tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
27 בפברואר 2024, בשל מלחמת חרבות ברזל בחלק מן הרשויות שהיו קרובות לקווי העימות נדחו הבחירות מספר פעמים ולבסוף נקבעו לתאריכים נפרדים עבור כל קו עימות – ראו בערך הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2024)
7 בנובמבר 2028 - ראו בערך הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2028)
במועצות האזוריות שיטת הבחירות שונה.
בדרך כלל לכל יישוב נציג אחד, או יותר.
בהתאם לגודל היישוב ולמספר היישובים במועצה, אופן החלוקה נקבע עבור כל מועצה בנפרד.
במועצה האזורית מטה יהודה, למשל, שבה 57 יישובים, רק ליישוב הגדול ביותר, צור הדסה, שני נציגים.
לעומת זאת, במועצה האזורית ברנר, שבה שבעה יישובים בלבד, 15 חברי מועצה, ארבעה מהם מהיישוב הגדול ביותר, גבעת ברנר.
בנוסף לבחירת נציגי היישובים, בוחרים כלל תושבי המועצה האזורית בראש המועצה בבחירות ישירות, בדומה לאופן שבו נבחר ראש עירייה.
עם בחירתו, הופך יושב ראש המועצה האזורית גם לחבר המועצה.
ההוראות בדבר הזכות לבחור ולהיבחר דומות להוראות הקיימות ביתר הרשויות המקומיות, למעט ההוראות בדבר תקופת צינון לקצינים בכירים.
הבחירות במועצות האזוריות נערכות אף הן מדי 5 שנים.
בעבר, היו מספר מועדים שונים בהם נערכו הבחירות, אך במהלך שנות התשעים וראשית שנות האלפיים נערכו שינויים במועדים, במטרה להביא לכך שבסופו של דבר יאוחדו כל המועדים.
עם זאת, ככל שנערכו בחירות הכוללות מספר רב יותר של מועצות אזוריות, נוכח משרד הפנים כי יתקשה מבחינה לוגיסטית לערוך בחירות בכל המועצות האזוריות באותו היום, ולכן נקבע כי הן יחולקו לשתי קבוצות.
בחירות ברשויות מקומיות ביהודה ושומרון
החוק הישראלי אינו חל ביהודה ושומרון, והבחירות ברשויות המקומיות שבהתנחלויות שהוקמו באזורים אלה נערכות מכוח צו של מפקד פיקוד המרכז.
האלוף אימץ את הוראות החוק הקיימות בישראל, אך הבחירות עשויות להיערך במועדים אחרים (הגם שאף הן אחת לחמש שנים).
מאפיינים ייחודיים של הבחירות לרשויות המקומיות
בניגוד לבחירות לכנסת, אין זמן שידורי תעמולה בטלוויזיה, המופקע לצורך כך על פי חוק, לכן התעמולה מתבססת בעיקר על פרסום על גבי אוטובוסים, בשלטי חוצות, אסיפות, דיוור ישיר ופרסום בעיתונות ובאינטרנט.
בשני העשורים הראשונים שלאחר קום המדינה, מרבית המועמדים בבחירות לרשויות המקומיות הגיעו מקרב המפלגות הארציות, ורשימות עצמאיות היו נדירות.
החל משנות השישים, וביתר שאת בעשורים מאוחרים יותר, החלו הבחירות לרשויות המקומיות להתאפיין במספר תהליכים.
גם שינוי שיטת הבחירות והפרדתן ממועד הבחירות הכלליות הביאה לשינוי בדפוסי ההצבעה, ולהפרדה בין ההצבעה בבחירות הכלליות לבין הבחירות המקומיות.
השינוי בדפוסי ההצבעה בא לידי ביטוי למשל בבחירתו של מועמד הליכוד שלמה להט לראש עיריית תל אביב-יפו, שבה זכה המערך למרב הקולות בבחירות הכלליות, או בירושלים, שבה הליכוד היה חזק יותר, אך מי שניצח בבחירות המקומיות היה מועמד המערך, טדי קולק.
בשני המקרים ייחסו הבוחרים חשיבות רבה יותר לזהותו ולתפקודו של ראש העיר מאשר לשיוכו הפוליטי.
דוגמה נוספת ניתן למצוא בבחירות שנערכו לעיריית ירושלים בשנת 2003. בבחירות לכנסת השש עשרה, שנערכו שלושה חודשים קודם לכן, קיבל הליכוד כ-28% מקולות הבוחרים בעיר.
בבחירות למועצת העיר הסתפק בכ-4% בלבד.
שינוי שיטת הבחירות הביא גם לכך שהמועמדים היו מחויבים יותר לבוחרים בקרב הציבור הכללי מאשר למפלגותיהם.
אפרים חירם, למשל, נבחר לראש מועצת רמת השרון ב-1989 מטעם המערך, אך כשהמפלגה החליטה שלא להציבו מחדש כמועמד מטעמה ב-1993, התמודד באופן עצמאי וניצח את המועמד שהוצב במקומו.
במקרים מסוימים, אף המפלגות עצמן הפנימו את החשיבות שבשמיעת עמדות ציבור הבוחרים, וב-1993 הנהיגו סניפי מפלגת העבודה בחיפה ובכפר סבא פריימריז פתוחים, שבהם כל תושב שאינו חבר במפלגה אחרת הורשה ליטול חלק בבחירת מועמד המפלגה לראש העיר.
בתוך כך, החלו לקום יותר ויותר רשימות מקומיות, שתפסו את מקומן של המפלגות הארציות.
נכון לשנת 2008, רק 10 מבין 25 חברי מועצת העיר רמת גן הם נציגי סיעות ארציות, בחיפה 13 מתוך 31 ובמודיעין רק אחד מבין 15 חברי המועצה.
במקרים רבים, המפלגות הארציות הגדולות, שבעבר התחרו ביניהן על השליטה בערים, כלל לא מציגות מועמד מטעמן לראשות העיר.
לעיתים הן מביעות תמיכה במועמד עצמאי, אך לעיתים הן כלל לא מביעות עמדה.
בבחירות לראשות עיריית ירושלים בשנת 2008, שלוש המפלגות הגדולות לא הציגו מועמדים מטעמן לתפקיד, ומבין ארבעת המועמדים, רק מאיר פרוש התמודד מטעם מפלגה ארצית, יהדות התורה.
בעוד שבשנת 1978 רק 19% מראשי הרשויות התמודדו ברשימה עצמאית ורק 18% מכלל חברי המועצות המקומיות בישראל היו עצמאיים, בתוך 30 שנה 81% מראשי הרשויות התמודדו ברשימה עצמאית ו-59% מכלל חברי המועצות המקומיות בישראל היו עצמאיים.
גם למהפך השלטוני ב-1977 הייתה השפעה על הפוליטיקה המקומית.
בעוד שבמפא"י, ומאוחר יותר במערך, מנגנוני המפלגה שלטו בסניפים המקומיים, אפשרו בליכוד את צמיחתה של מנהיגות מקומית בעלת שאיפות משלה.
מגמה נוספת היא ריבוי סיעות.
ראש עיריית באר שבע, רוביק דנילוביץ' עומד בראש סיעה בת 16 מנדטים.
ראש עיריית ירושלים משה לאון אף לא הצליח לקבל מנדט בודד בבחירות למועצת העיר.
עיריות רבות מפוצלות בין מספר רב של סיעות: בעיריית מודיעין-מכבים-רעות 17 חברי מועצה מ-8 סיעות שונות ובעיריית חולון 27 חברים מ-10 סיעות שונות.
לשם השוואה, בכנסת העשרים ושלוש 120 חברים מ-8 סיעות שונות.
ריבוי הסיעות מצריך התגמשות רבה וקואליציות רחבות.
בשנים הראשונות לאחר קום המדינה, הגיעו ראשי הרשויות בדרך כלל מדרגים נמוכים במפלגה, בממשלה או בהסתדרות, והתפקיד היווה עבורם קרש קפיצה.
במקרים בודדים, בהם ייחסה המפלגה חשיבות לבחירות בעירייה מסוימת, הוצבו מועמדים בכירים.
מרדכי נמיר נבחר לראש עיריית תל אביב-יפו, לאחר שכבר כיהן כשר העבודה, והיה לראש העיר הראשון מטעם מפא"י, לאחר שקודמיו הגיעו מקרב הציונים הכלליים.
אבא חושי היה מועמד מפא"י לראשות עיריית חיפה לאחר שכבר כיהן כחבר הכנסת, בשל החשיבות הגדולה שייחסה מפא"י לעיר זו.
לאחר בחירתו, אף התפטר חושי מהכנסת, מאחר שהעדיף להקדיש את כל זמנו לעיר.
ואולם, מקרים אלה נחשבו חריגים.
בשנות התשעים נדמה היה כי מצב זה משתנה, עם התמודדותם של שני שרים לשעבר, רוני מילוא ואהוד אולמרט על ראשות הערים תל אביב וירושלים, אך גם אלה היו יוצאים מן הכלל.
ייחודיות נוספת של הבחירות המקומיות לעומת הכלליות היא בתוכן הנושאים העומדים בראש מערכת הבחירות; בבחירות לרשויות המקומיות בישראל לרוב הנושאים המרכזיים הם תרבות, חינוך, תעסוקה ותחבורה בעוד בבחירות הכלליות בישראל הנושאים המרכזיים הם ביטחון, כלכלה ויחסי חוץ.
בבחירות לרשויות המקומיות בישראל שהתקיימו ב-22 באוקטובר 2013, י"ח בחשוון ה'תשע"ד, עמדו לבחירה 187 ראשי ערים ומועצות מקומיות (בבחירות לא נכללו מועצות אזוריות, אלה נבחרו כחודשיים מאוחר יותר).
בהתאם לכללי הבחירות לרשויות המקומיות נדרשו הבוחרים לבחירה כפולה - בפתק אחד לראש הרשות ובפתק שני לרשימה למועצת הרשות.
מרבית הרשימות היו רשימות מקומיות, הפעילות רק במישור המוניציפלי, ומיעוטן היו רשימות מטעם המפלגות הפעילות גם במישור הארצי.
שיעור ההשתתפות הכולל בסיבוב הראשון בבחירות היה 51.1%, נמוך בהשוואה לשיעור ההשתתפות בבחירות לכנסת התשע עשרה, שנערכו בתחילת אותה שנה - 67.8%.
בשתי מועצות מקומיות, ע'ג'ר וקדומים, הבחירות בוטלו כיוון שהוגשו רק מועמדות לראש הרשות ורשימת מועמדים אחת ואלו הוכרזו כזוכים.
