tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בשנת 1926 נישאה ושנה לאחר מכן נולד בנה היחיד, ביל.
לאחר זמן התגרשה ונישאה בשנית ליוסף (ג'ו) שאול בשנת 1932. שנה לאחר מכן עלתה לישראל.
ויקי שאול החלה את עבודתה הטיפולית בתחום הטיפול הנפשי לאחר לימוד עצמי אוטודידקטי את תורתו של זיגמונד פרויד.
הטכניקה הטיפולית התבססה על פירוש חלומות ועל חיזוק ה"אני" תוך החלשה של ה"אני־העליון" והתעמקות במבנים נפשיים חבויים ב"לא-מודע".
לאחר זיהוי מקור הקושי התחיל תהליך של "חינוך מחדש" שהיה תהליך ארוך ומורכב ובו שימשה ויקי שאול כעוזרת ל"אני" החלש עד לשיקומו והגעת המטופל לתפקוד ראוי.
ויקי שאול שימשה כמטפלת נפש בעיקר בקרב חברי התנועה הקיבוצית.
בין מטופליה היה אלי בן-גל שהתייחס לשיטת הטיפול שלה:
ויקי שאול נפטרה בחיפה בשנת 2008, מספר ימים לפני יום הולדתה ה-103.
ויקיאנה הוא אחד האוספים החשובים ביותר של דיווחי חדשות ומסמכים הקשורים לאירועים אקטואליים מהמאה ה-16, בצורה של עלונים בודדים ומאוירים, חוברות, הדפסים, טקסטים כתובים ביד וציורים.
אוסף זה מהווה אחד הארכיונים החשובים ביותר לתקופת הרפורמציה בשווייץ.
האוסף נקרא על שם , כומר בכנסיית הפרדיגר ובבית החולים הקשור אליה בציריך החל משנת 1552, ובשנת 1557 הוא מונה לדיאקון השני ולכומר בכנסיית גרוסמונסטר (Grossmünster) בציריך.
ויק אסף וסידר מסמכי חדשות עכשוויים בצורה כרונולוגית בין השנים 1559–1588, תוך שילוב חומרים נוספים מהתקופה שבין השנים 1505–1559 באוסף שלו.
האוסף של ויק מכיל 24 כרכי פוליו, אשר לאחר מותו בשנת 1588 הוחזקו בספריית המנזר בכנסיית גרוסמונסטר ולאחר מכן הועברו בשנת 1836 לספריית העיר ציריך.
בנוסף למספר עצום של הדפסים ממדינות דוברות גרמנית, האוסף כולל גם 52 פריטים בשפות אחרות.
רבים מהמסמכים מקורם במרכזי הדפוס וההפקה הספרותית החשובים ביותר באותה תקופה – אאוגסבורג, נירנברג ושטרסבורג.
המסמכים, המכילים תמונות וטקסטים, מעידים על חיי התקופה ומדווחים על תופעות כגון אירועים טבעיים – כוכבי שביט, רעידות אדמה ושיטפונות, עיוותים פיזיים בבעלי חיים ובני אדם, פשעים מסעירים ואירועים פוליטיים של התקופה.
לדוגמה, כוכב השביט של 1577 מתואר כ"מפחיד ומופלא" ("schrecklich und wunderbarlich").
האוסף משקף את האווירה של המשבר הדתי והפוליטי של התקופה: אולריך צווינגלי, שנפטר בשנת 1531 ניבא את סוף העולם.
ייתכן שהאוסף של ויק נחשב בעיניו ובעיני בני דורו כמבשרים של יום הדין.
האוסף כולל 439 עלוני דפוס מאוירים (חיתוכי עץ), מתוכם 429 שייכים לאוסף המקורי, ו-10 הוספו מאוחר יותר.
בשנת 1925, עלוני הדפוס המאוירים הוצאו מכרכי כתב היד של יוהאן יאקוב ויק ואוחסנו בנפרד במחלקת ההדפסים והציורים של הספרייה המרכזית של ציריך (Graphische Sammlung).
יתרת המסמכים, הכוללים את כל האוסף של ויק, מאוחסנים במחלקת כתבי היד של הספרייה המרכזית של ציריך.
ויקיוויקיווב או וויקי של וורד הוא הויקי הראשון, או האתר הראשון שניתן לעריכה על ידי משתמשים.
ויקיוויקיווב הושק ב-25 במרץ 1995 על ידי המתכנת וורד קנינגהם, ומשנת 2015 הוא פועל כארכיון לקריאה בלבד.
השם WikiWikiWeb התייחס במקור גם לתוכנת הוויקי שהפעילה את האתר, אשר מאוחר יותר שונה שמה ל-"WikiBase".
התוכנה והאתר פותחו ב-1994 על ידי קנינגהאם במטרה להקל על חילופי רעיונות בין מתכנתים.
הקונספט הזה התבסס על רעיונות שפותחו בערמות HyperCard שקנינגהאם בנה בסוף שנות ה-80. ב-25 במרץ 1995, הוא התקין את התוכנה באתר של החברה שלו (Cunningham & Cunningham): c2.com.
בדצמבר 2014, WikiWikiWeb הותקף על ידי ונדלים, ונאלץ לעבור למצב קריאה בלבד.
ב-1 בפברואר 2015, קנינגהם הודיע כי הוויקי נכתבה מחדש כיישום דף אחד והועברה לוויקי הפדרטיבית החדשה.
קנינגהם המציא את השם "WikiWikiWeb" לאחר שנזכר בעובד בדלפק בנמל התעופה הבינלאומי של הונולולו, שהמליץ לו לקחת את ה-"Wiki Wiki Shuttle" קו אוטובוס שפועל בין מסופי שדה התעופה.
"Wiki Wiki" הוא חזרה על המילה "wiki", שהיא מילה בשפת ההוואי שפירושה "מהיר".
הרעיון של קנינגהם היה להפוך את הדפים של WikiWikiWeb לעריכים במהירות על ידי המשתמשים, ולכן בתחילה שקל לקרוא למיזם "QuickWeb" (רשת מהירה), אך לאחר מכן שינה את דעתו וקרא לו "WikiWikiWeb".
ויקיספר הוא מיזם רב-לשוני של קרן ויקימדיה ליצירת ספרי לימוד ומדריכים חופשיים, שיתופיים ומהימנים שכל אחד יכול לתרום ליצירתם ופיתוחם.
ויקיספר העברי החל דרכו ב-30 ביולי 2004 ומאז מתווספים אליו ערכים שונים על ידי הגולשים.
מטרת הפרויקט היא שכל אדם יוכל ללמוד ולפתח את ידיעותיו בכל נושא שירצה ולא יצטרך לשלם לאף אחד בשביל לעשות זאת, לאפשר לאנשים ללמוד איך להשתמש במחשב ולשפר את הנגישות שלהם למידע הקיים באינטרנט.
HTML – מדריך ליצירת אתרים
אבטחת מידע – מדריך להגנה על המחשב
שפת C – מדריך ללימוד שפת C
וִיקִיפֶּדְיָה היא אנציקלופדיה מקוונת רב-לשונית, המבוססת על תוכן חופשי ומשתמשת בטכנולוגיית ויקי.
ויקיפדיה היא האנציקלופדיה הכללית הגדולה והפופולרית ביותר באינטרנט.
מאחורי האתר עומדת קרן ויקימדיה, מוסד ללא כוונת רווח שמרכזו בארצות הברית.
הקרן נותנת את שירותי המעטפת לקיום האתר, כגון תחזוקת שרתים, אך היא אינה מתערבת בניהול האתר, ומאפשרת לקהילת הוויקיפדים לקבל החלטות עצמאיות בנושאי התוכן.
מוטו האתר הוא "ויקיפדיה – האנציקלופדיה החופשית", כאשר "חופשי" פירושו חופשי לעיון ללא כל מגבלה, חופשי לעריכה וחופשי להעתקה ולהפצה.
תוכן האתר מוגש תחת הרישיון החופשי CC-BY-SA.
ויקיפדיה הושקה ב-15 בינואר 2001 כמיזם מיקור המונים על ידי ג'ימי ויילס ולארי סנגר.
סנגר בחר את שם האתר אשר הוא שילוב של המילה "ויקי" (אשר פירושה בהוואית "מהיר") ו"אנציקלופדיה".
בתחילת הדרך הייתה קיימת רק אנציקלופדיה בשפה האנגלית, אך לאורך השנים פותחו מהדורות בשפות רבות אחרות לוויקיפדיה.
הוויקיפדיה האנגלית היא המהדורה הגדולה ביותר מבין כל 301 המהדורות של ויקיפדיה.
נכון לדצמבר 2024, יש בוויקיפדיה למעלה מ-64 מיליון ערכים, אם מסכמים את הערכים בכל השפות שבהן היא כתובה.
למעלה מ-6.9 מיליון ערכים כתובים בוויקיפדיה האנגלית, ואלה מהווים כ-11.1% ממספר הערכים הכללי.
מספר פעולות העריכה שנעשו בכל הדפים והערכים יחדיו עולה על 3.6 מיליארד.
באתר רשומים למעלה מ-117 מיליון משתמשים ויש בו למעלה מ-2.8 מיליון תמונות.
לאורך השנים הופנתה ביקורת כלפי ויקיפדיה, המתייחסת בעיקר לשתי טענות מרכזיות – הטענה הראשונה נוגעת לעובדה שהאנציקלופדיה ניתנת לעריכה על ידי כל אדם, ורבים טוענים שבשל כך ויקיפדיה מתקשה להיות אנציקלופדיה אמינה וכי הדבר מפחית את חשיבותה כמקור שעליו אפשר להסתמך ולהפנות.
הטענה השנייה היא כי ויקיפדיה עשויה להיות מושפעת מהטיה מערכתית, ועלולה להיות כפופה למניפולציה ולספינים בנושאים שנויים במחלוקת.
יש הטוענים כי הדינמיקה בין עורכי האתר איננה תמיד מוצלחת, ומערערת על המטרות של האתר כמוקד מידע חופשי, אמין, מאוזן ואובייקטיבי, המשוחרר, ככל האפשר, מהטיות אידאולוגיות מסוגים שונים.
שמה של ויקיפדיה הוא הלחם של המילה ההוואית ויקי (wiki – מהיר) ושל המילה היוונית פדיה (παιδεία – חינוך או הדרכה), הלקוחה מההלחם היווני "אנציקלופדיה".
ויקי היא שיטה שפותחה על ידי וורד קנינגהם לבנייה מהירה יחסית של מאגרי מידע ואתרי אינטרנט, והוויקיפדיות הן רק חלק מכלל האתרים העושים שימוש בשיטה זו.
