tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בין היתר היה שותף בכתיבת סקירות למועצה להשכלה גבוהה, לקראת הסמכה זמנית למכללות להענקת תארים בכלכלה, למשל למכללת רמת גן, ולמכללה האקדמית גליל מערבי.
הוא כתב חוות דעת מטעם מועצת ירוחם לדיון בבג"ץ בנושא תקצוב דיפרנציאלי בחינוך.
הוא פסנתרן חובב, ואוהד ספורט.
תומסון ג'וזף סקינר היה פוליטיקאי אמריקאי ממסצ'וסטס.
נוסף על שירותו כקצין מיליציה במהלך מלחמת העצמאות של ארצות הברית, כיהן כשופט מחוזי ושריף, כחבר בשני בתי המחוקקים של מסצ'וסטס, כמרשל פדרלי וכחבר בית הנבחרים של ארצות הברית.
הוא שימש במשך שנתיים כגזבר הכללי של מדינת מסצ'וסטס, ולאחר מותו העלתה בדיקה כי ניהול חשבונותיו היה לקוי, עם חוסר כספי העולה על שווי עיזבונו.
עקב כך נדרשו מי שהעמידו ערבויות בשמו לשלם את החוב.
תומסון סקינר נולד ב-24 במאי 1752 בקולצ'סטר שבמושבת קונטיקט, והיה בנם של הכומר תומאס סקינר ושל מרי תומסון, אשתו השנייה של תומאס סקינר.
אביו נפטר כאשר היה בן עשר, והוא ואחיו בנג'מין הוכשרו כשוליות לנגרות ולבניית בתים.
בגיל 21 עבר סקינר עם אחיו לוויליאמסטאון, פרובינציית מפרץ מסצ'וסטס, ושניהם הקימו שותפות בתחום הבנייה בשם "T.
האחים היו מעורבים גם במיזמים נוספים, ובהם ניהול פונדק מצליח.
סקינר ואשתו הכירו זה את זו מילדות, שכן לאחר מות אביו של סקינר ואמה של אן פוט, נישאה אמו של סקינר לאביה של אן פוט.
סקינר היה חבר במיליציה ושירת בה במהלך מלחמת העצמאות ולאחריה.
בקיץ 1776 העביר מסרים בין יחידות במחוז ברקשייר לבין הגנרל הורשיו גייטס, מפקד המחלקה הצפונית של הצבא הקונטיננטלי בצפון מדינת ניו יורק.
הוא שירת גם כשליש של הרגימנט השני והשלישי של מחוז ברקשייר, וכמפקד פלוגה ברגימנט של המחוז בפיקודו של אסה בארנס.
לאחר המלחמה המשיך לשרת במיליציה והתקדם לדרגת מייג'ור גנרל.
במהלך המלחמה היה חבר בבית דין צבאי שזיכה את פול רוויר מאשמה בהתנהלותו במשלחת פנובסקוט הכושלת.
בשנים 1788–1807 שימש כשופט בבית המשפט לעניינים אזרחיים של מחוז ברקשייר, ומ-1795 עד 1807 כיהן כנשיא בית המשפט.
בשנת 1788 היה ציר לוועידה המדינתית שאישרה את חוקת ארצות הברית והצביע בעד האשרור.
באותה שנה גם היה מועמד לייצג את מחוז הקונגרס הרביעי של מסצ'וסטס.
בשנים 1791–1792 שימש כשריף של מחוז ברקשייר.
בשנת 1792, כפדרליסט, היה אלקטור בבחירות לנשיאות ותמך בבחירתם מחדש של ג'ורג' וושינגטון וג'ון אדמס.
סקינר היה נאמן מייסד של קולג' ויליאמס, חבר חבר הנאמנים משנת 1793 ועד 1809, וגזבר המוסד בשנים 1793–1798.
בשנים 1804–1807 שירת סקינר כמרשל פדרלי במסצ'וסטס.
בשנים 1806–1808 היה גזבר כללי של מדינת מסצ'וסטס.
סקינר נפטר בבוסטון שבמסצ'וסטס ב-20 בינואר 1809.
לאחר מותו העלתה בדיקה שנערכה בשנת 1809 כי חשבונותיו כגזבר המדינה נמצאו בגירעון של 60,000 דולר (כ-935,000 דולר בערכי 2017), בעוד ששווי עיזבונו הוערך בכ-20,000 דולר בלבד.
כמה מן האנשים שהעמידו ערבויות לביצוע תפקידו נדרשו לשלם חלקים מן החוב שנותר, בסך 40,000 דולר, כדי לכסות את חובו.
תומר דבורה הוא ספר מוסר קבלי, שכתב המקובל רבי משה קורדובירו (הרמ"ק) בתחילת תקופת האחרונים (אמצע המאה ה-16) בצפת.
מקור שם הספר הוא בספר שופטים שם מסופר על דבורה הנביאה שהייתה שופטת את ישראל בעודה יושבת תחת "תומר דבורה".
בספר מותווית הדרך לתיקון המידות דרך הדבקות במידותיו של האל.
בספר עצמו מפרט הרמ"ק את מידות האל (הספירות) ומסביר אלו פעולות מוסריות על האדם לנקוט כדי ליצור השתוות בין מידותיו למידות האל.
כך למשל הוא מתאר מידות כמו ענווה, סובלנות, הצדקת הזולת, התנהגות לפנים משורת הדין, תיקון עצמי, אהבת הכל, כיבוש היצר, לימוד תורה ומוסר, ביסוס המוסר באמצעים חומריים וקיום מערכת זוגית.
לספר שני חלקים: הראשון מיוסד על שלוש עשרה מידות הרחמים, והחלק השני מיוסד על עשר הספירות.
בפתח הספר מובאת מטרת החיבור באופן כללי: "האדם ראוי שיתדמה לקונו ואז יהיה בסוד הצורה העליונה צלם ודמות, שאילו ידומה בגופו ולא בפעולות הרי הוא מכזיב הצורה ויאמרו עליו צורה נאה ומעשים כעורים.
שהרי עיקר הצלם והדמות העליון הן פעולותיו, ומה יועיל לו היותו כצורה העליונה דמות תבנית אבריו ובפעולות לא יתדמה לקונו".
הפרק הראשון מתאר כיצד ידמה האדם לבוראו בשלוש עשרה מידות הרחמים של מידת הכתר.
המחבר מסביר כיצד יש לאדם להשוות את התנהגותו עם סביבתו החברתית בדומה להתנהגות הקב"ה איתו.
עליו להיות סבלן ובעל ארך רוח וגם אם חברו פגע בו עליו לרצות בטובתו ובהתפייסות עמו.
בסוף הפרק מסכם המחבר כי "כמו שיהיה האדם מתנהג למטה, כך יזכה לפתוח לו מדה עליונה מלמעלה, ממש כפי מה שיתנהג, כך משפיע מלמעלה וגורם שאותה המדה תאיר בעולם".
ומשום כך "אל ילוזו מעיני השכל י"ג מדות אלו והפסוק לא יסוף מפיו כדי שיהיה לו למזכרת, כאשר יבא לו מעשה שיצטרך להשתמש במדה אחת מהן, יזכור ויאמר הרי דבר זה תלוי במדה פלונית, איני רוצה לזוז ממנה שלא תתעלם ותסתלק המדה ההיא מן העולם".
בפרק השני מובאות פעולות נוספות התלויות במידת הכתר, בהם: ענווה, מניעת הכעס, הארת פנים ועוד.
הפעולות בפרק זה מכוונות לאיברי הראש: מחשבה, מצח, אוזניים, עיניים חוטם, פנים ופה.
המידה המרכזית בפרק זה "הכוללת הכל" היא מדת הענווה.
בפרקים הבאים מראה המחבר כיצד להשוות את פעולותיו לאלו של הבורא במקביל לפעולות התלויות בעשר הספירות: חכמה (פרק ג'), בינה (פרק ד'), חסד (פרק ה'), גבורה (פרק ו'), תפארת (פרק ז'), נצח, הוד ויסוד (פרק ח'), מלכות (פרק ט').
בפרק האחרון מביא הרמ"ק "עצה" כיצד "יתקשר האדם בקדושה העליונה ויתנהג בה, ולא יפרד מן הספירות העליונות תדיר".
לדבריו, על האדם להתנהג "כפי הזמן", כלומר שידע בכל שעה ביום "איזו ספירה שולטת" ויתקשר בה "לעשות התיקון המתייחס אל המידה השולטת".
הספר הודפס לראשונה בשנת שמ"ט (1589) בוונציה על ידי הרב משה באסולה, כ-19 שנה לאחר פטירת מחברו.
במהדורת שפ"א שנדפסה בפראג הובאה הסכמתו של השל"ה שהגדיר את המחבר כ"איש אלקים קדוש המאיר לעולם כלול בחכמתו וחסידותו" ועל ספרו כתב כי "כולו יראת שמיים וקיבול עול מלכותו יתברך" ואמר שכל מי שרגיל בספר הזה ואומר אותו בכל שבוע או בכל חודש, מובטח לו שהוא בן העולם הבא.
בספרו המליץ ללומדו בעשרת ימי תשובה על מנת "לתקן בכל יום ויום המכוון נגד אותה הספירה".
