tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הוכיח שבעיית הספיקות היא NP-שלמה.
הציג את המושגים רדוקציה פולינומית, בעיות NP-שלמות ובעיית P=NP.
ויליאם שייבס - משפטן קנדי.
אוניברסיטת ז'וזף פורייה הייתה אוניברסיטה צרפתית מהעיר גרנובל שהתמקדה בתחומי המדעים, הטכנולוגיה והבריאות.
היא נקראה על שמו של הפיזיקאי ז'אן-בטיסט ז'וזף פורייה (1768–1830).
בשנת 2015 התמזגה לתוך .
לפי דירוג אוניברסיטאות העולם לשנת 2005 צוינה אוניברסיטת ז'וזף פורייה כאחת מחמש האוניברסיטאות המדעיות הטובות ביותר בצרפת.
ניתן להתחקות על ראשיתה של האוניברסיטה עד לשנת 1811 כאשר המדען ז'אן-בטיסט ז'וזף פורייה ייסד אותה בגרנובל כפקולטה למדעים.
מדי שנה לומדים באוניברסיטת כ-18,000 סטודנטים.
למעלה מ-2,000 מהם הם סטודנטים זרים שחלקם לומדים במסגרת תוכניות לחילופי סטודנטים.
מסופח לאוניברסיטה המכון למחקר מתקדם (Observatoire des Sciences de l'Univers de Grenoble (OSUG המתמחה בחקר כדור הארץ, היקום, האטמוספירה ומדעי הסביבה.
המוסד נקרא בעבר Université Grenoble I (אוניברסיטת גרנובל 1), שם שאין משתמשים בו עוד.
ב-2016 אוחדו שלוש האוניברסיטאות בגרנובל רבתי לאחת בשם .
אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון היא אוניברסיטה ציבורית, המוסד הראשי במערכת האוניברסיטאות של מדינת ויסקונסין.
האוניברסיטה נוסדה ב-1848 מיד לאחר שמדינת ויסקונסין צורפה לאיחוד של ארצות הברית, בחוקת המדינה נקבע כי המדינה תקים אוניברסיטה ציבורית בסמוך לבניין הממשל.
הקמפוס הראשי של האוניברסיטה ממוקם בבירת המדינה, מדיסון, ומשתרע על פני כ-3.78 קמ"ר.
ב-26 ביולי 1848, כחודש לאחר הצטרפותה של מדינת ויסקונסין לארצות הברית, חתם המושל הראשון של המדינה על החוק להקמת האוניברסיטה, בהתאם לקביעה בחוקת המדינה לייסוד אוניברסיטת מדינה בסמוך למשכן הממשל.
ב-5 בפברואר 1849 התכנסה הכיתה הראשונה ובה 17 תלמידים, במעון זמני בבית ספר לבנות במדיסון.
ב-1851 נחנך נורת' הול, הבניין הראשון בקמפוס הראשי של האוניברסיטה (המכונה כיום בסקום היל).
ב-1854 העניקה האוניברסיטה את תוארי הבוגרים הראשונים, וב-1862 הוענק לראשונה בתולדותיה תואר הדוקטור, למי שעתיד להיות אחד מנשיאיה צ'ארלס ואן הייס.
בתקופת כהונתו של ואן הייס כנשיא, נוסח "הרעיון של ויסקונסין" (The Wisconsin Idea), חזון לפיו ההשפעה של האוניברסיטה תורגש בכל בית ברחבי המדינה ושהמחקר במוסד יתרום לבריאות, איכות החיים, איכות הסביבה ושיפור החקלאות במדינה.
במשך השנים נפתחו קמפוסים נוספים של אוניברסיטת ויסקונסין ברחבי המדינה, ב-1956 נוסדה אוניברסיטת ויסקונסין–מילווקי וב-1968 נוסדו אוניברסיטת ויסקונסין–גרין ביי ואוניברסיטת ויסקונסין–פארקסייד.
בשנת 1971 החליט הסנאט של מדינת ויסקונסין לאחד את מערכות ההשכלה הגבוהה הציבוריות במדינה תחת הנהלה משותפת, 13 אוניברסיטאות ו-14 קולג'ים נכללו בחוק האיחוד וכל אחד מהמוסדות קיבל את השם אוניברסיטת ויסקונסין עם תוספת המציינת את מיקומו.
אף על פי שמאז שינוי זה, השם אוניברסיטת ויסקונסין מתייחס לכלל המוסדות, הרי שבתודעה הציבורית הוא מתקשר בראש ובראשונה לאוניברסיטת הדגל ויסקונסין–מדיסון.
בשנות מלחמת וייטנאם נפוצו בקמפוס מחאות סטודנטים, שהתפתחו לתקריות אלימות עם כוחות השיטור המקומיים.
בין השאר נערכו הפגנות כנגד נוכחות מגייסים מטעם חברת דאו כימיקלים שייצרה את הנאפלם וכנגד קיומו של מרכז מחקר של מחלקת ההגנה ששכן במרכז לפיזיקה של האוניברסיטה.
בליל 24 באוגוסט 1970 התפוצצה בחזית הבניין מכונית תופת עמוסה ביותר מטון חומר נפץ העשוי מאמוניום חנקתי ומזוט, מהפיצוץ נהרג אחד הפיזיקאים ששהה במעבדה בבניין ונפצעו 4 אחרים, 26 בניינים נפגעו והנזק נאמד ביותר מ-6 מיליון דולר.
לפיגוע היו אחראים 4 סטודנטים, אחד מהם מעולם לא נתפס.
היה זה פיגוע הטרור הפנימי החמור ביותר שאירע בארצות הברית עד לפיצוץ בניין הממשל הפדרלי באוקלהומה סיטי ב-1995.
אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון ממוקמת על מצר יבשה בין אגם מונונה לאגם מנטודה, הקמפוס הראשי מתפרש על שטח של כ-3.8 קמ"ר, כמיל אחד מהקפיטול של מדיסון.
כלל מבני האוניברסיטה פרושים ברחבי המדינה על שטח של כ-43 קמ"ר.
לאוניברסיטה יחידת שיטור משלה, בית חולים, תחנת כוח ומרכזי בילוי עצמאיים.
המבנה המרובע המורכב מבנייני האוניברסיטה, המבנה הוותיק ביותר הוא נורת' הול שהוקם ב-1851, אחריו סאות' הול שהושלם ב-1855 ומשמש כיום את סגל האדמיניסטרציה של הקולג' המרכזי, בירג הול וגולת הכותרת, בסקום הול, המבנה שמהווה את אחד מסמלי האוניברסיטה.
בנייתו של בסקום הול הושלמה ב-1857, אך הוא ניזוק בשריפה והכיפה הדקורטיבית שכיסתה אותו הושמדה.
כיום משמש המבנה כמשכנו של נשיא האוניברסיטה וסגניו.
הגן הבוטני של אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון
מערבית למדיסון ממוקם גן בוטני פתוח לציבור המהווה מערכת אקולוגית בפיקוח האוניברסיטה וכולל יערות מחטניים, נשירים, ביצות, ערבה וסוואנה בהם למעלה מ-300 מינים של צמחים מקומיים שבעבר נפוצו באזור ואוספים הורטיקולטורים.
הגן הוקם בתחילת שנות ה-30 של המאה ה-20 על אדמות חקלאיות ומרעה ומשתרע על פני כ-5 קמ"ר.
בניין ממוריאל יוניון הוקם ב-1928 על גדות אגם מנדובה, משמש כמרכז תרבות ופנאי המופעל על ידי איגוד ויסקונסין (The Wisconsin Union), איגוד סטודנטים וחברי סגל שהוקם ב-1907.
הבניין בסגנון גותי שנחנך ב-1880 נקרא בתחילה אסמבלי הול ותוכנן כך שיכיל אודיטוריום בן 800 מושבים, מגדל שעון וספרייה, לאחר שהספרייה הועברה למשכן אחר בקמפוס עבר המבנה לשימושו של בית הספר למוזיקה החל מ-1900, במבנה נערכו שינויים והחל מ-1910 קיבל את שמו החדש.
כיום משמש הבניין כבית האופרה של האוניברסיטה וכן משכנה של המחלקה לתכנון עירוני.
בשטחה של האוניברסיטה פועלים מספר מוזיאונים בהם מוזיאון האמנות צ'אזן, מוזיאון לגאולוגיה ומוזיאון לזואולוגיה.
לאוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון ספריית המחקר העשירית בגודלה בצפון אמריקה, הכוללת 40 ספריות משנה מקצועיות ברחבי הקמפוס.
נכון ליולי 2008 מכילה הספרייה מעל ל-7.3 מיליון ספרים, 6.2 מיליון מיקרופילם ומעל 7 מיליון מסמכים בתצורות אחרות.
באוניברסיטה כלולים 17 בתי ספר וקולג'ים (פקולטות) למקצועות שונים, בהם לומדים למעלה מ-43,000 סטודנטים.
הקולג' לספרות ומדעים – הקולג' הגדול ביותר באוניברסיטה, כולל 39 מחלקות ו-5 בתי ספר מקצועיים.
מרבית הסטודנטים לתואר ראשון לומדים בו קורסים שונים.
בית הספר למשפטים – נוסד ב-1868
בית הספר לרוקחות – נוסד ב-1883
הקולג' לחקלאות ומדעי החיים – נוסד ב-1889
בית הספר למוזיקה – נוסד ב-1895
בית הספר למדעי המידע ומידענות – נוסד ב-1895
בית הספר למנהל עסקים – נוסד ב-1900
בית הספר לרפואה ובריאות הציבור – נוסד ב-1907
בית הספר לעיתונאות ותקשורת המונים – נוסד ב-1927, לימודי העיתונאות באוניברסיטה החלו ב-1905 והמחלקה לעיתונאות הוקמה ב-1912
בית הספר לסיעוד – נוסד ב-1924
בית הספר לחינוך – נוסד ב-1930
בית הספר לעבודה סוציאלית – נוסד ב-1946
המכון ללימודי הסביבה – נוסד ב-1970
בית הספר לאקולוגיה אנושית – נוסד ב-1997 על בסיס המחלקה לכלכלת בית מ-1903
בית הספר למדיניות ציבורית – נוסד ב-1999 על בסיס המרכז למדיניות ציבורית מ-1967
אוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון היא אחת האוניברסיטאות המובילות בארצות הברית ובעולם בתחום המחקר ואחת מהחברות המייסדות של איגוד האוניברסיטאות האמריקאיות.
