tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מרצה בתחום האוריינות החזותית בנושא החיבור בין הראיה שלנו לקוגניציה- החשיבה טוען, שהחלו לדבר על אוריינות חזותית כבר מ-1969, ומאז "הפסדנו" את התחום החשוב הזה משום שהוא נתפס כשייך לאמנויות ולתרבות החזותית.
חשיבה חזותית (מכונה גם עיבוד חזותי או חשיבה בתמונה) היא תופעה של חשיבה באמצעות עיבוד ויזואלי.
חשיבה חזותית תוארה כשאנשים רואים מילים כסדרה של תמונות.
זה נפוץ בקרב כ -60% -65% מכלל האוכלוסייה.
חשיבה חזותית\ויזואלית היא דרך לארגן את המחשבות, לשפר את היכולת לחשוב ולתקשר וזוהי דרך מצוינת להעביר מידע מורכב או מבלבל .על ידי שימוש בכלים כמו: עט, נייר, כרטיסיות וכלי תוכנה ניתן להעביר תהליכי החשיבה הפנימיים למשהו חזותי יותר ברור ומפורש.
למידה, עבור לומדים ויזואליים, מתרחשת כולה בו זמנית, בתפיסה של פיסות מידע גדולות ושיתוף האינטואיציה.
"בניגוד לתפיסה הדרגתית של עובדות בודדות, צעדים קטנים או דפוסים נרכשים עם ניסיון.
למשל, הם יכולים ללמוד את לוח הכפל כטבלה גרפית הרבה יותר בקלות מאשר ללמוד כל גורם בנפרד".
לומדים ויזואליים טובים בלראות "את התמונה הגדולה" של מערכות פשוטות ומורכבות כאחת.
הם מומחים בסקירות וסיכומים, לעיתים קרובות על חשבון זכירה של פרטים ובניית רצף.
הופעתם האישית (לבוש, טיפוח עצמי ואפילו הבעות) חשובה להם לא פחות מאשר הופעתם האישית של אחרים.
הם יוצרים קשר עין בעת שיחה, למרות שדעתם מושחת בקלות על ידי הסביבה.
גם צלילי הסביבה מפריעים לכישורי הקשב שלהם ולעיתים קרובות משרבטים בזמן שיעורים ופגישות.
הם מעדיפים לקרוא ולעבוד באור עמום ואור טבעי, בתנאים נוחים, ומרגישים לא בנוח באור בוהק או חזק, ביגוד גס, משבי רוח וטמפרטורות קיצוניות.
ההתפתחות הטכנולוגית ומספרם ההולך וגדל של ערוצי התקשורת, הביאו לכך שהתרבות המערבית כיום משפיעה ומושפעת מדימויים וממידע חזותי.
המידע מקיף אותנו בכל מקום, בכל זמן ובכל צורה ומועבר בכל ערוצי התקשורת: טלוויזיה, ווידאו, אינטרנט וטלפון נייד.
התקשורת החזותית נוכחת בכל תחומי העשייה בחיינו, מעיצוב ספרים, עיצוב אתרי אינטרנט ועד קמפיין פרסום.
העוסקים בתקשורת החזותית מעבירים מסרים, רעיונות, תחושות ומידע באמצעות צורה, חומר, צבע, תנועה, צליל, מילה ודימוי.
לפני העידן הדיגיטלי הייתה היכולת להבין את שפת הסימנים לפני שמבינים את המילה הכתובה בדפוס.
אם מסתכלים על ציורי מערות, לא רואים שם דמויות אנושיות כי הם התבוננו החוצה על הנוף ועל החיות וציירו אותם.
אם מסתכלים על הויטראז'ים בקפלות של ימי הביניים רואים סיפורים שלמים- בציורים.
האנשים לא ידעו לקרוא- הם התבוננו בתמונות וקראו את הסיפורים.
היום התלמידים מצפים ללמוד עם ייצוגים חזותיים- כך הם רגילים לחוות את העולם- כך הם גם לומדים- דרך סרטים, אנימציות, תמונות, סכמות, דיאגרמות..
מה שנדרש היום זה חיבור בין טקסט ותמונה האדם האוריין היום- צריך להיות מסוגל לקרוא במשולב מידע שמגיע בשני ערוצים- תמונה וטקסט.
אוריינות דיגיטלית היא סוג של אוריינות מדיה המתמקדת ביכולת להבין את סביבת המחשב והאינטרנט.
"חינוך בעידן החזותי מציע להטמיע את המרכיב החזותי בכל תחומי הלימוד, לא רק בשיעורי האמנות, ולהפוך אותו לרכיב משמעותי בעל נראות גבוהה במערך הלימודים.
דגש מיוחד מושם על קריאה ביקורתית של טקסטים חזותיים.
כיוון שבעולם של ימינו ילדים "מוצפים" בטקסטים חזותיים, ומשך הצפייה שלהם במסכים חזותיים למיניהם עולה על כל דמיון, הצורך בקריאה ביקורתית של טקסטים אלה הוא הכרחי".
ביטויים חזותיים מהווים שפה חזותית, המקבילה במידה רבה לשפה המילולית.
כל שפה ניתנת להגדרה כמערכת סימנים מוסכמים המייצגים מהויות ומשמעויות, וכך מאפשרים תקשורת וצוברים כוח והשפעה.
השפה החזותית, כמוה המילולית, מכילה מכלול של סימנים המבוססים על צירופים כמו: קווים צורות, צבעים או טקסטורות..
תופעת השפה היא אוניברסלית אך שפות חזותיות, כמו מילוליות, מכילות סימנים וצירופים, שהם תלויי תרבות, זמן ומרחב.
בע"מ המוכרת בשם המקוצר אוריין היא חברה ציבורית ישראלית הנסחרת בבורסה לניירות ערך בתל אביב ועוסקת בתחום השירותים הלוגיסטיים בישראל.
החברה נוסדה בשנת 1953 על ידי אברהם למדן, כחברה לעמילות מכס.
לאחר הצטרפות הדור השני לניהול החברה, הורחבה פעילותה ובשנת 1984 החלה בפעילות שילוח מטענים והפכה לאחת משלוש החברות הגדולות בתחום והיחידה בבעלות מקומית.
בשנת 1988 מונה כמנכ"ל חן למדן, בנו של אברהם, המשמש בתפקיד מאז.
בשנת 2000 הפכה אוריין לנציגה הבלעדית בישראל של חברת DB Schenker, אחת משלוש חברות ההובלה והלוגיסטיקה הגדולות בעולם עם מחזור מכירות של 18 מיליארד אירו.
בשנת 2004 רכשה אוריין את פעילותה של חברת אגיש, המתמחה בעמילות מכס.
בשנת 2006 הפכה לבעלת שליטה מלאה במחסנים הלוגיסטיים SCG לוגיסטיקה בע"מ .
בשנת 2007 הנפקו מניות החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב והיא הפכה לחברה ציבורית.
בשנת 2011 רכשה אוריין את חברת השילוח הבינלאומי והלוגיסטיקה י.
בשנת 2018 רשמה החברה מחזור פעילות של 622 מיליון ש"ח והיא מעסיקה בארץ כ-900 עובדים וכ-100 קבלני משנה.
בפברואר 2018 יצאה החברה למהלך של גיוס כ-124 מיליון ש"ח מהציבור באמצעות הנפקת איגרות חוב.
בינואר 2020, זכתה יחד עם חברת שפיר הנדסה, במכרז של משרד הביטחון להקמת שלושה מרכזי אספקה לצה"ל.
בשנים האחרונות ביצעה אוריין רכישות משמעותיות נוספות: חברת אביב שיגור, הגדולה בישראל לשירותי דואר ובלדרות פנים ארציים; סופרין, המתמחה בעמילות מכס; קונספטליין המתמחה בשירותי הפצה והובלה של תרופות ומוצרים מבוקרי טמפרטורה.
החברה עוסקת בארבעה תחומי פעילות עיקריים: ניהול כולל של שרשרת האספקה לייבוא וייצוא טובין מישראל לרחבי העולם באוויר ובים; שירותי בלדרות והובלה פנים ארציים; שירותי אחסון וניהול מלאי; מימון ביניים בכל הקשור לשחרור ומיסוי טובין.
מדי שנה אחראית החברה על כ-40,000 משלוחים ימיים בכ-60,000 קונטיינרים, כ-95,000 משלוחים אוויריים במשקל כולל של כ-30,000 טון ולמעלה מ-3 מיליון חבילות לצד מאות אלפי משטחים.
בין לקוחותיה בתעשיות ההיי-טק, הטקסטיל, הרכב והמזון נמנות: שטראוס גרופ, קרסו, התעשייה האווירית, פוקס, שופרסל, כלמוביל, קסטרו, זארה ועוד.
בעל השליטה בחברה הוא המנכ"ל חן למדן (65.37%) ולצדו משקיעים מוסדיים (22.66%) ומניות שבידי הציבור (11.97%).
בשנת 2006 קרן פימי הצטרפה לבעלות החברה לצד למדן כאשר רכשה 40% ממניות החברה בשווי 10 מיליון דולר.
בשנת 2019 מכרה את מניותיה ברווח של 33 מיליוני שקלים ולמדן הגדיל את החזקותיו.
אוריון אקספרס הוא כינויה של קבוצת החברות "אוריון" המהווה חברת תקשורת וכבלים פדרלית רוסית, המספקת שירותי טלוויזיה לכלל רוסיה.
החברה נמצאת כיום בבעלות קבוצת "אוריון" ונכון ליוני 2019 לשירות הטלוויזיה של החברה 3.15 מיליון מנויים, ההופכים אותה לאחת מהחברות הגדולות בתחומה במדינה.
החברה החלה את פעילותה ב־2005 עם 152 אלף מנויים ועד 2011 כבר צמחה ל-537 אלף מנויים.
כיום לחברה למעלה מ-3 מיליון מנויים והיא אחת מהחברות הטלוויזיה בלוויין הגדולות ברוסיה.
אוריין שוקרון (נולד ב-23 ביולי 1992) הוא מוזיקאי, זמר-יוצר, מלחין, פסנתרן, מנצח ומעבד מוזיקלי ישראלי.
מנצח ומנהל מוזיקלי של תזמורת "אלמוגרביה" משנת 2017. בשנת 2020 נכלל ברשימת הצעירים המבטיחים '30Under30' של מגזין פורבס ישראל.
