tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
לפי דיווחים בסוריה 18 מפקדים בחזבאללה נפצעו מהתפוצצות המכשירים, 6 מהם במצב קשה ו-7 נהרגו, בנוסף לפי אותם דיווחים 19 חיילים של משמרות המהפכה נהרגו.
בנוסף יש דיווחים בלבנון שנסראללה נפצע מהתפוצצות מכשיר, חזבאללה הכחיש את הדיווחים.
סגן מזכ"ל חזבאללה נעים קאסם היה בין הנפגעים.
בנוסף אבראהים עקיל נפצע מפיצוץ ביפר, הוא שוחרר ב-20 בספטמבר מבית החולים מספר שעות לפני שנהרג על ידי צה"ל.
ב-18 בספטמבר, שונעה אוגדה 98 לגזרת פיקוד צפון בהוראת מוצב הפיקוד העליון.
בנוסף צה"ל תקף מטרות של חזבאללה ב-5 מרחבים שונים.
החל מהשעה 17:00, התפוצצו מכשירי קשר רבים בדאחייה בביירות ובדרום לבנון, מדגם שונה מהזימוניות שהתפוצצו יום לפני כן.
בסך הכול מפיצוצי מכשירי הקשר ביום זה נהרגו 20 בני אדם ונפצעו למעלה מ-400 אנשים.
לאחר גל זה אנשי חזבאללה התחילו לגרש באלימות את כוח השלום של האו"ם מלבנון, במטרה לסלק את הנוכחות של כוח זה מלבנון.
ב-19 בספטמבר כוח לוחמים של גדוד 51 של חטיבת גולני שפעל במרחב רכס רמים, הותקף על ידי כוח חזבאללה בשני טילי נ"ט.
בתקרית, נהרג הלוחם סמל תומר קרן מחיפה ונפצעו 8 לוחמים נוספים באורחים שונים.
בתקרית אחרת של פגיעת כטב"ם בגליל העליון בשטח כינוס של עוצבת ברעם, נהרג חייל צה"ל נאיל פורסה ממע'אר.
אחר הצהריים, נסראללה נאם על האירועים ביומיים לפני.
בנאום הוא כינה את מה שקרה "רצח עם", ואמר כי רק הפסקת הלחימה בעזה תוביל לחזרת תושבי הצפון.
הוא הודה שחזבאללה ספג "מכה קשה", שיכולה להיחשב כהכרזת מלחמה, ושיהיה על כך עונש קשה.
בזמן הנאום מטוסים של חיל האוויר חגו מעל ביירות ותקפו מטרות בדרום ועומק לבנון.
שעות אחרי נאום נסראללה, דווח בלבנון על 70 הפצצות: אשר תוארו כ"מגלי התקיפה הקשים ביותר מפרוץ המלחמה".
לפי צה"ל הופצצו כאלף קני שיגור של חזבאללה.
באותו יום נורה מטח כבד של טילי פלק 1 על מטולה.
חברת כיתת כוננות נפצעה קל, שרפות פרצו וראש המועצה אמר כי נגרמו נזקים כבדים לבתים.
לפי ראש המועצה, יותר מ-30 בתים ומבני ציבור שנפגעו ברמות כאלו ואחרות".
מחצית מהבתים במועצה נפגעו מתחילת המלחמה.
ב-20 בספטמבר החל משעות הצהריים ועד לשעה 17:07 שוגרו עשרות רקטות כ-200 לעבר יישובים רבים בגליל העליון ובגליל המערבי בהם ברמת הגולן ובערים צפת וראש פינה.
צה"ל תקף בגל תקיפות דומה ליום הקודם, ובלבנון דווח על 60 הפצצות.
בנוסף ביום זה ממשלת לבנון אסרה על נשיאת מכשירי קשר בטיסות היוצאות מביירות.
בנוסף ביום זה שני מטוסי F-15I תקפו ברובע הדאחייה בביירות מרתף בניין והרגו את אבראהים עקיל, ראש אגף המבצעים של חזבאללה.
איתו נהרגו גם בכירים בשרשרת הפיקוד של כוח רדואן.
בין ההרוגים רמ"ט כוח רדואן, ראשי יחידת ההדרכה, מפקדי מרחבי התקפה (הר דב, רכס רמים, גזרת החוף, אל-ח'יאם, גזרת קאנא) ואחראי המבצעים של כוח רדואן.
משרד הבריאות הלבנוני הודיע כי בבניין שחרב בתקיפה נהרגו 37 בני אדם, בהם שלושה ילדים ושבע נשים.
ב-21 בספטמבר צה"ל הוציא מבצע בשם גדיד תמרים.
במבצע זה חיל האוויר הישראלי תקף בלבנון בשני גלים, בגל הראשון בלבנון דווח על 180 הפצצות, מספר דומה לכמות ההפצצות במתקפת המנע שהייתה ב-25 באוגוסט, בגל זה הושמדו לפחות 1,000 משגרים ולפחות 3,000 טילים.
בגל השני שקרה מספר שעות אחרי דווח בלבנון על 300 הפצצות, בגל זה הושמדו אלפי משגרים ולפחות 5,000 רקטות.
ב-22 בספטמבר בין 1 בלילה ועד 7 בבוקר, שיגר חזבאללה כמאה טילים לכיוון מרחב חיפה והצפון.
לראשונה נורו רקטות פאדי לעבר ישראל במלחמה זו.
התרעות נשמעו בין השאר לראשונה מאז פרוץ מלחמת חרבות ברזל, ביוקנעם, בעפולה, נוף הגליל, ושכונות קריית שמואל וקריית חיים בחיפה, וכן בעכו, קריית אתא, קריית ביאליק, קריית מוצקין, קריית ים, שפרעם, טמרה, עין גב, כפר נחום, שמשית ויישובים נוספים בגליל התחתון, עמק הירדן, ועמק יזרעאל.
חזבאללה טען כי המטח כוון לעבר מפעל רפאל מצפון לחיפה.
עוד קודם לירי הכריז פיקוד העורף על מצב חירום בקו חיפה צפונה והלימודים במקומות אלו בוטלו.
פגיעות ישירות בבתים אירועו בקריית ביאליק, ביישוב מורשת וברפת במושב בית שערים.
בערב אותו היום הופעלו לראשונה מאז אוקטובר 2023, אזעקות בעמק בית שאן בעקבות חדירת כלי טיס ששוגרו על ידי המיליציות הפרו-איראניות בעיראק.
בבוקר 23 בספטמבר צה"ל השתלט על שידורי תחנות רדיו ודרש מאזרחי דרום לבנון שנמצאים בכפרים בהם חזבאללה שומר נשק בבתים להתפנות, בנוסף נשלחו מסרים בוואטסאפ ודרך אתרים נוספים.
דובר צה"ל פרסם תיעוד שבו נראה כי פתח נפער בקירות מבנה אזרחי.
מספר שעות לאחר מכן החל גל תקיפות שבו יותר מ-150 מטוסי קרב של חיל האוויר תקפו במשך שעות רבות 1,300 מטרות בכל מרחב בדרום לבנון, ובלבנון דיווחו על פיצוצים ענקיים.
לפי הערכות של צה"ל עשרות אלפי רקטות וכטב"מים הושמדו.
לאחר סיום התקיפות צה"ל תקף בהרים מצפון לביירות.
בהודעה של דובר צה"ל הוא הכריז על תחילת שלב חדש במלחמה שיכלול כתישה של דרום לבנון, ובנוסף, בדומה להצהרה בבוקר, הוא דרש מאזרחי בקעת לבנון שנמצאים בכפרים שבהם חזבאללה שומר נשק להתפנות.
לאחר הצהרת דובר צה"ל, שר החינוך הלבנוני, עבאס אל-חלבי, הודיע על השבתת כל בתי הספר והאוניברסיטאות בדרום לבנון, בבקעה ובפרברים הדרומיים של ביירות בעקבות התקיפות הנרחבות של חיל האוויר על יעדי חזבאללה ושבתי ספר רבים יהפכו למקלטים עבור אזרחים הנמלטים מהלחימה.
בדרום לבנון לאחר התקיפות נראו אלפי אזרחים בדרום לבנון עוברים צפונה ועוד עשרות אלפים מתכוננים להתפנות.
בשעות הצהריים תקף חזבאללה בתגובה לראשונה בשטחי השומרון.
בצהרי היום נורו מטחי טילים מלבנון לעבר מחלף גולני ובית נפגע מפגיעה ישירה בגבעת אבני.
בשעות אחר הצהריים והערב נורו טילים בין השאר לאזור מגדל העמק ואזור יקנעם וכן לעבר עכו והקריות, אך לראשונה גם על שכונות הכרמל בחיפה, נשר וטירת כרמל.
מטח נוסף נורה אל עבר השומרון, הנקודה הדרומית ביותר של ירי חזבאללה.
בין השאר הופעלו התראות באריאל בית אריה-עופרים וקרני שומרון ואלפי מנשה.
מטח נוסף נורה לכיוון ואדי עארה.
לקראת הערב צה"ל תקף בדאחייה אך כשל בניסיונו להרוג את מספר 3 בחזבאללה עלי כרכי.
הרמטכ"ל רא"ל הרצי הלוי קבע בערב כי שם המבצע ההתקפי בחזית הצפונית הוא "חיצי הצפון".
שם זה נבחר לאחר שהשם הראשוני של המבצע היה "חנית הצפון".
משרד הבריאות הלבנוני מסר שבתקיפות ביום זה נהרגו 558 בני אדם, בהם 50 ילדים ו-94 נשים, ו-1,835 נפצעו.
על פי הדיווחים הלבנוניים זהו מספר ההרוגים הגבוה ביותר במדינה ביום אחד מאז סיום מלחמת האזרחים בשנת 1990.
במהלך הלילה תקף צה"ל מטרות רבות בלבנון במיקוד על אזור הבקאע בלבנון, חזבאללה המשיך לירות מטחים נרחבים לעבר גוש נצרת, עמק יזרעאל, הגליל המערבי, הקריות, משגב הגליל התחתון ועמק החולה.
הירי לצפון ישראל נמשך ואזעקות הופעלו בגליל העליון והתחתון, צפת, הקריות והעמקים.
הופעלו התראות בעתלית, מגדים ונווה ים בגלל כלי טיס בלתי מאויש ששיגר חזבאללה לבסיס עתלית, בסיס האם של יחידת העילית שייטת 13 של חיל הים.
לראשונה במלחמה, ב-25 בספטמבר, שיגר חזבאללה טיל קרקע-קרקע שהפעיל אזעקות בערים בגוש דן והשרון, בהן תל אביב-יפו, רמת גן, כפר יונה, קדימה-צורן, ולראשונה ממבצע שומר החומות גם בנתניה.
במהלך הבוקר נשמעו גם לראשונה אזעקות בזכרון יעקב.
