמורה ביותר מזה 70 שנה, ומאוחר יותר הוכרז מצב דומה גם בטוסקנה.
ב-13 ביולי, Met Éireann פרסמה ייעוץ לגבי טמפרטורה גבוהה לאירלנד, כאשר הטמפרטורות צפויות להגיע לשיא ואולי יעלו על 30 מעלות צלזיוס ב-17 ביולי.
ארבעה בני אדם מתו באירלנד מאז 11 ביולי בתקריות הקשורות להתייבשות ומים.
ב-17 ביוני הגיעו הטמפרטורות בלונדון ל-32.7 מעלות צלזיוס, מה שהיה ליום החם ביותר של גל החום הנוכחי בחודש יוני במדינה.
ב-15 ביולי, ה-UKHSA העלה את רמת ההתראה על גלי חום ל-4, מה שגרם למצב חירום לאומי.
בנוסף פורסמה אזהרת חום קיצוני אדומה ראשונה אי פעם לאחר שהיו תחזיות ללמעלה מ-40 מעלות צלזיוס בחלקים מסוימים של הממלכה לקראת 17–18 ביולי.
אזהרת החום הקיצונית הורחבה לקורנוול, מערב ויילס וחלקים מדרום סקוטלנד.
ב-18 ביולי, היום הראשון של האזהרה האדומה, הטמפרטורות הגיעו ל-38.1 מעלות צלזיוס בסנטון דאונהאם בסאפוק.
ויילס שברה את השיא שלה לטמפרטורה הגבוהה ביותר שנרשמה אי פעם, עם 37.1 מעלות צלזיוס שנמדדו בהווארדן.
לפחות עשרה בני אדם מתו בתקריות הקשורות למים במדינה מאז שהחום החל להתגבר.
מכבי האש של לונדון הכריזו על תקרית גדולה לאחר שכמה שריפות פרצו ברחבי הבירה כתוצאה מגל החום.
בין 14 ל-20 ביוני נמדדו בגרמניה 1636 מקרי מוות עודפים, בשבוע שלאחר מכן נרשם זינוק של מקרי מוות עודפים ב-14%.
ב-18 ביולי, המכון המטאורולוגי המלכותי של הולנד פרסם אזהרת חום עבור המחוזות המרכזיים והדרומיים, עם טמפרטורות חזויות של 36 מעלות צלזיוס במחוזות המרכזיים, ו-38–39 מעלות צלזיוס בדרום.
חום קיצוני הוא דבר נדיר בהולנד, היו רק תשעה ימים עם טמפרטורות מעל 35 מעלות צלזיוס מאז תחילת המדידה בתחנת מזג האוויר המרכזית ב-1901 (נכון ל-18 ביולי 2022).
בשנת 2019, הולנד חוותה טמפרטורות גבוהות מ-40 מעלות צלזיוס לראשונה בהיסטוריה המתועדת.
ב-28 ביוני הגיע הטמפרטורות בטרומסה ל-29.7 מעלות צלזיוס, שיא לחודש יוני.
במהמן הגיעו ל-30.8 מעלות צלזיוס, גבוה יותר מהשיא הקודם שלה ליוני בכמעט 10 מעלות.
סולטדאל קבעה שיא לחודש יוני עם טמפרטורות שהגיעו ל-31.6 מעלות צלזיוס.
ביולי, המכון המטאורולוגי הנורווגי דיווח כי במספר אזורים עשויים להגיע הטמפרטורות ללמעלה מ-30 מעלות צלזיוס.
ב-11 ביוני נמדדו טמפרטורות גבוהות בדרום, עם 41 מעלות צלזיוס בסביליה.
ב-12 ביוני נמדדו 43.2 מעלות צלזיוס באלמדן.
ב-14 ביוני התפשט גל החום לדרום גליציה ולפנים הים הקנטברי.
אפילו בלילות, לא ירדו המעלות מתחת ל-20 מעלות במחוזות רבים.
ב-17 ביוני נשברו שיאי הטמפרטורות בקורדובה, סרגוסה וליידה.
בין 11 ל-20 ביוני 829 בני אדם מתו בספרד בעקבות גל החום.
ביולי חוותה אקסטרמדורה שריפות יער שהתפשטו לסלמנקה שבקסטיליה ולאון ושרפו יותר מ-9,900 דונם.
בין 11 ל-20 ביוני 829 בני אדם מתו מהחום בספרד.
ב-16 ביולי דווח כי לפחות 360 בני אדם מתו בין 10 ל-15 ביולי מהחום.
ב-18 ביולי דיווח מכון הבריאות קרלוס השלישי על 150 מקרי מוות נוספים הקשורים לחום ב-16 ביולי, מה שהביא את מספר ההרוגים הכולל ל-510.
ב-19 ביולי דיווח מכון הבריאות קרלוס השלישי על 169 מקרי מוות נוספים הקשורים לחום ב-17 ביולי, מה שהביא את מספר ההרוגים הכולל ל-679.
ב-19 ביוני, הטמפרטורות במערב פולין עלו על 36 מעלות צלזיוס.
בסלוביצה הטמפרטורה המקסימלית הגיעה ל-38.3 מעלות צלזיוס.
זה שווה לשיא של הטמפרטורה הגבוהה ביותר ביוני (שיא שנקבע ב-2019).
הטמפרטורות הגיעו לשיא נוסף חדש לקראת סוף החודש.
ב-30 ביוני, 9 תחנות מטאורולוגיות רשמו את שיא הטמפרטורות החודשיות הגבוהות ביותר.
קביעת שיאים חודשיים חדשים נרשמו גם ב-1 ביולי.
בטרנוב הטמפרטורה הגיעה ל-37.7 מעלות צלזיוס, ושברה את שיא הטמפרטורה הגבוהה ביותר ביולי.
בקרוסנו נמדדו 35.5 מעלות צלזיוס שהיא הטמפרטורה הגבוהה ביותר עבור אותה העיר בכל הזמנים.
ב-22 ביוני, ילד בן שנה שנשאר בטעות במכונית מת בשצ'צ'ין.
ב-24 ביוני, מת אדם בתור של מכוניות בגבול פולין-אוקראינה.
מותו נגרם עקב חשד להתחממות יתר.
ב-26 ביוני מת אדם בעיר פלונסק כתוצאה ממכת שמש.
ביולי, יותר מ-3,000 דונם נשרפו בשריפות בלייריה.
לפי נתוני הרשות להגנה אזרחית, לפחות 135 בני אדם נפצעו מאז החלו שריפות היער, וכ-800 בני אדם פונו מבתיהם.
טייס מת כאשר מטוס הכיבוי שלו התרסק בוילה נובה דה פוז קואה.
לפחות 238 אזרחים מתו עקב החום, ומאוחר יותר עלה מספר הפצועים ל-187.
ב-16 ביוני הפעילה מתאו-צרפת, השירות המטראולוגי של צרפת, את ההתראה האדומה ב-12 מחלקות ואת ההתראה הכתומה ב-25 נוספות עקב גל חום.
זהו גל החום המוקדם ביותר מאז תחילת הרישומים.
בחודש יולי, על פי הערכות, יותר מ-25,000 דונם נשרפו בשריפות בר בז'ירונד, מה שגרם ללמעלה מ-12,000 אנשים להתפנות מבתיהם.
ב-17 ביוני, MeteoSwiss הפעילה התראות כתומות וצהובות לגלי חום ברוב הארץ.
טמפרטורות מקסימליות של 32–37 מעלות צלזיוס היו צפויות בין 17 ביוני ל-21 ביוני באזורים הנמוכים של ואלה ורומאנדי, ובין 18 ביוני ל-21 ביוני באזור בזל.
החל ב-30 בינואר 2023, החלה סדרה של שרפות יער בצ'ילה.
בתחילת פברואר, התפתח גל השרפות ל-406 שרפות שונות, כמה עשרות מהן סווגו כ"שריפות של התראה אדומה".
השריפות שרפו יותר מ-300,000 דונם, והובילו ל-26 הרוגים, מה שגרם לממשלה להכריז על מצב חירום במספר אזורים במדינה.
צ'ילה סובלת ממגה בצורת מאז 2010 - הקשה ביותר מזה אלף שנים.
תנאי הבצורת הללו מחמירים את שרפות הקיץ מכיוון שהצמחייה הופכת דליקה יותר.
השרפות התרחשו במקביל לגל חום חסר תקדים בדרום המדינה, כשהטמפרטורות הגיעו ל-40 מעלות צלזיוס באזורים מסוימים.
רנה גארו מאוניברסיטת צ'ילה אמר כי הטמפרטורות הגבוהות ביותר מונעות על ידי רוחות פולצ'ה הנושבות ממזרח, אשר נתקלות באקלים חם יותר.
שר הפנים, מנואל מונסלב, אישר כי 17 בני אדם נעצרו על כך שאולי הבעירו שרפות על ידי פעולות כמו ריתוך או שריפת צמר.
בעוד שהשרפות עשויות להיגרם ישירות על ידי אלמנטים אנושיים, תנאי הבצורת הבסיסיים שתרמו לחומרת השריפות יוחסו לתערובת של החמרה בתנאי שינויי האקלים ודפוס מזג האוויר באוקיינוס השקט הידוע בשם La Niña.
אף על פי שלדרום אמריקה יש היסטוריה ארוכה של בצורת, צ'ילה היא בין הפגיעות ביותר להשפעות של אירועי מזג אוויר קיצוניים, שינויים בטמפרטורות וגשם עונתי, שרפות בר ועליית מפלס הים (הצפות).
תכנון טריטוריאלי לקוי נחשב גם לאחד הגורמים בהתפשטות השרפות.