בשנת 2007 דורגה האוניברסיטה במקום השלישי בין כלל האוניברסיטאות בארצות הברית (לאחר אוניברסיטת ג'ונס הופקינס ואוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו) בהוצאות מחקר ופיתוח בתחומי ההנדסה והמדע, עם תקציב של 841 מיליון דולר.
בתחומי המחקר שאינם הנדסה או מדע דורגה האוניברסיטה במקום הראשון עם תקציב של 72 מיליון דולר.
ברישום פטנטים דורגה האוניברסיטה במקום השישי בשנת 2005.
באוניברסיטת ויסקונסין–מדיסון כ-100 תוכניות ומרכזי מחקר הפרושים על פני תחומים שונים ומגוונים, אחד הענפים הבולטים בהם מובילה האוניברסיטה את המחקר העולמי הוא בחקר תאי הגזע והיא מהווה אבן שואבת לחוקרים בתחום מרחבי העולם.
ב-1995 הוביל פרופסור ג'יימס תומסון מבית הספר לרפואה ובריאות הציבור של האוניברסיטה את בידודם לראשונה של תאי הגזע עובריים מיונקים וב-1998 לבידוד הראשון של תאי גזע עובריים אנושיים.
מרבית נבחרות הספורט של האוניברסיטה משחקות בליגה הבכירה (דיוויז'ן 1) של ה-NCAA ומשתייכות לחטיבת הביג-10. מאז 1890 סמל קבוצות הספורט הוא הגירית (באדג'ר) באקי, סמל שאומץ מכינוי מדינת ויסקונסין.
נבחרת הפוטבול של ויסקונסין–מדיסון מארחת את משחקייה באצטדיון קאמפ רנדל, אחד האצטדיונים הגדולים בארצות הברית ובו למעלה מ-80,000 מושבים.
הקבוצה זכתה במהלך שנות קיומה ב-14 אליפויות חטיבה.
אחת היריבויות הגדולות ביותר בספורט המכללות האמריקאי היא בינה לבין קבוצת הפוטבול של אוניברסיטת מינסוטה, מדי שנה מאז 1890 נפגשות שתי הקבוצות למשחק מסורתי אשר המנצחת בו זוכה בפרס ה"גרזן של פול באניין" על שם חוטב העצים האגדי.
קבוצת כדורסל הגברים זכתה 20 פעמים באליפות החטיבה, ארבע פעמים העפילה לפיינל פור של טורניר אליפות המכללות וזכתה בו פעם אחת ב-1941.
ספורט בולט נוסף בקמפוס הוא הוקי קרח, נבחרת הגברים של האוניברסיטה זכתה שש פעמים באליפות המכללות ונבחרת הנשים זכתה בתואר שבע פעמים, כשב-2006 זכו באליפות שתי הנבחרות במקביל.
בין בוגרי האוניברסיטה ניתן למנות 13 זוכי פרס נובל ושישה נוספים שהיו חברי סגל האוניברסיטה, 41 זוכי פרס פוליצר מבין הבוגרים ואנשי הסגל ואישים בולטים נוספים בתחומם.
הרברט ספנסר גסר חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה לשנת 1944
ג'ון ברדין זוכה בשני פרסי נובל לפיזיקה 1956, 1972
אדוארד לורי טאטום חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה לשנת 1958
סטנפורד מור חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1972
סול בלו חתן פרס נובל לספרות לשנת 1976
ג'ון ואן ולק חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1977
תאודור שולץ חתן פרס נובל לכלכלה לשנת 1979
ארווין נהר חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה לשנת 1991
פול בויר חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1997
גינתר בלובל חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ולרפואה לשנת 1999
אלן מקדיארמיד חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2000
ויליאם קמפבל חתן פרס נובל לפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2015
סמית' חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2018
אברהם מאסלו – פסיכולוג, מפתח תאוריית הצרכים
כריסטופר בראונינג – מחשובי ההיסטוריונים של השואה
קליפורד סימאק – סופר מדע בדיוני זוכה בשלושה פרסי הוגו
גרסון גולדהבר – פיזיקאי, אחד ממגלי המזון מסוג D
לורנס איגלברגר – מזכיר המדינה של ארצות הברית
ברוס נאומן פסל זוכה פרס וולף
מת'יו רבין – כלכלן, זוכה מדליית ג'ון בייטס קלארק
בן מאייר – מזכיר המדינה של דקוטה הצפונית
גלן גרות'מן – חבר בית הנבחרים של ארצות הברית
חברי סגל זוכי פרס נובל
יוסף ארלנגר – חתן פרס נובל בפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1944
יהושע לדרברג – חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1958
יוג'ין ויגנר – חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1963
הר גובינד קוראנה – חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1968
הווארד מרטין טמין – חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1975
אוניברסיטת זֶמֶלְוַויְיס היא אוניברסיטה לרפואה ומקצועות הבריאות שנמצאת בבודפשט, הונגריה.
היא קרויה על שמו של הרופא ההונגרי איגנץ זֶמֶלְוַויְיס.
הבניין המרכזי באוניברסיטה בן 23 הקומות הוא בגובה 88 מטר, השלישי בגובהו בבודפשט (אחרי בניין הפרלמנט ובזיליקת סטפן הקדוש, שניהם באותו גובה - 96 מטר)
מדעי הספורט - משנת 2000 אחרי מיזוגה עם בית הספר הגבוה לחינוך גופני.
האוניברסיטה מציעה תוכניות לימוד בשפות אנגלית, גרמנית והונגרית.
תלמידים הלומדים בתוכנית בשפה האנגלית מגיעים ממדינות רבות.
לרבות נורווגיה, ישראל, ארצות הברית קפריסין ויפן.
מסלול הלימודים הוא כ6 שנים כאשר השנתיים הראשונות ללימודים מוקדשות ללימודים תאורטיים בעוד 3 השנים הנוספות מוקדשות ללימודים מעשיים בבית החולים של האוניברסיטה.
האוניברסיטה לוקחת חלק גדול משירותי הרפואה בבודפשט רבתי, עם בית חולים של 3000 מיטות טיפול וכל המחלקות הרפואיות, שם הסטודנטים לרפואה כללית עושים את השנים הקליניות בלימודים.
השנה השישית והאחרונה ללימודים מוקדשת לסבבים בבתי חולים ומוכרת כשנת סטאז' בתחומי האיחוד האירופי.
החל מסוף שנות ה-80 של המאה ה-20. נוסעים כל שנה עשרות רבות של ישראלים ללמוד את מקצועות הרפואה בזמלווייס ובפרט רפואה כללית.
את מבחני הכניסה לאוניברסיטה ניתן לעשות בישראל.
לסטודנטים הישראלים, שמספרם כ-300 במגוון המקצועות, קיימת אגודת סטודנטים באוניברסיטה (ISOB)המסייעת בקליטה וחניכת סטודנטים חדשים, ארגון אירועים, חגים, וטקסים שונים.
אגודת הסטודנטים נתמכת כלכלית על ידי תרומות כמו גם מאירועי האגודה.
הסטודנטים הישראלים אינם נדרשים לשלם דמי חבר לאגודה.
האוניברסיטה הוקמה מאחת הפקולטות של מה שלימים היה לאוניברסיטת בודפשט והיום שמה אוניברסיטת אטווש לוראנד.
היא נוסדה במקור בשנת 1635 על ידי .
אוניברסיטת טור ורגטה של רומא (באיטלקית: Università degli Studi di Roma Tor Vergata) היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת ברומא, איטליה והוקמה ב-1982. בית חולים של האוניברסיטה נחשב בין הטובים בעיר ומהווה מרכז מחקר חשוב באיטליה.
בית ספר למדעי הרוח, אומנויות ומדעי החברה
אוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר הייתה אוניברסיטה במנצ'סטר שבאנגליה.
ב־1 באוקטובר 2004 היא אוחדה עם המכון למדע וטכנולוגיה באוניברסיטת מנצ'סטר (University of Manchester Institute of Science and Technology או בראשי תיבות UMIST) על מנת ליצור ישות חדשה – אוניברסיטת מנצ'סטר.
האוניברסיטה נוסדה ב-1851 בשם אוונס קולג'' (Owens College'') על שם ג'ון אוונס (John Owens), סוחר טקסטיל עשיר שהותיר עיזבון בסך 96,942 ליש"ט למטרה זו.
המשכן הראשון של הקולג' היה ברחוב קוואי (Quay) במנצ'סטר בבניין שהיה קודם ביתו של התעשיין והלוחם למען סחר חופשי ריצ'רד קובדן.
כשהקולג' התפתח היה המקום צר מדי ולכן תוכנן מעבר לאזור צ'ורלטון און מדלוק (Chorlton on Medlock) ב-1871. הארכיטקט הבריטי אלפרד ווטרהאוס (Alfred Waterhouse) תכנן את המבנה החדש של הקולג' מערבית לדרך אוקספורד שנפתח ב-1873. הקולג' קיבל צ'רטר מלכותי ב-1880, כקולג' הראשון באוניברסיטת ויקטוריה הפדרלית.
הקולג' האוניברסיטאי של ליברפול הצטרף לאוניברסיטה ב-1884, ויורקשייר קולג' שבלידס הצטרף ב-1887.
ב-1903 עזב הקולג' של ליברפול את אוניברסיטת ויקטוריה על מנת להפוך לאוניברסיטת ליברפול העצמאית, והקולג' שבלידס החרה החזיק אחריו ב-1904 על מנת להפוך לאוניברסיטת לידס.
ב-15 ביולי 1903 נוסדה אוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר באמצעות צ'רטר מלכותי, וב-24 ביוני 1904 אוחדו האוניברסיטה שנותרה והקולג' בתוקף חוק שהועבר בפרלמנט.
לפני האיחוד עם UMIST ב-2004 למדו באוניברסיטה 18,000 סטודנטים במשרה מלאה (כולל 2,500 סטודנטים זרים מיותר מ-120 ארצות).
היא נחשבה כאחת האוניברסיטאות הטובות ביותר בבריטניה, כשהיא מקבלה ציונים גבוהים במחקרים השוואתיים.
