tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ה'תשע"ב – הרב יוסף שלום אלישיב, היה נחשב לבכיר הרבנים בקרב הציבור החרדי-ליטאי מפטירת הרב שך ועד פטירתו שלו.
כ"ז בתמוז – כ"ט בתמוז
היום השלושה עשר של ספירת העומר
כשכ"ז בניסן חל ביום ראשון, נדחה יום הזיכרון לשואה ולגבורה ליום זה
לפי המסורת כבש יהושע בן נון את יריחו ותיקן את תפילת עלינו לשבח
ה'תשע"ג – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תש"ה – צבא ארצות הברית משחרר את מחנה הריכוז בוכנוואלד
ה'תשס"ח ציקלון נרגיס מכה במיאנמר (לשעבר בורמה), ומביא למותם של כשבעים אלף מתושבי האזור
ה'של"א – הרב יהודה אריה ממודנה, רב, דרשן, סופר ומשורר יהודי-איטלקי.
ה'תרמ"ב – ארתור שנאבל, פסנתרן ומלחין פולני יהודי (נפטר בה'תשי"א).
ה'תרס"ט – הרב שמעון הוברבנד רב, סופר והיסטוריון פעל רבות בגטו ורשה נספה בשואה במחנה טרבלינקה (נפטר בה' באלול ה'תש"ב)
– יהושע בן נון (לפי גרסה אחת, אך יש שגורסים שנפטר בכ"ו בניסן או בי"ח באייר)
ה'ת"ך – רבי שבתי שפטל הלוי הורוביץ, דרשן וראש ישיבה, רב בפיורדא, פרנקפורט, פוזנא ווינה, בנו של רבי ישעיה הלוי הורוביץ ועורך ספרו שני לוחות הברית.
ה'תקס"ה – רבי יחיא צאלח ב"ר יוסף (המהרי"ץ), בעל 'פעולת צדיק' ו'עץ חיים', ומגדולי הפוסקים ביהדות תימן.
ה'תרל"ג – רבי יהושע מאוסטרובה, מגדולי רבני החסידות (ב"ר שלמה יהודה לייב) בעל 'תולדות אדם'.
ה'תרפ"ח – רבי יששכר לייב וינברג האדמו"ר מסלונים
ה'תשמ"ד – המשוררת זלדה מישקובסקי (נולדה בה'תרע"ד)
ה'תשס"ב – חיים כהן, משפטן ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד בה'תרע"א)
ה'תשס"ו – יובל נאמן, פיזיקאי, פוליטיקאי ישראלי ואיש צבא, חבר מפלגת 'התחיה' (נולד בה'תרפ"ה)
ה'תשס"ו – הרב משה הלברשטאם, בעל שו"ת דברי משה, דיין בבד"ץ של העדה החרדית (נולד בה'תרצ"ב)
ה'תשע"א – אוסאמה בן לאדן, מנהיג ארגון הטרור אל-קאעידה ומי שנחשב מאז פיגועי 11 בספטמבר לטרוריסט המבוקש ביותר בעולם, נהרג במבצע חנית נפטון בידי כוחות קומנדו של ארצות הברית (נולד בה'תשי"ז)
ה'תשפ"ג – יהונתן גפן, משורר, מחזאי, סופר, פזמונאי, פובליציסט, מתרגם וסאטיריקן ישראלי (נולד בה'תש"ז)
כ"ז בניסן – כ"ט בניסן
ה'ל' – לואי התשיעי מלך צרפת מורה שכל היהודים ברחבי צרפת שיימצאו ללא טלאי צהוב יקנסו בעשר ליברות כסף
ה'קצ"ה – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תש"א – הרב מנחם מנדל שניאורסון מגיע עם אשתו לארצות הברית, לעיר ניו יורק
ה'תש"ז – ועדת אונסקופ, הוועדה המיוחדת של האו"ם לעניין ארץ ישראל, מתחילה את עבודתה בארץ
ה'תש"י – הכנסת מקבלת את החלטת הררי
ה'תשמ"א – הבחירות לכנסת העשירית בהן זכה הליכוד בראשות מנחם בגין
ה' תרכ"ג – הרב אהרן הימן רב בלונדון ומחבר (נפטר כ"ג בשבט ה'תרצ"ז)
ה'תרע"ה – סול בלו, סופר אמריקאי, חתן פרס נובל לספרות (נפטר בה'תשס"ה)
ה'תרע"ח – אסתר וילנסקה, חברת הכנסת מטעם מק"י ועורכת "קול העם" (נפטרה בה'תשל"ו)
ה'תש"ד – יונה יהב, בעבר היה חבר הכנסת וראש העיר חיפה.
ה'תשל"א – אורלי ויינרמן, שחקנית, דוגמנית וזמרת ישראלית
ה'תשמ"ג – דוריה למפל, עיתונאית ואשת טלוויזיה
ה'תרל"ג – רבי משולם פייש בן רבי מרדכי סג"ל לאווי, האדמו"ר הראשון מטאהש, נולד תקפ"א.
ה'תרל"ד – רבי אברהם חיים אדאדי מגדולי רבני לוב במאה ה־19 (נולד בה'תק"ס)
ה'תשמ"ד – יגאל ידין, הרמטכ"ל השני של צה"ל (נולד בה'תרע"ז)
ה'תשנ"א – הרב ישראל זאב גוסטמן, אחרון דייני וילנה, ראש ישיבת "נצח ישראל" ברחביה (נולד בה'תרס"ז)
ה'תש"ס – וולטר מתאו, שחקן (נולד בה'תרפ"א)
כ"ז בסיוון – כ"ט בסיוון
ה'תקכ"ו – אהרן חורין, רב באראד שבהונגריה, בעל עמדות משכיליות שתמך בשינויים רדיקליים בהלכה, נחשב ממבשרי התנועה הרפורמית.
ה'תרנ"א – יוסף זריצקי, צייר ישראלי (נפטר בה'תשמ"ו).
ה'תרצ"ז – דן שומרון, הרמטכ"ל ה-13 של צה"ל (נפטר בה'תשס"ח).
ה'תש"ח – יעקב ליצמן, חבר הכנסת ויו"ר יהדות התורה.
ה'תש"ח – הרב אביהוא שוורץ.
ה'תשי"ח – ג'ודי ניר מוזס שלום, שדרנית ועיתונאית ישראלית.
גרושתו של השר סילבן שלום.
ה'תשמ"ו – נסרין קדרי, זמרת ערבייה-ישראלית
ה'תרנ"ג – הרב נפתלי צבי יהודה ברלין (הנצי"ב), ראש ישיבת וולוז'ין
ה'תרפ"ה – הרב אברהם חיים עדס, מגדולי המקובלים בירושלים
ה'תרפ"ח – חיים יחיאל בורנשטיין, חוקר, תוכן, כרונולוג ומתרגם.
תרגם את המחזה המלט לעברית (נולד ב-ה'תר"ה)
ה'תשל"ב – הרב דוד כהן (הרב הנזיר) – מחשובי תלמידי הראי"ה קוק ועורך 'אורות הקודש'.
ה'תשס"א – הרב אברהם יעקב פאם - ראש ישיבת תורה ודעת בברוקלין
כ"ט בנובמבר (בגימטריה: כ"ט = 29) הוא כינוי לתאריך 29 בנובמבר 1947 (י"ז בכסלו ה'תש"ח), שבו התקבלה ב החלטה 181 על סיום המנדט הבריטי בארץ ישראל והחלפתו ביישום תוכנית החלוקה, שהתוותה דרך להקמת שתי מדינות עצמאיות, האחת יהודית והשנייה ערבית.
עוד נקבע כי ירושלים וסביבתה יוכרזו כשטח "קורפוס ספרטום", תחת פיקוח בין-לאומי.
ההחלטה התבססה על מסקנות הרוב של חברי "הוועדה המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ישראל" (ועדת אונסקו"פ).
הוועדה הגישה את מסקנותיה לאו"ם, לפיהן יש לסיים את המנדט הבריטי ולחלק את הארץ לאזור יהודי וערבי ב-31 באוגוסט 1947.
בעצרת האו"ם, שנפתחה בספטמבר 1947, התקיים דיון ארוך ומפורט בתוכנית החלוקה, במסגרת ועדת משנה מיוחדת שהוקמה לצורך העניין.
ועדה זו גם דנה באופן היישום של תוכנית החלוקה והחליטה להקים ועדה ביצועית מיוחדת שתגיע לארץ ישראל ותוציא אל הפועל את תוכנית החלוקה.
ועדה זו, ששמה היה "ועדת ארץ-ישראל", אכן הוקמה ואיש האו"ם ראלף באנץ' מונה לעמוד בראש צוות המזכירות שלה.
ההיסטוריון יהודה ואלך תיאר כיצד "נציגי הסוכנות היהודית הצהירו כי הם רואים בצער את התוכנית לחלוקת הארץ, אך נענים לה למען השכנת שלום".
חרף האופי המקוטע והמוגבל של השטח שהוקצה ליישוב היהודי בתוכנית החלוקה, קיבלו ההסתדרות הציונית העולמית והנהגת היישוב את התוכנית.
דוד בן-גוריון הצהיר לפני ההצבעה: "איננו שוגים באשליות, אבל אל יאוש.
עלינו היהודים, ובייחוד עלינו הציונים, אסורים שני דברים – אופטימיות קלה ופסימיות עקרה".
"נציגי הערבים הצהירו על התנגדותם להחלטה ואף הזהירו כי התנגדות זו עלולה להיות אלימה".
ב-28 בנובמבר 1947 הזהיר שגריר מצרים באו"ם, יוסף היכל פאשה: "מיליון יהודים חיים בשלום במצרים (וביתר ארצות האסלאם) ונהנים מכל זכויות האזרח.
ממשלת בריטניה הודיעה לאו"ם כי "לא תתנגד לביצוע התוכנית אך היא עצמה לא תנקוט צעדים מעשיים כלשהם להגשמתה".
לאחר זמן קצר, הודיעה ממשלת בריטניה כי שלטונה בארץ ישראל, יסתיים ב-15 במאי 1948.
נשיא העצרת, אוסוולדו ארניה מברזיל, אשר דחה את הדיון עד השגת הרוב, קרא את שמות המדינות בזו אחר זו לפי הא"ב האנגלי.
ההצעה נתקבלה ברוב של יותר משני שלישים (הרוב הדרוש להחלטה מסוג זה): 33 קולות בעד, 13 נגד, 10 נמנעו, ומדינה אחת שנעדרה.
+ המדינות על פי הצבעתן באו"ם בעד נגד נמנעו אוקראינה
אל סלוודור נעדרה: (אז "סיאם")
רבים מאנשי היישוב האזינו לדיונים בדריכות.
בכיכר דיזנגוף וליד קולנוע מוגרבי הותקנו רמקולים שהשמיעו את הדיונים לרבבות מאזינים, בעוד בכותל התקיימו תפילות, כולל תפילה מיוחדת שחיבר לכבוד האירוע הרב הרצוג.
ההחלטה התקבלה בשמחה רבה, בשל התמיכה המדינית והמשפטית שנתנה להקמת מדינה יהודית.
יהודים רקדו משמחה בחוצות הערים והיישובים בכל רחבי ארץ ישראל.