בע'ג'ר נבחר בשלישית אחמד פתאלי ובקדומים נבחר בשנית חננאל דורני.
ב-38 רשויות מקומיות לא הושגה הכרעה בדבר ראש הרשות הנבחר, והתקיים בהן סיבוב שני, ב-5 בנובמבר 2013. אחוז ההצבעה בסיבוב השני עמד על 50.90% מבעלי זכות ההצבעה.
על פי החוק, ראש רשות שנבחר בבחירות בקלפי יתחיל לכהן 21 ימים לאחר יום בחירתו, לכן הנבחרים בסיבוב הראשון נכנסו לתפקידם ב-12 בנובמבר 2013, והנבחרים בסיבוב השני נכנסו לתפקידם ב-26 בנובמבר.
שתי נשים נבחרו לכהן כראש עיר, מרים פיירברג בנתניה ויעלה מקליס ביהוד-מונוסון, ואישה אחת בלבד נבחרה לראש מועצה מקומית, ליזי דלריצ'ה בגני תקווה.
ב-24 בדצמבר 2013 נערכו הבחירות לקבוצה השנייה של מועצות האזוריות (הבחירות לקבוצה הראשונה נערכו ב-4 בדצמבר 2012).
מתוך 25 מועצות אזוריות, רק במועצה אזורית חוף הכרמל נדרש סיבוב נוסף לבחירת ראש המועצה.
תוצאות הבחירות לעיריות ולמועצות המקומיות
זמן קצר לאחר פסיקה זו נערכו הבחירות לרשויות המקומיות, ושלושת ראשי הערים המודחים נבחרו מחדש.
היו שראו זאת כהבעת אי-אמון של הציבור בבג"ץ.
בעקבות פסקי הדין ותוצאות הבחירות הודיע שר הפנים גדעון סער, על כוונתו להסדיר בחקיקה את סוגיית ראש רשות מקומית שהוגש נגדו כתב אישום חמור.
חקיקה זו אושרה בכנסת בדצמבר 2013.
ערב הבחירות נורה מועמד למועצת העיר לוד, עורך הדין עבד אלכרים אזברגה, בידי רעול פנים, ונפצע קשה.
אזברגה הוא מספר 2 ברשימת "א-נידא אלערבי" אשר זכתה ב-3 מושבים במועצה.
יומיים לפני הסיבוב השני של הבחירות הורה יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, השופט סלים ג'ובראן, לצביקה הדר, אחד משני המתחרים בהרצליה, לפרסם הבהרה בדף הפייסבוק שלו, לפיה מודעות שפרסם אינן ידיעות חדשותיות (אף שיצרו רושם כזה).
במהלך הסיבוב השני נפסלו ארבע קלפיות בעיר פתח תקווה בעקבות זיופי פתקים עם שמו של המועמד איציק ברוורמן.
ב-9 בנובמבר 2013 נעצרו שלום דומרני והרב יורם אברג'ל, בחשד שפעלו להטיית תוצאות הבחירות בנתיבות.
משטרת ישראל חקרה חשדות לזיוף בבחירות בבית שמש, לאחר שבדירה בעיר נתפסו 170 תעודות זהות.
ב-27 בנובמבר 2013 הגיש היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, ערעור לבית משפט לעניינים מינהליים בירושלים על תוצאות הבחירות למועצת בית שמש ולראשות העיר, בנימוק שהיו זיופים ומרמה במהלך הבחירות.
בית המשפט קיבל את הערעור והחליט על קיום בחירות חוזרות בעיר.
הערעור על פסק הדין נדחה על ידי בית המשפט העליון, והבחירות החוזרות נערכו ב-11 במרץ 2014 ובהם ניצח שוב ראש העיר המכהן משה אבוטבול.
בתום ספירת הקולות בנצרת הוכרז עלי סלאם כזוכה, בהפרש של 22 קולות בלבד.
יריבו, ראש העירייה המכהן ראמז ג'ראיסי, ערער לבית המשפט המחוזי בנצרת על פסילתן של 47 מעטפות הצבעה, ולאחר שערעורו התקבל ונספרו הקולות שבמעטפות אלה, התברר שג'ראיסי הוא הזוכה, בהפרש של 9 קולות בלבד.
עלי סלאם ערער אף הוא ואליו הצטרף היועץ המשפטי לממשלה, יהודה וינשטיין, בהמלצה לערוך בחירות חוזרות בעיר.
הערעור וההמלצה נדחו, אך ב-11 בפברואר 2014 הפך בית המשפט העליון את ההחלטה והורה על קיום בחירות חוזרות לראשות העיר נצרת בתוך 30 יום.
הבחירות החוזרות התקיימו ב-11 במרץ 2014 ובהן זכה סלאם ברוב גדול.
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל התקיימו ב-30 באוקטובר 2018, כ"א בחשוון ה'תשע"ט.
עמדו לבחירה מועצות העירייה, מועצות מקומיות, מועצות אזוריות וכן ראשיהן של כל הרשויות המקומיות הללו.
במקומות בהם אף לא אחד מן המועמדים לראשות הרשות המקומית עבר את רף 40% מקולותיהם של המצביעים, התקיים שבועיים לאחר מכן, ב-13 בנובמבר 2018 סיבוב שני לבחירה בין שני המועמדים שצברו את מרב הקולות בסיבוב הראשון.
במספר רשויות באזור מחוז הדרום נדחו הסבב השני של הבחירות במועד השני בשל ההסלמה בדרום בעקבות פעולת צה"ל בח'אן יונס שבה נהרג סא"ל מחמוד ח'יר א-דין.
בהתאם לחוקי הבחירות לרשויות המקומיות התקיימה בחירה כפולה בעיריות ומועצות מקומיות, ובחירה משולשת במועצות אזוריות – בפתק צהוב לראש הרשות, ובפתק לבן לרשימה למועצת הרשות ובמועצות אזוריות פתק כחול לוועד המקומי.
מרבית הרשימות הן רשימות מקומיות, הפעילות במועצה אחת, ומקצתן רשימות מטעם המפלגות הפעילות במישור הארצי ובכנסת.
על פי החוק, ראש רשות ומועצת רשות הנבחרים מתחילים לכהן 21 ימים לאחר יום הבחירות.
בנוסף, לא התקיימו בחירות בשתי המועצות המקומיות התעשייתיות נאות חובב ומגדל תפן, שבהן על פי חוק כל חברי המועצה ממונים לתפקידם.
רשות מקומית נוספת בה לא התקיימו בחירות היא "מנהלת שירותים אזרחיים" ששטח פעילותה הוא האזרחים הישראלים והנכסים שברשותם שבאזור H-2 שבחברון (שטח היישוב היהודי בחברון), שהוקמה ב-2017 ונערכו בה בחירות ראשונות ב-20 בספטמבר 2022.
ביולי 2018 פרסם שר הפנים, אריה דרעי, את מספר החברים שייבחרו בכל אחת מהמועצות של הרשויות המקומיות בהן יערכו בחירות ב-30 באוקטובר 2018.
בעקבות שינוי בחוק משנת 2014, יום הבחירות לרשויות המקומיות הוא יום שבתון, בדומה לנהוג ביום הבחירות לכנסת.
מערכת הבחירות התאפיינה במספר שיא של נשים שהתמודדו על תפקידים בשלטון המקומי – 68 נשים הגישו מועמדות לראשות הרשות המקומית, לעומת 42 בבחירות הקודמות.
בתום מערכת הבחירות עלתה בערוץ הטלוויזיה כאן 11 סדרה דוקומנטרית בשם "המתמודדים" בה עקבה ענת גורן אחרי הקמפיינים בערים ערד, הוד השרון, מעלות-תרשיחא ותל אביב-יפו.
הבוחרים בבחירות היו אזרח ישראל או תושב קבע אשר ביום הבחירות מלאו לו 17 שנים לפחות, דהיינו מי שנולד עד ליום 7 בנובמבר 2001 (כ"א בחשוון ה'תשס"ב).
זאת בניגוד לבחירות לכנסת, בהן נתונה הזכות רק לאזרחים ורק מגיל 18 שנים.
כל אדם רשאי להשתתף בבחירות ברשות מקומית אחת בלבד, בה היה רשום 40 ימים לפני הבחירות, ביום 20 בספטמבר 2018. בבחירות אלו יכלו לראשונה להצביע גם אסירים בהצבעה מרחוק.
מספר בעלי זכות הבחירה עמד על 6,653,808 איש.
שיעור ההצבעה הארצי עמד על כ-60%, עלייה של 9 אחוזים לעומת הבחירות הקודמות לרשויות המקומיות.
44 היישובים שבהם שיעור ההצבעה היה הגבוה ביותר היו יישובים ערבים ודרוזים.
הערים הגדולות בישראל נמצאו בתחתית הרשימה – ירושלים עם 38.6% הצבעה ותל אביב-יפו עם 44.9%.
הבחירות המקומיות עסקו בעיקר בנושאים מקומיים ומרבית הרשימות שהתמודדו היו מקומיות ולא סיעות בת של מפלגות ארציות, אך היו נושאים שמשותפים לרבות מהרשויות המקומיות.
בבחירות אלו השתתפו לראשונה ארבעת היישובים הדרוזיים ברמת הגולן (המועצות המקומיות בוקעאתא, מג'דל שמס, מסעדה ועין קנייא) שנכבשו על ידי ישראל ב-1967 ומאז כיהנו בהם תושבים שקיבלו כתב מינוי.
על מנת לאפשר את הבחירות מונו בינואר 2018 מועצות זמניות בארבעת היישובים.
לפי החוק תושבי קבע רשאים להתמודד על מקום במועצה אך ראש הרשות חייב להיות אזרח ישראל, אזרחות שרוב הדרוזים ברמת הגולן נמנעו עד היום מלקבל.
רוב האוכלוסייה הדרוזית החרימה את הבחירות.
לראשונה התאפשרה הצבעה לרשויות המקומיות בבתי סוהר ובבתי מעצר.
מספר יוזמות ואמנות הועלו במהלך מערכת הבחירות:
במהלך החודשים לפני הבחירות הועלתה יוזמה אזרחית בתמיכת המשרד להגנת הסביבה, הקוראת לקיים בחירות ירוקות הממעיטות בזיהום סביבתי וחוסכות במשאבים.
אילת, שוהם ומועצה אזורית מטה יהודה נענו ליוזמה.
התנועה לאיכות השלטון הציגה את האמנה למאבק בשחיתות ברשויות המקומיות.