ב-5 מרץ 2003 הוכרז כי ב-1 באוקטובר 2004 תאוחד האוניברסיטה עם המכון למדע וטכנולוגיה באוניברסיטת מנצ'סטר (UMIST) על מנת להוות את האוניברסיטה הקונבנציונלית הגדולה ביותר בבריטניה – אוניברסיטת מנצ'סטר, וכי אוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר ו-UMIST יחדלו להתקיים.
האוניברסיטה החדשה נחנכה ב-1 באוקטובר 2004.
במהלך ההיסטוריה של אוניברסיטת ויקטוריה של מנצ'סטר למדו ופעלו במוסד אישים ידועים רבים, בהם כמה מזוכי פרס נובל.
בין הנודעים שבהם: ארנסט רתרפורד, ויליאם לורנס בראג, הנס בתה, נילס בוהר, ג'יימס צ'דוויק, ג'וזף שטיגליץ, איאן קרשו וחיים ויצמן.
המוטו ושלט האצולה של האוניברסיטה
המוטו של האוניברסיטה היה "Arduus ad solem", כלומר "חתירה אל השמש".
זוהי מטפורה לצין השאיפה לנאורות.
המשפט הוא ציטוט מתוך הספר הרביעי של ורגיליוס על אינאיס, ואין הסבר בארכיונים של האוניברסיטה לסיבות לבחירה בו.
המשפט המקורי מתייחס לנחש ולשמש, ושניהם מופיעים על שלט האצולה של האוניברסיטה.
שלט האצולה הוענק באוקטובר 1871 לקולג' אוואנס בעוד שלאוניברסיטת ויקטוריה היה שלט אצולה משלה שבוטל עם האיחוד עם הקולג' ב-1904.
אוניברסיטת ורשה (בפולנית: Uniwersytet Warszawski) היא אוניברסיטה ציבורית הנמצאת בוורשה, בירת פולין.
האוניברסיטה נפתחה בשנת 1816, בתקופת הכיבוש הרוסי בוורשה.
בשנים 1816–1830 נקראה האוניברסיטה האוניברסיטה המלכותית של ורשה (בפולנית: Królewski Uniwersytet Warszawski), והורכבה מחמש פקולטות:
בשנת 1830 קרא קיסר רוסיה ומלך פולין, ניקולאי הראשון, את האוניברסיטה על שם אחיו, אלכסנדר.
אחרי מרד נובמבר שהתרחש בנובמבר 1831, שבו השתתפו סטודנטים רבים, נסגרה האוניברסיטה.
היא נפתחה שוב בשנת 1857, ונסגרה אחרי מרד ינואר בשנת 1863. בשנים 1870–1915 פעלה האוניברסיטה תחת השם "האוניברסיטה הקיסרית של ורשה" .
בשנים 1915–1917 פעלה האוניברסיטה זמנית בעיר רוסטוב על הדון.
בתקופת מלחמת העולם השנייה התקיימו הקורסים באופן סודי.
בחצי השני של המאה ה-20 נפרדו כמה פקולטות מהאוניברסיטה והחלו לפעול כמוסדות אקדמיים עצמאיים.
בשנת 1968 פתחה האוניברסיטה סניף בביאליסטוק, אשר נפרד ממנה בשנת 1997.
אמנם המתקנים האקדמיים של האוניברסיטה מפוזרים בכמה מיקומים ברחבי ורשה, אך רובם נמצאים במרכז העיר ושוכנים בעיר העתיקה.
הקמפוס הראשי ממוקם ברחוב קראקובסקיה פז'דמיישצ'ה (Krakowskie Przedmieście 26/28).
ליד הקמפוס, נמצאת הספרייה של האוניברסיטה, המהווה מוקד תיירותי הודות לגן בוטני שעל גגה.
להקת זמר וריקוד "ורשוויאנקה" (Warszawianka)
מנחם בגין, ראש הממשלה השישי של מדינת ישראל
יאצק קורון, פעיל אופוזיציה בתקופת הרפובליקה העממית הפולנית
קשישטוף זאלסקי, במאי, שחקן ותסריטאי
קשישטוף זאנוסי, במאי ותסריטאי, מקבל פרס על מכלול הפעילות בפסטיבל הקולנוע ירושלים בשנת 2002
מחבר השיטה הסטטיסטית המודרנית לבדיקת השערות.
משה סולובייצ'ק, כירורג ישראלי, כירורג ילדים ופרופסור לכירורגיה
משה סנה, איש ציבור ישראלי, חבר הכנסת
זאב ירמולוביץ, נוירולוג ופסיכיאטר, מנהל בית חולים אברבנאל
אוניברסיטת טומסק, הידועה רשמית בשם האוניברסיטה הממלכתית הלאומית למחקר של טומסק היא האוניברסיטה הוותיקה ביותר בסיביר.
היא הוקמה על פי החלטת המועצה המדינית של האימפריה הרוסית ב-16 (28) במאי 1878.
כאשר הוקמה האוניברסיטה הסיבירית הראשונה ב-1878 ונפתחה ב-1888, האוניברסיטה הכילה פקולטה אחת בלבד – הפקולטה לרפואה והיא הפכה לבסוף לאוניברסיטה הרפואית הממלכתית של סיביר.
מייסד המחלקה למדעי ההרים של האוניברסיטה הוא הגאולוג הנודע, ולדימיר אוברוצ'ב.
נכון לשנת 2010, האוניברסיטה הכילה 22 פקולטות שלמדו בהן 12,250 סטודנטים.
גאוות האוניברסיטה היא הספרייה המדעית והגן הבוטני הסיבירי שהוקם עוד במאה ה-19. האוניברסיטה הוציאה מתוכה שני חתני פרס נובל.
בפברואר 2007 האוניברסיטה רכשה את מחשב "סקיף סיבריה" (СКИФ Cyberia) – מחשב העל הגדול ביותר בחבר המדינות העצמאיות.
כיום לומדים באוניברסיטה 23,000 סטודנטים.
אוניברסיטת חיפה היא אוניברסיטת מחקר ציבורית השוכנת בחיפה.
הקמפוס העיקרי שלה הוא קמפוס הר הכרמל השוכן על הר טללים (מפסגות הר הכרמל), ואליו נוספים הקמפוס הטכנולוגי בלב רובע החדשנות של חיפה, קמפוס המושבה בו פועל בית הספר לעיצוב של האוניברסיטה, וארבע תחנות מחקר ימיות.
האוניברסיטה הוקמה כמכון אוניברסיטאי בשנת 1963, ובשנת 1972 הוכרזה כאוניברסיטה עצמאית, והייתה למוסד האקדמי השישי שהוקם בישראל, ולאוניברסיטה הרביעית.
באוניברסיטה לומדים כ-17,000 סטודנטים לכל התארים, ובה שבע פקולטות, 18 בתי ספר, ביניהם בית הספר לרפואה ע"ש הרטה ופול עמיר שהלימודים בו החלו בשנת תשפ"ו (2025/2026), 62 חוגים, 57 מכוני מחקר ותוכניות נוספות.
באוניברסיטה שוכנת הספרייה האוניברסיטאית הגדולה בישראל.
"המכון האוניברסיטאי של חיפה" הוקם בשנת 1963 תחת חסותה האקדמית של האוניברסיטה העברית בירושלים, ביוזמת ראש עיריית חיפה אבא חושי ומנהל מחלקת החינוך העירונית, משה רינות ובאחריותה התקציבית של העירייה.
ההסכם על הקמת המכון קבע כי המכון יעניק לבוגריו בפקולטה למדעי הרוח ובפקולטה למדעי החברה תואר בוגר אוניברסיטה של האוניברסיטה העברית.
מקום משכנו של המכון היה בבית ארדשטיין ברחוב י.
"המכון האוניברסיטאי של חיפה" זכה להצלחה כבר בשנותיו הראשונות ותלמידים רבים מצפון הארץ ביקשו ללמוד בו.
תוך שנים ספורות נעשה הבית צפוף מלהכיל את כל הסטודנטים, ובעקבות זאת הועבר המכון האוניברסיטאי לכרמל, למבנה שבו שוכן בשנות האלפיים בית הספר "עירוני ה".
באוקטובר 1965 נכתבה מגילת אבן הפינה לקמפוס במקומו הנוכחי, שנבנה על אדמות הח'רייבה שנרכשו על פסגת הכרמל, והיה מיועד להיות שטח ירוק.
המנכ"ל והנשיא הראשון של האוניברסיטה היה אליעזר רפאלי.
בשנת ה'תשכ"ה (1964) למדו במכון 472 סטודנטים, ותוך שש שנים הוכפל מספרם פי שישה - בשנת תש"ל (1970) מנה המכון 2,794 סטודנטים.
המחזור הראשון של האוניברסיטה סיים בשנת התשכ"ז (1967) וכלל 61 בוגרים.
בשנת תשל"א (1971) הונהגו לראשונה תוכניות לימוד לתואר מוסמך אוניברסיטה בשלושה חוגים.
הטקס האחרון של הענקת התעודות מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים, שנערך בשנה זאת, ציין את תום תקופת החסות שבמהלכה סיימו 1,826 סטודנטים לימודים לתואר ראשון ו-457 סטודנטים קיבלו תעודת הכשרה בהוראה.
שנה לאחר מכן, תשל"ב (1972), זכתה אוניברסיטת חיפה להכרה אקדמית מטעם המועצה להשכלה גבוהה.
בשנת תשל"ב (1972), קיבלה אוניברסיטת חיפה הכרה אקדמית וזכתה לעצמאות אקדמית מלאה.
באותה השנה, עמד מספר חברי הסגל האקדמי על 265 משרות.
עם הקמת האוניברסיטה, אושרו הפקולטה למדעי הרוח, הפקולטה למדעי החברה, בית הספר לחינוך ובית הספר לעבודה סוציאלית.
כמו כן, אושרו החוגים הנוספים הבאים: מקרא, ספרות עברית ולשון עברית, היסטוריה של עם-ישראל, היסטוריה כללית, שפה וספרות אנגלית, שפה וספרות ערבית, היסטוריה של ארצות האסלאם, פילוסופיה, שפה וספרות צרפתית, אמנות, חינוך, פסיכולוגיה, גאוגרפיה, סוציולוגיה, מדע המדינה, כלכלה וסטטיסטיקה.
