tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הנטייה הטבעית לחשוש ששחיית תינוקות בחורף תעודד דלקות אוזניים, נזלות ומחלות שפעת אינה מאוששת על ידי מקבץ מחקרים שנערכו בעשור השני של המאה ה-21, המעידים כי שחיית תינוקות עדיפה דווקא בחודשי החורף, נוסף על יתרונות בולטים לפעילות המשותפת להורה ולילד.
נמצא שכל סוג של פעילות מים בחורף, מפחיתה את תדירות דלקות האוזניים ומועילה להתפתחותם של תינוקות.
המחקר מחזק מחקרים קודמים, המראים שלשחייה בכלל ובחודשי החורף בפרט, השפעה טובה על תפקוד חצוצרת השמע (תעלת אוסטכיוס) מה שמביא להפחתת תופעת דלקת האוזן התיכונה.
ההסבר לתופעה, נעוץ בחיזוק המערכת החיסונית של הילד בחורף כתוצאה מהפעילות הספורטיבית.
זו תורמת לעמידות רבה יותר בפני מחלות האופייניות לחורף, עונה בה רבים מההורים מוותרים על הפעילות, בשלל החשש לבריאות הילד.
התנהלות נכונה בעת שחיית התינוקות בבריכה
התנהלות נכונה בעת שחיית תינוקות בבריכה היא הגעה לפני השיעור וכניסה למתחם הבריכה כדי שהתינוק יתרגל לתנאים החדשים ויחוש את החום, הרעש והריח.
מגע ראשון חיובי עם המים והסביבה חיוני לשיתוף הפעולה בהמשך.
יש לוודא שבגד הים מותאם לגילו ומידתו של התינוק.
בגד לוחץ או שנוטה להישמט בבריכה, יהווה מטרד לפעוט, שעלול להגיב בעצבנות או לסרב לשתף פעולה.
יש להאכיל את הפעוט או להניקו, כחצי שעה לפני הכניסה למים כך שלא יגיע רעב.
הפעילות עלולה להגביר את תחושת הרעב ובכך לגרום לעצבנות יתר.
חשוב להתאים עד כמה שניתן את הפעילות ללוח הזמנים של התינוק לשיתוף פעולה אופטימלי: שעות יקיצה, שינה ואכילה.
יש לוודא שלאחר השחייה יולבש הילד או התינוק בבגדים יבשים וחמים מכף רגל ועד כיסוי הראש והאוזניים.
המלצות לבחירת הבריכה המתאימה לתינוקות
חום המים צריך להיות בין 33.5 ל-34 מעלות, בהתאם לטמפרטורה החיצונית של גופנו.
התינוק רגיש מאוד לשינויים בטמפרטורת הסביבה, מאחר שאין לו שכבת שומן תת-עורית שתגן עליו מאיבוד חום ומנגנוני וויסות החום שלו עדיין אינם מפותחים.
מסיבה זו, חשוב כי המים יהיו בטמפרטורה נעימה ומאוזנת.
לחום המים יש חשיבות גם בכך שהגוף אינו מבזבז אנרגיה בניסיון לשמור על חומו, והתינוק יכול למקד את תשומת לבו בפעילות.
חשוב כי הפרשי הטמפרטורה בין מי הבריכה ובין חלל הבריכה יהיו קטנים, על מנת שהתינוק לא יחוש קור ביציאה מן המים.
לכן, חשוב כי חלל הבריכה יהיה מחומם היטב.
בזמן הפעילות בבריכה חייב לשהות במתחם מפעיל בריכה מורשה, על מנת שיוכל להזהיר במקרה של תקלה בחדר המכונות וכמויות הכימיקלים המוכנסים לבריכה.
המקום חייב להיות בעל רישיון עסק תקף.
תחרויות שחייה התקיימו לראשונה בארץ ישראל כבר משנת 1926 כשהוקמה הקבוצה הראשונה בישראל בשחייה תחרותית, קבוצת מכבי חיפה.
תחרות השחייה החשובה ביותר בישראל היא אליפות ישראל בשחייה שנערכת באופן מסודר וקבוע אחת לשנה משנת 1952. תחרויות שחייה ברמה הבינלאומית נערכו במסגרת המכבייה וכינוס הפועל וכך במשך השנים, השתתפו בארץ שחייניות ושחיינים יהודים ושאינם יהודים מהטובים בעולם, כולל אלופים אולימפיים, אלופי עולם ושיאני עולם.
ההישג הישראלי הטוב ביותר בשחייה במשחקים האולימפיים שייך למתן רודיטי (טוקיו 2020) שסיים במקום רביעי במשחה מים פתוחים ל-10 ק"מ.
יעקב טומרקין (לונדון 2012), סיים במקום שביעי במשחה ל-200 מטר גב.
איתן אורבך היה השחיין הישראלי הראשון שהגיע לשלב הגמר באולימפיאדה במשחה אישי (סידני 2000), במשחה ל-100 מטר גב.
לראשונה בתחרויות השחייה באולימפיאדה הייתה לישראל נציגות במשחה הגמר (אטלנטה 1996), שבו הגיעה הרביעייה הישראלית במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב (איתן אורבך, ודים אלכסייב, דן קטלר ויואב ברוק) לשלב הגמר, בשיא ישראלי חדש.
התארים המכובדים ביותר שבהם זכו שחיינים ישראלים שייכים לאנסטסיה גורבנקו, סגנית אלופת העולם (2024) במשחה ל-400 מטר מעורב אישי, אלופת העולם בבריכת 25 מטר (2021) במשחה ל-50 מטר חזה ו-100 מטר מעורב אישי ו-4 פעמים אלופת אירופה, 3 פעמים במשחה ל-200 מטר מעורב אישי ו-1 במשחה ל-400 מעורב אישי.
יונתן קופלב אלוף אירופה ( 2012) ובעל תוצאת השנה בעולם (2016) במשחה ל-50 מטר גב, ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון והיחיד שהחזיק בתוצאת השנה בעולם.
נבחרת ישראל זכתה בשתי מדליית זהב באליפות אירופה (2024) במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי ובמשחה שליחים משולב 4x100 מטר מעורב.
יואב ברוק היה השחיין הישראלי הראשון שהשתתף במשחה גמר באליפות עולם (רומא 1994).
דן ברנר זכה בתואר אלוף אסיה (טהראן 1974) במשחה ל-100 מטר חופשי, שהיה ההישג הטוב ביותר של שחיין ישראלי ובסך הכל זכו שחייני ישראל במשחקי אסיה ב-11 מדליות, מהן 1 זהב, 4 כסף ו-6 ארד.
בשנת 2015 נערכה לראשונה בישראל אליפות אירופה בבריכת 25 מטר שבה נקבעו לראשונה בישראל, שלושה שיאי עולם חדשים ושני שיאי אירופה חדשים.
בשנת 2017 נערכה בישראל אליפות אירופה לנוער ובספטמבר 2023 נערכה בישראל אליפות העולם לנוער.
תחרויות שחייה התקיימו לראשונה בארץ ישראל בשנות ה-20 של המאה ה-20. בשנת 1926 הוקמה מחלקת השחייה של קבוצת מכבי חיפה, הראשונה בישראל ומאז החלו תחרויות השחייה ומשחקי הכדורמים בישראל.
בין השחיינים הבולטים באותה העת היו אלכסנדר אפשטיין ממכבי חיפה הנחשב כחלוץ ספורט השחייה בישראל כשחיין וכמאמן.
הסיפור שעומד מאחורי התחרות השחייה הראשונה בארץ ישראל, שהיא ניתנה כפרס על הצלת חייו של המושל הבריטי, אדוארד קית'-רוץ'!
באוגוסט 1926 שהה אלכסנדר אפשטיין בחוף הרחצה ליד הגשר הגרמני בחיפה.
המושל הבריטי קיטרודג', נכנס לשחות בים, אך נסחף על ידי הגלים ועמד לטבוע.
התחרות נערכה בים בין שתי דוברות שהוצבו במרחק של כ-100 מטר אחת מהשנייה כשהשחיינים התחרו בסגנונות שונים ומרחקים שונים.
מיד לאחר מכן נערכה תחרות שחייה שנייה במסגרת כינוס הפועל השלישי.
עם חנוכת בניין ימק"א ירושלים באפריל 1933 נחנכה גם בריכת השחייה שהיוותה חלק ממתחם הספורט החדש והיא למעשה בריכת השחייה הראשונה בישראל באורך 20 מטר, שהייתה אף מקורה.
בשנת 1935 נחנכה בריכת בת גלים בחיפה שהייתה הבריכה האולימפית הראשונה שנבנתה בארץ, והייתה הראשונה והאחרונה ששאבה את מי הים הסמוכים לה ולאחר סינון וניקוי השתמשה בהם למילוי הבריכה ובכך הייתה לבריכה עם מים מלוחים.
לבריכה היה מגדל קפיצות הגבוה בארץ בן 3 קומות.
היא שימשה את תחרויות השחייה של המכביה השנייה.
בסיום מכביה זו, בחרו שחיינים רבים מאירופה להישאר בארץ ישראל, בניגוד לחוקי "הספר הלבן" של הבריטים.
אותם שחיינים היוו את תשתית השחייה של ישראל הן כשחיינים והן כמאמנים.
אחד השחיינים שבחרו להישאר בארץ לאחר המכביה השנייה היה שלמה תנשמת מגרמניה.
בתחרות בינלאומית בין נבחרת ארץ ישראל לנבחרת יוון שנערכה בבריכת בת גלים בחיפה ב-3 בספטמבר 1937 הוא קבע במשחה ל-100 מטר חופשי, שיא ארץ ישראל חדש של 1:03.0 דקות, שיא שהחזיק מעמד 17 שנים ובמשחה ל-200 מטר חופשי, שיא ארץ ישראל חדש של 2:27.6 דקות, שהחזיק מעמד 15 שנים.
שחיין נוסף שעלה לאחר המכבייה פאול וָאגוֹ (זאב ורדי) החזיק בשיא הישראלי במשחה ל-400 מטר חופשי במשך כ-13 שנים.
בשנת 1938 בעקבות ה"אנשלוס", עלתה יהודית דויטש מאוסטריה לארץ ישראל.
מיד עם עלייתה היא זכתה באליפות ארץ ישראל בשחייה לנשים וקבעה שיא ארץ ישראל במשחה ל-100 מטר חופשי, שהחזיק מעמד 14 שנה.