רבי אברהם אזולאי הביא את הספר בשלמותו בתוך ספרו "חסד לאברהם" בפרק "בריכת אברהם".
בשנת תרי"ח הדפיס רבי ישראל מסלנט את הספר בקניגסברג בתוספת "אגרת המוסר" שלו המכילה את עיקרי משנתו המוסרית.
בשנת תרפ"ח הודפסה בירושלים מהדורה עם תוספות ובהם מראי מקומות וחידושים מאת הרב זאב וולף אשכנזי.
בנוסף למהדורות אלו נדפסו במשך השנים מהדורות רבות של הספר.
בשנים האחרונות יצא לאור הספר עם פירוש "ויאמר משה" מאת הרב מרדכי שיינברגר.
בשנת ה'תשס"ט יצא הספר במהדורה מבוארת עם ביאור אבן הראשה ואבן המלך מהמקובל רבי אברהם אביש ציינווירט.
תומר חליבה () הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני.
חליבה החל את דרכו במחלקת הנוער של קבוצת הפועל באר שבע ובעונת עלה לקבוצת הבוגרים.
חליבה שיחק בהפועל באר שבע עד תום עונת , עבר לקבוצת הפועל שגב שלום מליגה ב' ומשם להפועל צפרירים חולון.
בשנת 2002 חזר להפועל באר שבע ושיחק במדיה עד תום עונת .
בעקבות יכולתו הטובה בבאר שבע, זומן חליבה לראשונה לסגל נבחרת ישראל.
ב-18 בפברואר 2004 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת, במשחק ידידות מול נבחרת אזרבייג'ן, ולאחר מכן שותף גם במשחק הידידות מול נבחרת ליטא ב-30 במרץ 2004. בסך הכל רשם 2 הופעות במדי נבחרת ישראל.
לקראת עונת עבר חליבה לקבוצת בית"ר ירושלים.
המאמנים השונים אשר הוחלפו בבית"ר במהלך עונה זו הרבו לתת לחליבה דקות משחק, והוא שותף ב-23 משחקי ליגה בעונה זו, בהם כבש שער אחד.
בתום העונה עזב חליבה את הקבוצה.
לקראת עונת הוחתם חליבה לשלוש שנים בקבוצת הפועל תל אביב, על ידי המאמן יצחק שום שחיפש מחליף לג'ון פנטסיל שנמכר לוסטהאם יונייטד.
ב-5 באוגוסט 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2–1 על בית"ר ירושלים, קבוצתו לשעבר, במסגרת גביע הטוטו.
לאחר מכן פתח בהרכב הקבוצה ב-9 משחקי ליגה, אך עקב חולשת ההגנה של הקבוצה הועלו מספר שחקנים ממחלקת הנוער, והמגן הצעיר דני בונדר תפס את מקומו של חליבה בהרכב.
בחלון ההעברות של ינואר 2007 הושאל חליבה למועדון ספורט אשדוד.
לקראת עונת חתם חליבה בעירוני קריית שמונה, אך שיחק במדיה רק במסגרת גביע הטוטו, ובחלון ההעברות של ינואר 2008 חזר להפועל באר שבע.
את עונת פתח חליבה בבני לוד מהליגה הלאומית, ובחלון ההעברות של ינואר 2009 עבר לקבוצת הכח עמידר רמת גן באותה הליגה.
בעונת עבר חליבה לשחק בקבוצת מכבי באר שבע, ורשם 32 הופעות במדיה בליגה הלאומית בעונה זו.
בתחילת העונה שלאחר מכן הספיק חליבה לשחק רק שני משחקי ליגה במדי הקבוצה, לפני ששוחרר חליבה מהמועדון לאחר סכסוך עם המאמן שרון אביטן, ובסופו של דבר פרש ממשחק פעיל.
תומר יוסף (נולד ב-8 בספטמבר 1975 בכפר סבא) הוא זמר, קומיקאי, במאי ושחקן ישראלי, סולן להקת "בלקן ביט בוקס" וחבר בלהקת "החצר האחורית" .
תומר יוסף גדל בכפר סבא למשפחה יוצאת תימן.
החל את דרכו בתחילת שנות התשעים כאשר החל להופיע כקומיקאי במסגרת ערב הבמה הפתוחה של הקאמל קומדי קלאב.
יוסף פרץ לתודעת הקהל כאשר הצטרף בשנת 1994 לצוות תוכנית המערכונים "פלטפוס", ששודרה בטלוויזיה החינוכית.
לאחר מכן השתתף במופע "פליטי פלטפוס" המבוסס על התוכנית יחד עם עוד 3 ממשתתפיה - תומר שרון, חנן לדרמן ודני קרפל, איתם הופיע גם בפינה קומית קבועה בעונה האחרונה של התוכנית "זהו זה!".
לאחר מכן הופיע עם תומר שרון, שותפו מימי "פלטפוס", במופע "פעמיים תומר".
בסרט "הרקולס" דיבבו השניים את צמד המפלצות "כאב" ו"פחד" (משרתיו של האדס, אל השאול).
בשנת 2001 השתתף יוסף בתוכנית הטלוויזיה "כוכבי השכונה" בתפקיד עובדיה, המתופף של להקת התוכנית.
בשנת 2024 השתתף בסדרה "טיפול לילי", וגילם בה את דמותו של אפי, עבריין שנמצא במשבר זוגי ומגיע לטיפול פסיכולוגי בשעות הלילה.
על תפקידו בסדרה קיבל מועמדות לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה לשחקן משנה בסדרת דרמה בשנת 2024.
מלבד משחק בתוכניות טלוויזיה, השתתף גם בסרט הקולנוע של איתן ענר "הצל של החיוך שלך" (1998), ובסרט "ביקור התזמורת" (2007).
בשנת 2025 השתתף בסרט " שם טוב האבי 2 " בתפקיד אורח
בשנת 2002 התפרסם יוסף לראשונה גם כזמר, עת הוציא לאור אלבום בכורה בשם "תגידו משהו".
האלבום שילב רגאיי ופאנק וכלל השתתפות של אמנים כגון דנה עדיני במקהלת הליווי ועוד.
עם צאת האלבום יצא לסיבוב הופעות שבו ליוותה אותו להקת "החזות העממית".
בשנת 2005 פרצו יוסף ולהקתו, בלקן ביט בוקס (Balkan Beat Box), אל השוק האמריקאי עם אלבום הנושא את שם הלהקה.
מאז הופיעו בפסטיבלים ברחבי ארצות הברית, כגון פסטיבל לוטוס.
ביוני 2006 יצא אלבומו השני של יוסף, "צוחקים מתחת לאדמה", בהפקה משותפת של יוסף ותמיר מוסקט.
הסינגל הראשון מתוכו לשיר "אל תטוסי" לווה בקליפ, אשר היה מועמד לפרס קליפ השנה בטקס פרסי עמ"י.
בשנת 2007 יצא האלבום של קבוצת הנגנים הישראליים בחו"ל "ניו מד" (Nu Med).
בשנת 2008, לרגל יום העצמאות ה-60 למדינת ישראל, השתתף יוסף בפרויקט "עבודה עברית 2" יחד עם בן הנדלר, ויחד הקליטו גרסת כיסוי לשירה של אסתר שמיר "עברתי רק כדי לראות".
בשנה זו שיתף יוסף פעולה עם להקת "בום פם" בגרסה מחודשת לשירו "אני רוצה לזוז", במקור מתוך האלבום "צוחקים מתחת לאדמה".
גרסה זו לשיר נכללה באלבומה של הלהקה "Puerto Rican Nights".
בשנת 2009 הוציא יחד עם המוזיקאי בן הנדלר אלבום בשם "טרמפולינה", שאליו צורפה גרסתם לשיר "עברתי רק כדי לראות".
באותה השנה התפרסם שירם של יוסף וה"בלקן ביט בוקס" "רמאללה-ת"א", כאחד מהשירים שליוו את התפריט הראשי במשחק המחשב "FIFA 10" של חברת EA Sports.
בשנת 2010 הוציאה להקתו בלקן ביט בוקס את אלבומה השלישי, "Blue Eyed Black Boy".
בשנת 2011 יצא אלבום הסולו השלישי של יוסף, "השחר 35", ובו הסינגלים "פרח מקומי", "כאלו מילים" ו"יפה באמת".
את האלבום הפיק תמיר מוסקט, ואת רוב השירים בו כתב והלחין יוסף.
בשני שירים השתתף בכתיבה דן תורן, שאף שימש כיועץ האמנותי של האלבום, ואת השיר "כפרה" כתב יעקב רוטבליט.
בשנת 2011 הוא החל לעבוד על פרויקט החצר האחורית יחד עם יענקל'ה רוטבליט, איתמר ציגלר וגדי רונן.
בשנת 2013 יצא האלבום לאור לאחר שחברי הלהקה פתחו במסע גיוס כספים למימון עצמאי של האלבום, ללא חברת תקליטים.
בשנת 2013 הופיע עם ההרכב A1 ביחד עם בן הנדלר, ברי סחרוף, אייל תלמודי, אסף תלמודי, מיכאל אבגיל, שי פרץ, פילוני ואדיר ידידיה.