ביום זה תקף צה"ל בעיירה אל-מועייסרה בכסרוואן בניסיון להרוג את שייח' מוחמד עמרו, שמתפקד כגורם ארגוני בחזבאללה, ובג'ון שבמחוז הר הלבנון תקף צה"ל בניסיון להרוג פעיל חזבאללה בשם חדר רעד, קרוב משפחתו של מוחמד רעד – ראש סיעת חזבאללה בפרלמנט הלבנוני.
באותו יום שוגרו שני כטב"מים מעיראק לאילת, אחד יורט מחוץ לשטח ישראל והשני נפל בנמל אילת.
ב-26 בספטמבר תקף צה"ל בדאחייה בביירות והרג את מפקד היחידה האווירית של חזבאללה.
באותו יום, צה"ל זיהה מחבלים ליד הגבול במהלך הלילה וירה לכיוונם.
בגבול סוריה–לבנון תקף צה"ל תשתיות ששימשו את חזבאללה להעברת אמל"ח לצפון לבנון ולדרום לבנון.
במהלך היום שיגר חזבאללה מטחים לעבר עכו, צפת וקריית שמונה.
תקיפת מנהיגות חזבאללה והמשך הלחימה מהאוויר
ב-27 בספטמבר בערב, צה"ל תקף את המפקדה המרכזית של חזבאללה בלבנון, שנמצאת באזור דאחייה בביירות.
בתקיפה קרסו לפחות 6 מבנים ולפי הערכות כ-300 אנשים נהרגו.
בתקיפה נהרגו מזכ"ל הארגון חסן נסראללה, עלי כרכי ו-20 בכירים נוספים.
בתקיפה נהרג גם גנרל איראני – עבאס נילפורושאן, מפקד כוח קודס בלבנון, ששהה במפקדה יחד עם נסראללה.
היו גם דיווחים שהאשם ספי א-דין ונעים קאסם נהרגו.
הצלחת המבצע נשענה על פעילות מקדימה של סוכני מוסד בביירות, שכללה הטמנת מכשירים במפקדה התת-קרקעית של נסראללה וכן איסוף מודיעין.
לאחר התקיפה אמר ראש ממשלת לבנון, "התקיפה הישראלית בדאחייה היא עדות לאדישות של ישראל לקריאות להפסקת אש".
עיריית תל אביב הודיעה על פתיחת מקלטים ברחבי העיר.
במהלך הלילה ירה חזבאללה מטחים לצפון ישראל – מצפת, דרך כרמיאל ועד נהריה, שעות לאחר הפצצת הבונקר של נסראללה בדאחייה.
במקביל, צה"ל תקף בעומק לבנון משגרים שכוונו לעורף הישראלי.
ב-23:00 לערך, דובר צה"ל בערבית פרסם הודעה חריגה ובה קרא לשלושה בניינים בדאחייה להתפנות: "למען ביטחונכם, עליכם להתפנות מהם מייד ולהתרחק מהם למרחק של לא פחות מ-500 מטר".
לפי צה"ל, היה שם מערך טילי חוף-ים שנבנה במימון איראן.
לאחר שתקף שם, תקף צה"ל מטרות נוספות בביירות.
במהלך הלילה צה"ל הרג את מפקד יחידת הטילים של הארגון בדרום לבנון ואת סגנו.
בתקיפה אחרת, הצבא הרג את נביל קאווק, מפקד יחידת הביטחון המונע של חזבאללה וחבר המועצה המרכזית של חזבאללה.
ב-28 בספטמבר צה"ל הרג בדאחייה את מפקד יחידת הטילים בדרום לבנון, את הסגן שלו ומפקדים נוספים ביחידת הטילים של חזבאללה.
בנוסף צה"ל תקף אתרי ייצור של חזבאללה וצירי הברחה על גבול סוריה–לבנון.
ביום זה חזבאללה קידם את חסן ח'ליל יאסין למזכ"ל חזבאללה, מספר שעות לאחר מכן הודיע צה"ל שהוא נהרג בדאחייה.
ב-29 בספטמבר בהצהרה של ראש ממשלת לבנון הוא אמר שיש יותר ממיליון אנשים עקורים, וש"העקירה הנוכחית היא הגדולה ביותר בהיסטוריה של לבנון".
בהצהרה הוא אמר שהם דורשים הפסקת אש בכל החזיתות, לאחר הנאום גורמים אמריקאים אמרו שישראל כבר לא מסכימה להחלטה 1701 ושהיא רוצה הסכם שלפיו הזרוע הצבאית של חזבאללה כבר לא יכולה להתקיים.
בנוסף ביום זה צה"ל הרג בדאחייה את נביל קאווק, מפקד יחידת הביטחון המונע של חזבאללה וסגנו של האשם ספי א-דין.
בישראל שר אלי כהן אמר בהצהרה שהמשרד שלו יתחיל לעבוד על מנת לבטל את הסכם הגבול הימי שנחתם בתקופת ממשלתו של יאיר לפיד.
ב-30 בספטמבר החזית העממית לשחרור פלסטין מסרה כי ארבעה ממנהיגיה נהרגו, שלושה מהם נהרגו בתקיפה ישראלית שהתרחשה לראשונה במלחמה מחוץ לרובע הדאחייה, ומנהיג נוסף שהיה מפקד ארגון הטרור "החזית העממית" בלבנון נהרג בתקיפה אחרת.
לחזבאללה נהרגו לפחות 12 מחבלים בתקיפה אווירית בעומק לבנון.
חמאס בלבנון הודיע כי מנהיגו במדינה, פתח שריף אבו אל-אמין, נהרג בתקיפה ישראלית באזור צור בדרום המדינה.
מנהיג זה היה גם יו"ר ארגון המורים של אונר"א בלבנון.
בנוסף ביום זה כוחות מיוחדים של צה"ל ערכו פשיטות בתוך לבנון על מנהרות ליד הגבול.
הפשיטות נועדו לאיסוף מודיעין לקראת תמרון קרקעי בלבנון.
הפעילות החשאית נערכה גם כמה פעמים במהלך החודשים הקודמים, כחלק מהמאמץ של ישראל לפגוע ביכולותיו של חזבאללה.
הפשיטות כללו גם כניסה למנהרות חזבאללה הממוקמות לאורך הגבול.
גורמים אמריקניים אמרו ל"וושינגטון פוסט" שישראל הודיעה לארצות הברית על כוונתה לפעול קרקעית בהיקף מצומצם בדרום המדינה, שתתמקד בטיהור תשתיות חזבאללה בסמוך לגבול.
ביום זה גם הרמטכ"ל וגלנט אישרו תוכניות להמשך הלחימה, לאחר אישור התוכניות גלנט אמר "השלב הבא במלחמה בחזבאללה יתחיל בקרוב, ויאפשר להחזיר את התושבים".
דובר צה"ל הודיע, בהתאם להערכת המצב, כי הוחלט על צו שטח צבאי סגור במרחב מטולה, משגב עם וכפר גלעדי.
בערב צבא לבנון התחיל לסגת מדרום המדינה לאחר שטנקים של צה"ל התחילו להפגיז את כל המרחבים ליד הגבול.
ארצות הברית הודיעה כי ישראל "מבצעת פעילות קרקעית מוגבלת בגבול".
אוקטובר 2024 – תחילת הכניסה הקרקעית
ב-1 באוקטובר בשעה 1:53 אחרי חצות, הודיע דובר צה"ל כי "כוחות צה"ל החלו בפעולה קרקעית ממוקדת ומתוחמת נגד יעדי טרור של חזבאללה במרחב הסמוך לגבול בדרום לבנון".
חיל האוויר המשיך לתקוף יעדים בלבנון.
בבוקר שלמחרת הכניסה הקרקעית הראשונה לשטח לבנון, נורה מטח של רקטות לעבר מרכז הארץ – בפעם השנייה מתחילת המלחמה.
בהמשך היום בוצעו שני שיגורים נוספים למרכז הארץ
בנוסף צה"ל דרש מאזרחים בעשרות כפרים בדרום לבנון להתפנות.
בביירות צה"ל תקף באופן ממוקד אתרי ייצור אמצעי לחימה ותשתיות נוספות של ארגון הטרור חזבאללה.
במסגרת התמרון התקיים קרב אל-עדייסה.
מוחמד ג'עפר קסיר, מפקד היחידה להעברת אמצעי לחימה מאיראן לארגון הטרור חזבאללה, נהרג באותו היום בביירות בתקיפה ממוקדת של חיל האוויר.
בבוקר 2 באוקטובר הודיע דובר צה"ל כי אוגדה 36 מצטרפת לפעילות הקרקעית בלבנון לצד חטיבת גולני, חטיבת שריון 188, חטיבת המילואים עציוני וחטיבת האש 282. למחרת, נורו מטחי רקטות לגליל.
חזבאללה שיגר רקטות וכטב"מים כמעט בלי הפסקה מלפנות בוקר.
באותו היום, פורסמו שמות החיילים ההרוגים הראשונים בתמרון בלבנון, כתוצאה מהיתקלויות במחבלים.
דובר צה"ל אמר שביום זה הותקפו 200 מטרות ונהרגו 60 מחבלים, אחת המטרות שהותקפו היא בניין עיריית בינת ג'בייל, שבו נהרגו כ-15 מחבלים.
ביום זה נהרג גם המחבל ח'דר א-שהאביה, שפיקד על מרחב הר דב, והיה אחראי לירי הרקטות לעבר מג'דל שמס בחודש יולי, שבו נרצחו 12 ילדים ובני נוער.
ב-3 באוקטובר בסמוך לשעה 3:00 לפנות בוקר, שוגרו שני כלי טיס בלתי מאוישים (כטב"מים) מעיראק וחצו את הגבול לשטח ישראל באזור רמת הגולן.
אחד הכטב"מים יורט על ידי חיל האוויר, ואילו השני הצליח לחדור ולהתפוצץ במבנה מגורי חיילים במחנה צבאי בצפון רמת הגולן שבו שהתה פלוגת פלס"ם 13 של חטיבת גולני.
על פי תחקיר ראשוני של צה"ל, התגלה כשל במערכות הגילוי וההתרעה.
הכטב"ם שהתפוצץ לא זוהה על ידי מערכות הגילוי האווירי, ולכן לא הופעלה התרעה.
בעקבות זאת, הלוחמים במחנה לא היו מודעים להימצאותו של הכטב"ם ולא הצליחו להתגונן או להתמגן בזמן.
מדובר באירוע הראשון מתחילת המלחמה שבו הצליח ירי של מיליציות שיעיות מעיראק לפגוע בשטח ישראל ולגרום לנפגעים והרוגים.
באותו היום, קצין צה"ל נפל בקרב בדרום לבנון.
בנוסף, הותקף מבנה צבאי בדרום לבנון שבו נהרגו מפקד המרחב, מפקד כוחות ההנדסה, ומפקד האש של המרחב.
דובר צה"ל קרא לתושבי 25 כפרים נוספים להתפנות.