בסוף אוגוסט 2022, כריסטיאן ליטל, מנהל תאגיד היערות הלאומי (CONAF), הסביר בקונגרס הצ'יליאני כי קיים סיכון גדול לשרפות בר, גדולות אשר יתרחשו בו זמנית, מאוקטובר 2022 עד ינואר 2023. נטען שמכיוון ששנת 2022 הייתה שנה עם גשמים משמעותיים, צמח עשב רב שעלול לייצר שרפות בעונה היבשה.
ועדת החקלאות של הקונגרס עודכנה על ידי תאגיד היערות הלאומי בתחזית חמורה יותר בתחילת ינואר 2023.
על פי אומדן של תאגיד היערות הלאומי כ-41% מהשרפות באזורי ניובלה, ביוביו ו- אראוקניה, מיולי 2022 ועד סוף פברואר 2023, היו מעשה ידי אדם ומכוונות.
ברמה הלאומית באותה תקופה 25% מהשרפות נחשבות על ידי תאגיד היערות הלאומי כמכוונות.
התיאוריה לפיה השרפות מתפשטות באמצעות חיות בר כגון ארנבות אשר בוערות באש הוזכרה על ידי גורמים רשמיים, אך הידע על כך מבוסס בעיקר על אנקדוטות ומומחי יערות מפקפקים בתיאוריה הזו.
נכון ל-18 בפברואר 2023, כ־256 שרפות בערו ברחבי המדינה בעוד ש-151 נוספות היו בשליטה.
לאחר תקופה של הפוגה, שריפות החלו להתלקח ב-18 בפברואר בדרום מרכז צ'ילה.
עד 20 בפברואר הודיע השירות הלאומי למניעת אסונות ותגובה כי 173 מוקדים כובו, אך 70 עדיין פעילים.
ממשלת צ'ילה דיווחה על לפחות 24 הרוגים מהתפרצות השרפות בפברואר, לפחות 11 מהם בעיירה סנטה חואנה שבביוביו.
שני הרוגים נהרגו כאשר מסוק של שירותי חירום התרסק ב-3 בפברואר, והרג את הטייס והמכונאי שלו, ושלישי היה כבאי אשר נפגע ממשאית בזמן שעבד באירוע.
לפחות שלושה בני אדם נפצעו באורח קשה בשרפה ב-18 פברואר.
בפברואר הכריז משרד הפנים של צ'ילה על מצבי חירום בשלושה מחוזות: אראוקניה, ביוביו וניובלה.
נשיא צ'ילה גבריאל בוריץ' ביקש סיוע מהמדינות השכנות ברזיל, ארגנטינה ואורוגוואי.
לפחות 800 בתים נהרסו בשרפות, לפי ממשלת צ'ילה.
כמעט 300,000 דונם נשרפו לפי דו"ח של שרת הבריאות, איכות האוויר באזורים שנפגעו התדרדרה משמעותית עקב עשן השרפות.
ב-7 בפברואר 2023, עשן מהשריפות נסחף מעל הבירה סנטיאגו.
חברת עיסת הנייר הענקית של צ'ילה CMPC אישרה כי למעלה מ-10,000 דונם מהמטעים שלה נפגעו מהשרפות, וחלק ממפעלי העיבוד שלה הפסיקו את עבודתם.
בסך הכל כ-5,600 כבאים ומתנדבים נלחמים נגד שרפות ברחבי מספר אזורים, ומטוס אווירי DC-10 מארצות הברית הגיעה לצ'ילה על מנת להצטרף לכבאים.
המטוס הזה מסוגל לשפוך 36,000 ליטר מים בכל גיחה.
בצ'ילה, כבאים מקצועיים בשכר המכונים "בריגדיסטות" מתרכזים בשריפות יער בעוד ששאר המתנדבים, מתרכזים בהגנה על הערים.
מספר מדינות שלחו עזרה לצ'ילה לכיבוי השרפות:
– שלחה 40 לוחמי אש, 15 משאיות והליקופטר.
– שלחה עזרה לוגיסטית ולוחמי אש.
– שלחה מטוס ומשלחת לכיבוי שריפות היער.
- שלחה תמיכה לוגיסטית ולוחמי אש.
– ממשלת ספרד שלחה מטוס A330 ו-50 אנשים.
– שלחה תמיכה כלכלית בשווי 50,000 דולר.
– שלחה שני מטוסים צבאיים ו-300 מתנדבים.
– שלחה מספר הליקופטרים למלחמה בשריפות.
– שלח יותר מ-250 לוחמי אש, רכזים וצוות רפואי.
גל הטרור בישראל (2023) היה רצף פיגועי טרור, רובם קטלניים, שבוצעו בין 27 בינואר ל-31 באוגוסט 2023 בידי מחבלים פלסטינים וערבים ישראלים, במהלכם נרצחו שלושים וארבעה בני אדם ועשרות רבות נפצעו.
בתחילת גל הטרור בלטה כנופיית הטרור גוב האריות שפעלה באזור שכם אך היא התפוררה באזור חודש מאי בעקבות מספר פשיטות של צה"ל והימ"מ על מעוזי הארגון בקסבה של שכם וחיסול מנהיגיה.
את מקומה תפס הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני (גא"פ), במימון והכוונה איראנית, שפעל בעיקר בצפון השומרון, ובסיס כוחו היה גדוד ג'נין.
ישראל יזמה שני מבצעים צבאיים נגד הג'יהאד הפלסטיני: מבצע מגן וחץ בו חוסלה צמרת הארגון ברצועת עזה, ומבצע בית וגן שבו כוחות קומנדו, חי"ר והנדסה קרבית עם חיפוי אווירי נכנסו לג'נין ומחנה הפליטים ג'נין, השמידו תשתיות טרור ומטעני חבלה רבים והרגו 12 מחבלים.
בחודש יולי נטל ארגון הטרור חמאס את הבכורה בפעילות הטרור נגד ישראל ולקח אחריות על מספר פיגועים.
לפי ישראל, מאחורי גל הטרור עומדת איראן שמממנת, מספקת אמל"ח (לרבות רובים, תחמושת ומטעני חבלה) בהברחות ומכווינה פיגועים.
גל הטרור נפתח כיממה וחצי לאחר העימות במחנה הפליטים בג'נין, ב-26 בינואר 2023, שבמהלכו נהרגו 10 מחבלים פלסטינים במהלך פעילות מבצעית של צה"ל למעצר מבוקשים מגא"פ בג'נין שתכננו לבצע פיגוע.
גל הטרור כלל מאות פיגועי ירי, אבנים, דריסה ועוד, ובהם 16 פיגועים קטלניים, בשלושה מהם נהרגו זוגות אחים או אחיות, ובאחד אב ובנו.
חלק מהפיגועים אירעו בעקבות המהומות שפרצו בהר הבית לילה אחד לפני ליל הסדר, ובעיצומו של חודש הרמדאן, לאחר שכארבע מאות מוסלמים התבצרו במסגד אלאקצא, ומשסירבו להתפנות מרצונם פונו בכוח על ידי כוחות משטרה תוך שהם משליכים על השוטרים אבנים וזיקוקים.
פיגוע הירי בנווה יעקב – בוצע בליל שבת, 27 בינואר 2023 על ידי מחבל פלסטיני תושב מזרח ירושלים שירה על אזרחים בשכונת נווה יעקב שבירושלים.
בפיגוע נרצחו שבעה בני אדם ושלושה נוספים נפצעו.
המחבל נורה למוות בידי שוטרים.
הפיגוע היה הראשון בסדרת פיגועים וניסיונות לפיגועים כנגד יהודים בשבת 27–28 בינואר.
פיגוע הדריסה בשכונת רמות – פיגוע דריסה שאירע ב-10 בפברואר 2023 בו מחבל פלסטיני תושב ישראל דרס למוות גבר ושני אחים בני 5 ו-7. המחבל נורה למוות.
הפיגוע במחסום שועפאט – פיגוע שאירע ב-13 בפברואר 2023 במחסום שועפאט שבצפון ירושלים ובו מחבל דקר לוחם מג"ב שעלה לבצע בידוק שגרתי באוטובוס.
בפיגוע נהרג לוחם מג"ב, שנורה בעת נטרול המחבל.
פיגוע הירי הראשון בחווארה – פיגוע ירי שבוצע ב-26 בפברואר 2023, על ידי מחבל פלסטיני בעיירה חווארה שמדרום לשכם.
בפיגוע נרצחו שני אחים תושבי הר ברכה, הלל ויגל יניב.
פיגוע הירי בצומת בית הערבה – פיגוע ירי שבוצע ב-27 בפברואר 2023, על ידי מחבלים פלסטינים בצומת בית הערבה שליד יריחו, ובו המחבלים פתחו באש לעבר כלי רכב ישראליים בשלוש הזדמנויות.
בפיגוע זה נרצח אדם אחד.
פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף – פיגוע ירי שביצע מחבל פלסטיני ברחוב דיזנגוף בתל אביב-יפו ב-9 במרץ 2023. בפיגוע נרצח אדם אחד, ושניים נוספים נפצעו.
המחבל נורה על ידי שני שוטרים ושני אזרחים ונהרג במקום.
הפיגוע אירע כחלק מגל טרור שבו נרצחו 14 אנשים תוך חודש.
פיגוע הירי בצומת חמרה – פיגוע ירי שהתרחש ביום שישי, 7 באפריל 2023, ט"ז בניסן ה'תשפ"ג, על ידי מחבלים פלסטינים בכביש 57 בצומת חמרה, שליד מושב חמרה בבקעת הירדן, ובו מחבלים פתחו באש לעבר כלי רכב ישראלי.
בפיגוע נרצחו אם ושתי בנותיה, תושבות אפרת.
פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור – פיגוע דריסה שהתרחש ב-7 באפריל 2023, על ידי יוסף אבו ג'אבר, מחבל ערבי ישראלי תושב כפר קאסם, בפארק צ'ארלס קלור בתל אביב-יפו.
אבו ג'אבר דרס עוברי אורח.