מיזם 100 ימים של שקיפות קרא למועמדים לראשי רשויות לחשוף את יומניהם.
החברה להגנת הטבע השיקה אתר אינטרנט הקורא לתושבי הרשויות השונות לפנות למועמדים ביישובם בנושאי איכות הסביבה.
ביולי 2018 ציין שר הפנים אריה דרעי כי הוא מבקש להציב מצלמות בקלפיות כדי למנוע זיופים.
הגשת רשימות המועמדים למועצה ומועמדים לראש הרשות נערכה בימים 26–27 בספטמבר 2018, במסגרתה נרשמו 3,400 רשימות שהן 750 יותר מהכמות שהוגשה בבחירות ב-2013.
הבחירות התקיימו ב-55 מועצות אזוריות.
הבחירות לראשות מועצה אזורית אל-בטוף (סיבוב שני)ריאד ח'טיבעאהד רחאל 40.64% 59.36% 1,857 קולות 2,712 קולות
ראש מועצה אזורית אל-בטוף יאסר עומר לא התמודד לבחירה חוזרת.
שלושה מועמדים התמודדו על התפקיד אך אף אחד מן המתמודדים לראשות המועצה לא עבר את רף ה-40%, ולכן התקיים סיבוב שני בין חבר המועצה עאהד רחאל (שקיבל 1700 קולות שהם 36.57%) וראש המועצה לשעבר ריאד ח'טיב (1839 קולות שהם 39.57%).
סגן ראש המועצה, עטאף אבו חוסין מרומאנה קיבל 1109 קולות שהם 23.86% ולא עלה לסיבוב השני.
בסיבוב השני זכה עאהד ראחל עם 59.36% מהקולות.
אחוזי ההצבעה במועצה היו 89.98% בסיבוב הראשון ו-88.84% בסיבוב השני.
למועצה נבחרו 8 חברים: 2 מואדי אל-חמאם ורומת אל-הייב, אחד מרומאנה ושלושה מעוזייר.(10)
הבחירות לראשות מועצה אזורית אל קסום (סיבוב שני)ג'בר אבו כףסלאמה אל אטרש 48.25% 51.75% 2,315 קולות 2,483 קולות
הבחירות במועצה אזורית אל קסום התקיימו יחד עם שאר המועצות אף על פי שבחירות למועצה התקיימו לראשונה ב-25 באפריל 2017, אז נבחר לראשות המועצה ג'בר אבו כף מאום בטין.
אף לא אחד מן המתמודדים עבר את רף ה-40%, לכן התקיים סיבוב שני בו התמודד ראש המועצה המכהן ג'בר אבו כף (32.12%) מול סלאמה אל אטרש (36.35%), שניצח ברוב של 51.75% (2,483 מול 2,315 קולות) וגבר על ראש המועצה המכהן.
הבחירות לראשות מועצה אזורית אלונהבבי בן יתחאריה שרון 44.64% 55.36% 504 קולות 625 קולות
ראש המועצה האזורית אלונה, אריה שרון, ניצח את בבי בן יתח ברוב של 625 קולות (55.36%) מול 504 קולות.
למליאת המועצה נבחרו 9 נציגים, 3 מכל אחד מ-3 יישובי המועצה.(14)
גדי ירקוני, אשר נבחר כראש מועצה אזורית אשכול ביוני 2015 בבחירות מיוחדות בגלל היבחרותו של חיים ילין לכנסת, נבחר לתקופת כהונה שנייה ברוב של 55.77% (3,531 קולות).
מולו התמודד אפי ממושב אוהד.
הבחירות לראשות מועצה אזורית באר טוביה(9)דרור שורקובי אביבי 49.60% 50.40% 5,512 קולות 5,600 קולות
דרור שור מביצרון, שכיהן כראש מועצה אזורית באר טוביה מאז שנת 2004, התמודד על תקופת כהונה נוספת והפסיד בהפרש של 88 קולות לקובי אביבי מכפר אחים.
למליאת המועצה נבחרו 22 נציגים, אחד מכל יישוב במועצה, למעט כפר הנוער החקלאי כנות.
בין הנבחרים סגן השר וחבר הכנסת לשעבר אלכס גולדפרב שמייצג את אביגדור.(9)
אף לא אחד מן המתמודדים עבר את רף ה-40%, לכן התקיים סיבוב שני בין ראש מועצה אזורית בוסתאן אל-מרג' המכהן, אחמד זועבי מכפר מצר (28.08%, 1,323 קולות) לבין סגן ראש המועצה, עבד אלכרים זועבי מנין (39.91%, 1,880 קולות).
למועצה נבחרו 7 נציגים: 1 מדחי, ו-2 נציגים מאחד מהיישובים האחרים במועצה – נין, כפר מצר וסולם.(10)
ראש מועצה אזורית בני שמעון סיגל מורן הודיעה על פרישתה מהתפקיד בו החזיקה מאז 2009. לתפקיד נבחר ניר זמיר מקיבוץ להב, לאחר שהשיג רוב של 53.77% (2,647 קולות) מול שגב כהן מבית קמה.
עוד הייתה אמורה להתמודד אושרית אל על מתאשור, אך לבסוף פרשה מהמירוץ.
ראש מועצה אזורית ברנר דורון שידלוב, המכהן בתפקיד מאז 2012, היה המתמודד היחיד לראשות המועצה והוכרז כזוכה בבחירות.(14)
למועצה נבחרו 15 נציגים: 3 מבית אלעזרי, 2 ממושב בניה, 5 מגבעת ברנר, 1 מגיבתון, 3 מקדרון ונציג אחד שייצגה "אזור עודף" של יישובים קטנים.(14)
ראש מועצה אזורית גדרות יוסי קנדלשיין נבחר לתקופת כהונה נוספת ברוב של 48.15% (1,391 קולות).
מולו התמודדו רענן לוי וגילן ז'קונט ממושב עשרת.
הבחירות לראשות מועצה אזורית גולן (סיבוב שני)מיכל רייקיןחיים רוקח 47.68% 52.32% 3,303 קולות 3,625 קולות
ראש מועצה אזורית גולן אלי מלכה, המכהן בתפקיד מאז 2001, הודיע כי לא יתמודד לכהונה נוספת.
התמודדו על התפקיד מיכל רייקין מקדמת צבי, מנהלת תוכנית צוערים לשלטון המקומי לשעבר, מפקד עוצבת הגולן לשעבר אשכול שוקרון מקלע אלון, גל גפני מרמות וחיים רוקח מנוב.
אף לא אחד מן המתמודדים עבר את רף ה-40%, לכן התקיים סיבוב שני בין מיכל רייקין (33.57%) לחיים רוקח (30.43%).
בסיבוב השני ניצח חיים רוקח.
ראש מועצה אזורית גוש עציון המכהן שלמה נאמן מכרמי צור, שנבחר לתפקיד בבחירות מיוחדות בפברואר 2017, התמודד על תקופת כהונה נוספת.
מולו התמודדו משה סוויל מתקוע שהגיע למקום השני בבחירות המיוחדות וירון רוזנטל מכפר עציון המנהל את בית ספר שדה כפר עציון.
ראש מועצה אזורית גזר פטר וייס, המכהן בתפקיד מאז 1994, נוצח על ידי רותם ידלין מכרמי יוסף שנתמכה על ידי תנועת מקומי (מפלגת מנהיגות מקומית), עוד התמודדו לתפקיד אורן אבלה ושוקי רגב.
28 נציגים מ-25 יישובים נבחרו למליאת המועצה.(9)
ראש מועצה אזורית גן רווה שלמה אלימלך, המכהן בתפקיד מאז 1991, התמודד על המשרה מול תומר עזריה, כלכלן ממושב גאליה ותא"ל במיל' שלמה שש מהיישוב הקהילתי אירוס.
לאחר כהונה של 5 קדנציות, ראש המועצה האזורית דרום השרון מוטי דלג'ו הודיע כי לא יתמודד בבחירות הבאות.
על התפקיד התמודדו 4 מועמדים: אושרת גני גונן מנווה ימין, איציק אזרי ממתן, זאב פתאל משדי חמד ואל"ם במילואים דרור רופא מחגור.
אושרת גני גונן נבחרה לתפקיד ברוב של 77.38% שהם 11,480 קולות.
עובד נור מעין חרוד איחוד, אשר נבחר ב-2015 בבחירות מיוחדות עקב היבחרותו של קודמו דני עטר כחבר הכנסת, נבחר ברוב של 55.37% לתקופת כהונה נוספת כראש מועצה אזורית הגלבוע.
ראש מועצה אזורית הגליל העליון גיורא זלץ מלהבות הבשן נבחר לקדנציה שנייה בתפקיד ברוב של 85.56%.
מולו התמודד גד יעקב, אחיינו של יצחק רבין מההרחבה של קיבוץ מעיין ברוך.
לאורך הדרך נראה היה כי גם תא"ל במילואים מאיר (מייקה) מסטאי מההרחבה הקהילתית בקיבוץ שמיר יצטרף למירוץ אך זה הודיע לבסוף שאין בכוונתו להתמודד.
ראש מועצה אזורית גליל תחתון מוטי דותן המכהן הודיע על פרישה מהתפקיד.
על ראשות המועצה התמודדו חמישה: סגן ראש המועצה היוצאת, אשר כהן מגבעת אבני, מושון גבאי משרונה שהתמודד בשתי מערכות הבחירות הקודמות, ניצן פלג משדמות דבורה, אריאל בוקר משדה אילן וחבר המועצה בועז מועלם מארבל.
אייל בלום ממושב עידן, המכהן כראש מועצה אזורית הערבה התיכונה מאז 2012, התמודד על תקופת כהונה נוספת וניצח ברוב של 70.86% שהם 1,199 קולות.
מולו התמודדו אהרל'ה דבוראי וברק אומגה, שניהם ממושב פארן.
בתחילה נפסלה מועמדותו של אומגה כיוון שהגיש את הטפסים ללא תצהיר בחתימת עורך דין אך לאחר שהוכח כי הדבר נעשה עקב הטעיה וטעות של מנהל הבחירות קבע בית המשפט כי מועמדותו תתקבל.
ראש מועצה אזורית הר חברון יוחאי דמרי מעתניאל נבחר לתקופת כהונה שנייה ברוב של 65.55% (1,939 קולות).
מולו התמודדה שוש אדר משמעה.
במליאת המועצה חברים 15 נציגים.
ראש המועצה האזורית המכהן, דב ישורון, החליט שלא להתמודד לקדנציה נוספת.