באתרי ויקי התוכן נכתב ונערך על ידי כלל הגולשים, בשיטת מיקור המונים.
אתרים רבים פרט לוויקיפדיה הבנויים בשיטה זו כוללים את המילה "ויקי" בשמם (כמו אתר הוויקי הראשון – "Ward's Wiki").
הרעיון לאסוף את כל הידע שבעולם, כך שיהיה בהישג יד ותחת קורת גג אחת, היה בעת העתיקה אחד מהרעיונות המנחים של הספרייה של אלכסנדריה וספריית פרגמון.
הקיסר הסיני שנגזו השגיח על חיבורה של אנציקלופדיית יונגל, אחת מהגדולות בהיסטוריה, שהושלמה ב-1408 והכילה מעל 11,000 כרכים כתובים בכתב-יד, שמהם שרדו עד ימינו רק כ-400.
אסופת הידע המוסלמית הקדומה בימי הביניים כללה עבודות מקיפות רבות ופיתוח רב של מה שכיום נקרא שיטה מדעית, שיטה היסטורית וציטוט.
ראויים לציון אנציקלופדיית המדע של אבו בכר אלראזי, המועתזילי, תפוקתו מאריכת החיים של 270 ספרים של אל-קינדי, והאנציקלופדיה הרפואית של אבן סינא, שהייתה מקור תקני במשך מאות שנים.
כמו כן ראוי להזכיר את עבודות ההיסטוריה האוניברסלית או הסוציולוגיה של האשורים, אל-טברי, אל מסודי, אל-את'יר ואבן חלדון, שהמוקדימה שלו מכילה השגות ביחס לאמינות תעודות כתובות שנשארות ישימות לגמרי גם בימינו.
לאנשים הללו הייתה השפעה עצומה על שיטות מחקר ועריכה, שנובעת בין השאר הודות לנוהג האסלאמי של איסנד, שהדגיש את הנאמנות למקור רשום, בדיקת מקורות וחקירה ספקנית.
עם זאת, עבודות אלו היו זמינות בקושי למי שאינו מומחה: הן היו יקרות וכתובות עבור אלו המרחיבים ידע ולאו דווקא המשתמשים בו, חוץ מאשר בתחומי הרפואה.
ראשיתו של הרעיון המודרני, של אנציקלופדיה מודפסת למטרה כללית בתפוצה רחבה, החל קצת לפני דני דידרו ואסכולת האנציקלופדיסטים של המאה ה-18 – יוזמי כתיבת האנציקלופדיה הגדולה.
ספריות של אוניברסיטאות גדולות יכולות להיחשב כמוזיאונים של מיזמים אנציקלופדיים אדירים בארצות שונות.
לדוגמה, "אנציקלופדיה בריטניקה" האנגלית, "אנסיקלופדיה אספאסה" הספרדית, "" ו"אנציקלופדיית ברוקהאוס" הגרמניים.
את הרעיון להשתמש במיכון, מעבר לדפוס, על מנת ליצור אנציקלופדיה שימושית יותר, ניתן למצוא כבר בסיפור קצר מאת ה' ג' וולס, "מוח עולמי" (1937) ובמאמר "As We May Think" (פורסם ב-1945) מאת ונבר בוש, שם מופיע חזון עתידי של היפרטקסט מבוסס מיקרופילם, "ממקס".
אבן דרך חשובה נוספת הוא "מיזם זאנאדו" של טד נלסון (1960).
גם מדריך הכיס האלקטרוני הבדיוני "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה", מתוך תסכיתי הרדיו של דאגלס אדמס (1978), הקדים את רעיון מאגר המידע המקוון הזמין לכול.
עם התפתחות האינטרנט, אנשים רבים ניסו לפתח מיזמים של אנציקלופדיה מקוונת.
חלוץ התוכנה החופשית, ריצ'רד סטולמן ביטא את התועלת של "אנציקלופדיה ומקור למידה חופשי עולמי" ב-1999. הוא תיאר את ייסוד ויקיפדיה כ"חדשות מרגשות", והמוסד לתוכנה חופשית שלו מעודד אנשים "לבקר ולתרום לאתר".
לפני הקמתה של ויקיפדיה היו מספר מיזמים בהם נעשו ניסיונות ליצירת אנציקלופדיות מקוונות אך אף אחת מהן לא זכתה להצלחה.
ויקיפדיה החלה כמיזם משלים עבור האתר נופדיה, אתר אנציקלופדיה מקוון חופשי באנגלית שאת הערכים בו כתבו מומחים כאשר התוכן פותח בתהליך ביקורת עמיתים קפדני וממושך.
נופדיה נוסדה ב-9 במרץ 2000, תחת הבעלות של חברת הפרסום בומיס.
בעלי החברה היו המנכ"ל ג'ימי ויילס והעורך הראשי של נופדיה לארי סנגר (אשר בהמשך הפך לעורך הראשי הראשון של ויקיפדיה).
במשך חודשים אחדים, דנו סנגר וויילס בדרכים שונות להוסיף ל"נופדיה" מיזם משלים, פתוח יותר.
ב-2 בינואר 2001 שוחח סנגר עם בן קוביץ, מהנדס מחשבים ואיש אשכולות, בסן דייגו שבקליפורניה.
קוביץ היה בזמנו משתתף קבוע באתר תבניות העיצוב של וורד קנינגהם, ממציא הוויקי.
כאשר קוביץ הסביר לסנגר את מושג הוויקי הבסיסי בארוחת ערב, סנגר ראה מיד שוויקי עשוי להיות פורמט מצוין שבאמצעותו ניתן ליצור בשיתוף פעולה טיוטות לנופדיה.
ב-10 בינואר 2001 הציע סנגר לראשונה ברשימת הדיוור של נופדיה ליצור אתר ויקי שישמש ליצירת טיוטות עבור נופדיה.
למיזם החדש ניתן השם "ויקיפדיה".
שמות התחום wikipedia.com ו-wikipedia.org נרשמו ב-12 בינואר 2001 וב-13 בינואר 2001. ויקיפדיה הושקה ב-15 בינואר 2001 כמהדורה בודדת בשפה האנגלית בשם התחום www.wikipedia.com והדבר הוכרז בעקבות כן על ידי סנגר ברשימת הדיוור של נופדיה.
המדיניות של ויקיפדיה בדבר שמירה על נקודת מבט נייטרלית נקבעה עוד בחודשים הראשונים להשקתה של ויקיפדיה.
מלבד כלל זה היו מעט מאוד כללים בראשית הדרך.
ויקיפדיה פעלה באופן עצמאי מנופדיה.
במקור היו לחברת "בומיס" כוונות להפוך את ויקיפדיה לעסק רווחי.
בתחילת הדרך עיקר התורמים בוויקיפדיה הגיעו מנופדיה, מ-Slashdot, וממנועי חיפוש.
המיזם הכיל 1,000 ערכים בסביבות 12 בפברואר ו-10,000 ערכים בסביבות 7 בספטמבר.
בשנה הראשונה לקיומו נוצרו מעל 20,000 ערכים חדשים לאנציקלופדיה – קצב של כ-1,500 ערכים לחודש.
קצב הצמיחה גבר ביציבות מאז תחילת המיזם, מלבד כמה האטות שנגרמו מתוכנה שיוסברו להלן.
בהמשך נוצרו גם מהדורות של ויקיפדיה בשפות נוספות כאשר עד 2004 נוצרו בסך הכל 161 מהדורות שונות לוויקיפדיה.
נופדיה המשיכה לפעול עד 2003 כאשר הוחלט לסגור אותה והערכים המעטים שפותחו בה שולבו בוויקיפדיה.
ויקיפדיה האנגלית חצתה את הרף של שני מיליון ערכים ב-9 בספטמבר 2007, מה שהפך אותה לאנציקלופדיה הגדולה ביותר שנוצרה אי פעם.
בעקבות חששות על כך שוויקיפדיה תהפוך לאתר מסחרי ועל כך שלא תהיה להם שליטה באתר, החליטה קהילת עורכי הוויקיפדיה הספרדית על יצירת "פיצול" לאתר בפברואר 2002 – ובעקבות כן הושק האתר אנציקלופדיית ליברה (Enciclopedia Libre).
מהלכים אלה הובילו לכך שוויילס הצהיר שוויקיפדיה לא תציג לעולם פרסומות, ולכך ששם המתחם של האתר שונה מ-wikipedia.com ל-wikipedia.org.
אף על פי שוויקיפדיה האנגלית הגיעה ל-3 מיליון ערכים באוגוסט 2009, הצמיחה של ויקיפדיה האנגלית, במונחים של יצירת ערכים חדשים ועורכים פעילים, הגיעה לשיא בתחילת 2007. בעוד שבמהלך 2006 נוצרו מדי יום בוויקיפדיה האנגלית בסביבות 1,800 ערכים חדשים, ב-2013 הממוצע היה בערך 800 ערכים חדשים ביום.
צוות מחקר במרכז המחקר של פאלו אלטו ייחס את ההאטה הזו לכך שעם השנים הפך האתר בהדרגה ליותר ייחודי.
אחרים סבורים שהצמיחה צפויה תמיד לדעוך בשלב מסוים לאחר שמרבית הנושאים העיקריים זכו לערכים.
מאמר שפורסם ב-Technology Review של MIT ב-2013 תחת הכותרת "The Decline of Wikipedia" ציין שמאז 2007 ויקיפדיה האנגלית איבדה שליש מהעורכים הפעילים.
ויקיפדיה האנגלית היא המהדורה הגדולה ביותר של ויקיפדיה, כאשר יש בה ערכים ו- משתמשים פעילים.
ויקיפדיה נכתבת ומשופרת מִדֵּי יום בידי רבבות מתנדבים, ומסתמכת על רעיון חוכמת ההמונים.
המתנדבים כותבים את הערכים, יוצרים את הגרפיקה המעטרת את האנציקלופדיה, וכן מסייעים בהגהה ובניטור התוכן מפני השחתות.
ויקיפדיה נכתבת ב-342 שפות פעילות, ובהן גם עברית.
גרסאות ויקיפדיה בכל השפות מהוות המשך לתנועת התוכנה החופשית ולעיתים מתייחסים אליהן גם כחלק מתנועה הנקראת "תרבות חופשית".
בנוסף לערכים הנכתבים בהתנדבות, קיימים בוויקיפדיה כותבים הפועלים ממניעים אחרים:
כותבים המקבלים שכר טרחה ממי שהזמין את כתיבת הערך.