בשנת 1939 ייצגה את האוניברסיטה העברית בתחרות סטודנטים בינלאומית.
שחייניות נוספות שעלו באותה העת לארץ ישראל, לפני פרוץ מלחמת העולם השנייה היו אלופות ושיאניות צ'כוסלובקיה אדית קפיך ואירנה קרפלס שעלו מבר כוכבא ברטיסלאבה.
שיאה הישראלי של טיין במשחה ל-100 מטר גב החזיק מעמד כ-14 שנים ושיאה של קרפלס במשחה ל-200 מטר חזה החזיק מעמד כ-13 שנים.
בנובמבר 1942 יצאה לצליחת הכנרת לרוחבה עליזה וירץ, שעשתה את הדרך בארבע שעות ועשר דקות.
את המסלול מעין גב לטבריה, שאורכו כתשעה ק"מ, סיימו 23 מתוך 25 שחיינים, ראשון שבהם היה שמואל חדש שעשה את הדרך בזמן של 3:13:45 שעות.
ב-28 באוקטובר 1944 צלח יצחק יחזקאל את הכנרת לאורכה מצמח בדרום לטבחה בצפון, כ-22 ק"מ במשך 9 שעות, 39 דקות ו-44 שניות, ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון שעמד במשימה זו.
באוגוסט 1945 נחנכה בריכת רמב"ם היא בריכת שחייה שנבנתה בגבעתיים, הבריכה הציבורית הראשונה שהוקמה ביישוב העברי.
בשנת 1946 נחנכה בריכת השחייה גלי גיל ברמת גן ששימשה את תחרויות השחייה של מספר מכביות (1957 ו-1961).
בשנת 1949 מתקיימת לראשונה תחרות שחייה, מפעל העשרה, לזכרם של עשרה משחייני ברית מכבים עתיד ומכבי שנפלו במלחמת העצמאות.
התחרות השנתית נערכת למעלה משלושה עשורים.
במשך 20 שנה התחרות מיועדת לשחייני מכבי ומשנת 1970 היא נפתחת להשתתפות של כלל שחייני ישראל.
בשנת 1952 נערכה אליפות ישראל הראשונה בשחייה.
עד אז נערכו תחרויות נפרדות, אליפות הפועל בשחייה ואליפות מכבי בשחייה.
התחרויות החשובות ביותר ששחיינים ישראלים רבים יכלו להשתתף ולהתקדם בזירה הבינלאומית היו תחרויות השחייה של המכביה ושל כינוס הפועל.
נחום בוך היה השחיין הישראלי הראשון שהשתתף במשחקים האולימפיים שנערכו בהלסינקי 1952.
שושנה ריבנר הייתה השחיינית היחידה שהשתתפה במלבורן 1956.
ב-1960 היה עמירם טראובר לשחיין הישראלי הראשון ששחה 100 מטר חופשי מתחת לדקה.
ברומא 1960 השתתפו יורם שניידר, גרשון שפע, יצחק לוריא ועמירם טראובר.
בטוקיו 1964 השתתפו אברהם מלמד וגרשון שפע.
במשחקי אסיה שנערכו בבנגקוק בשנת 1966 זכתה נבחרת ישראל ב-6 מדליות, 4 מדליות כסף: איבונה טוביס, אברהם מלמד, גרשון שפע ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב לגברים (יורם שניידר, גרשון שפע, אברהם מלמד ומשה גרטל) ו-2 מדליות ארד: איבונה טוביס וגרשון שפע.
במקסיקו סיטי 1968 השתתפו איבונה טוביס, אברהם מלמד, שלומית ניר, יואל קנדה, אמנון קראוס וגרשון שפע.
מלמד סיים במקום 11 במשחה ל-100 מטר פרפר, ההישג הטוב ביותר בשחייה במשחקים האולימפיים עד אטלנטה 1996. גרשון שפע משתתף באולימפיאדה שלישית.
ישראל מצטרפת לתחרות שמונה האומות, תחרות בינלאומית שנתית ומשתתפת עד שנת 1992 כולל.
במשחקי אסיה שנערכו בבנגקוק בשנת 1970 זכתה נבחרת ישראל ב-3 מדליות ארד: שלומית ניר (2 מדליות) ובמשחה שליחים 4x100 מטר מעורב (יואב יעקובי, יואל קנדה, דן שטרן ומשה גרטל).
במינכן 1972 משתתפת שלומית ניר באולימפיאדה השנייה שלה.
במשחקי אסיה שנערכו בטהראן 1974 זכה דן ברנר במדליית זהב במשחה ל-100 מטר חופשי, שהיה ההישג הטוב ביותר של שחיין ישראלי ובמדליית ארד במשחה ל-200 מטר חופשי.
בשנת 1975 ישראל מורחקת מתחרויות ספורט באסיה בכלל ובשחייה בפרט.
המסגרות הבינלאומית היחידות שנישארו לשחייני ישראל פרט לאולימפיאדה (אחת ל-4 שנים) ואליפות עולם (שחייני ישראל השתתפו לראשונה בברלין 1978, אחת ל-4 שנים) היו תחרות השנתית הבינלאומית, תחרות שמונה האומות, תחרויות שחייה של המכביה (אחת ל-4 שנים) ותחרויות שחייה של כינוס הפועל (אחת ל-4 שנים).
במונטריאול 1976 השתתפו דב ניסמן ועדי פרג.
בסוף שנות ה-70 דרך כוכבו של אמיר גניאל, שהיה לשחיין הצעיר ביותר שקבע שיא ישראלי לבוגרים בהיותו בן 13 ו-7 חודשים, 2 שיאי גילאים שלו עדיין שרירים וקיימים, כ-44 שנים (נכון ל-2020).
לראשונה משתתפים שחיינים מישראל באליפות העולם בשחייה.
האליפות נערכה בברלין 1978 והשתתפו בה אמיר גניאל, ניר שמיר, רון קרמן וזוהר וייס.
הרביעייה הישראלית מסיימת במקום 13 בשני משחי השליחים.
מדינת ישראל מצטרפת לחרם האמריקאי על מוסקבה 1980 ובכך נמנע מאמיר גניאל, רון קרמן וניר שמיר להשתתף במשחקים האולימפיים.
באליפות העולם שנערכה בגואיאקיל 1982 השתתפו ירון אילתי, יורם כוכבי, יוחאי ליפשיץ, רון קרמן וניר שמיר.
בלוס אנג'לס 1984 השתתפו יורם כוכבי, אייל שטיגמן והדר רובינשטיין.
באליפות העולם שנערכה במדריד 1986 השתתפו אייל שטיגמן ושגב פורת.
בסיאול 1988 השתתף אייל שטיגמן.
בשנות ה-80 אימן נח רם לסירוגין את נבחרת ישראל בשחייה, והשתתף עמה בתחרויות רבות באירופה, בשתי אולימפיאדות (לוס אנג'לס 1984 וסיאול 1988) ובשתי אליפויות עולם (גואיאקיל 1982, מדריד 1986).
בשנת 1987 מונה למאמן הלאומי רובי שלו.
בשנים 1989 עד 1991 מונה למאמן לאומי גאבור ראטוני מהונגריה () ביחד עם חנן גלעד.
באליפות העולם שנערכה בפרת' 1991 השתתפו אירית אפרתי, טימאה טוט, יואב ברוק, ערן גרומי וגלעד חן.
לראשונה שחיינים מישראל מוזמנים להשתתף באליפות אירופה בשחייה שנערכה באתונה 1991.
בברצלונה 1992 השתתפו יואב ברוק, ערן גרומי, טימאה טוט וקרן רגאל.
ב-30 ביולי 1993 חצה פרופ' איתן פרידמן את תעלת למאנש, מאנגליה לצרפת, בשחיית יחיד בזמן של 13 שעות ו-13 דקות ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון שצלח את התעלה.
יואב ברוק היה השחיין הישראלי הראשון שהשתתף במשחה גמר באליפות העולם שנערכה ברומא 1994. באליפות זו השתתף גם ואדים אלכסייב שסיים במקום תשיעי.
איתן אורבך זכה באליפות אירופה בשחייה לנוער (פרדוביצ'ה 1994) במדליית זהב במשחה ל-200 מטר גב ובכך היה לשחיין הישראלי הראשון שזכה במפעל זה במדליה בכלל ובמדליית זהב בפרט.
הרביעייה הישראלית, איתן אורבך, ודים אלכסייב, דן קוטלר ויואב ברוק עולה למשחה הגמר באטלנטה 1996 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב, לראשונה בתולדות המדינה.
באליפות אירופה (סביליה 1997) זכה איתן אורבך במדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב.
מיקי חליקה היה לספורטאי הישראלי הראשון שזכה במדליה באוניברסיאדה (סיציליה 1997).
באליפות העולם שנערכה בפרת' 1998 השתתפו איתן אורבך, יואב ברוק ומיקי חליקה.
אורבך סיים במקום שביעי, הדירוג הגבוה ביותר של שחיין ישראלי.
בסידני 2000 השתתפה משלחת השחייה הגדולה ביותר עם 9 שחיינים, יואב ברוק באולימפיאדה השלישית שלו, יואב מאירי, מיקי חליקה, טל שטריקר, איתן אורבך, יואב גת, אלכסיי מנז'ולה אורן אזרד, ורד בורוכובסקי ועדי ביכמן.
אורבך היה השחיין הישראלי הראשון שהגיע למשחה הגמר באולימפיאדה במשחה אישי, במשחה ל-100 מטר גב.
באליפות העולם שנערכה בפוקואוקה 2001 השתתפו ורד בורוכובסקי, אניה גוסטומלסקי, איתן אורבך, שילו איילון, יואב גת, מיקי חליקה ודב מלניק.
ורד בורוכובסקי סיימה במקום ה-7 במשחה ל-100 מטר פרפר ויואב גת סיים במקום 8 במשחה ל-200 מטר גב.
באליפות העולם שנערכה בברצלונה 2003 השתתפו ורד בורוכובסקי, אניה גוסטומלסקי, ענבל לבבי, שילו איילון, יואב גת, מיקי חליקה, שי לבנת ודב מלניק.
בורוכובסקי סיימה במקום 6 במשחה ל-50 מטר פרפר.
באתונה 2004 השתתפו ורד בורוכובסקי ואניה גוסטומלסקי.
באליפות העולם שנערכה במונטריאול 2005 השתתפו אולגה ברסנייבה, אניה גוסטומלסקי, דנית קמה, תום בארי, יואב גת, נדב כוכבי, שי לבנת וארז פרן.