בפיגוע נרצח תייר מאיטליה, ונפצעו תשעה נוספים, שלושה מתוכם באורח בינוני ושישה באורח קל, גם הם תיירים.
המחבל נורה למוות על ידי קצין משטרה.
פיגוע הדריסה בשוק מחנה יהודה – ב-24 באפריל, ערב יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, אירע פיגוע דריסה בשוק מחנה יהודה בירושלים, בו נפצע אזרח ישראלי כבן 80 באורח קשה מאוד, ועוד ארבעה בדרגות פציעה שונות.
הפיגוע בחרמש – ב-30 במאי מחבלים פלסטינים ביצעו ירי מרכב חולף לעבר אזרח ישראלי בכניסה להתנחלות חרמש בצפון השומרון.
האזרח נפצע באורח קשה, ובהמשך נקבע מותו.
פיגוע הירי בתחנת הדלק בעלי (2023) – ב-20 ביוני מחבלים פתחו באש על ישראלים בתחנת הדלק בעלי.
מהירי נרצחו 4 ישראלים ונפצעו 3 נוספים.
הפיגוע המשולב בשכונת נאות אפקה – ב-4 ביולי, יום לאחר פתיחת מבצע בית וגן, דרס ודקר מחבל מספר ישראלים בשכונת רמת החייל בתל אביב, ופצע 9, בהם 5 פצועים באורח קשה, מתוכם אחת באורח קשה – אישה בהיריון שעוברה נרצח.
פיגוע הירי ליד קדומים – ב-6 ביולי ניסה מחבל פלסטיני לחדור ליישוב קדומים, במהלך הניסיון הוא ירה לעבר חייל בכניסה ליישוב והרג אותו.
פיגוע הירי במעלה אדומים – ב-1 באוגוסט פתח מחבל פלסטיני עם היתר עבודה במסע ירי בקניון במעלה אדומים.
בפיגוע נפצעו שניים באורח קשה ועוד ארבעה באורח בינוני וקל.
המחבל נהרג על ידי לוחם מג"ב ששהה במקום במקרה.
פיגוע הירי במרכז תל אביב – ב-5 באוגוסט הגיע מחבל פלסטיני מג'נין לרחוב מונטיפיורי בשכונת נחלת בנימין שבמרכז תל אביב, וירה למוות בסייר של עיריית תל אביב.
פיגוע הירי השני בחווארה – ב-19 באוגוסט הגיעו מחבלים למכון לשטיפת כלי רכב בחווארה וירו למוות באב ובנו שישבו ברכב.
פיגוע הירי בצומת הכבשים – ב-21 באוגוסט נרצחה ישראלית ונפצע גבר בפיגוע ירי בצומת הכבשים בדרום הר חברון.
פיגוע הדריסה במחסום מכבים – ב-31 באוגוסט ביצע מחבל פלסטיני פיגוע דריסה עם משאית בכביש 443 בו נרצח לוחם צה"ל ושישה ישראלים נוספים (שלושה מהם חיילי צה"ל) נפצעו, אחד באורח קשה.
עד תחילת אפריל 2023 נמשכה פעילות כוחות הביטחון - צה"ל, ימ"מ, מג"ב ושב"כ - נגד יעדי טרור פלסטינים ומבוקשים בשטחי יהודה ושומרון, תחת השם "מבצע שובר גלים", שניתן לפעילות זו במרץ 2022. פעילות זו נמשכה גם לאחר מכן, ללא הכותרת "מבצע שובר גלים".
במסגרת פעילות זו נכנסו כוחות הביטחון הישראליים ליישובים פלסטיניים, בפרט ג'נין ושכם, על מנת לסכל פיגועים ואף מעבדות נפץ לניסיון ירי רקטי מצפון השומרון, חלקם "פצצה מתקתקת", ולעצור מבוקשים.
ביוני, במהלך עימות במחנה הפליטים ג'נין, נעשה שימוש במסוק קרב מסוג אפאצ'י לשם ירי הרתעתי בג'נין, לראשונה מאז 2002. יומיים לאחר מכן סוכלה חוליית מחבלים ליד העיר ג'נין על ידי כלי טיס בלתי מאויש של צה"ל, לראשונה מאז 2006.
ב-23 באפריל 2023 פורסם כי לאחר יום העצמאות ישראל מתכוונת לחזור לשיטת הסיכולים הממוקדים כנגד ראשי ארגון הטרור חמאס כתגובה לפיגועים.
ב-9 במאי סיכלה ישראל 3 בכירים בג'יהאד האיסלמי הפלסטיני, בפתחו של מבצע מגן וחץ.
ב-21 ביוני 2023, למחרת פיגוע הירי הראשון בתחנת הדלק בעלי, צה"ל ביצע סיכול ממוקד באמצעות כלי טיס בלתי מאויש והרג שלושה מחבלים פלסטינים בדרכם לבצע פיגוע טרור סמוך לג'נין.
זהו הסיכול הממוקד הראשון מהאוויר ביהודה ושומרון מאז האינתיפאדה השנייה.
ב-3 ביולי, כשבועיים לאחר העימות בג'נין ביוני והפיגוע בעלי יצא צה"ל למבצע צבאי באורך יומיים בשם "בית וגן" למיגור תשתיות הטרור בג'נין שבמהלכו חוסלו 12 מחבלים והושמדו 13 מעבדות נפץ.
ב-6 באוגוסט, יממה לאחר הפיגוע בנחלת בנימין בתל אביב, חיסלו לוחמי ימ"מ 3 מחבלים בנפת ג'נין שהיו בדרכם לבצע פיגוע.
ב-31 באוגוסט 2023 פרסם פיקוד המרכז את נתוני סיכול הטרור מתחילת השנה:
גל הרוש (נולדה ב-1994) היא קצינת משטרה בעלת עיטור המופת של משטרת ישראל.
הרוש שירתה שירות חובה במשטרה ולאחריו נשארה בשירות קבע ובשנת 2020 החלה קורס קצינים.
בתפקידה כשוטרת סיור בתחנת נהריה, ביום 13 במרץ 2019 הוזעקה לזירת שריפה בבניין דירות וממנו חילצה אם ושני ילדים מהקומה השלישית.
היא נפגעה משאיפת עשן ורק לאחר השלמת החילוץ התפנתה לטיפול רפואי.
בשנת 2020 הוחלט להעניק לה את עיטור המופת על כך שהיא "פעלה בנחישות, בקור רוח ובמקצועיות ותוך סיכון עצמי וביצעה באומץ פעולות להצלת חיי אדם".
גל השרפות בישראל היה גל שרפות נרחב שהתרחש ברובו בהרי ירושלים באביב 2025. ב־23 באפריל פרצה בהרי ירושלים שרפה שכילתה כ־7,000 דונם מיוערים.
שבוע לאחר מכן, ב־30 באפריל, פרצה באותו אזור שרפת ענק שהתפשטה במהירות עקב שרב כבד ורוחות חזקות, וכילתה מעל 19,000 דונם מיוערים.
בנוסף, מספר מוקדי שרפה קטנים פרצו ברחבי ישראל.
צוות החקירה קבע כי מדובר ב"התלקחות חוזרת" של שריפה שפרצה שבוע קודם.
עם זאת, בזמן השרפות, טרם בדיקות רשמיות, הופצו שמועות וחדשות כזב, שלקחו בהן חלק ראש הממשלה בנימין נתניהו, שרים וחברי כנסת, שהאשימו פלסטינים בהצתות, וכללו מידע שגוי וסרטונים מזויפים.
נציב כבאות והצלה ציין כי השרפה היא אחד האירועים הקשים ביותר שהוא זוכר.
שרפות יער הן תופעה נפוצה בהרי ירושלים.
בשנים 1987–2009 התרחשו בהרי ירושלים כ־4,000 אירועי שרפה, אם כי מרבית השרפות היו בשטח קטן מ־100 דונם.
לפי הערכה, שרפה גדולה (נזק ל־6,000 דונם לפחות) מתרחשת בממוצע אחת ל־12 שנים, ושרפה קטנה (נזק ל־1,500 דונם) מתרחשת בממוצע אחת לארבע שנים.
השרפה הגדולה הקודמת באזור התרחשה בשנת 2021.
בשנת 2018 הציג מבקר המדינה דו"ח שעסק בגל השרפות של שנת 2016. בדו"ח הוצגו ליקויים רבים בהיערכות הרשויות המקומיות ואזהרה כי על משרדי הממשלה להיערך לגלי שרפות נוספים בעתיד.
בשנים 2024 ו־2025 החורף היה יבש במיוחד, ובאזורים רבים זו הייתה השנה היבשה ביותר מאז החלו מדידות מזג האוויר בארץ.
בעקבות כך, בתחילת מרץ 2025 פנה דב חנין, העומד בראש פורום האקלים, לראש הממשלה בנימין נתניהו, וקרא לו לכנס דיון חירום על מנת להיערך לסכנות האקלימיות הצפויות ובהן סכנת השרפות.
נתניהו לא נענה לבקשה, והדיון לא כונס.
ב־30 באפריל הוציא השירות המטאורולוגי התרעה על יום שרפות צפוי.
באמצעות "אינדקס שרפות", המשקלל נתוני רוחות, לחות, חום ורמת היובש של הצמחייה, אזורים נרחבים בהרים ובשפלה סומנו בצבע סגול, צבע המעיד על דירוג סכנת שרפות קיצונית.
תומר לוטן, מנכ"ל המשרד לביטחון לאומי לשעבר, מתח ביקורת על השר לביטחון לאומי איתמר בן גביר שלא הכין את מערך הכבאות להתמודדות עם השרפות, ובלם רכישה מתוכננת של מסוקי כיבוי.
בבוקר יום רביעי, 23 באפריל, לאחר שמזג אוויר שרבי מלווה ברוחות שרר ברחבי הארץ, פרצה שרפה בהרי ירושלים.