נולד וגדל במעלות-תרשיחא, החל לנגן בפסנתר בקונסרבטוריון המקומי ובשנות העשרה שלו נסע לסיבובי הופעות באירופה ובאפריקה מטעם הסוכנות היהודית וויצו.
בגיל 13 חזר בתשובה יחד עם משפחתו.
את שירותו הצבאי החל כמזכיר ברבנות הצבאית, עד ששמע אותו החזן הצבאי הראשי שי אברמסון ומשך אותו לשרת תחתיו כפסנתרן ומעבד מוזיקלי.
בשנת 2014 שיתף פעולה עם גיורא פיידמן באלבומו "Klezmer Meets Jazz", והלחין שניים מהשירים.
בשנת 2016 ניגנה הקלרינטנית קרולין הרטיג את יצירתו Klezmerline בפרמיירה בקולומבוס, אוהיו.
בשנת 2017 כתב לפסטיבל ישראל את היצירה "פתחו לי" בהשראת מנגינות מתפילת ההלל, ואת היצירה ביצעה התזמורת הסימפונית ירושלים.
בשנת 2016 הקים במעלות את מקהלת הגברים "קול התור" שעסקה בחזנות ופיוט.
בשנת 2017, כשהוא בן 24, התמנה למנצח ומנהל מוזיקלי של התזמורת האנדלוסית "אלמוגרביה".
תחת שרביטו שיתפה התזמורת פעולה בין היתר עם ברי סחרוף, ישי ריבו, חנן בן ארי, חיים לוק, שלמה גרוניך, גלית גיאת, נטע אלקיים, שי צברי, אביבה אבידן, מארק אליהו, דניאל זמיר, זיו יחזקאל, רבקה זהר, ליאור אלמליח ואמנים רבים נוספים.
שוקרון התארח כפסנתרן וכמנצח במופעים של התזמורת האנדלוסית הישראלית, תזמורת האופרה הקאמרית והתזמורת הפילהרמונית הישראלית.
השתתף כמלחין, מעבד ומנצח בפסטיבל הכליזמרים הבינלאומי בירושלים, פסטיבל ערבסק, פסטיבל תור הזהב, חג המוזיקה הישראלית, פסטיבל הפיוט, פסטיבל בסוד קולות רבים, פסטיבל הלדינו בצפת, פסטיבל העוד ופסטיבל פסנתרים.
בשנת 2018 כתב את המוזיקה למופע "הבנויה" של להקת המחול ק.ט.מ.ו.ן, עבודה במלאת מאה שנה ל"ירושלים הבנויה", ספרו האוטופי של בוריס שץ.
באותה שנה הלחין ותזמר את המחזמר "לפני בוא - קברט גאולה", למילים של רואי רביצקי.
המחזמר עלה בבכורה בבית אבי חי בירושלים.
בשנת 2020 נכלל ברשימת הצעירים המבטיחים '30Under30' של מגזין פורבס ישראל.
באותה שנה כתב את המוזיקה להצגה "בלוק 30" שעלתה התיאטרון הערבי-עברי ביפו בבימויה של חנה ואזנה גרינולד, והוציא סינגלים ראשונים מתוך אלבום בכורה כזמר-יוצר.
שוקרון הוא בוגר תוכנית קרן מנדל ישראל למנהיגות בתרבות יהודית לשנת 2020.
בשנת 2021 הלחין את שירו של המשורר רוני סומק, "4 עצות לילדה רוקדת", בתרגום לערבית מרוקאית עבור יצירתה "בלוק" של הכוראוגרפית והיוצרת אורלי פורטל שהוזמנה ובוצעה בבכורה בפסטיבל ישראל.
באותה השנה השתתף בעונה השמינית של תוכנית המציאות הכוכב הבא.
בנוסף, סרטו "ביני לבין עצמי - לא מנצח" פתח בבכורה את פסטיבל דוקאביב גליל 2021. וכן הלחין את שירו של הזמר משה כורסיה "30 נרות".
ב-20 באוקטובר 2022 הוציא שוקרון את אלבום הבכורה שלו - "לא מנצח".
באלבום 13 רצועות המכילות שירים ויצירות אינסטרומנטליות.
באותה שנה, היה שותף לכתיבת ההצגה "מה את קשורה" יחד עם לבנת בן חמו ורחל קשת, שם שיחק בתפקיד אור-חי, מוזיקאי יוצר צעיר מהפריפריה.
יצירה בעת מלחמת חרבות ברזל
כחודש אחרי שהחלה מלחמת חרבות ברזל, שוקרון החל לנהל מוזיקלית את מופעי "תקווה גדולה הלילה" סדרה של מופעי חתול בשק בבארבי בתל אביב בהם הופיעו אומנים רבים.
ב-1 באפריל 2024, שחרר עם אוהד דרשן את אלבומם המשותף "יום אחד".
באלבום 10 שירים שכל אחד מהם הוקלט ביום אחד באולפן במשך השנים האחרונות.
באלבום ביצועים חדשים לשירים ישראליים נבחרים.
באלבום אירחו את כמה מוזיקאים ירושלמים, בהם בני וויל, יפעת נטוביץ, יעל את מגזימה, הללי ון לואן.
האלבום נפתח בקריאת הפסוקים הפותחים את ספר בראשית בקולו של שלום מערתי, סבו של שוקרון, הקריאה אותה קראו בבוקר שמחת תורה, עת פרצה מלחמת חרבות ברזל.
ב-19 באפריל 2024, כתב והלחין שוקרון את השיר "ילד שמש שלי" שנוצר בעקבות פגישה מקרית שלו עם שלי שם טוב, אמו של החטוף עומר שם טוב בשוק מחנה יהודה בירושלים.
השיר זכה לחשיפה בתקשורת הישראלית והבינלאומית, והופץ עם קליפ שצולם בבית משפחת שם־טוב ובאירועים שנעשו למען החזרתו של עומר וכל החטופים.
בספטמבר 2024, הוציא שוקרון אלבום בהשראת האסופה "ונתנה תוקף - שבר, פיוט והתעצמות".
האלבום מהווה פס-קול מוזיקלי למגוון הטקסטים הכלולים באסופה.
קטעי התפילה הקאנוניים לצד שירים וקטעי יומן שכתבו חיילים ואזרחים מתוך דם הלב של השנה האחרונה - זוכים לפרשנות מוזיקלית צעירה וסופר אקטואלית באמצעות הפסנתר.
בין שירי האלבום מוגשים בקריינות רגישה של יונדב קפלון שורות מכמירות לב מאת חיים גורי, בן זוסמן, מנחם בגין ורחל חלפי.
בוגר תואר שני בקומפוזיציה וניצוח מן האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים והאקדמיה למוזיקה ע"ש פרנץ ליסט בבודפשט.
אות המצוינות מטעם עיריית מעלות-תרשיחא (2014)
מלגת מצוינות מטעם קרן ליכטנשטיין (2015-2016)
פרס נשיא האקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים (2017)
2024: על אהבה ורגשות אחרים
"אוריון" הוא כלי טיס בלתי מאויש (כטב"ם) רוסי, המסוגל לבצע טיסה בגובה בינוני לטיסה ארוכה (MALE, גובה בינוני, סיבולת ארוכה).
פותח על ידי חברת "קרונשטט" (שבבעלות חברת Sistema).
למל"ט משקל ממוצע, משך טיסה ארוך ויכולת נשיאה טובה.
ציוד הכטב"ם מיועד לסיור חזותי, מכ"ם או רדיו, עם אפשרות לסיורים ארוכים באזור נתון.
גרסת הייצוא של המל"ט נקראת Orion-E.
פיתוח המל"ט בוצע בהוראת משרד ההגנה של רוסיה מאז 2011. כחלק מעבודות הפיתוח, המל"ט קיבל את שם הקוד "מהלך זר".
היזם והקבלן הראשי הייתה חברת טראנזס מסנט פטרסבורג.
נכון לעכשיו, הקבלן הראשי הוא קבוצת קרונשטאט.
מדו"ח NPK SPP לשנת 2014 נודע כי SPP מפתחת תחנה אופטית-אלקטרונית למל"ט "אוריון", כשמתוכנן ייצור המוני לשנת 2017 (30 מוצרים בשנה).
אב הטיפוס הראשון לביצוע מבחני טיסה נבנה בשנת 2015. באותה שנה עדי ראייה הבחינו במטוס "אוריון" בשדה התעופה פרוטאסובו בריאזן.
הניסויים החלו במכון לחקר הטיסה על שם גרומוב במחצית הראשונה של 2016. גרסת הייצוא של מל"ט זה הוצגה בתערוכת האוויר MAKS- 2017.
לכלי מסגרת אוויר בעלת מבנה אווירודינמי בגודל בינוני עם כנף וזנב ישר בצורת V.
גוף המטוס בעל חתך רוחב אורך א-סימטרי, כדי להפחית במשקל תוך שמירה על מדדי חוזק, הדאון עשוי מחומרים מורכבים.
הכנף היא ברוחב ממוצע, ישרה, מתארכת ועם היצרות קלה וכוללת מכניזם מפותח.
כל אמצעי המיכון הבסיסיים נשלטים על ידי מערכת בקרה אלקטרונית (EDSU).
מול העמוד הקדמי ומאחוריו ישנם אמצעי אחסון פנימיים להצבת המשא, הידוק לציוד הדרוש ומסגרותיו.
המנוע בעל אב-טיפוס Rotax 914 86 קילוואט (115 כ"ס), מצויד במגדש טורבו להגדלת הגובה.
הבורג בעל שני הלהבים AV-115 בקוטר 1.9 מטר מיוצר על ידי חברת "אארוסילה".
לייצור סדרתי, חברת אגת בשיתוף עם TsIAM מפתחת את מנוע ה- APD-110/120 הרוסי.
כמו במל"ט במסגרת המו"פ מכון "NIOKR", "אוחוטניק", הכטב"ם עושה שימוש באוויוניקה שפותחה על ידי KRET.
מערכות פיקוח ואבחון של הציוד המשולב,
המטען מוגדר בתוך גוף המטוס, או בחלקו מתחת לכנפיים, מכוסה בלוחות נשלפים.
מערכת צילום דיגיטלית ברזולוציה גבוהה,
מערכת מכ"ם רב תכליתית קומפקטית,
עומס המשא מאפשר סיור אווירי ותמיכה במודיעין עבור הכוחות המזוינים שבקרקע; סיורי יעד, התאמת אש; סקר טופוגרפי של האזור.