ב-14 מהחוגים הונהגו גם תוכניות לימודים לתואר מוסמך.
בשנת תש"מ (1980) הונהגה התוכנית הראשונה ללימודים לקראת תואר דוקטור בחוג לפסיכולוגיה.
בשנת 1984 נחנך מוזיאון ראובן ועדית מוזיאון הכט.
באוניברסיטת חיפה לומדים כ-17 אלף סטודנטים בשש פקולטות וחוקרים בה למעלה מ-600 חברי וחברות סגל אקדמי בכיר.
בשנת 2000 הוקמה הפקולטה למדעי הטבע.
בשנת 2008 הקימה האוניברסיטה את בית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני, שהוא בית הספר היחיד באקדמיה הישראלית שמוקדש כולו לחקר הים, ופועלים בו החוגים לביולוגיה ימית, מדעים גיאו-ימיים, טכנולוגיות ימיות, ביוטכנולוגיות כחולות וחקלאות ימית מקיימת ותוכנית לתואר שני ביחסים בינלאומיים עם התמחות באסטרטגיה ימית.
בשנת 2012, זכתה אוניברסיטת חיפה במכרז של המל"ג להובלת המרכז הישראלי לחקר הים התיכון, קונסורציום בו שותפים הטכניון, מכון ויצמן, האוניברסיטה העברית, אוניברסיטת תל אביב, אוניברסיטת בן-גוריון, אוניברסיטת בר-אילן, המרכז האקדמי רופין, המכון לחקר ימים ואגמים, המכון הגאולוגי, אוניברסיטת רייכמן ואוניברסיטת אריאל בשומרון.
בשנת 2014 הקימה האוניברסיטה את מרכז הלמסלי לחקר הים התיכון.
בשנת 2013 נבחרה האוניברסיטה על ידי המל"ג להוביל את מרכז המצוינות לחקר החינוך בחברת המידע החדשה.
בנוסף לחוקרי אוניברסיטת חיפה, במרכז חברים חוקרים מהטכניון, אוניברסיטת בן-גוריון והמרכז הבינתחומי הרצליה.
החל מראשית שנות ה-90 מעניקה האוניברסיטה תוארי מוסמך אוניברסיטה (MA) לחניכי המכללה לביטחון לאומי של צה"ל.
החל משנת 2005 צוערי קורס הקצינים של חיל הים לומדים באוניברסיטת לתואר ראשון ובין השנים 2007 עד 2019 העניקה האוניברסיטה תואר ראשון לחניכי תוכנית חבצלות.
בשנת 2008 החלה האוניברסיטה במסלול ייחודי לתואר ראשון לצוערי קורס הקצינים של משטרת ישראל.
בשנת 2017 הוענק לאוניברסיטה אות מגן המילואים של הרמטכ"ל, שמוענק למוסדות על העידוד והתמיכה שמעניקה האוניברסיטה לסטודנטים וחברי סגל שמשרתים במילואים.
בשנת 2009 חנכה האוניברסיטה מבנה נוסף ב"קמפוס הנמל" שבעיר התחתית בחיפה, במבנה ההיסטורי של מס ההכנסה.
בזכות קרבתו לתחנת הרכבת, הפך קמפוס הנמל ליעד אטרקטיבי לסטודנטים מכל רחבי הארץ.
בשנת 2015 חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם עם אוניברסיטת (EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY (ECNU, האוניברסיטה הגדולה במחוז שאנגחאי, על הקמה של מרכז מחקר משותף לשתי האוניברסיטאות ובשנת 2016 הוקם בקמפוס בשאנגחאי הבניין של המרכז המשותף – הראשון מסוגו בין מוסד אקדמי ישראלי וסיני.
בשנת 2017 הודק הקשר בין האוניברסיטה ומערכת ההשכלה הגבוהה בסין, בעקבות הסכם לשיתוף פעולה שנחתם עם האקדמיה הסינית למדעים.
בתחילת שנת הלימודים האקדמית תשפ"ג, נפתח קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי והחלה לפעול בו לראשונה הפעילות האקדמית המלאה של החוגים למדעי המחשב ומערכות מידע.
בינואר 2024 נחתם הסכם מיזוג בין אוניברסיטת חיפה והמרכז האקדמי ויצו, שהפך לבית הספר לעיצוב של אוניברסיטת חיפה.
בפברואר 2025 אושרה הקמתו של בית הספר לרפואה ע"ש הרטה ופול עמיר, שבשיתוף עם המרכז הרפואי כרמל, שירותי בריאות "כללית" ומחוז חיפה וגליל מערבי של "כללית", יחל להכשיר סטודנטים לרפואה החל משנת הלימודים תשפ"ו.
בשנת 2022 הכריזה האוניברסיטה על מחויבות למאבק הגלובלי לקידום קיימות חברתית וסביבתית ולעמידה במדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG) באמצעות מחקר, עשייה ציבורית וחברתית והוראה.
במדד הקיימות לאותה שנה של המגזין "Times Higher Education", דורגה אוניברסיטת חיפה בין המקומות 201–300 - הדירוג הגבוה ביותר לשנה זו של אוניברסיטה ישראלית.
האוניברסיטה הקימה אתר ייעודי המרכז את כלל הפעילויות המחקריות, האקדמיות והמנהלתיות שלה הקשורות ל-17 מדדי האו"ם להתפתחות בת קיימא של האנושות (SDG).
באתר ניתן למצוא דוחות שנתיים, פעילות מחקרית וחברתית ועוד.
החל משנת הלימודים תשפ"ג פתחה האוניברסיטה אשכול קיימות וסביבה, במסגרת אשכולות העשרה הפתוחים לסטודנטים.
במסגרת האשכול מועברים קורסים כגון אדם, חברה וסביבה; אקטיביזם סביבתי; עוני וקיימות בראיה בינתחומית ועוד.
בשנת 2023 הוקם "בית הספר למדעי הסביבה", שאיחד את החוגים לגאוגרפיה ולימודי הסביבה והחוג לניהול משאבי טבע וסביבה.
באפריל 2022 נפתחה בחלק המערבי של הקמפוס תחנה F של "רכבלית", תחנת אוניברסיטת חיפה.
הרכבלית מקשרת בין מרכזית המפרץ בתחנה התחתונה לאוניברסיטה, ועוברת דרך שתי תחנות בטכניון.
מהתחנה ניתן להגיע לאתרים בתוך הקמפוס ומחוצה לו.
התחנה מחוברת באמצעות גשר הולכי רגל מעל שדרות אבא חושי המוביל לנקודת תצפית לצפייה על הים התיכון.
בעבר פרשה האוניברסיטה את חסותה על מכללת עמק יזרעאל, מכללת תל חי ועל קורסים במכללת הגליל המערבי.
חסות אקדמית זו הופסקה עם הפיכתן של שתי המכללות הראשונות לעצמאיות והמעבר של מכללת הגליל המערבי להיות תחת חסות אקדמית מלאה של אוניברסיטת בר-אילן.
בקמפוס הר הכרמל שוכנות הפקולטות למדעי הרוח, למדעי החברה, מדעי הטבע, מדעי הרווחה והבריאות, חינוך ומשפטים, המכינה, בית הספר הבינלאומי ומוזיאון הכט והוא מקום מושבה של הנהלת האוניברסיטה.
עוד בימיו של המכון האוניברסיטאי, החלה בניית הקמפוס האוניברסיטאי על רכס הכרמל.
בראשית ימיה של האוניברסיטה, נמסר תכנון הקמפוס לאדריכל הברזילאי אוסקר נימאייר ששהה באותה עת בישראל.
נימאייר הכין את הסקיצה הראשונית למבני האוניברסיטה, אך בשל סיבות שונות לא הגיע לשלב התכנון המפורט.
את מלאכת התכנון קיבל לידיו האדריכל הישראלי שלמה גלעד שנסוג מתוכניתו של נימאייר והותיר ממנה חלקים בודדים, כדוגמת הבניין הראשי, המכיל תחת קורת גג אחת את רוב הפעילויות האוניברסיטאיות ויועד להכיל 10,000 סטודנטים וכן את מגדל אשכול, המזוהה עם האוניברסיטה, שהיה לבניין הגבוה בחיפה עד לשנת 2002.
מיקומה של האוניברסיטה על רכס הכרמל והתוכנית להקמת המגדל על פי הסקיצה של נימאייר, הביאו לביקורת עזה מצד רשות שמורות הטבע אשר ניסתה לגייס את דעת הקהל ואת הכנסת למאבק נגד התוכנית.
ראשית הבנייה הייתה בשנת 1966 עם התחלת בנייתו של הבניין הרב-תכליתי הממוקם במרחק של שישה קילומטרים ממרכז העיר.
בנייה זו נסתיימה כעבור שנתיים בשנת 1968, והחלה בניית בניין המדרגה, שאף נמשכה כשנתיים.
הבניין הרב-תכליתי הכיל כיתות לימוד, אולמות, מעבדות, ספרייה עם 110,000 כותרים, ומתחם הסעדה.
בשנת 1969 החלה בניית הבניין הראשי שנסתיימה בשנת 1973, ובשנה זו החלה גם בניית מעונות הסטודנטים, שבנייתם נסתיימה כשנה לאחר מכן.
ב-1974 החלה בנייתו של מגדל אשכול שנסתיימה בשנת 1978 והפכה את המגדל, המתנשא לגובה 90 מטרים לסימן ההיכר של האוניברסיטה בכלל ושל רכס הכרמל בפרט.
קמפוס העיר ע"ש לורי לוקי
כאמור, כחלק מחזון האוניברסיטה להפוך לחלק אינטגרלי מהמרחב העירוני, ובמטרה להנגיש את רובע ההי-טק והסטארט-אפים בעיר לסגל ולסטודנטים, הושק ב-23.10.2022, קמפוס העיר הטכנולוגי של האוניברסיטה על שם לורי לוקיי, המאכלס את הפעילות של האוניברסיטה בתחום מדעי הנתונים.
הקמפוס בנוי במתכונת של קמפוס עירוני, המשתלב במרקם העירוני של רובע החדשנות הפועל בנמל חיפה והוא מורכב משלושה קומפלקסים, הנמצאים במרחק של כמה מאות מטרים זה מזה.