באליפות העולם שנערכה במלבורן 2007 השתתפו אניה גוסטומלסקי, עמית עברי, גיא ברנע, תום בארי, איתי צ'מה, שי לבנת, מיקי מלול ואהוד סגל.
מיקי מלול סיים במקום שישי במשחה ל-50 מטר חזה.
בבייג'ינג 2008 השתתפו גל נבו, תום בארי, אלון מנדל, נמרוד שפירא בר אור, גיא ברנע, איתי צ'מה ואניה גוסטומלסקי באולימפיאדה השנייה שלה.
בזמן שהותו בבייג'ינג, התבשר אלון מנדל על מות אביו שנהרג בתאונה בביתו.
באליפות העולם שנערכה ברומא 2009 השתתפו 15 שחיינים: יוליה בנך, אנה וולצ'קוב, דעאא מסרווה, עמית עברי, קריסטינה צ'רנישב, נסטיה קורוטקוב, תום בארי, גיא ברנע, נדב כוכבי, מיקי מלול, אלון מנדל, גל נבו, אהוד סגל, איתי צ'מה ונמרוד שפירא בר אור.
גל נבו, סיים במקום 6 במשחה ל-400 מטר מעורב אישי.
מיכאל דמיטרייב השתתף בתחרות בשחייה במים פתוחים.
באליפות העולם שנערכה בשאנגחאי 2011 השתתפו אנה וולצ'קוב, עמית עברי, גיא ברנע, יעקב טומרקין, גל נבו, יונתן קופלב ונמרוד שפירא בר אור.
גיא ברנע סיים במקום 6 במשחה ל-50 מטר גב.
יונתן קופלב זוכה במדליית זהב באליפות אירופה (דברצן 2012) במשחה ל-50 מטר גב.
במדליית ארד במשחה זה זכה גיא ברנע.
יעקב טומרקין זכה בשתי מדליות ארד במשחים ל-100 מטר גב ו-200 מטר גב ועמית עברי זכתה במדליית ארד במשחה ל-100 מטר פרפר.
בלונדון 2012 השתתפו עמית עברי, גל נבו, יעקב טומרקין, נמרוד שפירא בר אור ואמרי גניאל.
יעקב טומרקין קבע את ההישג הישראלי הטוב ביותר בשחייה במשחקים האולימפיים כשסיים במקום שביעי במשחה ל-200 מטר גב.
באליפות העולם שנערכה בברצלונה 2013 השתתפו עמית עברי, גאי ברנע, אמרי גניאל, תומר זמיר, יעקב טומרקין, גל נבו, יונתן קופלב ונמרוד שפירא בר אור.
יובל ספרא ושחר רסמן השתתפו בתחרות בשחייה במים פתוחים.
גיא ברנע ויונתן קופלב סיימו במקומות 7 ו-8 בהתאמה במשחה ל-50 מטר גב.
באליפות העולם שנערכה בקאזאן 2015 השתתפו עמית עברי, זוהר שיקלר, גיא ברנע, דוד גמבורג, עידו הבר, תומר זמיר, יעקב טומרקין, גל נבו, לירן קונובלוב ויונתן קופלב.
שי טולדנו, יובל ספרא ושחר רסמן השתתפו בתחרות בשחייה במים פתוחים.
בדצמבר 2015 נערכה לראשונה בישראל אליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שבה נקבעו לראשונה בישראל, שלושה שיאי עולם חדשים, ושני שיא אירופה חדשים.
בריו דה ז'ניירו 2016 השתתפו גל נבו, יעקב טומרקין, זיו קלונטרוב ורביעיית שליחות ישראלית השתתפה לראשונה במשחקים האולימפיים וסיימה במקום 16, אנדראה מורז, עמית עברי, קרן זיבנר וזוהר שיקלר.
צוות המאמנים דייוויד מארש וקאיו קאייביץ' נבחרו להוביל את השחייה הישראלית.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט 2017 השתתפו אנדראה מורז, עמית עברי, קרן זיבנר, זוהר שיקלר, גיא ברנע, איתי גורביץ', מרק חינאווי, מירון חרותי, יעקב טומרקין, תומר פרנקל, לירן קונובלוב, יונתן קופלב, מרקוס שלזינגר, דניס לוקטב ודניאל נמיר.
עדן גירלואנצה, חיה סימון זבלודוף, שי טולדנו, עידן מורדל יובל ספרא, מתן רודיטי ושחר רסמן השתתפו בתחרות בשחייה במים פתוחים.
יונתן קופלב סיים במקום 8 במשחה ל-50 מטר גב.
באוגוסט החליף לוקה גברילו את קאייביץ' באימון נבחרת ישראל.
באליפות העולם שנערכה בקוואנגג'ו שבקוריאה הדרומית 2019 השתתפו 16 שחיינים, 4 שחייניות ו-12 שחיינים: אנסטסיה גורבנקו, אנדראה מורז, עדן גירלואנצה, אווה פביאן, איתי גולדפדן, מירון חרותי, יעקב טומרקין, דניס לוקטב, מיכאל לייטרובסקי, תומר פרנקל, יהונתן קופלב, דניאל נמיר וגל כהן גרומי, יובל ספרא, מתן רודיטי ויונתן רוסין.
אנסטסיה גורבנקו הבטיחה את השתתפותה במשחקים האולימפיים בתחרות שנערכה במרסיי, צרפת.
מירון חרותי הבטיח את השתתפותו במשחקים האולימפיים באליפות העולם.
בתחרות שנערכה באמסטרדם בדצמבר 2019 קבעו תומר פרנקל ורון פולונסקי את הקריטריון האולימפי.
נבחרות השליחים של ישראל 4x100 מטר מעורב משולב (אנסטסיה גורבנקו, איתי גולדפדן, תומר פרנקל, ואנדראה מורז) ו-4x200 מטר חופשי (דניס לוקטב, דניאל נמיר, תומר פרנקל, וגל כהן גרומי) סיימו פעמיים במקום ה-10 באליפות העולם ובכך העניקו לישראל השתתפות בשני משחי שליחים אלו במשחקים האולימפיים.
לאור מגפת הקורונה כל תחרויות השחייה לשנת 2020 בוטלו או נדחו בשנה, כולל אולימפיאדת טוקיו (2020) שנדחתה ל-23 ביולי 2021 ועד ה-8 באוגוסט.
באליפות אירופה שנערכה בבודפשט בשנת 2021 זכתה אנסטסיה גורבנקו במדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב אישי בשיא ישראלי חדש.
אנדראה מורז סיימה במקום חמישי, קורבנקו הגיעה למשחה הגמר במשחה ל-100 מטר גב אך פרשה על מנת להתרכז במשחה ל-200 מטר מעורב אישי.
רביעית השליחים 4x200 מטר חופשי משולב (2 שחייניות ו-2 שחיינים) סיימה במקום רביעי הישג השיא של קבוצת שליחים ישראלית באירוע זה, ורביעית השליחות 4x200 מטר חופשי סיימה במקום שמיני בגמר, הישג השיא של רביעייה שליחות ישראלית.
באולימפיאדת טוקיו (2020) השתתפו 12 שחיינים (3 שחייניות ו-9 שחיינים), מספר שיא של משתתפים ישראלים.
מתן רודיטי, סיים במקום רביעי במשחה ל-10 ק"מ במים פתוחים הישג השיא של השחייה הישראלית.
נוסף לכך, שחייני הנבחרת השתתפו בשני משחי גמר, שלושה משחי חצי גמר וקבעו 5 שיאים ישראליים.
במשחי הגמר השתתפו אנסטסיה גורבנקו שסיימה במקום שמיני במשחה ל-100 מטר גב הישג שיא לשחיינית ישראלית ורביעיית השליחים משולב 4x100 מטר מעורב שסיימה במקום שמיני, בהשתתפות אנסטסיה גורבנקו, איתי גולדפדן, גל כהן גרומי ואנדראה מורז.
במשחי חצי גמר השתתפו אנסטסיה גורבנקו שסיימה במקום עשירי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, רביעיית השליחים 4x200 מטר חופשי שסיימה במקום עשירי, בהשתתפות דניס לוקטב, דניאל נמיר, תומר פרנקל וגל כהן גרומי ואביב ברזלי שסיימה במקום 15 במשחה ל-200 מטר גב.
ניתן לסכם שזו הייתה ההופעה הישראלית המוצלחת ביותר במשחקים האולימפיים.
באליפות אירופה (בריכת 25 מטר) שנערכה בקאזאן, רוסיה בנובמבר אותה שנה זכתה אנסטסיה גורבנקו במדליית זהב במשחה ל-200 מטר מעורב ובכך הייתה לשחיינית ולשחיין הישראלי הראשון שזכה בתואר אירופי בבריכת 25 מטר.
גורבנקו אלופת עולם (בריכת 25 מטר)
באליפות העולם בבריכת 25 מטר שנערכה באבו דאבי, איחוד האמירויות הערביות ב-17 בדצמבר אותה שנה זכתה אנסטסיה גורבנקו בשתי מדליות זהב, במשחה ל-50 מטר חזה ובמשחה ל-100 מטר מעורב אישי ובכך הייתה לשחיינית ולשחיין הישראלי הראשון שזכתה בתואר עולמי בבריכת 25 מטר.
נוסף לכך, היא הייתה אחת בין 4 השחייניות המצטיינות של האליפות שזכו כל אחת בשתי מדליות זהב אישיות.
באליפות העולם השתתפו 14 שחיינים, מהן 4 שחייניות ו-10 שחיינים.
אנסטסיה גורבנקו סיימה במקום חמישי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, המיקום הכי טוב של שחיין או שחיינית מישראל אי פעם באליפות העולם, 12 משחי חצי גמר מהם 5 פעמים מקום תשע ונקבעו 5 שיאים ישראלים.
בינואר 2023 הגיע לישראל טום ראשטון מקנדה לאמן את נבחרת ישראל.
באליפות העולם השתתפו 13 שחיינים, מהן 5 שחייניות ו-8 שחיינים.
אנסטסיה גורבנקו, סיימה במקום חמישי במשחה ל-200 מטר מעורב אישי, גל כהן גרומי, סיים במקום שמיני במשחה ל-100 מטר פרפר ונבחרת השליחים 4x100 מטר חופשי, תומר פרנקל, דניס לוקטב, רון פולונסקי וגל כהן גרומי סיימה במקום שביעי.