במהלך היום נורו מטחי רקטות לגליל ולגולן.
בין 3 ל-4 באוקטובר צה"ל הפציץ בונקר בביירות ובו האשם ספי א-דין, ראש המועצה המבצעת של חזבאללה ובן דודו של נסראללה, שסומן כמחליפו.
לפי דיווחים גם ראש אגף המודיעין של חזבאללה וגם מפקד כוח קודס, אסמאעיל קאאני שהו עם האשם ספי א-דין.
למחרת גורמים ישראליים טענו שהאשם ספי א-דין נהרג, אך לא ברור מה גורלם של קאאני וראש אגף המודיעין.
במהלך אותו היום נורו מטחים לצפון, אזעקות הופעלו בגליל, בגולן, בחיפה, במנשה ובאזור הכרמל.
לאחר מכן צה"ל תקף פעם נוספת בביירות והרג את מוחמד רשיד סכאפי, ראש מערך הקשר של חזבאללה.
ביום זה דובר צה"ל הודיע שבלילה שבין 2 ל-3 באוקטובר שני חיילים נהרגו ו-24 חיילים נפצעו בתקיפת כטב"מים מעיראק.
ב-5 באוקטובר, ישראל תקפה לראשונה בעיר טריפולי והרגה בכיר בחמאס.
במהלך היום שוגרו מטחי רקטות לגליל ולחיפה.
ב-6 באוקטובר צה"ל הכריז שטח צבאי סגור באזור היישובים מנרה, יפתח ומלכיה שבאצבע הגליל.
בערב לבנון הודיעה על סגירת שדה התעופה עד הבוקר.
ביום זה תועדו פגיעות ישירות במעלות-תרשיחא, נחף, דיר אל-אסד, כרמיאל, חיפה וטבריה בהן נפגעו 7 אנשים, בטבריה פצוע קשה ובחיפה פצוע בינוני ו-5 באורח קל ונגרם נזק כבד לבתים ברחבי הערים בעיקר בחיפה.
לפי דיווחים פלסטיניים, תקיפות צה"ל גרמו לבכירי חמאס בלבנון ואיראן לברוח, בעיקר לקטר וטורקיה.
בלבנון צה"ל סיים את תהליך הכיבוש של כפר כילא.
בבוקר 7 באוקטובר שוגרו 2 כטב"מים משטח עיראק לעבר ישראל, והפעילו אזעקות בשטחי ראשון לציון ופלמחים.
במהלך היום חייל צה"ל בדרגת רס"ר נהרג בקרב בדרום לבנון וחייל בדרגת רס"ב נהרג בקרב בגבול לבנון יממה לאחר שנפצע.
בנוסף כוחות עוצבת 'הגליל' אשר כוללים את חטיבות המילואים אלכסנדרוני (3), 'הזקן' (8) והנח"ל הצפונית (228) התחילו בפעילות קרקעית ממוקדת ומתוחמת באזור נוסף בדרום ללבנון.
במהלך הלילה צה"ל השמיד בביירות מפקדה, מחסני אמצעי לחימה, משגרים ומבנים צבאיים.
במהלך ההפצצות בביירות בוצע סיכול ממוקד לעבר סוהייל חוסיין חוסייני, ראש מערך המטה של חזבאללה.
על פי דובר צה"ל הוא נהרג בתקיפה.
בערב הודיע דובר צה"ל כי יישובי צפון הגליל המערבי באזור ראש הנקרה ושלומי, הוכרזו כשטח צבאי סגור לקראת תמרון במחוז דרום לבנון.
צה"ל גם הודיע על סגירת קו החוף הלבנוני משפך נהר אלאוולי, צפונית לצידון ועד ראש הנקרה.
בלילה נורה מטח רקטות למרכז הארץ.
ב-8 באוקטובר נעים קאסם, סגנו של נסראללה והבכיר היחיד שנשאר בצמרת חזבאללה, הודיע בנאום קצר שהוא תומך במאמצים להשגת הפסקת אש.
באותו יום בבוקר הודיע דובר צה"ל כי גם אוגדה 146 נכנסה ללחימה בדרום לבנון, בחלקו המערבי.
בנוסף, ביום זה מטוסי קרב של צה"ל תקפו את מוביל המים הראשי מנהר הליטאני לחקלאים ברצועת החוף בדרום לבנון.
זוהי הפעם הראשונה שצה"ל ביצע רצף תקיפות שכוונו לתשתיות אזרחיות.
במהלך היום נורו מטחים לצפון, חזבאללה ירה את המטח הכי גדול לחיפה מתחילת המלחמה, ובנוסף צה"ל איתר והשמיד מנהרה שחצתה לישראל מלבנון – המנהרה הראשונה שחוצה לישראל שצה"ל איתר מאז מבצע מגן צפוני ב-2019.
לקראת הערב נתניהו פנה בפעם השנייה באופן ישיר לאזרחי לבנון וקרא להם "להציל את לבנון" מפני חזבאללה.
בנוסף הוא טען כי צה"ל הרג את האשם ספי א-דין, שסומן כיורש אפשרי של נסראללה, וקרא ליישום החלטה 1559 של מועצת הביטחון של האו"ם ולפירוק הנשק של חזבאללה.
בנוסף צה"ל כבש את עייתא א-שעב ואת מארון א-ראס לאחר קרבות נגד כוח רדואן.
באותם ימים, צה"ל ביקש מיוניפי"ל להרחיק את חייליו מהגבול כדי שלא ייפגעו מהפעולה הקרקעית.
לפי דובר יוניפי"ל: התקבלה החלטה בהסכמת המדינות שתורמות חיילים לכוח לא לפנות עמדות.
בליל 9 באוקטובר בישראל, נורו מטחים לצפון הארץ, שני אזרחים נהרגו מנפילה של רקטה בקריית שמונה.
ב-10 באוקטובר במהלך התמרון הקרקעי חייל מילואים בדרגת רס"ם נהרג.
ישראל וחזבאללה התעמתו צבאית סמוך לעמדת יוניפי"ל באזור נקורה.
בנוסף בתקיפה של חיל האוויר במרחב חולא, נהרג מפקד מערך הנ"ט במרחב מיס אל-ג'בל, המחבל מוחמד עלי חמדאן, שהיה אחראי על מתווי נ"ט רבים לעבר יישובי הצפון, ובנוסף נהרג מפקד מרחב חולא.
בסוף היום צה"ל סיים את תהליך הכיבוש של מיס אל-ג'בל.
ב-11 באוקטובר התפוצץ נפל תחמושת בקיבוץ יראון.
באירוע הזה נפגעו מספר עובדים זרים, ביניהם אחד נהרג ואחד נפצע קשה.
באותו היום דווח כי צה"ל ירה על עמדה של יוניפי"ל בלבנון פעם נוספת.
מצה"ל נמסר שהוא חוקר את הדיווח.
ביום זה משמרות המהפכה מינו את מוחמד רזא פלאח זאדה, קצין במשמרות המהפכה, למזכ"ל החדש של חזבאללה לאחר הריגת נסראללה והאשם ספי א-דין.
בערב אותו היום, שוגרו 2 כטב"מים להרצליה, אחד יורט ואחד פגע בבית אבות בעיר.
ב-12 באוקטובר נורו מטחים לצפון הארץ, חיל האוויר תקף במהלך היום כ-280 מטרות ברחבי לבנון.
ב-13 באוקטובר בשעה שבע בערב התפוצץ כטב"ם ששיגר חזבאללה בחדר אוכל בבא"ח גולני שנמצא באזור גבעת עדה.
בפגיעת הכטב"ם נהרגו ארבעה חיילים ונפגעו עוד 57 חיילים, 7 במצב קשה.
ביום זה גם פורסם שבמהלך מספר הימים הקודמים לו, כוחות צה"ל איתרו מנהרה בעומק 7 מטרים עם 50 מטרים של מרחב שהייה.
מנהרה אחרת אותרה סמוך למוצב יוניפי"ל.
ב-14 באוקטובר צה"ל פשט על מתחם תת-קרקעי של יחידת רדואן באורך 800 מטרים.
המתחם כלל אמל"ח רב, מטבח מאובזר, מחסן שימורים, מיטות, ספות ועוד.
לפי דובר צה"ל, מספר ימים לפני כן היו שם מאות מחבלים.
מטחים נורו למרכז וצפון הארץ במהלך היום.
ב-16 באוקטובר, כחלק מקרב א-נבטיה, צה"ל הרג את ראש עיריית א-נבטיה, תקף עשרות מטרות והשמיד מנהרה שנועדה לשמש את כוח רדואן של חזבאללה במהלך פלישה לגליל שהייתה בתכנון.
מספר שעות לאחר מכן, צה"ל תקף בכפר ג'וויא וניסה להרוג את מפקד יחידת נאסר.
ב-17 באוקטובר פורסמו התרעות לראשונה בבקעת הלבנון ובנפת צור.
התרעות הפינוי האלו כוונו לבניינים רבי-קומות שטרם פונו וחזבאללה הסתיר בהם מחסני אמל"ח.
אחרי שבניינים אלו הותקפו נצפו פיצוצי משנה רבים המעידים על הימצאות אמל"ח רב.
ב-18 באוקטובר פרסם הרמטכ"ל הרצי הלוי הערכה שנהרגו לפחות 1,500 מחבלי חזבאללה, ושזו הערכה שמרנית וכנראה נהרגו יותר.
ב-19 באוקטובר ניסה חזבאללה להתנקש בחיי ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו באמצעות שיגור כטב"ם מתאבד למעונו בקיסריה.
מתוך שלושה כטב"מים, שניים יורטו ואחד חדר והתפוצץ ופגע בביתו של ראש הממשלה, אך נתניהו ומשפחתו לא שהו בה באותה עת.
כטב"ם נוסף נורה לכיוון מחנות גלילות ברמת השרון.
בשבת זו שוגרו מטחים כבדים אל עבר חיפה, עכו, יוקנעם, טבריה והקריות.
תושב קריית חיים נהרג במטח זה מפגיעת רסיס בעכו.
ב-20 באוקטובר סוכנות הידיעות "אנדולו" דיווחה שחזבאללה החל לצמצם את נוכחותו בסוריה על ידי החזרת חלק מלוחמיו שתמכו במשטר הסורי בחזרה ללבנון.
מקורות סוריים דיווחו כי ארגון הטרור מעביר מאות מאזורים שונים בסוריה, כמו מיאדין ואל-בוכמאל במחוז דיר א-זור במזרח סוריה, וכן ממחוזות שונים כמו דמשק, חמה וחומס – בחזרה ללבנון.
מסוקי ומטוסי קרב של חיל האוויר סיכלו ניסיון חדירה של חמישה כטב"מים מהים התיכון לשטח המדינה.
לאחר סיום התקיפות בביירות וברחבי לבנון בליל ה-22, לרבות במרכז העיר, ישראל איימה שאם חזבאללה ינסה שוב לפגוע בבכירים, צה"ל ישמיד את הדאחייה.