אחד התיאורים המרשימים להמתנה הדרוכה מצוי בספרו האוטוביוגרפי של עמוס עוז, "סיפור על אהבה וחושך":
על השמחה אחר היוודע תוצאות ההצבעה כתב:
גם בקהילות יהודיות בתפוצות ישראל חגגו רבים.
ברומא התאספו לתפילת הודיה מול שער טיטוס, המקום המסמל את החורבן בארץ ישראל לאחר המרד הגדול, שאירע כאלפיים שנה קודם.
לעומת שמחת היהודים דחו הערבים את התוכנית לחלוטין, ולאחר ההצבעה באו"ם פתחו במעשי איבה נגד קהילות יהודיות.
בארץ ישראל נרצחו כבר ביום ההכרזה שבעה יהודים, חלקם בדרך לירושלים וחלקם ביפו, וכך פרצה מלחמת העצמאות.
במדינות ערב פרצו פרעות נגד האזרחים היהודים, ביניהן פרעות עדן ופרעות חלב.
הרב יונה שטנצל פנה אל ראש הממשלה דוד בן-גוריון, ביוזמה שיום זה ייחגג בתאריך העברי ולא בתאריך הלועזי שנקבע על ידי הנוצרים.
אולם, ראש הממשלה דחה את היוזמה באמצעות מזכיר הממשלה דוד מושין.
בפועל בדרך כלל אין מציינים באופן מיוחד את יום כ"ט בנובמבר.
ועדת העורכים של העיתונים היומיים בישראל נוהגת לקיים ביום זה מפגש עדכון עם ראש הממשלה, שהפך ברבות השנים לכעין מסיבת עיתונאים פומבית.
בשנת 2014 אישרה ממשלת ישראל כי יתקיים יום ההוקרה לפצועי מערכות ישראל מדי שנה בי"ז בכסלו, התאריך העברי של 29 בנובמבר 1947. כמו כן, יצוין יום לציון היציאה והגירוש של היהודים מארצות ערב ומאיראן בכל שנה, ב-30 בנובמבר, למחרת ה-29 בנובמבר.
קיימים מספר רחובות בערי ישראל בשם "כ"ט בנובמבר".
בשנת 2008 הוקם גן המנהיגים בראשון לציון.
בכניסה לגן מונפים 33 דגליהן של המדינות אשר נציגיהן הצביעו בעד תוכנית החלוקה.
ב-29 בנובמבר 2022 נחנכה אנדרטה לציון 75 שנה לתוכנית החלוקה של האו"ם בעיצובו של הפסל סם פיליפ.
האנדרטה הוצבה על גבעה מרכזית בעיר נתניה וניתן לראותה למרחק.
הקריקטוריסט יוסף רוס תעד בקריטורות בזמן אמת את ההתרחשויות ב 1947.
ציור השמן של יעקב איזנשר "ליל כ"ט בנובמבר" נמצא בכנסת ישראל.
יצירתה של האמנית-חוקרת רחלי רוגל "ברוש כ"ט בנובמבר" ביד בן-צבי ובמרכזה ענף מהברוש שניטע בבית חינוך רחובות (בית הספר יד בן-צבי) למחרת הכ"ט בנובמבר 1947, מזכרונות מרדכי נאור.
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט אלול היא פרשת וילך, אם ראש השנה שלמחרת חל ביום שני או שלישי בשנת בר המצווה.
לעומת זאת, אם ראש השנה שלמחרת חל ביום חמישי או בשבת, פרשת בר המצווה תהיה פרשת האזינו.
ערב ראש השנה, בו נוהגים לעשות התרת נדרים ולהתפלל בסמיכות לקברות צדיקים.
גורן למעשר בהמה, לדעת רבי עקיבא, רבי אלעזר בן שמוע ורבי שמעון בר יוחאי.
היום החמישי מששת ימי בראשית לפי רבי אליעזר בן הורקנוס.
ה'תש"ד – ממשלת המנדט הבריטי מאשרת את הקמת הבריגדה היהודית (נודעה גם בשם החי"ל – חטיבה יהודית לוחמת)
ה'תשמ"ב – מלחמת לבנון הראשונה: ישראל נסוגה מביירות
ה'תקמ"ח – יצחק בר לווינזון (ריב"ל) – חלוץ תנועת ההשכלה ברוסיה (נפטר בה'תר"ך)
ה'תקמ"ט – רבי מנחם מנדל שניאורסון (צמח צדק), האדמו"ר השלישי של חסידות חב"ד (נפטר בה'תרכ"ו)
ה'תרנ"ח – חיים הזז, סופר והוגה דעות ישראלי והחתן הראשון של פרס ישראל לספרות (נפטר בה'תשל"ג)
ה'תרפ"ג – אורי אבנרי, חבר הכנסת ועיתונאי ישראלי (נפטר בה'תשע"ח)
ה'תרצ"ו – אהרן ברק, נשיא בית המשפט העליון של ישראל (בשנים ה'תשנ"ה – ה'תשס"ו)
ה'תש"ח – אמנון ז'קונט, סופר ועורך ישראלי
ה'תש"י – יגאל בשן, זמר ושחקן ישראלי
ה'תשכ"א – יוסי כהן, ראש המוסד
ה'תשכ"ג – אורי פינק, קומיקסאי ישראלי
ה'תש"ל – גלעד ארדן, חבר הכנסת מטעם הליכוד ושגריר ישראל באו"ם
ה'תשל"ו – שלומי קוריאט, שחקן וקומיקאי ישראלי
ה'תשל"ז – עידן רייכל, מוזיקאי ישראלי
ה'תשל"ט – ברק בכר, כדורגלן ישראלי ומאמן כדורגל
על פי הגמרא, נביא השקר חנניה בן עזור, שניבא כי ישראל תנצח את בבל וגלות יכניה ואוצרות המקדש ישובו.
ה'שכ"ו – הרב אליעזר טריוויש, רב, ראש ישיבה בפרנקפורט
ה'תש"ב – הלל צייטלין, סופר, משורר ועיתונאי יהודי בוורשה.
ה'תשנ"ז – ענבל פרלמוטר, מוזיקאית ישראלית (נולדה בה'תשל"א).
ה'תשס"ה – שרה לוי-תנאי, כוריאוגרפית ישראלית (נולדה בה'תרע"א).
ה'תש"ע – הרב יעקב רבינוביץ, אדמו"ר מביאלא רמת אהרן.
ה'תשע"א – הרב מנשה קליין אדמו"ר מאונגוואר, פוסק ידוע ובעל שו"ת משנה הלכות וראש ישיבת בית שערים.
כ"ח באלול – א' בתשרי
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט תשרי היא פרשת נח, אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום שני, שלישי או חמישי, או פרשת בראשית אם בר המצווה חל בשנה המתחילה בשבת.
ערב ראש חודש מרחשוון – יום כיפור קטן
ה'ת"ש – היטלר מכריז על הקמת הגנרלגוברנמן בפולין
ה'תשמ"ז – מוגש דו"ח ועדת לנדוי לחקר שיטות החקירה של השב"כ, בעקבות פרשת קו 300
ה'תשס"ו – האו"ם מאשר את ההחלטה לפיה ה-27 בינואר יהיה יום הזיכרון הבינלאומי לשואה
ה'תר"ד – משה לייב ליליינבלום, סופר איש תנועת ההשכלה ברוסיה, מראשי חובבי ציון והציונות המעשית.
ה'תש"ן – שיר אלמליח, דוגמנית ישראלית
ה'תשס"ב – הדר מוכתר, אושיית רשת ופעילה חברתית
על פי המסורת – שמעון הצדיק, כהן גדול בתקופת בית שני
ה'רס"ט – דון יצחק אברבנאל – פרשן מקרא, פילוסוף ומדינאי, ממנהיגי יהדות ספרד ערב הגירוש, שר אוצר במספר מדינות באירופה ומחבר פירוש נודע לתנ"ך.
ה'שכ"ג – רבי אליעזר מזיא, אב"ד ומרא דאתרא בפרידברג , אביו של רבי יצחק מזיא בעל שו"ת 'יפה נוף', נרצח על קידוש השם.
ה'תר"א – רבי אברהם דוד מבוטשאטש, בעל האשל אברהם – בוטשאטש
ה'תרפ"ד – רבי שמואל צבי דנציגר, האדמו"ר השלישי בשושלת אלכסנדר, מכונה התפארת שמואל על שם ספרו.
ה'תשכ"א – הרב חכם סלימון ברזאני, רב העיר מוסול בעיראק ואב בית הדין בה
ה'תשע"ב – הרב אהרן חיטריק, חוקר ויושב ראש מערכת אוצר החסידים, לההדרת כתבי אדמו"רי חב"ד.
כ"ח בתשרי – ל' בתשרי
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט חשוון היא תמיד פרשת תולדות.
ערב ראש חודש כסלו – יום כיפור קטן
חג הסיגד לפי מנהג ביתא ישראל (יהודי אתיופיה)
ד'תתל"ה – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
ה'תרע"ט – סיום מלחמת העולם הראשונה: הפסקת האש עם אוסטריה נכנסת לתוקף
ה'תשנ"ו – לאחר שכיהן 18 יום כראש ממשלה בפועל, שמעון פרס מציג את ממשלתו (העשרים ושש במנין הממשלות) בפני הכנסת, ומתחיל כהונה שנייה כראש ממשלת ישראל
ה'תשע"ג – תחילת מבצע עמוד ענן עם חיסולו של אחמד ג'עברי שהיה מפקד הזרוע הצבאית של חמאס ברצועת עזה
ה'תקע"ז – נפתלי צבי יהודה ברלין, ראש ישיבת וולוז'ין (נפטר ב-ה'תרנ"ג)
ה'תש"ט – הרב זמרוני ציק, מנהל בית חב"ד בת ים, עורך שיחת הגאולה ויו"ר האגודה למען הגאולה האמיתית והשלימה
ה'תשי"ז – צביקה פוגל, תת-אלוף בצה"ל וחבר הכנסת מטעם עוצמה יהודית
ה'תשכ"א – משה כחלון, שר האוצר, חבר הכנסת מטעם הליכוד ויו"ר מפלגת כולנו
ה'תשל"ו – טלי גוטליב, עורכת דין פלילית וחברת הכנסת מטעם הליכוד
ה'תש"ם – מיכל שיר, חברת הכנסת מטעם יש עתיד
ה'תרי"ג – הרב יצחק אייזיק חבר, רב בטיקטין שבפולין ובראזינאי ווולקוביסק שבבלארוס, מחבר הספר "פתחי שערים" (נולד ב-ה'תקמ"ט)
ה'תרל"א – רבי נתן עמרם, שד"ר ורב באלכסנדריה שבמצרים (נולד ב-ה'תקנ"א)
ה'תרע"ו – רבי אברהם בנימין קלוגר, רב בגליציה, בנו של רבי שלמה קלוגר (נולד בה'תקצ"ט)
ה'תשמ"א – הרב אברהם סילברט, מייסד וראש ישיבת בני עקיבא אהל שלמה בבאר שבע (נולד ב-ה'תרצ"ד)
ה'תשמ"ד – רבי אברהם אביש קנר, האדמו"ר מטשכויב (נולד ב-ה'תרנ"ד)
ה'תשס"ט – גדעון גכטמן, אמן ופסל ישראלי (נולד ב-ה'תש"ג)
כ"ח בחשוון – (ל' בחשוון) – א' בכסלו
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ט כסלו היא לרוב פרשת מקץ.