בספטמבר נערכה במכון וינגייט אליפות העולם בשחייה לנוער.
במכביה הראשונה (1932) לא הייתה בישראל בריכה אולימפית ולכן תחרויות השחייה נערכו במתחם מאולתר שהוכשר במימי נמל חיפה.
בריכת השחייה האולימפית הראשונה בישראל נבנתה לאחר מכן במתחם קזינו בת גלים, בשכונת בת גלים בחיפה על חוף הים, ושימשה לאירוח תחרויות השחייה במכבייה השנייה, השלישית והרביעית וכן לתחרויות שחייה מקומיות ולפנאי.
באותן שנים נפתחו בחיפה ובאזורים אחרים בארץ בריכות נוספות.
אף על פי ששחייה היא תחביב נפוץ בישראל, מספר הבריכות האולימפיות מצומצם למדיי, ומספר הבריכות המותאמות לתחרויות בגודלן, עומקן, ומספר המקומות לקהל קטן במיוחד.
לרוב בריכות השחייה הקיימות המשמשות לאימונים, משמשות במקביל גם את הציבור הרחב.
בריכות אולימפיות מסוימות נפתחו גם בפארקי מים ומוסדות ציבוריים כמו "בית הלוחם תל אביב" ולכן לא משמשות את השחייה התחרותית.
חלק מהשחיינים הישראליים המקצועיים המובילים מתאמנים בחו"ל, לרוב באוניברסיטאות בארצות הברית המציעות תוכניות אימונים ותחרויות לשחיינים.
עם זאת קיימים בישראל מספר איגודי שחייה שמתאמנים בבריכות מקומיות, חצי אולימפיות ואולימפיות וחלק מהבריכות אירח תחרויות לחובבנים ומקצוענים לנוער ולבוגרים ואף תחרויות בינלאומיות ותחרויות במסגרת המכביה.
בין בריכות השחייה האולימפיות המקורות שבישראל ניתן לציין את בריכת האוניברסיטה בתל אביב, בריכת הטכניון בחיפה, בריכת בית לברון באשדוד ועוד.
מרכז השחייה המוביל בישראל המשמש לאימונים ולמרבית התחרויות הרשמיות ממוקם במכון וינגייט בנתניה.
בריכת טוטו וינגייט שייכת לקומפלקס ספורט שבו התקיימו תחרויות שחייה ישראליות ובינלאומיות וכן תחרויות שחייה במסגרת המכביה.
במתחם בריכה אולימפית מקורה חדשה, עם 3,000 מקומות ישיבה.
ישראל אירחה בבריכה זו, בשנת 2015 את אליפות אירופה (בריכת 25 מטר) ואת אליפות אירופה לנוער בשנת 2017.
במקביל מקודמות תוכניות לבניית בריכות שחייה אולימפיות רב תכליתיות נוספות בקריית הספורט בשכונת מלחה בירושלים, סמוך לאצטדיון הכדורגל סמי עופר בחיפה, בקריית הספורט החדשה בבאר שבע, קריית הספורט באשדוד ובעיר בני ברק.
המדליות בהן זכו שחייניות ושחייני ישראל בתחרויות הבינלאומיות החשובות ביותר
התחרות סך הכלשחייניותשחייניםשחייניותשחייניםשחייניותשחייניםשחייניותשחיינים המשחקים האולימפיים אליפות העולם 1 אליפות העולם (בריכת 25 מטר) 3 1 אליפות אירופה 714 1 אליפות אירופה (בריכת 25 מטר) 3 14 משחקי אסיה 4 7 אוניברסיאדה 5 סך הכל 8 2 3 16 7 23 18 41 1 1 11 19 30 60
השתתפות שחייני ישראל במשחקים האולימפיים
השתתפות שחייני ישראל באליפויות עולם
השתתפות שחייני ישראל באליפויות העולם (בריכת 25 מטר)
שנה שם השחיין/נית משחה דירוג 2000 מיקי חליקה 400 מטר מעורב אישי 2002 ורד בורוכובסקי 50 מטר פרפר 2021 אנסטסיה גורבנקו 50 מטר חזה 100 מטר מעורב אישי
מדליות אישיות בתחרות שמונה האומות
השחייניות והשחיינים הישראלים שזכו בלפחות מדליית זהב אישית אחת בתחרות שמונה האומות
שחייני ישראל בתחרויות בינלאומיות (1937 - 1974)
בשנים 1937 - 1974 קיימה נבחרת ישראל 25 תחרויות בינלאומיות כולל 5 תחרויות שמונה האומות.
בתחרויות השתתפו 47 שחייניות ו-74 שחיינים.
שחייניות ושחייני ישראל זכו במשחקים הפאראלימפיים ב-166 מדליות בסך הכל, מהן 55 מדליות זהב, 57 מדליות כסף ו-54 מדליות ארד.
שחיינית/שחיין סה"כ אורי ברגמן121114 יוסף ונגר95519 שלמה פינטו69116 משה לוי6129 קרן לייבוביץ'4217
אלופים אולימפיים, אלופי עולם ושיאני עולם שהשתתפו בתחרויות שחייה בישראל
אן אוטנברייט (), השתתפה בכינוס הפועל
יאנט אוטסן (), השתתפה באליפות אירופה
מליסה בלוט (), השתתפה בכינוס הפועל
לארה גראנז'ון (), השתתפה בגביע אירופה בשחייה במים פתוחים
אינגה דקר (), השתתפה באליפות אירופה
מולי האניס (), השתתפה באליפות ישראל
ננסי הוגסהד (), השתתפה בכינוס הפועל
קטינקה הוסו (), השתתפה באליפות אירופה, קבעה שני שיאי עולם חדשים
פמקה המסקרק (), השתתפה באליפות אירופה
סינתיה וודהד (), השתתפה בכינוס הפועל
ונדי ויינברג (), השתתפה במכביה
כריס וון סלטצה (), השתתפה בכינוס הפועל
שרון ון רוונדאל (), השתתפה באליפות אירופה
לנה ינסן (), השתתפה בשמונה האומות
טיפני כהן (), השתתפה בכינוס הפועל
סנדרה נילסון (), השתתפה בכינוס הפועל
אורלי מולר (), השתתפה בגביע אירופה בשחייה במים פתוחים
קנדיל סטיוארט (), גביע האיגוד
ג'יל סטרקל (), השתתפה בכינוס הפועל
האנה-מריה ספלה (), השתתפה באליפות אירופה
פדריקה פלגריני (), השתתפה באליפות אירופה
מרגריטה פנציירה (), השתתפה באליפות אירופה
אדה קוק (), השתתפה במכביה כאורחת
ראנומי קרומווידג'ויו (), השתתפה באליפות אירופה
ילנה רודקובסקאיה (), השתתפה באליפות ישראל בשחייה
מרילין רמנובסקי (), השתתפה במכביה
שרה שסטרם (), השתתפה באליפות אירופה
מרק אנטואן אוליבייה (), השתתף בגביע אירופה בשחייה במים פתוחים
אנתוני ארווין (), השתתף במכביה
ג'ו בוטם (), השתתף בכינוס הפועל
פאול בידרמן (), השתתף באליפות אירופה
מייק ברטון (), השתתף בכינוס הפועל
דניאל גיורטה (), השתתף באליפות אירופה
ראודי גיינס (), השתתף בכינוס הפועל
גבריאלה דטי (), השתתף באליפות אירופה
גארט ובר-גייל (), השתתף במכביה
כריס ווקר-הבורן (), השתתף באליפות אירופה
גרהרד זנדברג (), אליפות ישראל 2004
דריאן טאונסנד (), אליפות ישראל 2004
דייוויד לארסון (), השתתף בכינוס הפועל
ג'ייסון ליזאק (), השתתף במכביה
ורנר למפה (), השתתף בכינוס הפועל
פיליפו מאניני (), השתתף באליפות אירופה
כרישטוף מילאק (), השתתף באליפות אירופה לנוער
דייוויד מקאג (), השתתף בכינוס הפועל
ג'רלד מרקן (), השתתף בכינוס הפועל
מארק ספיץ (), השתתף במכביה
אדם פיטי (), השתתף באליפות אירופה
גרגוריו פלטריניירי (), השתתף באליפות אירופה, קבע שיא עולם חדש
מייקל צ'דוויק (), השתתף באליפות ישראל
לאסלו צ'ה (), השתתף באליפות אירופה
רדוסלב קבנצקי (), השתתף באליפות אירופה
מרקו קוך (), השתתף באליפות אירופה
קלימנט קולסניקוב (), השתתף באליפות אירופה לנוער
מריוס קוש (), השתתף בגביע האיגוד
לני קרייזלברג (), השתתף במכביה
אקסל ריימונד (), השתתף בגביע אירופה בשחייה במים פתוחים
"שחיין" (1987) הוא תצלום מאת האמנית הישראלית דגנית ברסט.
התצלום "שחיין" שייך לקבוצת עבודות שיצרה האמנית דגנית ברסט בשנים 1991-1986 ומתארים דמויות שצילמה בחוף תל אביב-יפו.
תצלום זה, מן המוקדמים שבסדרת תצלומים אלו, נוצר במהלך עבודתה על פרויקט "חקירות לוך נס" (1989-1986).
הוא מתאר דמות אנונימית של חותר בסירת חסקה, מתוך תצלום נרחב יותר.
בעבודה הדגישה ברסט את הגרעיניות של סרט הצילום (נגטיב) ושל נייר ההדפסה על ידי הגדלה של הדימוי, צילומו והגדלתו החוזרת.
ברסט עשתה שימוש נוסף דמות השחיין בציור "שחיין" (1989).
בציור גדול-ממדים זה "הורכבה" הדמות מחדש ממערך של כתמים עגולים בצבע כחול ושחור.
מרדכי גלדמן תיאר את הדימוי של הדמות בהקשר של ציור זה כדמות "[ה]נראית אך בקושי, כאותן דמויות ההופכות שחורות למבט בגלל סנוורי הקיץ המשחירים את כל הנראה.
זהו ציור פוסט-פוינטליסטי המאזכר את ציוריו המופלאים והמסתוריים של ז'ורז' סרה"..
גרסה נוספת של הדימוי הופיע בציור בצבעי מים שהיווה חלק סדרת הציורים "מתרחצים" (1990).
דניאלה טלמור תיארה האיקונוגרפיה של השחיין כמאזכרת, באמצעות יצירתה המאוחרת יותר של האמנית, את דמותו של כארון מן המיתולוגיה היוונית.