ב-23 באוקטובר לפנות בוקר ירה חזבאללה מטח טילים על אזור חיפה והקריות, יוקנעם עילית ושפרעם.
בהמשך הבוקר ירה הארגון מטח גם אל עבר בנימין והתרעות הופעלו במודיעין עילית והסביבה, ככל הנראה עקב רצון חזבאללה לפגוע באזור נמל התעופה בן-גוריון.
כעבור שעה נורה מטח לעבר דרום השרון, תל אביב וגוש דן וכן אל עבר זכרון יעקב ובנימינה.
רסיסי מיירטים נפלו בבני ברק ואזרח נפצע מרסיס במעגן מיכאל.
בהמשך היום הופעלו התרעות בנהריה וקרית שמונה וסביבתן.
ארבעה נפצעו ממטח שנורה לעבר נאות מרדכי ואישה אחת נפצעה בבית העמק.
בצהריים צה"ל הפגיז שוב את פרבריה הדרומיים של ביירות, ובניינים רבי קומות בעיר קרסו.
בשעות הערב נורו כטב"מים לעבר ישראל, והתרעות הופעלו בשורה של ערים וישובים משלומי ועד למאור.
כטב"ם אחד נמצא רק כעבור 12 שעות בסביבות יוקנעם עילית.
בערב אישר צה"ל כי האשם ספי א-דין, יורשו של חסן נסראללה, נהרג.
ב-23 באוקטובר בחצות הפציץ צה"ל שורה של מבנים ברובע הדאחייה בדרום ביירות ובשעות הצהריים תקף מפקדות חזבאללה בצור.
בבוקר זה, ירה חזבאללה מטח אל עבר גוש דן ועמק יזרעאל.
התרעות הופעלו בין השאר בתל אביב-יפו, רמת גן, גבעתיים, הרצליה, רעננה, פתח תקווה, נוף הגליל וקריית טבעון.
אישה נפצעה מרסיסים בהרצליה ממטח זה.
במהלך היום נורו מטחי רקטות לעבר נהריה, שם נפצע גבר באורח קשה מרסיסים וגם לעבר עכו, חיפה והקריות.
בקריית שמונה נגרם נזק כבד עקב מטח לאזור.
בנוסף, שוגרו שני טילים בליסטיים לאזור טבריה, עפולה ועמק בית שאן.
בשעות הערב חזבאללה שיגר מטח של 4 רקטות לעבר גוש דן והשרון.
בבוקר 26 באוקטובר, חטיבת הצנחנים שפעלה בדרום לבנון הובילה מבצע שבמהלכו פוצצה מנהרה של חזבאללה שנבנתה במשך כעשור.
הפיצוץ, שכלל כ-400 טון חומר נפץ – הכמות הגדולה ביותר שהופעלה אי פעם במבצע צה"לי מסוג זה – הפעיל לראשונה מקום המדינה התרעות שווא על רעידת אדמה בעשרות יישובים באזור הגליל, רמת הגולן, עמק בית שאן, חיפה, הקריות והשומרון.
ב-29 באוקטובר 2024 פגעה רקטה ארטילרית בעמדת יוניפי"ל בא-נקורה ופצעה 8 חיילי או"ם.
דובר צה"ל מסר שהפגיעה נגרמה כתוצאה מרקטה ששיגר חזבאללה ממרחב חלוסיה אל-פוקא.
למחרת, דובר צה"ל בערבית, אל"ם אביחי אדרעי, פרסם התרעת פינוי לתושבי העיר בעלבכ והכפרים עין בורדאי ודורס – וקרא להם להתפנות מייד מבתיהם.
בשעות הצהריים, תקף חיל האוויר שורת מטרות במרחבים אלו.
ב-31 באוקטובר נהרגו בישראל 7 אזרחים (בהם 4 עובדים זרים) מפגיעות ישירות של רקטות חזבאללה בשטחים חקלאיים במטולה ובאזור חיפה והקריות.
צה"ל הגיב בתקיפות נרחבות בדרום לבנון, בקעת הלבנון וביירות.
נובמבר 2024 – הרחבת התמרון
ב-2 בנובמבר ליל שבת נורו טילים מלבנון אל עבר ערי השרון, והתרעות הופעלו בהרצליה, הוד השרון כפר סבא והמשולש.
מהמטח נפגע בניין בטירה ו-22 תושבים נפצעו.
בשבת זו בצפון לבנון, כ-140 ק"מ מהגבול, כוח קומנדו שהיה מורכב מיותר מ-25 חיילים לכד את פעיל החזבאללה עמאד אמהז.
ב-6 בנובמבר, יום ה-40 למבצע סדר חדש שבו נהרג נסראללה, ירה חזבאללה מטחים נרחבים על צפון הארץ, נהריה, הקריות, וכן לתל אביב וגוש דן, נתניה והשרון ולוד והשפלה.
תועדה פגיעה בסמוך לנמל התעופה בן-גוריון וחלקי מיירטים נפלו ברעננה, פתח תקווה וקריית אונו.
במטח לגליל המערבי נהרג צעיר מכפר מסריק ובמטח לאביבים נהרג חייל.
בתגובה הפציץ צה"ל ברובע הדאחייה בביירות ובסמוך לנמל התעופה הבינלאומי בעיר ובבקעת הלבנון.
ב-7 בנובמבר נורו מטחי טילים מלבנון אל עבר קריית שמונה, הגליל המערבי, חיפה והקריות.
בשטחים אלו ניזוקו בניין מגורים ורכבים בקריית ים ובקריית מוצקין.
צה"ל תקף מבנים בצור, בבעלבכ ובצידון.
ב-11 בנובמבר, הרמטכ"ל רשמית אישר תוכניות להעמקת התמרון לשורות הכפרים השלישית, הרביעית, ובחלק מהנפות לשורה החמישית.
חלק מכפרים אלו מהווים את השורה השלישית, הרביעית ובחלק החמישית בנפת צור, וחלק מהכפרים מהווים את השורה השנייה והשלישית בנפות מרג' עיון ובינת ג'בייל.
ב-12 בנובמבר נהרגו שני אזרחים מפגיעה ישירה בנהריה בעקבות מטח של 10 רקטות.
במקביל שיגר חזבאללה 3 טילים למרכז (גוש דן והשרון), שיורטו בהצלחה.
מוקדם יותר פגע כטב"ם מתאבד של חזבאללה בגן ילדים בנשר ללא אזעקה אך חיי הילדים ניצלו עקב תושייתן של הגננות שהחליטו להכניס את הילדים לממ"ד בכל מקרה.
ב-12 בנובמבר פרסם צה"ל הערכה כי הושמדו מרבית אתרי ייצור הטילים ומחסני האמל"ח שההקים חזבאללה מתחת לרובע הדאחייה בביירות.
ב-16 בנובמבר בערב נורה מטח אל עבר העיר חיפה.
בית הכנסת אבות ובנים במרכז הכרמל בחיפה נהרס, וכן כלי רכב בקריית אתא נפגעו ישירות במטח זה.
ב-17 בנובמבר הודיע צה"ל כי דובר חזבאללה מוחמד עפיף נהרג בסיכול ממוקד.
ב-18 בנובמבר נפגע בניין בשפרעם מירי טילים לאזור.
אישה תושבת העיר נהרגה ממטח זה.
בערבו של יום זה נורה מטח טילים אל עבר גוש דן והשרון.
חלקי טיל נפלו ברמת גן סמוך למגדלי משרדים ולקניון איילון.
ממטח זה נפצעו חמישה אזרחים, מהם אחת באורח קשה.
ב-19 בנובמבר נורה מטח אל עבר השרון, לרבות חדרה, עמק חפר, נתניה, הרצליה, רעננה והוד השרון.
במטח זה נפצעה אישה ונזק נגרם לתשתיות במושב בצרה.
חייל נהרג מפגיעת כלי טיס בלתי מאויש בדרום לבנון.
במהלך היום הפציץ צה"ל בביירות ובצור.
יוניפי"ל אמרו שארבעה מחייליה נפצעו מפגיעת רקטה בבסיס, אחת משלוש תקריות נפרדות שבהן חייליו ובסיסיה נפגעו כתוצאה מירי של "שחקנים לא ממלכתיים בלבנון".
ב-20 בנובמבר נהרגו חייל וקצין מילואים בדרום לבנון בהיתקלות עם מחבלים.
נפתחה חקירה האם קצין המילואים זאב חנוך ארליך, חוקר תנ"ך וידיעת הארץ, שנהרג בלבנון באותו יום, היה אכן בשירות מילואים וכניסתו ללבנון אושרה כנדרש.
ביום זה טען השליח האמריקאי עמוס הוכשטיין כי נרשמה התקדמות בשיחות בדבר הסדרה בחזית הצפונית.
ב-21 בנובמבר הפציץ צה"ל בביירות ובצור.
במקביל נורה מטח כבד אל עבר העיר נהריה, שממנו נהרג אזרח.
כוחות יוניפי"ל מאיטליה ומגאנה נפצעו באורח קל במספר תקריות בנובמבר כתוצאה מירי חזבאללה על מוצבי הכוח.
ב-23 בנובמבר נעשה ניסיון חיסול של אחד מבכירי חזבאללה, מוחמד חיידר.
ניסיון זה ככל הנראה כשל.
ב-24 בנובמבר ירה חזבאללה את מטחי הטילים הכבדים ביותר לעבר צפון הארץ ומרכזה.
התרעות הופעלו שוב ושוב בצפת, קריית שמונה, נהריה, הקריות, חיפה, חדרה, נתניה, עמק חפר, הרצליה, ראש העין, הוד השרון ופתח תקווה.
אזרח נפצע אנוש בכפר בלום ואישה נפצעה בינוני בפתח תקווה ממטח זה.
בנייני מגורים נפגעו בנהריה, שכונת ורדיה בחיפה, שכונת הדר גנים בפתח תקווה, ומושב רינתיה.
לעת ערב החל צה"ל בהפצצה מסיבית של רובע הדאחייה בביירות.
צה"ל יזם גל תקיפות בדאחייה נגד יחידת טילי החוף-ים, יחידה 4400 ומטה המודיעין.
ב-25 בנובמבר, המשיך חזבאללה לירות בעיקר ליישובי הגליל העליון והגולן.
במקביל, תקף צה"ל באופן מסיבי בכל רחבי לבנון, בין השאר בבעלבכ, צור, צידון, כפרי דרום לבנון והדאחייה בביירות.
בשעות הלילה של אותו יום, שיגר חזבאללה מטח כבד לנהריה, שממנו נפצעו שני בני אדם באורח קשה וקל.
ב-26 בנובמבר, בשעות הבוקר המוקדמות, שיגר חזבאללה כטב"ם שנפל בחרמון ופצע חיילת באורח קשה.