נראות המרחב בטווחים גלויים ואינפרא אדום;
איתור ומעקב אוטומטי של יעדים על הקרקע ועל פני שטח;
מדידת המרחק למטרה ותאורתו על ידי קרינת לייזר.
מצלמת הדמיה תרמית עם שדה זוויתי משתנה;
מצלמת טלוויזיה עם שדה זוויתי משתנה;
מד טווח לייזר (בטוח לעיניים);
טווח לייזר / מאתר טווח לייזר.
קומפלקס המכ"ם: על פי צו של ממשלת רוסיה מס '218 מ-4 בספטמבר 2010, "תאגיד" Fazotron-NIIR מונה להיות אחראי על הקמת מערך מכ"ם נישא רב-תכליתי מדגם MF-2 לשימושו של המל"ט "אוריון".
מאפייני המל"ט "Orion-E" על פי מצגת היזם:
אוריונידס (שם מדעי: Orionides) היא קבוצה של דינוזאורים טורפים מתת-הסדרה תרופודה.
הם חיו בין היורה התיכון לפני 175.6 מיליון שנה עד ללפני 66 מיליון שנה, עם הכחדת הקרטיקון (למעט העופות).
הקבוצה הוגדרה ב-2012 בידי החוקרים "Carrano, Benson & Sampson", והיא נקראה על שם דמות הצייד הענק מהמיתולוגיה היוונית אוריון.
כמו כן היא מכונה על שם קבוצת הכוכבים אוריון, בה ישנו כוכב בשם Alektropodion - "רגלי תרנגולת".
בני קבוצה זו כוללת את מרבית התרופודים שחיו ביורה ובקרטיקון, והיא מכילה את המינים שנפרדו מהצרטוזאורים.
בקבוצה זו כלולים כל התרופודים הגדולים ביותר, כשהגדולים מכולם הם הספינוזאורוס, הגיגאנוטוזאורוס, הקרכרודונטוזאורוס והטירנוזאורוס.
הקבוצה מתחלקת ל-2 קבוצות עיקריות: המגלוזאורים שכוללים את המגלוזאוריים והספינוזאוריים, ואת האוונתרפודים, בהם הקרנוזאורים והקלורוזאורים וייתכן שגם המגרפטוריים.
סרו אוריטוקו (בספרדית: Uritorco) הוא הר בצפון־מערב פרובינציית קורדובה, בארגנטינה.
הוא ממוקם בסמוך לנהר קלבלומבה (Calabalumba), שלושה ק"מ ממרכז העיר קפיז'ה דל מונטה (Capilla del Monte), ופסגתו נמצאת בגובה 1,949 מטרים מעל גובה פני הים.
ההר נמצא בניהול פרטי, וניתן לגשת אליו באופן ציבורי תמורת תשלום.
העלייה להר נחשבת לעלייה בדרגת קושי בינוני, ולוקח כשלוש שעות להגיע לפסגה, אם הולכים במסלול המתאים.
מגבעת אוריטורקו יורדים נתיבי מים רבים, רבים מהם מתחת לאדמה, יוצרים מרחצאות תרמיים; בין הנתיבים הללו בולט נהר קלבלומבה הקטן - שכמעט יבש בקיץ - העובר מערבה דרך קפילה דל מונטה.
ב־21 בדצמבר 2012 ההר נסגר לאחר שבפייסבוק הציעו לבצע שם התאבדות המונית עקב תופעת 2012.
אוריונים הם גזע בדיוני של חוצנים דמויי-אדם המופיעים ביקום הבדיוני של זיכיון "מסע בין כוכבים".
הם הופיעו לראשונה בפרק "The Cage" של "מסע בין כוכבים: הסדרה המקורית" כשדמותה של וינה הוצגה כשפחה אוריונית באשליה שהוצגה לקפטן כריסטופר פייק.
הצילומים נוספו בסופו של דבר לפרק הכפול The Menagerie.
זכרים אוריונים הופיעו לראשונה ב"מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה" בפרק The Pirates of Orion.
מוצאם של האוריונים מכוכב הלכת אוריון שברביע אלפא.
הם מנוהלים על ידי סינדיקט אוריון התומך בפשיעה מאורגנת בתחומים כמיפיראטיות, כרייה בלתי חוקית, ניצול שוק שחור ועבדות.
הנשים האוריוניות, המתוארות על ידי הסינדיקט כבעלות אופי חייתי וייצר חושני, נמכרות כשפחות בשוקי עבדים.
בשווקים אלו נטען שאף גבר לא מסוגל להתנגד לריקוד המפתה שהן מציגות.
ב"מסע בין כוכבים: אנטרפרייז", בפרק Bound, התברר שחלקן מסוגלות להפריש פורומונים חזקים המשפיעים על זכרים של גזעים דמויי אדם ומאפשר להן לשלוט בהם.
בפרק זה טענו השפחות האורניות נוואר, ד'נאש ומאראס שבעזרת יכולת זו הן למעשה מנהיגות הסינדיקט ומאפשרות לעצמן להימכר לעבדות כדי להסתנן ליעד עליו הן רוצות להשתלט.
במאה ה-24 החל הסינדיקט לקבל גזעים גם אחרים לארגון.
במאה ה-32, בסדרה "מסע בין כוכבים: דיסקברי", האוריונים והאנדוריאנים פעלו במשותף תחת הסינדיקט "שרשרת האזמרגד" שבראשו עמדה אוריונית בשם אוסיירה.
אוריול בוסקטס מאס (בספרדית: Oriol Busquets Mas; נולד ב-20 בינואר 1999 בסן פליו שבספרד) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדת הקשר האחורי.
בוסקטס הצטרף אל מחלקת הנוער של ברצלונה בשנת 2007 לאחר תקופת מבחן מוצלחת.
ב-29 באפריל 2017 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בברצלונה אתלטיק, קבוצת המילואים של המועדון, בניצחון 2-0 על פראט במסגרת הליגה הספרדית השלישית.
ב-29 בנובמבר 2017 ערך בוסקטס את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, כששיחק 62 דקות בניצחון 5-0 על ריאל מורסיה במסגרת שלב 32 הגדולות של גביע המלך הספרדי.
ב-27 באוגוסט 2019 הושאל בוסקטס לטוונטה מליגת העל ההולנדית למשך עונה אחת.
ב-1 בספטמבר הוא ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 3-1 על אוטרכט במסגרת הליגה.
הוא ערך 21 הופעות ליגה במדי המועדון במשך תקופת ההשאלה.
ב-28 באוגוסט 2021 חתם בוסקטס על חוזה לשלוש עונות בקלרמון פוט מליגת העל הצרפתית.
ב-20 ביולי 2022 חתם בוסקטס בארוקה הפורטוגזית.
ב-24 בינואר 2025 חתם באנדורה מהליגה הספרדית השלישית.
אוריין ליפשיץ (נולדה ב-28 במאי 1976) היא במאית תיאטרון ישראלית.
נולדה בשם ברכי אייכנשטיין במשפחה חרדית בירושלים: הוריה הם חנה בת שחר והרב יהושע אייכנשטיין.
במהלך השנים עזבה את אורח החיים החרדי.
בוגרת החוג לתיאטרון במכללת אמונה, בעלת תואר ראשון בהצטיינות יתרה בבימוי ובהוראת תיאטרון בסמינר הקיבוצים ותואר שני בתוכנית לחקר הביצוע בתיאטרון ובאמנויות המופע באוניברסיטת תל אביב.
ליפשיץ חוותה פגיעה מינית בילדותה, ולאורך השנים הסתירה את הפגיעה.
הפגיעה וההשתקה ערערו את עולמה הערכי והאמוני.
ההתמודדות עם מעשה הפגיעה והבנתו הן מנוע המצית רבות מיצירותיה.
היא פיתחה הצגות אמנותיות ניסיוניות וחדשניות המיועדות לקהל ילדים, לאור תפיסה כי לתיאטרון לילדים יש תפקיד אמנותי, פוליטי וחברתי, וכי השפה האמנותית של התיאטרון מסוגלת לתווך עבור הילדים חוויות מורכבות ולעבד אותן באופן סמלי ועדין בעזרת דימויים אמנותיים.
לפני שהתמקדה בעשייה אמנותית-תיאטרונית, עסקה ליפשיץ בניהול תוכניות תרבות ואמנות.
ב-2010 הקימה וניהלה את Paideia Project-Incubator – תוכנית חממה לפיתוח פרויקטים של תרבות יהודית באירופה במכון Paideia בסטוקהולם, והקימה חממה לפיתוח מופעי סיפור בבית מדרש אלול.
בשיתוף בית אבי חי יצרה ליפשיץ את סדרת ההצגות "אגדות הלבנה" הכוללת 12 הצגות ילדים בהתאמה לחודשי השנה העברית שמועלות באופן קבוע מאז 2014.
ליפשיץ מלמדת בימוי ויצירה בסטודיו למשחק ניסן נתיב בירושלים ובחוג לתיאטרון במכללת אמונה, ומנחה כיתות אמן בחוג ללימודי תיאטרון באוניברסיטה העברית בירושלים.
בשנת 2018, כחלק מסדרת ההצגות "מלכים" שיצרה, כתבה ליפשיץ עם ענבל לורי את ההצגה "דוד: המלך והכבשה".
תוכני ההצגה עוסקים גם בפרשת דוד ובת שבע ונוגעים בסוגיות של פגיעה מינית וניצול סמכות, ועוררו דיונים סוערים על תפקידו ודרכו של תיאטרון ילדים.
בעקבות הדיונים הוגבלה ההצגה לקהל בוגר והיא לוותה בדיון על תפקידו של תיאטרון ילדים ועל שיח מבוגרים וילדים על מיניות.
ההצגה ירדה לאחר מספר מועט של הופעות, ובעקבות החוויה העלתה ליפשיץ את ההצגה "שיר שנועד לקריאות בוז" על פי המחזה "הקהל" מאת לורקה.
המחזה עוסק במתח שבין העולם הדרמטי הפנימי וחריגותו המינית החברתית של היוצר ובין התקבלות היצירה מצד הקהל.
אמה היא הסופרת חנה בת שחר ואביה הוא הרב יהושע אייכנשטיין, ראש ישיבת יד אהרון.