בעקבות השרפה פונו המושבים אשתאול, מסילת ציון ובית מאיר, ונחסמו לתנועה לסירוגין הכבישים 1, 38 ו־44. ביום זה פעלו לכיבוי השרפה כ־110 צוותי כיבוי ו־11 מטוסי כיבוי ומסוק.
למחרת בשעות הבוקר, לאחר פעילות של כ־70 צוותי כיבוי ו־6 מטוסי כיבוי מטייסת אלעד, הושגה שליטה על האש.
לפי דיווחי רשות הטבע והגנים, כ־7,000 דונם ניזוקו בשרפה זו.
לפי מיפוי באמצעות הלוויין סנטינל־2, כ־3,600 דונם נפגעו בשרפה זו.
השרפה ב־30 באפריל, יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל
כעבור שבוע, בבוקר יום רביעי, 30 באפריל, יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל, פרצה שרפה נוספת ביער אשתאול, סמוך לכפר נווה שלום שפונה מתושביו.
השרפה התפשטה במהירות עקב רוחות מזרחיות עזות ומזג אוויר שרבי, והובילה לפינוי יישובים רבים, ביניהם קיבוץ נחשון, בקוע, תעוז, תרום, מסילת ציון, מבוא חורון, וקיבוץ הראל, חסימות כביש 1 וכביש 3 לשני הכיוונים, שיבושים בתחבורה וביטול טקסים רשמיים.
לאחר טקסי יום הזיכרון, כוחות משטרה וצה"ל הצטרפו לכוחות הכבאות וההצלה על מנת לסייע בלחימה באש.
לפי הערכה ראשונית של קק"ל, ביום זה ניזוקו כ־19,600 דונם, בהם יער אשתאול, יער הקדושים, יער שורש, רוב פארק קנדה, אזור מחלף ענבה ואזור דרך בורמה.
על פי הערכות, כ־3,000 דונם נשרפו בשמורת הכפירה שבפרוזדור ירושלים.
בלחימה באש השתתפו 120 צוותים שכללו 1,430 כבאים.
נעשה שימוש ב־167 כבאיות (כולל 5 כבאיות מדגם "לווייתן"), 38 טרקטורונים, 10 מטוסי כיבוי מטייסת אלעד, שני מטוסי שמשון של חיל האוויר ושלושה מסוקי כיבוי של יחידת הכיבוי האווירי.
בנוסף, הופעל מסוק שנתן תמונות מצב מהאוויר, שמונה רחפנים ומל"ט מדגם הרון של התעשייה האווירית.
במבצע השתתפו גם גופים חבירים, ובהם: 50 כבאים של פיקוד העורף שעשו שימוש בשמונה כבאיות, שמונה מכליות מים, שישה כלי צמ"ה ומכלית דלק של פיקוד העורף, 80 לוחמי אש של קק"ל, שעשו שימוש ב־12 כבאיות, שמונה כבאיות של חיל האוויר ושתי כבאיות של נתב"ג.
בשריפה שהייתה ב־30 באפריל נפגעו כ־14,000 דונם.
השרפות התפשטו לשישה מוקדים עיקריים: נווה שלום, מסילת ציון, מצפה הראל, פארק קנדה, רמת בית שמש ב' וכביש 3. האש הגיעה גם לכביש 1, שם נאלצו נהגים רבים לנטוש את רכביהם כדי להימלט מהלהבות.
הלחימה באש במוקד זה נמשכה כל הלילה.
לאורך היום הופיעו עוד 14 מוקדי שרפה ברחבי ישראל.
המוקדים העיקריים היו בעפולה, רמת צבי שבגלבוע, אזור רומת אל־הייב שבגליל התחתון, מעיין צבי במישור החוף, כפר ג'ת ויערות ליד אום אל פחם.
צוות החקירה של השריפה, שכלל חוקרי דליקות בכירים שנעזרו בצילומי אבטחה מאזור מסילת ציון ונווה שלום, קבע כי מדובר ב"התלקחות חוזרת" של שריפה שפרצה שבוע קודם.
מיד עם פרוץ השריפה הופצו ידיעות וסרטונים שכביכול תיעדו פלסטינים המציתים את השריפות.
סרטון של אדם מצית אש, שצולם באיטליה בשנת 2021, הופץ ברשת ואף שודר במספר ערוצי טלוויזיה כהוכחה להצתות, אף על פי שהיה ישן ולא צולם בישראל.
תיעודים נוספים, כגון עצי זית הבוערים באופן נקודתי, הופצו כהוכחות להצתה, אף שמדובר בתופעה טבעית בה גיצים שעפים ברוח מציתים מוקדים חדשים.
גם מפה המוכיחה לכאורה כי השרפות פרצו רק בשטח ישראל, ולא בשטחי הרשות הפלסטינית, התעלמה משרפות שפרצו ליד יריחו וטולכרם, ומאופי השטח השונה — בישראל קיימים יערות רבים שמועדים לשרפות.
הופצו גם מודעות שלא ברורה מידת האותנטיות שלהן, הקוראות להצתות מכוונות ומיוחסות לארגוני טרור.
הידיעות והסרטונים שהופצו קיבעו את הנרטיב לפיו השרפות נבעו מהצתות מכוונות, למרות היעדר ראיות, ועל אף העובדה שעשרות שרפות שמקורן ברשלנות פורצות בישראל מדי יום.
אדם קלין־אורון, אנתרופולוג מומחה לתאוריות קונספירציה, הסביר כי התאוריות מציעות נרטיב פשוט המכוון אצבע מאשימה החוצה ומסייעות לפוליטיקאים להסיט מהם את האשמה.
לדבריו, במקרה זה הייתה עליית מדרגה, כאשר פוליטיקאים בכירים ואנשי תקשורת מרכזיים הפיצו שקרים בוטים.
כך למשל, יום למחרת גל השרפות, במסגרת אירועי יום העצמאות, נאם נתניהו בטקס חידון התנ"ך וטען שנעצרו 18 חשודים בהצתה.
על פי דיווחי המשטרה, נעצרו שלושה חשודים בלבד, שלא היה להם קשר לשריפה והם שוחררו.
ברשתות חברתיות פלסטיניות פורסמו קריאות להצית אזורים ויישובים נוספים בשטח ישראל.
בקבוצת הטלגרם של העיר סלפית הופצו קריאות "להצית את יערות הכיבוש והיישובים שלהם" ו"להצית את בתי המתנחלים".
תנועות אזרחיות פתחו חדרי מצב ומערכי תמיכה במטרה לסייע למפונים ולכוחות ההצלה.
בין התנועות נמנו "אחים ואחיות לנשק", "התעוררות בירושלים", "הרבעון הרביעי" ו"המילואימניקים – דור הניצחון".
בעקבות השרפות פנתה ישראל בבקשה לסיוע בין־לאומי בכדי להשיג שליטה על השרפות לפני רדת החשכה.
שר החוץ גדעון סער פנה לשרי החוץ של המדינות השכנות יוון, קרואטיה, קפריסין, איטליה ובולגריה.
בשעות אחר הצהריים קרואטיה, יוון ואיטליה נענו לפנייה בחיוב, ובנתב"ג נערכו לקבלת מטוסי הכיבוי.
בהמשך הודיעה יוון כי מטוסי הכיבוי שלה יתעכבו בעקבות היערכות לשרפות ביוון עצמה.
קרואטיה ואיטליה הודיעו שישלחו שלושה מטוסי בומברדייה 415. הרשות הפלסטינית הציעה סיוע בהשגת שליטה על השרפות בהרי ירושלים, כאשר השרפות התרחבו במקביל גם לכיוון יהודה ושומרון.
מישראל לא התקבלה תגובה לרשות באופן פומבי.
השפעות על אירועי יום העצמאות
רוב מופעי ערב יום העצמאות בוטלו, בעיקר בערים מרכזיות בהן צוותי כיבוי נדרשים לקיום האירוע, על מנת לאפשר לכוחות הכבאות וההצלה לפעול באזורי השרפה, וכן עקב מזג האוויר הסוער ששרר בערב יום העצמאות.
עוד טרם התפשטות השרפות בוטל טקס הדלקת המשואות בשל הרוחות העזות באזור ירושלים והר הרצל.
במקום שידור חי של הטקס שודר צילום של החזרה הגנרלית שנערכה יום לפני.
גל נושא הוא שם לגל, לרוב אות סינוסי בתדר גבוה יחסית, שעליו מאופנן אות המידע שלרוב מכיל תדרים נמוכים יחסית לגל הנושא.
המידע המשודר על הגל הנושא מגיע אל המקלט ומפוענח שם.
על מנת לחלץ את האות המקורי מהגל הנקלט, דרוש תהליך ההפוך לתהליך האפנון, אשר מכונה גילוי או מיצוי (Demodulation).
הטכניקה של שיטת הגל הנושא מאפשרת לשדר למרחקים ארוכים אותות כגון טלוויזיה, טלפון, רדיו ונתונים דיגיטליים.
גל הנושא יכול להיות באמצעות גלים אלקטרומגנטיים מסוגים שונים:
גלי רדיו – בשידורי רדיו, טלוויזיה ואינטרנט אלחוטי.
אור – בתקשורת אופטית (למשל, בסיבים האופטיים המרכיבים את קווי הטלפון הבין-יבשתיים).
לכל גל נושא תדר משלו, ולרוב תדר זה הוא המאפיין העיקרי בעת שידור או מסירת האות, ותדר זה מאפשר לתחנה המקבלת את האות או קולטת את האות, לאתר את האות הזה ולבחור את האות הרצוי לה.
ריבוב הוא צירוף של שני אותות או יותר משני ערוצים או יותר ושידורו במדיום פלט יחיד.
תהליך זה מאפשר שידור של מספר אותות נפרדים דרך ערוץ תקשורת אחד.
הרכיב שמבצע את פעולת הריבוב קרוי מרבב.
השימושים הנפוצים ביותר בגל נושא הם אפנון AM ואפנון FM.