בניין דילן ברחוב הנמל 16, המהווה את מתחם הכיתות והלימודים המרכזי של הסטודנטים.
המתחם הטכנולוגי ע"ש פול (שמואל) והרטה עמיר: קומפלקס הבניינים ברחוב הנמל 63–67, בו שכן בניין מס ההכנסה ההיסטורי, המאכלס את מזכירויות החוגים, חדרי חברי וחברות הסגל, מעבדות ועוד.
בניין ברחוב פלמר 4, שנמצא בשיפוץ וצפוי לאכלס מעבדות ומרחבי לימוד נוספים.
קמפוס המושבה, שנמצא במושבה הגרמנית, הוא מקום מושבו של בית הספר לעיצוב של האוניברסיטה.
מתקני החוג לטכנולוגיות ימיות בחיא"ל (חקר ימים ואגמים לישראל)
בשנת 2015 הקימה האוניברסיטה, מעבדות לחקר המים העמוקים במתחם המכון לחקר ימים ואגמים לישראל (חיא"ל).
זהו שיתוף פעולה ראשון מסוגו שבו מעבדות של אוניברסיטת מחקר מוקמות בתוך מבנה של מכון לאומי, כך שחוקרי שני המוסדות יוכלו לשתף פעולה ביניהם.
במסגרת שיתוף הפעולה, חוקרי האוניברסיטה נעזרים ב"בת גלים", ספינת המחקר של המכון.
תחנת מוריס קאהן לחקר הים
תחנת המחקר פועלת בכפוף לבית הספר למדעי הים על שם ליאון צ'רני וממוקמת בקיבוץ שדות ים, התחנה הוקמה במטרה לספק נתונים בסיסיים והבנה של המערכת האקולוגית הימית בים התיכון.
בין היתר תחנת המחקר מספקת שירותי ניטור עבור בית הספר למדעי הים, רשות העתיקות, רשות הטבע והגנים ועוד.
התחנה אחראית לפעילויות הצלילה של בית הספר ומצוידת בציוד חדיש ועדכני, ומנוהלת בהתאם לסטנדרטים בין לאומיים לצלילה מדעית של ה-AAUS.
בשנת 2018 חנכה אוניברסיטת חיפה קמפוס משותף בשנגחאי עם אוניברסיטת EAST CHINA NORMAL UNIVERSITY (ECNU).
הקמפוס, שמשתרע של שטח של 4500 מ"ר, הוקם כחלק מ-Zizhu International Education Park שבעיר הסינית, ומתמקד בלימודים בינתחומיים חדשניים בביו-רפואה, מדעי המח, מדעי הסביבה ועוד.
זהו צעד נוסף בהסכם שנחתם בין שתי האוניברסיטאות בשנת 2015 המאפשר לחוקרים מחיפה ומסין להתמודד יחדיו על מענקי מחקר של ממשלת סין, שמשקיעה, על פי ההערכות, למעלה מ-40 מיליארד דולר בשנה במחקרים מדעיים.
ההסכם כלל גם חילופי סטודנטים ומרצים בין האוניברסיטאות.
סמל האוניברסיטה עוצב בשנת 1966 על ידי דינה מרחב, כנהוג בקרב האוניברסיטאות בישראל הכיל את האותיות הראשונות של שם המוסד.
עיצובן של האותיות מסמל את פסגות הכרמל ובסמל שלוש שפות המסמלות את החברה הישראלית הרב תרבותית שמתבטאת בנוף הקמפוס.
בשנת 2024, אחרי תהליך מיתוג מחדש, הושק לוגו מחודש לאוניברסיטה.
בית הספר לרפואה ע"ש הרטה ופול עמיר
בפברואר 2025, על רקע המחסור ברופאים בישראל, אישרה המל"ג את הקמתו של בית הספר לרפואה ע"ש הרטה ופול עמיר באוניברסיטת חיפה, בשיתוף המרכז הרפואי כרמל, שירותי בריאות "כללית" ומחוז חיפה וגליל מערבי של "כללית".
פרופ' חיים ביטרמן יעמוד בראש בית הספר, שיפעל במתכונת לימודים שש-שנתית.
המחזור הראשון של בית הספר החל את לימודיו בשנת תשפ"ו (2025/26), וכולל 74 סטודנטים.
על מנת להתאים את תוכנית הלימודים לצרכים מתפתחים בעולם הרפואה, הוחלט כי היא תכלול הכשרה בשימושים טכנולוגים חדשים, רפואה בקהילה, ושירותי רפואה אינטגרטיביים - בהם הרופא מתפקד בשיתוף עם נותני שירות רפואי נוספים כמו, מרפאים בעיסוק, פיזיותרפיסטים, קלינאי תקשורת, עובדים סוציאליים ועוד.
בתחום זה של הכשרה משולבת בית הספר לרפואה ישלב כוחות עם הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות של האוניברסיטה.
הפקולטה הוקמה בשנת 1972, עם הקמת האוניברסיטה ובה 10 חוגי לימוד.
נכון לשנת 2017, יש בפקולטה 30 חוגים ושני בתי ספר.
הפקולטה למדעי הרוח מפעילה את תוכנית "דרך הרוח" – תוכנית שבה כלל תלמידי האוניברסיטה מכלל הפקולטות לומדים קורסים בסיסיים במדעי הרוח, במטרה להרחיב את הדעת ולפתוח אשנב להשכלה רחבה יותר ולנושאים שהם מחוץ לתחום ההתמחות הרגיל של התלמיד.
הפקולטה לחינוך הוקמה כבית ספר לחינוך, עם הקמת האוניברסיטה, עוד כמכון האוניברסיטאי תחת האוניברסיטה העברית, בשנת 1963.
בית הספר לחינוך הפך לפקולטה בשנת 1995 כביטוי למעמד המרכזי שמייחסת אוניברסיטת חיפה לתחום החינוך.
זוהי הפקולטה לחינוך הגדולה בישראל ולה שישה חוגים: החוג לחינוך מיוחד, החוג לייעוץ והתפתחות האדם, החוג ללמידה, הוראה והדרכה, החוג למנהיגות ומדיניות בחינוך, החוג ללקויות למידה והחוג לחינוך מתמטי.
על פי דירוג שנחאי לשנת 2023, הפקולטה לחינוך מדורגת ראשונה בארץ בין כל בתי הספר לחינוך ובמקומות 51–75 בעולם
הפקולטה הוקמה בשנת 1990 על ידי פרופ' יצחק זמיר, דיקן הפקולטה הראשון, לשעבר היועץ המשפטי לממשלה ולימים שופט בית המשפט העליון.
בשנת 1996 התקיים טקס הבוגרים הראשון של הפקולטה.
בפקולטה 3 מרכזי מחקר: המרכז לבריאות, משפט ואתיקה (1995), המרכז למשפט וטכנולוגיה (1998) והמרכז לפשיעה, משפט וחברה (1998) ומגוון קליניקות משפטיות החל משנת 2002. הפקולטה מפרסמת 3 כתבי עת, "משפט וממשל" (1992), "הארת דין" (2004) ו"דין ודברים" (2005).
הפקולטה דורגה בין 100 בתי הספר למשפטים הטובים בעולם בדירוג של מדד SSRN בשנת 2008. בשנת 2007 ובשנת 2008 דורגה פקולטה זו בין 10 המובילות בעולם מחוץ לארצות הברית (על פי מדד SSRN).
הפקולטה למדעי החברה ע"ש שמואל והרטה עמיר
הפקולטה הוקמה בשנת 1972 עם הקמת האוניברסיטה ופעלו בה שבעה חוגים.
נכון לשנת 2017, פועלים בפקולטה 14 חוגים ושני בתי ספר.
החל משנת 2016, בעקבות תרומתם הנדיבה של שמואל והרטה עמיר, נקראת הפקולטה על שמם.
הפקולטה למדעי הטבע הוקמה בשנת 2000 ויש בה 11 חוגים ולמעלה מ-40 מעבדות מחקר שונות.
הפקולטה מתמקדת בתחומים: מדעי החיים ומדעים מדויקים.
הפקולטה למדעי הרווחה והבריאות אושרה להקמה על ידי מוסדות האוניברסיטה והמועצה להשכלה גבוהה בשנת הלימודים תשנ"ו (1995–1996) ונקראה בהקמתה הפקולטה ללימודי רווחה ובריאות.
בפקולטה שלושה בתי ספר ושבעה חוגים.
בית הספר לבריאות הציבור, בית הספר לעבודה סוציאלית, בית הספר לטיפול באמצעות אומנויות, החוג לשירותי אנוש, החוג ללימודי זקנה, החוג לריפוי בעיסוק, החוג להפרעות בתקשורת והחוג לבריאות נפש קהילתית.
במסגרת הפקולטה פועלים גם המרכז הקליני הבין-תחומי, שמשלב בין מחקר אקדמי ופעילות טיפולית בקהילה, והיחידה ללימודי המשך, המפעילה תוכניות להרחבת הידע והמיומנות של אנשי מקצוע בתחומי רווחה, בריאות ומשפחה.
בית הספר למדעי הים ע"ש צ'רני
בית הספר למדעי הים ע"ש ליאון צ'רני באוניברסיטת חיפה הוקם בשנת 2008 במטרה להכשיר את הדור הבא של חוקרי הים בדיסציפלינות השונות.
בית הספר הוא בית ספר לתארים מתקדמים (מוסמך, דוקטורט ופוסט-דוקטורט) לחקר ולימוד הסביבה הימית.
בשנת תשפ"ה מנה הסגל האקדמי והמנהלי כ-83 איש וכ-260 סטודנטים ישראלים וזרים לתארים מוסמך, דוקטורט ופוסט-דוקטורנט.
בבית הספר פועלים ארבעה חוגי לימוד: החוג למדעים גאו-ימיים ע"ש שטראוס, החוג לביולוגיה ימית, החוג לטכנולוגיות ימיות ע"ש האטר, החוג לביוטכנולוגיות כחולות וחקלאות ימית מקיימת וכן תוכנית מוסמך ליחסים בינלאומיים עם התמחות באסטרטגיה ימית.
בינואר 2024 נחתם הסכם מיזוג בין אוניברסיטת חיפה והמרכז האקדמי ויצו, לפיו שולב המרכז האקדמי לתוך האוניברסיטה והפך לבית הספר לעיצוב של האוניברסיטה.