התמודדו על ראשות מועצה אזורית זבולון ממלא מקום ראש המועצה, איתמר שורקי מכפר חסידים ב', עמוס נצר מרמת יוחנן ודלית ספקטור מנופית.
ד"ר חנן גינת, המשמש כראש מועצה אזורית חבל אילות מאז נבחר בבחירות מיוחדות ביוני 2016, הוכרז כראש המועצה לאחר שהיה המועמד יחיד לתפקיד בבחירות אלו.(9)
למליאת המועצה נבחרו 13 נציגים, אחד לכל יישוב, למעט קיבוץ יטבתה המיוצג על ידי 2 נציגים בזכות גודלו היחסי.(9)
ראש מועצה אזורית חבל יבנה משה ליבר נבחר לקדנציה שנייה בתפקיד ברוב של 60.10 שהם 1,732 קולות.
מולו התמודד אבי פוקס מבני דרום.
על ראשות מועצה אזורית חבל מודיעין התמודדו ראש המועצה המכהן, שמעון סוסן, שנעצר באפריל 2018, לאחר תלונות שווא שהוגשו נגדו.
לאחרונה הודיע המשטרה כי החקירה נסגרה כיוון שלא נמצאה כל עברה ורוני אזרק מבית עריף.
יאיר פרג'ון, המכהן כראש מועצה אזורית חוף אשקלון מאז 2007, התמודד על תקופת כהונה נוספת, אך לא ימשיך בתפקידו מאחר שלא השיג מספיק קולות בסיבוב הראשון.
מולו התמודדו דודי סעדה ממושב מבקיעים, עו"ד איתמר רביבו מבאר גנים (התאחד עם רונן ליבנה) ויריב קלרמן מיד מרדכי.
אף מתמודד לא חצה את רף ה-40%, לכן נערך סיבוב שני בו התמודדו איתמר רביבו (39.32%) מול דודי סעדה (28%).
עקב ההסלמה בדרום, החליט שר הפנים לדחות את מועד הבחירות בסיבוב השני לראשות המועצה, אשר התקיימו בסופו של דבר ב-20 בנובמבר ובהן ניצח איתמר רביבו ברוב של 52.57% (4363 לעומת 3,936 קולות).
ראש מועצה אזורית חוף הכרמל כרמל סלע החליט לפרוש מתפקידו אחרי 15 שנים בתפקיד.
אסיף איזק מקיבוץ החותרים נבחר לראש המועצה לאחר שהשיג רוב של 75.40% (9,605 קולות) מול רותם שטיינר-יוסף ממגדים.
סגן ראש המועצה, אורן עוזרד מכרם מהר"ל, שהודיע אף הוא על התמודדות, פרש מהמירוץ כעבור ארבעה חודשים.
אושרי וקנין מעתלית שהודיע על התמודדות בתחילה, הודיע אף הוא על פרישתו מהמרוץ.
ראש המועצה האזורית חוף השרון אלי (אליהו) ברכה, המכהן בתפקיד מאז שנת 2009, התמודד כמועמד יחיד לכהונה נוספת.
עקב כך לא יתקיימו במועצה בחירות לראשותה.
בנוסף, ביישובים: גליל ים, שפיים, געש, יקום, בית יהושע, תל יצחק, ארסוף וארסוף קדם לא התקיימו בחירות כלל ולא נפתחו קלפיות משום שהייתה רק רשימה אחת שהתמודדה לוועד המקומי של היישוב.
ראש מועצה אזורית יואב מטי צרפתי הרכבי התמודדה על כהונה שנייה בתפקיד כמועמדת יחידה.
ראש מועצה אזורית לב השרון עמיר ריטוב נבחר לתקופת כהונה נוספת, לאחר שגבר בהתמודדות על אלי אטון ממושב ניצני עוז ורונן סלטון ממשמרת.
דני מורביה המכהן כראש מועצה אזורית לכיש מאז 2004 ממשיך לתקופת כהונה נוספת, לאחר שהשיג רוב של 66.55% (3,991 קולות) מול בועז שלמה ממושב שחר.
למליאת המועצה נבחרו 19 נציגים, נציג לכל אחד מ-19 יישובי המועצה.(9)
על ראשות מועצה אזורית מבואות החרמון התמודדו ראש המועצה המכהן, בני בן-מובחר משדה אליעזר, שנבחר לקדנציה רביעית ברוב של 62.14% (2,508 קולות) מול יוסי סטמס.
צביקה פוגל ממשמר הירדן שהתמודד אף הוא לתפקיד הסיר את מועמדותו כחודשיים לפני הבחירות.
למליאת המועצה נבחרו 13 נציגים, נציג לכל אחד מ-13 יישובי המועצה.(9)
ראש מועצה אזורית מגידו המכהן איציק חולבסקי מעין השופט נבחר לתקופת כהונה שנייה, לאחר שהשיג רוב של 73.25% (3,740 קולות) מול שחם מיטלר מקיבוץ דליה.
ראש מועצת מועצה אזורית מגילות ים המלח אריה כהן, המכהן בתפקיד מ-2015, התמודד לראשות המועצה כמועמד יחיד.
הבחירות לראשות מועצה אזורית מטה אשרמשה דוידוביץ'נמרוד לנגר 66.07% 33.93% 8,859 קולות 4,549 קולות
יורם ישראלי, המכהן כראש מועצה אזורית מטה אשר מאז 2014, היה צפוי להתמודד על כהונה נוספת, אך חמישה ימים לפני מועד סגירת הרשימות, הודיע כי לא יתמודד לכהונה נוספת.
במקומו התמודד על התפקיד סגנו, משה דוידוביץ' מבוסתן הגליל, שגם נבחר ברוב של 66.07% (8,859 קולות).
מולו התמודד נמרוד לנגר מגשר הזיו.
למליאת המועצה נבחרו 31 נציגים, 2 נציגים משייח' דנון ונציג לכל אחד מ-29 מיישובי המועצה האחרים.(9)
ראש המועצה האזורית המכהן, אבי רואה, הודיע על פרישתו מהתפקיד.
סגן ראש המועצה, ישראל גנץ מפסגות השיג רוב של 51.77% (13,286 קולות) מול מנכ"ל מועצת יש"ע שילה אדלר מעלי.
אביחי בוארון, ממפוני עמונה ותושב עמיחי וחבר המליאה אפי שרון ממעלה מכמש לא התמודדו לבסוף על התפקיד.
שרון הודיע על תמיכתו בשילה אדלר.
ראש מועצה אזורית מטה יהודה משה דדון הודיע תחילה כי יתמודד בבחירות לקדנציה שלישית על אף שהוא הורחק מתפקידו מאז דצמבר 2015 בגלל חשד לפלילים אך בספטמבר 2018, כחודש אחרי הודעת פרקליטות המדינה על הכוונה להגיש נגדו כתב אישום, הוא פרש מהמירוץ.
על ראשות המועצה התמודדו מ"מ ראש המועצה, ניב ויזל מנתיב הל"ה, סגן ראש המועצה לשעבר, יוסי משה ממושב זכריה וערן אוחנה מצלפון.
מועמדים נוספים שפרשו מהמירוץ היו: שרונה בר-נס מצור הדסה, ראש מנהל החינוך לשעבר במועצה, שפרשה זמן קצר אחרי שהודיעה על התמודדותה ושלומי מגנזי מצור הדסה שזכה לתמיכת מפלגת כולנו, אך הודיע שהוא פורש וחובר לניב ויזל ביום האחרון להגשת המועמדויות.
למליאת המועצה נבחרו 60 נציגים, חציים נציגים חדשים ו-10 מהם נשים.
כל יישוב יוצג על ידי נציג בודד, למעט צור הדסה שיוצגה על ידי 3 נציגים.
בין הנבחרים יו"ר הכנסת לשעבר אברהם בורג שנבחר למועצה כנציג היישוב נטף.(11) היישובים המוסדיים איתנים, דיר ראפאת, כפר זוהרים, גבעת שמש, בית ספר אזורי עין כרם וכפר הנוער קריית יערים לא יוצגו במועצה במסגרת "תחום עודף" כיוון שמספר התושבים בהם היה נמוך מהנדרש בחוק.
ראש מועצה אזורית מנשה אילן שדה, המכהן בתפקיד מ-1992 היה המועמד היחיד לתפקיד והוא הוכרז כראש המועצה.
ראש מועצה אזורית מעלה יוסף שמעון גואטה התמודד על תקופת כהונה שנייה מול חבר המועצה יוסי אדוני מזרעית, יוסי כמיסה וצחי בן עיון מצוריאל.
למליאת המועצה נבחרו 22 נציגים, נציג לכל אחד מ-22 יישובי המועצה, ביניהם יוסי אדוני.(9)
ראש מועצה אזורית מרום הגליל עמית סופר נבחר לקדנציה שלישית בתפקיד לאחר שהשיג רוב של 65.37% (5,094 קולות) מול אניטה יצחק מספסופה, האישה הראשונה שהתמודדה על תפקיד זה במועצה.
ראש מועצה אזורית מרחבים שי חג'ג' הוכרז כראש המועצה לאחר שהיה, לראשונה במרחבים, מועמד יחיד לראשות המועצה.(9)
למליאת המועצה נבחרו 15 נציגים, נציג לכל אחד מ-15 יישובי המועצה.(9)
ראש מועצה אזורית משגב המכהן רון שני הודיע שלא יתמודד על כהונה נוספת בתפקיד.
על התפקיד התמודדו ענבר בזק מיובלים ודני עברי מיודפת, שהשיג רוב של 66.54% (9,940 מול 4,747 קולות).
למליאת המועצה נבחרו 32 נציגים, נציג לכל אחד מ-32 יישובי המועצה.(9)
הבחירות לראשות מועצה אזורית נווה מדבר אברהים אל הואשלה סלאמה עדיסאן סלמאן אבו חמיד 57.42% 40.43% 2.15% 1,707 קולות 1,202 קולות 64 קולות
הבחירות במועצה אזורית נווה מדבר התקיימו יחד עם שאר הרשויות אף על פי שבחירות למועצה התקיימו לראשונה בתולדותיה ב-29 בנובמבר 2016, אז נבחר לראשות המועצה אברהים אל הואשלה מקסר א-סיר.
אל הואשלה התמודד בחירות אלו מול סלאמה עדיסאן וסלמאן אבו חמיד, שניהם מביר הדאג', וניצח ברוב של 57.42% מהקולות.