ולמעשה תדרי תחנות הרדיו שאנו מכוונים אליהם הם הגל הנושא, והשידור הוא אות המידע שאותו מאפננים.
שיטות אפנון חדשות כמו ספקטרום מרוח או ב-CDMA לא משתמשים בגל נושא סינוסי פשוט אלא מאפננים את אותות המידע בסדרת מורכבת יותר של אותות.
שימוש בגל נושא בתקשורת אלחוטית נעשה מהסיבות הבאות:
הפרדה בין תחנות: אות האינפורמציה הוא בתחום תדירות קבוע ועל ידי שימוש בגל נושא נפרד לכל תחנה ניתן לשדר בו זמנית באוויר מספר תחנות בתדרים שונים (גלי-נושא שונים).
המקלט יבחר את הגל נושא הרצוי (בחירת התחנה) ויפיק ממנו את האינפורמציה (אות השמע).
שיפור יכולת השידור: אות האינפורמציה הוא בדרך כלל בתדר נמוך.
אם היה משודר ישירות היה מחייב אנטנות גדולות והיה סובל מטווח קליטה קצר.
אפנון האות על גל נושא בתדר גבוה ושידור הגל הנושא מאפשר שימוש באנטנות בגודל סביר.
ריבוב ערוצים: אפנון אותות שונים על גלי נושא שונים מאפשר שידור של מספר רב של אותות בו זמנית באמצעות אותו התווך (לדוגמה שידור אלחוטי של מספר תחנות רדיו בתדרים שונים)
את אות הגל הנושא מייצר בדרך כלל מתנד מקומי המיוצב על ידי גביש קריסטלי.
גל זייד (נולד ב-22 בפברואר 1964) הוא שחקן, במאי תיאטרון, במאי טלוויזיה ותסריטאי ישראלי.
את שירותו הצבאי עשה זייד בצנחנים.
לאחר השחרור, למד משחק ב"בית צבי" וסיים את לימודיו ב-1988.
בשנת 1993 התארח בסדרת הטלוויזיה "עניין של זמן" ששודרה בטלוויזיה החינוכית, גילם את צחי, צלם שהבטיח לשרון (שרון חזיז) לשווא שהתמונה שלה תתפרסם בעיתון, מציע לה להצטלם לעטיפה של תקליט על מנת שתרוויח כסף לטיול שנתי ובמהלך הצילומים תקף אותה מינית
בשנת 1994 השתתף בסרטו של אלי כהן "איש שאהב עברית", בו שיחק לצד ענת וקסמן.
ב-1996 שיחק ב"מלכה לב אדום" של אתגר קרת לצד שי אביבי ועל משחקו זכה בפרס מטעם המכון הישראלי לקולנוע, וב"סמי מולכו בלש פרטי", עליו זכה בפרס השחקן המצטיין מטעם בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.
בשנת 1997 שיחק תפקיד ראשי בסרט "גרגר על הריס" לצד אלון אבוטבול גילם את שימי.
ב-1998 התארח בסדרת הטלוויזיה "פלורנטין" ששודרה בערוץ 2, שיחק בתפקיד סוכן בשב"כ.
בשנת 1999 השתתף בתפקיד ראשי בסרט הטלוויזיה "מול היערות" לצד ישראל פוליאקוב שיחק את אלכס.
בשנת 2001 השתתף בסרט "ג'ירפות" לצד טינקרבל.
באותה השנה השתתף גם כתב ושיחק בסרט "מרס תורכי" בתפקיד פטריק סרוסי.
ב-2003 שיחק בסרט "היה או לא היה" לצד יבגניה דודינה.
באותה שנה השתתף גם בסרט "הביוגרפיה של בן" לצד שרון אלכסנדר וגילם את בן.
כמו כן באותה השנה גם שיחק בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "הילדים מגבעת נפוליאון" ששודרה בערוץ הילדים, גילם את אלישע בלוך.
בשנת 2004 שיחק בסדרה "אהבה זה כואב" לצד דנה מודן, בתפקיד רמי.
בשנת 2005 שיחק בסרט "אדמה משוגעת" בתפקיד שמשון.
באותה השנה גם כתב ושיחק בסרט "תנועה מגונה" שיחק בתפקיד מיכאל קליינהאוס.
לאורך השנים עסק גם בכתיבה טלוויזיונית והתארח גם בסדרות שהוא כתב במספר תפקידים, ב-2004 כתב, יחד עם סיגל אבין, דרור נובלמן ולימור נחמיאס את הטלנובלה "מיכאלה",שבה גם התארח וגילם את בלולו.
ב-2005 יצר וכתב לצד נובלמן ואבין את "טלנובלה בע"מ" שגם בסדרה הזאת התארח במספר פרקים בודדים גילם את כהן.
וב-2006 את 2 העונות של הטלנובלה "האלופה" לצד נובלמן ונחמיאס, בה השתתף בתפקיד משני בתפקיד אמנון הפסיכיאטר.
בתיאטרון שיחק זייד ב"אהבה שגעון", "חברה" ו"שנולדו אשמים" בתיאטרון החאן, "האדם עצמו" (עליו זכה לציון לשבח בשנת 1992 בתיאטרונטו), "בוז לירח" ו"גפרורים" בתיאטרון בית ליסין, "גורודיש" ו"אישה, בעל, בית" בתיאטרון הקאמרי, "המתחזה", "נוכלים ואוהבים" ו"מעקב באפלה" בתיאטרון באר שבע ו"אותלו", "פירוק" ו"הקאמבק של בוריס שפילמן" בתיאטרון חיפה.
בנוסף, מלמד בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין משנת 1990. זייד משמש כסלקטור בקרן הקולנוע הישראלי, ובעל פינת שירה בתוכנית התרבות "המוסף" בערוץ 8. שימש כמנהל אמנותי של הפסטיבל הבינלאומי להצגות ילדים ונוער בחיפה ודרמטורג בפרויקט מחזאות בתיאטרון חיפה.
ב-2006 שיחק זייד בתפקיד הראשי בסרט "תנועה מגונה", המבוסס על הנובלה בת המאה ה-19 של היינריך פון קלייסט, "מיכאל קולהאס".
היה מועמד על תפקידו לפרס אופיר.
הסרט זכה בפרס הסרט העלילתי בפסטיבל הסרטים הבינלאומי בחיפה לשנת 2006 ויצא לאקרנים במאי 2007.
ב-2007 שיחק בתוכנית חיות פשע בערוץ ביפ בתור חוקר משוגע.
שנה אחר כך הופיע בסרט "איים אבודים" בתפקיד אבא של "סבתא".
בשנים 2007-2009 שימש מנהל מחלקת הדרמה של שידורי קשת בערוץ 2. במסגרת עבודתו אחראי על סדרות כגון "פולישוק", "עבודה ערבית", "על קצות האצבעות" שאותה גם ביים, ו"חטופים".
שימש כעורך תסריט של הסדרה "האי 3".
ב-2009 התארח בעונה השנייה של הסדרה הקומית "רמזור" ששודרה בערוץ 2, גילם יועץ ארגון "כמה לתת", גם ברמזור הוא היה עורך התסריט של הסדרה.
בשנת 2010 השתתף לצידם של ליאור אשכנזי ותום אבני בסרטה של סיגל אבין "לא תדעו עוד צער", אשר נעשה בתוך מסגרת-זמן של 48 שעות.
באותה השנה גם התמנה למנהל מחלקת הדרמה של ערוץ 10. כמו כן באותה השנה גם שיחק בסדרה "בובי ואני" של יובל שגב, בתור החוקר המשוגע מ"חיות פשע".
בשנים 2010-2012 שיחק ושימש כעורך תסריט של סדרת הדרמה של ערוץ 2, "חטופים" שיחק במשך 2 עונות את דמותו של חיים כהן, פסיכולוג צבאי שחוקר את החטופים.
בשנת 2013 היה עורך תסריט של הסדרה הקומית "מלבי אקספרס" ששודרה בערוץ 10, וגם התארח בסדרה באחד הפרקים, גילם את פיליפ מגנום.
באותה השנה גם התארח בפרק הראשון של העונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "חסמבה דור 3", גילם את ברוך הג'ינג'י, גם בחסמבה דור 3 גל שימש כעורך התסריט של הסדרה במשך 2 עונותיה.
בשנים 2016-2022 השתתף ב 4 העונות של הסדרה הקומית "צומת מילר" בתפקיד עופר שפיץ, סוכנו של אדיר מילר.
ב-2017 שיחק בעונה השנייה של "מתים לרגע" גילם את פרופסור לוץ, גל גם היה עורך תסריט של הסדרה במשך 2 העונות שלה.
בשנת 2018 עלתה לאוויר הסדרה "מלכות" שאותה יצר וכתב זייד.
בשנת 2021 התארח בסדרה הקומית של ערוץ 13 "נבסו" גילם וטרינר.
בעבר ניהל זייד מערכת יחסים עם השחקנית יעל הדר.
הוא נשוי לפסיכולוגית רותי זייד, שיצרה עמו את הסדרה "מלכות", ולהם שני ילדים, אחד מהם הוא השחקן עידו זייד.
גל ניר (נולד ב-30 במרץ 1983 בראשון לציון) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת השוער.
ניר החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל תל אביב ולאחר מכן עבר לקבוצת הנערים של עירוני ראשון לציון.
החל משנת 2000 היה השוער המחליף של הקבוצה הבוגרת, ובאמצע עונת עבר להפועל כפר סבא.
לקראת עונת עבר לקבוצת מכבי תל אביב, בה שיחק שתי עונות.
ניר אף פתח בשער בליגת האלופות נגד יובנטוס וזכה לתשבחות באותו משחק.
בקיץ 2007 עבר לקבוצת מכבי נתניה, והיה השוער המחליף שלה במשך 4 שנים.