אולם אם בר המצוה חל בשנה המתחילה ביום חמישי, פרשת בר המצוה היא פרשת ויגש.
במספר חצרות חסידיות, בהן חצרות בית צ'רנוביל, חב"ד וקרלין, נהוג לחגוג במיוחד את היום הזה.
בחסידות סקווירא, המשתייכת לבית צ'רנוביל, ישנה מסורת שביום זה רבי מרדכי מצ'רנוביל הלך למסיבת לביבות בבית בנו רבי יצחק טברסקי.
בחסידות חב"ד מקובל שביום זה יצא הבעל התניא ממאסרו השני.
בחסידות מונסטריץ' חוגגים יום זה בשל יום השנה של רבי גדליה מליניץ.
טעמים נוספים הם בשל הספירה הקשורה ליום זה, ומסמלת את חג החנוכה.
טעם נוסף הוא מכיוון שיום זה לא יכול לחול בשבת, מה שמסמל את הארת החנוכה גם בימות החול.
ה'תקס"ה – נפוליאון בונפרטה מוכתר לקיסר צרפת
ה'תרס"ב – פרס נובל מוענק לראשונה, ביום השנה החמישי למותו של אלפרד נובל
ה'תשט"ז – אירלנד מתקבלת לאו"ם
ה'תשל"ז – יממה לאחר שפיטר את שרי המפד"ל, מחליט יצחק רבין להתפטר מתפקידו כראש הממשלה ולהקדים את הבחירות לכנסת התשיעית
ה'תשס"ד – הכנסת מאשרת את פירוק משרד הדתות
ה'תשס"ח – בנק ישראל החל להפיץ מטבעות חדשים בערך של שני שקלים חדשים
ה'תרמ"ז – אברהם קריניצי, ראש עיריית רמת גן (נפטר ב-ה'תש"ל)
ה'תרפ"ה – אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה ונתפס (הוצא להורג ה'תשכ"ה)
ה'תש"ו – דן כנר, קריין ישראלי
ה'תש"ז – מנחם פרי, שדרן רדיו ישראלי
ה'תשי"ב – הרב אליהו יוחנן גוראריה, רבה הראשי של חולון, חבר בית דין רבני חב"ד, וראש מכון אהלי שם
ה'תשי"ד – פרופסור מלכה רפופורט חובב, יו"ר החוג לאנגלית באוניברסיטה העברית שבירושלים
ה'תשכ"ג – אלי ישי, יו"ר מפלגת ש"ס, סגן ראש הממשלה ושר התמ"ת
ה'תשמ"ה – דודו אהרון, זמר מזרחי, יוצר מלחין ופזמונאי ישראלי
ה'ת"מ – רבי אהרן שמעון שפירא מפראג, אב"ד יהדות פראג וראש הישיבה, רב מדינת בוהמיה.
ה'תקס"ד – הרב גדליה רבינוביץ מליניץ, מייסד חסידות ליניץ ומחבר הספר "תשואות חן".
ה'תרס"ו – הרב שלמה הכהן, רב בווילנה, ומחבר פירוש "חשק שלמה" על תלמוד בבלי.
ה'תש"א – דב הוז, ממפקדי "ההגנה" ומחלוצי התעופה העברית, נהרג בתאונת דרכים בצומת השרון.
שדה דוב נקרא על-שמו (נולד ב-ה'תרנ"ד)
ה'תש"א – יצחק בן-יעקב, מראשי העלייה השנייה (נולד ב-ה'תרמ"א).
ה'תש"ט – רבי ישראל פרידמן מהוסיאטין, האדמו"ר השני מהוסיאטין (נולד ב-ה'תרי"ח).
ה'תשל"ז – הרב אליהו סימפסון, מראשי חסידי חב"ד בניו יורק
ה'תשמ"א – אברהם מאיר הברמן (הימן הירושלמי), משורר ישראלי וחוקר פיוט ושירה עברית (נולד ב-ה'תרס"א).
ה'תשנ"ג – פייר קוליפור (פיו), צייר בלגי ויוצר הדרדסים (נולד ב-ה'תרפ"ח).
ה'תשס"ב – רובי שפירא, בעלי מועדון הכדורגל הפועל חיפה ונשיאו (נולד ב-ה'תש"י).
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ"ט בטבת היא ברוב השנים פרשת בא.
"תענית גירוש וורמייזא" – בוורמייזא נהגו להתענות ביום זה תענית ציבור .
ה'שע"ו – יהודי וורמייזא הורשו לשוב לבתיהם לאחר גירושם מהעיר בשביעי של פסח ה'שע"ה.
ה'תקנ"ה – ניצלו יהודי טריפולי, בעקבות בריחתו של עלי בורגיל, מושלה העריץ של העיר.
ה'תש"ג – השואה: אקציית חיסול בגטו ראדומסק.
ה'תש"ל – מלחמת ההתשה: תחילת ההפצצות של חיל האוויר בעומק שטח מצרים.
ה'תשנ"א – תום האולטימטום האמריקאי על עיראק, יומיים לאחר מכן החל מבצע "סופה במדבר" (מלחמת המפרץ).
ה'תשנ"ה – חוק ביטוח בריאות ממלכתי נכנס לתוקף.
ה'תשנ"ה – אוסטריה, פינלנד ושוודיה מצטרפות לאיחוד האירופי.
ה'תי"ד – רבי דוד ניטו – רב בקהילה הספרדית בלונדון, מחבר 'כוזרי שני'.
ה'תרמ"ז – ברל כצנלסון, ממנהיגיה הבולטים של תנועת העבודה בארץ ישראל.
ה'תרפ"ט – רפאל איתן, הרמטכ"ל ה-11 של צה"ל, חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל.
ה'תשכ"ה – גיא זוהר, מגיש חדשות ישראלי.
ה'תשל"ח – עידו קוז'יקרו, כדורסלן ישראלי.
ה'תשמ"ה – לירן אביב, זמר ים תיכוני.
ה'תקמ"א – רבי ישראל חריף מסטנוב, תלמיד הבעל שם טוב.
ה'תר"ן – הרב נתן מרקוס אדלר, רבה הראשי של האימפריה הבריטית ומחבר פירוש "נתינה לגר" על תרגום אונקלוס.
ה'תרנ"ח – רבי יהושע לייב דיסקין, מכונה גם המהרי"ל דיסקין והרב מבריסק.
ה'תר"ע – רבי ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר, האדמו"ר השני לחסידות אלכסנדר, מכונה הישמח ישראל על שם ספרו.
ה'תרפ"ח – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי".
ה'תשמ"ט – רבי מאיר חדש מגדולי תנועת המוסר בחצי השני של המאה העשרים, משגיח בישיבת חברון.
ה'תשנ"ד – נחמיה תמרי, אלוף פיקוד מרכז נהרג בהתרסקות מטוס, ועמו שלשה קצינים נוספים.
ה'תשנ"ה – יוג'ין ויגנר, פיזיקאי יהודי ממוצא הונגרי, חתן פרס נובל לפיזיקה.
ה'תשס"ו – הרב יצחק כדורי, זקן המקובלים.
כ"ח בטבת – א' בשבט
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט שבט היא ברוב השנים פרשת תרומה.
אבל אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת או בשנה חסרה המתחילה ביום שני (שנה מקביעות בחג או בחה) פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים.
ה'תרצ"ה – ניסוי ראשון בפוליגרף
ה'ת"ש – הוקם גטו לודז', הגטו השני שהוקם במלחמת העולם השנייה
ה'תשל"ז – מכבי תל אביב מנצחת את צסק"א לראשונה
ה'תשס"ג – מעבורת החלל קולומביה, ובתוכה אילן רמון, מתפרקת עם כניסתה לאטמוספירת כדור הארץ ושבעת האסטרונאוטים נספים
ה'תשס"ה – פסגת שארם א-שייח' המביאה לסיום האינתיפאדה השנייה
ה'תק"ג – מאיר אנשל רוטשילד, אבי שושלת רוטשילד (נפטר ב-ה'תקע"ג)
ה'תרכ"ה – הרב שאול בראך פוסק בממלכת הונגריה (נפטר כ"ו בשבט ה'ת"ש)
ה'תרמ"ב – הרב יעקב משה חרל"פ, תלמיד חכם ירושלמי (נפטר בה'תשי"ב)
ה'תרנ"ב – הרב יצחק מהרשן (מהרסן) רבה של האג, נספה בשואה (ה'תש"ג)
ה'תרס"ג – אורד צ'ארלס וינגייט, קצין בצבא הבריטי ותומך בציונות (נהרג ה'תש"ד)
ה'תרס"ו – יוסף סרלין, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ד)
ה'תרס"ז – שמשון יוניצ'מן, ממנהיגי בית"ר וחבר הכנסת מטעם חרות (נפטר ב-ה'תשכ"א)
ה'תשי"ט – יצחק ג'קי אדרי, פעיל חברתי ישראלי (נפטר ב-ה'תשפ"ב)
ה'תשמ"ו – אגם רודברג, שחקנית ודוגמנית ישראלית
ה'תרס"ד – רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים, האדמו"ר השני של חסידות סיגט.
ה'תרפ"ה – הרב יצחק ירוחם דיסקין, ממנהיגי הקהילה האשכנזית ביישוב הישן בירושלים.
ה'תרפ"ז – רבי נתן צבי פינקל, מייסד וראש ישיבת סלובודקה, מחשובי הוגי תנועת המוסר.
ה'תשמ"ו – ישראל גלילי, ראש המפקדה הארצית של "ההגנה" ושר בממשלת ישראל.
ה'תשס"ג – אילן רמון, האסטרונאוט הישראלי הראשון, נספה בהתרסקות מעבורת החלל קולומביה.
ה'תשע"ה – הרב אלחנן היילפרין, רב בגולדרס גרין בלונדון ונשיא התאחדות קהילות החרדים.
כ"ח בשבט – ל' בשבט
פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ"ט אדר תלוי האם בר המצווה נחוג בשנה פשוטה או מעוברת והאם הילד נולד בשנה פשוטה או מעוברת.
עבור ילד שנולד באדר א' או שבר המצווה חל בשנה פשוטה, פרשת בר המצווה היא פרשת ויקרא בשנים מהקביעויות זשג, בחג, בשה, גכה, והכז, פרשת ויקהל-פקודי לשנים מקביעות זחא, פרשת ויקהל לשנים מקביעות זחג ופרשת פקודי לשנים פשוטות מקביעות השא ולשנים מעוברות מהקביעויות זשה, בחה, בשז, גכז, החא והשג.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות השג) פרשת בר המצווה היא פרשת מצורע.
גורן למעשר בהמה, לדעת רבי עקיבא ובן עזאי.
היום השביעי של שבעת ימי המילואים
ה'תש"ח (אדר ב') – מלחמת העצמאות: הכפר דיר יאסין נכבש על ידי כוחות האצ"ל והלח"י.