הערכים נכתבים כעבודה עליה הכותב מקבל ציון.
כתיבה במסגרת תפקיד, בדרך כלל כחלק ממערך יחסי ציבור בארגון.
ויקיפדיה - פלטפורמה רב שפתית המבוססת על קוד פתוח, נוסדה מתוך מטרה נעלה לאפשר לציבור הרחב להשתתף באופן פעיל ביצירת מידע נגיש וחופשי.
לכן בשונה מהאנציקלופדיות המסורתיות, ויקיפדיה מאפשרת לכל אחד ליצור ערכים חדשים, ולערוך כמעט כל ערך בוויקיפדיה, ללא צורך בהרשמה.
השינויים שמבוצעים בערכים מפורסמים באופן מיידי.
כתוצאה מכך כל ערך באתר יכול באופן תאורטי להכיל אי דיוקים שונים כגון טעויות, הטיות אידאולוגיות, טקסט שטותי, או טקסט לא ישים.
בשל הפופולריות ההולכת וגוברת של חלק ממהדורות ויקיפדיה, כולל המהדורה האנגלית, לאורך השנים בחרו קהילות ויקיפדיה מסוימות להתחיל להציב הגבלות שונות במקרים מסוימים.
לדוגמה, בוויקיפדיה האנגלית ובעוד מספר מהדורות של ויקיפדיה רק משתמשים רשומים רשאים ליצור ערכים חדשים.
בוויקיפדיה האנגלית ערכים מסוימים בנושאים שנויים במחלוקת או רגישים מוגנים כך שרק עורכים ותיקים יכולים לערוך אותם.
בדרך כלל ערכים שמושחתים רבות בתקופות מסוימות הופכים להיות ערכים מוגנים.
ערך שנוי במיוחד במחלוקת עשוי להינעל כך שרק מפעילי מערכת יוכלו לבצע בו שינויים.
אף על פי שכל השינויים בוויקיפדיה אינם נבדקים באופן שיטתי, פלטפורמת הוויקי שבה פועלת ויקיפדיה מכילה כלים מסוימים המאפשרים לכל אחד לעבור על השינויים שביצעו עורכים אחרים באתר.
באמצעות דף ה"גרסאות קודמות" של כל ערך ניתן לראות את כל הגרסאות הקודמות של הערך.
ברוב הערכים כל אחד יכול לבטל שינויים של אחרים על ידי לחיצה על קישור בדף הגרסאות הקודמות של הערך.
כל אחד יכול להציג את השינויים האחרונים בערכים, וכל אחד יכול לעקוב אחר "רשימת מעקב" של ערכים שמעניינים אותם על מנת שיוכלו לקבל ידיעה על כך שבוצעו שינויים בערכים שאחריהם אתם עוקבים.
נושא מתמיד בוויקיפדיה הוא השחתה ("ונדליזם"): עריכות פוגעות, הטעיות מכוונות או הוספת הבל בערכי האנציקלופדיה.
כך קרה, למשל, כאשר סטיבן קולבר, מנחה תוכנית טלוויזיה בארצות הברית, השחית עמוד בוויקיפדיה בשידור חי, ודחק בצופים אחרים להשחית.
עם תופעה זו מתמודדים הוויקיפדים בעזרת בדיקת הערכים החשובים להם והשינויים האחרונים, וכך רובם המוחלט של הערכים המושחתים מוחזרים למצבם המקורי תוך שניות או דקות בודדות.
בעיה אחרת היא אמינות המידע, גם כזה שנראה שייך לנושא וכשר, וזו בעיה סבוכה יותר.
כתב העת "Nature" בדק את הנושא ב-2005 והגיע למסקנה לפיה מספר הטעויות בוויקיפדיה (האנגלית) גדול בכ-30% מזה שבבריטניקה.
סוגיה המרכזת תשומת לב בוויקיפדיה היא שאלת גבולותיה של האנציקלופדיה, כלומר מהם הערכים שצריכים להיכלל באנציקלופדיה.
בדרך כלל אין ספק אלו ערכים ראויים להיכלל בוויקיפדיה ואלו אינם ראויים להיכלל, אך הגבול בין שתי קטגוריות אלה אינו חד, ומקרי הגבול מצריכים עיון.
בוויקיפדיה ניכרות שתי עמדות בולטות בסוגיה זו, מחיקה והכללה, אשר כל אחת מייצגת גישה שונה לייעוד האנציקלופדיה.
העמדה המחקנית – שנציגיה מכונים מחקנים – תומכת בגישה של כתיבה בררנית ומחיקת ערכים שאינם בעלי חשיבות או כתובים בתקנים נמוכים.
על פי עמדה זו, ויקיפדיה עוסקת בערכים בעלי חשיבות ואינה כוללת ערכים שנכתבו למטרות יחסי ציבור, מידע טריוויה או מעשיות, חסרי עניין כללי, חסרי מקורות מידע אמינים או קצרים מדי.
העמדה המכלילנית – שנציגיה מכונים מכלילנים – תומכת בגישה של כתיבה רחבה הרואה ערכים כבלתי מזיקים וכניתנים לשיפור עתידי.
על פי עמדה זו ויקיפדיה עוסקת בכל נושא וסבורה שלא ניתן לומר איזה ידע הוא שימושי או בעל ערך.
על פי עמדה זו, ערך יכול להיות בתחילה בעל חשיבות נמוכה אולם בהמשך היא יכולה לעלות.
הנחותיה הם שבוויקיפדיה אין מגבלה של מקום (בשונה מהאנציקלופדיות הכתובות) ושמחיקת עבודות של אחרים היא מעשה חסר רגישות שעלול לפגוע בהנעה של משתמשים חדשים להמשיך לתרום.
כמו כן, בלוגים ואתרי אינטרנט הם מקורות ראויים.
העמדה הרשמית של ויקיפדיה העברית בנושא מפורטת בדף "ויקיפדיה:מה ויקיפדיה איננה".
לפיה, אין גבול מעשי למספר הנושאים שניתן לכתוב עליהם, אולם מבחינה בין מה שניתן לכתוב עליו למה שצריך להיכתב.
עמדה זו מגדירה עקרונות שניתנים לפירושים שונים על ידי קהילת העורכים.
לאור החשיבות הגוברת של ויקיפדיה עצמה, למחיקת ערכים באנציקלופדיה המקוונת יש משמעות.
פעולות אלה זוכות לסיקור בכלי תקשורת שונים וכן, משמשות נושא למחקר אקדמי אודות הערכים הנמחקים, או המועמדים למחיקה, מלבד מחקרים על עורכי ויקיפדיה והסביבה בה הם חיים.
התורמים למיזמי ויקיפדיה עוקבים אחר מספר קווי מדיניות בסיסיים ואוכפים אותם.
מאחר שיש מגוון עצום של משתתפים בעלי אידאולוגיות שונות, ומכל העולם, ויקיפדיה מחויבת ליצירת ערכים נייטרלית ככל האפשר.
היעד אינו לכתוב ערכים מנקודת מבט אובייקטיבית – זוהי אי-הבנה נפוצה של המדיניות – אלא להציג באופן הוגן את כל ההשקפות בנושא, וליחסן לדוגלים בהן.
ידע חופשי והקפדה על זכויות יוצרים – המידע הנתרם לוויקיפדיה צריך להיות זמין לשימוש חופשי כך שכל אחד יוכל לעשות בו שימוש כרצונו ומאידך, המשתמשים במידע נדרשים לכבד את התורמים למיזם באמצעות אזכור המקור.
באופן דומה, מאחר שהתוכן בוויקיפדיה אמור להיות זמין לשימוש חופשי, ויקיפדיה יכולה לעשות שימוש רק בתוכן כזה ונמנעת משימוש בחומר המוגן בזכויות יוצרים (ועל כן תרומת תמונות או טקסט מוגן דורשת אישור מפורש, משום שהמשמעות של כך היא ויתור מסוים על זכויות היוצרים).
ישנן מספר מוסכמות למתן שמות לערך; לדוגמה, כאשר מספר שמות קיימים, נוהגים להשתמש בנפוץ מביניהם.
משתתפים רשומים בוויקיפדיה (המכונים "ויקיפדים") משתמשים ב"דפי שיחה" לדיון בשינויים בטקסט, ולא דנים בשינויים במרחב הטקסט עצמו.
עניינים הנוגעים למספר רב של ערכים יכולים לדרוש טיפול רחב יותר במזנון או ב"מטה-ויקיפדיה" או ברשימות הדיוור.
ישנם מספר סוגי ערכים אשר מומלץ שלא לכותבם, מפני שאינם מהווים ערכים אנציקלופדיים, במובן המדויק.
למשל, ערכים בוויקיפדיה אינם הגדרות מילוניות, והוספה מלאה של קטעי מקור, כגון תוכן חוקים ונאומים, אינה מתקבלת בעין יפה.
הכללים הבסיסיים משותפים לכלל הוויקיפדיות.
בנוסף קיימים גם כללים, עקרונות, הנחיות ומנהגים רבים שהוצעו ושהתקבלו בכל מיזם בנפרד, לאחר שכל קהילת העורכים בחרה מהם הכללים שצריכים להתקבל כמדיניות הרשמית של אותה המהדורה.
כך למשל, בוויקיפדיה הפולנית והערבית כל אחד יכול לערוך אך הגרסה המפורסמת היא רק הגרסה האחרונה שאושרה לפרסום, וכל מיזם יכול להחליט בעצמו אם להשתמש בכלי טכני חדש או לא.
האנרכיה הראשונית של ויקיפדיה שילבה אלמנטים דמוקרטיים והיררכיים לאורך זמן.
הרעיון הכללי לפיו הערכים אינם בבעלות יוצריהם או אף אחד אחר, וכי כל אחד רשאי לערוך ולהרחיב כל נושא היה חדשני ופורץ דרך כאשר ויקיפדיה הייתה בתחילת דרכה.
עורכים ותיקים שהוכיחו לאורך זמן שקהילת העורכים יכולה לסמוך עליהם עשויים לקבל הרשאות משתמש רגישות כגון מפעילי מערכת.
הרשאה טכנית זו מאפשרת למחוק דפים, להגן על ערכים במקרים של השחתות או מלחמות עריכה, או לחסום משתמשים מזיקים כצעד הגנתי.
דעתם של מפעילי המערכת לא גוברת בקבלת החלטות בוויקיפדיה, ועליהם להגביל את עצמם לשימוש זהיר ומדוד בהרשאותיהם, במיוחד וביתר שאת במחלוקות שהם צד להן.