בקיץ 2009 עבר להפועל רמת השרון.
בעונת שיחק 10 משחקים במדי הקבוצה בליגה הלאומית ובעונה שלאחר מכן הפך לראשונה בקריירה לשוער ראשון וסייע לקבוצה להעפיל לליגת העל.
בעונת הציג יכולת טובה וסייע לקבוצה להינצל מירידה וכן להעפיל לחצי גמר גביע המדינה, עת נעצרה רק בהפסד 3-0 להפועל תל אביב בהארכה.
לקראת עונת חתם במדי העולה החדשה לליגת העל, הפועל רעננה.
ניר החל את העונה כשוער הראשון של הקבוצה, אך במהלך העונה איבד את מקומו בהרכב, ובסופה שוחרר מהמועדון.
לקראת עונת חתם במכבי אחי נצרת מהליגה הלאומית, אך במהלך העונה נפצע ובעקבות כך נאלץ לפרוש ממשחק פעיל.
ניר שיחק בנבחרת הנערים של ישראל וכן יש לו 7 הופעות בנבחרת האולימפית, הראשונה בהן הייתה במשחק ידידות נגד נבחרת בולגריה בשנת 2002.
גל חום הוא שם המתאר ימים אחדים של מזג אוויר חם במיוחד, יחסית למזג האוויר השגרתי באותו מקום ובאותה עונה.
היחסיות של תופעה זו פירושה שטמפרטורות שנחשבות כגל חום בעיני תושבי אזור מסוים, לא ייחשבו ככאלה בעיני מי שמתגורר באזור אחר, חם יותר.
המונח "גל חום" מתייחס גם לחריגות המתרחשות מדי שנה, וגם לחריגות המתרחשות לעיתים נדירות, אחת לעשרות שנים.
מודלים אקלימיים צופים עלייה בתדירותם, עוצמתם ואורכם של גלי חום כתוצאה מההתחממות העולמית.
גל חום מלווה לעיתים גם בלחות גבוהה, המגבירה את המועקה שגורם גל החום לבעלי החיים ולאדם.
בישראל ידועים גלי חום בשם שרב, המלווים ביובש רב.
באקלים מתון, גל חום נחשב לתקופה של שלושה ימים לפחות שבהם הטמפרטורה היא 30 מעלות צלזיוס לפחות.
באוסטרליה זו טמפרטורה שגרתית ביום קיץ, ואינה נחשבת לגל חום.
בתחילת 2006 פקד את אדלייד שבאוסטרליה גל חום שנמשך חמישה ימים, שבהם עלתה הטמפרטורה על 40 מעלות צלזיוס.
אזורים מסוימים בכדור הארץ חשופים יותר לגלי חום.
כאלה הם, למשל, אזורי אקלים ים תיכוני.
גלי חום חמורים עלולים לגרום למוות, בעיקר של זקנים.
בגל חום כבד שפקד את אירופה בקיץ 2003, נספו אלפי אנשים, מרביתם בצרפת, שם נספו יותר מ-15,000 אנשים.
גל החום הממושך ביותר שנרשם פקד את מערב אוסטרליה ב-31 באוקטובר 1923, והוא נמשך 160 יום, שבהם נמדדה טמפרטורה העולה על 37 מעלות צלזיוס.
בקיץ 2010 פקד גל חום כבד את חצי הכדור הצפוני, ותוצאותיו ההרסניות ניכרו במיוחד ברוסיה.
בגל חום מתמשך שפקד את הודו במאי 2015 נספו כאלפיים אנשים.
גל נדיבי (נולד ב-21 באוגוסט 1972 בתל אביב) הוא מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו, הידוע בעיקר כמנחה האחרון של התוכנית "זומביט" בטלוויזיה החינוכית.
את דרכו הרדיופונית החל בתחנת הרדיו הפיראטית "הגל הירוק", שהתמודדה במכרז הרדיו האזורי אך לא צלחה אותו.
אחר כך עבר לשדר ב"קול ישראל", תחילה ב"קול הדרך", ואחר כך ברשת ג'.
נמנה עם מקימי "רדיו תל אביב", בו שידר, ובהמשך שימש כמנהל התוכניות וסמנכ"ל התחנה.
בשנת 1998 החל להגיש את תוכנית המחשבים זומביט" בטלוויזיה החינוכית, עד ירידה מהמסך בשנת 2006. בשנים האחרונות, מתמקד בקריינות פרסומות ופרומואים לטלוויזיה ובנוסף משמש כמרצה במרכז הבינתחומי הרצליה.
נדיבי הוא קריין הבית של זכיינית ערוץ 2 לשעבר ומפעילת ערוץ 13, "רשת", מאז תחילת שידוריה.
כמו כן, משמש נדיבי כקריין הבית של רשת "שופרסל", הן בפרסומות והן בשירותים השונים שמוצעים על ידי שופרסל ללקוחות, לרבות מערכת הקופות האוטומטיות, מערכת העגלות וקריינות המערכת הטלפונית.
בשנים האחרונות משמש נדיבי כקריין עבור המשביר לצרכן ו"אלמ", כאשר באחרונה הוא מחליף את לאון פלדמן ששימש כקריינה הקבוע.
גל וינשטיין (נולד ב-1970) הוא פסל ואמן ישראלי.
יצירותיו עושות שימוש ביקורתי בדימויים מההיסטוריה של החברה והתרבות הציונית בארץ ישראל ובמדינת ישראל.
בשנת 2017 יצג את מדינת ישראל בתערוכת הביאנלה בוונציה.
עבודותיו הוצגו במוזיאונים ובגלריות רבים בישראל ומחוצה לה.
וינשטיין גדל בשכונת רמת חן שברמת גן וסיים את לימודיו התיכוניים בתיכון בליך.
הוא החל בלימודים אקדמיים באקדמיה לאמנות ולעיצוב בבצלאל בשנת 1993 וסיים בשנת 1997. עם סיום לימודיו לימד במכללת אורנים, בבצלאל ובשנקר.
תערוכת היחיד הראשונה שלו, במסגרת "שלושה אמנים, שלוש תערוכות יחיד", הוצגה ב-1998 בסדנאות האומנים.
וינשטיין זכה באותה שנה בפרס האמן הצעיר מטעם משרד החינוך והתרבות.
בנוסף זכה בפרס ישראכרט ומוזיאון תל אביב לאמנות ב-2004 וכן בפרס קולינר ובפרס משרד המדע בשנת 2006.
ב-2017 ייצג את ישראל בביאנלה בוונציה, איטליה.
בתחילת שנת 2018 קיבל וינשטיין תואר פרופסור מהמועצה להשכלה גבוהה.
וינשטיין מתגורר ויוצר בתל אביב.
וינשטיין הציג את עבודותיו במדינות רבות, בהן ארצות הברית, ברזיל, גרמניה, איטליה, ספרד.
הוא ייצג את ישראל בביאנלה ה-25 בסאו פאולו ברזיל ובביאנלה ה-57 לאמנות בוונציה, איטליה.
2013 – הביאנלה ה-4 לאמנות עכשווית בסלוניקי, יוון
2016 – "הילוך אחורי" בגלריה גורדון בתל אביב
1992-1993 - המחלקה לעיצוב תפאורות בחוג לתיאטרון, אוניברסיטת תל אביב
1993-1997 - בוגר המחלקה לאמנות, בצלאל, ירושלים
2000-2008 - אורנים, מכללה האקדמית לחינוך, קריית טבעון
2008- בית הספר לאמנות רב-תחומית, שנקר
1998 - פרס האמן הצעיר, משרד החינוך התרבות והספורט
1999 - פרס האמן הצעיר, משרד החינוך התרבות והספורט
2000 - מלגת אמן-מורה, משרד החינוך התרבות והספורט
2001 - מלגת קרן שרת, קרן התרבות אמריקה-ישראל
2003 - פרס הדסה ורפאל קלוטשקן, ישראכרט ומוזיאון תל אביב לאמן ישראלי, מוזיאון תל אביב
2004 - פרס הצטיינות, משרד התרבות
2004 - פרס ישראכרט ומוזיאון תל אביב לאמן ישראלי, מוזיאון תל אביב
2006 - פרס ביאטריס קולינר לאמן ישראלי צעיר, מוזיאון ישראל
2006 - פרס שר המדע, משרד המדע, תרבות וספורט
גן הפסלים על שם אבי רן, "משחק לבן, עבודה שחורה", 2008.
וינשטיין משתמש בטכניקת עבודה מקורית, שכוללת הדבקת צמר פלדה על פני הציור.
בכך נוצרות יצירות ריאליסטיות שנראות מרחוק כרישום מדויק של הנוף, ורק מקרוב ניתן לזהות את חומר הגלם.
מלבד צמר פלדה, הוא משתמש בחומרים תעשייתיים נוספים, כמו שטיחים, דשא מלאכותי, ו-PVC.
בעבודתו "עמק יזרעאל", הדביק וינשטיין שטיחים מקיר לקיר על גבי דיקטים, ויצר מרבד גדול הדומה לעמק פורה שמצולם ממבט על.
רק מקרוב ניתן לזהות את חומר הגלם הפשוט שבו הוא השתמש.
סדרת עבודות של וינשטיין, שמבוססות על צילומים של הצלם פטר מרום מתוך הספר "שירת האגם הגווע" המנציח את אגם החולה לפני ייבושו, הוצגה בתערוכת יחיד שלו בביתן אייל עופר (לשעבר ביתן הלנה רובינשטיין) בתל אביב.
וינשטיין עיבד את צילומיו של מרום, הגדיל אותם ועיצב אותם בעזרת הדבקת צמר פלדה.
גל זיזים (Camshaft) הוא רכיב מכני הנמצא במנועי בעירה פנימית בוכנאיים ותפקידו לתזמן את פתיחת שסתומי היניקה והפליטה של המנוע.