בהרוגים הפלסטינים בקרב דיר יאסין גם נשים וילדים רבים
ה'תש"ח (אדר ב') – מלחמת העצמאות: הקסטל נכבש סופית בידי כוחות ההגנה, אחרי שהחליף ידיים כמה פעמים
ה'תש"ח (אדר ב') – נפתחה הדרך לירושלים במבצע נחשון
ה'תשנ"ט – אריה דרעי מואשם בבית המשפט בקבלת שוחד
ה'תשס"ו – מפלגת קדימה זוכה בבחירות לכנסת ה-17 בישראל, ובכך לראשונה מאז קום המדינה לא זוכה מפלגת הליכוד או מפלגת העבודה בבחירות
ה'תרס"ג – רודולף סרקין, פסנתרן יהודי-אוסטרי (נפטר ה'תשנ"א)
ה'תרס"ח (אדר ב') – אברהם מאסלו, פסיכולוג יהודי אמריקאי (נפטר ה'תש"ל)
ה'תרס"ט – נתן רוזן, פיזיקאי ישראלי, גילה יחד עם אלברט איינשטיין את גשר איינשטיין-רוזן (נפטר ה'תשנ"ו)
ה'תרע"ו (אדר א') – ג'ורג'ו באסאני, סופר ומשורר יהודי-איטלקי (נפטר ה'תש"ס)
ה'תש"י – דוד כהן (ראש ישיבה), ראש ישיבת חברון בירושלים, וחבר במועצת גדולי התורה של דגל התורה.
ה'תשי"ז (אדר א') – רא"ם הכהן, רב היישוב עתניאל וראש ישיבת בית ועד לתורה.
ה'תש"ך – שלי יחימוביץ', שדרנית רשת ב'.
ח"כ מהמחנה הציוני ויו"ר האופוזיציה לשעבר
ה'תש"ך – אורי אורבך, שר הגמלאים, ח"כ, סופר ועיתונאי (נפטר בתשע"ה)
ה'תש"ל (אדר א') – פפי תורג'מן, כדורסלן ישראלי
ה'תשל"ג (אדר ב') – יואל חסון, פוליטיקאי ישראלי
ה'תשמ"ד (אדר א') – רינת בר, זמרת ומלחינה ישראלית
ה'תשמ"ו (אדר א') – רוני דואני, זמרת ישראלית הידועה גם בכינוייה רוני סופרסטאר
ד'תתקנ"ו – נרצחו רבי יצחק בן אשר הבחור משפייר נכד הריב"א ויהודים נוספים, בעלילת דם
ה'תר"ד – רבי נתן שטרן, רב בבניישטוט-שאקי (אבי רבי יוסף זכריה שטרן).
ה'תרכ"ו – רבי שלמה הכהן רבינוביץ', מחבר ספר 'תפארת שלמה', מגדולי האדמו"רים בדורו
ה'תרל"ו – רבי אברהם שאג-צוובנר, מתלמידי החתם סופר, רב וראש ישיבה בקוברסדורף שבשבע קהילות ובסוף ימיו בירושלים.
ה'תרנ"ד (אדר א') – חיים פרס, חוקר הלשון העברית וממחיי השפה, עורך כתב העת הירושלמי שערי ציון.
ה'תש"ג (אדר א') – אלכסנדר שור, היסטוריון יהודי (נולד ה'תרמ"א)
ה'תשמ"ו (אדר א') – הרב יעקב קמינצקי, ראש ישיבת "תורה ודעת" בארצות הברית (נולד ה'תרנ"א)
ה'תשנ"ז – (אדר א') – הרב גרשון ליבמן, ראש ישיבת אור יוסף-נובהרדוק בארמונטייר, צרפת (נולד ה'תרס"ה)
ה'תשע"ח – הרב מרדכי הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ מונסי ומייסד ענף זה של החסידות (נולד ה'תרפ"ב)
ה'תי"ב – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ה'תשנ"ב – יעל ארד זוכה במדליית כסף בג'ודו באולימפיאדת ברצלונה; זוהי המדליה האולימפית הראשונה שבה זכה ספורטאי ישראלי
ה'תש"ס – משה קצב מתחיל לכהן כנשיא השמיני של מדינת ישראל
ה'תשס"ז – שמעון פרס מושבע כנשיא מדינת ישראל התשיעי
ה'תקנ"ט – רבי אליעזר ברגמן, איש ירושלים, יליד היידנהיים, מייסד כולל הולנד ודויטשלנד, (נפטר ב-ה'תרי"ב)
ה'תרס"ד – פנחס לבון, חבר הכנסת ושר הביטחון בתקופת העסק הביש (נפטר ב-ה'תשל"ו)
ה'תרפ"ד – הרב בן-ציון אבא-שאול, ראש ישיבת פורת יוסף בירושלים, (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
ה'תרצ"ב – אליהו בן-אלישר, חבר הכנסת מטעם הליכוד ודיפלומט ישראלי, (נפטר ב-ה'תש"ס)
ה'תש"ח – אפרים זורוף, מנכ"ל מרכז ויזנטל בירושלים מכונה "אחרון ציידי הנאצים"
ה'תשכ"ב – משה פייגלין, יו"ר תנועת מנהיגות יהודית ויו"ר מפלגת זהות
ה'תשכ"ז – אלון גל, ישראלי העוסק באימון אישי, עסקי ומשפחתי
ה'תשנ"ח – דיאנה ויסמן אצנית ישראלית ושיאנית ישראל ב-100 ו-60 מטר
ד'תתס"ה – רש"י, גדול פרשני המקרא והתלמוד, מגדולי הראשונים וממכונני יהדות צרפת בימי הביניים.
ה'שע"ב – רבי אברהם הרופא פורטלאונה, רב ורופא באיטליה.
ה'שצ"ו – רבי אליהו בעל שם מוורמייזא, מקובל ודרשן, אב"ד וורמייזא.
ה'תרצ"ח – רבי חיים ישכר גרוס, רב, גנאלוג, היסטוריון, וסופר
ה'ת"ש – זאב ז'בוטינסקי, מייסד הצה"ר, ראש בית"ר, מצביא האצ"ל ומראשי התנועה הציונית.
ה'תש"ד – הרב אברהם גרודזינסקי, מרבני תנועת המוסר שנרצח על ידי הנאצים בגטו קובנה.
ה'תשי"ז – יצחק היינמן, פרופסור לספרות ופילולוגיה, חוקר ספרות יוון העתיקה וזיקתה למחשבת ישראל.
ה'תשנ"ג – אברי אלעד, שליח המודיעין הישראלי במצרים אשר נחשד כי הסגיר לידי המצרים את רשת הסוכנים שהופעלה במסגרת העסק הביש.
כ"ח בתמוז – א' באב
היום הארבעה עשר (שני שבועות מלאים) של ספירת העומר
ה'תשנ"ו – מבצע ענבי זעם: יותר ממאה פליטים מדרום לבנון נהרגים בכפר קאנא מפגז של צה"ל שנורה לעבר אנשי חזבאללה
ה'תשמ"ח – כוח של סיירת מטכ"ל מחסל את אבו ג'יהאד בביתו שבפרברי תוניס
ה'תר"ז – רבי יהודה אריה ליב אלתר מגור, בעל ה"שפת אמת" (נפטר ב-ה'תרס"ה)
ה'תרפ"ד – יהודה עמיחי, משורר ישראלי, זוכה פרס ביאליק ופרס ישראל (נפטר ב-ה'תש"ס)
ה'תרפ"ז – גארי ברתיני, מנצח ומלחין ישראלי, זוכה פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ה)
ה'תש"ל – יעקב אביטן, שר הדתות מטעם מפלגת ש"ס
ה'תשל"ו – תמר זנדברג, חברת כנסת ויו"ר מרצ
ה'תשמ"ד – ישראל ברדוגו, צלם ישראלי, זוכה בפרס ראש הממשלה בשנת 2014 ומנהל חברת המסוקים ישראל באוויר
ה'ת"ל – רבי משה שמשון בכרך, דרשן בקהילת פראג ורבן של לייפניק ווורמייזא.
ה'תרצ"א – רחל המשוררת, מן המשוררות הבולטות בשירה העברית המודרנית (נולדה ה'תרנ"א)
ה'תש"ג – נרצח בשואה רבי נתן נחום הכהן רבינוביץ, האדמו"ר מקרימילוב.
ה'תשכ"ג – יצחק בן-צבי, נשיאה השני של מדינת ישראל (נולד ה'תרמ"ה)
ה'תשמ"ג – אברהם יפה, איש צבא וחבר הכנסת ישראלי (נולד ב-ה'תרע"ד)
כ"ח בניסן – ל' בניסן
(לפי המקרא והמסורת היהודית) – משה שולח את שנים עשר המרגלים לתור את ארץ כנען בטרם הכניסה לארץ, מעשה שהוביל לבסוף לחטא המרגלים.
ה'תקע"ה – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה.
ה'תרפ"ד – נרצח יעקב ישראל דה האן – הרצח הפוליטי הראשון בקרב היישוב .
ה'תש"ב – אנה פרנק מתחילה לכתוב את יומנה.
ה'תשל"ו – נחטף מטוס של חברת אייר פראנס לאוגנדה, הנוסעים שוחררו במבצע יונתן
ה'תשס"ו – חטיפת רב"ט גלעד שליט, ופרוץ מבצע גשמי קיץ שלשה ימים לאחר החטיפה.
ה'תשס"ח – פיגוע הדריסה ברחוב יפו: תושב ערבי-ישראלי ממזרח ירושלים נהוג ביעה אופני מבצע פיגוע דריסה ברחוב יפו בירושלים וגורם לשלושה הרוגים ועשרות פצועים.
ה'תשל"ט – הוקמה תנועת הנוער אריאל, התנועה השנייה בגודלה בציבור הדתי לאומי לאחר תנועת הנוער בני עקיבא.
ה'תרס"ב – מאיר לנסקי, מאפיונר (נפטר ב-ה'תשמ"ג)
ה'תשל"ב – הרב יוסף יצחק ג'ייקובסון, נואם חרדי אמריקאי בולט ועורך עיתון אלגעמיינער זשורנאל
ה'תשנ"ד – עדן בן זקן, זמרת ישראלית
ה'תרע"ג – רבי שלמה דאנה, ה"שלמי תודה", מגדולי רבני תוניסיה.
ה'תרע"ו – הרב משה נחום ירושלמסקי, פוסק הלכה, שנודע בתשובותיו הרבות.
ה'תרפ"ד – יעקב ישראל דה האן, קורבן הרצח הפוליטי הראשון בארץ ישראל בעת החדשה.
ה'תשס"ג – מרדכי הוד, המפקד השביעי של חיל האוויר.
ה'תשס"ו – הרב גד נבון, הרב הצבאי הראשי השלישי של צה"ל.
ה'תשפ"א – ד"ר אלי שוסהיים, יו"ר אגודת אפרת.
כ"ח בסיוון – ל' בסיוון
היום הארבעים וארבעה של ספירת העומר.
תפילת השל"ה – בספר השל"ה הביא תפילה שטוב לומר בערב חודש סיוון, להצלחת הבנים והבנות.