בנוסף, ירה לעבר שורת יישובים בגליל העליון ובגולן, בקריית שמונה נגרם נזק לרכוש.
במהלך יום זה, ביצע צה"ל את התקיפה הגדולה ביותר בביירות מתחילת המלחמה, ותקף עשרות רבות של מטרות במספר גלי תקיפה.
בנוסף, בתמרון הקרקעי הגיעו כוחות צה"ל עד לנהר הליטני.
צה"ל תקף בדאחייה ובמקומות נוספים בלבנון.
ב-26 בנובמבר תקף צה"ל מפעל ייצור טילי קרקע-קרקע של חזבאללה סמוך לגבול סוריה-לבנון באזור הבקאע, כ-63 ק"מ מגבול ישראל–לבנון.
האתר נבנה מתחת לקרקע והיה מפעל ייצור הטק"ק הגדול ביותר של חזבאללה.
לצידו תקף צה"ל תשתיות מעטפת, בהן מחנה אימונים של כוח רדואן, שבתקיפתו נהרגו עשרות מחבלים.
במהלך יום זה, אושרה הפסקת אש שנחתמה בהסכם ישראל–לבנון 2024. היא החלה בשעה 4:00 לפנות בוקר, ב-27 בנובמבר 2024.
החלק הראשון של הפסקת האש
על פי ערוץ 7 הפרו בצד הלבנוני את ההסכם כבר ב-27 בנובמבר, מספר שעות לאחר כניסת הסכם הפסקת האש לתוקף, כאשר מספר אנשים החשודים כפעילי חזבאללה נכנסו לשטח האסור בכניסה קרוב לכפר כילא הסמוך למטולה.
כוחות צה"ל הרחיקו אותם בירי אזהרה.
באחת מהתקריות כוחות צה"ל עצרו ארבעה מחבלים.
ב-28 בנובמבר 2024 מטוס קרב ישראלי הפציץ מתקן לייצור רקטות לטווחים בינוניים של חזבאללה במרחב אלביסריה שבאזור צידון, לאחר שלפי דובר צה"ל "זוהתה פעילות טרור במקום" שהיוותה הפרה של הסכם הפסקת האש.
גם ב-30 בנובמבר בוצעו מספר הפרות של ההסכם על ידי מחבלי חזבאללה, שגררו תגובות של צה"ל.
ב-1 בדצמבר 2024 צרפת טענה כי ישראל הפרה את ההסכם 52 פעמים ללא שעידכנה את המנגנון שנקבע, אך הודתה כי חזבאללה מנסה לחזור ולהעביר אמצעי לחימה לדרום לבנון.
ב-2 בדצמבר 2024 נורו שתי רקטות מלבנון לעבר הר דב.
ב-7 בדצמבר 2024 במהלך הלילה צה"ל תקף שיירה של מחבלי חזבאללה בגבול לבנון–סוריה שנסוגו לתוך לבנון, בתקיפה עשרות מחבלים מכוח רדואן נהרגו.
ב-8 בדצמבר 2024 דווח כי פעילי תנועת עורי צפון חצו את הגבול באזור הכפר מארון א-ראס והקימו במקום "מאחז", לפני שהורחקו מהמקום בידי צה"ל.
כשלושה שבועות לאחר שנכנסה לתוקפה הפסקת האש בגבול הצפון, החל צבא לבנון להיפרס בדרום המדינה.
ב-24 בדצמבר 2024 לבנון הגישה למועצת הביטחון של האו"ם תלונה רשמית נגד ישראל, בטענה להפרות חוזרות ונשנות של ההסכם.
ב-21 בינואר 2025 נהרג בכיר חזבאללה, השייח' מוחמד חמדי, מירי מתנקשים כאשר שהה בעיירה משע'רה במערב הבקאע, מוחמד פיקד על מרחב הבקאע.
ישראל לא לקחה אחריות על ההתנקשות ולא ברור מי עומד מאחוריה.
מכניסת הפסקת האש לתוקף ועד ל-25 בדצמבר 2024 הרגו כוחות צה"ל מעל 45 מחבלי חזבאללה שהפרו את הפסקת האש וביצעו פעילות טרור בדרום לבנון.
ב-24 בינואר 2025 ישראל הודיע כי צה"ל לא ייסוג מלבנון בתום הפסקת האש, בתגובה חזבאללה איים כי בתום ה-60 ימים הוא יתקוף את ישראל.
לקראת הערב ארצות הברית הודיעה על הארכת הפסקת האש ל-18 בפברואר לאחר שצה"ל לא נסוג מדרום לבנון כפי שנקבע בהסכם בנובמבר, בטענה כי צבא לבנון עדיין אינו ערוך להתפרס באזור.
ב-28 בינואר חיל האוויר הישראלי ביצע 3 פשיטות אוויריות באזור א-נבטיה.
בתקיפות הושמד אמל"ח ונהרג ד"ר מהדי עבאס נחלה, שאחראי על העברת כספים לחזבאללה מאיראן ללבנון.
למחרת 2 אנשים שניסו להיכנס אל מארון א-ראס נעצרו.
ב-30 בינואר, חיל האוויר תקף כלי הנדסי של חזבאללה שניסה לשקם תשתיות טרור בדרום לבנון.
שעות אחרי לראשונה מתחילת הפסקת האש חזבאללה שיגר כטב"ם איסוף לכיוון ישראל, הכטב"ם יורט מעל שטח לבנון.
בתגובה למחרת ב-31 בינואר חיל האוויר הישראלי תקף תשתיות תת-קרקעיות לפיתוח וייצור אמצעי לחימה באזור הבקעא.
ב-1 בפברואר חזבאללה שיגר כטב"ם נוסף שיורט זמן קצר לאחר שנכנס למרחב האווירי של ישראל.
ב-2 בפברואר, חיל הים ביצע פשיטה בא-נאקורה וחטף דייג.
שר הביטחון ישראל כ"ץ איים שאם חזבאללה ישגר עוד כטב"מים ישראל תשמיד את הארגון.
הלחימה בגבול סוריה-לבנון, הפלישה הסורית ללבנון ואיבוד השליטה האיראנית בלבנון
בין 4 ל-10 בפברואר 2025, ארגון היאת תחריר א-שאם ניהל מבצע בגבול לבנון–סוריה שבו הביס את חזבאללה, השתלט בחזרה על הגבול וכבש את העיירה .
ניסיונות השיקום של יחידה 4400 נכשלו ועשרות מחבלי חזבאללה נהרגו.
ב-7 בפברואר, עבאס חיידר שהוא מפקד שטח בחזבאללה וקרוב משפחה של רמטכ"ל חזבאללה מוחמד חיידר נהרג מפיצוץ מטען חבלה שהיה שייך לארגון ונועד לפיגוע נגד ישראל.
ב-9 בפבוראר ישראל הרגה בתקיפה אווירית מחבלים שלפי הערכות ניסו ליצור אמל"ח לקרבות בצפון לבנון.
ב-13 בפברואר לאחר שישראל קיבלה מודיעין על מטוס שבו שהו בכירים בכוח קודס ועשרות מיליוני דולרים שהיו בדרך לחזבאללה, ישראל איימה על לבנון שתעצור את המטוס או שתפיל אותו.
בתגובה לכך לבנון מנעה מהמטוס להגיע לביירות.
תומכי חזבאללה הגיעו בערב לנמל התעופה בלבנון על מנת להפגין אך פוזרו תוך פחות משעה על ידי צבא לבנון.
ב-14 בפברואר איראן איימה שלא תיתן למטוסים לבנוניים לנחות בשטח איראן עד שהמטוסים שלה יורשו לנחות בביירות.
לקראת הערב, לאחר איומים מהממשל האמריקאי, הוחלט רשמית שלמטוסים של חברות איראניות ושלכל מטוס שמגיע מאיראן אסור יהיה לנחות בשטח ביירות עד 18 בפברואר ואם יוחלט אז גם אחרי.
בערב, תומכי חזבאללה התחילו לתקוף את צבא לבנון ואת יוניפי"ל, שרפו כבישים וניסו להרוג את סגן המפקד של יוניפי"ל.
בתגובה לכך הארגון האשים את תומכי חזבאללה בפשעי מלחמה.
סיכולים ממוקדים ויצירת המוצבים בדרום לבנון
צה"ל המשיך בסיכולים ממוקדים והשמדת מפעלים בלבנון על מנת להחליש את חזבאללה בחודשים לאחר מכן.
ב-16 בפברואר חיל האוויר הישראלי הרג בסיכול ממוקד בכיר ביחידת הכטב"מים של חזבאללה, עבאס אחמד חמוד.
למחרת חיל האוויר הישראלי הרג בסיכול ממוקד את מוחמד שאהין, אחראי המבצעים של חמאס בלבנון.
ב-18 בפברואר צה"ל נסוג רשמית מרוב לבנון, מלבד מחמש נקודות שולטות-טופוגרפית שבהן צה"ל הקים מוצבים פלוגתיים במרחק מאות מטרים מהגבול, והודיע שיישאר בהם עד להחלטה חדשה: אל-חמאמס, מרכבא–חולא, ג'ל א-דיר, ג'בל בלאט, א-לאבונה.
ב-19 בפברואר צה"ל הרג בסיכול ממוקד פעיל חזבאללה בכיר ששהה בניגוד להסכם בדרום לבנון וב-20 בפברואר חיל האוויר הישראלי תקף והשמיד מספר נקודות במעברי הגבול בין סוריה ללבנון לאחר שזוהו במקום ניסיונות להברחות נשק לחזבאללה.
ב-23 בפברואר במהלך הבוקר התרחשו הכנות להלוויית חסן נסראללה והאשם ספי א-דין.
בזמן ההכנות חיל האוויר הישראלי פתח בגלי תקיפות בדרום לבנון והבקאע והשמיד מטרות טרור.
בצהריים התקיימה ההלוויה עם טקס באצטדיון העירוני של ביירות.
בהלוויה השתתפו עשרות אלפי אנשים עם דגלי חזבאללה.
ארבעה מטוסים של חיל האוויר הישראלי חגו מעל ביירות בזמן הטקס.
ב-4 במרץ כטב"ם של חיל האוויר הישראלי תקף רכב ברשכנאניה שבאזור צור, בתקיפה נהרג ח'דר האשם, מפקד הכוחות הימיים של כוח רדואן יחד עם בכיר אחר.
ב-7 במרץ הותקפו עשרות מטרות בהם אתרים צבאיים ומשגרי רקטות, בגל שנמשך 20 דקות.
ב-8 במרץ צה"ל הרג בסיכול ממוקד באל-ג'מיג'מה בכיר שפעל לשיקום תשתיות טרור של חזבאללה וב-11 במרץ צה"ל הרג בסיכול ממוקד בכיר ביחידת בדר ששימש כאחראי מערך ההגנה האווירית ביחידה.