פעולותיהם מוגבלות בעיקר לעריכת שינויים שהשפעתם על תוכן האתר רחבת היקף או בעלת פוטנציאל לנזק גדול, ולכן יכולות טכניות אלו אינן נגישות לכל.
הביורוקרטים מעניקים למפעילי המערכת את ההרשאה לתקופה קצובה, רק כאשר הקהילה מחליטה ברוב קולות להעניק את ההרשאה לעורך מסוים.
הקהילה אף רשאית לפתוח בהליך ביטול של הרשאה שניתנה.
בוויקיפדיה ישנם לעיתים קרובות מחלוקות לגבי תוכן, שכאשר הן מסלימות, עלולות להוביל למצב בו עורכים משחזרים זה את עריכותיו של זה פעמים רבות, מצב המכונה "מלחמת עריכה".
עם הזמן התפתחו בוויקיפדיה מנגנונים ליישוב מחלוקות המסייעים במקרים מהסוג הזה.
על מנת לחתור לקונצנזוס במקרי מחלוקת, העורכים יכולים להעלות את הנושאים בדפי השיחה של ערכים, או בדפי דיון רלוונטיים אחרים.
ויקיפדיה נערכה ונערכת בידי אלפי מתנדבים, המכונים "ויקיפדים".
אתר OxfordDictionaries.com הוסיף את המילה "Wikipedian" למילון באוגוסט 2012. מספר העריכות ליום נמצא במגמת עלייה מתמדת.
מחקרים על קהילות ויקיפדיות בשנותיו הראשונות של המיזם, מצביעים על עליה מעריכית בקצב גידול התורמים לה.
לוויקיפדיה אין עורך ראשי ממונה.
שני האנשים אשר ייסדו את ויקיפדיה הם ג'ימי ויילס (נכון לשנת 2013 מנכ"ל "ויקיה") ולארי סנגר.
במשך שלושת החודשים הראשונים, סנגר קיבל מ"בומיס" תשלום עבור עבודה על ויקיפדיה.
נאמר שהיה לו תפקיד של בורר המקבל החלטות בוויכוחים החמים אשר התנהלו, אך לא מתוקף סמכות רשמית אלא מתוך דרישות מרבית המשתמשים.
המימון למשרתו אזל ויחד עם העובדה שהוא לא הסכים עם ויילס על הכיוון העתידי של המיזם הובילו להתפטרותו בפברואר 2002.
קיימים בוויקיפדיה מינויים המעניקים אפשרויות טכניות נרחבות יותר בהתאם למינוי.
המינוי בעל האפשרויות הרבות ביותר הוא ביורוקרט.
ההרשאה מעניקה אפשרויות טכניות מרובות (מינוי מפעילי מערכת ובוטים, ושינוי שמות משתמשים).
לצידם פועלים "מפעילי מערכת" – מינוי המעניק אפשרויות טכניות רבות יותר מאשר משתמש רשום (בעיקר מחיקת ערכים וחסימת משתמשים מזיקים).
מינויים אלה אינם קובעים מעמד או סמכות מבחינת התוכן.
עקרונית, דעת משתמש רשום שוות ערך לדעת משתמש לא-רשום.
המטרה העיקרית במינויים הללו היא לא יצירת היררכיה ניהולית או עריכתית, אלא טיפול בהשחתה ובמשתמשים מפירי סדר.
למשתמש חדש (שלא עברו ארבעה ימים מעת הרשמתו) יש סמכות לערוך כל ערך ולכתוב ערכים חדשים, ללא הבדל בינו ובין משתמש ותיק.
עם זאת, הוחלט בוויקיפדיה העברית כי בהצבעה על מחיקת ערך או נושא שנוי במחלוקת רשאי להצביע רק משתמש שצבר ותק של חודש ומאה עריכות בתשעים הימים שלפני תחילת ההצבעה.
כמעט כל הוויקיפדים הם מתנדבים.
עם ההתפתחות של ויקיפדיה וצמיחת הנראות שלה, התפתחו קטגוריות אחרות של ויקיפדים, כגון סטודנטים עם משימות הקשורות לעריכת ויקיפדיה.
המחקר בפער המגדרי בוויקיפדיה מצביע על פערים מגדריים בוויקיפדיה הן מבחינת התפלגות דמוגרפית של עורכי ויקיפדיה והן מבחינת איכות התוכן, קיומו או חסרונו.
שיעור הנשים שעורכות בוויקיפדיה, בקנה מידה עולמי, הוא בין 8.5%–16%.
הספרות המחקרית מצביעה על כך שפער מגדרי דמוגרפי זה מוביל להטיה מגדרית בתוכן שבאה לידי ביטוי בסיקור לקוי של נושאים שונים, בתיאור מוטה של המידע הקיים ובחוסר במגוון גישות הנוגעות להגדרה של ידע ולאופן יצירתו.
הגורמים לפער המגדרי בוויקיפדיה עשויים להיות חיצוניים (פער טכנולוגי, פער תרבותי, העדפות שימוש, ביטחון עצמי וחוסר פנאי) או פנימיים (ממשק, תרבות קונפליקט, הטרדות, אמון הקהילה ואווירה תחרותית וביקורתית).
קרן ויקימדיה, המפעילה את ויקיפדיה, מודעת לפער המגדרי ולהשלכותיו והציבה בראש סדר עדיפויותיה את הצורך לצמצם אותו.
ב-2011, ויקימדיה קבעה לה למטרה להגדיל את שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה בעולם לכ-25% אחוז עד 2015 אולם באוגוסט 2014 הודה מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי ויקימדיה נכשלה בכך וכי בכוונתה להכפיל את מאמציה לצמצום הפער.
במאמצים לצמצום הפער נכללים סדנאות עריכה לנשים, שיתופי פעולה עם מוסדות לימוד ותרבות, תחרויות כתיבה ייעודיות, כינון כנסים והרצאות והעלאת מודעות לנושא בקרב הציבור.
נכון לדצמבר 2024 ישנן 340 מהדורות בשפות שונות לוויקיפדיה.
שש הוויקיפדיות הגדולות, לפי כמות הערכים הן: ויקיפדיה האנגלית, ויקיפדיה בסבואנו, ויקיפדיה הגרמנית, ויקיפדיה הצרפתית, ויקיפדיה השוודית, וויקיפדיה ההולנדית.
הוויקיפדיה השנייה בגודלה והוויקיפדיה החמישית בגודלה כה גדולות משום שקהילות העורכים שלהם מסתייעות בבוט "Lsjbot", אשר במהלך שנת 2013 בלבד יצר כמחצית מהערכים בוויקיפדיה השוודית, ואת רוב הערכים בוויקיפדיה בסבואנו ובוויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי (שתי שפות אשר נמצאות בשימוש בפיליפינים).
בנוסף לשש מהדורות ויקיפדיה הגדולות ביותר, 13 הבאות בתור מבחינת כמות הערכים כוללות למעלה ממיליון ערכים כל אחת: ויקיפדיה הרוסית, ויקיפדיה הספרדית, ויקיפדיה האיטלקית, ויקיפדיה הפולנית, ויקיפדיה בערבית מצרית, ויקיפדיה הסינית, ויקיפדיה היפנית, ויקיפדיה האוקראינית, ויקיפדיה הווייטנאמית, ויקיפדיה בשפת ואריי-ואריי, ויקיפדיה הערבית, ויקיפדיה הפורטוגזית וויקיפדיה הפרסית.
12 המהדורות הבאות בתור מכילות מעל ל־500,000 ערכים: ויקיפדיה הקטלאנית, ויקיפדיה האינדונזית, ויקיפדיה הסרבית, ויקיפדיה הקוריאנית, ויקיפדיה הנורווגית, ויקיפדיה הטורקית, ויקיפדיה הצ'צ'נית, ויקיפדיה הפינית, ויקיפדיה הצ'כית, ויקיפדיה ההונגרית, ויקיפדיה הטטרית וויקיפדיה הרומנית.
ל־42 המהדורות הבאות ישנם מעל ל־100,000 ערכים, ול־101 המהדורות הבאות לאחר מכן יש מעל ל־10,000 ערכים.
משום שוויקיפדיה מפותחת דרך האינטרנט היא זמינה ברחבי העולם ולכן העורכים בכל מהדורה של ויקיפדיה יכולים בפועל להיות בעלי דיאלקטים שונים או לבוא ממדינות שונות (כמו במקרה של המהדורה האנגלית).
הבדלים אלה עשויים להוביל במקרים מסוימים לחילוקי דעות לגבי הבדלי איות או נקודות מבט שונות.
אף על פי שבכל מהדורות ויקיפדיה ישנן כללים מסוימים שהם זהים לחלוטין, בפועל כל מהדורת ויקיפדיה פועלת פחות או יותר באופן עצמאי זה מזה.
ג'ימי ויילס תיאר את ויקיפדיה כ"מאמץ ליצור ולהפיץ אנציקלופדיה חופשית באיכות הגבוהה ביותר האפשרית לכל האנשים בכדור הארץ ובשפתם".
הפעילות של כל מהדורות ויקיפדיה מתואמת בחלקה על ידי מטא-ויקי, אתר הוויקי של קרן ויקימדיה שהוקם לצורך ניהול דיונים, קביעת מדיניות וקבלת החלטות הנוגעות למיזמי קרן ויקימדיה בכל השפות.
לדוגמה, האתר מספק סטטיסטיקות חשובות על כל מהדורות ויקיפדיה, ומכיל גם רשימת ערכים שצריכים להיות קיימים בכל מהדורת ויקיפדיה.
במקרים רבים ערכים עם קשר חזק לשפה מסוימת נמצא רק במהדורת ויקיפדיה באותה השפה.
לדוגמה, ערכים שעוסקים ביישובים קטנים בארצות הברית עשויים להיות זמינים בוויקיפדיה האנגלית בלבד, זאת על אף שאין שום סיבה שהם לא יהיו קיימים גם בוויקיפדיות בשפות אחרות.
ערכים מתורגמים מהווים רק חלק קטן מסך הערכים הקיימים ברוב המהדורות.
ערכים הזמינים ביותר משפה אחת עשויים להכיל קישורי בינוויקי אשר מקשרים את הערך עם הערכים המקבילים במהדורות האחרות של ויקיפדיה.
מחקר שפורסם על ידי כתב העת המדעי "PLOS One" בשנת 2012 ניסה להעריך את שיעור העריכות שמבוצעות בוויקיפדיה לפי האזורים השונים בעולם מהם מגיעים העורכים.
לפי המחקר שיעור העריכות מאמריקה הצפונית היה 51% בוויקיפדיה האנגלית ו־25% בוויקיפדיה באנגלית פשוטה.