לאחר נישואיה לחוקר התיאטרון יאיר ליפשיץ אימצה את שם משפחתו, וב-2022 בחרה בשם "אוריין" כשמה הפרטי.
אוריין צ'פלין (נולדה ב־21 במאי 1973) היא סופרת ישראלית.
צ'פלין נולדה וגדלה בקיבוץ שריד.
לאחר סיום שירותה הצבאי בחיל הים, למדה עיתונות ותקשורת בבית הספר לעיתונות כותרת.
לאחר מכן למדה תקשורת ומדעי המדינה.
לאחר סיום לימודיה עבדה כתחקירנית ועורכת של תֹכניות אקטואליה שונות בטלוויזיה, בין היתר בתוכנית פופוליטיקה.
לאחר מכן הייתה עורכת תוכן במערכות של תוכניות תעודה ואקטואליה נוספותבשידורי קשת.
לאחר לידת בנה הבכור החלה לעבוד כמרצה לתקשורת המונים בחוגים לתקשורת, והייתה בעלת בלוג ב"מעריב".
בשנת 2011 עברה לארצות הברית בעקבות רילוקיישן משפחתי שם התגוררה מספר שנים בדאלאס, טקסס.
בתקופה שהתגוררה שם הקימה צ'פלין עסק לכתיבת הרצאות וביוגרפיות ועבדה בגוף תקשורת ישראלי בארצות הברית.
בשנת 2018 הפיקה סרט תיעודי, 'הסוד בבקבוק', שהוקרן בערוץ עשר.
במהלך לימודיה בארצות הברית ראיינה נשים על חווית האימהות ובעקבות כך כתבה את ספרה הראשון "ארבע שעות ביום – על הלינה המשותפת".
הספר יצא לאור בשנת 2020 עם חזרתה של צ'פלין להתגורר בישראל.
לאחר צאת הספר הוא עובד לסרט ששודר בכאן 11. בסרט מובא סיפורן של שמונה אימהות שילדיהן גדלו בבתי הילדים בקיבוץ, שנשאלות לגבי חוויית האימהות במה שהוגדר כ"ניסוי חברתי".
בין השאלות שמעלה הסרט: כיצד הן תופסות את אימהותן, איך השפיעה השיטה על הקשר עם ילדיהן ועוד.
צ'פלין מתגוררת בתל אביב, מרצה לתקשורת המונים, עוסקת בכתיבה תיעודית ועריכת תוכן.
+שם הספרשנההוצאהארבע שעות ביום2020הקיבוץ המאוחדהספר עובד לסרט תיעודימשהו קורה לבלה2023הקיבוץ המאוחד, פועליםשחוקים2022הוצאת אוריסיפורים קצרים המתארים סיטואציות בחיי זוגיות שחוקה
Orion (ידוע גם כ-" Mentor" ו-"Advanced Orion") הוא סדרת לווייני ריגול בתחום מודיעין אותות.
הסדרה מופעלת על ידי משרד הסיור הלאומי ופותחה בשיתוף פעולה עם סוכנות הביון המרכזית.
השיגור הראשון בוצע בשנת 1995. עד לשנת 2023 ידוע על 8 שיגורים.
לפי השערות משקל הלוויינים כ-5,200 ק"ג והם בעלי אנטנה בקוטר של כ-100 מטר.
יכולות של לווייני הסדרה לא פורסמו אך משערים שהם מסוגלים לקבל מידע על השידורים השונים לרבות הזנה לטלפון סלולרי.
עלות של שיגור בשנת 2009 הייתה כארבעה מיליארד $.
אנשים הם בעלי אוריינות כלכלית אם ביכולתם ליישם עקרונות כלכליים, גם זמן רב לאחר שנלמדו, בהקשרים שונים של החיים ובמצבים השונים מאלו שהוצגו בפניהם בעת הלימודים.
המחקר הכלכלי עוסק בחקר הבחירות המתבצעות על ידי פרטים (או ממשלות, עסקים וארגונים אחרים) המערבות הקצאה וחלוקה של משאבים הנמצאים במחסור.
לפיכך, אוריינות כלכלית היא רמת המיומנות בשימוש בכלי חשיבה המתבססים על עקרונות כלכליים ומשמשים לניהול המשאבים העומדים לרשות הפרט החותר להשיג רווחה אישית גבוהה ולהגדיל את מסגרת המשאבים שלו.
אוריינות כלכלית מקנה הבנה וכלים בסיסיים שניתן ליישמם בכל תחומי החיים ואינם בהכרח מערבים שימוש במשאבים פיננסיים.
העולם בו אנו חיים מתנהל על ידי שלל בחירות כלכליות, שכן בחירה כלכלית היא מצב בו לא ניתן לקיים את כלל הפעילויות הרצויות לאור מגבלת משאבים, כך שהבחירה בפעילות זו או אחרת כרוכה בוויתור; הוויתור למעשה יוצר את המחיר הכלכלי, במונחים של עלויות אלטרנטיביות.
המערכת הכלכלית יוצרת קשר בין רווחתם של פרטים, חברות וגם מדינות, ולאורך ההיסטוריה ניתן למצוא עדויות לאירועים כלכליים דומים.
אוריינות כלכלית, המתבססת על הכרת עקרונות כלכליים בסיסיים, מאפשרת קבלת החלטות באופן מושכל יותר, ומתייחסת לנושאים הבאים:
מושגי יסוד, בראשם העלות האלטרנטיבית, משאבים והקצאת משאבים יעילה
תהליכים כלכליים ברמת הפרט והחברה – סדרי עדיפויות, שיתופי פעולה, חתירה לאושר
תהליכים כלכליים ברמת הפירמה – כדאיות כלכלית, יזמות
תהליכי קבלת החלטות, כגון עלות מול תועלת, חיסכון והשקעה
העדפת זמן ויחס לסיכון תהליכים כלכליים בהיקף גדול, כגון התנהלות חברתית ושיתופי פעולה, התנהלות שוק וקביעת מחירים
הבנת השלכות ארוכות טווח של החלטות הכרוכות בניהול והקצאת משאבים, ברמת הפרט, הקהילה ומדיניות ציבורית
מושגים ייסוד בתחום כוללים: ביטוח, בנק מרכזי, גירעון תקציבי, דיני חדלות פירעון, דירוג אשראי, הלוואה, חיסכון, מוצר, מותג, משבר כלכלי, עלות, ניתוח עלות-תועלת, עמלה, עשה זאת בעצמך, קרן המטבע הבין-לאומית, כלכלה, כלכלת המשפחה, רווח (כלכלה), שוק ההון, שיווק, שכיר, עצמאי, בעלות, שכירות.
אוריינות כלכלית והצורך בהבנת עקרונות ורעיונות כלכליים בסיסיים בקרב הציבור תופסים מקום חשוב בחינוך ובעיצוב מדיניות ציבורית שנים רבות.
כמו כן החל מהמחצית השנייה של המאה ה-20 מתקיימים כנסים בנושאי הוראת כלכלה ואוריינות כלכלית, מתפרסמים מגזינים מקצועיים בתחומי הוראת הכלכלהומאמרים המציגים, בין היתר, את חשיבות לימודי הכלכלה ושיפור האוריינות הכלכלית של הציבור, החל בגיל הילדות, וכן נערכים מבחנים וסקרים אשר מטרתם להעריך את רמת האוריינות הכלכלית של חלקים בציבור.
TEL (Test of Economic Literacy) - מבחן סטנדרטי ארצי הנערך בארצות הברית בקרב תלמידי תיכון (כיתות ט'-י"ב).
המבחן כולל 40 שאלות ומתייחס ל-20 מדדים של ה-NCEE (לדוגמה: מחסור, בחירה ומשאבי ייצור; קבלת החלטות, ניתוחי השוליים; מערכות כלכליות ומנגנוני הקצאה; שווקים ומחירים; היצע וביקוש).
המבחן נערך לראשונה בשנת 1979, בהמשך לפרסום מדריך ראשי לתוכנית לימודים [7] אשר מטרתו העיקרית הייתה לתאר את המבנה הבסיסי של הוראת תחום הכלכלה, יחד עם סדרת מדריכים מותאמי רמה/כיתה וקורסים, אך ללא אמצעים לבחינת יעילות ההוראה.
מבחן TEL סיפק לבתי הספר מערכת הכוללת אמצעים למדידה והערכה של השגי התלמידים בכלכלה, ובנוסף סיפק לחוקרים נתונים מעודכנים לשימוש במערכים ניסויים.
העדכון האחרון בוצע לאור הכללת קורסים בכלכלה בבתי הספר התיכוניים, בהבחנה בין קורסים בסיסיים ומתקדמים.
החל משנת הלימודים תשע"ח (2017/2018) במערכת החינוך בישראל משולבות תוכניות בחירה בנושאי חינוך כלכלי-פיננסי בבתי הספר:
בתי הספר היסודיים ובחטיבת הביניים: תוכניות בחירה המשולבות כחלק ממקצועות הלימוד, כגון מתמטיקה, עברית, אזרחות וכישורי חיים, בהיקף של 5 שעות.
בתי הספר התיכוניים: תוכניות בחירה בתחום החינוך הכלכלי-פיננסי מצומצמות בהיקף של 5 שעות כחלק מלימודי מדעי החברה (בדגש על גלובליזציה) או גאוגרפיה, ותוכנית ייעודית מקיפה בהיקף של 30 שעות תחת הנושא אוריינות פיננסית, העוסקת בנושאי אוריינות כלכלית "יישומית", כגון ניהול תקציב אישי ומשפחתי, בנקים, השקעות, וצרכנות נבונה.
כמו כן קיימות מגמות לימוד לבגרות בכלכלה.
Foundation for Economic Education - FEE: הוקם בשנת 1946 במטרה להקנות לציבור ידע בתחומי האוריינות הכלכלית, יזמות וחירויות פרט ובמטרה לקדם כלכלה חופשית.
הארגון מקיים סמינרים, פרסומים אקדמיים וחומרי לימוד ברשת.
Council for Economic Education – CEE (לשעבר NCEE): ארגון בארצות הברית המתמקד בחינוך כלכלי ופיננסי לילדים החל מגיל גן ועד לבית הספר התיכון.