בנוסף לעבודתו הנ"ל, יוסף הוא המפיק של להקת "נערות הליווי" והפיק את האלבום הראשון של להקת A-WA.
בינואר 2020 הוציא יוסף סינגל בשם "דבש ותפוח".
הוא נכלל באלבומו "כמה נורמלי", שיצא בפברואר באותה שנה.
יוסף הפיק ועיבד את שירי האלבום וכתב והלחין את רובם.
נכללה בו גם גרסת כיסוי לשיר "מיליון דולר" של רפי פרסקי, וכן דואט עם רביד פלוטניק בשם "עבד של המכונה".
ב-29 במאי 2024 הוציא את הסינגל "נהרות ומפלים" יחד עם קותימאן, כחלק ממיני-אלבום משותף המתוכנן לצאת במהלך שנת 2024. הפרויקט מתואר כשילוב של אינדי פופ עתידני, היפ הופ ומוזיקת נשמה פסיכדלית.
יוסף נשוי לנועה כביה ולזוג שלושה בנים.
תגידו משהו (הוצאת פונוקול בשנת 2002).
צוחקים מתחת לאדמה (הוצאת התו השמיני בשנת 2006).
הטרמפולינה עם בן (בנו) הנדלר (הוצאת היי פידליטי בשנת 2009).
השחר 35 (הוצאת היי פידליטי בשנת 2011).
כמה נורמלי (הוצאת נענע דיסק בשנת 2020).
החצר האחורית (בהוצאה עצמית בשנת 2013)
החצר האחורית 2 (בהוצאה עצמית בשנת 2017)
תומר חמד (נולד ב-2 במאי 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ.
כיום חמד הוא מאמן באקדמיה של ברייטון מהפרמייר ליג.
חמד החל לשחק כדורגל בקבוצת הפועל קריית טבעון, אך תוך זמן קצר עבר למחלקת הנוער של הפועל חיפה.
בגיל 13 עבר לשחק במחלקת הנוער של מכבי חיפה.
בשנת 2004 הוביל את קבוצת "אורט גרינברג קריית טבעון" לזכייה באליפות המדינה לבתי ספר, ובשנת 2005 צורף לשורותיה של קבוצת הבוגרים של מכבי חיפה מליגת העל.
כבר בעונתו הראשונה חמד כבש שער במדי מכבי חיפה.
בעונה שלאחר מכן הוא מיעט לשחק, אך בכל זאת החליט להישאר בקבוצה.
ביולי 2007 הוא הוזמן להיבחן במדי שטוטגרט מהבונדסליגה, אך לבסוף לא הוחתם.
בעונת קיבל הזדמנויות מועטות בהרכב של מכבי חיפה, ובינואר 2008 הוא הושאל למכבי הרצליה עד תום העונה.
לקראת עונת הושאל לבני יהודה תל אביב לשנה אחת.
לקראת עונת הושאל למכבי אחי נצרת לשנה אחת.
בסיום העונה ירד ליגה עם אחי נצרת וחזר אוטומטית למכבי חיפה.
את עונת פתח בסגל מכבי חיפה, ולאחר 14 מחזורים הפך לשחקן הרכב קבוע.
הוא סיים את העונה עם 13 שערים וחמישה בישולים, והיה אחד השחקנים שהובילו לזכיית חיפה באליפות.
חמד נכלל בנבחרת העונה של "מעריב".
בקיץ 2011 חתם חמד בקבוצת מיורקה הספרדית.
ב-28 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה כאשר עלה בהרכב הפותח בניצחון הביתי 1–0 נגד אספניול.
ב-1 באוקטובר כבש חמד את שערי הבכורה שלו בליגה הספרדית בתיקו 2–2 נגד אוססונה.
ב-10 בינואר 2012 כבש צמד במשחק הבכורה שלו בגביע המלך הספרדי, בניצחון 1–6 על ריאל סוסיאדד, ואת עונת 2011/2012 סיים עם שמונה שערי ליגה ב-28 הופעות.
במחזור הראשון של עונת כבש צמד בניצחון 1–2 על אספניול.
חמד סיים את העונה עם 11 שערי ליגה, אך בתום העונה נשרה מיורקה לליגה השנייה.
ב-26 במאי 2013, במחזור הלפני אחרון של העונה נפצע ואובחן כסובל מקרע בגיד האכילס, הוא נותח והושבת למשך שבעה חודשים.
ב-15 בדצמבר 2013 שב לשחק כשעלה מהספסל בדקה ה-77. עד תום עונת כבש שני שערים בליגה הספרדית השנייה.
ב-2 ביולי 2014 חתם על חוזה לשנתיים באלמריה מהליגה הבכירה בספרד.
ב-23 באוגוסט 2014 ערך חמד את הופעת הבכורה שלו במדי אלמריה, במשחק נגד אספניול שהסתיים בתיקו 1–1. ב-5 באוקטובר 2014 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, כשעלה מהספסל בתיקו 2–2 מול אלצ'ה.
ב-4 בינואר 2015 כבש חמד צמד שערים בניצחון 2–1 על מאלגה.
בעקבות צמד זה השתווה חמד לחיים רביבו, שיאן השערים הישראלי בליגה הספרדית, ונבחר למצטיין המחזור בליגה הספרדית.
ב-17 בינואר כבש צמד נוסף בהפסד 2–3 לוולנסיה ושבר את שיאו של רביבו.
סיים את עונת 2014/2015 סיים חמד כמלך השערים של אלמריה עם שמונה שערי ליגה ב-35 הופעות, אך בתום העונה נשרה הקבוצה לליגת המשנה.
ב-24 ביוני 2015 חתם חמד על חוזה לשלוש שנים בברייטון אנד הוב אלביון מליגת המשנה באנגליה.
ב-7 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי ברייטון בניצחון 0–1 על נוטינגהאם פורסט.
ב-15 באוגוסט כבש חמד את שער הבכורה שלו בברייטון, בניצחון החוץ 1–2 על פולהאם.
ב-29 באוגוסט כבש חמד צמד שערים בניצחון 2–3 על איפסוויץ' טאון.
לאחר מכן הוסיף גם צמדים נגד לידס יונייטד ונגד מילטון קייס דונס.
ב-15 באפריל כבש שלושער בניצחון ברייטון 0–5 על פולהאם.
את עונת 2015/2016 סיים עם 17 שערי ליגה, אך ברייטון סיימה את העונה במקום השלישי ולא הצליחה להעפיל חזרה לפרמייר ליג.
בעונה הבאה כבש מספר שערים חשובים, בתיקו 3–3 בחוץ מול ברנטפורד, בניצחון 0–1 על קארדיף סיטי, ובפנדל בניצחון החוץ 0–1 על בורטון אלביניון.
את עונת 2016/2017 סיים חמד עם 13 שערים בכל המפעלים ועזר לקבוצתו להעפיל בסוף העונה לליגה האנגלית הבכירה.
ב-12 באוגוסט 2017 ערך חמד את הופעת הבכורה שלו בפרמייר ליג ועלה בהרכב הפותח במשחק מחזור הפתיחה נגד מנצ'סטר סיטי אשר הסתיים בהפסד ביתי בתוצאה 0–2. ב-9 בספטמבר 2017 כבש את שער הבכורה שלו בפרמייר ליג, בניצחון הביתי 1–3 נגד וסט ברומיץ' אלביון.
ב-24 בספטמבר כבש שוב בניצחון 0–1 נגד ניוקאסל יונייטד.
שלושה ימים לאחר מכן הודיעה התאחדות הכדורגל האנגלית שחמד נענש בהשעיה משלושה משחקים, לאחר שדרך במכוון על רגלו של מגן ניוקאסל דיאנדרה ידלין, תקרית שבה השופט לא הבחין.
חמד הגיב לתקרית ופרסם הודעה בחשבון הטוויטר שלו וכתב כי הפעולה לא הייתה מכוונת.
ב-16 בנובמבר 2017 חתם על הארכת חוזה בברייטון עד יוני 2019. בסך הכול ערך בעונת 2017/2018 18 הופעות בפרמייר ליג, בהן כבש שני שערים.
ב-23 במאי 2018 הושאל לעונה אחת לקווינס פארק ריינג'רס מליגת המשנה, עם אופציה לרכישה.
כעבור יומיים ערך את הופעת הבכורה שלו וכבש את שערו הראשון במועדון, בניצחון 0–1 על ויגאן את'לטיק.
בסך הכול ערך 27 הופעות בעונה זו, בהן כבש שבעה שערים.
ב-8 באוגוסט 2019 הושאל לעונה אחת לצ'רלטון את'לטיק מליגת המשנה.
ב-24 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, בניצחון 0–1 על ברנטפורד.
ב-30 בנובמבר 2020 חתם לעונה אחת בוולינגטון פיניקס הניו זילנדית, שמשחקת בליגה הבכירה האוסטרלית.
את הופעת הבכורה ערך ב-2 בינואר 2021 בהפסד קבוצתו 1–2 לסידני.
ב-15 במרץ כבש שער בכורה בהפסד קבוצתו 3–4 לווסטרן סידני.