למליאת המועצה נבחרו 3 חברים, נציג אחד לכל יישוב מהיישובים קסר א-סיר (ראש המועצה אל הואשלה), ביר הדאג' ואבו תלול.(9)
מאז 1999 אלי אסקוזידו הוא ראש מועצה אזורית נחל שורק זאת קדנציה חמישית ברציפות, ובארבע מערכות הבחירות הקודמות הוא היה מועמד מוסכם ולא התקיימו בחירות כלל.(14)
למליאת המועצה נבחרו 8 נציגים מ-7 יישובי המועצה: 2 מיד בנימין ו-1 מכל אחד מהיישובים האחרים.(14)
ב-26 באוקטובר 2021 התקיימו בחירות מיוחדות לראש המועצה, לאחר התפטרותו של אלי אסקוזידו.
לתפקיד נבחר שי רייכנר לאחר שקיבל 1,657 מהקולות שהם 40.9% מהקולות הכשרים.
ראש מועצה אזורית עמק הירדן עידן גרינבאום, שנבחר לתפקיד בבחירות מיוחדות ב-2016, התמודד על כהונה נוספת בתפקיד.
למליאת המועצה נבחרו 23 נציגים, שני נציגים מאפיקים, פוריה – נווה עובד ופוריה עילית ונציג מכל אחד משאר 17 יישובי המועצה.(9)
ראש מועצה אזורית עמק המעיינות יורם קרין, המכהן מאז שנת 2009, המשיך לתקופת כהונה נוספת, לאחר שהשיג רוב של 74.78% (4,604 לעומת 1,553 קולות) מול גיל פשחור מעין הנצי"ב.
מול רני אידן, ראש מועצה אזורית עמק חפר משנת 2006, התמודדו שתיים: עפרה ברק מכפר מונש שהתמודדה על התפקיד גם ב-2013 וד"ר גלית שאול מחוגלה מנכ"לית מרכז רקמן, שנבחרה לראשות המועצה.
הבחירות לראשות מועצה אזורית עמק יזרעאלאייל בצרלימור רגב 54.36% 45.64% 10,055 קולות 8,442 קולות
ראש המועצה האזורית עמק יזרעאל אייל בצר מנהלל המכהן בתפקיד מאז 2007 התמודד שוב ומולו התמודדה יו"ר ועד מקומי נהלל לימור רגב.
בנוסף היה אמור להתמודד זיו ורהפטיגמאחוזת ברק שהתמודד על התפקיד גם ב-2013, אבל פרש לפני הבחירות.
ראש המועצה, דוד אלחייני, המשיך לכהונה נוספת בראשות מועצה אזורית ערבות הירדן.
מולו התמודדו יוגב כרסנטי ממושב תומר ויונתן שוב מיישוב חמדת.
ראש מועצה אזורית רמת הנגב ערן דורון המכהן בתפקיד מאפריל 2017, אז הוכרז כראש המועצה לאחר שהתמודד כמועמד יחיד בבחירות המיוחדות על התפקיד בעקבות פטירת ראש המועצה, שמואל ריפמן, התמודד על כהונה נוספת בתפקיד כמועמד יחיד והוכרז כראש המועצה.(9)
למליאת המועצה נבחרו 14 מנדטים, מתוכם 2 יישובים (מדרשת בן-גוריון ורביבים) מיוצגים על ידי 3 חברי מועצה, 7 יישובים מיוצגים על ידי נציג אחד ונציג אחד המייצג "אזור עודף" של תושבי נקודות יישוב קטנות.(9)
בראש המועצה אזורית שדות דן (עד תחילת 2018: מועצה אזורית עמק לוד) עומד מאז 2014 דוד יפרח ממושב יגל שהתמודד כמועמד יחיד לקדנציה שנייה ונתמך על ידי כל ראשי הוועדים המקומיים במועצה.(10)
בבחירות בצפריה לוועד המקומי הושג תיקו 197 קולות בין שתי הרשימות לוועד המונה חמישה נציגים – "צפריה לכולם" ו"צפריה שלנו", והן הוכרעו על ידי הטלת מטבע לטובת צפריה שלנו.
בכפר חב"ד נערכו בחירות לראשונה בתולדות הכפר כיוון שלראשונה מספר תושבי הכפר שאינם חברי האגודה השיתופית עלה על מספר החברים באגודה, נתון שהוביל לביטול זהות הוועדים בין ועד האגודה לוועד המקומי.
רב הכפר מאיר אשכנזי וחברי הוועד הישן התנגדו להקמת ועד נוסף, בטענה שהדבר מנוגד לדעתו של הרבי מלובביץ' מנחם מנדל שניאורסון, אך למרות ההתנגדות הוגשו רשימות נוספות.
בבחירות ל-6 הנציגים במליאה זכתה רשימת כפר חב"ד (כח) ב-3 מנדטים, רשימת "הלב שלך במועצה" (לב) בשני מנדטים ורשימת "המעשה הוא העיקר" (ה) במנדט אחד.(10)
על 9 המקומות בוועד המקומי התמודדו 3 רשימות.
ראש המועצה אזורית שדות נגב, תמיר עידאן, התמודד על כהונה נוספת כמועמד יחיד והוכרז בראש המועצה.(9)
למליאת המועצה נבחרו 16 נציגים, אחד מכל יישוב במועצה.(9)
הבחירות לראשות מועצה אזורית שומרוןיוסי דגןפול גולובנבסקי 80.80% 19.20% 13,130 קולות 3,120 קולות
על ראשות מועצה אזורית שומרון התמודד ראש המועצה המכהן, יוסי דגן, שנבחר לתפקיד בבחירות מיוחדות באוגוסט 2015 בעקבות התפטרותו של קודמו גרשון מסיקה שהיה מעורב בפרשת השחיתות בישראל ביתנו וחתם על הסכם עד מדינה במאי 2015, הסכם שבעקבותיו התפטר מתפקידו.
מסיקה, שזכה לחסינות מתביעה בפרשה זו, הודיע במאי 2018 על כוונתו להתמודד שוב על תפקיד ראש המועצה, אך לבסוף לא התמודד.
ביוני 2018 הכריז פול גולובנבסקי מצופים על התמודדותו לתפקיד.
ב-15 ביוני חשף עמית סגל את כוונת דגן ומסיקה ללכת לבוררות אצל הרב שמואל אליהו על מנת שיקבע מי משניהם יתמודד לתפקיד ראש המועצה.
ב-17 ביולי פורסמה החלטתו של הרב אליהו בה הכריע לטובת דגן, פסיקה שבעקבותיה פרש מסיקה מהמירוץ.
יוסל'ה שוחמכר, חבר הוועד המקומי של שערי תקווה, הודיע על מועמדותו לראשות הוועד המקומי.
הבחירות לראשות מועצה אזורית שער הנגבאופיר ליבשטייןנירה שפק 68.31% 31.69% 2,723 קולות 1,263 קולות
תושבי מועצה אזורית שער הנגב הצביעו לראשונה על זהות ראש המועצה, לאחר שמאז הקמת המועצה ב-1950 באופן קבוע עמד לבחירה מועמד יחיד ומוסכם.
ראש המועצה המכהן מאז 2002, אלון שוסטר, החליט לא להתמודד על התפקיד.
בהתמודדות על התפקיד גבר אופיר ליבשטיין על נירה שפק, שניהם תושבי קיבוץ כפר עזה.
ראש מועצה אזורית שפיר מאז 2002 אשר אברג'ל התמודד על כהונה נוספת בתפקיד.
מולו התמודדו חברת המועצה לשעבר ועובדת המועצה לשעבר תמר רחמים, אבי וינברגר ממושב שפיר, ואדיר נעמן ממרכז שפירא.
שמעון מולאי פרש מהמירוץ לראשות המועצה במהלך חודש אוגוסט והצטרף לאדיר נעמן.
הבחירות לראשות מועצה אזורית תמרדב ליטבינוףאורי פרי-גל 55.68% 44.32% 387 קולות 308 קולות
ראש מועצה אזורית תמר דב ליטבינוף, המכהן מאז 2004 זכה בבחירות והמשיך לתקופת כהונה נוספת חרף החשדות נגדו בפרשת השחיתות בישראל ביתנו.
מולו התמודד אורי פרי-גל מנאות הכיכר ששימש בעבר כסגן ראש עיריית אילת.
ב-3 מששת יישובי המועצה לא התקיימו בחירות לנציגי היישוב במליאה המועצה כיוון שרק רשימה אחת התמודדה למליאת המועצה: עין גדי, עין חצבה והר עמשא.
בשלושה יישובים אלו גם לא התקיימו בחירות לוועדים המקומיים כיוון שהוגשה בהם רק רשימה אחד לוועד המקומי (בשאר היישובים לא התקיימו בחירות לוועד המקומי עקב זהות ועדים).
ב-26 בנובמבר 2019 נערכו בחירות נוספות לראשות המועצה לאחר שבית המשפט קיבל הכרעה בעניינו של ראש המועצה הנבחר.
ראש מועצת אבו גוש עיסא ג'בר התמודד לתקופת כהונה נוספת, ומולו התמודדו סלים ג'בר, קאזם איברהים וראיד איבראהים, אשר פרש בסוף אוגוסט מהמירוץ לראשות המועצה.
הבחירות לראשות מועצה מקומית אבו סנאן (סיבוב שני)(10)נוהאד משלבפאוזי משלב 43.38% 56.62% 3,085 קולות 4,027 קולות
באבו סנאן התמודדו ארבעה מועמדים לראשות הרשות המקומית: ראש המועצה ניהאד משלב התמודד לעוד קדנציה מטעם חד"ש, כשמולו התמודדו פאוזי משלב, גאזי סעב ואמל זיאדה.
אף מועמד לא חצה את רף 40 האחוזים בסיבוב הראשון, לכן פאוזי משלב שקיבל 2,460 קולות ונוהאד משלב שקיבל 2,120 קולות התמודדו בסיבוב השני בו זכה פאוזי משלב ברוב הקולות.
ראש המועצה, אבי הררי, המכהן משנת 2013 התמודד על כהונה נוספת כמועמד יחיד.
בישיבת ההזדהות לקראת הבחירות הזדהו כל 11 חברי המועצה היוצאת עם סיעתו של הררי ולמעשה התאחדו עימו.
בבחירות למועצה התמודדו שתי רשימות: רשימת "לתת יותר" (לי) בראשות אבי הררי שאיגדה לתוכה את כל המפלגות שכיהנו במועצה היוצאת ורשימת בעד (קן) בראשות זהר אברמוב.