מטרת הארגון היא להקנות הבנה בכלכלה ובניהול פיננסי אישי, לשם פיתוח היכולת לקבל החלטות לחיים טובים יותר המאפשרות להבחין בהזדמנויות לאורך חייהם ולסייע להם לגדול להיות מבוגרים מוצלחים ויצירתיים המסוגלים לקבל החלטות מושכלות ואחראיות.
בין היתר, CEE מפעילה את אתר EconEdLink הכולל חומרי לימוד ופעילויות להקניית אוריינות כלכלית בתחומים שונים.
Foundation for Teaching Economics – FTE: ארגון שמטרתו להכיר לצעירים את הדרך הכלכלית לחשיבה על נושאים לאומיים ובין לאומיים, ולקדם מצוינות בחינוך כלכלי באמצעות הנחיית המורים להיות מחנכים יעילים יותר.
הארגון מתמקד בחינוך העל־יסודי ומספק תכנים ומשאבי הוראה למורים, אך מקיים גם תוכניות קיץ לסטודנטים המתעניינים בלימודי כלכלה.
EFI – Economic Fundamental Initiative: ארגון ללא כוונת רווח אשר מטרתו לקדם אוריינות כלכלית במזרח אירופה.
הארגון מקיים שיתופי פעולה עם מורים בתיכונים ומרצים באוניברסיטאות, עם סטודנטים וגורמים במשרדי החינוך במטרה להנגיש אוריינות כלכלית לכלל.
Georgian Economic Literacy Initiative - GELI: ארגון בגיאורגיה, אשר מטרתו להעלות את רמת הידע הכלכלי והפיננסי בקרב האוכלוסייה בגיאורגיה, לשם הבטחת רווחתם הפיננסית וקבלת החלטות מושכלות של הציבור במדינה.
הארגון מספק חינוך כלכלי לתלמידים החל מחטיבות הביניים ועד לאוניברסיטה, וכן סדנאות מקצועיות למבוגרים.
GELI מקיים תחרויות כתיבה לתלמידים בנושאים כלכליים וכן את אולימפיאדה שנתית לבתי ספר.
Institute for Economic Studies – Europe: ארגון ללא מטרות רווח אשר בין מטרותיו לגלות, לפתח ולתמוך בסטודנטים מצטיינים, חוקרים ואחרים בחקר ויישום עקרונות הליברליזם הקלאסי.
בנוסף, הארגון פונה לציבור הרחב להפצת ידע כלכלי ורעיונות של כלכלה חופשית.
IES עורך סמינרי קיץ ברחבי אירופה, קורסי קיץ ונותן חסות לחוקרים ולתרגומים של ספרים מרכזיים.
New Economics School - Georgia: ארגון ללא כוונת רווח אשר מתמקד בעיצוב דעת הקהל הציבורית בהתבסס על עקרונות ליברליים קלאסיים.
מטרותיו העיקריות של בית הספר הן הפצת ידע כלכלי והקניית אוריינות כלכלית באמצעות סמינרים, כנסים, פרסומים, תרגומים, הרצאות ציבוריות ועוד; השפעה על החלטות פוליטיות על ידי השתתפות ישירה בתהליכי גיבוש מדיניות ציבורית, ארגון והשתתפות בסדנאות, דיונים, הזמנת מומחים לייעוץ לממשלה ועוד.
New Zealand Commerce and Economics Teachers Association - NZCETA: ארגון שבין מטרותיו להוות פורום לדיונים הקשורים בהוראה ולמידה של תחומי המסחר והכלכלה בהקשר רחב, לקדם ולתמרץ את לימודי הכלכלה והמסחר, ולספק הזדמנויות ללמידה ופיתוח, וחומרי לימוד לחברי הארגון באמצעות פגישות, סמינרים, כנסים, ופיתוח והפצת משאבים.
מבשלת הבירה אוריון (ביפנית: オリオンビール株式会社) היא מבשלת הבירה החמישית בגודלה ביפן, שבסיסה בטומיגוסוקו, מחוז אוקינאווה.
החברה מחזיקה בכ-1% משוק ההבירה היפני, ושולטת ב-60% משוק הבירה באוקינאווה.
אוריון, שנוסדה בשנת 1957 בנאגו, אוקינאווה במהלך הכיבוש האמריקאי של אוקינאווה, החלה לייצר בירה בשנת 1959. אוריון התקשתה להתחרות במבשלות הבירה היפניות הגדולות האחרות, אך לאחר שעברה מבירה בסגנון גרמני לבירה בסגנון אמריקאי, היא זכתה בנתח העליון בשוק האוקינאווי.
עד 2002, היה לה שוק שהוגבל בעיקר לאוקינאווה.
מאז 2002, אוריון שיתפה פעולה עם מבשלות אסהי לייצור ושיווק בירות אסהי באוקינאווה, בתמורה לסיוע של אסהי במכירת בירת אוריון מחוץ לאוקינאווה.
אסהי מחזיק ב-10% ממבשלות אוריון.
בינואר 2019, Nomura Holdings ו־The Carlyle Group נכנסו למגעים לרכישת Orion Breweries כדי לעזור למותג הבירה להתרחב בארצות הברית ובאסיה.
ב-14 במאי 2019, אוריון נכנסה לשוק הצ'והיי עם השקת המותג WATTA chūhai, תוך שימוש בטעמים מסורתיים של אוקינאווה.
ביולי 2019 מונה Keiju Hayase לנשיא ומנכ"ל מבשלות אוריון.
בשנת 2020, אוריון מבשלות הפסיקה את הייצור וההפצה של בירת 9% כוהל בנפח (ABV) שלה, Watta Strong, כמהלך להילחם באלכוהוליזם, המבשלה הגדולה הראשונה ביפן שעשתה מהלך בכיוון זה.
אוריון משתמשת במים המגיעים ממעיינות מתוך ההר ליד המבשלה.
המבשלה מייבאת את הלתת שלה מגרמניה, ומשתמשת גם בכשותנית האלרטאו והזאץ הצ'כית.
המותג מוכר על ידי אנשי צבא ארצות הברית המוצבים באוקינאווה.
מכירות החברה מחוץ ליפן מהוות 5% ממכירותיה.
בשנת 2017, אוריון מבשלות רשמה מכירות של 28.3 מיליארד ין.
בקוריאה, בירה אוריון משווקת תחת שם המותג Okinawa.
אוריון והחושך הוא סרט פנטזיה-קומית בהנפשה ממוחשבת בבימויו של שון צ'רמץ, שנכתב על ידי צ'ארלי קאופמן ומבוסס על ספר ילדים באותו שם מאת אמה יארלט.
הסרט הופק על ידי חברת "דרימוורקס הנפשה".
הסרט עלה לשידור בספק שירותי הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-2 בפברואר 2024.
הילד הצעיר, אוריון, מתמודד עם פחדים, והפחד הגדול ביותר שלו הוא מפני החושך.
החושך מחליט להתיידד איתו ומוכיח לו שאין מה לפחד ממנו.
פול וולטר האוזר - חושך/אופל
חלק גדול הסרט הוא המחשה של פחדים של הילד: הפחד להיות דחוי, פחד לדבר, פחד מחושך ועוד.
הוא עלול להיות מפחיד עבור ילדים צעירים.
לילדים צעירים מומלצת צפייה בלווי מבוגר.
ב-12 ביוני 2023 הוכרז ש"נטפליקס" ו"דרימוורקס הנפשה" משתפים פעולה בהפקה ובהפצה, ונמסר כי התסריט נכתב על ידי צ'ארלי קאופמן.
לאחר מכן, ג'ייקוב טרמבלי, פול וולטר האוזר וורנר הרצוג הוכרזו כחלק מצוות המדבבים.
הסרט עלה לשידור בספק שירותי הזרמת המדיה "נטפליקס" ב-2 בפברואר 2024. באתר Rotten Tomatoes, 90% מתוך 70 מבקרים נתנו ביקורת חיובית, עם ממוצע של 7 מתוך 10.
אוריינות AI או אוריינות בינה מלאכותית (ב"מ) (Artificial Intelligence Literacy) היא היכולת להבין בינה מלאכותית, להשתמש בה, לנטר אותה ולחשוב עליה באופן ביקורתי.
המושג מתייחס בעיקר להקניית מיומנויות וידע בקרב הקהל הרחב, שאינו מומחה לבינה מלאכותית.
לבינה המלאכותית יש פוטנציאל נרחב וסיכונים נרחבים.
לכן, הבנת המנגנונים, היישומים וההשלכות שלה חיונית.
קיימת הסכמה רחבה לכך שאוריינות AI היא נדרשת, ושיש להקנות אותה לתלמידים וסטודנטים.
הבינה המלאכותית מיושמת בהקשרי חיים רחבים, כגון כלי רכב אוטונומיים, עוזרים וירטואליים, אבחון רפואי, גיוס עובדים ועוד.
גם במערכת החינוך יש שימוש בבינה מלאכותית לטובת שיפור הלמידה, ההוראה והמינהל.
מי שמשתמש בכלים האלה צריך להבין אותם מספיק טוב כדי לקבל החלטות מושכלות ביחס אליהם, ולכן נדרשת אוריינות AI.
לאוריינות AI צפויות להיות השלכות תעסוקתיות משמעותיות, כך שמי שירכוש אוריינות כזאת יצליח יותר בשוק התעסוקה.
אחת ההגדרות המוקדמות והשכיחות לאוריינות AI היא "מערכת של מיומנויות המאפשרת לאנשים להעריך באופן ביקורתי כלי בינה מלאכותית, לתקשר ולשתף פעולה עם אחרים בעזרת כלי בינה מלאכותית, ולהשתמש בבינה מלאכותית ככלי מקוון בבית ובעבודה."
הגדרות דומות אך מאוחרות יותר הן "היכולת להבין, להשתמש, לנטר ולחשוב באופן ביקורתי על כלי בינה מלאכותית", או "היכולת להבין בינה מלאכותית, להשתמש בה, להעריך אותה ולהפעיל אותה באופן מוסרי".
בפשטות, אוריינות AI היא "הידיעה איך בינה מלאכותית פועלת, ואיך להשתמש בה בתבונה ובאופן מוסרי."
ארגון ה־OECD מתייחס לאוריינות AI כמושג רחב יותר.
לפי מודל ה־AILit של הארגון, אוריינות AI היא הידע הטכני, המיומנויות המתמשכות והעמדות מוכוונות העתיד הנדרשים על מנת לשגשג בעולם המושפע מבינה מלאכותית.