במאי 2021, בזמן המהומות בישראל, חמד חגג צמד שכבש מול מלבורן סיטי בכך שהתעטף בדגל ישראל אחרי השער הראשון ובכך שהוציא כיפה ואמר "שמע ישראל" אחרי השער השני.
בתגובה לחגיגה זו ולרעש התקשורתי בעקבותיו, קבוצתו אסרו על הכנסת דגלים זרים ליציע עד סוף העונה.
בסוף העונה הקבוצה לא האריכה את חוזהו וב-10 ביולי הוא שוחרר מהקבוצה.
בסך הכול כבש 11 שערים ושלושה בישולים ב-21 משחקים.
ב-11 ביולי 2021 חתם במועדון האוסטרלי, וסטרן סידני וונדרס, לעונה אחת.
ב-28 בנובמבר 2021 כבש את שער הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 2-2 מול ניוקאסל ג'טס.
בסך הכול כבש שישה שערים ב-20 משחקים.
ב-3 ביולי 2022 חתם לשנתיים בהפועל באר שבע.
ב-16 ביולי 2022 ערך את הופעת הבכורה במסגרת גמר אלוף האלופים.
חמד בישל את שער השוויון וכבש את הפנדל המכריע וזכה בתואר ראשון עם קבוצתו.
ב-17 לינואר 2024 שוחרר מהקבוצה.
ב-18 בינואר 2024 חתם במכבי חיפה עד סיום עונת 2023/2024. הוא שותף בעשרה משחקי ליגה והבקיע שער אחד.
ביוני 2024 הודיע על עזיבת המועדון וב-30 ביולי 2024 הודיע על פרישה ממשחק פעיל לטובת תפקיד מקצועי בקבוצת ברייטון.
ומונה למנהל האקדמיה של המועדון ברייטון.
לזכותו של חמד 22 הופעות במדי נבחרת הנוער של ישראל, בהן כבש שער אחד, וכן שלוש הופעות במדי הנבחרת הצעירה עד גיל 21.
הצלחתו במכבי חיפה הביאה להכללתו בנבחרת ישראל, ואת הופעת הבכורה בנבחרת ערך ב-4 ביוני 2011, בניצחון החוץ 1–2 על במסגרת מוקדמות יורו 2012, כאשר חמד בישל את השער הראשון של ישראל.
במשחקו השלישי בנבחרת, נגד , הבקיע את שער הבכורה שלו.
בטורניר מוקדמות מונדיאל 2014 כבש שישה שערים, כולל שלושער מול ב-12 באוקטובר 2012, וסיים כמלך השערים של הנבחרת בצוותא עם עדן בן בסט.
בטורניר מוקדמות יורו 2016 כבש שלושה שערים, וגם בטורניר מוקדמות מונדיאל 2018 כבש שלושה שערים.
ב-27 במרץ 2017 הושעה מנבחרת ישראל ביחד עם אריאל הרוש, בשל ביקורת שהעבירו על הדרג המקצועי.
בספטמבר 2017 הוחזר לסגל הנבחרת.
חמד נולד לאב צבר ממוצא חלבי, ולאם שעלתה מפולין.
כתוצאה מכך, לחמד דרכון פולני, ועל כן אינו נחשב לשחקן זר בחלק מהליגות במדינות השייכות לאיחוד האירופי, ובכללן הליגה הספרדית בה שיחק.
ב-2013 נישא לשונית פרג'י, דוגמנית ונערת ישראל לשעבר.
תומר הֶימן (נולד ב-12 באוקטובר 1970) הוא במאי ומפיק סרטי תעודה ישראלי.
ביים למעלה מעשרה סרטים וסדרות, כולם דוקומנטריים, ורובם עוסקים בדמויות משולי החברה הישראלית.
עובד עם אחיו, ברק הימן, במאי ומפיק סרטים, שהפיק איתו אחדות מיצירותיו.
הימן גדל בכפר ידידיה במשפחה בת חמישה בנים.
את משפחתו ובני זוגו תיעד בסדרה "בדרך הביתה", שנוצרה מתוך מאות קלטות בהן צילם את משפחתו וחבריו במשך שנים אחדות.
הימן למד בבית הספר לתיאטרון חזותי בירושלים, וכשבחר להתמקד בקולנוע, עבר ללמוד בבית הספר לאמנות קמרה אובסקורה.
שם, הוא פיתח את תשוקתו לסרטים תיעודיים.
סרטו המוכר הראשון של הימן הוא "תומר והשרוטים" משנת 2001, בו תיעד את עצמו ואת קבוצת הנערים שהדריך במשך שנה.
במהלך הסרט הימן יוצא מהארון בפני הקבוצה, ומספר להם שהוא הומו.
כמו ברבות מהיצירות המאוחרות שלו, הימן מופיע בסרט בעצמו ומשמש אחד הגיבורים שסיפורם מתואר.
את הסרט, שהקנה לו את שמו כבמאי מוערך, הפיק עמו חגי לוי.
לוי הפיק גם את סרטו הבא, "אביב", משנת 2003, שעסק באביב גפן וזכה לביקורות מעורבות.
ב-2010 יצא סרטו "I Shot My Love" שעסק ביחסיו של הימן עם בן זוגו הגרמני, רקדן במקצועו.
בסרט התמודד הימן עם היחסים האנושיים הטעונים בין גרמניה ובין ישראל, כפי שהשתקפו ביחסיו עם בן זוגו וכן ביחסה של אמו, בתו של יהודי שנמלט מגרמניה ערב מלחמת העולם השנייה.
במאי, מפיק 2018 יונתן אגסי הציל את חיי (זוכה פרס אופיר לסרט התיעודי הטוב ביותר מעל 60 דק') במאי, מפיק, תסריטאי 2022 אני לא זוכה פרסי הבימוי הטוב ביותר והצילום הטוב ביותר בפסטיבל דוקאביב במאי2025אורנה ואלהסרט על המסעדה ברחוב שיינקין של אורנה ואלה שפעלה במאי
תומר חנוכה (נולד ב-16 בינואר 1974) הוא מאייר וקריקטוריסט ישראלי המתגורר בניו יורק.
בגיל עשרים ושתיים, לאחר שסיים שלוש שנות שירות חובה בצה"ל, עבר חנוכה לניו יורק.
עם סיום לימודיו בבית הספר לאמנות חזותית (School of Visual Arts) הוא הפך משתתף קבוע במגזינים רבים.
לקוחותיו כוללים את השבועון "טיים", "הניו יורקר", "ספין", "הניו יורק טיימס", "רולינג סטון", MTV, ו-Saatchi & Saatchi.
חנוכה שיתף פעולה גם עם אחיו התאום אסף חנוכה.
השניים כתבו ואיירו את החוברת "ביפולר" (Bipolar) שיצאה לאור על ידי הוצאת קומיקס אלטרנטיבית (Alternative Comics) בארצות הברית, זכתה לתשבחות הביקורת והייתה מועמדת למספר פרסים.
בשנת 2006 פרסם תומר את איש הפלצבו (Alternative Comics).
Bipolar (עם אסף חנוכה ואתגר קרת), שנת 2002 הוצאת Alternative Comics
תומר לב (נולד ב-1967) הוא פסנתרן ומחנך ישראלי, פרופסור למוזיקה שהיה מנהל בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה, המשותף לאוניברסיטת תל אביב ולתזמורת הפילהרמונית הישראלית.
יחד עם המנצח זובין מהטה ואיש העסקים יוסף בוכמן, היה ממקימי בית-הספר וכיהן כמנהלו הראשון בין השנים 2009-2004. החל מ-2015 שב לנהל את בית הספר.
זוכה לקריירה בימתית ענפה כפסנתרן מבצע; פרויקט "מולטיפיאנו", אותו הקים עם תלמידיו, זוכה לתהודה בינלאומית נרחבת.
תומר לב הוא אחיו של המוזיקאי נמרוד לב.
לב הופיע במרכזי המוזיקה החשובים בארבע יבשות כסולן עם תזמורות, ברסיטלים ובנגינת מוזיקה קאמרית.
לב השתתף בפסטיבלים בינלאומיים רבים כטנגלווד (ארצות הברית), נורפוק (ארצות הברית), פסטיבל החורף של פראג, "סן איסידרו" במדריד, "קואנדו" בטייוואן, פסטיבל הים הבלטי באסטוניה ולטביה, שיאמן בסין, "שבועות המוזיקה של סופיה", פסטיבל הקיץ של וארנה, פסטיבל ישראל, פסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון ועוד רבים אחרים.
הוא גם הקליט לתחנות רדיו וטלוויזיה מובילות כגון: ZDF (רשת הטלוויזיה השנייה, גרמניה), DRS (רדיו שווייץ הגרמנית), SWF (שרות השידור הדרום-מערב גרמני) ותחנות נוספות רבות בארצות הברית, מזרח אירופה, ספרד וישראל.
חברות ההקלטה Sanctuary Records/ASV ו-Champs Hill בלונדון הוציאו מספר תקליטורים בנגינתו, אשר זכו לביקורות נלהבות.
בגיל 15 הופיע לב לראשונה עם התזמורת הסימפונית ירושלים.