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: קיבוץ ניצנים נופל בידי המצרים
ה'תשכ"ז – כיבוש העיר חברון במלחמת ששת הימים
ה'תשכ"ז – מלחמת ששת הימים: מטוסי חיל האוויר הישראלי מפציצים ספינת ביון של חיל הים האמריקאי במה שנודע כתקרית ליברטי
ה'תשכ"ז – מלחמת ששת הימים: צה"ל משתלט על שארם א-שייח' ועל קנטרה; המטכ"ל המצרי מוציא פקודת נסיגה כללית
ה'תרע"א – טדי קולק, ראש העיר ירושלים במשך 28 שנים (נפטר ב-ה'תשס"ז)
ה'תרע"ח – ריצ'רד פיינמן, פיזיקאי יהודי אמריקאי (נפטר ב-ה'תשמ"ח)
ה'תרצ"ט – הרב יעקב אריה אלתר, האדמו"ר השביעי של חסידות גור
ה'תשכ"א – מיכל הרצוג, רעיית נשיא המדינה האחד עשר, יצחק הרצוג
ה'תשמ"ז – ניקי פאלי, אתלט ישראלי, שיאן ישראל לנוער בקפיצה לגובה
– יום פטירת שמואל הנביא (על פי מגילת תענית בתרא), השולחן ערוך לעומתה מזכיר את יום כ"ח באייר כיום פטירתו של שמואל וכאחד התאריכים שיש להתענות בהם)
ה'תר"י – רבי מאיר (השני) מפרמישלאן, מגדולי מנהיגי החסידות
ה'תש"ב – נרצח בשואה רבי שמואל שלמה ליינר האדמו"ר החמישי בחסידות ראדזין.
קרא למרד היהודים בגרמנים בשנות השואה, ואף ארגן בעצמו התקוממות יהודים בגטו.
נרצח על ידי הגרמנים עקב היותו "הרבי הלוחם".
ה'תש"ב – נרצח בשואה רבי ישעיהו אנגלרד, רבה של סוסנוביץ.
ה'תשפ"ב – מודי בר-און, מנחה טלוויזיה ויוצר טלוויזיה ישראלי.
כ"ח באייר – א' בסיוון
גורן למעשר בהמה, לדעת בן עזאי.
עליית משה להר סיני להביא את לוחות הברית השניים (סדר עולם פרק ו')
ה'ש"ף – חנוכתו המחודשת של בית הכנסת בוורמייזא , לאחר חורבנו בידי הגויים בכ"א בניסן ה'שע"ה
ה'תרכ"ג – מנחם אוסישקין, מראשי הציונות, איש חובבי ציון ויו"ר קק"ל הראשון
ה'תרמ"ד – הרב חזקיהו יוסף מישקובסקי מרבני פולין, אב"ד קרינקי, מראשי ועד הישיבות בפולין ובארץ ישראל (נפטר ג' בתשרי ה'תש"ז)
ה'תשל"א – יוסי פוקס, עורך דין ישראלי ומזכיר הממשלה
ה'תרס"ט – רבי שמואל סלנט, רבה של ירושלים (נולד ב-ה'תקע"ו)
ה'תרע"ז – רבי יוסף מאיר טברסקי, מייסד חסידות מכנובקה (נולד ב-ה'תרי"ז)
ה'תש"ב – רבי מנחם מנדל אלתר, רב בפאביניץ שבפולין ויושב ראש אגודת הרבנים בפולין, נספה בטרבלינקה (נולד ב-ה'תרל"ח)
ה'תש"ה – רבי אברהם דוב טברסקי, אדמו"ר מרחמסטריווקה בירושלים (נולד ב-ה'תרכ"ה)
ה'תשמ"ב – רבי אליעזר זוסיא פורטוגל, מייסד חסידות סקולען (נולד ב-ה'תרנ"ח)
ה'תשס"א – הלל קוק (פיטר ברגסון), חבר הכנסת באספה המכוננת (נולד ב-ה'תרע"ה)
ה'תשפ"ב – הרב שמואל זעפרני, ראש ישיבת המאירי בירושלים ועוזרו האישי של הרב מרדכי אליהו.
כ"ט בנובמבר הייתה אוניית מעפילים, נקראה על שם החלטת האו"ם בכ"ט בנובמבר על הקמת מדינה ליהודים בארץ ישראל.
למפקד הספינה מונה איש הפלי"ם מרדכי לימון ("מוקה"), שהגיע מצרפת לקורסיקה כ-10 ימים קודם הפלגתה והצטרף למלווים הנוספים איש הפלי"ם נמרוד אשל וה'גדעוני' שלמה רוזן ("הנסי").
יום לפני הפלגתה לארץ קלטה הספינה את 680 מעפיליה מספינת המעפילים שכינויה במוסד לעלייה ב' היה 'הזיבלה' - ספינה שבהפלגת מעפילים מאוחרת יותר שלה, שאינה קשורה להפלגת הכ"ט בנובמבר, נקראה 'לקוממיות'.
ה'זיבלה' הביאה את המעפילים למפרץ ג'ירולטה במסע קצר מחוף בנדול הסמוך למרסיי.
בגלל רוחות נגדיות לא יכלה הספינה לעבור במצרי בוניפציו ועקפה את סרדיניה במעבר מדרום לסיציליה, ובכך האריכה את דרכה.
כשעברו את סרדיניה, הודיעו המלווים לבסיסים בצרפת ואיטליה כי הדלק והמים לא יספיקו למסע עד הארץ ותדרש עזרה מיוחדת.
אך כשהגיעו לדרום סיציליה התחלף כיוון הרוח, הספינה הצליחה להגביר מהירות והמלווים החליטו להמשיך עד לארץ ללא עזרה.
במהלך ההפלגה התמוטטו הקונסטרוקציות שנבנו, והיה צורך בתיקונים.
ב- 23 בדצמבר, ממערב לאי כרתים, החלה ללוות את הספינה משחתת בריטית.
עם הגילוי, התבקשו המעפילים לרדת אל מתחת לסיפון.
ההוראות היו להתנגד, באופן סביל בלבד, להעברה לארץ, אך באופן פעיל יותר להעברה למקום אחר, או לגירוש.
בקרבת חופי הארץ יצא מנוע אחד מכלל פעולה, וניתן היה להתקדם במהירות 1.5 קשר בלבד.
ב-28 בדצמבר, בשעות הלילה, נתפסה הספינה על ידי ארבע משחתות.
ב-21:45 עלו על סיפונה מלחים בריטים.
לפני כן קיבלו המלווים הצעה מהבריטים לגרור את הספינה בגלל הקלקול במנוע.
הבריטים התנו את הגרירה בחתימת הצוות כי הדבר נעשה מרצונו, אך המלווים סירבו והספינה המשיכה לנוע בכוחות עצמה לנמל חיפה.
בשעה 00:30, אור ליום 29 בדצמבר, נכנסה הספינה לנמל.
על פי דו"ח בריטי, רק קבוצה קטנה ניסתה להתנגד בשירה, וההתנגדות הייתה מתונה.
683 איש הועלו על אניית הגירוש 'אושן ויגור' שהפליגה לקפריסין.
בשעה 03:00, ב-29 בדצמבר, הסתיימה ההעברה.
331 גברים, 212 נשים, 124 ילדים, גורשו למחנות המעצר בקפריסין.
חמישה מעפילים חולים נשארו בארץ.
יום קורבן עצים של בני עדין בן יהודה
ה'תשי"ב – נחתם הסכם השילומים בין ממשלת ישראל לגרמניה
ה'תקצ"ז – אברהם אבל אדולף ארליך, רב בלטביה ובפרוסיה (נפטר בה'תרע"ג)
ה'תרנ"ד – הרב שלמה חיים קסלמן, משפיע חב"די מרכזי בישראל (נפטר בה'תשל"א)
ה'תשט"ו – נתן נתנזון, שחקן ישראלי
ה'תש"ל – מוש בן ארי, זמר ישראלי
ה'תשל"ז – דנה ורון, עיתונאית ופובליציסטית
ה'תשס"ו – אלין גולן, שחקנית וזמרת ישראלית
ה'תש"ב – הרב אברהם ויינברג (ראשית בכורים), תלמיד האבני נזר, מרבני גטו ורשה
ה'תשט"ו – רבי אברהם שטרנהרץ (נולד ה'תרכ"ב)
ה'תשכ"ט – רבי יוסף שלמה כהנמן, מייסד ישיבת פוניבז' (נולד ה'תרמ"ו)
ה'תש"ל – רבי אליהו לאפיאן, משגיח ישיבת כנסת חזקיהו בכפר חסידים (נולד ה'תרל"ו)
ה'תשנ"ו – הרב משה אריה פריינד, גאב"ד העדה החרדית.
ה'תשס"א – דודו דותן, בדרן ושחקן, יו"ר אמ"י (נולד בה'תש"ח)
ה'תשס"ו – רבי אברהם אלטר פולק, האדמו"ר מבערגסאז-פתח תקווה, ובנו החורג של האדמו"ר רבי אהרן רוקח מבעלז (נולד ה'תרצ"ה)
ה'תשפ"ה – הרב משה דימנטמן, ראש כולל יד ברודמן ברחובות (נולד בה'תרצ"א).
י"ט באלול – כ"א באלול
היום החמישי של חול המועד סוכות בארץ ישראל ובחוץ לארץ היום הרביעי
ה'תש"ה – הזונדרקומנדו היהודים מארגנים ניסיון־מרד במחנה ההשמדה אושוויץ־בירקנאו.
ה'תשמ"ד – ריצ'רד סטולמן מכריז על פרויקט GNU לפיתוח מערכת הפעלה חופשית דמוית UNIX
ה'תשמ"ו – הפיגוע בראס בורקה: חייל מצרי יורה למוות בשבעה ישראלים במפרץ שחם בדרום סיני
ה'תשמ"ז – תחילת השידורים הניסיוניים של ערוץ 2
ה'תשע"ב – חייל צה"ל גלעד שליט שב לישראל לאחר כחמש שנים בשבי החמאס
ה'תרמ"ז – הרב יצחק זאב סולובייצ'יק (ידוע בשם הגרי"ז, או הרב מבריסק), רבה של העיר בריסק וראש ישיבתה בבריסק ואחר כך בירושלים (נפטר ביום ט' בתשרי ה'תש"ך)
ה'תרע"ו – אתל רוזנברג, יהודייה אמריקאית שהורשעה ביחד עם בעלה בריגול למען ברית המועצות (הוצאה להורג בשנת ה'תשי"ג)
ה'תכ"ד – רבי השיל מקראקא, ראש ישיבה ופוסק בפולין.
ה'תקנ"א – רבי יעקב יוסף מאוסטראה, רב ייב"י.
ה'תקפ"ט – רבי אליעזר פאפו מחבר ה"פלא יועץ".
ה'תרצ"ג – הרב ראובן אליהו ישראל, רבה של רודוס (נולד ב־ה'תרט"ז).
ה'תשס"ו – רבי אברהם ישכר אנגלרד האדמו"ר הששי בחסידות ראדזין.
הוא אשר הקים מחדש את חסידות איזביצה ראדזין לאחר השואה.
ה'תשע"ג – הרב זאב חיים ליפשיץ בעל שיטה פסיכולוגית־יהודית, עמד בראש "סדנת אנוש" בירושלים (נולד ב־ה'תרצ"ו).
י"ט בתשרי – כ"א בתשרי
פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ' חשוון היא פרשת חיי שרה, אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בימים שני, שלישי או חמישי, או פרשת וירא אם בר המצוה חל בשנה המתחילה בשבת.
ה'תש"ה – הלורד מוין, שר המושבות הבריטי, נרצח על ידי שני לוחמי לח"י
ה'תשס"ד – הפיגועים באיסטנבול: שתי מכוניות תופת מתפוצצות מול בתי הכנסת הגדולים "נוה שלום" ו"בית ישראל" שבאיסטנבול.