אוריינות זו מאפשרת ללומדים לעבוד עם בינה מלאכותית תוך הערכה ביקורתית של יתרונותיו, סכנותיו והשלכותיו המוסריות.
אוריינות AI קשורה לסוגי אוריינות אחרים.
אוריינות דיגיטלית היא תנאי מקדים לאוריינות AI, אוריינות מדעית ואוריינות חישובית יכולות לתרום לה, ואוריינות נתונים חופפת לה במידה משמעותית.
מקובל לחלק את המיומנות של אוריינות AI למספר תחומים.
השכיחים ביניהם הם ידע תאורטי על האופן בו פועלת בינה מלאכותית, שימוש יעיל בכלי בינה מלאכותית, הערכה ביקורתית של בינה מלאכותית ושימוש אתי בה.
חלוקה זו היא פשטנית, שכן התחומים קשורים אלה לאלה.
ידע והבנה תאורטיים מתייחסים להבנה בסיסית של מהי בינה מלאכותית ואיך היא פועלת.
זה כולל היכרות עם אלגוריתמים של למידת מכונה ועם המגבלות וההטיות הקיימות במערכות בינה מלאכותית.
משתמשים בעלי ידע תאורטי צריכים להכיר טכנולוגיות שונות המשתמשות בבינה מלאכותית, כולל מערכות קוגניטיביות, רובוטיקה ולמידת מכונה.
יישום מתייחס ליכולת להשתמש בכלי בינה מלאכותית על מנת לפתור בעיות ולבצע משימות.
לדוגמה, תכנות וניתוח קובצי נתונים גדולים.
הערכה מתייחסת ליכולת להעריך באופן ביקורתי את האיכות והמהימנות של מערכות בינה מלאכותית.
הערכה מתייחסת גם ליכולת לתכנן ולבנות מערכות בינה מלאכותית הוגנות ומוסריות.
לצורך ביצוע הערכה, המשתמשים צריכים גם ללמוד באילו תחומים הבינה המלאכותית חזקה, ובאילו תחומים היא חלשה.
השימוש בבינה מלאכותית יוצרת דורש בחינה ביקורתית של התוצאות והיכולת לזהות הזיות.
שימוש ביקורתי בעוזרים וירטואליים כמו אלקסה וסירי דורש גם פיתוח מיומנויות נוספות:
אוריינות פרטיות - היכולת לזהות איומים על הפרטיות, לנהל אותה ולהגן עליה
אוריינות שכנוע - זיהוי ומניעה של השפעה של מערכות דמויות אדם
יכולת רגשית - היכולת לנהל תסכול וחרדה העולים באינטראקציה עם עוזרים וירטואליים
רפלקציה - היכולת לדעת מהם הצרכים, העקרונות המוסריים והסכנות האישיים
כלים של בינה מלאכותית מקבלים החלטות המשפיעות משמעותית על האדם כמו איזו ריבית יקבל בבנק, האם יתקבל ללימודים או לעבודה.
חלק מאוריינות AI הוא להיות מודעים להשפעות של AI על החיים ולוודא שהן נעשות באופן מוסרי.
מוסר או אתיקה של בינה מלאכותית מתייחסים להבנת ההשלכות המוסריות של בינה מלאכותית, וליכולת לקבל החלטות מושכלות ביחס לשימוש בכלים של בינה מלאכותית.
תחום זה כולל שיקולים ממספר תחומים וקיימות גישות שונות לקיטלוג האתגרים המוסריים.
הציבור נוטה לחשוב שמשום שהחלטה מתקבלת על-ידי מכונה אובייקטיבית, הרי שהיא תהיה הוגנת ובלתי מוטה.
על מנת שניתן יהיה לתת אמון בכלי AI, יש להתייחס למספר מרכיבים.
הוגנות - וידוא שהמודל מתייחס באופן הוגן כלפי כולם, במיוחד כלפי אוכלוסיות שסבלו היסטורית מייצוג חסר.
למנוע אפליה, לכלול מנגנוני ניטור ולשקול נקודות מבט מגוונות.
לשם כך, יש להרחיב גם את המגוון התרבותי של החוקרים והחוקרות בתחום.
הסברתיות - וידוא שניתן להסביר למשתמשים בשפה פשוטה את ההחלטות האלגוריתמיות והנתונים שבבסיסן
חוסן ואבטחה - וידוא שמערכות הבינה המלאכותית בטוחות, מאובטחות ועמידות לפגיעות, ושלא ניתן לנצל אותן לרווח של אחד על חשבון אחרים
שקיפות - יידוע של המשתמשים על השימוש בכלי AI לקבלת החלטה מסוימת, ולתת להם מידע על המודל הנמצא בשימוש.
שקיפות במידע מאפשרת גם לצד שלישי לבקר את התנהגות האלגוריתם
פרטיות מידע - שמירה מפני שימוש לא מאושר במידע אישי
דיוק - הכרה ודיווח על גורמי טעות ואי-ודאות באלגוריתמים ובנתונים
אַחְרָיוּתִיּוּת - וידוא שהמשתמשים והפלטפורמות לוקחים אחריות על האופן בו כלי הבינה המלאכותית פועלים ועל עמידה בעקרונות אתיים
מערכות AI צריכות להעצים את בני האדם, לאפשר להם לקבל החלטות מושכלות ולקדם את זכויותיהם.
האדם במרכז ורווחה נפשית - מתן קדימות לצרכים ולרווחתם הנפשית של בני האדם
זכויות אדם - וידוא שהטכנולוגיות לא פוגעות בזכויות אדם
אוטונומיה - שמירה על שליטה אנושית על מערכות בינה מלאכותית כמו רכבים אוטונומיים
הכללה - הבטחת הגישה לבינה מלאכותית לכולם
קידמה - העדפת פרויקטים בעלי ערך גבוה
מיסאינפורמציה - מניעת הפצה של מידע שגוי, דיסאינפורמציה ופייק ניוז
קיימות - העדפת יישומים המספקים תובנות ארוכות טווח
חברת IBM ניסחה עקרונות כלליים לשימוש מוסרי בכלי AI בארגון או חברה.
מטרת כלי ה־AI אינה להחליף את האדם, אלא להגביר את יכולותיו
נתונים והתובנות המופקות מהם שייכים באופן בלעדי ליוצריהם
מערכות AI צריכות לשמור על שקיפות והסברתיות
מכיוון שהאתגרים המוסריים אינם רק טכנולוגיים, אלא סוציוטכנולוגיים, יש להתייחס באופן הוליסטי ולשים לב לכמה עקרונות נוספים:
צוות העבודה של כלי ה AI צריך להיות מגוון ולהכיל אנשים מקבוצות שונות של מגדר ומיעוטים, זאת כדי לשפר את חוכמת ההמונים
על תהליך העבודה להיות מושתת על עקרונות מוסריים כמו שקיפות והסברתיות
יש להשתמש בכלי עבודה שיאפשרו את יישום העקרונות המוסריים
ידע תומך מתייחס למיומנויות ותחומי ידע המסייעים לעבודה עם בינה מלאכותית.
ניתן גם לחלק את הפעולות להגברת אוריינות AI לשש רמות, לפי הרמה בטקסונומיה של בלום אותה הם מדגישים:
לזכור - להעתיק, לשחזר ולזכור מושגים מתחום הבינה המלאכותית
להבין - להסביר רעיונות או מושגים.
לתאר, להסביר, לפרש ולהדגים את המשמעות של בינה מלאכותית
ליישם - להשתמש במידע במצבים חדשים.
ליישם, להפעיל והשתמש ביישומי בינה מלאכותית בהקשרים שונים
לנתח - לקשר בין רעיונות.
לארגן, להשוות, לפרק ולפשט בעיות בנושא בינה מלאכותית
להעריך - לנמק עמדה או החלטה.
להעריך, לנבא, לזהות ולנמק החלטות בעזרת יישומי בינה מלאכותית
ליצור - לעצב, להרכיב, לבנות ולפתח יישומי בינה מלאכותית
רוב המחקרים בתחום עוסקים ברמות החשיבה הנמוכות יותר של זיכרון, הבנה ויישום.
הגישות המוקדמות למדידה של אוריינות AI פעלו בעיקר דרך מבחני ידע בתחום צר.
גישות מתקדמות יותר בוחנות לא רק את הידע, אלא גם את המיומנויות והערכים הקשורים לאוריינות AI.
נכון לשנת 2024, רוב המדדים מבוססים על דיווח עצמי, ורק חלק קטן מהם בוחן ידע.
AI literacy test הוא מבחן ידע הכולל 30 שאלות רבות-ברירה עם תשובה נכונה אחת.
המבחן מבוסס על ההגדרה של אוריינות AI ככוללת 17 כשירויות המחולקות לחמישה תחומים: מהי בינה מלאכותית?
מה בינה מלאכותית יכולה לעשות?
איך צריך להשתמש בבינה מלאכותית?
איך אנשים תוספים בינה מלאכותית?
המבחן מתאים לסטודנטים ומדדיו הסטטיסטיים הם יחסית טובים.
AILS - AI literacy scale הוא שאלון דייוח עצמי המודד 4 גורמים של אוריינות בינה מלאכותית: מודעות, שימוש, הערכה ואתיקה.
השאלון מיועד לאוכלוסייה הכללית ומדדיו הסטטיסטיים הם יחסית טובים.
השאלון מיועד לתלמידי חטיבת הביניים ומדדיו הסטטיסטיים הם יחסית טובים.
AI literacy matrix הוא מטריצה בת שני ממדים הנבנית עבור תחום תוכן ספציפי.
המימד האופקי בוחן את סוגי האוריינות: אוריינות AI כללית, אוריינות AI תלויות תחום תוכן, ואתיקה.
המימד האנכי כולל את היכולת: ידע, מיומנות וערכים.
בכל משבצת ניתן לחבר אמירות המצליבות בין סוג האוריינות לבין היכולת.
על הנשאל לדרג בסולם ליקרט עד כמה הוא מסכים עם כל אחת מהאמירות.
למשל, בהצלבה של אוריינות AI כללית וידע אפשר להציג אמירה כמו "אני מסוגל לתאר איך מאמנים ונבדקים מודלים של למידת מכונה".
בהצלבה של אוריינות AI תלויות תחום תוכן (למשל רפואה) ומיומנויות אפשר לרשום "אני מסוגל להשתמש לפחות באפליקציה אחת של AI בתפקידי המקצועי כרופא".