בעוד שערכים באנציקלופדיות המסורתיות, כמו בריטניקה, נכתבים בקפידה על ידי מומחים שונים אשר תורמים לכך שהאנציקלופדיות הללו כמקור מידע מדויק.
עם זאת, בהשוואה שנערכה על ידי כתב העת המדעי "Nature" ב-2005 ל-42 ערכים מדעיים שונים בוויקיפדיה האנגלית וב"בריטניקה" התגלה שאין פערים מהותיים מבחינת דיוק.
הבדיקה הגיעה למסקנה שבוויקיפדיה היו בממוצע כ-4 אי-דיוקים בכל ערך מדעי, בעוד שב"בריטניקה" היו בערך שלושה אי-דיוקים.
כתוצאה מן המבנה הפתוח של ויקיפדיה, ויקיפדיה אינה מעניקה שום ערובה לכך שכל התוכן שקיים בה אכן מדויק, שכן איש אינו אחראי בסופו של דבר לכל הטענות שמוצגות בערכי ויקיפדיה.
בכתבה של "PC World" משנת 2009 הועלו חששות מכך שבסופו של דבר אף אחד לא נושא באחריות על כך שחלק ניכר מהמידע נכתב על ידי אנשים אנונימיים, על כך שישנם אנשים שמשלבים בוויקיפדיה מידע כוזב, על כך שישנם מקרים של השחתות, ועל בעיות דומות.
לאורך השנים נמתחה ביקורת על כך שהמחסור במקורות מהימנים שמגבים חלק ניכר מהתוכן הופכים את ויקיפדיה למקור מידע בלתי אמין.
מנגד ישנם הסבורים כי ויקיפדיה יכולה להיות מהימנה, אך האמינות של כל ערך אינה תמיד ברורה.
עורכים באנציקלופדיות מסורתיות כמו "בריטניקה" הטילו לאורך השנים ספק בכך שוויקיפדיה מתיימרת להיות אנציקלופדיה.
מייסד ויקיפדיה ג'ימי ויילס טען מנגד שוויקיפדיה נמנעה במידה רבה לאורך השנים מבעיית "חדשות כזב" הודות לכך שעורכי ויקיפדיה מקיימים דיונים רבים אודות איכות המקורות בערכים.
המבנה הפתוח של ויקיפדיה הופך את האתר למטרה קלה עבור טרולים באינטרנט, אנשים שמעוניינים להפיץ מידע מוטעה, ואנשים שעוסקים בכתיבת ערכים בתשלום – דבר אשר נחשב בעיני רבים כפוגעים בנייטרליות ובאמיתות התוכן.
בתגובה למקרים של כתיבה בתשלום צוין כי ויקיפדיה הקשיחה את הכללים הנוגעים לעריכות בתשלום שהעורך לא ציין בשום מקום שהוא/היא מבצעים את העריכות בתשלום.
הספר של אוניברסיטת הרווארד "Legal Research in a Nutshell" משנת 2011 מציין שוויקיפדיה הוא "מקור כללי" ש"יכול להיות ברכה אמיתית" ולסייע "להבין במהירות את החוקים הרלוונטיים לסיטואציה", ו"בעוד שהוא אינו מהווה מקור סמכותי, יכול לספק עובדות בסיסיות וכן להוביל למשאבים מעמיקים יותר".
רוב המרצים באוניברסיטאות ובמכללות נוהגים להרתיע את הסטודנטים מלהשתמש בכל סוג של אנציקלופדיה בעבודות אקדמיות, וקוראים לסטודנטים להסתמך רק על מקורות ראשוניים.
חלקם אף אוסרים במפורש על שילוב ציטוטים מוויקיפדיה.
ויילס הדגיש לא פעם שאין להסתמך על אנציקלופדיות מכל סוג שהוא בעבודות אקדמיות.
במאמר של ויילס הוא ציין שהוא מקבל כ-10 הודעות דוא"ל מדי שבוע מסטודנטים שונים שמציינים בפניו שהם קיבלו ציון נכשל בעבודות שהגישו משום שבעבודתם הסתמכו על מידע אותו מצאו בוויקיפדיה.
בפברואר 2007 מאמר בעיתון "הרווארד קרימסון" דיווח כי מספר פרופסורים באוניברסיטת הרווארד כללו ערכי ויקיפדיה בסילבוסים שלהם, ככל הנראה מבלי שלקחו בחשבון שהערכים עשויים להשתנות.
ביוני 2007 הנשיא לשעבר של איגוד הספריות האמריקני, מייקל גורמן, ציין כי אקדמאים אשר תומכים בשימוש בוויקיפדיה הם "המקבילה האינטלקטואלית של דיאטנית שממליצה על דיאטה קבועה של ביג מק עם הכל".
ב-5 במרץ 2014 פורסם מאמר במגזין "אטלנטיק" מאת ג'ולי בק שכותרתו הייתה "מקור הרופאים מספר 1 למידע על בריאות: ויקיפדיה".
המאמר ציין בין היתר כי "חמישים אחוז מהרופאים משתמשים בוויקיפדיה, וחלקם עורכים אף בעצמם את הערכים על מנת לשפר את איכות המידע הזמין." בק ציינה במאמר גם שבאוניברסיטת סן פרנסיסקו ישנם קורסים בבית הספר לרפואה אשר מסייעים לסטודנטים לרפואה ללמוד כיצד לערוך ולשפר ערכים בוויקיפדיה העוסקים בבריאות.
לאורך השנים נמתחה ביקורת על כך שבמקרים מסוימים ערכים בוויקיפדיה יכולים להיות מדויקים מבחינה עובדתית, אך מנוסחים בצורה אשר כמעט בלתי קריאה.
על מנת להעריך את האיכות של ערך בוויקיפדיה נהוג לבדוק את אמינות, שלמות, אובייקטיביות וישימות המידע, וכן האם הטקסט קריא, ואם סגנון הכתיבה מוצלח.
היקף כיסוי התוכן וקיומה של הטיה מערכתית
ויקיפדיה חותרת להציג סיכומים של כלל הידע האנושי בצורה של אנציקלופדיה מקוונת, כאשר כל הנושאים שנמצא שיש להם חשיבות אנציקלופדית מכוסים בערכים נפרדים.
מאחר שוויקיפדיה נכתבת על שרתים עם שטח דיסק גדול במיוחד ויקיפדיה יכולה לעסוק בנושאים רבים בהרבה ממה שניתן לכסות בכל האנציקלופדיות המודפסות.
האופן שבו מוחלט לכסות נושאים מסוימים בוויקיפדיה נמצא בביקורת מתמדת מצד עורכי ויקיפדיה, ומחלוקות על כך שכיחות למדי.
ויקיפדיה מכילה מידע שעשוי להיחשב בעיני אנשים מסוימים כשנוי במחלוקת, פוגעני, או בוטה וזאת משום שלא נהוג לצנזר מידע אנציקלופדי מוויקיפדיה רק משום שהוא אינו נוח לאנשים מסוימים או לקבוצת אוכלוסייה מסוימת.
מדיניות זו גרמה לא אחת למחלוקת – בשנת 2008 דחתה ויקיפדיה עצומה מקוונת נגד הכללת ציורים של מוחמד במהדורה האנגלית של ויקיפדיה בערך שעוסק במוחמד, בהסתמך על מדיניות זו.
נוכחותם של חומרים רגישים מבחינה פוליטית או דתית בוויקיפדיה הובילה לאורך השנים לכך שהרשויות בסין, פקיסטן ובמדינות נוספות עסקו בצנזור של תוכן בוויקיפדיה.
מחקר שנערך בשנת 2008 על ידי חוקרים מאוניברסיטת קרנגי מלון ומרכז המחקר של פאלו אלטו העריך כי התפלגות הנושאים בוויקיפדיה באותה העת הייתה כדלהלן:
מדעי הטבע והפיזיקה: 9% טכנולוגיה ומדעים יישומיים: 4%
מספרים אלה מתייחסים רק לכמות הערכים.
במקרים רבים נושא מסוים עשוי להיות מכוסה במספר רב של ערכים קצרים במיוחד, ונושא אחר עשוי להכיל מספר קטן של ערכים גדולים במיוחד.
מחקר שנערך בשנת 2011 על ידי חוקרים מאוניברסיטת מינסוטה הראה כי עורכים ועורכות נוהגים להתמקד בנושאים שונים.
מהמחקר עלה שעורכות נוטות להתמקד יותר בפיתוח ערכים בקטגוריה 'אישים ואמנויות' בעוד שעורכים נוטים יותר להתמקד בפיתוח ערכים בנושאים גאוגרפיה ומדע.
ממחקר שנערך בשנת 2009 על ידי מארק גרהם מהמכון לחקר האינטרנט של אוניברסיטת אוקספורד עלה שהתוכן בוויקיפדיה מאוד ממוקד בעולם המערבי ובאירועים העכשוויים וכי ישנו מחסור מהותי במידע על נושאים הקשורים לדוגמה לאפריקה.
ב-2025 פתחה ועדת הפיקוח של בית הנבחרים של ארצות הברית בחקירה נגד קרן ויקימדיה בנוגע להתמודדותה עם עריכות מתואמות של עורכים כדי להכניס נרטיבים פוליטיים.
כאשר עורכים מרובים תורמים לנושא אחד או לנושאים מסוימים עשויה במקרים רבים להיווצר הטיה מערכתית כתוצאה מהרקע הדמוגרפי של העורכים.
בשנת 2011 ציין ויילס כי העובדה שהנושאים השונים מכוסים באופן לא מאוזן בוויקיפדיה נובעת מהדמוגרפיה של העורכים, אשר מורכבת בעיקר מגברים צעירים משכילים במדינות מפותחות.
ההטיה המערכתית בוויקיפדיה עשויה לשקף את התרבות הקיימת בקרב העורכים הבולטים בכל מהדורה של ויקיפדיה – לדוגמה, העדפה לכתוב על לאומים מסוימים, קבוצות אתניות מסוימות, או דתות מסוימות.
ההטיה המערכתית בוויקיפדיה יכולה גם לשקף את ההטיות של תרבות האינטרנט, בה לעיתים רבות המשתמשים הפעילים ברחבי העולם נוטים להיות צעירים, זכרים, דוברי אנגלית, משכילים, בעלי מיומנויות טכנולוגיות, ואמידים מספיק בשביל להקדיש זמן לעריכת ערכים בוויקיפדיה.
הטיות מערכתיות נוספות יכולות לכלול גם את ההעדפה של עורכים רבים לשים דגש רב יותר על כתיבת ועריכת ערכים בנושאים כמו תרבות פופולרית, טכנולוגיה ואירועים אקטואליים.