ה'תק"פ – רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון), האדמו"ר הראשון בשושלת חסידות סדיגורה (נפטר ב–ה'תרמ"ג)
ה'תרכ"א – רבי שלום דובער שניאורסון, אדמו"ר הרש"ב, האדמו"ר החמישי בשושלת חסידות חב"ד (נפטר ב-ה'תר"ף)
ה'תרמ"ה – הרב מרדכי נורוק, חבר כנסת ושר מטעם המפד"ל (נפטר ב-ה'תשכ"ג)
ה'תרמ"ט – משה זמורה, נשיא בית המשפט העליון הראשון (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
ה'תרפ"ב – אריה (לובה) אליאב, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-ה'תש"ע)
ה'תשכ"ה – אל"ם דרור וינברג, מח"ט חברון (נהרג בפיגוע בציר המתפללים בה'תשס"ג)
ה'תרי"ב – רבי שלום רוזנפלד מקמינקא, אבי חסידות קמינקא ורב ביאריטשוב ובקמינקא
ה'תשי"א – הרב צבי יהודה אדלשטיין, רב בשומיאץ שברוסיה ורב העיר רמת השרון
ה'תשי"ג – רבי (חיים) משולם פייביש לנגנר, האדמו"ר השישי בשושלת סטרטין (נולד ב-ה'תרנ"ז)
ה'תשמ"ג – רבי משה נתן נטע למברגר, גאב"ד מאקווא-קריית אתא ומחבר הספרים "עטרת משה" ו"כלי גולה"
ה'תשמ"ד – הרב מרדכי שרעבי, מייסד וראש ישיבת המקובלים "נהר שלום"
ה'תשפ"א – הרב לורד יונתן זקס, הוגה דעות יהודי-בריטי, רב הראשי של הקהילות העבריות המאוחדות.
י"ט בחשוון – כ"א בחשוון
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצוה של ילד שנולד בכ' כסלו היא תמיד פרשת וישב.
(לפי המקרא והמסורת היהודית) – עזרא הסופר כינס את שבי ציון והוכיח אותם על נישואין לנשים נכריות, והעם הסכים לגירוש הנשים הנוכריות
ה'תשי"ג – יצחק בן-צבי נבחר לנשיא השני של מדינת ישראל
ה'תשכ"ב – תחילת "מבצע יכין", העלייה ההמונית המאורגנת של יהודי מרוקו שהקיפה בשנים 1961–1964 כ-76,000 נפש
ה'תקנ"ט – רבי שניאור זלמן מליאדי משתחרר מביתו של המתנגד ונסתיימה יציאתו לחירות
ה'תרמ"ג – ד"ר אברהם צפרוני, פילולוג, חוקר יהדות וספרות עתיקה, מתרגם, איש חינוך והעורך הראשון של כתב העת לשוננו לחקר הלשון העברית.
ה'תרפ"א – אוריאל צימר, הוגה דעות חרדי.
עבד כמתרגם באו"ם ובחסידות חב"ד
ה'תרצ"א – אברהם אחיטוב, ראש השב"כ לשעבר (נפטר בה'תשס"ט)
ה'תשט"ז – דני בסן, זמר מדבב ומוזיקאי.
ה'תשמ"א – דן שפירא, שחקן טלוויזיה ותיאטרון ישראלי
ה'תקנ"ה – רבי משולם פייבוש הלוי הלר, מחבר הספר "יושר דברי אמת" (נולד ב-ה'תק"ב)
ה'תקצ"ח – רבי דב בעריש מאושפיצין, אדמו"ר חסידי, מתלמידי החוזה מלובלין.
ה'תרנ"ג – רבי ברוך הגר האדמו"ר השני בשושלת ויז'ניץ (נולד ב-ה'תר"ה)
ה'תרפ"ח – הרב צבי פרץ חיות, רב והיסטוריון יהודי-אוסטרי
ה'תשכ"ח – יעקב כ"ץ חבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נולד ב-ה'תרס"ז)
ה'תשמ"א – הרב יצחק הוטנר, מחשובי המנהיגים האורתודוקסים ביהדות ארצות הברית (נולד ב-ה'תרס"ו)
ה'תשע"ג – הרב עמרם יצחק זקס, ראש ישיבת סלבודקה בבני ברק (נולד ב-ה'תרפ"ו)
י"ט בכסלו – כ"א בכסלו
על פי הלוח העברי הקבוע, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ' טבת היא, ברוב השנים, פרשת שמות.
אבל אם בר המצווה חל בשנה שלמה או כסדרה המתחילה ביום חמישי (שנה מקביעות הכז, השא או השג) פרשת בר המצווה היא פרשת וארא.
ה'תרפ"א – הרב אברהם יצחק הכהן קוק מוסר את הרצאת הרב, שבה קרא ליצירת בירור הלכה, אנציקלופדיה לתורה שבעל פה, סיכום לפרשנות התלמוד, וביאור על ביאור הגר"א לשולחן ערוך
ה'תש"ה – נלי טיילו רוס היא האישה הראשונה שמתמנית לתפקיד מושלת בארצות הברית
ה'תשי"ג – נשיא ארצות הברית, הארי טרומן, מודיע על פיתוחה של פצצת המימן
ה'תשכ"ד – האפיפיור פאולוס השישי מגיע לביקור בישראל
ה'תשכ"ו – לוי אשכול מציג את ממשלתו השלישית (השלוש עשרה במנין הממשלות) בפני הכנסת
ה'תשכ"ח – מפא"י, אחדות העבודה - פועלי ציון ורפ"י מתאחדות ומקימות את מפלגת העבודה הישראלית
ה'תשמ"ו – ספרד ופורטוגל מצטרפות לקהילה האירופית, שהפכה מאוחר יותר לאיחוד האירופי
ה'תשמ"ו – השקל יוצא משימוש ומוחלף בשקל החדש
ה'תשס"א – הגרסה הראשונה של ויקיפדיה (באנגלית) עולה לרשת
ה'תשס"ו – החללית הבלתי מאוישת ניו הוריזונס משוגרת במטרה להגיע אל כוכב הלכת הננסי פלוטו ולאסוף מידע ותמונות עליו
ה'תש"ט – שלמה גרוניך, מוזיקאי ישראלי
ה'תשי"ג – אורי סביר, מאדריכלי הסכמי אוסלו וחבר הכנסת מטעם מפלגת המרכז
ה'תשט"ז – זהבה גלאון, חברת הכנסת מטעם מרצ
ה'תש"ך – נחום לנגנטל, חבר הכנסת מטעם המפד"ל
ה'תשכ"ב – לאה נס, חברת הכנסת מטעם הליכוד
ה'תש"ל – דביר בנדק, שחקן ומדבב ישראלי
681 לפנה"ס – סנחריב מלך אשור נרצח על ידי בניו, אַדְרַמֶּלֶךְ ושַׂרְאֶצֶר לפי ספרי השנים הבבליים
– רבי משה בן מימון (הרמב"ם), "הנשר הגדול", מגדולי הפוסקים וההוגים היהודיים
ה'תר"ם – רבי יעקב אבוחצירא (אביר יעקב), מגדולי רבני מרוקו, סבו של הבבא סאלי
ה'תרנ"ד – הרב אהרן ילינק - פרסם קובץ מדרשים קטנים בסדרת הספרים "בית המדרש"
ה'תרע"ד – ז'ורז' פיקאר, איש צבא צרפתי שנאבק למען אלפרד דרייפוס (נולד ב-ה'תרי"ד)
ה'תש"ח – ישראל בנימין רוזוב, פעיל ציוני באימפריה הרוסית, תעשיין ובנקאי ביישוב ((נולד ב-ה'תר"ל)
ה'תשמ"א – הרב אליהו אליעזר מישקובסקי, ראש ישיבת כנסת חזקיהו
ה'תשנ"ב – איתן לבני, פעיל אצ"ל וחבר הכנסת מטעם הליכוד
ה'תשס"ה – אשר פרס, פיזיקאי ישראלי (נולד ב-ה'תרצ"ד)
ה'תשע"ז – יוסל ברגנר, צייר, אמן ואומן, מאייר ספרים, צייר תפאורות ומעצב תלבושות לתיאטרון ישראלי (בעיקר עבור הצגותיו של המחזאי נסים אלוני) (נולד ב-ה'תרפ"א)
ה'תשע"ט – עמוס עוז, סופר ישראלי
י"ט בטבת – כ"א בטבת
על פי הלוח העברי הקבוע, ברוב השנים, פרשת בר המצווה של ילד שנולד בכ' שבט היא פרשת יתרו.
אבל אם בר המצווה חל בשנה המתחילה ביום חמישי פרשת בר המצווה היא פרשת משפטים.
ה'תשע"ח – הפיגוע בצומת אריאל: פיגוע דקירה בצומת אריאל שבשומרון, שבו נרצח אדם אחד בידי מחבל פלסטיני.
ה'תקע"ו – רבי יחזקאל שרגא האלבערשטאם, בנו של רבי חיים מצאנז, אדמו"ר ומייסד חסידות שינאווא.
ה'תקפ"ג – שמעון בכרך, משורר וסופר עברי, איש תנועת ההשכלה בהונגריה.
ה'תקפ"ט – יחיאל מיכל הלוי אפשטין, רב ליטאי ופוסק, רבה של נובהרדוק ומחבר הספר ערוך השולחן.
(נפטר בכ"ב באדר ב' ה'תרס"ח)
ה'תרי"ז – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי".
ה'תרצ"ג – דוד בן-יוסף, איש חינוך וסופר ישראלי.
ה'תש"ו – הרב עודד ולנסקי, מרבני ישיבת הר המור.
ה'תשל"א – ניר פרידמן, זמר, מדבב ושחקן ישראלי
ה'תשמ"ד – יותם הלפרין, כדורסלן ישראלי
ה'תשמ"ז – דנה פרידר, רקדנית, דוגמנית, שחקנית ומנחה ישראלית
(ע"פ המסורת) – אשר בן יעקב, בנם של יעקב אבינו וזלפה ואבי שבט אשר, אחד משנים עשר השבטים.
ה'תרי"ח – הרב ד"ר חיים דוד ברנהרד, רופא יהודי-פולני שחזר בתשובה והיה לאחד מצדיקי תנועת החסידות.
ה'תשכ"ה – יוסף נחמני, איש השומר ומנהל הקרן הקיימת לישראל בטבריה, גואל אדמות הגליל המזרחי.
ה'תשכ"ט – הרב עובדיה הדאיה, פוסק, דיין ומקובל, ראש ישיבת המקובלים בית אל, חבר מועצת הרבנות הראשית ובית הדין הרבני הגדול, רבה של פתח תקווה וחתן פרס ישראל.
ה'תשל"ד – רבי יוסף אשכנזי, רבה של איזמיר ואב בית הדין בה, לאחר מכן רבה של יהוד.
ה'תשנ"ז – רבי שמאי גינזבורג, רב ישראלי חסיד גור, משגיח כשרות, פעיל פועלי אגודת ישראל וראש כולל פולין, מחבר "אמרי שמאי".
י"ט בשבט – כ"א בשבט
כ' בתמוז, יום פטירת בנימין זאב הרצל הוצע על ידי הציונות הרוויזיוניסטית כ"יום העבודה" במקום אחד במאי.