על פי טלמור הדמות היא דמות נערית בעלת און, אך גם כזו החסרה מגדר מובהק.
תחרויות השחייה במסגרת המשחקים האולימפיים נערכו במרכז ספורט המים, ותחרויות השחייה במים פתוחים נערכו באודייבה מארין פארק (Odaiba Marine Park).
37 משחים שונים התקיימו באולימפיאדה זו, 18 לנשים, 18 לגברים ולראשונה במשחקים האולימפיים משחה שליחים משולב בשתי שחייניות ובשני שחיינים, 4x100 מטר מעורב.
קיילי מקיואן (), זכתה ב-4 מדליות, 3 זהב (2 אישיות) ו-1 ארד
יוי אוהאשי (), זכתה ב-2 מדליות זהב אישיות
קיילב דרסל (), זכה ב-5 מדליות זהב, 3 אישיות
יבגני רילוב (), זכה ב-3 מדליות, 2 זהב אישיות ו-1 כסף
רוברט פינק (), זכה ב-2 מדליות זהב אישיות
תאריך משחה שם השחיינית מדינה שיא 25 ביולי 4x100 מטר חופשי ברונטה קמפבל, מג האריס, אמה מקיאן, קייט קמפבל 3:29.69 דקות 29 ביולי 4x200 מטר חופשי יאנג ג'ונשואן, טאנג מוהאן, ג'אנג יופיי, לי בינגג'יה 7:40.33 דקות 30 ביולי 200 מטר חזה טטיאנה סקונמאקר 2:18.95 דקות
31 ביולי 100 מטר פרפר קיילב דרסל 49.45 שניות 1 באוגוסט 4x100 מטר מעורב ראיין מרפי, מייקל אנדרו, קיילב דרסל, זאק אפל 3:26.78 דקות
31 ביולי 4x100 מטר מעורב קתלין דוסון, אדם פיטי, ג'יימס גאי, אנה הופקין 3:37.58 דקות
משחה משולב (2 שחייניות, 2 שחיינים)
"שחייה לילית" הוא סרט אימה על-טבעי אמריקאי שנכתב ובוים על ידי ברייס מקגווייר, ומבוסס על הסרט הקצר בעל אותו שם משנת 2014 מאת מקגווייר ורוד בלאקרסט.
בסרט מככבים ואייט ראסל, קרי קונדון, אמילי הופרל וגאווין וורן.
העלילה עוקבת אחר משפחה המגלה אירועים משונים בבריכת השחייה שבחצר האחורית בביתם.
ג'יימס ואן וג'ייסון בלאם הם המפיקים תחת "אטומיק מונסטר" ו"בלאמהאוס הפקות".
הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-5 בינואר 2024, ובישראל ב-4 בינואר 2024, תחת הפצת "סרטי יוניברסל".
בשנת 1992, ילדה ושמה רבקה סאמרס יוצאת לילה אחד לבריכה המשפחתית שלה כדי להחזיר סירת צעצוע השייכת לאחיה החולה הסופני, טומי.
בזמן שהיא מנסה להשיג את הסירה, משהו בבריכה מושך אותה מתחת למים.
זמן לא ידוע לאחר מכן, משפחת וולר - ריי, איב והילדים איזי ואליוט - מחפשים מקום מגורים חדש וקבוע לאחר שריי נאלץ לפרוש מקריירת הבייסבול שלו עקב מחלה.
הם מחליטים לרכוש בית עם בריכת שחייה בחצר האחורית, במיוחד לאחר ששמעו שהבריכה תהיה טובה למצבו של ריי.
ריי נחתך בידו בזמן שהוא עובד כדי לנקות את הבריכה.
כשאנשי מקצוע באים לבדוק את הבריכה, הם מגלים שהבריכה מתמלאת מעצמה, ללא צינור, ולוקחת את מימיה ממעיין תת-קרקעי באזור.
ככל שהוא מבלה יותר זמן בבריכה כחלק מהטיפול שלו, נראה שמחלתו של ריי נעלמת לאט לאט.
עם זאת, איב מודאגת מהשינויים שהיא רואה בבעלה.
איזי ואליוט מותקפים בנפרד על ידי משהו לא ידוע בבריכה, והחתול המשפחתי נעלם.
במהלך מסיבת בריכה אשר המשפחה מקיימת, המתווכת שלהם, קיי, מספר לאיב על בתה של הבעלים הקודמים, רבקה סאמרס.
ועל סיפור הטביעה הלא מוסבר שלה.
זמן קצר לפני שריי לכאורה מחזיק ילד מתחת למים וכמעט מטביע את עצמו, למרות שהדבר מיוחס לתופעת לוואי של מחלתו.
כשהיא מאתרת את משפחת סאמרס לאחר שנודע לה שיש היסטוריה ארוכה של היעלמויות לא מוסברות בבריכה, איב נפגשת עם לוסי, אמה של רבקה.
לוסי מסבירה שהמים שממלאים כעת את הבריכה היו פעם חלק ממעיין מרפא, אבל כדי להשתמש במי המרפא יש להקריב להם מישהו אחר; לוסי נאלצה להקריב את רבקה לישות הבריכה כדי לרפא את מחלתו של טומי.
איב נחרדת להבין שריי עכשיו נרפא על ידי הבריכה, אבל זה ייקח את אחד הילדים כקורבן.
איב חוזרת לבית כדי לגלות שריי נשלט ישירות על ידי הישות, אשר לוכדת את אליוט בבריכה ומנסה להרוג את איזי.
איב מנסה להציל את בנה בזמן שאיזי מתעמתת עם הישות המחזיקה באביה, ובסופו של דבר תוקפת אותו עם מחבט בייסבול.
איב מצליחה לחלץ את אליוט מחוסר הכרה, ומובלת אל פני הבריכה על ידי רוחה של רבקה.
לאחר חזרה לחצר, התקיפה של איזי ומצבו של אליוט עוזרים לריי להחזיר את השליטה על עצמו.
כדי לעצור את הישות שתתקוף את ילדיו, ריי מקריב את עצמו לבריכה.
בסופו של דבר המשפחה מחליטים להישאר בבית כדי שאף אחד אחר לא ייפול קורבן לישות, איב, איזי ואליוט עוצרים את מילוי הבריכה כדי למנוע שדבר כזה יקרה שוב.
ואייט ראסל - ריי וולר
קרי קונדון - איב וולר
אמילי הופרל - איזי וולר
גאווין וורן - אליוט וולר
מקורות הסרט מופקים משנת 2014, כאשר ברייס מקגווייר כתב וביים את סרטו הקצר בן החמש דקות בתקציב נמוך עם חברו רוד בלאקרסט.
בתפקיד הראשי כיכבה בו מגלין אכיקונווק, דבר שייתן השראה לדמותה של איזי וולר בגרסה החדשה.
הוא גם תיאר את עלילת הסרט כחצי אוטוביוגרפי בהקשר לילדותו והתבגרותו, ואמר: .
הסרט הקצר שוחרר ביוטיוב ב-12 באוקטובר 2014, והפך לוויראלי, דבר שאפשר למקגווייר להתפתח לתעשיית הקולנוע כתסריטאי.
ג'דסון סקוט, הסגן הבכיר מחברת הסרטים "אטומיק מונסטר", המליץ על הסרט לג'יימס ואן, שהסכים לרכוש את הזכויות לעיבוד סרט עלילתי.
בינואר 2023, דווח כי עיבוד קולנועי עלילתי של הסרט הקצר "שחייה לילית" בתהליכי הפקה מוקדמת, בעקבות הצלחת הסרט "מייגן".
מקגווייר חזר לביים מתסריטיו, בו הרחיב את העלילה כדי להוסיף דרמה שיניע את הסיפור ואימה לגבי רגשות הדמויות.
ואייט ראסל וקרי קונדון לוהקו, כאשר ואן וג'ייסון בלאם מפיקים תחת "אטומיק מונסטר" ו"בלאמהאוס הפקות".
באפריל נוספו לצוות השחקנים אמילי הופרל, גווין וורן, ננסי לנהאן וג'ודי לונג.
צילומי הסרט החלו ב-11 באפריל 2023 באטלדנה, קליפורניה, ונמשכו כ-34 ימים.
מארק קורבן, שהלחין את הפסקול לסרט "בלאק-פון", הלחין גם פסקול לסרט זה.
מקגווייר שיבח את הבחירה בקורבן, ואמר: "המוזיקה שלו נמצאת בכל רשימות הכתיבה שלי והציג לו את החזון שלי למוזיקה בהרגשה שהיא יכולה להגיע רק מהמים, כמו איזה מקהלה שטבעה ועלה מהמעמקים, והוא היה כזה בחור מוכשר.
רק מארק יכול ליצור צלילים כל-כך מוזרים ומצמררים".
כדי לשקף את השפעות הסרט, מקגווייר שילב בפסקול שירי פופ משנות ה-80.
הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-5 בינואר 2024, ובישראל ב-4 בינואר 2024 תחת הפצת "סרטי יוניברסל".
בתחילה הסרט התעתד לעלות לאקרנים ב-19 בינואר 2024.
תחרויות השחייה במסגרת המשחקים האולימפיים נערכו בפריז לה דפנס ארנה, ותחרויות השחייה במים פתוחים נערכו בנהר הסן מגשר אלכסנדר השלישי.
37 משחים שונים התקיימו באולימפיאדה זו, 18 לנשים, 18 לגברים ומשחה שליחים משולב בשתי שחייניות ובשני שחיינים, 4x100 מטר מעורב.
המשלחת האמריקאית סיימה ראשונה לאחר שצברה את מרב המדליות: 8 זהב, 13 כסף, 7 ארד ו-28 בסך הכל.
שנייה סיימה אוסטרליה עם 7 זהב, 8 כסף ו-3 ארד ו-18 בסך הכל ושלישית סיימה המארחת צרפת עם 4 זהב, 1 כסף ו-2 ארד ו-7 בסך הכל
סאמר מקינטוש (), זכתה ב-4 מדליות אישיות, 3 זהב ו-1 כסף
שרה שסטרם (), זכתה ב-2 מדליות זהב אישית
לאון מרשאן () זכה ב-5 מדליות, 4 זהב אישיות ו-1 ארד.
מדליות זהב, במשחה ל-200 מטר חזה (שיא אולימפי), במשחה ל-200 מטר פרפר, במשחה ל-200 מטר מעורב אישי (שיא אולימפי) ובמשחה ל-400 מטר מעורב אישי (שיא אולימפי).