שילוב תוכן ויזואלי שנוי במחלוקת
בערך בוויקיפדיה האנגלית העוסק באלבום של להקת הרוק הגרמנית "סקורפיונס" "Virgin Killer" מוצגת העטיפה המקורית של האלבום, המציג ילדה ערומה.
בדצמבר 2008 הגישה לערך של האלבום "Virgin Killer" בוויקיפדיה האנגלית נחסמה במשך ארבעה ימים על ידי רוב ספקי האינטרנט בבריטניה לאחר שהארגון Watch Watch Foundation החליט שעטיפת האלבום עלולה להיות בלתי חוקית ועל כן הוסיף את כתובת הערך ל"רשימה שחורה" שהוא מספק לספקי האינטרנט הבריטים.
לאחר שהועלתה הטענה כי התמונות נמחקו בחופזה, ויילס ויתר מרצון על כמה מהסמכויות בהן הוא החזיק עד אז כחלק מהסטטוס שלו כמייסד של ויקיפדיה.
בשנת 2011 ערכה קרן ויקימדיה סקר שביעות רצון בקרב העורכות הפעילות בוויקיפדיה.
מהסקר עלה ש-22% מעורכות ויקיפדיה טענו שחוו הטרדות באופנים שונים: קיבלו הודעה לא נאותה בדף שיחה, כתבו עליהן הודעה לא נאותה, ניסו ליצור איתן קשר מחוץ למרחב ויקיפדיה, ניסו לפלרטט איתן, עקבו אחריהן ברשת, ניסו לפגוש אותן במציאות, קיבלו יותר מדי תשומת לב או שנעשה שימוש בתמונתן ללא רשותן.
בסביבה אנונימית כמו ויקיפדיה, נורמות מעין אלו עשויות להחריף משום שבעולם הווירטואלי גוברת התנהגות חסרת עכבות (דיסאינהיבציה) שמובילה להתנהגות אנטי חברתית.
לפי אותו הסקר, נמצא כי נשים פחות שבעות רצון מהיחס שהן מקבלות מהקהילה.
במקרים מסוימים היו נשים שציינו שהן בחרו בשם משתמש נייטרלי מבחינה מגדרית על מנת להימנע מתשומת לב לא רצויה או מהטרדות.
לטענת מנכ"לית ויקימדיה לשעבר סו גרדנר חלק מהעורכות בוויקיפדיה אכן חוות את ויקיפדיה כסביבה סקסיסטית.
קרן ויקימדיה ומיזמי הבת של קרן ויקימדיה
ויקיפדיה מתארחת וממומנת על ידי קרן ויקימדיה, עמותה ללא מטרות רווח המפעילה גם מיזמים שונים הקשורים לוויקיפדיה כמו ויקימילון וויקיספר.
הקרן מסתמכת על תרומות ציבוריות ומענקים שונים לניהול השותף של פעילותה.
ויקיפדיה נתמכת גם על ידי ארגונים וקבוצות רבים אשר מזוהים עם קרן ויקימדיה, אך מנוהלים באופן עצמאי.
ארגונים אלו כוללים בין היתר את עמותות ויקימדיה (שהם הסניפים המקומיים של ויקימדיה במדינות שונות – כגון ויקימדיה ישראל, ויקימדיה גרמניה וויקימדיה צרפת), ארגונים שמתמחים בתמה מסוימת (כגון הארגון Amical Wikimedia עבור קהילת ויקיפדיה הקטלאנית) וקבוצות משתמשים שונות.
הארגונים והקבוצות הללו שותפים לקידום, לפיתוח ולמימון של ויקיפדיה.
הגרסה המקורית של תוכנת ויקי שהריצה את ויקיפדיה הייתה UseModWiki, שכתב קליפורד אדמס ומכונה "שלב I".
בינואר 2002 ויקיפדיה החלה לרוץ על תוכנת PHP שהשתמשה במסד הנתונים MySQL.
התוכנה החדשה שהוסיפה תכונות רבות, אשר נכתבה במיוחד למיזם ויקיפדיה בידי מגנוס מנסק ומכונה "שלב II".
זמן מה לאחר מכן, האתר הואט עד כדי כמעט חוסר אפשרות לערוך; שדרוגים לתוכנה נערכו וסיפקו הקלה זמנית.
בעקבות זאת, שִׁכתב דניאל קרוקר את התוכנה מאפס.
התוכנה החדשה היוותה שיפור רציני ורצה מאז יולי 2002. היא מכונה "שלב III" או מדיה-ויקי.
בריון ויבר לקח את ההובלה מאז בתיקון באגים וכוונון מאגר הנתונים לפעילות.
בשלהי 2003, הזדקנות השרת הפכה לבעיה חמורה לכותבים בוויקיפדיה.
רבים דיווחו על קושי לערוך בשל איטיות וחוסר תגובה של המערכת.
דבר זה נגרם מעומס על השרת היחיד שהריץ את כל הוויקיפדיות באותו הזמן.
עקב הגדילה המסיבית בפעילות מיזמי ויקימדיה גדלה גם חוות השרתים ונכון ל-2007 היא מורכבת מאשכול מחשבים שכולל 250 שרתי לינוקס הממוקמים בפלורידה, באמסטרדם, בסיאטל ובסיאול.
בשעות העומס מטפל כל שרת ב-27 אלף בקשות לשנייה.
החל ממרץ 2016, גיבוי של מסד הנתונים מאוחסן בחוות שרתים בדאלאס.
ממשק המשתמש של ויקיפדיה בנוי מסרגל כלים צדדי וחלון עיקרי בו מוצגים הערכים.
מעל כל ערך ישנן אוסף תוויות המאפשרות לבצע פעולות על הערך: לקרוא אותו, לערוך אותו, לראות את ההיסטוריה שלו או לסמנו למעקב.
אף על פי שכל משתמש יכול לערוך ערכים, חלק מהפונקציות המיוחדות (כגון מעקב אחרי דפים מסוימים) פתוחות רק למשתמשים רשומים (ההרשמה נעשית בחינם).
חלון העריכה של ויקיפדיה מציג את ה"קוד" של הערך שמורכב מטקסט הערך וכן תגיות שונות (הן של ויקיפדיה והן של HTML) המאפשרות לשלב בו תמונות, טבלאות ואף נוסחאות מתמטיות.
הקלדת הנוסחאות המתמטיות נעשה בפשטות רבה יחסית, עקב שימוש בעורך המשוואות של LaTex הממיר טקסט (שנכתב בהתאם לכללי התחביר של התוכנה) למשוואות המוצגות בצורה גרפית.
יישום זה מקל מאוד על כתיבת ערכים בנושאי מדעים מדויקים (בייחוד מתמטיקה) ומאפשר להציג נוסחאות מגוונות באופן קל לכתיבה.
ויקיפדיה מאפשרת גם שימוש בתבניות מוכנות מראש, וכן מאפשרת יצירת תבניות כאלה.
תבניות שכאלה ניתן למצוא בשפע: החל מהודעות שגרתיות החיוניות לתחזוקה השוטפת (תבנית של ערך בעבודה, או תבנית קצרמר), עבור בתבניות המאפשרות ניווט בין סדרה של ערכים (למשל: תבנית סדרת הערכים על הטנק ועל קיסרי רומא) וכלה בתבניות המפרטות מידע טכני על מטוסי קרב, טנקים וכלי רכב אחרים.
ישנן בוויקיפדיה אפילו תבניות המאפשרות לכתוב טקסט בכתב חרטומים.
לעיתים רבות נעשה שימוש בתוכנות מחשב המכונות "בוטים" לביצוע משימות פשוטות יחסית בקנה מידה גדול כגון תיקון שגיאות כתיב נפוצות וטיפול בסוגיות סגנוניות, או על מנת לייצר ערכים התחלתיים בפורמט תקני על סמך מאגר נתונים.
הפעלת בוטים היא עניין מורכב כאשר לרוב נדרש ידע בתכנות על מנת ליצור בוט שיבצע פעולה מותאמת אישית.
כמו כן לשם קבלת הרשאה המאפשרת להפעיל בוט המשתמשים צריכים להגיש בקשה לשם כך כאשר רק העורכים שהוכיחו שהם ראויים לכך מקבלים את ההרשאה.
בשל כך מרבית המשתמשים אינם מפעילים בוטים בוויקיפדיה.
היו מקרים נדירים בעבר בהם משתמשים מסוימים באתרי ויקיפדיה פיתחו בוטים שנויים במחלוקת שמסוגלים לייצר אלפי ערכים התחלתיים סבירים בשעות ספורות על סמך מאגרי מידע שונים.
בנוסף, ישנם בוטים שמשמשים ליידע עורכים באופן אוטומטי כאשר הם מבצעים שגיאות עריכה נפוצות.
ישנם גם בוטים שמסוגלים לזהות מקרים של השחתות ולשחזר אותם במהירות.
לטענת חוקר הניו מדיה אנדרו לי בעקבות הצמיחה המאסיבית של ויקיפדיה אשר מכילה מיליוני ערכים יהיה קשה לדמיין כיצד ניתן יהיה לתחזק את הערכים ללא שימוש בבוטים.
שרתי ויקיפדיה מקבלים בין 25,000 ל-60,000 בקשות לצפייה בדפים בכל שנייה – בהתאם לשעת היום.
נכון למאי 2019, ויקיפדיה פועלת על אשכולות מחשבים הנמצאים בפלורידה, באמסטרדם, בווירג'יניה, ובסינגפור.
בזכות הכמות ההולכת וגדלה של התרומות שמתקבלות מדי שנה, קרן ויקימדיה משקיעה חלק מכספי התרומות במחקר ופיתוח פנימי של מאפיינים שונים.
מאפיינים בולטים שפותחו על ידי קרן ויקימדיה באופן זה כוללים בין היתר את היצירה של העורך החזותי.
כאשר ויקיפדיה הושקה ב-2001 כל הטקסט שפותח בוויקיפדיה יצא תחת רישיון הרישיון לשימוש חופשי במסמכים של גנו (GFDL) מבית היוצר של GNU, המאפשר הפצה מחדש, יצירת עבודות נגזרות ושימוש מסחרי בתוכן, בעוד שהמחברים שומרים על זכויות היוצרים של עבודתם.
רישיון GFDL נוצר במקור עבור מדריכי תוכנה שמגיעים עם תוכנות חינמיות ולכן לא היה מוצלח לפרסום מדיה באתרי אינטרנט.