ב-11 וב-12 במרץ ישראל שחררה חמישה לבנונים שנעצרו במהלך הפסקת האש, ביניהם פעיל חזבאללה, כמחווה לנשיא לבנון החדש ג'וזף עאון ובמטרה להוביל למשא ומתן עם לבנון על נקודות המחלוקת בגבול.
ב-16 במרץ, במהלך הלוויה במארון א-ראס של מחבלים שנהרגו במלחמה, קליע של רובה שנורה בידי מחבל חזבאללה פגע בשימשת מכונית שהייתה בנסיעה במושב אביבים, שצמוד לגבול עם לבנון.
לא היו נפגעים מאירועי הירי.
בתגובה, צה"ל תקף מטרות חזבאללה בכפר עיינאתא שבדרום לבנון.
ב-22 במרץ חיל האוויר תקף ב-3 אזורים שונים בדרום לבנון, מספר שעות לאחר מכן חזבאללה שיגר 6 רקטות לכיוון מטולה.
בתגובה מיידית ירה גדוד 7042 אש ארטילרית לעבר יעדי חזבאללה ומרחבי השיגור ובהמשך צה"ל תקף עשרות משגרים ומפקדה של חזבאללה, הארגון הכחיש שהוא ירה את הרקטות וטען כי ארגון אחר ירה את הרקטות.
בערב צה"ל ביצע גל תקיפות שני ותקף 50 מטרות ברחבי לבנון וביצע סיכולים ממוקדים בצור ובבקאע.
מספר ימים לאחר מכן חיל האוויר הרג בסיכול ממוקד את מפקד יחידת הנ"ט ביחידת חזית הדרום של חזבאללה, חסן חלאווי ששהה בניגוד להסכם בדרום לבנון ובמהלך הפסקת האש עסק בקידום מתווי טרור נגד העורף הישראלי.
ב-27 במרץ, משרד הבריאות הלבנוני טען כי 106 לבנוניים נהרגו מתקיפות צה"ל מאז תחילת הפסקת האש בין ישראל לחזבאללה בסוף נובמבר.
במהלך הימים הבאים נהרגו בסיכולים ממוקדים 5 אנשים, כאשר אחד מהם היה מפקד גדוד בכוח רדואן, ב-28 במרץ בבוקר ארגון טרור בלבנון שיגר 2 רקטות לכיוון קריית שמונה.
ב-1 באפריל בוצעה תקיפה שנייה במספר מאז ההפסקת האש ותוך פחות משבוע מאז הראשונה על רובע הדאחייה בביירות בה הותקף ונהרג סגן מפקד יחידה 3900 של חזבאללה שהיה גם פעיל בכוח קודס האיראני אשר סייע לפעילי חמאס לקדם פיגוע נגד ישראלים בטווח הזמן המיידי.
בתקיפה זו דווח על כ-4 הרוגים בסך הכול.
ב-3 באפריל כלי טיס של חיל האוויר ביצע תקיפה על רכב בעלמא א-שעב בה נהרג פעיל טרור בחזבאללה אשר פעל במרחב.
באותו היום גם בוצעה תקיפה על א-נאקורה.
בלילה שבין ה-3 באפריל ל-4 באפריל בוצעה תקיפה בעיר צידון בה נהרג חסן פרחאת מפקד הגזרה המערבית של ארגון חמאס בלבנון יחד בנו וביתו.
ב-15 באפריל 2025 נשיא לבנון ג'וזף עאון הודיע כי יפעל לפרק את הזרוע הצבאית של חזבאללה מנשקה ולהעביר את הנשק לצבא לבנון, וכי אם ירצו הפעילים יוכלו להצטרף לצבא לבנון.
במקביל בביירות הצבא הוריד את דגלי חזבאללה והשלטים שלהם הוחלפו.
ב-27 באפריל 2025 צה"ל תקף ברובע הדאחייה בביירות והשמיד מבנה שבו אוחסנו טילים מדויקים של ארגון חזבאללה.
ב-5 ביוני 2025 צה"ל תקף ברובע הדאחייה בביירות מטרות טרור של היחידה האווירית של חזבאללה ברובע הדאחייה בביירות, בין היתר תשתיות תת-קרקעיות לייצור כטב"מים.
בנוסף הותקפה בעין קנייא שבדרום לבנון סדנה לייצור רחפנים המשמשים לתקיפה, איסוף מודיעין ושיפור יכולות התצפית של חזבאללה.
ב-20 ביוני עד 24 ביוני 2025, במקביל למבצע עם כלביא, חיל האוויר תקף משגרי רקטות וטילים ומחסני אמצעי לחימה של חזבאללה ברחבי דרום לבנון במטרה למנוע מחזבאללה להתערב במערכה עם איראן.
לאחר סיום מבצע עם כלביא, חיל האוויר הישראלי תקף והרג את ראש חברת החלפנות "א-סאדק" שפעל להעביר כספים מכוח קודס באיראן לחזבאללה, היית'ם עבדאללה בכרי ביחד עם שני בניו שהיו פעילי חזבאללה.
ב-27 ביוני 2025, צה"ל ביצע גל תקיפות באזור רכס הבופור שבדרום לבנון.
יעד התקיפות היה אתר תת-קרקעי ששימש לניהול מערך האש וההגנה של חזבאללה באזור, אתר אותו פעילי הארגון ניסו לשקם.
לפי צה"ל, בתקיפה הושמדו כ-3,000 רקטות מסוגים שונים.
צה"ל תקף את האתר פעמים נוספות בחודשים הבאים.
ב-3 ביולי 2025, חיל האוויר הישראלי הרג בסיכול ממוקד מדרום לביירות את קאסם סלאח אל-חוסייני, מחבל לבנוני שפעל תחת יחידה 840 של כוח קודס ועסק בהברחות אמצעי לחימה מאיראן למוקדים שונים בגזרה הצפונית ובשטחי יהודה ושומרון.
ב-11 ביולי 2025, חיל האוויר הישראלי תקף והרג במרחב א-נמיריה את מוחמד שעייב, מחבל לבנוני שפעל תחת יחידה 840 של כוח קודס ושימש כסגנו של קאסם סאלח אל-חוסייני.
תחילת המאמצים לפירוק חזבאללה מנשקו והסלמת העימותים
ב-7 באוגוסט 2025, ממשלת לבנון הסכימה למתווה שהוצג על ידי ארצות הברית, כאשר מטרותיו היו פירוק חזבאללה וכלל המיליציות בלבנון מנשקיהם, נסיגה מוחלטת של ישראל מלבנון ושיקום כלכלת לבנון על ידי ארצות הברית ומדינות מערביות נוספות.
בתגובה לכך תומכי חזבאללה פתחו בהפגנות בביירות ודרום לבנון וסגרו כבישים כאשר בביירות הם חסמו את הגישה לנמל התעופה הבינלאומי.
ב-11 באוקטובר 2025, חיל האוויר הישראלי ביצע תקיפה במרחב הכפר קלאוויה בה נהרג חאזם כבול, פעיל חזבאללה שעסק בניסיונות שיקום של תשתיות צבאיות בדרום לבנון.
בנוסף הוא היה מפקד לשעבר בתיק הגולן של חזבאללה והיה מעורב בפשעי מלחמה במלחמת האזרחים בסוריה, במחוז קוניטרה.
לקראת סוף חודש אוקטובר התחילה הסלמה רחבה כאשר התקיפות בלבנון הורחבו, בנוסף בעיתון שמזוהה עם חזבאללה נטען שבכירים ממדינות זרות העבירו אזהרות לפיהן ישראל לא תחכה במהלך שצבא לבנון נכשל לפרק את הזרוע הצבאית של חזבאללה.
ב-24 באוקטובר 2025, חיל האוויר הישראלי ביצע תקיפה בכפר תול, במרחב א-נבטיה שבדרום לבנון שם נהרג עבאס חסן כרכי שהיה מפקד מערך המטה (האחראי על הלוגיסטיקה הצבאית) ביחידת חזית הדרום של חזבאללה, ושימש כאחראי על שיקום בניית הכוח של ארגון הטרור וניהול העברות ואחסון אמצעי לחימה בדרום לבנון.
למחרת נהרג במרחב ג'בשית המחבל זין אלעאבדין חסין פתוני, שהיה מפקד במערך הנ"ט של גדוד בכוח רדואן ומפקד מרחב ג'בשית בדרום לבנון עבור חזבאללה.
ב-26 באוקטובר 2025, חיל האוויר הישראלי הרג את מחמד אכרם ערביה שהיה מפקד בכיר בכוח רדואן והיה מעורב בתכנון פעולות במהלך הפסקת האש.
ב-23 בנובמבר 2025, במסגרת מבצע "בלאק פריידי", חיל האוויר הישראלי תקף בשכונת חארת חריכ שבפרוורי רובע הדאחייה בביירות באמצעות מספר חימושים ממטוסי קרב והתנקשו ברמטכ"ל חזבאללה היית'ם עלי טבטבאי.
ב-23 בינואר 2026 דיווחה סוכנות הידיעות הסינית שינחואה, על פי מקורות בלבנון, כי בסאם קאיד, פלסטיני המזוהה עם אגודת המלומדים הפלסטינים, ניצל מניסיון חיסול ישראלי באמצעות כטב"ם באזור בעלבכ שבמזרח לבנון.
לפי הדיווח בוצעו כמה ניסיונות תקיפה לעבר רכבו, מהם ניצל לאחר שהשליך את מכשיר הטלפון הנייד שלו מהרכב; נגרם נזק חומרי בלבד.
ב-7 באוקטובר נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הודיע על תמיכה בישראל ושלח איום מרומז לחזבאללה ואיראן שלא לנצל את מצבה בחזיתות אחרות.
בנוסף הורה הנשיא לשלוח לישראל את נושאת המטוסים ג'רלד פורד.
בהצהרה שנתן ביידן הוא אמר כי "חג יהודי קדוש הפך לשואה".
הוא הבהיר: "אנחנו לא נעמוד מנגד ולא נעשה כלום.
אנו עובדים עם שותפים ברחבי האזור כדי להחזיר את השבויים, אני לא יכול לדבר על הכל בפומבי, אבל זה אצלי בעדיפות עליונה".
צבא ארצות הברית הודיע על הגעת הצוללת הגרעינית 'פלורידה' למזרח התיכון.
בדצמבר 2023 פורסם כי ארצות הברית, צרפת ומדינות ערביות קיימו דיונים שקטים עם לבנון.
בין הצעדים שנידונו היו הרחקת חזבאללה אל מצפון לנחל ליטני והכנסת כוח בין־לאומי לחוות שבעא שבהר דב ולצפון הכפר ע'ג'ר.
האמריקנים שלחו למזרח התיכון את השליח המיוחד עמוס הוכשטיין לנסות "לתפור" תהליך הסדרה והסכם בין ישראל ללבנון, בדומה להסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון, במטרה ליצור הרחקה קבועה של חזבאללה מהגבול באמצעים דיפלומטיים ולמנוע מלחמה כוללת בזירה הצפונית.