מאז ניגן עם שאר תזמורות השורה הראשונה בישראל, כולל מספר סדרות למנויים עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית, הקאמרטה הישראלית ירושלים, התזמורת הקאמרית הישראלית, התזמורת הסימפונית חיפה, אנסמבל סולני תל אביב, הסינפונייטה הישראלית באר שבע, תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית ותזמורות נוספות.
כנגן קאמרי שיתף פעולה עם טובי ההרכבים ואף היה חבר בשלישיית הפסנתר הישראלית, עמה סייר באירופה ובדרום אמריקה.
בשנת 2011 הקים עם תלמידיו את הרכב הפסנתרנים "מולטיפיאנו", המתמחה בביצוע יצירות מקוריות שנכתבו למספר פסנתרנים, עמו הוא מרבה להופיע ברחבי העולם.
על פועלו זה זכה ההרכב בפרס שרת התרבות כ"הרכב הקאמרי הישראלי הטוב ביותר" לשנת 2015.
בשנים האחרונות שילב את ניסיונו הביצועי והאקדמי הנרחב לכדי יצירת סדרות של קונצרטי-הרצאה לקהל הרחב, אותן קיים במוזיאון תל אביב לאמנות, במוזיאון ישראל בירושלים, במוזיאון חיפה, במכון ויצמן למדע ובמכללת לוינסקי לחינוך.
בשנת 2002 ייסד את מפעל המנויים של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה (קרוי ע"ש יחיאל בן-צבי) וכיום הוא מרכז את עיקר פעילותו במסגרת זו, המתקיימת באולם קלרמונט בקמפוס אוניברסיטת תל אביב.
ייחודה של מסגרת זו במחויבותה לחשיפת מוזיקאי הדור הצעיר, בשיתוף פעולה אינטנסיבי בין אמנים ותיקים לצעירים, ובתכנים ייחודיים, שאינם מוצגים מעל בימות הקונצרטים הסטנדרטיות.
במסגרות אלו הרבו תומר לב ושותפיו לחשוף יצירות נדירות ואף נשכחות מן העבר, חלקן בביצועי בכורה.
כחלק מפעילותו האמנותית, מקדיש תומר לב מזמנו לשיחזור, השלמה ועיבוד של יצירות מופת מן העבר.
בין עבודותיו בתחום זה יש לציין:
מוצרט: "לרגטו ואלגרו" (פרגמנט, 1781) לשני כלי מקלדת - השלמת היצירה בגרסה לשני פסנתרים.
ביצוע בכורה: בייג'ינג, אפריל 2013, עם הפסנתרנית ברניקה גליקסמן (Beijin Concert Hall).
מוצרט: "לרגטו ואלגרו" (כנ"ל) - השלמת היצירה ותזמורה בגרסה לשני פסנתרים ותזמורת.
ביצוע בכורה: לונדון, ספטמבר 2014, עם התזמורת הקאמרית האנגלית והפסנתרן אלון קריב (London, Henry Wood Hall).
פרנק מרטן: "סימפוניה קונצ'רטנטה" לפסנתר, צ'מבלו, נבל ותזמורת מיתרים כפולה (1944-45) - גרסה ל-3 פסנתרים ותזמורת מיתרים.
ביצוע בכורה: נובמבר 2015, עם הקאמרטה הישראלית ירושלים, המנצח אבנר בירון וחברי אנסמבל "מולטיפיאנו" (ירושלים, אולם הנרי קראון).
הקלטת בכורה: על ידי התזמורת הפילהרמונית המלכותית בלונדון וחברי "מולטיפיאנו" עבור חברת "נקסוס".
מוצרט-לכניט: שלוש סונטות לחליל ופסנתר, בעקבות החמישייה ק.
498 - עריכה מחודשת של כתב היד משנת 1801, עם החלילנית אראלה תלמי.
יצא לאור בהוצאת Doberman-Yppan, קוויבק, 2016.
באך-ויואלדי: קונצ'רטו לארבע מקלדות ותזמורת מיתרים רי"ב 1065 - גרסה לשני פסנתרים בשמונה ידיים (ללא תזמורת).
ביצוע בכורה: ניו יורק, אוקטובר 2013, עם אנסמבל "מולטיפיאנו" (New York, Merkin Hall)
באך-ויואלדי: קונצ'רטו לארבע מקלדות ותזמורת מיתרים רי"ב 1065 - גרסה לשני פסנתרים בשמונה ידיים עם תזמורת מיתרים.
ביצוע בכורה: תל אביב, יוני 2016, עם אנסמבל "מולטיפיאנו" ותזמורת נתניה - הקאמרית הקיבוצית בניצוח דורון סלומון (מוזיאון תל אביב).
שוסטקוביץ': קונצ'רטינו לשני פסנתרים אופ.
94 - גרסה בליווי תזמורת מיתרים.
ביצוע בכורה: תל אביב, פברואר 2017, עם תזמורת הווירטואוזים של קייב בניצוח דמיטרי יבלונסקי.
הקלטת בכורה: לונדון, אפריל 2017, עם התזמורת הפילהרמונית המלכותית בניצוח דמיטרי יבלונסקי.
שופן: רונדו לשני פסנתרים אופ.
ביצוע בכורה: תל אביב, מרץ 2017, עם אנסמבל סולני תל אביב בניצוח ברק טל.
פליקס מנדלסון: שמינייה לכלי קשת אופוס 20 במי במול מז'ור.
עיבוד לשני פסנתרים בשמונה ידיים.
תומר לב הוא חבר סגל המחלקה לפסנתר בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה.
תלמידיו זכו בתחרויות ארציות ובינלאומיות ונגנו כסולנים עם התזמורות החשובות בארץ, כולל הפילהרמונית הישראלית, התזמורת הסימפונית ירושלים והתזמורת הסימפונית חיפה.
בכל קיץ מצטרף תומר לב לצוות ההוראה בכיתות האמן הבינלאומיות לפסנתר תל חי המתקיימות במדרשת שדה בוקר שבנגב.
לב מקיים פעילות ענפה גם בתחום החינוך המוזיקלי.
הוא כיהן כראש המדרשה למוזיקה (כיום הפקולטה לחינוך מוזיקלי) במכללת לוינסקי לחינוך וכיו"ר ועדת תוכניות לימודים במוזיקה של משרד החינוך.
במסגרת זו הוביל רפורמה נרחבת בתוכניות הלימוד הארציות בתחום המוזיקה בכל מערכת החינוך בישראל.
בשנת 2004 מונה למנהל האקדמיה הישראלית למוזיקה בפקולטה לאמנויות של אוניברסיטת תל אביב (כיום בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה) וכיהן בתפקיד זה למשך שתי קדנציות רצופות.
ביולי 2015 מונה לתפקיד זה שוב בפעם השלישית.
כמו כן מכהן כיו"ר ועדת המקצוע בתחום המוזיקה מטעם משרד החינוך.
בין תלמידיו: ברניקה גליקסמן ויעל קרת.
פרס מריה קאלאס - אתונה
פרס פאול בן-חיים - ישראל
פרס ג'ינה בכאואר - מוענק על ידי ידידי קרן התרבות אמריקה ישראל בבריסל, על הישגים בולטים בתחום המוזיקה בישראל.
פרס שרת התרבות ע"ש דניאל בנימיני (יחד עם חברי הרכב הפסנתרנים "מולטיפיאנו")
לב הוא בוגר בית הספר לאמנויות על שם תלמה ילין.
למד פסנתר אצל אמו, הפסנתרנית נעמי לב וקומפוזיציה אצל חתן פרס ישראל, פרופ' צבי אבני.
את לימודי התואר הראשון והשני סיים באקדמיה למוזיקה ע"ש רובין באוניברסיטת תל אביב אצל פרופ' אריה ורדי ופרופ' ויקטור דרביאנקו.
את לימודי הדוקטורט עשה באוניברסיטת ניו יורק בסטוני ברוק עם פרופ' גילברט קאליש.
תומר חן (נולד ב-2 ביוני 1979) הוא זמר דיכאון ישראלי.
האלבום עובד ברובו על ידי שי ראובני ושיר הנושא עובד על ידי יעקב למאי.
בשנת 2003 יצא אלבומו השני, "מאבד את הכיוון" (10 שירים, כגון "אמא שלי", "אלוקים אלוקים", "אני רוצה שתביני" ועוד).
בין הכותבים והמלחינים באלבום זה נמנו יוסי גיספן, עדי לאון ודוד זיגמן.
האלבום עובד על ידי רובי בן שמעון.
ב-2009, בתום עבודה של יותר מארבע שנים, יצא אלבומו השלישי, "הכל בעולמי",
באלבום זה ביצע גרסת כיסוי לשיר "עד מתי אלוהיי" של זוהר ארגוב, בעיבוד קצבי ומחודש ואת השיר "מתחנן שנחזור".
אלבום זה עובד על ידי אלי קשת.
במהלך העשור העוקב, הוציא חן מספר דואטים כגון "נדרת לי נדר" (עם הזמר בן-אל), "איך מנצחים געגועים" (עם הזמרת מירי רביבו) ו-2 מחרוזות שקטות בביצוע משותף עם הזמר מושיקו רבייב, בעיבוד של שיקו חייק.