ב-16 בדצמבר 2002 פורסמה הקבוצה הראשונית של רישיונות Creative Commons אשר תוכננו במיוחד עבור מדיה ולא רק עבור מדריכי תוכנה.
ביוני 2009 הוחלט שכל הטקסט באתרי ויקיפדיה יוגש מעתה ואילך בכפוף לרישיון Creative Commons ייחוס-שיתוף זהה 3.0. הרישיונות של קובצי המדיה (למשל קובצי תמונות) בערכי ויקיפדיה משתנה ממהדורה למהדורה.
מכיוון שהתוכן בוויקיפדיה מופץ תחת רישיון פתוח, כל אחד רשאי לעשות בו שימוש או להפיצו מחדש ללא תשלום.
התוכן בוויקיפדיה מפורסם בצורות רבות, הן באינטרנט והן במצב לא מקוון מחוץ לוויקיפדיה.
באתרי אינטרנט – קיימים אלפי אתרי מראה בהם מופץ מחדש תוכן שמועתק מוויקיפדיה.
שניים מאתרי המראה הבולטים ביותר הם Reference.com ו-Answers.com.
דוגמה נוספת היא Wapedia, אשר הציגה תוכן מוויקיפדיה בפורמט ידידותי למכשירים ניידים עוד לפני שוויקיפדיה עצמה החלה לעשות זאת.
ביישומים למכשירים ניידים – ישנם מגוון יישומים למכשירים הניידים אשר מספקים גישה לוויקיפדיה ממכשירי Android ו-iOS.
במנועי חיפוש – חלק ממנועי החיפוש באינטרנט עושים שימוש בתוכן של ויקיפדיה בעת הצגת תוצאות חיפוש.
דוגמאות בולטות כוללות את "גוגל", "בינג", ו-"DuckDuckGo".
בתקליטורי CD ו-DVD – אוספים של כתבות נבחרות מוויקיפדיה פורסמו לאורך השנים על גבי תקליטורים אופטיים.
ב-2006 נוצר תקליטור שהכיל כ-2,000 ערכים נבחרים מוויקיפדיה האנגלית אשר זמין להורדה בחינם.
ניתן גם להוריד תקליטורים שמכילים ערכים נבחרים מוויקיפדיה הגרמנית ומוויקיפדיה הספרדית.
כמו כן, במהלך השנים פותח גם תקליטור המכונה "ויקיפדיה לבתי ספר" בשיתוף פעולה בין ויקימדיה והארגון הבריטי SOS Children אשר כולל ערכים נבחרים שמסתמכים על תוכנית הלימודים הלאומית הבריטית ונועדו לשמש ילדים במדינות מתפתחות דוברות אנגלית.
בספרים מודפסים – לאורך השנים הודפסו עשרות אלפי ספרים על פי דרישה, אשר מכילים ערכים מוויקיפדיה האנגלית, וממהדורות אחרות של ויקיפדיה על ידי החברה הגרמנית PediaPress.
ברשתות סמנטיות – אתר האינטרנט DBpedia החל בשנת 2007 לחלץ מתיבות הנתונים והקטגוריות השונות בוויקיפדיה האנגלית נתונים שונים על מנת ליצור מסד נתונים רשתי שמכיל את הקשרים הסמנטיים בין מרכיביו.
ב-2012 יצרה ויקימדיה את ויקינתונים במטרה לאחסן את העובדות הבסיסיות מכל הערכים בוויקיפדיה ובמיזמי האחות של ויקימדיה.
בנוסף לכך קרן ויקימדיה יוצרת גם מדי חודש קובץ "data dump" עם כל תוכן האתר אותו ניתן להוריד משרתי ויקימדיה.
האסטרואיד "ויקיפדיה" נקרא על שמה של ויקיפדיה, כהוקרה למיזם על תרומתו לאנושות.
בשנת 2014 נחנך פסל ויקיפדיה בסלוביצה שבפולין.
הפסל עוצב על ידי הפסל הארמני מירן חקוביאן כאות הוקרה לקהילת ויקיפדיה.
הפסל, העשוי מפיברגלס ומשרף סינתטי, מציג ארבע דמויות התומכות יחדיו בגלובוס ויקיפדיה.
בשנת 2017 יצא לאור השיר "ויקיפדיה" שנכתב על ידי הזמר חנן בן ארי והזמרת קרן פלס, והולחן ומבוצע על ידי בן ארי.
השיר, היוצא נגד סטראוטיפים ודעות קדומות הקיימים בציבור כנגד קבוצות באוכלוסייה, כולל בפזמון החוזר את המשפט "אל תכלאוני בשום כלוב / אל תסכמו אותי בוויקיפדיה".
ב-2023 בעונה השנייה של הסדרה האחיין שלי בנץ, הפרק "תיבת תומי" עוסק באופן קומי בכתיבת ערכים בוויקיפדיה בו 'יוני' (דניאל קורן) מנסה לשנות ערך בוויקיפדיה ומתעמת לצורך כך עם ויקיפדים.
כ-50% מתנועת הרשת בוויקיפדיה מגיעה אל האתר ממנוע החיפוש של "גוגל", וחלק גדול מתנועת רשת זו קשורה למחקר אקדמי.
מספר הקוראים הייחודיים בוויקיפדיה בעולם הגיע בסוף 2009 ל-365 מיליון.
על פי סקר שנערך ב-2011 נמצא שהגיל הממוצע של קוראי ויקיפדיה הוא 36 וכי כמעט מחצית מקוראי ויקיפדיה מבקרים באתר יותר מחמש פעמים בחודש, ומספר דומה של קוראים מוסיפים את המחרוזת ויקיפדיה בתוצאות של מנוע החיפוש.
בעקבות ההצלחה של ויקיפדיה יצירה קרן ויקימדיה מיזמי אחות נוספים מבוססי ויקי.
ההשפעה הבולטת ביותר להצלחתה של ויקיפדיה היא הדעיכה של האנציקלופדיות המסחריות, ובמיוחד האנציקלופדיות המודפסות, כגון אנציקלופדיה בריטניקה, אשר לא היו מסוגלות להתחרות במוצר עדכני שניתן בחינם.
הכתב האמריקני ניקולס קאר פרסם ב-2005 מאמר שכותרתו "Amorality of Web 2.0" בו הוא ביקר אתרי אינטרנט שמכילים תוכן מבוסס משתמשים, כמו ויקיפדיה, על כך שקיומם מוביל לכך שחברות וארגונים מקצועיים הממוקדים ביצירת תוכן הופכים לא ישימים כתוצאה מכך משום שלטענתו "תוכן חופשי תמיד יהיה מועדף על פני איכות".
לטענת קאר "אחד מהדברים שמשתמעים מהחזון האקסטטי של הווב 2.0 הוא ההגמוניה של החובבים, ואני לא יכול לדמיין דבר מפחיד יותר".
ישנם חילוקי דעות לגבי התפיסה לפיה ויקיפדיה, או מאמצים דומים, יגרמו להיעלמות של פרסומים מסורתיים.
לדוגמה, כריס אנדרסון, העורך הראשי של מגזין Wired כתב בכתב העת "Nature" שגישת "חוכמת ההמונים" של ויקיפדיה לא תחליף את כתבי העת המדעיים המובילים, אשר מאופיינים בתהליך ביקורת העמיתים מדוקדק.
בדומה לאתרים רבים בעלי שיעור קוראים ומשתמשים גבוה, כך גם הוויקיפדיות השונות או עמודים ספציפיים בהן נחסמים לעיתים בידי ממשלות מסיבות שונות, לרוב בידי ממשלות טוליטריות ודיקטטוריות אך לעיתים גם בידי ממשלות דמוקרטיות.
בין הדוגמאות לצנזורה מלאה או חלקית של ויקיפדיה:
סין מוגדרת על ידי הארגון "עיתונאים ללא גבולות" כאחת מאויבי האינטרנט, כלומר, היא מצנזרת באופן תדיר תכנים ברשת האינטרנט שאינם לרוחה והיא חשה שהם עלולים להוות סיכון ליציבות משטרה.
הגישה לוויקיפדיה הסינית נחסמה לראשונה ב-3 ביוני 2004 ביום השנה ה-15 להפגנות בכיכר טיאננמן ב-1989. הצעות של הממשלה כלפי קהילת העורכים לבצע צנזורה עצמית במטרה להחזיר את האתר נדחו על ידה.
לבסוף, האתר שוחזר ללא הסבר ב-22 ביוני של אותה שנה.
מאז ויקיפדיה הסינית וויקיפדיות בשפות השונות נחסמו עוד מספר פעמים.
מאז יוני 2015, כל הוויקיפדיות מפנות בקשות HTTP לכתובות ה-HTTPS המתאימות, ובכך הופכות את ההצפנה לחובה לכל המשתמשים.
כתוצאה מכך, הצנזורה הסינית אינה יכולה לראות אילו דפים ספציפיים הוא מציג, ולכן לא ניתן לחסום קבוצת משנה מסוימת של דפים (כגון איי וייוויי או אירועי כיכר טיין-אן-מן (1989)) כפי שעשו בעבר.
כתוצאה מכך, השלטונות בחרו לחסום את ויקיפדיה הסינית כולה; נכון ליוני 2015, גם הגרסה המוצפנת וגם הגרסה הלא מוצפנת חסומות לחלוטין בסין.
מספר גדול של משתמשי אינטרנט סינים התלוננו על חסימה זו ברשתות החברתיות, אם כי רוב התלונות נמחקו לאחר זמן קצר.
ג'ימי ויילס פגש את לו ווי, יושב ראש מינהל המרחב הקיברנטי של סין ב-17 בדצמבר 2015 במהלך כנס האינטרנט העולמי שנערך בווז'ן, ג'ג'יאנג.
ויילס אמר כי זו הפעם הראשונה שהם נפגשו, וכי אין הסכמה על נושאים ספציפיים.
ויילס אמר ללו ויי כיצד ויקיפדיה וויקימדיה עובדות בעולם, והביע תקווה להקים מנגנון מפגש קבוע עם ווי ומנהל המרחב הקיברנטי של סין בעתיד.
ויילס הצהיר שלעולם לא יורה על צנזורה פנימית של ערכים בוויקיפדיה הסינית.
בבוקר 29 באפריל 2017 נחסמה הגישה בטורקיה לוויקיפדיה בכל השפות על ידי השלטונות הטורקיים.
ההגבלות התרחשו בעקבות ניסיון ההפיכה הצבאית בטורקיה, כמה שבועות לאחר שהתקיים משאל העם בטורקיה, והיוו המשך לחסימות של תכנים בוויקיפדיה הטורקית בשנים קודמות.