העמדה הלבנונית הדורשת תיקון בסימון 13 נקודות בגבול היבשתי אינה עולה בקנה אחד עם התקבעות הגבול היבשתי בחסות האו"ם.
בשנת 2000 עת האו"ם אישר שהנסיגה מרצועת הביטחון של ישראל הביאה אותה לקו הגבול הבין-לאומי החופף לגבול בין המנדט הבריטי בארץ ישראל למנדט הצרפתי בלבנון וסוריה – הסכם ניוקומב-פולה 1923, ולקו הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות משנת 1949, קו שאומץ גם בהסכם ישראל–לבנון 1983.
ביוני 2024, מלאני ג'ולי, שרת החוץ של קנדה, עדכנה את שר החוץ ישראל כ"ץ כי קנדה נערכה צבאית להוציא את 45 אלף אזרחיה מלבנון מחשש שתפרוץ מלחמה.
ב-22 ביוני בהצהרה, משרד החוץ של כווית ביקש מאזרחיו לעזוב את לבנון בהקדם האפשרי.
רשת NBC האמריקנית דיווחה ב-28 ביוני כי ארצות הברית קירבה נכסים צבאיים, ביניהם ספינת קרב, לישראל ולבנון, במטרה להיערך לפינוי אמריקנים אם המצב יחמיר, לצד תיאום עם בעלות בריתה הקרובות.
מזכ"ל חזבאללה חסן נסראללה אמר שהארגון משיג את מטרותיו בעימות מול ישראל.
לדבריו, חמאס נושא ונותן בשם הציר כולו, וחזבאללה יסכים למה שחמאס יסכים.
לאחר ההתנקשות בפואד שוכר, מדינות נוספו קראו לאזרחיהן לעזוב את לבנון.
באוגוסט 2024, צרפת ואיטליה קראו לאזרחיהן לעזוב "בעקבות הידרדרות המצב", ובכך הצטרפו לארצות הברית, בריטניה ולמדינות נוספות – בהן ערביות.
שוודיה אף סגרה את השגרירות.
קפריסין הסכימה להפוך לאי מקלט במקרה של התעצמות המלחמה בלבנון, שתביא לפינוי בזק של רבבות אירופאים.
מיטות שדה נפרסו בבתי ספר בעיר לרנקה ומתחמים הוכנו לאירוח עשרות אלפי פליטים.
ב-19 בספטמבר שר החוץ הבריטי קרא לאזרחי בריטניה לעזוב הכי מהר שאפשר את לבנון וסוריה.
ב-20 בספטמבר נשיא צרפת עמנואל מקרון הוציא הודעה מצולמת שבה הוא אמר שצרפת לצד אזרחי לבנון.
הוא הוסיף ואמר שהוא שוחח עם בכירים בממשלת לבנון וישראל ואמר לבכירים בישראל שלבנון צריכה להישמר מחוץ למלחמה, אבל זה תלוי בממשלת לבנון אם תהיה מלחמה או לא.
ב-23 בספטמבר קראה סין לאזרחיה לצאת מלבנון בהקדם האפשרי, בנוסף שר החוץ של סין נפגש עם שר החוץ של לבנון בניו יורק ואמר לשר החוץ שהם עומדים עם לבנון במלחמה.
ב-25 בספטמבר בריטניה קראה לאזרחיה לצאת מלבנון בהקדם האפשרי בפעם השנייה וצבא בריטניה שלח 700 חיילים לקפריסין.
באותו היום, פורסם כי ארצות הברית הובילה מאמץ דיפלומטי חדש לסיום העימותים בעזה ובלבנון, תוך קישור שני העימותים כחלק מיוזמה אחת.
לפי הפרסום, זו הפעם הראשונה שבה שתי החזיתות היו מקושרות כחלק מהיוזמה הדיפלומטית של ארצות הברית.
במהלך הלילה, ארצות הברית וצרפת פרסמו הצהרה משותפת, עם האיחוד האירופי ומדינות נוספות, שבה קראו להפסקת אש מיידית של 21 יום בין ישראל לחזבאללה.
ב-26 בספטמבר צה"ל מיתן את התקיפות בלבנון נוכח מגעים להפסקת אש ותקף מחסני אמל"ח ותשתיות טרור בעצימות נמוכה.
לפי דיווח ערבי, ישראל וחזבאללה דחו את ההצעה להפסקת אש שהציגו נשיא צרפת, עמנואל מקרון, ונשיא ארצות הברית, ג'ו ביידן, ומדינות נוספות.
מאוחר יותר, בהודעה שפרסם באנגלית בלבד, הודיע ראש הממשלה נתניהו שהוא "שותף למטרות של היוזמה האמריקנית להפסקת אש בלבנון".
ב-3 באוקטובר הודיעו יוון וקפריסין שרוב אזרחיהן שהיו בלבנון פונו מלבנון.
בנוסף ביום זה בריטניה התחילה לפנות בספינות את אזרחיה.
ב-8 באוקטובר, אמר מי שהיה סגנו של נסראללה המת, נעים קאסם, שהוא "מסכים להפסקת אש בלי תנאים.
תחילה הפסקת אש שתושג באמצעים דיפלומטיים, ואחר כך נדון על כל הפרטים".
ראש המוסד, דדי ברנע, אמר לפני כן לראש ה-CIA, ביל ברנס, כי כל הסכם עתידי על הפסקת אש עם חזבאללה בלבנון, יהיה חייב לכלול גם עסקת חטופים עם חמאס ברצועת עזה.
ב-15 באוקטובר סגן מזכ"ל חזבאללה נעים קאסם אמר כי "...דבקנו בדרישה להפסקת אש בעזה – ולא נענינו לבקשתם להפריד את לבנון מעזה."
ב-21 באוקטובר בבוקר, ראש ממשלת לבנון נג'יב מיקאתי, אמר כי ממשלתו קיבלה החלטה להתחייב לבצע את החלטה 1701 בשלמותה.
לדבריו, נציגי חזבאללה שיושבים גם הם בממשלה – הסכימו לכך.
בשבוע הקודם, ממשלת ישראל הגישה את תנאיה להפסקת אש.
התנאים כוללים חופש פעולה אווירי ברחבי כל לבנון, ואת האפשרות לתקוף את חזבאללה במקרה שיחזור לגבול.
עמוס הוכשטיין, שליחו המיוחד של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, הגיע ב-21 באוקטובר ללבנון וניסה לקדם את החלטה 1701 עם שינויים.
בתגובה ממשלת לבנון דחתה את ההצעה ואמרה שלא תסכים לשינויים להחלטה 1701, וגם ישראל דחתה את ההצעה ודרשה יישום של החלטה 1559. לאחר שמאמצי התיווך של עמוס הוכשטיין נכשלו, צרפת טענה שהיא מנהלת משא ומתן עם איראן להפסקת אש.
בתגובה, ישראל אמרה שלצרפת אין זכות לנהל את המשא ומתן, לבנון דרשה מצרפת לא להתערב "בענייניה", ואיראן הכחישה את ההתערבות.
ב-22 באוקטובר לאחר שעמוס הוכשטיין עזב את לבנון, חזבאללה חשף את מתווה ההפסקת אש שהוא קידם.
המתווה כולל הוספת מדינות נוספות לכוח הבין-לאומי בלבנון, כמו גם הרחבה של פעולת הכוחות הבין-לאומיים בחופי לבנון, כולל הנמלים הימיים בלבנון ובדיקת ספינות, פריסת צוותי פיקוח בשדות תעופה אזרחיים פעילים או סגורים, והקמת מגדלי שמירה ומחסומים לאורך הגבול בין לבנון לסוריה.
חזבאללה דחה את ההצעה והודיע שלא יסכים להצבת יוניפי"ל בכל אזור שהוא לא מדרום לליטני.
בנוסף חזבאללה לא הסכים לצירוף מדינות נוספות לכוח הבין-לאומי.
לאחר שעמוס הוכשטיין עזב את לבנון, חזבאללה חשף את מתווה ההפסקת אש שהוא קידם.
לאחר שישראל קיבלה את המתווה לפי דיווחים גם היא דחתה את המתווה עקב החקירות של מחבלי חזבאללה ביום לפני.
ב-29 באוקטובר היו דיווחים על התגבשות הסכם לסיום הלחימה באזור.
ב-30 באוקטובר, בכירים ישראלים אמרו כי ישראל וארצות הברית הגיעו להבנות ראשוניות לגבי העקרונות להסדר מדיני לסיום המלחמה בלבנון.
ב-31 באוקטובר, לאחר ביקור עמוס הוכשטיין, גורמים ישראליים אמרו שאין סיכויים להפסקת אש לפני הבחירות בארצות הברית.
לאחר הבחירות, נמשכו המגעים והוחלפו טיוטות.
ב-24 בנובמבר, מקורות בביירות, בוושינגטון ובירושלים אישרו כי ישראל נתנה אור ירוק לחתימה על הסכם הסדר בלבנון, בכפוף להחלטה סופית של הקבינט הישראלי.
שליחו המיוחד של נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן, עמוס הוכשטיין, הודיע על כך ללבנון באותו הערב.
ההסכם אושר בקבינט ב-26 בנובמבר 2024.
בפברואר 2025 ביקרה בבירות מורגן אורטגוס – סגנית השליח המיוחד למזרח התיכון של ארצות הברית סטיב ויטקוף.
במהלך מסיבת עיתונאים אמרה כי ישראל הצליחה להביס את חזבאללה, וארצות הברית מברכת אותה על כך.
כמו כן, אסור שחזבאללה יטיל אימה על העם הלבנוני ויהיה חלק מהממשלה הבאה.
ב-18 בפברואר 2025, נשיא צרפת עמנואל מקרון דרש מישראל לסגת בצורה מלאה מלבנון.
בתגובה, ישראל הצהירה שצבא לבנון לא ממלא את חלקו בהסכם, וממשלת לבנון ביקשה ממקרון לא להתערב.
בלחימה בצפון נהרגו חיילי צה"ל ונפצעו כמה מאות.
לחזבאללה נהרגו לפי הערכות כ-5000 מחבלים, בהם כמעט כל ההנהגה הבכירה וצמרת הפיקוד.
בין הבכירים שנהרגו בסיכולים ממוקדים נמנים חסן נסראללה (ראש הארגון), פואד שוכר (מפקד הזרוע הצבאית), אבראהים עקיל (מפקד מערך המבצעים וכוח רדואן), עלי כרכי (מפקד החזית הדרומית) והאשם ספי א-דין (ראש המועצה המבצעת).
בנוסף, נפצעו למעלה מ-7,000 מחבלים.
בנוסף לפגיעה בסד"כ, השמיד צה"ל תשתיות טרור רבות שבנה חזבאללה במשך שנים בהם טילי קרקע-קרקע, טילי קרקע-אוויר (נ"מ), טילי חוף-ים (נגד ספינות) וטילי שיוט.