כיום עומדת פרופ' לאה פרץ בראש בית הספר והוא בית הספר לעיצוב הראשון בישראל שהוא חלק מאוניברסיטה.
בבית הספר קיימים לימודי תואר ראשון בארבעה חוגים: עיצוב אופנה, תקשורת חזותית, אדריכלות וצילום; ולימודי תואר שני בעיצוב סביבה וחינוך.
בית הספר ממוקם במושבה הגרמנית בחיפה, והוא אחד משני קמפוסים של אוניברסיטת חיפה בעיר התחתית של חיפה (יחד עם קמפוס העיר שנמצא בנמל).
בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום
ביוני 2022 נחנך בית הספר ללימודים מתקדמים ע"ש בלום (שהוקם הודות לתרומה של יו"ר חבר הנאמנים של האוניברסיטה בראד בלום).
בית הספר הבינ"ל מטפל בכ-1000 סטודנטים מכל רחבי העולם אשר מגיעים ללמוד במגוון תוכניות באנגלית באוניברסיטת חיפה.
בנוסף, בית הספר הבינלאומי אמון על כלל ההסכמים הבינלאומיים ועל מערך של חילופי הסטודנטים במסגרתו סטודנטים ישראלים נוסעים, במהלך לימודיהם, למדינות אחרות, ללימודים של סמסטר אחד.
בית הספר מציע 16 תוכניות מוסמך הנלמדות באנגלית, תוכניות אלה פתוחות גם לסטודנטים ישראלים בשכר לימוד ישראלי.
בנוסף, בית הספר מציע מגוון של תוכניות קצרות טווח לסטודנטים בין לאומיים לתואר ראשון (Study Abroad).
כלל התוכניות של בית הספר הבינלאומי פתוחות לסטודנטים ישראלים המבקשים ללמוד באנגלית בסביבה בינלאומית.
המכינה האוניברסיטאית הוקמה בסוף שנות ה-60 ומאז ועד היום עומד מספר בוגריה על רבבות של בוגרים, רובם המשיכו בהצלחה בלימודיהם האקדמיים.
למכינה מגוון תוכניות לימוד וביניהן גם תוכניות ייעודיות לקבוצות אוכלוסייה שונות כמו "מכינת ערב" עבור סטודנטים העובדים במהלך היום, "מכינת 30+" לסטודנטים מבוגרים מהרגיל, "מכינה לתלמידים לקויי למידה" ועוד.
תלמידי המכינה זוכים למעמד של סטודנטים בקמפוס, חברים באגודת הסטודנטים וזכאים למגוון הטבות.
המכינה מלווה את הסטודנטים באמצעות שמירה על כיתות קטנות ויחס אישי, חונכות אישית, קואצ'ינג, מתן הנחות במגוון קורסים, הכשרות והעשרות כמו קורסי פסיכומטרי ושפות ואף במסלולים מסוימים מציעה לתלמידיה מלגות.
רשות המחקר – מכונים ומרכזים
רשות המחקר אחראית על קידום, עידוד וטיפוח המחקר האקדמי, תוך דגש מיוחד על הרחבת המחקר הממומן על-ידי קרנות מחקר וגופים ציבוריים.
תחת רשות המחקר פועלים 70 מרכזי ומכוני המחקר של האוניברסיטה.
ביניהם, מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה, המכון לארכאולוגיה ע"ש זינמן, המרכז הבינלאומי לבריאות, משפט ואתיקה, המרכז לחקר הביטחון הלאומי, המרכז למשפט וטכנולוגיה, מכון בוצריוס לחקר החברה וההיסטוריה הגרמנית בת זמננו, המרכז לחקר ולימוד הזיקנה והמרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית.
המסלול החדש והראשון מסוגו בישראל יתקיים באוניברסיטת חיפה החל משנת הלימודים ה'תשע"ח.
תואר ראשון בשנתיים הוא תואר ראשון מלא, תקני, זהה בדרישות, בחתכי הקבלה, בחומר הנלמד, בקורסים ובכל דבר המאפיין תואר אקדמי שלימודיו אורכים שלוש שנים, מלבד שינוי אחד מהותי: הוא נלמד בשנתיים.
בדומה לתארים הראשונים שנלמדים במשך שלוש שנים, גם במסלול לתואר ראשון בשנתיים לומדים הסטודנטים במשך 6 סמסטרים, אלא שבמסלול הזה הלימודים הם ברצף, כולל שני סמסטרי קיץ.
המסלול החדש מוצע במגוון חוגים במדעי הרוח ומדעי החברה, כפעולה נוספת לחיזוק תחומים אלה ולשיפור האטרקטיביות שלהם לסטודנטים.
מטרתו של המסלול המיוחד לאפשר לסטודנטים מצטיינים ושאפתניים לסיים את התואר במשך שנתיים בלבד, וכך לצאת לשוק העבודה או למחקר בתארים מתקדמים, שנה מוקדם יותר.
באוגוסט 2016 פרסמה התאחדות הסטודנטים הארצית דו"ח של ועדת מומחים מטעמה שציינה כי תואר ראשון בשנתיים הוא צורך מרכזי של הסטודנטים.
מדעי הרוח הדיגיטליים היא תוכנית ראשונה מסוגה בישראל שנפתחה בשנת הלימודים ה'תשע"ח.
לימודי ביטחון לאומי נועדו להקנות תואר שני לסגל הבכיר בצה"ל ובמערכות הביטחון השונות בתפקידי פיקוד וניהול בכירים, ולבכירי מערכות ציבוריות וממשלתיות במדינת ישראל.
התוכניות ללימודי ביטחון לאומי של מב"ל מיועדת לתלמידים אשר נשלחו ללימודיהם על ידי הגופים בהם הם משרתים, לא ניתן להתקבל לתוכניות אלו באופן עצמאי.
בשנת 2012 פתחה האוניברסיטה את התוכנית "שגרירים ברשת", תוכנית שמטרתה ללמד את הסטודנטים כיצד להשתמש במדיה החדשה כדי לספר את סיפורה האמיתי של מדינת ישראל, בדרך שהם רואים אותה.
התוכנית החלה כתוכנית ללימודי תעודה, וכעבור שנתיים הפכה לתוכנית אקדמית תחת החוג ללימודים רב תחומיים.
עם שדרוג התוכנית לתוכנית אקדמית, הסטודנטים עוסקים גם בחקר וניתוח סוגיות כמו מקורות האנטישמיות הישנה והחדשה, אסטרטגיות של הסברה, מיתוג, הרצאות מפי מומחים, סיורים במשרד החוץ ועוד.
לתוכנית הישגים רבים: במהלך מבצע "עמוד ענן" הוקם חמ"ל הסברה שהציג את נקודת המבט הישראלית; ייזום משלחות הסברה לחו"ל; יצירת "ממים" שהפכו לויראליים ברשת, אירוח עיתונאים וכותבי בלוגים מכל העולם ועוד.
התוכנית נערכת בשיתוף דיקנאט הסטודנטים, אגודת הסטודנטים, קרן אייסף והמרכז הרב תחומי ע"ש אליזבת וטוני קומפר לחקר אנטישמיות וגזענות.
תוכנית אתגר הוקמה בשנת 2006 בשיתוף אוניברסיטת חיפה ועיריית חיפה.
התוכנית מהווה מסלול אקדמי ייחודי לתואר ראשון במדעי המחשב ומיועדת לתלמידי תיכון מצטיינים בעלי מוטיבציה ונכונות לעמוד באתגרים אקדמיים.
תלמידי התוכנית מתחילים את לימודיהם האקדמיים בכיתה י' וממלאים את חובותיהם האקדמיות במקביל ללימודיהם בתיכון.
הם מסיימים את לימודיהם בכיתה י"ג וזכאים לתואר בוגר בחוג למדעי המחשב בגיל 19. קורסי התוכנית מועברים באוניברסיטת חיפה, בשניים עד שלושה ימי לימוד בשעות אחה"צ, על ידי חברי הסגל של החוג למדעי המחשב, בכיתות קטנות וייחודיות, תוך מתן דגש על קידום אישי ופיתוח החשיבה.
בשנת 2016 זכה סטודנט בתוכנית, לירן מרקין, במדליית ארד באולימפיאדת מדעי המחשב ובשנת 2017 זכה יובל סלנט במדליית הכסף באולימפיאדת מדעי המחשב.
תוכנית "אופקים" היא תוכנית המצטיינים של אוניברסיטת חיפה, תוכנית האוספת אליה מדי שנה עד 15 סטודנטים בעלי נתונים אישיים יוצאי דופן, מעניקה להם מלגת לימודים מלאה, ומאפשרת להם את החופש לעצב את לימודיהם כרצונם תוך ליווי אישי והקפדה על רמה אקדמית גבוהה במיוחד.
מטרת התוכנית היא להכשיר סטודנטים מצטיינים במגוון כלי המחקר המקובלים באקדמיה, להכיר להם את הדיסציפלינות השונות, לטפח בהם כישורי כתיבה וניתוח גבוהים, ולעודד בקרבם מחשבה ביקורתית ומעמיקה.
התוכנית שואפת להפוך את תלמידיה ובוגריה לחוקרים אינטרדיסציפלינריים מובילים באקדמיה, ולמנהיגי דעה ועשייה מרכזיים בחברה הישראלית.
התוכנית בנויה כחוג לימודים לכל דבר ועניין, והיא נלמדת במסגרת תואר ראשון דו-חוגי בצמוד לחוג נוסף לבחירת התלמיד (משפטים, פסיכולוגיה, ביולוגיה, היסטוריה, פילוסופיה וכו').
תלמידי התוכנית נדרשים להשלים 60 נקודות זכות במהלך שלוש שנות לימודיהם בחוג (זאת בנוסף לדרישות החוג השני).
נקודות אלו מורכבות משמונה קורסים ייעודיים לבחירת התלמיד אשר נבנים במיוחד למען התוכנית ומתחלפים מדי שנה (16 נ"ז), קורס ללימוד שפה זרה לפי בחירה (2 נ"ז) וכן עבודת גמר בסיום הלימודים (6 נ"ז).
את שאר נקודות הזכות הנדרשות לתואר מרכיבים התלמידים כראות עיניהם מכל הפקולטות, החוגים והדרגים באוניברסיטה, תוך שהם נהנים מקבלת עדיפות לכניסה לקורסים סגורים, קורסים של תואר שני וסדנאות.