יום קורבן עצים של בני דוד בן יהודה
ה'כ"ז – מספר יהודים נהרגו על קידוש השם ב"גזרת פפורצהיים", בעקבות עלילת דם.
ה'תמ"ג – פרעות ביהודי אונגריש ברוד, בידי מורדים הונגרים בשלטון בית הבסבורג
ה'תר"ף – קיבוץ קריית ענבים עולה על הקרקע
ה'תרצ"ח – קיבוץ מעלה החמישה עולה על הקרקע במסגרת חומה ומגדל
ה'תש"א – נרצחו יהודי טלז בליטא על ידי הגרמנים, וכן החלה רציחת יהודי קולנה בבורות ירי
ה'תש"ח – מתקיים יום המדינה.
מתקיים מצעד צה"ל הראשון, צה"ל נשבע אמונים למדינת ישראל; יעקב דורי ממונה לרמטכ"ל הראשון
ה'תש"ט – מתקיים מצעד צה"ל במקום המצעד ביום העצמאות שלא צעד
ה'תש"י – אושר בכנסת חוק השבות
ה'תשס"ו – רקטת פג'ר, ששיגר חזבאללה מלבנון, פגעה במוסך של רכבת ישראל בחיפה וגרמה למות שמונה עובדים
ה'תרנ"ב – ולטר בנימין, מבקר ספרות וסופר (נפטר ב-ה'ת"ש)
ה'תרע"ד – הרב צבי מגנצא רב קהילת "בית המדרש הגדול" בסנט לואיס, מיזורי שבארצות הברית, מחבר ספר "מגן צבי – ספר קדושת הארץ" העוסק בעניינים הקשורים בארץ ישראל (נפטר ב' באדר ב' ה'תשמ"ט)
ה'תשל"ב – קובי אריאלי, עיתונאי וסאטיריקן חרדי
ה'תשמ"ב – חץ דוד, אמן מחאה, יו"ר מפלגת עלה ירוק לשעבר, מעוטר בעיטור האומץ של משטרת ישראל.
ה'תשמ"ד – שי גבסו, זמר ישראלי
ה'תשמ"ט – דניאל רדקליף, שחקן בריטי ממוצא יהודי, המוכר בעיקר כמי שגילם את דמותו של הארי פוטר
ה'תשס"ו – מאיה דדון, זמרת ישראלית
ה'תמ"ג – הרב נתן נטע הנובר, היסטוריון ומקובל, מחבר הספר "יון מצולה" העוסק בתיאור גזרות ת"ח ת"ט
ה'תמ"ט – רבי מנחם מנדל אוירבך, רב ודיין בווינה מחבר ספר עטרת זקנים (נולד ב-ה'ש"פ)
ה'תרס"ד – בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת היהודים (נולד ב-ה'תר"ך)
ה'תש"א – הרב אברהם יצחק בלוך, ר"מ ישיבת טלז (נולד ב-ה'תר"ן)
ה'תשי"ד – רבי אברהם חיים נאה (בעל השיעורים), מחבר הספרים "שיעורי תורה" ו"קצות השולחן" (נולד ב-ה'תר"ן)
ה'תשל"ג – חנה חושי, פעילה בארגוני פועלים בחיפה, מייסדת ויו"ר ארגון אמהות עובדות בחיפה, אשתו של אבא חושי (נולדה ב-ה'תרס"ג)
ה'תשנ"א – אפרים אלימלך אורבך, חוקר מדעי היהדות (נולב ב-ה'תרע"ב)
ה'תשס"א – הרב חיים שאול קרליץ, מנהיג ציבורי חרדי ליטאי ופובליציסט, ראש בד"צ שארית ישראל (נולד ב-ה'תרע"ב)
ה'תשע"ה – רבי אליעזר הגר, האדמו"ר השני בשושלת סרט ויז'ניץ (נולד ב-ה'תרפ"ה)
י"ט בתמוז – כ"א בתמוז
יום טוב המוזכר במגילת תענית בעקבות ירידת גשם לאחר בצורת ממושכת, בזכות תעניות גשמים ותפילתו של חוני המעגל.
פורים וינצנץ ביהדות פרנקפורט (בשנה מעוברת באדר א'), לזכר שיבת היהודים לעיר (ראה לקמן).
מעשה חוני המעגל וירידת הגשמים – בימי שמעון בן שטח בתקופת בית שני היו בארץ ישראל רעבון ובצורת במשך 3 שנים וביום זה ירדו גשמים רבים
ה'שע"ו – היהודים הורשו לשוב לפרנקפורט דמיין (לאחר שגורשו בכ"ז באלול ה'שע"ד), בעקבות הוצאתו להורג של וינצנץ פטמילך בידי מתיאס, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
ה'תרס"ב (אדר א') – נוסד בנק אנגלו-פלשתינה, לימים בנק לאומי
ה'תרצ"ב (אדר ב') – נפתחה המכביה הראשונה
ה'תש"ד – מלחמת העולם השנייה: חנה סנש וצנחנים נוספים צונחים בקרואטיה
ה'תרכ"ו – הרב משה מרדכי אפשטיין, מייסד ישיבת חברון (נפטר ה'תרצ"ד)
ה'תרמ"ד – נחום ניר-רפאלקס, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשכ"ח)
ה'תרס"ו – אברהם חלפי, משורר ושחקן ישראלי (נפטר ב-ה'תש"ם)
ה'תרצ"ח – מרים אלון, אשת רדיו וסופרת ילדים ישראלית (נפטרה ה'תשע"ב)
ה'תרנ"א (אדר א') – הרב יעקב קמינצקי, ראש ישיבת תורה ודעת בארצות הברית (נפטר ה'תשמ"ו)
ה'ת' – רבי יואל סירקיש, מן האחרונים בפולין ומחשובי הפוסקים, בעל ה"בית חדש" על ארבעה טורים
ה'תק"ס – רבי דוד מג'אר, מקובל, מחבר "חסדי דוד"
ה'תרנ"ט – מרדכי זאב פיארברג, סופר עברי (נולד ב-ה'תרל"ה)
ה'תרפ"ט – (אדר ב') הרב שבתי ליפשיץ, רב באירשבה ומחבר ספר "סגולות ישראל" (נולד ב-ה'תר"ה)
ה'תרצ"ה – (אדר ב') שלמה הכהן אהרונסון, רבה האשכנזי הראשון של תל אביב
ה'תשכ"ו – ויקטור בראונר, צייר יהודי-רומני (נולד ה'תרס"ד)
ה'תש"ל (אדר ב') – נתן אלתרמן, משורר ישראלי (נולד ה'תר"ע)
ה'תרצ"ח (אדר ב') – דוד שוב, ממייסדי המושבות ראש פינה יסוד המעלה ומשמר הירדן (נולד ה'תרי"ד)
ה'תשנ"ה (אדר א') – הרב שלמה זלמן אוירבך, מחשובי פוסקי ההלכה במאה ה-20 (נולד ה'תר"ע)
ה'תשס"ג (אדר א') – שלמה ארגוב, דיפלומט ישראלי (נולד ה'תר"ץ)
ה'תשע"ב – רבי משה יהושע הגר, האדמו"ר החמישי מוויז'ניץ (נולד ה'תרע"ו)
י"ט באדר – כ"א באדר
היום החמישי של ספירת העומר
היום החמישי של חול המועד פסח (בחו"ל היום הרביעי) וערב שביעי של פסח
ד'תתק"ז – פרעות ביהודי גרמניה בעת מסע הצלב השני
ה'תרמ"ז – ייסוד נווה צדק, השכונה היהודית הראשונה מחוץ לחומות יפו
ה'תרס"ט – מתקיימת הגרלת המגרשים באחוזת בית, מאורע שנחשב כיום ההולדת של תל אביב
ה'תרפ"ד – מוקמת קבוצת הכדורגל "הפועל חיפה", קבוצת הכדורגל הראשונה להשתייך לאגודת "הפועל"
ה'תשס"ב – מבצע חומת מגן: צה"ל כובש את בית לחם, ומטיל מצור על כנסיית המולד בה מתבצרים מחבלים פלסטינים
ה'תקנ"ב – חיים מיכל, ביבליוגרף וביבליופיל (נפטר בה'תר"ו)
ה'תרפ"ט – הרב יצחק שלמה זילברמן, רב, מחנך ומייסד "שיטת זילברמן" בלימוד תורה (נפטר בה'תשס"א)
ה'תרצ"ח – יהואש הירשברג, מלחין ישראלי
ה'תשי"ב – הרב שלום ארוש, רב השייך לחסידות ברסלב
ה'תשי"ד – רומן ברונפמן, פוליטיקאי ישראלי
ה'תשי"ח – יובל שטייניץ, חבר הכנסת מטעם הליכוד
ד'תשצ"ח – רב האי גאון, מאחרוני גאוני בבל (נולד בד'תרצ"ט).
ה'תר"ה – רבי יחזקאל פנט מייסד חסידות דעש וראשון מפיצי החסידות בטרנסילבניה.
מכונה "מראה יחזקאל" על שם סדרת חיבוריו (נולד ב-ה'תקמ"ג).
ה'תרמ"א – בנג'מין דיזראלי, בריטי ממוצא יהודי, סופר וראש ממשלת בריטניה (נולד ב-ה'תקס"ה).
ה'תר"ע – רבי יצחק דובער שניאורסון, האדמו"ר מחב"ד-ליאדי בנו יחידו של רבי חיים שניאור זלמן שניאורסון, בנו של "הצמח צדק"
ה'תשע"ו – יצחק גנירם (אקל'ה), חבר המחתרת היהודית (נולד ב-ה'תש"ה).
י"ט בניסן – כ"א בניסן
היום השלושים וחמישה (חמישה שבועות מלאים) של ספירת העומר (לפי הלוח העברי הקבוע)
ב, זהו יום פרוס העצרת, שבו מעשרים את הוולדות ומפרישים ממחצית השקל לתרומת הלשכה.
– על פי המסורת, תחילת מסעות בני ישראל במדבר סיני, על פי סדר דגליהם ושבטיהם
ה'ת"ש – מלחמת העולם השנייה: בלגיה נכנעת לגרמניה הנאצית
ה'תש"ה – השואה – גרמניה הנאצית מעבירה את השליטה על גטו טרזיינשטט לידי הצלב האדום
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: מסתיים מבצע יפתח, שבו נכבש החלק המזרחי של הגליל העליון
ה'תש"ח – מלחמת העצמאות: הצבא המצרי נבלם בגשר עד הלום
ה'תשט"ז – שר האוצר, לוי אשכול, מאשר את הקמת העיר אשדוד
ה'תשכ"ז – ירדן ומצרים חותמות על הסכם הגנה
ה'תשל"ד – הקמת המושב קשת ברמת הגולן
ה'תק"ע – אברהם גייגר, ממייסדי היהדות הרפורמית (נפטר ב-ה'תרל"ה)
ה'תרמ"ב – יוסף רוזנבלט, חזן ומלחין (נפטר ב-ה'תרצ"ג)
ה'תרפ"ה – יובל נאמן, פיזיקאי ופוליטיקאי ישראלי, כיהן כשר בממשלת ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ו)
ה'תשמ"א – סיוון, זמרת, מדבבת ומוזיקאית ישראלית
ה'תרע"ד – יצחק אייזיק הלוי, מחבר סדרת הספרים 'דורות הראשונים'
ה'תקצ"ז – רבי מרדכי טברסקי האדמו"ר השני בבית צ'רנוביל (נולד ב-ה'תק"ל)
תר"ח – הרב חיים אברהם גאגין, (אג"ן, נולד בה'תקמ"ז), היה מקובל, ראש ישיבת המקובלים בית אל בירושלים וחכם באשי הרשמי הראשון בארץ ישראל.