בבחירות עצמן זכתה רשימת "לתת יותר" בעשרה מנדטים לעומת מנדט אחד לרשימת בעד.(5)
הבחירות לראשות עיריית אום אל-פחם (סיבוב שני)סמיר מחאמידח'אלד אגבאריה 54.17% 45.83% 12,778 קולות 10,810 קולות
ראש עיריית אום אל-פחם המכהן ח'אלד אגבאריה התמודד לתקופת כהונה נוספת.
המועמדים הנוספים היו: סמיר מחמיד, עלי ג'בארין ברכאת, ראמז ג'בארין, תייסיר מחאמיד ועלי חליל ג'בארין.
אף מתמודד לא חצה את רף ה-40% ולכן התקיים סיבוב שני בין ח'אלד אגבאריה (קיבל 26.58% בסיבוב הראשון) וסמיר מחאמיד (35.86%) שניצח בסיבוב השני.
ראש עיריית אופקים המכהן, איציק דנינו, אשר התמודד על קדנציה שנייה בתפקיד, צפוי היה לקבל את תמיכת החרדים בעיר.
למועצת העיר התמודדו הרשימות הבאות: הליכוד בראשות איציק דנינו, תנופה לאופקים בראשות גדעון סבגי, הקהילה התורנית בראשות אברהם בן ציון דייטש, הבית היהודי בראשות עדי פלח, אופקים חדשים בראשות נורברט בוכובזה, ש"ס בראשות סלומון עזרן, רשימת הצעירים אופקימים בראשות טל מגירה.
ראש העירייה המכהנת, ליאת שוחט, שנכנסה לתפקידה לאחר שנבחרה בבחירות מיוחדות במהלך הקדנציה התמודדה לכהונה נוספת.
מולה התמודדו סגנה עוזי אהרון, חבר מפלגת ש"ס שהתמודד ברשימה עצמאית, אפי גוטמן הנתמך על ידי מפלגת כולנו וחברת המועצה ננה חן ראש רשימת "יום חדש" שהתמודדה לתפקיד גם ב-2013. בבחירות ניצחה ראש העירייה המכהנת ליאת שוחט עם 51% מקולות הבוחרים ונבחרה לקדנציה שנייה.
11 רשימות התמודדו על 15 המושבים מועצת העיר.
רשימת "אור חדש בראשות ליאת שוחט" (א) זכתה ב-5 מושבים והייתה לסיעה הגדולה במועצה.
רשימת ש"ס בראשות ציון גזלה זכתה ב-3 מנדטים, רשימת "קול העיר" (קע) ורשימתו של עוזי אהרון (רק) זכו בשני מנדטים כל אחת.
"מאמינים באור יהודה" בראשות אברהם בורוכוב (ים)
"אור יהודה ביתנו" (ל), סיעת בת של ישראל ביתנו בראשות ז'אנה כהן והליכוד (מחל) בראשות יחיאל מושייב זכו במנדט אחד כל אחת.
ארבע רשימות נוספות, "יחד פועלים למען האור" (ד), "יום חדש בראשות ננה חן" (חן), "רשימת נאמני הציבור" של יוסף סבח (נצ) ו"עיר לכולנו בראשות אפי גוטמן" (פ) לא זכו במושבים במועצה.(1)
ראש עיריית אור עקיבא המכהן, יעקב אדרי, התמודד על כהונה שנייה ברציפות (וחמישית בסך הכל) לאחר שזכה בפריימריז מול ראש העירייה הקודם, שמחה יוסיפוב, והתמודד על תפקיד ראש העירייה מטעם הליכוד.
איציק פתיתו, אשר התמודד גם הוא, עתר לבית הדין של הליכוד נגד ההחלטה לפיה יוסיפוב הוא המועמד הרשמי וב-23 ביולי הודיע אדרי רשמית על התמודדות נוספת לתפקיד מטעם הליכוד.
בעקבות ההודעה פרש שבתאי מהמירוץ לראשות העיר ויוסיפוב הודיע שיתמודד על ראשות העירייה בראש רשימה עצמאית אם הליכוד ימשוך את תמיכתו ממנו.
במהלך יולי הודיע שלום שבתאי כי הוא מסיר את מועמדותו לראשות העיר.
יוסיפוב הקים את רשימת "אור עקיבא אחת" והוא התמודד מטעמה לראשות העיר.
כמו כן, התמודדו לתפקיד סגן ראש העירייה ארקדי גדילוב, יו"ר סיעת "התנופה" ועורך הדין נוח שמאילוב, נציגה הרשמי של מפלגת יש עתיד בעיר ויו"ר סיעת "באנו לשנות".
בין הרשימות שהתמודדו למועצה רשימת הליכוד, רשימת "יחד עם אור עקיבא" בראשות שלום שבתאי רשימת "עתיד בטוח" ורשימת "לשם שמיים".
14 רשימות התמודדו על 13 המקומות במועצת העיר.
רשימות הליכוד (מחל) בראשות יעקב אדרי, "אור עקיבא אחת" (ף) בראשות שמחה יוסיפוב, ש"ס (שס) בראשות אלי אנקונינה ו"התנופה" (ת) בראשות ארקדי
גדילוב זכו ב-2 מנדטים כל אחת.
5 רשימות זכו במנדט אחד: "עתיד בטוח יוסי כדורי" (ה), "לב" (זך) בראשות אברהם כהן, "לשם שמים" (י), "באנו לשנות" (פה) בראשות חבר מפלגת יש עתיד נוח שמאילוב ו"גשר" (ץ) בראשות חברת מועצת העיר ילנה זסלבסקי.
הרשימות "אוהבים את אור עקיבא" (א) בראשות יהודה דוידוב, "אור חדש" (ח), "אור עקיבא ביתנו (ל), "ביחד" (נר) ו"דר" (ק) לא עברו את אחוז החסימה.(2)
ראש מועצת אורנית שלומי לנגר המכהן מ-2008 התמודד על כהונה נוספת בראשות סיעת יחד.
מולו התמודדו ניר ברטל ראש סיעת אופק ורחל כדורי ראש רשימת "קידום".
במועצת היישוב 9 מושבים עליהם התמודדו 3 רשימות – רשימת "אופק" (אפ) בראשות ניר ברטל שזכתה ב-6 מנדטים, "יחד" (של) בראשות שלומי כדורי שזכתה ב-3 מנדטים ו"קידום אורנית" (נץ) בראשות רחלי כדורי שלא נבחרה למועצה.
ראש מועצת אזור אריה פכטר התמודד על כהונה שלישית בראשות רשימת "אזור אחת" מול חברת המועצה ד"ר מזל שאול ראש רשימת "צעד גדול לאזור" ומנכ"לית עמותת כ"ן המעודדת בין השאר התמודדות נשים בבחירות המקומיות.
חבר המועצה, אוריאל תנעמי, ראש רשימת הליכוד (מחל) הסיר את מועמדותו לתפקיד ראש המועצה וחבר לרשימתה של ד"ר מזל שאול – "צעד גדול לאזור".
בבחירות למועצה התמודדו 6 רשימות על 11 המקומות במועצה.
רשימת "אזור אחת בראשות אריה פכטר" (א) זכתה בחמישה מנדטים, "דף חדש באזור בראשות יובל בן בסט" (דף) זכתה בשני מנדטים ו-4 הרשימות האחרות זכו במנדט אחד כל אחת: "הבית היהודי בהנהגת הרב אברהם כהן" (טב), הליכוד (מחל), "צעד גדול לאזור בראשות ד"ר מזל שאול" (צ) ו"מסורת ועשייה" (שסג).(1)
הבחירות לראשות עיריית אילת (סיבוב שני)דובי כהןמאיר יצחק-הלוי 45.21% 54.79% 9,043 קולות 10,961 קולות הבחירות לראשות עיריית אילת (בחירות מיוחדות)גבי קדושאלי לנקרי 41.2% 44.7% 5,549 קולות 6,104 קולות
ראש העירייה המכהן, מאיר יצחק-הלוי (סיעת כיוון חדש), זכה בקדנציה רביעית בראשות העירייה.
יצחק מויאל, שהכריז על התמודדות באוקטובר 2017, פרש מהמירוץ והצטרף כמספר 2 לרשימתה של לימור להב.
אף לא אחד מן המתמודדים על ראשות העירייה חצה את רף ה-40%, אי-לכך התקיים סיבוב השני בין מאיר יצחק-הלוי (קיבל 38.24% מקולות המצביעים בסיבוב הראשון) לדובי כהן (19.33% בסיבוב הראשון).
בין הרשימות למועצה רשימת "צעירי אילת" בראשות מתן בארי, רשימת מפלגת ש"ס ("אחדות") בראשות משה אלמקייס, "אילת אחת" בראשות סטס דינקין, אליה הצטרף משה בן זיקרי פעיל "עוצמה יהודית" ולהב"ה שהודיע בתחילה על ריצה עצמאית, רשימת כיוון חדש של ראש העירייה המכהן, מאיר יצחק-הלוי, וסיעת המהפך של דובי כהן.
לאחר התמנות ראש העיר מאיר יצחק-הלוי ביוני 2021 לחבר כנסת מטעם תקווה חדשה, נערכו בחירות מיוחדות לראשות עיריית אילת באוגוסט 2021.
בבחירות ניצח ממלא מקום ראש העירייה ומועמד תקווה חדשה אלי לנקרי שקיבל כ-44.7% מקולות הבוחרים, לעומת 41.2% שקיבל מועמד הליכוד גבי קדוש.
ראש המועצה המקומית אכסאל עבד אלסלאם דראושה התמודד והפסיד מול מוחמד שלבי שנבחר ברוב של 52.24% (4,473 קולות)(3).
הבחירות לראשות מועצה מקומית אליכין(4)מוטי חיעזורי שרוני 26.81% 73.19% 549 קולות 1,499 קולות
ראש המועצה המקומית אליכין, מוטי חי, הודיע כי יתמודד לתקופת כהונה נוספת בראש רשימת "עתידנו בידינו".
עורך הדין עזורי שרוני הודיע כי יתמודד בראש רשימת "יחד לדרך חדשה" ובסיום הבחירות הביס את ראש המועצה המכהן ברוב של 73.19% מהבוחרים.(4)
בבחירות למועצה התמודדו 4 רשימות על 9 המקומות במועצה.
רשימת "יחד לדרך חדשה" (ע) בראשות עזורי זכתה ב-5 מתוך 9 המושבים במועצה, הבית היהודי בראשות אבינועם מצובע (טב) זכתה בשני מנדטים ורשימות עתידנו בידינו (נף) וש"ס זכו במנדט אחד כל אחת.(4)
ראש העירייה המכהן מטעם סיעת שלומי אמונים, ישראל פרוש, נבחר לקדנציה שנייה.