בשנת 2016 חתמה האוניברסיטה על הסכם לשיתוף פעולה עם אוניברסיטת טקסס A&M במסגרתו יוקם מערך של מצופי מחקר מול חופי ישראל.
מצוף אחד, שכבר הוטל בשנת 2017, ממוקם במים הטריטוריאליים של ישראל ומגיע לעומק של כמה עשרות מטרים.
המצוף השני, שיוטל בשנת 2018, יהיה במרחק של כמה עשרות קילומטר מהחוף ויגיע לעומק של כקילומטר וחצי.
על המצופים יותקנו מערכות מתקדמות של חיישנים שיעבירו מידע און-ליין לתחנת המחקר שבאוניברסיטת חיפה על מדדים שונים כמו זרמי ים, זיהום, טמפרטורה ועוד.
נתונים אלו יוכלו לסייע למדענים להתמודד, במקרה הצורך, עם מקרים של דליפות נפט או סכנות אקולוגיות אחרות.
אוניברסיטת טקסס A&M הקימה מערך דומה של מצופים במפרץ מקסיקו, לאחר דליפת הנפט הענקית בשנת 2010.
במרץ 2017, במסגרת מסעו של ראש הממשלה בנימין נתניהו לסין, אליו התלווה נשיא האוניברסיטה דאז, פרופ' רון רובין, חתם האחרון על הסכם עם המכון לאוטומציה באקדמיה הסינית למדעים (CASIA), והמיליארד הסיני ז'ונג צ'ינגחאו על הקמת מכון בינלאומי משותף ליישומי טכנולוגיית בינה מלאכותית.
אוניברסיטת חיפה והאקדמיה הסינית למדעים יתמקדו במכון החדש בפיתוח טכנולוגיות יישום בינה מלאכותית במגוון תחומים: זיהוי ומעקב אחר המבט האנושי למטרת אינטראקציה עם מכשירים ביישומים שונים; עיבודי תמונה וביג דאטה למטרת שימוש ביישומים רפואיים; עיבודי תמונה המעלים את רמת הרזולוציה בתמונות שצולמו במים עמוקים; זיהוי ביומטרי וטכנולוגיות בקרת תנועה ועוד.
בניית המכון תיעשה על ידי קבוצת האנגזוו וואהאה (Hangzhou Wahaha Group) והבנייה אמורה להסתיים עד לשנת 2019. הפעילות המחקרית תתקיים בקמפוסים של חיפה ובייג'ינג במקביל, באמצעות חילופי חוקרים משני המוסדות.
ועדה ייעודית שתוקם תבחר באילו פרויקטים ותחומי עניין להתמקד, ותגייס את החוקרים המוכשרים ביותר משתי המדינות.
הסכמי הבנות ההדדיות (MOU) בינ"ל
נכון ליולי 2019, לאוניברסיטת חיפה 493 הסכמי MOU, לרבות אוניברסיטאות בהודו, רוסיה, ארגנטינה, קנדה (5), גרמניה (3), ארצות הברית (5), ליטא (2), בולגריה, רומניה, קפריסין, ספרד (2), פולין וצ'כיה.
בשנת 2021 חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם שיתוף פעולה במסגרתו שני המוסדות ישתפו ידע אקדמי במגוון תחומים, בין היתר במדעי הים, חינוך, ניהול משאבי טבע ועוד ואף יקיימו מחקר משותפים בתחומים אלה.
כמו כן, שני המוסדות יקיימו חילופי סטודנטים וסגל ויפעלו לקיום של ימי עיון, כנסים וסמינרים משותפים.
הארכיון הלאומי של איחוד האמירויות הערביות
בשנת 2022 נחתם הסכם שיתוף פעולה בין ספריית יונס וסוראיה נזריאן של אוניברסיטת חיפה לספרייה והארכיון הלאומי של איחוד האמירויות הערביות, שמתמקד בחילופי חוקרים ומומחים, מחקר ארכיוני וחילופי אוספים, מתן גישה למשאבים של הספריות לחוקרים וחוקרות של שני המוסדות וקיום אירועים וכנסים משותפים.
ההסכם – ראשון מסוגו באותה תקופה – אפשר שבירת חסמי ידע שהיו קיימים עד אותו הזמן בין חוקרים במזרח התיכון, והפך חומרים רבים שהיו חסומים לקהל החוקרים הישראלי והאמירתי כאחד לנגישים.
מרכז המלך חאמד לדו קיום בשלום של בחריין
ב-2022 נחתם הסכם הסכם שיתוף פעולה בין אוניברסיטת חיפה למרכז המלך חאמד לדו קיום בשלום של בחריין, שמטרתו לקדם סובלנות, והכלה של חיים משותפים במזרח התיכון.
במסגרת ההסכם יפעלו שני המוסדות לפיתוח של תוכניות מיוחדות לקידום דו-קיום בין יהודים וערבים ותוכניות חינוכיות לקידום של מנהיגות צעירה.
בשנת 2022 חתמה האוניברסיטה על מזכר הבנות עם אוניברסיטאות abdelmalek essaadi university ו-cadi ayyad university שבמרוקו.
שיתוף הפעולה עם אוניברסיטת עבדלמאלק יתמקד במדעי הים, בתחומי חקלאות ימית מקיימת, טכנולוגיות ימיות ומחקר אקולוגי ארוך טווח.
פן נוסף שיאפשר שיתוף הפעולה לחזק הוא את הידע על העבר וההווה של יהדות מרוקו, ולהעמיק את לימודי יהדות צפון אפריקה, בין היתר גם על ידי סיורים לימודיים בשיתוף פעולה עם הקהילה היהודית במקום.
שיתופי פעולה שנחתמו במסגרת COP27
במסגרת ועידת האקלים בשארם א-שייח' שנת 2023, ועל רקע ההבנה כי האוקיינוסים והימים מתמודדים עם מגוון לחצים הקשורים לשינויי אקלים וזיהום.
חתמה אוניברסיטת חיפה על הסכם טרילטרלי בנושא שינויי אקלים והשפעות זיהום בים התיכון ובמפרץ הערבי עם האוניברסיטאות ח'ליפה, אוניברסיטת איחוד האמירויות הערביות ומרכז GEOMAR הלמהולץ לחקר האוקיינוס קיל.
השותפות להסכם התחייבו לשלב ידע, מומחיות ותשתית על מנת ללמוד את ההשלכות של קצב התחממות המים במזרח הים התיכון והמפרץ – שגבוה מיתר העולם, ואת השפעותיו ולפעול להפחתת נזקים והתאמה בתחומים שונים.
הפרויקט ישתמש בטכנולוגיות תצפית מתקדמות באוקיינוס, כגון כלי רכב תת-מימיים, מצלמות חדשות, חיישנים כימיים ומודלים של מערכות אקולוגיות ימיות וישלב את הנתונים כדי לחזות תגובות עתידיות באוקיינוס, כמו גם תובנות לגבי תהליכים נוכחיים בעמודת המים ובקרקעית הים, ולפיתוח מודלים כדי לגלות איך ייראה העתיד עבור הים התיכון והמפרץ הערבי.
כרמל – החברה הכלכלית של האוניברסיטה
כרמל בע"מ, החברה הכלכלית של האוניברסיטה, עוסקת במסחור התגליות האקדמיות היישומיות של חוקרי האוניברסיטה, שיש להן תועלת לטובת הציבור והאנושות ככלל.
ייחודה של כרמל במגוון יוצא הדופן של תחומי המחקר שבהם היא מציעה אפשרויות לחברות עסקיות: מדעי הטבע ופארמה, מדעי הים, ביו-טכנולוגיה וביו-חקלאות, מדעי המחשב ועוד, סביבה, חינוך, מדע הנתונים ו-Big Data ועוד.
כרמל הקימה חממה ייחודית המאפשר לחברות מסחריות להשקיע בפיתוחים המחקריים של האוניברסיטה במודל של קרן השקעות.
מודל זה הניב בשנה האחרונה שתי הצלחות גדולות, כשענקית הפארמה הבינלאומית MERCK השקיעה בחברת ARTSaVIT, שמפתחת תרופה למחלת הסרטן, ומספר חברות בראשות Johnson&Johnson השקיעו בחברת PROTEKT, שמפתחת תרופה למחלת אלצהיימר.
דיקנאט הסטודנטים של אוניברסיטת חיפה מנהל את תחום המלגות עבור תלמידי התואר הראשון ומציע 3 סוגים שונים של מלגות: מלגות סיוע, מלגות הצטיינות ומלגות מעורבות חברתית.
על חלק מן המלגות חלה מגבלה למניעת כפל מלגות ומלגות רבות הן תוצאה של שיתוף פעולה בין קרנות וגופים שונים לבין האוניברסיטה.
המלגות ניתנות מטעם האוניברסיטה או מטעם מגוון קרנות וארגונים כאשר קיימים עשרות מסלול מלגות מכל סוג.
בנוסף על המלגות הניתנות על ידי הדיקנאט, קיימות מלגות הצטיינות וסיוע עבור סטודנטים לתארים מתקדמים הניתנות על ידי הרשות ללימודים מתקדמים.
פרטים נוספים אודות המלגות המתעדכנות מעת לעת, זמינים באתרי האינטרנט של היחידות הרלוונטיות.
במעונות אוניברסיטת חיפה כ-1,100 מיטות ומגוון אפשרויות למגורים במעונות: מעונות ליחידים, לזוגות נשואים, לסטודנטים תלמידי מכינה, תואר ראשון תואר שני ושלישי, מעונות לסטודנטים נכים ולאורחים.
מתחם המעונות כולל מועדונים, חדרי כביסה, מינימרקט, חדרי מחשבים ושירותים נוספים המיועדים עבור הדיירים.
צוות המעונות עושה מאמצים רבים למען רווחת הדיירים ופועל לקיומם של חיי קהילה תוססים ומגובשים תוך קיום פעילויות חברתיות שונות.
ישנם מספר סוגי ומבני מעונות ובהם:
מעונות שקמה – המעונות הראשונים שנפתחו במכון האוניברסיטאי, בשנת 1965. ממוקמות בלב שכונת רוממה בחיפה ובהן 50 דירות חדר הכוללת מטבחון מאובזר, מקלחת ושירותים משותפים.