באפריל 2020 התארח חן במחרוזת "נדרת לי נדר" של הזמר לידור בן ישי, שכללה את שירו (שבמקור מבוצע ביחד עם בן-אל).
בשנת 2024 זכה שירו "צינגלה" להצלחה ארצית כאשר הפך לוויראלי בטיקטוק בעקבות טרנד.
בריאיון שפורסם במאקו הצהיר: .
תומר בר (נולד ב-10 באוקטובר 1994) הוא פסנתרן, מלחין וזמר ישראלי.
בר הוא בנם של השחקנית שרון הכהן בר והמוזיקאי ומנהל "הצוללת הצהובה", אצ'ה בר.
הוא נינה של הצ'לנית תלמה ילין.
אחיו, ניצן בר, גם הוא מוזיקאי, גיטריסט.
את הקריירה בטלוויזיה החל לראשונה בשנים 2001–2002 בטלנובלה לחיי האהבה בתפקיד איתי שבה משחקת אמו.
בגיל 10 התקרב לתחום הג'אז והחל להלחין מוזיקה בסגנון זה.
לאחר מכן החל להופיע כחימום למופעי ג'אז בצוללת הצהובה.ובאוקטובר 2006 ערך את הופעתו הראשונה המלאה.
חודשיים לאחר מכן הקליט תומר את הדיסק הראשון שלו, "Memories", בהפקתו המוזיקלית של אצ'ה בר.
הדיסק מופץ בחברת "התו השמיני".
ביוני 2007 השיק תקליטור זה במופע חגיגי במסגרת פסטיבל ישראל.
בשנת 2008 הקליט תומר את אלבומו השני – "Reflections", גם הוא בחברת התו השמיני, אשר אותו השיק חגיגית בפסטיבל הג'אז תל אביב 2009. בשנת 2010 הקליט תומר אלבום שלישי, כמו כן הופיע במופע מיוחד בפסטיבל ישראל במאי 2010.
ביוני 2011 הקליט תומר את אלבומו הרביעי, אלבום ג'אז, כולו קומפוזיציות של תומר, בהפקתו המוזיקלית של אלי דג'יברי.
באוגוסט 2012 השתתף תומר בפסטיבל ג'אז הים האדום.
ב-27 ביוני 2018 הוציא את אלבומו החמישי, "לדעת הכל (אלבום)" המופיע באתר הרשמי שלו ומכיל קליפים מהערוץ הרשמי ביוטיוב.
ב-2 בפברואר 2022 הוציא את אלבומו השישי, "היום יהיה שקט".
בר הוא בוגר בית הספר לאומנויות ע"ש תלמה ילין בגבעתיים, והאקדמיה למוסיקה ולמחול בירושלים במסלול יצירה רב-תחומית.
תומר מוקד (נולד ב-19 בפברואר 1986) הוא מוזיקאי ואמן כלי מיתר.
תומר מוקד נולד בסאו פאולו, ברזיל.
בהיותו בן שש עזב עם משפחתו את סאו פאולו והגיע לישראל.
בילדותו גר בנתניה, שם התקרב לסבו שהיה מוזיקאי וניגן בכינור ובאקורדיון.
מגיל שש למד תומר לנגן בכינור קלאסי וניגן בין השאר גם בתזמורת הפילהרמונית הישראלית הצעירה.
בתיכון למד במגמת מוזיקה, שם החל לנגן בגיטרה בהרכבי ג'אז ורוק.
בהמשך למד ברימון במסלול ביצוע ג'אז בגיטרה לאחר שזנח את הכינור למספר שנים, אך כתוצאה ממפגש עם יאיר דלאל שב מוקד לנגן בכינור והחל להתמקד במוזיקת עולם ולפתח טכניקות נגינה וסאונד שונות בכינור.
תומר מוקד מנגן בהופעות בכינור, בגיטרה, במנדולינה, בבוזוקי, בעוד ובבנג'ו.
הוא משלב נגינה ייחודית על כלים אקוסטיים ושימוש באפקטים ליצירת סאונד חדש.
הופיע והקליט לאלבומים רבים בהם אלבומים של האמנים מוש בן-ארי, מיכה שטרית, שב"ק ס', ארז לב ארי, גלעד כהנא ונינט טייב, The Walking Man, מוטיה בואנה (סולנית הSugababes), ג'ירפות, חנן יובל, יעל דקלבאום, לירן דנינו, קרן פלס, דיקלה, איה כורם, ועוד.
במקביל היה שותף להפקות אינדי עם יהוא ירון, ג'ודי ענתבי, כפיר בן ליש, נסים והנפלאות, רני שחר, להקת עלמא, ולהקת הדמעות.
בשנים 2012-2011 מוקד הופיע ב"פסטיבל ג'אז בים האדום" וב"פסטיבל העיר הלבנה" עם Anistar, הרכב שהוקם בניו יורק על ידי הקלרינטן והמלחין הראל שחל ומשלב מוזיקה צוענית-טורקית וג'אז.
הוא ניגן במגוון כלי מיתר לסרט התיעודי "זבל טוב" מוזיקה מאת רן בגנו, לסרט העלילתי "פנסיון פראכט" ובעוד פסקולים רבים לתיאטרון ולקולנוע.
ב-2012 הופיע עם ההצגה "הסוחר מוונציה" של תיאטרון הבימה בפסטיבל שייקספיר בתיאטרון הגלוב בלונדון (בימוי: אילן רונן, מוזיקה: אורי וידיסלבסקי).
הקליט Bundle של דגימות בוזוקי לחברת EarthMoments, שמתמחה בסימפולים של כלי נגינה אוריינטליים.
בימים אלה עובד עם בת זוגו הזמרת יעל בדש על פרויקט חדש של שירי לאדינו בו שותפים המוזיקאים אדם בן עזרא, יוני דרור וישי אפטרמן
ומחלק את זמנו ועשייתו המוזיקלית בין תל אביב וברלין.
תומר חנצ'ינסקי (נולד ב-1 בדצמבר 1984) הוא כדורגלן עבר קנדי-ישראלי ששיחק בעמדת השוער.
חנצ'ינסקי נולד בישראל ועבר עם משפחתו לקנדה בגיל צעיר.
ב-2007 חתם בקבוצת הכדורגל המקצוענית הראשונה שלו, טורונטו מה-MLS, אך לא שותף במשחקי הקבוצה.
כעבור מספר חודשים עבר לקבוצת הכדורגל באולמות דטרויט איגנישן.
לאחר שנה חזר לכדורגל בקבוצת ג'רזי אקספרס, ובאמצע העונה עבר לקבוצת ניסטרו אוטאץ' ממולדובה, שם שיחק שלושה משחקים בלבד לפני שחזר בתחילת 2009 לארצות הברית, לקבוצת האריסברג איילנדרס.
עונה לאחר מכן חזר חנצ'ינסקי לאירופה, וחתם בקבוצת וואסאן פאלוסוורה הפינית.
בסוף 2011 עבר לקבוצת ארברו השוודית.
ב-31 בדצמבר 2012 חתם במכבי תל אביב אך התקשה למצוא מקום בסגל הקבוצה.
ב-25 במרץ 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת קנדה, במשחק ידידות נגד .
בינואר 2014 הושאל להכח עמידר רמת גן מהליגה הלאומית.
באוגוסט 2014 הושאל להפועל רמת השרון, לאחר שירדה לליגה הלאומית.
ב-22 בינואר 2015 חזר לפינלנד וחתם ברובניימן פאלוסאורה.
בינואר 2016 חתם בקבוצת הלסינגבורג מליגת העל השוודית.
ב-15 בדצמבר 2016 חתם בשמרוק רוברס מליגת העל האירית.
ביולי 2018 עזב לאחר שהודח מההרכב במשך תקופה והפך לשוער השני של הקבוצה בעקבות החתמת אלן מנוס.
תומר הדדי (נולד ב-24 ביולי 1983) הוא מלחין, פסנתרן, מעבד, מנצח ומנהל מוזיקלי ישראלי.
למד בצעירותו בתיכון "מור מטרו ווסט" רעננה במגמת המוזיקה.
בוגר תואר שני בבית ספר מאנס למוזיקה בניו יורק בהצטיינות, זוכה פרס טכניקה במוזיקה 2011 ע"ש פליקס זלצר,
בוגר תואר ראשון באקדמיה למוזיקה בירושלים למד עם צבי אבני, מיכאל וולפה, סלבה גנלין, חיים פרמונט ואחרים.
זוכה פרס ע"ש בוסלהב מרטינו על יצירה תזמורתית עבור היצירה
"integration for orchestra 2010" שבוצעה על ידי התזמורת הקאמרית הישראלית בפסטיבל צלילים במדבר 2010.
זוכה פרס ע"ש מרסל בזנסון לקומפוזיציה הטובה ביותר בתחרות האירוויזיון 2010 באוסלו שבנורווגיה, שם ייצג את ישראל עם השיר "מילים" אותו הלחין עבור הזמר הראל סקעת.