סגן ראש העירייה, ברק צברי, יו"ר תנועת יש"י, התמודד על ראשות העיר, אף על פי שהודיע ב-18 באוקטובר על פרישה מהמרוץ.
ב-28 באוקטובר הכריזה סייעת ש"ס על תמיכה במועמדותו.
ב-9 באוקטובר הודיע חבר המועצה אבי דיין, יו"ר איחוד הקהילות על התמודדות לראשות העירייה במשותף עם סיעת יחד, לאחר שבבחירות הקודמות התמודד מטעם ש"ס.
בנוסף, התמודד לראשות העירייה המשנה לראש העירייה אלעד שי נתן, מטעם רשימת הבית שלנו.
בבוקר הבחירות הודיע על פרישתו מהמירוץ.
ב-17 בספטמבר הודיעה סיעת דגל התורה כי יצחק פינדרוס הוא מועמדה לראשות העירייה.
במפלגתו טענו על הפרת הסכם מול אגודת ישראל לפיו בבחירות אלו תתמוך המפלגה במועמד מטעמם.
ב-10 באוקטובר הודיעה ש"ס על תמיכתה בפינדרוס זאת לאחר שאריה דרעי איים בתחילה כי יציב מועמד מטעמו.
לצורך התמודדותו של פינדרוס לראשות עיריית אלעד, הגיש ב-5 באוקטובר 2018 את התפטרותו ממועצת העיר ירושלים ומתפקידו כסגן ראש העירייה.
ב-17 באוקטובר, כשבועיים לפני הבחירות, פסל בית המשפט המחוזי בלוד את מועמדותו, בשל עתירה שהגיש עורך הדין יורם אברהמי, ובה נטען כי אלעד היא מקום מגוריו הארעי, ולא מקום מגוריו הקבוע.
ב-22 באוקטובר דחה בג"ץ את עתירתו של פינדרוס נגד החלטת בית המשפט המחוזי בלוד, והותיר את פסילתו על כנה.
באותו ערב, תנועת ש"ס ותנועת דגל התורה פנו לשר הפנים ויו"ר ש"ס, אריה דרעי, בבקשה לדחות את הבחירות כדי למצוא דרך לאשר את מועמדותו של פינדרוס.
ב-23 באוקטובר אישרה מליאת הכנסת את העברת סמכויותיו של שר הפנים ויו"ר ש"ס אריה דרעי לדחיית הבחירות באלעד לשר צחי הנגבי מהליכוד.
זאת משום שדרעי, שמפלגתו ביקשה לדחות את הבחירות בעיר אלעד, מצוי בניגוד עניינים ולא היה יכול לעסוק בנושא.
ב-25 באוקטובר דחה הנגבי את בקשת הדחייה.
תנועת ש"ס ותנועת דגל התורה עתרו לבג"ץ נגד החלטה זו, אך עתירתן נדחתה.
ראש המועצה המכהן, שלמה קטן, התמודד מול חבר המועצה שי רוזנצוויג ראש סיעת עשייה, אורית מלכה שגיא ראש רשימת "אנחנו" שכיהנה קודם לכן כחברת מועצה מטעם סיעת עשייה ושלומית ארצי.
למועצה התמודדו 4 רשימות בראשות ארבעת המתמודדים על ראשות המועצה: "אלפי מנשה 2000" (יש) בראשות שלמה קטן זכתה במנדט יחיד, "אנחנו" (חנ) בראשות אורית שגיא זכתה ב-2 מנדטים, "דרך חדשה" (כן) בראשות שלומית ארצי זכתה ב-2 מנדטים ו"עשייה" (עמ) בראשות שי רוזנצויג זכתה ב-4 מנדטים.
ראש מועצת אלקנה המכהן אסף מינצר התמודד על קדנציה שנייה בתפקיד בראש רשימת "אלקנה יותר" וניצח ברוב של 87.38% (1,579 קולות) את ראובן חזי שקיבל 228 קולות.
ראש מועצה מקומית אעבלין המכהן מאמון שיח', שנבחר לראשונה ב-2010, התמודד לתקופת כהונה נוספת וניצח כאשר גרף 40.9% מקולות הבוחרים.
15 רשימות התמודדו על 11 המקומות במליאת המועצה.
רשימת אופק חדש זכתה ב-3 מנדטים, רשימת אלוחדה ב-2 מנדטים ו-6 רשימות נוספות (אלאתחאד אל קווי, אעבלין בלדי, אעבלין לכולם, חזית אעבלין הדמוקרטית, סיעת ההתחדשות ועבלין אוולן) זכו במנדט אחד כל אחת.
עודד רביבי, ראש מועצת אפרת מאז 2008 וראש רשימת "אפרת מתחדשת", הודיע על התמודדות נוספת.
מולו התמודד חבר המועצה אבי חדידה, ששימש כחבר סיעת "יחד" לפני הבחירות ועמד בבחירות אלו בראש רשימת "יותר לאפרת".
סיעת "יחד" בראשות דובי שפלר הצטרפה בבחירות אלו למפלגת הבית היהודי ורצה מטעמה למועצה כשהיא נשארת בשמה המקורי.
בנוסף, התמודדו רשימות תושבים חדשות בשם "שומרי הסף אפרת – Efrat Watch" בראשות אברהם בן-צבי, אפרת שלי בראשות צורי דותן ו"עתיד" בראשות מיכאל דהן.
בבחירות עצמן קיבלה "אפרת מתחדשת" (ל) 4 מנדטים, אפרת שלי (אפ), יחד (י) ושומרי הסף אפרת (ף) קיבלו 2 מנדטים כל אחת, יותר לאפרת (כן) קיבלו מנדט אחד ורשימת עתיד לא זכתה באף מנדט.
ראש עיריית אריאל המכהן אליהו שבירו התמודד על לכהונה נוספת, כשמולו התמודדו 4 מועמדים: חיים סגל, רבש"ץ העיר אלי נובוסלסקי שיצא לחופשה ללא תשלום לצורך ההתמודדות, חבר המועצה יוסי חן ("דרך חדשה לאריאל"), ופבל פולב ראש רשימת אריאל ביתנו.
בספירת הקולות הראשונה ניצח שבירו ברוב של 40.63% אך בעקבות ערעור נפסלו 3 מהקלפיות וב-15 בינואר 2019 נערכו בחירות חוזרות בקלפיות אלו בעקבות הוראת בית המשפט המחוזי, כיוון שהתוצאה בהן הייתה מכריעה אם שבירו עבר את סף 40% מקולות הבוחרים או שהיה מתקיים סיבוב שני בינו לפבל פולב.
בבחירות המיוחדות ניצח שבירו ברוב גדול ונבחר סופית לראשות העיר עם 42.48% מהקולות.
8 רשימות התמודדו על 13 המקומות במועצת העיר.
ד"ר יחיאל לסרי – המכהן כראש עיריית אשדוד מאז שנת 2008, נבחר לתקופת כהונה נוספת כראש עיר לאחר שזכה ברוב של 41 אחוז מהקולות.
לסרי קיבל את תמיכתם של מפלגת הליכוד ומפלגת ש"ס.
הבחירות באשדוד היו מלוות במהלומות בין החילונים והחרדים בעיר, כאשר מחאת השבת באשדוד נגד סגירת החנויות בעיר עמדה על הפרק.
הקמפיין של המועמד אלי נכט, גרם להתפרצות השיח על הכפייה הדתית בכל הארץ, בסרטון שהופק על ידי סיעתו "עתיד אשדוד" יחד עם סניה ולדברג, בו נראה חרדי יושב בסלון של משפחה חילונית ומחלק להם הוראות.
הבחירות היו מלוות בהמון האשמות ואף עתירה על אי סדרים בקלפיות לאחר תום הבחירות, על ידי המועמד לראשות העירייה, אלי לחמני, ומפלגתו.
על ראשות העירייה התמודדו בנוסף:
שמעון כצנלסון – יו"ר האופוזיציה במועצת אשדוד.
ד"ר אלי לחמני – חבר המועצה.
הלן גלבר – חברת המועצה, אשר שמה נקשר לפרשייה לכאורה של מתן טובות הנאה בתמורה לבחירתה.
למועצה, שמספר חבריה עלה בבחירות אלו מ-27 ל-29, התמודדו הרשימות הבאות:
שם הרשימהאותיותראש הרשימההערהאופק חדשבאייצ'לותם מסלהאשדוד ביחדאבשמעון (סניה) כצנלסוןאשדוד בתנופהחייחיאל לסריאשדודיםרקיניב קקוןאשדוד מאוחדתמשה אלמושנינואשדוד מתעוררתפהנאור ביטוןאשדוד תנצחתאלי לחמנידרך חדשהפזמשה בוטרשויליהלביאותאשרון מרקיהדות התורהגיחיאל וינגרטןיש אלטרנטיבהץאפרים מיכאליעתיד אשדודכןאלי נכטקהילת אשדודטבוריס גיטרמןקול הלבקנאיציק בן חמוקומנדו אשדודנצהלן גלברשילובדדוד טלקרש"סשסאבי אמסלם
אנשי מחאת השבת בעיר, המכנים עצמם "מחזירים את אשדוד", החליטו שלא להתמודד כרשימה עצמאית אלא יחברו לרשימת "אשדוד ביחד" בראשות שמעון כצנלסון.
ראש העירייה בפועל, תומר גלאם, התמודד לראשות העיר וניצח כשמולו התמודדו אבי עייש, משה אטיאס, ואיתי סהר.
גם ראש העירייה הקודם, איתמר שמעוני, אשר נבחר בבחירות הקודמות והושעה מתפקידו בפברואר 2017 בעקבות הגשת כתב אישום כנגדו, התמודד לכהונה נוספת.
רוני מהצרי, ריקי שי, דני רחמים, ויקטור בן עמי לא הגישו את מועמדותם.
מספר חברי המועצה הנבחרים עלה בבחירות אלו מ-23 ל-25. הרשימות אשר הגישו את מועמדותן הן:
שם אותיות ראש הרשימה עודפים הערהאשקלון מאוחדת בראשות תומר גלאם כן תומר גלאם רק רשימה בראשות ראש העירייה בפועל.
בנוסף, הוגשו שלוש רשימות שנפסלו: אור לאשקלון, אשקלון חזקה ושם טוב לאשקלון.
רשימת אור לאשקלון ערערה על פסילתה.