בכל דירה מתגוררים שני סטודנטים.
מעונות פדרמן – מבנה המעונות הראשון שהוקם בשנת 1974 בתוך קמפוס הכרמל, בניין בין 11 קומות ובו 74 דירות בנות 3 חדרים כל אחת, המאכלסות 2 סטודנטים בחדר.
בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל, מקלחת ושירותים משותפים.
מעונות בריטניה – הוקמו בשנת 1965 במתחם המעונות בקמפוס שעל הכרמל.
בבניין כ-5 דירות בנות 6 חדרים, המאכלסות סטודנט יחיד בחדר.
בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל, סלון, 2 מקלחות ו-2 חדרי שירותים משותפים.
משכנות טליה – 8 מבני מעונות אשר הוקמו בשני שלבים, הראשון הסתיים בשנת 2000 והשני הסתיים בשנת 2003. במבנים מספר סוגי מעונות: מעונות לזוגות, מעונות ל-6 דיירים, מעונות לתלמידים לתארים מתקדמים ודירות אירוח המיועדות למרצים, אורחים וסגל מבקר באוניברסיטה, מן הארץ ומחוצה לה.
המבנים מרווחים ומעוצבים ברמה גבוהה.
בכל דירה מטבח מאובזר, פינת אוכל וסלון משותפים.
לכל חדר מקלחת ושירותים צמודים.
אגודת הסטודנטים באוניברסיטה פועלת למען הסטודנטים של האוניברסיטה במגוון רחב של נושאים ותחומים.
מוזיאון הכט נחנך בשנת 1984 ביוזמתו של ד"ר ראובן הכט מייסד "ממגורות דגון" בחיפה וממייסדי חבר הנאמנים של האוניברסיטה.
זו הייתה גולת הכותרת של פעילותו למען האוניברסיטה, שבין היתר כללה הקמת קתדרה ע"ש ראובן הכט לציונות והיסטוריה והקמת מוסד הרצל לחקר הציונות ולימודה.
מנעוריו גילה ד"ר הכט עניין בארכאולוגיה של ארץ ישראל ובמשך כשישים שנה אסף בשקדנות פריטים ארכאולוגיים, המייצגים את התרבות החומרית של ארץ ישראל בתקופות הקדומות.
במיוחד גילה ד"ר הכט עניין בממצאים שייצגו את התקופות שהייתה להן משמעות היסטורית בתולדות עם ישראל, מן התקופה הכנענית ועד לשלהי התקופה הביזנטית.
ד"ר הכט האמין שהארכאולוגיה היא אחד הביטויים החשובים של הציונות, וכי הממצאים הקדומים הללו הם הוכחה לקשר בין העם היהודי לארץ ישראל.
במוזיאון 5 תצוגות קבע בתחום הארכאולוגיה (ארכאולוגיה של ארץ ישראל, תצוגות נושאיות שונות, תעשיות ומלאכות קדומות, ארכאולוגיה פיניקית בצפון ארץ ישראל והספינה העתיקה ממעגן מיכאל) ו-3 תצוגות קבע בתחום האומנות (אוסף אוסקר גז, אמנות יהודית מאמצע המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 וציור צרפתי בין 1830 ל-1930).
המוזיאון הוא ביתה של "הספינה העתיקה ממעגן מיכאל".
שרידיה של הספינה התגלו בשנת 1985 והועברו לאוניברסיטה על ידי פרופ' אלישע לינדר מהמכון ללימודי ים של האוניברסיטה.
הספינה תוארכה ללפני כ-2500 שנים, והעובדה שנקברה כמעט כולה תחת החול שימרה בצורה יוצאת דופן את שלד הספינה העשוי עץ.
עובדה זו סייעה לחוקרים לשמר את הספינה בתהליך כימי מורכב, שלקח 7 שנים והסתיים בשנת 1996. שלד הספינה ששרד מוצג לראווה במוזיאון הכט.
בשנת 2017 סיימו חוקרי האוניברסיטה בראשות פרופ' יעקב כהנוב ובשיתוף רשות העתיקות לבנות רפליקה – העתק מדויק – של הספינה, כשהבנייה מתבצעת באותן שיטות עתיקות שבו נבנתה הספינה לפני כ-2500 שנים.
במרץ 2017, מספר ימים לאחר פטירתו של פרופ' כהנוב, הושקה הספינה ויצאה שוב לים.
ספריית יונס וסוראיה נזריאן באוניברסיטת חיפה הוקמה בשנת 1963, לראשונה בבית הספר הגבוה בבית ארדשטיין ברחוב י.
משם עברה הספרייה שוב לבית הספר עירוני ה' ברחוב הביכורים במרכז הכרמל, במסגרת המכון האוניברסיטאי.
לאחר שגדלו אוספי הספרייה והתיישן המבנה, בזכות תרומתה הנדיבה של משפחת נזריאן, החלה ב-2007 בניית המבנה החדש של הספרייה ששופצה והורחבה.
בשנת 2010 נסתיימו עבודות הבנייה ובשנת 2012 הושקה מחדש הספרייה בשם "ספריית יונס וסוראיה נזריאן, אוניברסיטת חיפה".
הספרייה היא מהגדולות שבספריות האקדמיות בישראל ובין הספריות המרכזיות הגדולות ביותר במזרח התיכון.
הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה
הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה שמה לה למטרה להוציא לאור ספרי עיון ממוקדים או רב-תחומיים, שיש בהם עניין לציבור משכיל ורחב, מעבר לתחומי ההתמחות האקדמית והמדעית.
רשימת הכותרים שראו אור בהוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה, חלקם בשיתוף עם מו"לים מובילים בארץ, כוללת תרגומים של ספרי עיון הנחשבים קלאסיים בתחומם, סדרות מדעיות בתחומים שונים, וספרים אקדמיים שחלקם הפכו לרבי-מכר בקרב שוחרי תרבות ודעת בישראל.
במסגרת הוצאת הספרים, מוענק "פרס בהט" השנתי, הפרס הגבוה בארץ לספר עיון.
משפט וממשל – כתב עת נושאי של הפקולטה למשפטים
כתב עת משפטי ונושאי של הפקולטה למשפטים, העוסק במשפט ציבורי, נוסד בשנת 1992. המערכת מורכבת בעיקר מסטודנטים תחת פיקוח אקדמי של עורך ראשי הממונה מקרב חברי הסגל של הפקולטה למשפטים.
הארת דין – כתב עת נושאי של הפקולטה למשפטים
כתב עת משפטי וממוחשב של הפקולטה למשפטים, שנוסד בשנת 2004.
כתב העת עוסק בשינויים בכללי המשפט בישראל ומפרסם הערות פסיקה, חקיקה הלכות משפטיות ועוד מפרי עטם של אנשי הקהיליה המשפטית בישראל.
המערכת מורכבת בעיקר מסטודנטים תחת פיקוח אקדמי של עורך ראשי הממונה מקרב חברי הסגל של הפקולטה למשפטים.
דין ודברים – כתב עת כללי של הפקולטה למשפטים
כתב עת משפטי בין תחומי של הפקולטה למשפטים, שנוסד בשנת 2005.
כתב העת מתמקד ביחסי הגומלין בין המשפט לבין תחומי ידע אחרים ובפרט מדעי הרוח ומדעי החברה, אך משמש במה גם לכתיבה משפטית מסורתית.
בכתב בעת חוברות נושאיות וחוברות בנושאים כלליים, כולן בעריכת חברי סגל של הפקולטה למשפטים ותוך שילוב סטודנטים מצטיינים בכל תהליכי ההפקה.
כתב עת אקדמי שנתי ודו לשוני בנושא למחקרי השואה, ע"ש משפחת דוד ופלה שאפל מבית המכון למחקר השואה באוניברסיטת חיפה ובית לוחמי הגטאות בתמיכתה הנדיבה של משפחת שאפל.
כעת העת מקדם את לימודי השואה ותקופת השואה וכן את חקר האנטישמיות באמצעות מגוון שיטות ודיסיפלינות ונותן ביטוי לאג'נדות מחקר חדשות בישראל ובעולם.
מכמנים – כתב העת של מוזיאון הכט
כתב עת אקדמי, דו-לשוני (עברית/אנגלית), המשמש במה לסוגיות בארכאולוגיה של ארץ ישראל, ולפרסום פריטים נבחרים מאוסף מוזיאון הכט.
פרסים אקדמיים שמוענקים על ידי האוניברסיטה
פרס בהט הוא פרס ספרותי שניתן על ידי הוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה והקרן ע"ש פרופ' יעקב בהט, לזכרו של פרופ' בהט שהיה ממקימי החוג לספרות עברית וספרות השוואתית באוניברסיטת חיפה.
הפרס הוא הפרס הגבוה ביותר שמוענק לישראל לספר עיון ומוענק מדי שנה החל משנת 1998, ל"כתב יד עיוני, מקורי ואיכותי בשפה העברית אשר לא פורסם בבמות אחרות, ואשר יש בו עניין לציבור הרחב".
החל משנת תשע"ה (2015) מוענקים פרסים בסך כולל של 140 אלף ₪ במסגרת פרס בהט: 55,000 ₪ לשני זוכים לכל היותר ו"מענק בהט" בסך 30,000 ₪ לתמיכה בכתב יד שהוגש לתחרות ולא זכה אך נמצא ראוי לפרסום בהוצאת הספרים של אוניברסיטת חיפה.
פרס חייקין, בסכום של עד 75,000 ₪, מוענק מדי שנה לחוקר/ת ישראלי/ת שפרסם ספר מחקרי חדש (ניתן להגיש גם כתב יד של ספר) בשלוש השנים שלפני הענקת הפרס, בתחומים הקרובים לנושאים גאואסטרטגיים הנוגעים בעיקר לישראל ולמזרח התיכון ומטרתו לעודד את המחקר בתחומים אלה.
הפרס מוענק על ידי נשיא האוניברסיטה או הרקטור ביחד עם נציג קתדרת חייקין בטקס שיתקיים ביום השנה למותו של ראובן חייקין במהלך חודש ינואר, כחודש לאחר פרסום תוצאות התחרות.
בצוואתו, ביקש ראובן חייקין, לסייע לקתדרה לגיאואסטרטגיה והסכים שזו תיקרא על שמו לאחר מותו.