ידוע בעבור הצלת השומרונים מסכנת מוות.
ה'תשנ"ד – יגאל מוסינזון, סופר ומחזאי ישראלי (נולד ב-ה'תרע"ח)
ה'תשס"ז – רפי לביא, צייר ומורה לאמנות ישראלי
ה'תשס"ט – הרב מאיר ברנדסדורפר, חבר בד"צ העדה החרדית בירושלים (נולד ב-ה'תרצ"ד)
י"ט באייר – כ"א באייר
תענית כ' בסיוון, שנקבעה מספר פעמים בתולדות עם ישראל, כתענית על גזרות ופורענויות שונות
לראשונה נקבעה תענית ביום זה בידי רבנו תם לזכר עלילת הדם בבלואה.
התענית נקבעה מחדש בידי ועד ארבע ארצות, לזכר גזרות ת"ח ות"ט.
ד'תתקל"א – עלילת הדם בבלואה, באותו היום הועלו על המוקד 31 מיהודי העיר בלואה שבצרפת, לאחר שהואשמו בהריגתו של נער נוצרי
ה'ת"ח – גזירות ת"ח-ת"ט: העיר נמירוב נופלת לידי צבאו של מקסים קריבונוס והנצורים נטבחים
ה'תש"י – נוסד המושב זיתן על ידי עולים מטריפולי
ה'תשי"ב – דוד בן-גוריון מורה על הקמתה של הוועדה לאנרגיה אטומית
ה'תשי"ג – החלה בניית אוניברסיטת בר-אילן
ה'תשכ"ז – מדינת ישראל מספחת את מזרח ירושלים
ה'תש"ל – הוקמה ההתנחלות אלון שבות שבגוש עציון הנקראת על שם האלון הבודד
ה'תשמ"ב – מלחמת לבנון הראשונה: קרב סולטאן יעקוב בין כוח שריון של צה"ל לכוח קומנדו של צבא סוריה
ה'תרנ"ז – אל שווימר, מחלוצי התעופה בישראל
ה'תרפ"ו – ראול הילברג, היסטוריון אמריקאי ממוצא יהודי-אוסטרי (נפטר ב-ה'תשס"ז)
ה'תש"ה – שמעון אוחיון, חבר כנסת מישראל ביתנו
ה'תש"ל – לימור מזרחי, כדורסלנית ישראלית
ה'תשנ"ב – לוסי איוב, מנחת טלוויזיה ישראלית
ה'תשנ"ד – בן קיסר, יוטיובר, אושיית רשת
ה'ת"ח – רבי יחיאל מיכל מנמירוב, רב בנמירוב ומחבר הספר ההלכתי שברי לוחות, נרצח בגזירות ת"ח ות"ט
ה'תשכ"ה – הרב יעקב יצחק פלאנצגראבן, ראש "ישיבת רבינו שלמה קלוגר" בניו יורק ומחבר סדרת הספרים בית יעקב (נולד ב-ה'תרנ"ג)
ה'תשכ"ה – ברנרד ברוך (Bernard Baruch) מומחה פיננסי ויועצו הכלכלי של הנשיא ג'ון פ.
ה'תשכ"ט – ערי ז'בוטינסקי, עסקן ופעיל בתנועה הרוויזיוניסטית, בנם של יוענה וזאב ז'בוטינסקי (נולד ב-ה'תרע"א)
ה'תש"ס – הרב קלמן יהודה מארלוו, רב קהילת חב"ד בשכונת קראון הייטס בברוקלין (נולד ב-ה'תרצ"ב)
ה'תשנ"ז – נתנאל לורך, היסטוריון, דיפלומט ומזכיר הכנסת (נולד ב-ה'תרפ"ה)
ה'תשס"א – הרב רפאל ביטון, רב העיר הוד השרון (נולד ב-ה'תרע"ו)
ה'תשס"ו – רבי ישראל דן טאוב, האדמו"ר הרביעי בשושלת מודז'יץ (נולד ב-ה'תרפ"ח)
י"ט בסיוון – כ"א בסיוון
יום קורבן עצים של בני פחת מואב בן יהודה
מנהג הַתָּרַת נְדָרִים ארבעים יום לפני ראש השנה
ה'תרצ"ח – היישוב בית יהושע עולה על הקרקע במבצע "חומה ומגדל"
ה'תשס"א – 15 הרוגים וכ-130 פצועים בפיגוע התאבדות במסעדת סבארו בירושלים
ה'תשס"ו – נכנסת לתוקפה הפסקת האש שמביאה לסיומה של מלחמת לבנון השנייה
ה'תרע"ב – רבי בנימין רבינוביץ, רב, דיין, וראש ישיבת תולדות אהרן, חבר בד"ץ העדה החרדית, ואדמו"ר משכנות הרועים
ה'תרפ"ג – שמעון פרס, ראש ממשלת ישראל השמיני והנשיא התשיעי
ה'ת"ש – ירון לונדון, עיתונאי ומגיש חדשות ישראלי
ה'תשל"ט – נוי אלוש, יוצר סרטונים ישראלי
ה'תשס"ב – מאיה קיי, דוגמנית ישראלית
ה'תש"ד – רבי לוי יצחק שניאורסון, רב ומקובל (אביו של האדמו"ר השביעי של חסידות חב"ד, הרב מנחם מנדל שניאורסון).
ה'תשע"א – הרב רפאל הלפרין, רב, איש עסקים ומתאבק ישראלי.
כונג'יבראם נטרג'אן אֵנֵדְרֵאי (בטמילית: காஞ்சீவரம் நடராசன் அண்ணாதுரை; 15 בספטמבר 1909 – 3 בפברואר 1969) היה פוליטיקאי טמילי שכיהן כמזכיר הכללי הראשון של דראווידה מונטרה קזגאם וכראש השרים של מדראס וטאמיל נאדו מטעמה.
כוג'יבראם נטרג'אן אנדראני נולד ב-15 בספטמבר 1909 למשפחה ממעמד הביניים הנמוך מקהילת אורגים ב, עיר מקדשים הינדואית בפרוורי צ'נאי.
לאחר סיום השכלתו הבסיסית ב-1929, עבד אנדראי לתקופה קצרה כפקיד במועצה מוניציפלית מקומית.
ב-1931 חזר ללמוד במכללה במדראס, וב-1934 קיבל תואר שני בכלכלה ומדעי המדינה.
ב-1934 מונה אנדראי למורה במשך קרוב לשנה, ולאחר מכן פנה לעיתונאות, כשהוא נהיה לערוך המשנה של Justice (צדק), ביטאון מפלגת הצדק.
ב-1934 פגש אנדראי את פרייאר, שהפך לגורו הפולטי שלו.
בתקופה זו אף התמודד אנדראי על מושב במועצת מדראס מטעם מפלגת הצדק, אך הפסיד.
אנדראני היה מזכיר מפלגת הצדק ב-1944, כאשר המפלגה קיימה ועדה ב, בה התחלקה המפלגה בין הרדיקליים והשמרנים.
הרדיקליים, שנשאו עיניהם לנשיא המפלגה פרייאר ומזכירה אננאדוראני, קידמו החלטה לשנות את שם המפלגה לדראווידר קזגאם, שפרשה מפעילות פוליטית.
אנדראי ראה ביציאת הבריטים ועצמאות הודו ב-15 באוגוסט 1947 אירוע משמח, ויציאת אחד מאויבי הדראווידים.
פרייאר, לעומתו, ראה במעבר לעצמאות הודית מעבר לשלטון הצפון.
ביוני 1949, לאחר שפרייאר הודיע על מינויה של מנייאמי למהיגת המפלגה, אליה נישא, התפצלה המפלגה ואנדראי הקים את דראווידה מונטה קזגאם, שהיה למעורב בפוליטיקה הרשמית.
לאחר תבוסתו בבחירות ל ב-1962 נבחר לרג'יה סבהה.
בבחירות ל ב-1967 הקימה דראווידה מונטרה קזגאם ברית עם שורת מפלגות נוספות, וזכתה בבחירות ברוב גדול.
אנדראי מונה לראש השרים מטעם המפלגה, הראשון שלא מטעם הקונגרס הלאומי ההודי.
אנדראי נפטר ב-3 בפברואר 1969, בעודו מכהן.
אנדראי נישא ב-1930 לרני, שבאה מפרוורי מדראס.
לזוג לא נולדו ילדים, ואנדראי אימץ בהמשך ארבעה מנכדות אחותו הגדולה.
כאב הוא תחושת אי-נוחות, המחווה על פגיעה אפשרית ברקמות הגוף.
לפי האגודה הבינלאומית למחקר כאב, כאב מוגדר כ"תחושה וחוויה נפשית לא נעימה הקשורה בנזק ממשי או אפשרי לרקמה, או המתוארת במונחים של נזק מסוג זה".
נוסף על הצורך לטפל בכאב עצמו, הכאב נלווה לעיתים קרובות לפגיעה והתדרדרות אפשרית בתפקוד הגופני, ולכן כמצופה הוא התסמין הנפוץ ביותר המביא לפנייה לרופא.
כאב הוא הדרך שבה המוח מודיע לנו שמשהו בגופנו אינו פועל כשורה ודורש את תשומת לבנו.
אנו חשים כאב כתוצאה מהפרשה מקומית של הורמונים בשם פרוסטגלנדינים, שממלאים תפקידים רבים בגוף וביניהם הפעלת תאי עצב שמעבירים למוח את תחושת הכאב.
הפרוסטגלנדינים גם גורמים לתהליך דלקתי באזור שבו הם מופרשים ומביאים לעלייה בחום הגוף בעקבות השפעתם על חלק במוח שנקרא היפותלמוס.
זו מערכת התראה קריטית שמונעת מאיתנו לגרום לעצמנו נזק, או להתעלם מנזק קיים ולא לטפל בו – וכך להחמיר את המצב.
לפיכך, הכאב טומן בחובו יתרון מבחינת כושר ההשרדות של הפרט בכך שהוא מתריע בפני האדם או בעל החיים על סכנה מידית לפגיעה גופנית, או על נזקים קצרי או ארוכי טווח צפויים, ועל כן הוא דוחק בפרט להימנע מן הסכנה.
נוסף על כך, הוא מסייע בהחלמה מפציעה בכך שהוא מאלץ מנוחה לאיבר הפגוע, ומלבד תרומתו לפרט הוא גם מועיל לקולקטיב, בכך שתשדורת המצוקה מצד הפרט מעודדת את הקולקטיב לנקוט אמצעי זהירות כהגנה מפני סכנה.
תחושת הכאב הגופני טומנת בחובה גם היבט של סבל רגשי, ולא זו בלבד, אלא שככל שגוברת עצמת הכאב, כך הכאב מלווה בחרדה ודחף להפסיק את תחושת הכאב.
דבר זה מגדיר את הכאב הן כחוש והן כרגש.