ראש מועצת באר יעקב ניסים גוזלן ("באר יעקב בתנופה"), המכהן בתפקיד מאז 2003, התמודד פעם נוספת לתפקיד וניצח כשגרף 48.48% (5,255 קולות)(4), כשמולו התמודדו יו"ר האופוזיציה מוטי פרנקו וחבר המועצה נועם ששון.
בבחירות אלו מספר חברי המועצה הוא 13.
רוביק דנילוביץ', המכהן כראש עיריית באר שבע מאז 2008, נבחר לתקופת כהונה נוספת לאחר שזכה ברוב גדול של 92 אחוז מהקולות.
מולו התמודדו יעקב אוחיון, איש העסקים אפרים (פימה) פיינבלום וחבר המועצה משה ינאי.
המועמד יהודה אלוש פרש מהמירוץ לראשות העירייה, אך התמודד למועצת העיר.
בין הסיעות שהתמודדו הייתה "מפלגת המתים" בראשות עזריאל גהסי ששמה לה למטרה לטפל בהזנחה השוררת בבתי העלמין בבאר שבע.
לפי עצת רבנים ובהם רב העיר, יעקב אוחיון החליט שלא להתמודד ברשימה עצמאית למועצה ובכך יחבור לסיעת ש"ס במועצת העיר.
רשימת הליכוד בראשות שמעון בוקר הודיעה שתתמודד עצמאית בבחירות אלו.
רשימה חדשה בשם "קול באר שבע", בראשות איציק דהאן, בנו של רב העיר המנוח מישאל דהאן, התמודדה מול ש"ס בבחירות.
על ראשות מועצת בועיינה-נוג'ידאת התמודדו ארבעה, לאחר מותו של ראש המועצה הקודם סאלח סולימאן ב-28 במרץ 2018. את הבחירות ניצח מוניר חמודה ברוב של 52.28% (3,108 קולות).
בוקעאתא היא אחת מארבע המועצות המקומיות הדרוזיות ברמת הגולן בהם כיהנו מאז כיבוש הגולן ב-1967 תושבים שקיבלו כתב מינוי.
על מנת לאפשר בחירות דמוקרטיות מונתה בינואר 2018 מועצה זמנית בראשות יהודה כהן, ראש מועצת אלקנה לשעבר.
שני מועמדים ושתי רשימות נרשמו בבחירות, אך רשימה אחד פרשה לפני הבחירות.
בעקבות זאת בוטלו הבחירות בפועל, עבאס אבו עואד הוכרז כראש המועצה ורשימתו "בוקעתא בתג'מענא" (נץ) הוכרזה כרשימה הזוכה.
עם בחירתה הייתה מועצת בוקעתא אמורה הייתה למנות 9 אישים אך בפועל מנתה 4 אישים כיוון שרק 4 מועמדים נותרו ברשימה היחידה שהתמודדה בפועל.(8)
ראש המועצה המקומית המכהן של ביר אל-מכסור, מוחמד גדיר, לא התמודד לכהונה נוספת.
חאלד חוג'יראת ניצח ברוב של 57.17% (3,249 קולות) את יאסר חוג'יראת, ראש המועצה לשעבר, ואת פתחי חריב.
על תשעת המקומות במליאת המועצה התמודדו עשר רשימות, כששתיים מהן זכו בשני מנדטים וחמש רשימות נוספות זכו במנדט אחד.
רשימות "שלווה ופיתוח" (יא) ו"אלשבאב" (ף) זכו בשני מושבים כל אחת, רשימות "העבודה והשוויון" (לם), אלנור (נ), אלוחדה (ע), אחווה (ץ) ו"יחד" (ש) זכו במנדט אחד כל אחד.
רשימות "אלתאגיר ללאפדל" (ך), "רשימה ערבית מאוחדת" (עם) ו"בלדנא" (ק) לא זכו באף מושב.(5)
ראש מועצת בית אל שי אלון התמודד בשנית לתפקיד וניצח ברוב של 84.09% (1,940 קולות) את יעל בן ישר, ששימשה בעבר כדוברת המועצה וקיבלה 367 קולות (15.91% מהקולות).
זאת הפעם הראשונה בה אישה מציגה את מועמדותה לתפקיד זה.
בבחירות למועצה התמודדו 5 רשימות: רשימת "יחד" (יח) שבמסגרתה התמודד קובי סלע, רשימת "בית אל שלי" (שי) בראשות ראש המועצה שי אלון, רשימת "עלה נעלה" בראשות המועמדת לראשות המועצה יעל בן ישר, רשימת "תנופה לבית אל" בראשות מוסא כהן ורשימת "בית אל ג'" בראשות הדר גרני.
בבחירות למועצה, בה חברים 9 נציגים, זכו רשימות "בית אל שלי" ו"תנופה לבית אל" ב-4 מנדטים כל אחת ורשימת "יחד" זכתה למנדט בודד.
הבחירות לראשות מועצה מקומית בית אריה-עופרים<small>30 באוקטובר 2018אבי נעיםיהודה אלבוים 43.73% 56.27% 1,276 קולות 1,642 קולות
ראש מועצת בית אריה-עופרים אבי נעים, המכהן בתפקיד מאז 2004, התמודד מול יהודה אלבוים והפסיד.
גיל ליטוב, שהתמודד על התפקיד, הסיר ביולי 2018 את מועמדותו.
למועצה התמודדו 3 רשימות על 9 מקומות.
"בסגנון שלך" (זך) זכתה ב-5 מנדטים, "בית אריה עופרים בראשות אבי נעים" (רק) זכתה ב-3 מנדטים ורשימת "הבית המשותף בראשות רון לובה" (טב) הקשורה למפלגת הבית היהודי זכתה במקום אחד במועצה.
ראש מועצת בית ג'ן ביאן קבלאן לא התמודד על תקופת כהונה נוספת.
ראש מועצה מקומית בית דגן רמי תנעמי התמודד על תקופת כהונה שנייה.
בנוסף, התמודדו לראשות המועצה אבנר ארביב ואליהו דדון שניצח בהתמודדות.
הרשימות שהתמודדו למועצה הן "שגשוג" בראשות רחמים תנעמי, "הבית היהודי" בראשות אבנר ארביב, "התנועה המקומית למען בית דגן", "תנופה נטו" ו"נמרצים" בראשות אליהו דדון.
ראש העירייה המכהן, רפי בן שטרית ("בית שאן החדשה"), הפסיד בהתמודדות על כהונה שנייה מול קודמו בתפקיד, ז'קי לוי, אשר כיהן עד היבחרו כחבר הכנסת וסגן שר הבינוי והשיכון מטעם הליכוד, מפלגה בה היה חבר בן שטרית עד שעבר לכולנו בנובמבר 2017. לוי זכה ברוב של 63.26% (6,902 קולות)(3).
למועצה התמודדו רשימתו של ראש העיר, רפאל בן שטרית, "בית שאן החדשה", ורשימה משותפת של הליכוד בראשות ז'קי לוי והבית היהודי בראשות מוריס מיארה.
בנוסף, התמודדו למועצה רשימת שח"ר, רשימת "איתנו", רשימת "חנוך לנער" ורשימת "קסם" בראשות חבר המועצה יוסי סוויסה.
עליזה בלוך היא ראש העירייה, לאחר שניצחה בהפרש של אחוז אחד מהקולות, ההכרעה נקבעה לאחר ספירת קולות החיילים, הנכים והאסירים.
בלוך התמודדה גם ב-2013 מטעם הבית היהודי, אך נאלצה לפרוש מהמירוץ לאחר שהמפלגה הסירה את תמיכתה במועמדותה.
ראש העירייה לשעבר, משה אבוטבול (סיעת ש"ס), התמודד על תקופת כהונה שלישית כראש עיר אך לא זכה במרב הקולות.
אבוטבול ביקש להתמודד בתחילה ברשימה נפרדת מש"ס אלא שרשימת התומכים שהגיש נמצאה לא תקינה.
לבסוף הגיע לסיכום עם יהדות התורה, דבר שאיפשר לו להתמודד על ראשות העירייה כראש רשימת יהדות התורה.
סיעת בני תורה הריצה תחילה את מלאכי כי טוב לראשות העיר, אך יומיים לפני הבחירות פרש, והמפלגה הודיעה על תמיכה באבוטבול.
מספר חברי המועצה הנבחרים עלה בבחירות אלו מ-19 ל-21, וסה"כ התמודדו 11 רשימות בבחירות אלו.
חסידות חב"ד הריצה את מועמדה ישראל מנדלסון ברשימת הבית היהודי בעקבות פרישה משלומי אמונים.
דגל התורה רצה עם אגודת ישראל ברשימת יהדות התורה המאוחדת ג', ומפלגת בני תורה בראשות מלאכי כי טוב התמודדה למועצת העיר לראשונה בנפרד.
שםאותיותראש הרשימהמנדטיםקולות בית שמש שלנו בראשות ריצ'רד פרסאריצ'רד פרס01,504בני תורהעץמלאכי כי טוב11,821דור אחרהמאיר בלעיש01,368הבית היהודי האיחוד הלאומיטברינה הולנדר34,941הליכוד בראשות שלום אדרימחלשלום אדרי47,516יהדות התורה המאוחדת אגודת ישראל – דגל התורהגמשה אבוטבול814,368כולנו בית שמשכעמרם בוזגלו0739 עיר מאוחדת בראשות עליזה בלוךעעליזה בלוך24,405עתיד העירימרדכי כהן01,504שבת אחיםנץדוד עסיס01,336התאחדות הספרדים שומרי תורהשסישראל עזרי רמתי35,226
בהתמודדות על ראשות עיריית ביתר עילית ניצח מאיר רובינשטיין, ראש העירייה המכהן, ברוב של 73.69% מהקולות, וזו היא הקדנציה השלישית שלו בתפקיד מאז בחירתו ב-2007, מולו התמודדו מנחם זיידה, חיים גוטליב ויוסי חשין.
בבחירות 2013 נבחרה למועצה מפלגה גדולה שהכילה את הרוב הגדול של הנציגים בעירייה.
הרשימה כללה חסידים, ליטאים, נציגי ש"ס ומפלגת טוב.
בבחירות 2018 חל פיצול בין המפלגות ואגודת ישראל, דגל התורה וש"ס ו"טוב" רצו כל אחת בנפרד.
רובינשטיין עצמו התמודד רשמית ברשימה עצמאית בשם "ביתר מאוחדת" שלא הייתה אמורה להיכנס בפועל לעירייה כדי להרוויח מנדט נוסף.
סך הכול התמודדו לעיריית ביתר 10 רשימות בבחירות אלו על 17 נציגים במועצת העיר, עלייה מ-15 מנדטים בבחירות הקודמות.