הרביעייה האמריקאית רגן סמית', לילי קינג, גרטשן וולש וטורי הסק () קבעה במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב שיא עולם חדש של 3:49.63 דקות.
פאן ג'אנלה () קבע במשחה ל-100 מטר חופשי שיא עולם חדש של 46.40 שניות.
רוברט פינק () קבע במשחה ל-1500 מטר חופשי שיא עולם חדש של 14:30.67 דקות
הרביעייה האמריקאית ראיין מרפי, ניק פינק, גרטשן וולש וטורי הסק () קבעה במשחה שליחים משולב 4x100 מטר מעורב שיא עולם חדש של 3:37.43 דקות.
17 שיאים אולימפיים נקבעו באולימפיאדה זו.
טבלת מדליות שחיה במים פתוחים
באלגברה ליניארית, שחלוף (לפעמים גם חילוף; אנגלית: Transpose) הוא פעולת ההחלפה בין השורות והעמודות של מטריצה נתונה.
הפעולה מקבלת מטריצה בת n שורות ו-m עמודות, ומחזירה מטריצה בת m שורות ו-n עמודות, שבמקום ה-(i, j) שלה נמצא האיבר ה-(j, i) של המטריצה המקורית.
השחלוף הוא דוגמה סטנדרטית לאינוולוציה מסוג ראשון.
מטריצה ריבועית שפעולת השחלוף אינה משנה אותה נקראת מטריצה סימטרית.
פעולת השחלוף מהווה, כאמור, אינוולוציה מסוג ראשון.
פירושו של דבר הוא שהפעולה שומרת על החיבור ועל הכפל בסקלר, הופכת את פעולת הכפל, ויש לה סדר 2:
מן התכונות האלה נובע גם שאם הפיכה אז גם הפיכה ו-.
הדטרמיננטה של מטריצה זהה לזו של המטריצה המשוחלפת שלה.
מכאן נובע שגם הפולינום האופייני של שווה לזה של , ולכן יש להן גם אותם ערכים עצמיים.
יתרה מזו, כל מטריצה דומה למטריצה המשוחלפת שלה.
מטריצה ריבועית נקראת סימטרית אם , כלומר שווה למטריצה המשוחלפת שלה.
אם היא מטריצה ריבועית הפיכה ומתקיים , אז נקראת מטריצה אורתוגונלית.
כלומר, מטריצה ריבועית היא אורתוגונלית אם ורק אם , כאשר היא מטריצת היחידה.
בדומה לפעולת השחלוף אפשר להגדיר גם פעולת הצמדה הרמיטית הכוללת בנוסף לשחלוף גם פעולת הצמדה של אברי השדה.
הצמוד ההרמיטי של מטריצה מסומן וכאמור מוגדר לפי .
אם מקיימת , היא נקראת מטריצה הרמיטית.
מטריצה הרמיטית היא סימטרית בדיוק כאשר כל הרכיבים שלה ממשיים.
בעניין זה, ראו גם אופרטור הרמיטי.
אם ו- הם מרחבים וקטוריים מעל שדה ו- היא העתקה ליניארית, ההעתקה המשוחלפת שלה היא העתקה בין המרחבים הדואליים של ו- המוגדרת באופן הבא:
זוהי העתקה ליניארית ודרגתה שווה לדרגת .
הפונקציונל מכונה לעיתים המשיכה לאחור של במקביל ל-.
אם ו- הם מרחבים וקטוריים סוף-ממדיים, הוא בסיס סדור ל- עם בסיס דואלי , הוא בסיס סדור ל- עם בסיס דואלי ו- היא המטריצה המייצגת של ביחס לבסיסים , אז המטריצה המייצגת של ביחס לבסיסים היא בדיוק .
שחלוף הוא החלפת חומר גנטי בין גדילי DNA המהווים כרומוזום.
לרוב השחלוף יוביל ליצירת גדיל DNA המורכב משני מקורות גנטיים שונים.
בשחלוף מיוטי המתרחש בתאי רבייה יתקבלו הרכבים גנטיים חדשים בתאי הזרע ובתאי הביצית והדבר יובל למגוון גנטי בצאצאים שהוא הבסיס לתהליכי האבולוציה.
קיימים 3 סוגים של שחלוף:
רקומבינציה הומולוגית (Genetic Crossover): שחלוף ביו שני גדילים של אותו כרומוזום.
רקומבינציה לא הומולוגית: החלפת קטעים בשחלוף עם גדיל של כרומוזום אחר.
Gene Conversion: העברת קטע של גדיל הכולל סדרת גנים ללא שבירה אלא על ידי העתקה.
תהליך שאופייני לבקטריות ווירוסים וגם במנגנון תיקון DNA פגום בתאים אאוקריוטים.
באאוקריוטים השחלופים לרוב יתרחשו בשלב המיטוזה כחלק ממנגנון תיקון תאי בתהליך של רקומבינציה לא הומולוגית, ובשלב המיוזה בתהליך של רקומבינציה הומולוגית הם מהווים את אחד התהליכים החשובים ביותר בגנטיקה.
בשחלופים המתרחשים כחלק מתהליך המיוזה, יצירתם של תאי המין (הגמטות) ביצורים וצמחים זוויגיים (המתרבים ברבייה מינית).
במהלך המיוזה לאחר שהכרומוזומים הוכפלו, הכרומוזומים ההומולוגים (כל אחד במצבו המוכפל) נצמדים זה לזה בנקודות הקרויות כיאזמות.
הדבר מאפשר מעבר של קטעים מקבילים ב-DNA בין כרומוזום אחד למשנהו.
הדבר נעשה בעזרת אנזים המכונה רקומבינאז.
התהליך כולל מספר שלבים של חיתוך מקטע של סליל ה-DNA ולבסוף איחויו מחדש עם הרצפים שהוחלפו באמצעות אנזימי הגבלה (Restriction enzymes) המסוגלים לחתוך קטעי DNA באזורים מוגדרים מראש.
השחלוף ההומולוגי מתבטא בהחלפת קטעים בין שני האללים המהווים את הכרומוזום ומשמש לתיקון שברים ב-DNA בזמן המיטוזה.
במהלך המיוזה הוא מאפשר יצירת צירופים חדשים של מולקולות הדנ"א ליצירת אללים חדשים.
כך נוצרת השונות הגנטית המאפשרת כושר הסתגלות של האורגניזם לסביבות משתנות ואת התהליכים האבולוציוניים המתרחשים כתוצאה מכך.
הסתעפות זו נקראת 'הסתעפות הולידיי' (Holliday Junction) על שמו של הביולוג הבריטי רובין הולידיי שהציע את הרעיון בשנת 1964. במסלול תיקון ה-DNA נוצרת הסתעפות הולידיי שנייה.
בזמן מיוזה עשויה להתרחש כתוצאה מהסתעפות זו החלפה של מקטעי DNA בין שני הכרומוזומים (Genetic Crossover).
הרקומבינציה ההומולוגית היא תהליך הקיים בכל שלוש ממלכות העל (חיידקים, ארכאונים, ואאוקריוטים) ומהווה מנגנון ביולוגי בסיסי בעולם החי.
שכיחות התהליך מושפעת מגורמים סביבתיים כמו קרינה אולטרא-סגולה וקרינה רדיואקטיבית.
מוטציות גנטיות הפוגעות באלל אחד, מועברות באמצעות רקומבינציה לאלל שני ובכך מאפשרות ביטוי השוני הגנטי.
דוגמה לכך היא מחלת התלסמיה: מחלה תורשתית קטלנית הנגרמת על-ידי מוטציה הפוגעת במבנה ההמוגלובין.
במצב הטרוזיגוטי רק אלל אחד הנושא את הגן פגוע והמחלה היא איננה קטלנית אבל מונעת התרבות של נבגונית המלריה בתאי הדם, ובכך מקנה יתרון לאוכלוסיות הנגועות במחלה זו.
במצב ההומוזיגוטי, כאשר שני האללים נושאים גן פגוע, היא קטלנית.
לכן השכיחות של מוטציה זו גבוהה באוכלוסיות הנגועות במלריה.
לתהליך השחלוף במיוזה חשיבות אבולוציונית והישרדותית עליונה.
חלק גדול ממגוון הפנוטיפים אותו ניתן לראות כיום במיליוני היצורים החיים נגרם הודות להחלפה זו של מקטעי DNA הנושאים גנים שונים..בנוסף, שחלופים מלאכותיים מבוצעים בביוטכנולוגיה ובהנדסה הגנטית כאמצעי ליצירה ושכפול של גנים חדשים.
רקומבינציה הומולוגית בתהליך המיוזה עשויה לגרום לפגימה בגנים ולמחלה גנטית.
שיבוש במנגנון זה נמצא מקושר לסוגים רבים של סרטן ונתון למחקר אינטנסיבי של שרשרת התהליכים ושל החלבונים והאנזיםים המשתתפים בתהליך.
בחיידקים קיימת אפשרות של העברת תכונות באמצעות קוניוגציה ושחלוף.
למשל כושר עמידות בפני תרופות, או יצירת רעלנים (טוקסינים).
תהליך כזה מתקיים בין חיידקי המעיים הספרופיטים המקיימים את אוכלוסיית המעיים הטבעית לבין חיידקים פתוגנים כמו סלמונלה.
כך השימוש התדיר באנטיביוטיקה גורם לאבולוציה של חיידקים פתוגנים עמידים לאנטיביוטיקה.
בביוטכנולוגיה משמש השחלוף גם ככלי להחדרת שינויים גנטיים לאורגניזמים.
הפיתוח של טכניקות מיקוד גן המתבסס על רקומבינציה הומולוגית הביא לזכייה בפרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה ב-2007. חיסון כנגד מחלות ויראליות מבוסס כיום בעיקר על ייצור אנטיגנים רקומביננטים.
במקום להשתמש בנגיף עצמו, מוחלש או מומת, מייצרים את האנטיגן הספציפי לנגיף בתוך חיידקים על-ידי שחלוף הגן הויראלי עם הגנום של החיידק המקודד ליצירת האנטיגן הייחודי לנגיף.
כך ניתן לייצר בזול ובכמות גדולה את האנטיגן שמפעיל את המערכת החיסונית מבלי להסתכן בהדבקה בנגיף.