הלחין שירים למיטב אמני ישראל בהם בועז שרעבי, אילנית, שירי מימון, שלומי שבת, הראל סקעת, ליאור נרקיס, יזהר כהן, לטקסטים של מיטב הפזמונאים בישראל כגון רחל שפירא, יואב גינאי, דודו ברק, יוסי גיספן, נועם חורב ואחרים.
הפיק מוזיקלית אלבומים ושירים ביניהם של הזמר שי גבסו, אילנית, בועז שרעבי ואחרים.
ליווה בפסנתר את הזמרת ריטה בהופעותיה בישראל ובעולם במשך 3 שנים.
הוא מנהל מוזיקלית את הזמרת הבינלאומית ליאל קולט איתה הופיעה כמנצח בתוכנית הטלטון של הקומיקאי ג'רי לואיס בלאס וגאס, ומנהל מוזיקלית את הזמר דודו פישר בהופעותיו בעולם.
הפיק מוזיקלית את חגיגות עשור למרכז פרס לשלום, ועיבד עבור אומנים בינלאומיים כגון אנדראה בוצ'לי, מרסדס סוסה ואחרים.
ניגן עם להקת ה"סקורפיונס" ועיבד לתזמורת את השיר "הללויה" של לאונרד כהן להרכב "הטנורים הקנדיים" שטיפס במצעדי הבילבורד האמריקאי למקום הראשון.
לאחרונה הפיק מוזיקלית את אירוע "HOPE" קונצרט הומניטרי באצטדיון הוולודרום בברלין.
בין האומנים המשתתפים הטנור האיטלקי אל באנו, הזמרת היווניה אלקיסטיס פפדופולוס, ההרכב הבינלאומי "סווידיש האוס מאפיה", הזמר תאו קרוז ואחרים.
את שיר הסיום לאירוע, אותו כתב סטיבי וונדר, עיבד תומר בשיתוף המפיק הומברטו גטיקה.
הדדי הלחין כמה פסקולים לסרטים, ביניהם הפסקול לסרט "Reverie" שנבחר כבחירה רשמית בפסטיבל קאן 2010 וזכה בפרסים בפסטיבלים ברחבי ארצות הברית.
בשנת 2011 בוצע הקונצ'רטו הראשון לפסנתר של תומר בבכורה על ידי התזמורת של מאנס קולג' ניו יורק המנצח אייזיק סליה והסולנית נטלי טננבאום.
בארץ בוצע על ידי התזמורת הקאמרית הישראלית בפסטיבל "צלילים במדבר" בניצוחו של רועי אזולאי.
הפרק השני ביצירה מוקדש לסבתו רינה הדדי ומשלב את הפיוטים "אל נורא עלילה" ו"מי אל כמוך" מתפילות יום הכיפורים.
לאחרונה הוזמן תומר לעבוד על האלבום השני של הזמרת הצעירה ג'קי אבנקו (America's Got Talent) ולהקלטות של התזמורת הסימפונית של לונדון באולפני אבי רוד המפורסמים עבור חברת סוני.
בנוסף עובד תומר על האלבום השני של הרכב הטנורים הצעירים איל וולו שיצא בחברת יוניברסל.
לאחרונה עבד תומר על שירים של הכוכב האמריקאי מייקל בובלה.
תומר מתזמר ויוצר עיבודים תזמורתיים עבור התוכנית "דה וויס ישראל" ועבור אומנים רבים ביניהם שלומי שבת, אייל גולן ואחרים.
ב-2013 סיים תומר את הקלטות אלבום הסולו האינסטרומנטלי הראשון שלו בשם "Origins" שכולו עיבודים בניחוח קלאסי לפסנתר ותזמורת לפיוטים ומנגינות יהודיות.
האלבום נמכר בין השאר בשיתוף פעולה עם המעצבת מיכל נגרין בעיצוב מיוחד בחנויות הרשת בארץ ובעולם.
בנובמבר 2013 הפיק מוזיקלית מופע לזמר דודו פישר במסדרת תחנת PBS - השידור הציבורי האמריקאי.
תומר ניצח על התזמורת הסימפונית של ספרינגפילד ועל מקהלת הילדים של ספרינגפילד מיזורי.
התוכנית הוקלטה בעיר ברנסון שבמיזורי ארצות הברית ותשודר במסגרת הקונצרטים המשודרים של תחנת PBS.
תומר משמש כמנהל המוזיקלי ופסנתרן של הזמר דודו פישר בהופעותיו בכל בעולם.
בשנת 2014 ניצח תומר על תזמורת נתניה הקאמרית הקיבוצית, הסנפונייטה הישראלית באר שבע ותזמורות נוספות, וכתב עיבודים ותזמורים לסימפונט רעננה ואחרות.
באותה השנה הלחין את השיר "יחד ננצח" עבור שרית חדד.
בשנת 2015 הקים את הרכב הטנורים הישראלים "קול אספרנזה" עם הזמרים נמרוד גרינבויים, עומר שיש ונדב ענבר והסופרניות שי טרי וביאטה ליפסקה המופיעים ברחבי העולם.
השיר "בצאת ישראל ממצרים" שהוציא ביחד עם דוד ד'אור מתוך הפרויקט המוזיקלי "שירת רבים 3 תהילים", שהגיע למקום העשירי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
באותה שנה הקליט תומר אלבום עם הזמר דוד ד'אור בשם "מזמור לדוד - הפרויקט של דוד ד'אור ותומר הדדי" כחלק מסדרת האלבומים המצליחה שירת רבים.
האלבום בהפצת התו השמיני זכה למעמד אלבום זהב ונמכר בגרסה נוספת בתוספת ספר תהילים.
תומר הופיע כמנצח ומנהל מוזיקלי עם תזמורות רבות בכל העולם ביניהם התזמורת הסמפונית מינריה במקסיקו סיטי, התזמורת הסמפונית של ספרינגפילד מיזורי, התזמורת הסמפונית של ברוקלין ואחרות.
בשנת 2019 ניצח תומר בבכורה על התזמורת הפלהרמונית הישראלית במופע עם דוד ד'אור וזמרות אורחות - גליקריה ונרקיס.
תומר כתב את רוב העיבודים למופע.
באותה שנה ניהל מוזיקלית את המופע "סליחות - דוד ד'אור מארח" בבריכת הסולטן עם האורחים עמיר בניון, אמיר דדון, עידן עמדי, בניה ברבי, קובי אפללו ואחרים.
ב-2021 המופע מיועד לחזור בניהולו המוזיקלי של תומר עם האורחים אהוד בנאי, עמיר בניון, אברהם טל ועידן עמדי.
"שלג בשרב" בביצוע שירי מימון
"מילים" בביצוע הראל סקעת (באירוויזיון 2010)
"אהבה למרחקים ארוכים" בביצוע גלי עטרי
"אין עוד מלבדו" בביצוע שלומי שבת
"ירושלים שבלב" בביצוע אברהם פריד
"אם תרצי" בביצוע ליאור נרקיס
"קולות" בביצוע יעקב שוואקי ושלומי שבת
"כל דבר מזכיר" בביצוע חגית יאסו
"חג שמח אהבת חיי" בביצוע בועז שרעבי ומאיה אברהם
"למרות הכל" בביצוע יזהר כהן
"לנצח מחדש" בביצוע אורי פיינמן
"קצת אהבה" בביצוע אורי פיינמן
"סיפור של הלב" בביצוע גד אלבז
"לשמור על התקווה" בביצוע גד אלבז
"לשמור עליך (אמא)" בביצוע מישל כהן
"אפילו רק הלילה" בביצוע לירון רמתי
"זה לזה" בביצוע אברהם פריד
"רק האהבה" בביצוע צחי הלוי (מתוך המחזמר "הזמיר")
"הריני מקבל" בביצוע בני פרידמן
"שרידי העצב" בביצוע האירוסים בית אלפא
פרס אקו"ם לשנת 2013. מנימוקי השופטים: פרס ע"ש אמיתי נאמן לעידוד פרסום היצירה למלחין תומר הדדי: "היכולת לחבר בין דורות וסוגים שונים של מוזיקה אינה מובנת מאליה.
בשנת 2012 בעידן הטכנולוגי והדיגיטלי מצליח תומר הדדי להביא לחנים יפיפיים, קליטים מאוד, מבלי לאבד גרם של איכות ולחבר את הישראליות האהובה הישנה והמעט אבודה עם דור האייפון והאייפד.
העושר המוזיקלי והעולם הנפרס בפני המאזין יוצרים מעבר לעונג השמיעה גם חוויה מזככת ומעוררת תקווה.
הדרך הרכה בה יושבת המלודיה על ההרמוניה והמבנים המתפתחים של השירים עשויים ביד אמן."
פרס ע"ש מרסל בזנסיון למלחין - אירוויזיון 2010 (עבור השיר "מילים" בביצוע הראל סקעת).
פרס ע"ש בוהסלב מרטינו ליצירה תזמורתית 2010 בבית ספר הגבוה למוזיקה "מאנס" ניו-יורק.
פרס ע"ש פליקס זלצר 2011 בבית ספר הגבוה למוזיקה "מאנס" ניו-יורק.
תומר בר (נולד בשנת 1969) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף, המכהן כמפקד חיל האוויר.