ב־26 בדצמבר 2019 קבע בית המשפט לחוקה של טורקיה כי החסימה אינה חוקתית וכי היא פוגעת בחופש הביטוי.
ב־15 בינואר 2020 הוסרה החסימה.
עם התפתחותה של ויקיפדיה והפיכתה לפופולרית החלו להתרבות גם המחקרים המדעיים על אודותיה.
גריסן ועמיתיו (2010) טוענים שאתרי תוכן גולשים, כמו ויקיפדיה, עשויים להנחיל תפיסות שגויות לציבור צרכני הרפואה ולעובדי המערכת הרפואית.
הם טוענים שיש ללמד רופאים כיצד לתת מידע באופן שלא יערכו אותו, בטעות, למידע שגוי ומזיק.
סימיני (2010) טוענת שוויקיפדיה נותנת לקהילות של אנשים עם לקות כלי חזק להסברת קשייהם והסרת הדעות הקדומות מהם.
היא סוקרת את פעולתם של ויקיפדים המנהלים דיון סביב המושג תסמונת דאון.
ליתנר ועמיתיו (2010) ערכו סקר איכות של מידע מוויקיפדיה האנגלית על אחד מסוגי מחלת הסרטן.
הם מצאו את המידע שם כאיכותי אך פחות טוב מזה שנכתב על ידי רופאים.
אולם, משום שמחקרים קודמים גילו שאת המידע שנמצא בוויקיפדיה קל יותר למטופלים למצוא, הם ממליצים לממסד הרפואי להשקיע בשיפור המידע שבוויקיפדיה.
בנוסף, הם נותנים המלצות ספציפיות לשיפורים כמו בירור הקישורים החיצוניים.
יונגר (2010) סוקר את התפתחות מדיית ויקי כחלק מהתפתחות האינטרנט ומייעץ לאחיות סעודיות על הדרך הנכונה להשתמש בוויקיפדיה כמקור מידע מקצועי.
פרידלין ומקדונלד (2010) מציעים להשתמש בוויקיפדיה כבמאגר נתונים להגדרות ותיאורים המשמשים תוכנות בינה מלאכותית הקשורות בציוד מעבדה.
פרטש (2010) ממליצה להשתמש בוויקיפדיה ככלי חינוכי במכללות, למטרות שיפור הניסוח וההנמקה.
מחקר שערכה חברת המחקר Pew Research בקרב 2,462 מורים ומורות מבתי ספר תיכון וחטיבות ביניים בארצות הברית מצא כי המורים משתמשים בוויקיפדיה יותר מאשר הממוצע בקרב הציבור המבוגר בארצות הברית (87% בקרב המורים מול 53% בקרב המבוגרים).
Stuart Geiger) חקר את פעילותם של בוטים באתר ויקיפדיה.
במאמרו טבע גייגר את המונח "bespoke code" המתייחס לתוספות תוכנה ייעודיות שנועדו כתוספות לתוכנה קיימת (במקרה זה ויקיפדיה), ושאינן רצות על שרת או מחשוב ענן אלא על מחשבים מקומיים של משתמשי קצה.
תבניות עיצוב, בוטים וכלים חצי-אוטומטיים הם כולם דוגמאות ל-bespoke code.
גייגר טוען כי טעות להתייחס לתוכנה כאלמנט בלתי-חומרי בחיינו כיוון שהתוכנה נוצרת על ידי משתמשים במצבים מסוימים ועל מנת לשרת תפקיד שהוא חברתי במהותו.
התוספות המקומיות לקוד של ויקיפדיה הן דוגמה לכיצד מושג הריבונות בעולם פיתוח התוכנה מתערפל ומסתבך.
בנוסף, בדומה לתאוריית השחקן-רשת מדגים גייגר את תלות הגומלין בין בני-אדם לשחקנים לא אנושיים בוויקיפדיה.
ויקיפדיה באנגלית פשוטה היא גרסה מיוחדת בשפה האנגלית של אנציקלופדיית האינטרנט החופשית ויקיפדיה, המנוהלת ומתופעלת בידי קרן ויקימדיה.
ייחודה של ויקיפדיה ב"אנגלית פשוטה", הוא הימנעות משימוש במילים אנגליות מורכבות, והתבססות על אוצר מילים בסיסי.
היא מיועדת לאנשים שאינם שולטים היטב בשפה האנגלית ושאוצר המילים שלהם בשפה זו קטן.
בדומה ליתר הוויקיפדיות, ויקיפדיה באנגלית פשוטה היא אנציקלופדיה מקוונת, לשימוש חופשי (תחת רישיון CC-BY-SA), שכל גולש יכול לערוך.
אנגלית פשוטה מוגדרת, לצורכי כתיבת האנציקלופדיה, כשפה שעושה שימוש רק במילים השכיחות ביותר באנגלית (מומלץ להשתמש רק ב-1000 המילים השכיחות ביותר) ובתחביר פשוט - למשל, משפטים קצרים.
כאשר יש צורך להשתמש במילים שאינן שכיחות, יש להסבירן.
שלא כבאנגלית בסיסית, אין הגדרה מחייבת של כללי התחביר המותרים ואין רשימה מוגדרת של מילים, נטיות וסיומות שרק בהן ניתן להשתמש.
כל טקסט באנגלית בסיסית הוא בהכרח גם טקסט באנגלית פשוטה, כפי שהיא מתוארת בוויקיפדיה באנגלית פשוטה, אך לא להפך.
ויקיפדיה זו התחילה את דרכה ב-18 בדצמבר 2003, וכעבור פחות מחודש הגיעה ל-50 ערכים.
בסוף מאי 2013 נכתב בוויקיפדיה באנגלית פשוטה הערך ה-100 אלף.
רשומים בה למעלה ממיליון משתמשים, שמתוכם 17 הם מפעילי מערכת, 4 ביורוקרטים ו-6 בודקים.
ניתן לראות את התקדמותה ההדרגתית של ויקיפדיה באנגלית פשוטה בדף ההכרזות.
ויקיפדיה האיטלקית (Wikipedia in italiano) היא מהדורה של אתר ויקיפדיה בשפה האיטלקית, שהוקמה ב-11 במאי 2001. נכון ל- ב ישנם בו ערכים.
זוהי הוויקיפדיה ה-9 בגודלה במספר ערכים.
נכון לדצמבר 2023, מדד העומק של ויקיפדיה זו, המשמש מדד גס לאיכות הערכים, עמד על 186.52, לעומת 267.86 לוויקיפדיה העברית ו-1214.95 בוויקיפדיה בשפה האנגלית.
באוגוסט 2005 ויקיפדיה האיטלקית עקפה את מהדורות השפה הספרדית והפורטוגזית, והפכה למהדורה השמינית בגודלה במספר ערכים.
הסיבה העיקרית לזינוק המהיר מ-56,000 ל-64,000 ערכים היה בוט שיצר ערכים על יותר מ-8,000 עיריות בספרד במבצע המכונה "Comuni spagnoli".
ב-8 בספטמבר 2005 עקפה ויקיפדיה האיטלקית את ויקיפדיה ההולנדית ויום אחד לאחר מכן, ב-9 בספטמבר, הגיעה ל-100,000 ערכים.
ב-11 בספטמבר עקפה בגודלה את ויקיפדיה השוודית, והפכה לוויקיפדיה החמישית בגודלה.
שוב, בוטים תרמו רבות לצמיחה.
למשל, בוט שיצר יותר מ-35,000 ערכים על העיריות של צרפת.
אבל ב-23 בספטמבר ויקיפדיה הפולנית עקפה אותה.
ב-28 בספטמבר 2010 עקפה ויקיפדיה האיטלקית את ויקיפדיה הפולנית, והפכה לוויקיפדיה הרביעית בגודלה, אם כי באוקטובר 2010 ובתחילת 2011 התחרו ויקיפדיה האיטלקית והפולנית על המקום הרביעי במספר ערכים.
ב-12 במאי 2011 הוויקיפדיה הגיעה ל-800,000 הערכים ועקפה את ויקיפדיה הפולנית.
ב-22 ביוני 2013 הגיעה ויקיפדיה האיטלקית למיליון ערכים.
ביולי 2019, היו 1,847,360 משתמשים רשומים בוויקיפדיה האיטלקית, בהם 109 מפעילים.
המפעילים נבחרים בהצבעה, ונדרשת השתתפות של כ-70 ויקיפדים בהצבעה ו-80% תומכים כדי להפוך למפעיל.
הרשאות המפעילים מועמדים שוב להצבעה אוטומטית מדי שנה.
מפעילים שאינם פעילים למשך שישה חודשים מאבדים באופן אוטומטי את הרשאותיהם.
בניגוד למקובל בוויקיפדיה האנגלית והצרפתית, אין בה ועדת בוררות.
כמו כן נעשה בה שימוש רב בבוטים אוטומטיים להעלאות המוניות של ערכים (בעיקר ערכי עיריות בצרפת ובספרד).
ערכים אלו מהווים כ-20% מהאנציקלופדיה.
בשנת 2009 ויקיפדיה האיטלקית זכתה בפרס Premiolino, הפרס הוותיק והיוקרתי ביותר בעיתונות האיטלקית, בקטגוריית המדיה החדשה.
ב-4 באוקטובר 2011, בעקבות החלטה שהתקבלה על ידי קהילת עורכי הוויקיפדיה האיטלקית, כל הערכים באתר הוסתרו ונחסמו על ידי מנהליה (אף שהגרסה הניידת עודנה נגישה), זאת כמחאה על סעיף 29 של הצעת חוק האזנות סתר (intercettazioni DDL) שנדון בפרלמנט האיטלקי.
הצעת החוק מציעה שמי שנפגע מתוכן של אתר אינטרנט יוכל תוך 48 שעות וללא התרעה מוקדמת לתבוע את האתר ולאלץ למחוק את התוכן.
הצעת החוק כוללת מגבלות חמורות על חופש המידע כמו גם לגישה ועריכה משותפת של מיזמי ויקימדיה.
הייתה זו הפעם הראשונה בוויקיפדיה שהוסתר כל תוכנהּ כאות מחאה.
קרן ויקימדיה תמכה רשמית בהחלטה של ויקיפדיה האיטלקית בהודעה שפורסמה באותו יום.
נכון ל-5 באוקטובר 2011, המנשר שהחליף את ויקיפדיה האיטלקית זכה לכמעט 8 מיליון כניסות.
ב-6 באוקטובר האתר נפתח מחדש, והוצגה חלונית עליונה ובה הודעה שמסבירה את ההחלטות שהתקבלו.