חיסון DNA הוא חיסון המבוסס על העברת DNA או RNA ויראלי לתאי המאחסן על-ידי הזרקה של פלסמיד שעבר רקומבינציה עם הגן הויראלי המקורי המקודד ליצירת מעטפת הווירוס.
ייצור החלבון על-ידי מערכת השעתוק של התאים המאחסנים גורם להפעלת מערכת יצירת נוגדנים כנגד החלבון הזר.
שיטה זו הוכיחה יעילותה בחיסון כנגד קורונה.
התכונות הייחודיות ל-DNA ושיטת הקידוד המאפיינת אותו מהוות בסיס לקידום פיתוח מערכות אלקטרוניות ממוזערות.
ננוטכנולוגיית DNA מבוססת על ייצור אוטומטי של מקטעי DNA בסדר נוקלאוטידים מתוכנן מראש.
על-ידי חיבור של מקטעים אלה בשיטות הרקומבינציה המתוארות למעלה ניתן לייצר רשת מסועפת.
קישור של אטומי זהב הופך את הרשת למוליך חשמלי.
לרשת זו אפשר להוסיף קישור לחלבונים או אטומים של מתכות כמו גרמניום וצורן בעלי תכונות חשמליות כמו טרנזיסטורים.
אפשר להשתמש בסדר הנוקליאוטידים כבסיס לזיכרון בינארי לייצור ננו-מחשבים.
תהליכים אלה נמצאים כיום במחקר ופיתוח.
שחיתות שלטונית או שחיתות פוליטית, היא סוג אחד משלל השחיתויות המוכרות, ומשמעה שימוש לרעה במשרה ציבורית על מנת להשיג טובות הנאה או רווח אישי.
בכל צורות הממשל עלולות להתרחש תופעות של שחיתות שלטונית.
מידת השחיתות נעה משימוש שולי בהשפעה ובחסות על מנת לעשות מחוות, ועד לשוחד ממוסד.
שיא השחיתות השלטונית היא קלפטוקרטיה, שבה אפילו העמדת פנים חיצונית של יושר נזנחת.
שחיתות שלטונית קיימת בתפקידים פוליטיים ובתפקידים בירוקרטיים וכוללת שחיתות חוקית ופעילויות פליליות כגון סחר בסמים, הלבנת הון וזנות.
דבר הנחשב לשחיתות שלטונית במדינה אחת, יכול להיחשב הוגן, מקובל או חוקי במדינה אחרת.
כך למשל, מימון פוליטי מסוים יכול להיות חוקי במדינה האחת ולא חוקי במדינה האחרת.
ריכוז כוח בידי מקבלי ההחלטות שאינם מחויבים לתת דין וחשבון על מעשיהם
העדר שקיפות ממשלתית בקבלת החלטות
פגיעה בחופש הדיבור או בחופש העיתונות
מחקרים עדכניים מצאו שלאי שוויון בהכנסות ובנכסים השפעה מכריעה על רמת השחיתות
כוח שלטוני עודף, והתערבות עודפת של השלטון
עובדי מדינה ללא משכורת ראויה
חברה המתבססת על קבוצות נאמנות שבטיות
תרבות של "שמור לי ואשמור לך"
אספסוף אדיש או בור, עם הבחנה בלתי מספקת של החלטות פוליטיות
מערכת בחירות יקרה, עם הוצאות החורגות מהמקורות הרגילים של מימון פעילות פוליטית
העדר שליטה מספקת על מנת למנוע מצבי שוחד או תרומות ומימון חיצוני
מציאות בה פוליטיקאים החשודים בפלילים ממשיכים לכהן בתפקידים שלטוניים בעת שהם נאבקים על חפותם
השפעה על הפוליטיקה, הניהול והמוסד
שחיתות מציגה אתגר התפתחתי רציני.
בעולם הפוליטי, היא מערערת את הדמוקרטיה וממשלות טובות באמצעות זלזול וערעור של תהליכים רשמיים.
שחיתות בבחירות וברשויות המחוקקות מפחיתה את החובה לתת דין וחשבון ומסלפת ייצוג בתהליכי המדיניות, שחיתות במערכת המשפטית מפשרת את שלטון החוק, ושחיתות במנהל הציבורי מביא לידי אספקה לא הוגנת של שירותים.
בכלליות יתרה, שחיתות סוחפת את התפקיד המוסדי של הממשלה תוך כדי זלזול והתעלמות מנהלים, בזבוז משאבים, ומשרות ציבוריות נקנות ונמכרות.
באותו הזמן, שחיתות מערערת את החוקיות והלגיטמיות של הממשלה ושל ערכים דמוקרטיים כגון נאמנות וסובלנות.
כמו כן, השחיתות השלטונית מערערת את פיתוח של הכלכלה באמצעות יצירה של סילוף וחוסר יעילות ניכרת.
עבור המגזר הפרטי, השחיתות מעלה את העלות העסקית באמצעות תשלומים לא חוקיים, עלות ניהול משא ומתן עם הפקידים, והסיכון של פריצת הסכמים או חשיפה.
יש הטוענים כי שחיתות שלטונית חוסכת בעלויות באמצעות קיצוץ בבירוקרטיה, אולם ישנה הסכמה כללית כי זמינות אמצעי השוחד גורמת לפקידים להמציא כללים ועיכובים חדשים.
במקומות בהם שחיתות שלטונית מנפחת את העלות העסקית, היא גם מעוותת את שדה המשחק, מגוננת על חברות ומונעת מהם תקשורת עם מתחריה, ובכך מתקבלות חברות לא יעילות.
בנוסף לכך, השחיתות מייצרת סילופים כלכליים במגזר הציבורי באמצעות הטיית השקעות ציבוריות בתוכניות הון בה השוחד רב יותר.
נושאי משרה ציבורית יכולים להגדיל את מידת המורכבות של תוכניות המגזר הציבורי על מנת לטייח או לסלול דרך לעסקאות מפוקפקות אלו, ובכך מסלפים את ההשקעה אף יותר.
שחיתות גם מצמצמת את הציות למשמעת, לסביבה ולתקנים, מנמיכה את איכות שירותי ותשתיות הממשלה, ומגבירה את הלחץ התקציבי על הממשלה.
שחיתות שלטונית נפוצה במספר מדינות, והיא מסמלת פגיעה קשה ברווחת האזרחים.
שחיתות שלטונית מרמזת כי המדיניות הממשלה נוטה להועיל לנדבני השוחד, אך לא לציבור הרחב.
דוגמה לכך הוא פוליטיקאים המעלים הצעות חוק אשר מגנות על חברות גדולות בעודן פוגעות בעסקים הקטנים.
פוליטיקאים אלה מחזירים טובות בפשטות לחברות הגדולות אשר תרמו רבות למסע הבחירות שלהם.
שחיתות שלטונית אינה תופעה המוגבלת למשטרים טוטליטריים.
הדמוקרטיה, על אף מנגנוניה המיועדים לפיקוח על יישום "שלטון החוק", חשופה לא פחות לפגע השחיתות השלטונית.
בזירה הפוליטית קשה מאוד להוכיח שחיתות שלטונית, אולם בלתי אפשרי לחלוטין להוכיח את העדרה.
מסיבה זו, רבות השמועות והספקולציות לגבי טוהר מערכות הבחירות של פוליטיקאים.
פוליטיקאים בדמוקרטיה נמצאים בעמדה רגישה, בשל הצורך לחזר אחר תרומות כספיות עבור מסעי הבחירות שלהם.
תמיכה של פוליטיקאי בעמדות גופים שסייעו למימון מסע הבחירות שלו תביא להכרח לרינונים בדבר קשרי הון-שלטון.
תומכי הפוליטיקאים יצהירו כי אם מושאי תמיכתם פועלים לטובת הצדדים המממנים, הרי שזהו צירוף מקרים בלבד.
מנגד, תעלה התהייה מדוע גופים אלו מממנים פוליטיקאים אם הם לא מקבלים דבר בתמורה?
במקרים רבים נוהגים תאגידים עסקיים, במיוחד הגדולים בהם, לתמוך בכל המפלגות או המתמודדים העיקריים, לעיתים תוך מתן יחס מועדף לאחד על פני השאר.
זאת במטרה למנוע "קניית" מועמדים בידי גורמים בעלי עניין, או אף מראית עין של שימוש לרעה בהשפעה.
כלי נוסף להתמודדות עם שחיתות שלטונית הוא התפקדות למפלגה.
מעשה ההתפקדות מאפשר למתפקד להשפיע על הרכב רשימת המפלגה לבחירות הכלליות בעת קיום הבחירות המקדימות בתוך המפלגה.
התפקדות מורידה את השחיתות השלטונית בתוך המפלגה משום שעל המועמדים חלה חובת ההוכחה שהם ראויים לקולו של המתפקד אשר באופן מסורתי מתנגד לשחיתות שלטונית.
מדידה סטטיסטית של השחיתות לצורכי השוואה בין מדינות אינה עניין של מה בכך, מאחר שהנסקרים אינם נוטים לשתף פעולה.
ארגון "טרנספרנסי אינטרנשיונל" הפועל נגד השחיתות השלטונית העולמית מספק שלושה כלי אומדן שונים: "מדד תפיסת השחיתות" (המבוסס על חוות דעת של מומחים לגבי מידת השחיתות במדינות שונות); "ברומטר שחיתות גלובלי" (המבוסס על סקר של הציבור הרחב לגבי התנסותו בשחיתות); ו"סקר משלמי השוחד", הבודק את הנכונות של חברות זרות לשלם שוחד.
כמו כן, שקיפות בינלאומית מפרסמת דו"ח שחיתות גלובלי.
על פי "מדד תפיסת השחיתות" לשנת 2018:
5 המדינות בעלות שיעור השחיתות הנמוך ביותר הן: ניו זילנד (ראשונה), דנמרק, ונורווגיה, שווייץ ופינלנד החולקות ביניהן את המקום השלישי.
5 המדינות המושחתות ביותר הן: ונצואלה, אנגולה, צ'אד, טג'יקיסטן ותימן (בעלת הדירוג הנמוך ביותר).
ישראל דורגה במקום ה-29, כאשר על פי המדד, המדורגת 1 היא בעלת שיעור השחיתות המשוער הנמוך ביותר.
מבין 36 מדינות ה-OECD, ישראל ממוקמת במקום ה-25. בעלת הדירוג הנמוך ביותר מבין מדינות ה-OECD היא מקסיקו, אשר מוקמה במקום ה-113 בדירוג הכללי.