בהצלבה של ערכים ואתיקה אפשר לרשום "זה מוסרי שמערכות AI יקבלו החלטות משמעותיות ללא פיקוח אנושי".
מספר ממשלות הכירו בצורך לקדם אוריינות AI, גם בקרב מבוגרים.
תוכניות שכאלה פורסמו בארצות הברית, סין, גרמניה ופינלנד.
תוכניות המיועדות לקהל הרחב מורכבות בדרך־כלל מיחידות לימוד מקוונות, קצרות ונוחות להבנה.
תוכניות המיועדות לילדים בנויות בדרך־כלל כפרויקטים יישומים.
תוכניות לסטודנטים במכללות ואוניברסיטאות מתייחסות לעיתים קרובות לצרכים המקצועיים הספציפיים של הסטודנט, בהתאם לתחום הלימוד שלו.
מעבר למערכת החינוך, ניתן לפתח אוריינות AI גם בקהילה, לדוגמה במוזיאונים.
בבתי הספר משתמשים במספר פדגוגיות להקניית אוריינות AI .
ביצוע מבחן טיורינג עם סוכן תבוני
בניית אפליקציות בעזרת תכנות מבוסס Blockly
אימון מודלים של בינה מלאכותית
תוכניות לימוד בנושא בינה מלאכותית משפרות את הבנת התלמידים ביחס לנושאים כמו למידת מכונה, רשתות עצביות ולמידה עמוקה.
תוכנית DAILy (Developing AI Literacy) פותחה על־ידי MIT ואוניברסיטת בוסטון במטרה להגביר אוריינות AI בקרב תלמידי חטיבת הביניים.
התכנית בנויה כסדנא של 30 שעות הכוללת את הנושאים: מבוא לבינה מלאכותית, מערכות לוגיות (עצי החלטות), למידה מונחית, רשתות עצביות, למידה חישובית, דיפ-פייק, ומחוללי שפה טבעית .
התלמידים בוחנים את ההשלכות המוסריות והחברתיות של כל נושא, וכן את המשמעויות התעסוקתיות שלו.
לפני העשור השני של המאה ה־21, בינה מלאכותית נלמדה בעיקר במקצועות ה־STEM (מדעים, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה).
בעשור השני של המאה, החלו להופיע יוזמות להרחבת ההשכלה בתחום הבינה המלאכותית, ובפרט להקניית אוריינות AI.
קורסים לקידום אוריינות AI משלבים למידה יישומית עם הקניית ידע, כאשר מרביתם עושים זאת בסביבת תכנות.
רוב הקורסים מתחילים ביחידת לימוד אחת או יותר העוסקת בשאלות בסיסיות כמו מהי בינה מלאכותית, מה מקורה, מה היא יודעת לעשות ומה לא.
רוב הקורסים מתייחסים גם ללמידת מכונה וללמידה עמוקה.
חלק מהקורסים עוסק בסוגיות מוסריות בבינה מלאכותית.
באוניברסיטת פלורידה נעשה מהלך רחב של החדרת בינה מלאכותית לתוכנית הלימודים בכל הדיסציפלינות.
מטרת המהלך הייתה להקנות לסטודנטים באוניברסיטה את המיומנויות הנדרשות לשוק העבודה של המאה ה־21. במסגרת היוזמה גויסו כ־100 אנשי סגל חדשים.
כל סטודנט חויב ללמוד קורס בסיסי בבינה מלאכותית וקורס על אתיקה, מידע וטכנולוגיה.
כל סטודנט בחר קורס נוסף מתוך כמה תחומי תוכן כגון רפואה, או עסקים.
סטודנטים שסיימו בהצלחה את שלושת הקורסים זכו בתעודה רשמית.
המהלך לווה בהגברת הלמידה היישומית באוניברסיטה.
בין השאר, נערכו קורסים בשיתוף התעשייה, כאשר סטודנטים ואנשי תעשייה ניסו לפתור יחד בעיות מהעולם האמיתי, בעזרת כלי AI.
כדי לנהל את היוזמה, הוקמה ועדה שבחנה קורסים קיימים וקורסים חדשים ומיפתה את תחומי האוריינות הנלמדים בהם.
כל קורס אופיין בתחומי האוריינות אליהם הוא מתייחס, כך שהסטודנטים יכלו לבחור את הקורסים המתאימים להם, וההנהלה יכלה לזהות פערים או חסרים בתחומים מסוימים.
מכיוון שאוריינות AI נדרשת לקהל הרחב ומספר המומחים בתחום הוא מצומצם, ניתן להשתמש במשאבים מקוונים כדי להקנות את המיומנות.
מספר גופים כמו MIT ואוניברסיטת סטנפורד הקימו אתרים הכוללים מערכי שיעור ופעילויות להגברת אוריינות AI לטובת הציבור הרחב.
מערכי שיעור חינמיים נמצאים גם באקדמיית קהאן ובאתרים נוספים.
קיימים מספר קורסים מקוונים חינמיים באנגלית שמטרתם ללמד מבוגרים את הבסיס של בינה מלאכותית.
קורסים אלה נוצרו על-ידי חברת IBM, גוגל, ו־DeepLearning.AI.
יחידות לימוד ברמה בסיסית יותר קיימות באקדמיית קהאן
קיימות גם הדרכות ייעודיות עבור מרצים ומורים, למשל מסלול למידה בן 3 שעות של מיקרוסופט.
באתר קמפוס IL הישראלי קיים קורס בסיסי חינמי בהנחיית דרור גלוברמן, וכן קורס מתקדם יותר של אוניברסיטת בן-גוריון.
משרד החינוך ואחרים פרסמו גם הצעות לפעילויות חינוכיות בנושאים של סוגיות אתיות ב־AI.
אוניברסיטת פנסילבניה יצרה קורס מזורז בן שעה הכולל חמישה סרטוני הדרכה.
הסרטונים מתייחסים לידע תאורטי הנושאים של מודלי שפה גדולים והנדסת פרומפטים, לסוגיות אתיות, ולשימוש פרקטי למרצים ולסטודנטים.
קיימות כתוביות בעברית לסרטונים, אך המידע הכתוב איננו מתורגם.
קיימים גם סרטונים נוספים באנגלית עם תרגום המתמקדים בבינה מלאכותית יוצרת.
כן קיימות הרצאות TED של מומחים עם כתוביות בעברית, כגון סרטונים העוסקים בנושאים של אחריותיות (accountability), אמון, דיפ פייק, ותכנות בעזרת AI.
הרצאות בעברית כוללות את הרצאתו של דניאל שרייבר, המתייחס לשינויים הצפויים בשל כניסת הבינה המלאכותית.
אוריין יהודה (נולדה בשנת 2008) היא מתעמלת אקרובטית ישראלית.
סגנית אלופת עולם (גימארייש 2004) בתחרות לזוג נשים בתרגיל שיווי המשקל.
יהודה מתאמנת באגודת הפועל "בגין" חולון תחת המאמן אמיר מוזס.
בסבב גביע העולם שנערך בשנת 2023 זכתה במדליית כסף בתחרות לזוג נשים בבלגיה.
באליפות העולם שנערכה בגימארייש שבפורטוגל בספטמבר זכתה בתחרות לזוג נשים במדליית כסף בתרגיל שיווי המשקל בתוצאה של 28.050 נקודות, יחד עם אלמוג גרין.
בנוסף, הזוג סיים במקום שמיני במוקדמות התרגיל הדינמי בתוצאה של 26.250 נקודות, ולא העפיל לגמר התרגיל בשל הגבלה של צוות אחד למדינה בגמר.
הזוג לא העפיל לגמר הקרב רב לאחר שסיים את המוקדמות במקום שביעי בציון משוקלל של 53.340 נקודות, בשל הגבלה של צוות אחד למדינה בגמר.
אוריול ריי ארנס (בספרדית: Oriol Rey Erenas; נולד ב-25 בפברואר 1998) הוא כדורגלן ספרדי המשחק בעמדות הקשר האחורי והבלם בלבאנטה מהלה ליגה.
ריי נולד בברצלונה, קטלוניה, והצטרף ללה מאסיה של ברצלונה בשנת 2008, בגיל עשר.
ב-27 ביולי 2017, הוא חתם על חוזה לשנתיים בלידס יונייטד מהצ'מפיונשיפ.
ב-18 ביולי 2019, חתם ריי על חוזה לשלוש שנים בריאל ואיאדוליד, ושובץ בקבוצת המילואים ששיחקה בליגה הספרדית השלישית.
ב-16 בינואר 2021 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה, כשנכנס כמחליף בהארכה במקומו של טוני וייה בניצחון 4–1 בחוץ נגד פניה דפורטיבה, במסגרת גביע המלך הספרדי.
ב-28 ביולי 2021, חתם ריי על חוזה לשנתיים במיראנדס מהליגה הספרדית השנייה.
ב-29 ביוני 2023, חתם ריי על חוזה לשנתיים בלבאנטה מהליגה הספרדית השנייה.
אוריינות דתית היא ההיכרות הבסיסית עם מגוון רחב של מסורות אמוניות, ולא רק עם דת אחת.
הבנת הדתות הגדולות בעולם, הבדליהן ומנהגיהן, חיונית כדי לנווט בעולם רב-תרבותי.
אתאיזם היא האמונה באי-קיומו של האל.
חשיבות האוריינות הדתית הולכת וגוברת בעולם גלובלי, שבו קשרים והגירה בין חברות בעלות אמונות ותרבויות שונות מתרחבים כל הזמן.
הבנה בסיסית של דתות שונות אינה נועדה רק כדי להכיר אותן כשלעצמן, אלא כדי לטפח הבנה הדדית, לקדם סובלנות ומעורבות נבונה ומאוזנת עם ההיבטים הדתיים של תרבויות אנושיות.
בעולם במדינות כמו ארצות הברית ובריטניה קיימים מכונים ויועצים המציעים הכשרה בתחום האוריינות הדתית למגזר הציבורי והפרטי.
כשגם לממשלה הבריטית מחויבת לתוכניות קידום "אוריינות אמונית" במערכת החינוך והמגזר הציבורי במטרה לשפר את הגיוון הארגוני ולקדם דיאלוג מעמיק יותר.
בעבר התקיימו דתות פוליתאיסטיות כמו דת יוון העתיקה, דת מצרים העתיקה ודת רומא העתיקה.