גל הזיזים מורכב ממוט (גל) ועליו בליטות אקסצנטריות (כעין אליפסה), כך שבסיבוב הגל בליטות אלו עולות ויורדות וכך מתזמנות את פתיחת וסגירת השסתומים.
ישנם גלי זיזים הלוחצים ישירות על השסתומים ובכך גורמים לפתיחתם, ויש גלי זיזים הלוחצים על השסתומים באמצעות מוטות דחיפים ונדנדים.
מנוע בעירה פנימית נפוץ הוא בעל ארבע פעימות: יניקה, דחיסה, עבודה, פליטה.
תאורטית, בפעולת היניקה שסתום היניקה נפתח ושסתום הפליטה נסגר.
בפעולת הדחיסה והעבודה שני השסתומים סגורים, ובפעולת הפליטה, שסתום הפליטה נפתח.
גלי הזיזים הנפוצים בעבר התבססו על מוטות דחיף (Pushrods).
בתכנון זה גל הזיזים ממוקם בבלוק המנוע, נמוך מן הצילינדר והשסתומים ובאמצעות מערכת מוטות מתזמן את הפתיחה והסגירה של השסתומים הממוקמים בראש המנוע.
חסרונה העיקרי שיטה זו הוא משקל המוטות המגביל את מהירות המנוע המקסימלית, כיוון שכל מסת המוטות נעה הלוך וחזור עם כל מחזור של סגירה ופתיחה.
ניסיון להניע את מסת המוטות במהירות גבוהה עשוי להסתיים במצב של "ציפת שסתומים", שבו השסתומים מאחרים להיפתח או להיסגר בהתאם לצורך.
מנועים מבוססי מוטות דחיף עדיין נמצאים בשימוש (בעיקר במנועים גדולי נפח של מכוניות אמריקניות ואופנועים), אך שיטה אחרת של גלי זיזים עיליים הממוקמים בראש המנוע הפכה לשיטה הנפוצה ביותר.
מנועי גלי זיזים עיליים מתחלקים לשתי קבוצות: בעלי גל זיזים יחיד ובעלי גל זיזים כפול.
במנועי גל זיזים עילי יחיד (SOHC, Single overhead cam, גלז"י) מוצב גל זיזים עליון אחד בראש המנוע.
תכנון זה מאפשר לתזמן את תנועת השסתומים באמצעות מגע ישיר בין הזיז לשסתום.
סיבוב גל הזיזים מתוזמן על ידי רצועה או שרשרת המחוברת לגל הארכובה.
שיטה זו מתאימה למנועים בעלי שני שסתומים לצילינדר, ואף נעשה בה שימוש במנועי ארבעה שסתומים לצילינדר, אך מספר רב של שסתומים מקשה על יישום השיטה.
הגדלת מספר שסתומי היניקה והפליטה לכל צילינדר נועדה כדי להשיג הספקים גבוהים יותר במהירות מנוע גבוהה יותר.
כדי להתמודד עם ריבוי השסתומים תוכננו מנועים עם גל זיזים עילי כפול בראש המנוע (DOHC, Double overhead cam, גלז"כ).
בתכנון הנפוץ של גל זיזים כפול, גל זיזים אחד מתזמן את שסתומי הפליטה והשני את שסתומי היניקה.
השימוש ברצועת תזמון במנועי גלי זיזים עיליים מסבכת את אחזקת המנוע עקב בלאי מהיר יחסית וצורך במנגנוני מתיחה לרצועה.
למוטות דחיף קיים בהקשר זה יתרון כיוון שניתן להניע אותם באמצעות גלגלי שיניים בלבד בגלל הקרבה היחסית לגל הארכובה.
אמינותם של גלגלי שיניים גבוהה יותר מרצועות.
מנועים בתצורת V או בתצורת בוקסר ייחודיים בכך שהם בעלי שני ראשי מנוע.
לכן מנוע V המתוכנן עם גל זיזים כפול לצילינדר ישתמש בארבעה גלי זיזים.
בדומה, מנוע V עם גל זיזים עילי יחיד ישתמש בשני גלי זיזים.
במקרה זה יש לשיטת מוטות דחיף יתרון כיוון שניתן למקם גל זיזים בבלוק המנוע ולתזמן באמצעותו שסתומים בשני ראשי המנוע.
עם זאת, במנועי V של מספר דגמי אופנועי הרלי-דייווידסון נעשה שימוש במוטות דחיף המונעים באמצעות ארבעה גלי זיזים הממוקמים בבלוק המנוע, אחד לכל שסתום.
תזמון לקוי של גל הזיזים עלול להיגרם עקב כיוון לקוי שלו או משחיקת רצועת התזמון (רצועת הטיימינג).
תזמון לקוי גורם לפגיעה ביעילות המנוע, מכיוון שהתערובת אינה נכנסת ויוצאת בזמן הרצוי.
במקרים בהם נקרעת רצועת התזמון אף קיימת סכנה לשלמות חלקי המנוע.
בעוד שסתומי היניקה והפליטה מפסיקים לנוע, בוכנות המנוע ממשיכות לנוע מכוח האינרציה ואז ייתכן שאחד השסתומים נשאר במצב פתוח, מתנגש בבוכנה וגורם לנזק בבוכנה ובשסתומים.
למעשה, שסתומי הפליטה והיניקה לא נפתחים בדיוק בתחילת הפעימה אלא קצת לפני כן וזאת בגלל שלוקח לתערובת זמן רב יותר להיכנס או לצאת – דבר זה בא לידי ביטוי במהירויות מנוע גבוהות.
לתחומי מהירות שונים במנוע ניתן לתכנן גלי זיזים אופטימליים שונים.
למשל, בסל"ד גבוה, שסתום היניקה יישאר פתוח גם כשתתחיל פעולת הדחיסה, וזאת כדי לאפשר לתערובת להספיק להיכנס (פעולות המנוע מהירות מאוד, ואם השסתום ייפתח בתחילת הפעימה, התערובת לא תספיק להיכנס).
כמו כן, הזיז ילחץ מעט יותר על השסתום וייווצר פתח רחב יותר.
בנוסף יש זמן בו שני השסתומים פתוחים יחד – תערובת שרופה יוצאת החוצה ותערובת חדשה נכנסת.
ניתן להחליף למנוע גל זיזים המיועד לסל"ד נמוך, בגל זיזים המיועד לסל"ד גבוה.
לגלי זיזים אלו יש מעלות פתיחה שונות של השסתומים (כלומר, השסתום נפתח בתזמון שונה, שכן הזווית של הזיז על הגל שונה).
במנועים בהם מותקנים גלי זיזים ייעודיים, פעולת המנוע נפגמת בסל"ד נמוך.
בגלל הקשר האסוציאטיבי בין מעלות (- הזווית בין הזיז לגל) לחום, נקראים גלי זיזים אלו בעגה, גלי זיזים חמים.
כדי להתגבר על בעיית תחום טווח הפעולה של המנוע (לכל גל זיזים תחום פעולה אופטימלי אחר), יש מכוניות המצוידות בגלי זיזים בעלי מספר פרופילים המשתלבים במהירויות שונות של המנוע.
גרסה מתקדמת יותר של מערכת זו במנוע גל זיזים כפול אף משתקת בסל"ד נמוך שסתום יניקה אחד, כך שמנוע בעל 16 שסתומים לדוגמה, מתנהג כמנוע בעל 12 שסתומים.
לחברת פרארי יש מנוע עם גל זיזים בעל שלושה זיזים לכל שסתום.
במהירויות שונות גל הזיזים זז כך שכל פעם זיז אחר משולב, בהתאם למהירות המנוע.
גל מישורי הוא גל בעל חזית גל בצורת מישור.
גל מישורי הוא אופן התפשטות אפשרי של גל בחלל הפתוח ובמובילי גל שונים.
גל בעל חזית גל בצורת מישור אינסופי אינו פיזיקלי, אך גלים שונים הם בקירוב גלים מישוריים.
לדוגמה, גל כדורי הוא בקירוב גל מישורי הרחק מהמקור, וכך אור השמש המגיע לכדור הארץ הוא בקירוב גל מישורי.
גל הוא פונקציה של הזמן והמרחב המקיימת את משוואת הגלים: .
פונקציה שפותרת את משוואת הגלים היא פונקציה של המרחב שמשתנה בזמן כך שהיא שומרת על צורתה אך ערכיה נשמרים בנקודות במרחב שנעות במהירות קבועה ששווה ל-.
הפתרון היסודי של המשוואה במערכת צירים קרטזית הוא:
כאשר A קבוע, i היחידה המדומה, הוא וקטור ההעתק, התדירות הזוויתית של הפתרון ו- הוא וקטור כלשהו, הנקרא וקטור הגל, המקיים:
בכל רגע נתון, חזית הגל - המשטח שווה המופע שעל פניו קבוע, הוא המקום הגאומטרי המקיים:
וזוהי משוואה המתארת מישור המאונך לווקטור .
המישורים שווי המופע נעים בזמן במהירות קבועה v ובכיוון קבוע, ככיוון וקטור הגל .
מאחר שמשוואת הגלים היא הומוגנית, גם צירוף ליניארי של פתרונות בעלי תדירויות זוויתיות שונות ומשרעת שתלויה בתדירות הזוויתית הוא פתרון.
לכן, בעזרת פתרון יסודי זה ניתן לפרוש פונקציה מחזורית כללית כטור פורייה ופונקציה כללית שאינה בהכרח מחזורית כהתמרת פורייה.
הגל המישורי הפשוט והנפוץ ביותר הוא גל סינוסי המתואר על ידי המשוואה:
גל זה מתקדם בכיוון x וערכו אינו תלוי בקואורדינטות y,z.
ניתן לכתוב אותו כסכום של הפתרון היסודי והצמוד המרוכב שלו לפי נוסחת אוילר, או כלקיחת החלק הממשי (או המדומה) שלו.