בונקרים תת-קרקעיים גדולים של כוח רדואן הושמדו בדרום לבנון וכך גם מפקדות חזבאללה בביירות, צור ובעלבכ.
בנוסף, הושמדו סניפים רבים של אל-קרד אל-חסן, בנקים ועמותו שמימנו את פעילות חזבאללה והחזיקו כסף רב במזומן.
בסוף אוקטובר 2024 לפי הערכה של צה"ל נשארו לחזבאללה כ-30 אלף רקטות ארטילריות, שהן כ-20% מהרקטות שלחזבאללה היה בתחילת המלחמה, ורק כמה מאות כטב"מים כאשר כ-70% מהכטב"מים של חזבאללה הושמדו במהלך המלחמה.
במהלך הלחימה הועברו מלבנון לישראל 85 אלף פריטי לחימה שנלקחו שלל.
רוב אמצעי הלחימה שנתפסו הושמדו בשטח על ידי כוחות הנדסה קרבית ופלוגות פלחה"ן של חטיבות החי"ר.
מספר האזרחים ההרוגים בישראל עומד על .
מתחילת המלחמה כ-68,500 מתושבי הצפון נעקרו מביתם.
על פי דו"ח של מנהלת "אופק צפוני" במשרד הביטחון, מתחילת המלחמה ועד כניסת הסכם הפסקת האש בין ישראל ללבנון ב-27 בנובמבר 2024, 2,874 מבנים ניזוקו ביישובי הצפון.
נכון ל-22 באוגוסט 2024, כ-200 אלף דונם של שטחי שמורות וטבע נשרפו עקב ירי של חזבאללה.
מנהל מרחב צפון בקק"ל העריך כי שיקום הצפון ייקח בין 30 ל-40 שנים עקב זאת הממשלה אישרה סכום של כ-6.5 מיליארד שישומש לאחר המלחמה על מנת לשקם את הצפון.
השטחים שנשרפו נרחבים יותר מאשר במלחמת לבנון השנייה, שבה נשרפו 7,000 דונם.
מאות אזרחים נהרגו בלבנון, בהם 248 ילדים ו-736 נשים.
מספר העקורים עומד על למעלה מ-.
ב-29 בספטמבר צה"ל התקיף בניין בן שש קומות בכפר עין אל-דלב שבדרום לבנון, והרג 73 בני אדם.
הצבא טען כי רוב ההרוגים בתקיפה היו מחבלים, וכי הבניין שימש בתור "מרכז פיקוד" של חזבאללה.
לטענת ה-BBC, רוב ההרוגים היו אזרחים, בהם 23 ילדים ו-20 נשים.
לפי יוניסף, נכון ל–4 באוקטובר, יותר מ–400 אלף ילדים לבנונים נעקרו מבתיהם ומתמודדים עם חרדה, מראות הרס ומוות.
בדרום לבנון עקב התמרון והלחימה האווירית רוב האזורים נהרסו, רוב הכפרים הצמודים לגבול נפגעו:
נכון ל-5 בנובמבר 75% מעייתא א-שעב שוטח, 28% ממיס אל-ג'בל שוטח, 20% מאל-עדייסה נהרס/נפגע, חצי מא-דהיירה שוטח, חצי מכפר כילא שוטח, כל רב א-ת'לאת'ין הופצץ, מרכזי הכפרים מוחייביב וראמיה שוטחו, רוב הכפר יארון שוטח, חצי מהכפר בלידא שוטח.
בביירות ובהר הלבנון 7,000 יחידות דיור נהרסו, באזור בקעת הלבנון ההערכה היא שנהרסו 5,000 יחידות דיור.
בסך הכל שוטחו באזור הכפרים הצמודים לגבול כ-29 כפרים ועיירות, נהרסו 40 אלף יחידות דיור בעומק של 3 ק"מ מהגבול, ונפגעו 193 אלף יחידות דיור.
עלות השיקום מוערכת ב-4.9 מיליארד דולר.
בתחילת מבצע חיצי הצפון נפגעה מערכת התקשורת של חזבאללה, כאשר אלפי מכשירי זימונית ואלפי מכשירי ווקי-טוקי התפוצצו תוך זמן קצר, לפחות 4000 אנשים נפצעו ולפחות 100 אנשים נהרגו.
בעקבות האירוע, משרד הבריאות הלבנוני אמר לאזרחים להתרחק מכל מכשיר תקשורת כמו ווקי טוקי, טלפון ועוד.
בפיצוצים גם נפגעו מערכות אנרגיה סולאריות ומערכות נוספות.
משנת 2012, עם תחילת מלחמת האזרחים בסוריה, היגרו מאות אלפי סורים ללבנון.
במהלך מלחמת חרבות ברזל נרשמה תנועה הפוכה, שבה עשרות אלפי לבנונים מדרום לבנון וביירות היגרו לדמשק, על מנת לבקש מקלט מדיני.
במהלך המלחמה צה"ל הרג מפקדים חשובים של חזבאללה ברחבי רובע הדאחייה בביירות.
עקב זאת, נכון ל-10 באוגוסט 2024 יותר מ-45 אלף תושבים עזבו את האזור ועברו לאזורים צפונה.
ב-13 בספטמבר נסראללה דרש מכל תושבי דרום לבנון להתפנות מחשש שצה"ל ירחיב את פעולותיו הצבאיות.
לאחר מכן תיעודים הופצו באינטרנט שהראו אלפי מכוניות עם אנשים בורחים מדרום לבנון, אזרחים מוציאים את כל החפצים החשובים שלהם מהבתים שלהם ובעלי עסקים מפנים את תכולת חנויותיהם.
במהלך המלחמה השתמשה ישראל בפצצות זרחן בלבנון למטרות שונות, בהן חישוף צמחייה, ודובר צה"ל אישר שאכן נעשה בהן שימוש.
ב"וושינגטון פוסט" דווח כי מניתוח של שרידי פגזים בדרום לבנון, ישראל השתמשה בפגזי זרחן לבן תוצרת ארצות הברית, בתקיפה שבה נפצעו תשעה אזרחים בתחילת המלחמה.
ארגוני זכויות אדם אמרו כי ייתכן ומדובר בפשע מלחמה.
דובר הבית הלבן הביע דאגה על כך ואמר כי יש "לשאול שאלות" כדי ללמוד יותר על פרטי המקרה, אך הוא ציין כי לזרחן לבן עשוי להיות שימוש מבצעי, כגון לצורך הסוואה של תנועת כוחות באמצעות העשן שהוא יוצר.
לפי רון בן ישי, נעשה שימוש בפצצות הללו בעיקר בשטחים פתוחים שתחתיהם היו מתחמים צבאיים של חזבאללה לצורכי חישוף, וכן כדי למסך בעשן את שדה הראייה של הצוותים המפעילים טילי נ"ט לעבר הצד הישראלי.
ארגון זכויות האדם Human Rights Watch דיווח על "שימוש נרחב" של זרחן לבן בתקיפות ישראליות בדרום לבנון.
הארגון טען כי אימת את השימוש של כוחות ישראליים בתחמושת המכילה זרחן לבן בלפחות 17 רשויות מקומיות ברחבי דרום לבנון מאז אוקטובר 2023, כולל חמש רשויות מקומיות שבהן נעשה "שימוש לא חוקי" בתחמושת בפיצוץ אווירי מעל אזורי מגורים מאוכלסים.
המשרד לבריאות הציבור של לבנון הודיע כי נכון ל-28 במאי 2024, החשיפה לזרחן לבן גרמה לפציעתם של 173 אנשים, לפחות, מאז אוקטובר 2023.
ב-15 בנובמבר פרסם הבנק העולמי דו"ח שלפיו הנזק הכולל לכלכלת לבנון עומד על כ-8.5 מיליארד דולר.
המספרים צפויים לעלות עם הימשכות הלחימה.
לפי אמין סלאם, שר הכלכלה הלבנוני, הנזק הכלכלי למדינה מוערך בכ-20 מיליארד דולר – סכום הגבוה מהתוצר השנתי של לבנון כולה.
לפי המרכז הסורי לזכויות אדם, מספר האזרחים ההרוגים בסוריה עומד על למעלה מ-62.
בחודש מאי נשיאת הנציבות האירופאית שלחה ללבנון מיליארד שקל שנועד לממן כוחות שירחיקו את חזבאללה עד מעבר לליטני, אך דוח של הארגון HRW דיווח כי הכסף משומש על מנת לסלק כ-15 אלף פליטים סורים כל חודש מאז מאי.
עם פריצת מלחמת חרבות ברזל פונו עשרות אלפי תושבי צפון ישראל מבתיהם לאור חשש מפלישה של חזבאללה.
חזבאללה בהנהגת נסראללה דגל בעקרון אחדות הזירות שלפיו הפסקת אש בין ישראל לחזבאללה תבוא רק ביחד עם הפסקת בין ישראל לחמאס.
ישראל בתגובה ניהלה מערכה צבאית ממושכת.
מערכה זו הגיעה לידי הפסקת אש ב-27 בנובמבר 2024, לאחר למעלה משנה וחודש מתחילתה.
יצירת הסכם הפסקת אש דו-צדדית דומה להחלטה 1701, עם צירוף מדינות לוועדה ומתן חופש פעולה אווירי לצה"ל בלבנון במקרה של הפרות.
הקמת חמשת המוצבים הישראליים בדרום לבנון כאזור חיץ, מעבר לגבול (הקו הכחול) עם לבנון, וקו הגנת הגבול.
בעקבות הפסקת האש החלה חזרת עקורים לבנונים לביתם.
סיכול תוכנית חזבאללה לכיבוש הגליל.
חיסול צמרת קורפוס לבנון ופגיעה בתשתיות הארגון.
תחילת מתקפת המורדים הסורים בסוריה עקב היחלשות חזבאללה.
המתקפה הובילה לבסוף לנפילת משטר אל-אסד בסוריה.
חיסול צמרת חזבאללה ופגיעה נרחבת בתשתיות הארגון ובציר ההברחות איראן–חזבאללה.
ניתוק הזירה הצפונית מהדרומית במלחמת חרבות ברזל.
בניגוד להצהרותיו, חזבאללה הסכים להפסיק את הלחימה מול ישראל למרות המשך המלחמה ברצועת עזה.
שבירת "המחסום הפסיכולוגי" של ישראל לפעול מול חזבאללה בלבנון, כולל בעצימות גבוהה וכולל בלוחמת תמרון.
תחילת מאמצים לפירוק חזבאללה מנשקו.
נפילת ממשלת נג'יב מיקאתי הפרו-איראנית מהשלטון ועליית ממשלה פרו-אמריקאית.
צה"ל לא הביא להשמדה צבאית מוחלטת של חזבאללה, בהתאמה עם מטרות המלחמה שלא דרשו הישג כזה.