בנוסף לדתות פגניות, דתות בערב הקדם-אסלאמית, דתות אוסטרליה, דתות העמים הילידים בארצות הברית ודתות אפריקה המסורתיות ששילבו כישוף וטקסי פולחן של קורבנות אדם.
דתות נוספות כוללות את ה: שינטו, סיקיזם, באביזם, דאואיזם, זורואסטריות, דרוזים, באביזם, דהרמיות, בהאים וכיום גם את דת מפלצת הספגטי המעופפת שנחשבת לדת פארודית.
בדתות מסוימות קיימות מגמות זיהוי של התחזקות דתית (חזרה בתשובה), התרחקות דתית (יציאה בשאלה), חילוניות והמרת דת.
בין כהני הדת הנפוצים נמנים: כהן, מולא, כומר, נזיר וזורוואניזם.
חלוקה נפוצה של דתות היא לקבוצות גאוגרפיות או היסטוריות, כמו: דתות אברהמיות, בודהיזם מזרח-אסייתי ודתות דהרמיות.
הדתות האברהמיות, הקרויות על שם האב הקדמון המשותף אברהם, הן הדתות המונותיאיסטיות הגדולות בעולם, הכוללות את היהדות, הנצרות והאסלאם.
היהדות היא דת מונותיאיסטית עתיקה שנוסדה על בסיס ברית בין הבתרים בין אלוהים לאברהם וצאצאיו, ובהם עם ישראל.
היהדות מבוססת על התורה שבכתב (חמשת חומשי תורה) ועל התורה שבעל-פה (התלמוד).
הנצרות היא הדת הגדולה בעולם, ומבוססת על חייו ומשנתו של ישו מנצרת, שאותו רואים מאמיניו כבן האלוהים והמשיח.
כתבי הקודש המרכזיים הם התנ"ך והברית החדשה.
האסלאם היא דת מונותיאיסטית, שפירוש שמה הוא "התמסרות לאל".
האסלאם נוסד על ידי מוחמד במאה ה-7, ומאמיניו מכונים "מוסלמים".
כתב הקודש הוא הקוראן, והוא יחד עם החדית והשריעה מנחים את חיי המאמינים.
דתות אלו התפצלו מאוחר יותר לזרמים שונים גדולים או קטנים יותר, ונחשבו לפנימיים או חיצוניים לזרם ממנו התפצלו.
כיום חסידי הדתות האברהמיות מהווים את רוב האוכלוסייה העולמית המביאה לידי ביטוי את רעיונות מלחמות הדת והפונדמנטליזם הדתי, בין אם במחקר או פרקטיקה.
הדתות ההודיות הן קבוצת דתות שמקורן בתת-היבשת ההודית.
הן מאופיינות באמונה במחזוריות החיים - סמסרה ובתפיסות של קארמה ודהרמה.
כוללות את ההינדואיזם: דת רבגונית, ללא מייסד יחיד, המכילה מגוון רחב של אמונות, טקסים ואלים.
היא מבוססת על כתבי הודות, האופנישדות והאפוסים השונים.
בודהיזם היא דת שנוסדה על ידי גאוטמה הבודהה לפני כ-2,500 שנה בהודו.
הבודהיזם מתמקד בשחרור מהסבל באמצעות השביל המתומן הנאצל.
המהווה דרך רוחנית הכוללת שמונה עקרונות (כגון ראייה נכונה, מחשבה נכונה ומאמץ נכון), שמטרתם להוביל את האדם לנירוואנה (הארה).
אתאיזם הוא השקפה או אמונה לפיה לא קיימת ישות אלוהית או אלים.
בשונה מאגנוסטיות, הטוענת שאין אפשרות לדעת אם יש אלוהים, האתאיזם מצהיר באופן ברור על העדר אמונה.
מדינות רבות במערב אירופה, במזרח אסיה (כגון סין ויפן) ובאוסטרליה מציגות אחוזים גבוהים של אנשים המגדירים את עצמם כחסרי דת או אתאיסטים.
ההערכה היא כי כ-15-20% מאוכלוסיית העולם מגדירה את עצמה כאתאיסטית או אגנוסטית, מה שהופך את חוסר האמונה לאחד הזרמים הגדולים והמשמעותיים בעולם.
הפילוסופים של עידן הנאורות, כמו ברוך שפינוזה ודייוויד יום, הציגו טיעונים שהובילו רבים לגישות דאיסטיות או אגנוסטיות, שמהן צמח מאוחר יותר האתאיזם המודרני.
במאות ה-19 וה-20, עם התפתחות המדעים והפילוסופיה המודרנית, התבסס האתאיזם כעמדה אינטלקטואלית לגיטימית.
פילוסופים מרכזיים כמו פרידריך ניטשה, שהכריז על "מות האלוהים", ופילוסופים אנליטיים כמו ברטרנד ראסל, שהעלו טיעונים לוגיים נגד קיומו של האל, תרמו רבות לדיון בנושא.
גם רעיון המפץ הגדול של 'ורז' למטר קידם רבות את האמונה באתאיזם.
יש המכלילים באוריינות הדתית גם "אוריינות אמונית" המהווה את הידע והיכולת להבין ולהתמודד עם נושאים הקשורים לדת.
בניגוד לתפיסות מסורתיות של "הכרת תוכן הספר", אוריינות דתית אינה מוגבלת רק ליכולת לזהות ולפענח טקסטים דתיים.
אלא כוללת הבנה עמוקה על האופן בו הדת מתבטאת בחיי היום-יום, בחברה ובפוליטיקה, ואת היכולת לנתח את המורכבות והסתירות הטמונות בה.
במובן זה, היא אינה רק מיומנות קוגניטיבית, אלא תודעה ביקורתית המאפשרת לאדם לנווט במרחב הדתי באופן מושכל ורגיש.
אוריינות לבריאות היא היכולת של אדם למצוא, להבין, להעריך ולהשתמש במידע ובשירותי הבריאות כדי לקבל החלטות מושכלות הקשורות לבריאותו.
היא כוללת מגוון רחב של אמצעים ומיומנויות, החל מיכולת קריאת עלונים רפואיים, צפייה בתוכניות בריאות דרך הבנת הוראות רופא או רוקח, ועד שימוש במידע מקוון על מחלות וטיפולים.
אוריינות בריאותית מושפעת מגורמים חברתיים, תרבותיים, כלכליים וחינוכיים.
לאדם עם אוריינות בריאותית נמוכה יהיה קשה יותר להתנהל במערכת הבריאות, להבין את זכויותיו כחולה, לבחור בטיפול המתאים לו ולקיים אורח חיים בריא.
מושגים מרכזיים בתחום כוללים: רפואה, בריאות הציבור, רפואה מונעת, סיעוד, תרופה, רשלנות רפואית, מידע ורישום רפואי, הזנחה בריאותית, פנקס חיסונים, חיסון, נטילת דם ורידי, בדיקת RAST, מעבדה רפואית, מזכירות רפואית, בדיקת לחץ דם, בדיקת שתן.
נהוג לחלק את האוריינות הבריאותית לשלושה סוגים עיקריים:
אוריינות בריאותית פונקציונלית: מתייחסת ליכולות הבסיסיות של קריאה וכתיבה הדרושות כדי לתפקד במערכת הבריאות.
לדוגמה, קריאת מרשם רופא, מילוי טפסים רפואיים, הזמנת תור או הבנת הוראות נטילת תרופות.
אוריינות בריאותית אינטראקטיבית: עוסקת ביכולת לתקשר ולקיים אינטראקציה עם גורמי מקצוע בתחום הבריאות, כמו רופאים ואחיות.
היא כוללת את היכולת לשאול שאלות, לנהל שיח על הבעיות הבריאותיות, לבטא את תסמיני הבעיה/מחלה ולבקש הבהרות.
אוריינות בריאותית ביקורתית: זוהי הרמה הגבוהה ביותר של אוריינות בריאותית.
היא כוללת את היכולת להעריך מידע בריאותי באופן ביקורתי, לזהות מקורות מידע אמינים לעומת לא אמינים, ולנתח את השפעות אפשריות של בחירות תזונה או אורח חיים על הבריאות.
היכרות עם מחלות נפוצות וחמורות: כמו מחלות מין או סרטן.
אוריינות בריאותית היא מרכיב קריטי בבריאות הציבור ובהצלחת מערכות בריאות.
לאוריינות בריאותית גבוהה יש השפעה ישירה על: תוצאות ושיפור מצבים בריאותיים, עלויות מערכת הבריאות וצדק חברתי ובריאותי.
כשאוריינות בריאותית נמוכה נפוצה יותר בקרב אוכלוסיות מוחלשות, בעלות רמת השכלה נמוכה או מצב סוציו-אקונומי ירוד.
שיפור האוריינות הבריאותית הוא כלי חשוב להפחתת פערים חברתיים ובריאותיים.
הכרת השפעת הגנטיקה על הבריאות
לגנטיקה יש חשיבות מכרעת על איכות החיים ופוטנציאל התעוררות והידבקות במחלות.
ה-DNA הוא חומר תורשתי המכיל את כל המידע הגנטי על אורגניזם.
ה-DNA מורכב משרשרת ארוכה של יחידות הנקראות נוקלאוטידים, ובני האדם נושאים כ-22,000 גנים המקודדים לחלבונים שונים.
המידע הכלול ב-DNA משפיע על התפתחות האורגניזם, תפקודו, ומאפייניו השונים, כמו צבע עיניים, קבוצת דם ואף מאפייני אישיות וחשיבה ועוד.
חקר הגנום, הידוע גם כגנטיקה או ביולוגיה מולקולרית, עוסק בפענוח מבנה ה-DNA ותפקידו, הבנת מנגנוני התורשה, וכן השפעת שינויים בגנים (כמוטציה) על תכונות ומחלות.
תחום זה התפתח מאוד מאז גילויו של הנזיר גרגור מנדל במאה ה-19 שהניח את היסודות להבנת התורשה.
כשכיום מתאפשר זיהוי גנים הקשורים למחלות, למטרות פיתוח טיפולים חדשניים ואף זיהוי קרבה משפחתית.
לרוב, לכל גן יש שני עותקים, הנקראים אללים.
אחד שנורש מהאב והשני מהאם.
היחסים בין שני אללים אלו הם שקובעים איזו תכונה תבוא לידי ביטוי.