אם מייצגים את ערך גל האקספוננט המרוכב הקבוע על פני מישור שווה מופע במישור המרוכב כתלות בזמן, אז ההיטלים שלו על הציר הממשי ועל הציר המדומה הם גלים סינוסיים בעלי הפרש מופע של .
דוגמאות לגלים מישוריים סינוסיים הן השדה החשמלי בין לוחות קבל בזרם חילופין והשדה האלקטרומגנטי של מקור אור מונוכרומטי נקודתי הרחק מהמקור.
במכניקת הקוונטים גלים מישוריים מהווים פתרון למשוואת שרדינגר עבור חלקיק חופשי.
פתרון מהצורה של גל מישורי מתאר חלקיק בעל תנע קווי קבוע וידוע מראש.
פתרון זה למשוואת שרדינגר יהיה פתרון מהצורה:
כאשר מתקיים הקשר הקלאסי .
ייצוג חלקיק כגל הוצע בהשערת דה ברויי אשר הניחה שכפי שישנה דואליות גל-חלקיק עבור אור, כך תהייה דואליות שכזו לחלקיקים אחרים (ובפרט לאלקטרונים).
ייצוג חלקיק חופשי כגל משורי מהווה הצדקה עבור משוואת שרדינגר וניתן באמצעותו לנסח תופעות טבע מרובות כגון חוק סנל וחוקי פרנל.
גל יקותיאל (נולד ב-4 בנובמבר 1981) הוא ג'ודוקא עבר ישראלי אשר התחרה בקטגוריית המשקל עד 60 ק"ג.
יקותיאל החל להתאמן בגיל 6. הוא נטל חלק באולימפיאדת אתונה, אך לא עבר את שלב המוקדמות.
בשנת 2005 הוא זכה במדליית הזהב במכביה השבע-עשרה וסיים במקום השביעי באליפות העולם שנערכה בקהיר.
קדם לכך הפסד מכוון של הג'ודוקא האיראני ואחיד סארלק ליריב מאזרבייג'ן, במטרה להימנע ממפגש עם יריב ישראלי.
לאחר תקופה בה נעדר מסבב התחרויות בשל פציעה, שב להתאמן ב-2006. בשנת 2007 הגיע להישג השיא שלו כאשר זכה במדליית ארד באליפות אירופה שנערכה בבלגרד לאחר שגבר על ניג'אט שיחאליזדה האזרי בקרב על המדליה.
בשנת 2008 סיים במקום החמישי באליפות אירופה שנערכה בליסבון, ובכך הבטיח את השתתפותו באולימפיאדת בייג'ינג.
לפני האולימפיאדה דורג במקום העשירי בקטגוריית המשקל שלו, אך הגיע להישג גבוה מהתחזיות המוקדמות.
לאחר הפסד בקרב מוקדם, ניצח מספר קרבות ב"בית התנחומים", והגיע עד לקרב על מדליית ארד בו הפסיד להולנדי רובן האוקס, וסיים במקום החמישי.
במהלך הקריירה יקותיאל זכה במדליות רבות בטורנירים מהסבב העולמי וביניהן מדליות זהב בטורנירים 'A-Tournament Sofia' ו-'A-Tournament Tallinn'.
בשנת 2009 יקותיאל הודיע על פרישתו לטובת התמקדות בלימודי רפואה.
בין היתר לאחר פרישתו הוא אימן את נבחרת הג'ודו סאקורה במודיעין יחד עם איגור רומניצקי.
סיים את לימודי הרפואה וכיום הוא רופא מתמחה במחלקת כירורגיה בבית החולים שניידר.
גל נבו (נולד ב-29 ביוני 1987) הוא שחיין עבר אולימפי ישראלי, אלוף ושיאן ישראל בשחייה.
נחשב לאחד השחיינים הישראלים הטובים ביותר בכל הזמנים.
השחיין הישראלי המעוטר ביותר עם 9 מדליות באליפות אירופה בשחייה (2 בבריכה אולימפית ו-7 בבריכת 25 מטר), סגן אלוף אירופה (לונדון 2016) ומקום שישי באליפות העולם בשחייה (רומא 2009).
נבו שיאן ישראל הנוכחי (2021) במשחים ל-200 מטר ול-400 מטר מעורב אישי ובמשחה ל-200 מטר פרפר.
ייצג את ישראל בשלוש אולימפיאדות (בייג'ינג 2008, לונדון 2012 וריו דה ז'ניירו 2016).
נבו נולד, גדל והתחנך בקיבוץ חמדיה, אמו קארן היא מורה לאנגלית.
בגיל צעיר החל להתאמן בשחייה במועדון "הפועל גלבוע-בית שאן".
כשהיה בן 15 נסגר מועדון זה והוא החל לחפש מועדון אחר להתאמן בו.
לאחר שלא התקבל לפנימיית המחוננים של מכון וינגייט, החל להתאמן במועדון השחייה זבולון.
מועדון זה היה רחוק מהקיבוץ בו גדל ולכן עבר להתגורר אצל משפחתו של השחיין תום בארי בקיבוץ יגור.
בשנה בה התאמן במועדון זה, רשם התקדמות גדולה ובסיומה, כשהיה בן 16, התקבל לפנימיית המחוננים במכון וינגייט.
בגיל 18 קיבל מצה"ל מעמד של ספורטאי מצטיין, שאפשר לו להתאמן בחו"ל.
עד לשנת 2008 התאמן באוניברסיטת המדינה של אריזונה בפיניקס, ולאחר מכן עבר להתאמן בג'ורג'יה טק.
בישראל הוא מתחרה מטעם מועדון הפועל ירושלים.
כשהיה בן 17 שבר נבו לראשונה את שיאו של מיקי חליקה במשחה ל-200 מטר מעורב אישי לגילאי נוער ובהמשך שבר גם את השיא הישראלי לבוגרים.
באליפות אירופה שנערכה באיינדהובן בשנת 2008, שהייתה גם האליפות הראשונה בה השתתף, שיפר את השיא הישראלי, והעמידו על 2:02.43 דקות.
באותה תחרות סיים במקום העשירי, ובכך הבטיח את השתתפותו במשחקים האולימפיים בבייג'ינג.
נבו התחרה על הכרטיס למשחקים האולימפיים עם השחיין מאיר חצבני, שהקדים אותו במשחי המוקדמות, בהם אף שבר את שיא ישראל, אך במשחי חצי הגמר הגיע אחרי נבו, במקום ה-13.
בשלב המוקדמות בבייג'ינג, סיים נבו במקום 11 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש של 4:14.03 דקות ובכך, שיפר את שיאו האישי ב-6 שניות, ואת שיא ישראל הקודם, שקבע מיקי חליקה 9 שנים קודם לכן, ב-3.46 שניות.
בשלב המוקדמות ל-200 מטר מעורב אישי שיפר את השיא הישראלי בקרוב ל-3 שניות, בתוצאה של 1:59.66 דקות, והעפיל לשלב חצי הגמר מהמקום ה-12. בשלב חצי הגמר סיים במקום ה-7 במקצה שלו ו-13 בדירוג הכללי, בתוצאה של 2:00.43 דקות, ולא העפיל לגמר.
באליפות המכללות בשחייה של ארצות הברית (בריכת 25 יארד) שנערכה בטקסס במרץ 2009, זכה נבו במדליית כסף במשחה ל-400 יארד מעורב אישי תוך שהוא קובע את התוצאה הרביעית בטיבה בכל הזמנים - 3:38.00 דקות.
בנוסף, סיים נבו במקום הרביעי באותה תחרות במשחה ל-200 יארד בסגנון מעורב אישי, בתוצאה של 1:42.79 דקות.
באוניברסיאדה שנערכה בבלגרד ביולי אותה שנה, סיים נבו במקום תשיעי במשחה ל-200 מטר פרפר, תוך שהוא קובע שיא ישראלי חדש - 1:58.81 דקות.
יומיים לאחר מכן נשבר השיא על ידי נמרוד חייט באליפות אירופה לנוער (1:57.97 דקות).
באליפות העולם בשחייה שנערכה ברומא בהמשך השנה הגיע להישגים הגבוהים ביותר מבין חברי המשלחת הישראלית.
הוא העפיל לגמר וסיים במקום השישי במשחה ל-400 מטר מעורב אישי, לאחר שגם בשלב המוקדמות סיים במקום השישי, עם שיא ישראלי חדש, 4:11.51 דקות, זמן מהיר בכשתי שניות וחצי משיאו הקודם.
במשחה ל-200 מטר מעורב סיים נבו במקום התשיעי, גם כן בשיא ישראלי חדש, 1:58.25 דקות, והיה רחוק 15 מאיות בלבד מהעפלה לשלב הגמר.
בשלב המוקדמות שיפר את השיא הישראלי לראשונה בתוצאה של 1:58.55 דקות ועלה לשלב חצי הגמר מהמקום השמיני.
בנוסף, סיים במקום ה-19 במשחה ל-200 מטר פרפר לאחר שהחזיר לעצמו את השיא ישראלי בתוצאה של 1:57.02 דקות, במקום ה-40 במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:15.49 דקות ובמקום ה-51 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 1:50.52 דקות.
מדליית ארד באליפות אירופה (בריכת 25 מטר)
באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באיסטנבול בדצמבר אותה שנה זכה נבו במדליית ארד במשחה ל-400 מטר מעורב אישי בתוצאה של 4:00.55 דקות, שהיא הרביעית בטיבה בעולם בכל הזמנים.
בנוסף, סיים במקום החמישי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בתוצאה של 1:54.17 דקות ובמקום השביעי במשחה ל-200 מטר פרפר בתוצאה 1:51.84 דקות.
באליפות המכללות בשחייה (בריכת 25 יארד) שנערכה בקולומבוס במרץ 2010, זכה נבו במדליית כסף במשחה ל-400 יארד מעורב אישי בתוצאה של 3:40.68 דקות.