הערך של סקר מעין זה שנוי במחלוקת, היות שהוא משקף תפיסות סובייקטיביות ולא מדידה כמותית כלשהי.
בעשורים הראשונים שלאחר קום המדינה לא נאספו באופן מסודר נתונים הנוגעים לשחיתות בישראל, מגמה אשר משתנה באופן חלקי בעשורים האחרונים, כאשר גורמים שונים שאוספים מידע בנושא קמו בהדרגה.
למרות הקושי באיסוף נתונים מהעבר, ניתוח היסטורי של השחיתות השלטונית בישראל, נכון לסוף העשור השני של המאה ה-21, מצביע על כמה תהליכים מנוגדים.
מחקריהם של דוקטור דורון נבות, ודוקטור אסף מצקין, שחקרו לעומק את השחיתות השלטונית בישראל כל אחד בדרכו, מצביעים על שינוי מגמה החל משנות ה-70 של המאה ה-20, כאשר החל מתקופה זו חל גידול בהיקף השחיתות.
על פי דוקטור מצקין, שינוי המגמה התאפיין בנכונות של נבחרי ציבור לבצע מעשי שחיתות לא לשם האידיאלים הציוניים, אלא לצורך אינטרס צר של מפלגה - כך שפעולות שבעבר גררו בושה ונחשבו ללא לגיטימיות בציבור, הפכו לכאלו שהמטרה הפוליטית מצדיקה עבורן את האמצעים.
השחיתות, על פי מצקין, הפכה נפוצה במגזרים רבים יותר כמו משטרה, צבא, חברות ציבוריות, והיקף השחיתות גדל לרמות חסרות תקדים, בהשוואה לעשורים הראשונים של המדינה, וכללה מעורבות גדולה יותר של כסף בפרשיות השחיתות.
נבות מוסיף ומזהה שינוי מגמה ייחודי גם בשנים 2012-2010. על פי נבות, בעקבות פעולות עקביות של ממשלות ישראל של העשור השני של המאה ה-21, בראשות בנימין נתניהו, שבוצעו במטרה להחליש את שומרי הסף של הממשל – גם המנגנוניים המוסדיים האמונים על כך, וגם גורמים נוספים דוגמת התקשורת ומערכת המשפט.
פעולות אלו גרמו, על פי נבות, לכך שבעשור זה איכות השירות הציבורי התדרדרה במספר מובנים.
אף על פי שנכון לשנת 2019 קשה להצביע על כך שבפועל אכן התגברה כמות השחיתות השלטונית, סובר נבות שהמגמה בעשור הזה היא החלשת גורמים שבידיהם הכוח או הסמכות למנוע את השחיתויות העתידיות, ומצב זה מציב את ישראל בפני סכנה להתדרדרות מהירה יותר בהמשך.
מזווית נוספת, חל שיפור איטי ביכולת הציבורית לנטר ולטפל בשחיתות.
מספר פרשות שחיתות שזכו לתהודה ציבורית ותקשורתית, אילצו את המערכת הציבורית להגיב, בין אם באמצעות הסדרת תקנות, ובין אם בהקמת גופים האחראיים לטיפול בנושא.
כך למשל, פרשת המינויים הפוליטיים של צחי הנגבי יצרה כללים חדשים למינויים פוליטיים, ופרשת ישראל ביתנו יצרה כללים סביב כספים קואליציוניים.
בשנת 2020 עמדה ישראל במקום ה-35 עם ציון של 60 מתוך 100. בשנת 2022, לאחר חמש שנים של ההידרדרות בדירוג, ישראל השתפרה בדירוג עם ציון 63 מתוך מאה.
הבנק העולמי מבצע גם הוא, החל מאמצע שנות ה-90, מספר מדידות במטרה להעריך את איכות השלטון במדינות שונות.
אמנם מדידה זו אינה מודדת שחיתות שלטונית בלבד, אולם מאחר שהיא מתבססת גם על מדדים סובייקטיביים והערכות מומחים, ייתכן ומדידה זו היא עדיין המדויקת ביותר שאפשר לקבל בנושא השחיתות השלטוני.
במדדים השונים של הבנק העולמי הדירוגים נעים בין 0 ל-100, כך שציון גבוה יותר מעיד על ממשל הנחשב ל"בריא" יותר.
ב"מדד השליטה בשחיתות" של הבנק העולמי קיבלה ישראל בשנת 1996 את הציון 91, ובשנת 2010 את הציון 78.7. ב"מדד שלטון החוק" בשנת 1996 את הציון 88.1, ובשנת 2010 את הציון 78.5. נתונים אלו מצביעים על מגמה דומה לזו שמשתקפת במדד תפיסת השחיתות.
שחלה היא איבר רבייה המצוי ברוב היצורים החיים המתרבים ברבייה זוויגית.
השחלה מצויה אך ורק בנקבות של יצורים אלו, ותפקידה הוא להוות כמקום להבשלת תאי הרבייה הנקביים - הביציות.
השחלה היא הנקבית - האיבר המייצר תאי רבייה.
היצורים הידועים ביותר שלהם שחלות הם רובם של בעלי החיים וכל צמחי הפרחים.
בצמחים בעלי פרחים השחלות נמצאות בפרחים עצמם, בתחתיתו של עמוד העלי.
השחלה לרוב תיצור חלל סגור שבתוכו תתפתחנה הביציות המכילות את הגמטופיט הנקבי ושם תתרחש ההפריה כאשר תאי הרבייה הזכריים יגיעו.
לרוב, לאחר ההפריה, נושרים עלי הכותרת של הפרח והשחלה גדלה, מתעבה והופכת לפרי, המכיל את הזרעים.
בבעלי חיים מפותחים משתייכת השחלה למערכת הרבייה.
באדם וברוב היונקים - אלה המשתייכים לשלייניים (יונקי שליה) - קיימות שתי שחלות, אך ביצורים אחרים - עופות, למשל - קיימת שחלה בודדת.
בנקבות האדם מצויות השחלות בחלל הבטן, מעל לרחם.
הביציות נודדות מהשחלה אל החצוצרות שם הן ממתינות זמן קצר להפריה (קליטת תא רבייה זכרי), ומשם ממשיכות בנדידתן אל הרחם.
אם הביצית מופרה על ידי תא זרע היא נדבקת אל קיר הרחם ומתפתחת לעובר בתהליך הקרוי היריון.
אם לא מתרחשת הפריה נפלטת הביצית, יחד עם דם אשר הזין אותה במשך ההמתנה, אל מחוץ לגוף בתהליך הקרוי וסת (המחזור החודשי).
ברוב בעלי החיים מייצרות השחלות את כל הביציות עוד לפני לידת הנקבה, והביציות הלא-בשלות נשמרות בשחלה במשך שנים.
בגיל ההתבגרות מבשילות הביציות ומתחילות את נדידתן - ביצית אחת בכל 28 יום אצל האדם - אל הרחם.
המחזור החודשי נפסק כשהאישה מגיעה לגיל הבלות, בו אינה יכולה יותר להיכנס להריון (בשל הפסקת הבשלת הביציות- כשבשחלותיה מתחת לאלף ביציות שלא הבשילו).
תגליות חדשות ביצורים מסוימים - עכברים, למשל - מצביעות על כך שהנקבות מסוגלות לייצר ביציות גם בחייהן הבוגרים.
עניין זה טרם הוברר דיו.
בנוסף לייצור הביציות מבוצעת בשחלות סינתזה של מספר הורמונים נשיים.
תרכובות אלו נשלחות מהשחלות, דרך מחזור הדם, אל כל חלקי הגוף, וגורמות לשינויים פיזיולוגיים שבהם מתאפיין ההבדל בין זכרים ונקבות (אצל הגברים מיוצרים הורמונים זכריים באשכים, הגונדות הזכריות).
לעיתים מתרחש מפגש בין תא זרע וביצית לפני שהאחרונה מספיקה להגיע אל הרחם.
העובר מתחיל להתפתח בחצוצרה ובמקרים נדירים מאוד - בשחלה עצמה.
במקרה של היריון בשחלה כמעט ולעולם לא מצליח העובר להתפתח בצורה תקינה, ונדרשת התערבות כירורגית להסרתו .
יכולתה של האישה להיכנס להריון בעתיד לאחר מקרה זה בדרך כלל נפגמת במידה זו או אחרת.
עם הזדקנות השחלה חלה ירידה במספר הביציות ואיכותן והן מתרכזות באזורים מוגבלים ברקמה, נוצרים מעין כיסים.
בנוסף, חלים שינויים ברקמות התמיכה: פיברובלסטים, תאי אפיתל ושריר חלק.
רשת העצבים הסימפתטית בשחלה מתעבה ומתרחבת מצב שיכול להשפיע על זרימת דם, תמיכה בזקיקים והפרשת הורמונים.
פעילות סימפתטית דומה נצפתה גם בתסמונת השחלות הפוליציסטיות (PCOS), שם היא קשורה למבנה ציסטי והשפעה על הביוץ.
שחיקה היא מצב של תשישות ארוכת-טווח ועניין מצומצם, בדרך כלל בהקשר של מקום העבודה, אשר לעיתים רבות מוקרן גם לתחומי חיים אחרים כמו חיי משפחה וחינוך ילדים, קשרים בין-אישיים, תחביבים ועוד, ומשפיע עליהם לרעה.
לרוב, שחיקה נתפסת כתוצר של לחצים מתמשכים, ללא תקופה מתאימה של התאוששות.
לעיתים משתמשים בשחיקה ולחץ (stress) כשני מונחים מקבילים או זהים, אך שחיקה היא למעשה תגובה ללחצים שקשה להתמודד עמם.
בתחום הארגוני, שחיקה מתייחסת לבעיות כלליות הקשורות בניהול לחצים בעבודה.
כך למשל, חוסר איזון בין מספר רב של דרישות בשילוב עם מחסור במשאבים והתנגשות בין הערכים האישיים של העובדים לערכים המגולמים בארגון, גורמים לשחיקה.
סקרים מצביעים על כך ש-40% מכוח העבודה בארצות-הברית מושפע באופן שלילי מלחץ וכי מרבית העובדים מאמינים כי הם חווים יותר לחצים בעבודה, בהשוואה לדור הקודם.
לחצים אלו מובילים עובדים רבים לחוות תחושות מוגברות של שחיקה, במיוחד כאשר משאביהם להתמודדות עם מצבי לחץ מוגבלים.
מצב זה של שחיקה גובה מחיר הן מעובדים והן מארגונים.