כיהן בין היתר כראש אגף התכנון ובניין הכוח הרב-זרועי, ראש להק המטה וראש להק מבצעי אוויר בחיל האוויר הישראלי.
בר (במקור בר-שירה) נולד וגדל בכפר יהושע, החמישי מבין שישה ילדיהם של אראלה ונתן.
התגייס לצה"ל בשנת 1987 וסיים קורס טיס מס' 119 במגמת קרב בהצטיינות ב-1989. שירת כטייס קרב בטייסת 110, בטייסת 116 ובטייסות מטוסי F-16 נוספות.
ב-1995 מונה לסמ"ט ב' בטייסת 140. לאחר תקופת לימודים בארצות הברית, מונה ב-1998 לסמ"ט א' בטייסת העקרב.
בשנים 1999–2002 שימש ראש ענף מבצעים במטה חיל האוויר.
עבר הסבה למטוסי F-15 איגל, ובשנת 2002 מונה למפקד טייסת 133 בבסיס תל נוף.
ב-2005 מונה למפקד טייסת 69, טייסת מטוסי F-15I, בה פיקד בין היתר במהלך מלחמת לבנון השנייה.
בתקופת כהונתו התכוננה הטייסת למבצע תקיפת הכור הגרעיני בסוריה, שיצא לפועל לאחר שבר סיים את תפקידו, והוא שימש בו מוביל רביעייה שהשתתפה בגיחת ההפצצה כגיבוי.
בשנת 2007 מונה לראש מחלקת מבצעים של חיל האוויר, ושירת בתפקיד במשך שלוש שנים, כולל במהלך מבצע עופרת יצוקה.
בשנת 2010 מונה למפקד בית הספר לטיסה, ושירת בתפקיד עד שנת 2012.
ב-18 ביוני 2020 הועלה לדרגת אלוף, וב-21 ביוני נכנס לתפקידו כראש אגף התכנון ובניין הכוח הרב-זרועי.
ב-4 באפריל 2022 מונה למפקד חיל האוויר.
בתפקידו זה הוביל את המשך פעילות החיל בסוריה ואת פעילות החיל במבצע עלות השחר.
בחודש מאי 2023 פיקד על החיל במבצע מגן וחץ ברצועת עזה, שהחל בשלושה סיכולים ממוקדים מקבילים של בכירי הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.
בחודש יולי 2023 פיקד על החיל במבצע בית וגן במחנה הפליטים ג'נין, שהחל בתקיפה מהאוויר של מפקדה ששימשה כחמ"ל מאוחד של קבוצות הטרור בג'נין.
בנוסף, כלי טיס בלתי מאוישים ומסוקי קרב תקפו 9 מטרות וחוליות טרור.
לאורך שנת 2023 נדרש להתמודד עם מחאת טייסי המילואים המתנדבים כחלק מהמחאה נגד הרפורמה המשפטית.
בצל האירועים, שכללו התבטאויות של חברי ממשלה ונבחרי ציבור בגנות החיל ומשרתיו, התבטא בר: "מודל השירות בחיל האוויר עובד בצורה מצוינת כבר 75 שנה.
אם נמשיך לפגוע בכך - ייקח שנים לשקם זאת.
לאמירות הקשות כלפי הצבא וחיל האוויר אין שום מקום בחברה והן מחוללות נזק גדול לחיל.
אני מגנה אותן בכל תוקף."
חיל האוויר בפיקודו השתתף בלחימה לבלימת המחבלים שחדרו לישראל, תקף באינטנסיביות ברצועת עזה ובלבנון במלחמת חרבות ברזל, ונטל חלק עיקרי בבלימת המתקפה האיראנית על ישראל באפריל 2024 והמתקפה הנוספת באוקטובר 2024. לאורך המלחמה השתתף בכמה גיחות מבצעיות.
כמפקד חיל האוויר במבצע עם כלביא כתב באיגרת לפקודיו: "...הלילה יצאנו למערכה היסטורית נגד איראן...לשם הסרת איום קיומי על מדינת ישראל ועל העולם המערבי כולו.
האויב האיראני שוקד במשך שנים על תוכנית סדורה להשמדת מדינת ישראל, מדינתו של עם שקם מאפר מיליוני הקורבנות והקים מדינה מפוארת - בית לעם היהודי כולו.
ישראל תתקיים ותיבנה לדורות קדימה.
זהו הציווי, זה המצפן שלנו...המשיכו לפעול בנחישות ובגבורה בהגנה ובהתקפה.
טוסו, עוטו על האויב, הכו בו עד חורמה ושובו בשלום..."
בנובמבר 2025 רשם לו הרמטכ"ל אייל זמיר הערה פיקודית, עקב ביקורת על היערכות חיל האוויר לאיומים מהקרקע שבאו לידי ביטוי בטבח שבעה באוקטובר, ולשימוש נרחב של חמאס ברחפנים, כטב"מים ומצנחי רחיפה ממונעים שבאמצעותם פלש חמאס והשמיד חלקים קריטיים במכשירי המעקב והאיסוף של צה"ל בגבול בעת הטבח.
בר נשוי לטלי ואב לארבעה.
למד לתואר ראשון במונטגומרי שבאלבמה והוא בוגר המכללה לביטחון לאומי.
תומר יפרח (נולד ב-1973) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף.
שימש קצין אג"ם של פיקוד הדרום ומפקד חטיבה 188.
תומר יפרח נולד וגדל באשקלון.
תומר הוא בנם של מירה ויהונתן יפרח.
אביו יהונתן יפרח עלה ממרוקו לארץ ישראל בשנת 1951 והיה, בין היתר, ראש עיריית שדרות השני וחבר הכנסת מטעם מפא"י.
אימו מירה היא ילידת ישראל ושניהם הכירו ושירתו יחדיו בגדוד 9 של חיל השריון שלימים פיקד עליו.
תחת פיקודו אוחדו כלל הכשרות הפיקוד של חיל השריון תחת גדוד זה.
בשנת 2007 מונה תומר לקצין המבצעים של פיקוד המרכז.
ב-2009 קודם לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד עוצבת ראם, חטיבת שריון במילואים, כמו כן כיהן כראש מחלקת תורת השריון במפקדת קצין שריון ראשי ופיקד על צוות בקורס מפקדי פלוגות.
במסגרת תפקידו כראש מחלקת תורת חיל השריון הוביל שינוי מהותי בתורת הלחימה והתאמתו לשדה הקרב המודרני.
במאי 2013 מונה למפקד חטיבה 188 והוביל את החטיבה במהלך מבצע צוק איתן.
חטיבת השריון 188 בפיקודו של תומר יפרח לקחה חלק משמעותי במאמץ לגילוי איתור והשמדת מערך המנהרות של חמאס ברצועת עזה.
בספטמבר 2015 מונה לקצין אג"ם פיקוד הדרום ושימש בתפקיד עד שנת 2017. במסגרת תפקיד זה היה חלק ממאמץ התכנון והביצוע לפתרון בעיית המנהרות מעזה.
בתפקידו הבא קודם לדרגת תת-אלוף ומונה לנספח צבאי בסינגפור.
במהלך מלחמת חרבות ברזל שימש מנהל לחימה של חטיבה בגזרת עזה.
תת-אלוף תומר יפרח מתגורר בנגבה, נשוי למאיה ולהם שלושה ילדים.
תֹּמֶר דְּבוֹרָה הוא שמו של עץ המופיע במקרא, בספר שופטים, מיקומו בין הרמה לבין בית אל.
תחת עץ זה, קיבלה דבורה הנביאה את הבאים אליה למשפט.
העץ קרוי על שמה של דבורה היה מוכר לתושבי האזור הנמצא באזור הרמה.
יש הסוברים כי תומר דבורה הוא המקום בו נקברה גם דבורה מינקת רבקה.
קביעה זו אינה מתקבלת כי לא קיים דמיון לשוני בין הסיפורים.
מעבר לכך בסיפור מינקת רבקה מסופר כי דבורה המינקת נקברה תחת עץ הקרוי אלון בכות.
ויקטור גרן שסייר בארץ ישראל במאה ה-19 מזהה את הרמה בה היה קיים עץ זה, עם הכפר ראם אללה של ימינו.
יש הסוברים כי אלון תבור הוא תומר דבורה () ובעל תמר (), אך אחרים מזהים את מקומו של אלון תבור בח'רבת ארחא צפונית לתל אל פול.
תומר זמיר (נולד ב-31 במרץ 1994) הוא שחיין אלוף ישראל ושיאן ישראל בשחייה.
סגן אלוף אירופה לנוער (אנטוורפן 2012).
ייצג את ישראל בשתי אליפויות העולם (ברצלונה 2013 וקאזאן 2015).
זמיר גדל בקיבוץ גשר הזיו.
הוא החל לשחות בגיל 7 בהמלצת הרופא בעקבות מחלת האסתמה ממנה סבל.
הוא התאמן בפנימייה בווינגייט בהדרכתו של לאוניד קאופמן ושוחה בקבוצת מכבי נהריה.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה במכון ווינגייט ביולי 2010 סיים זמיר במקום רביעי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 27.21 שניות, במקום שביעי במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 59.06 שניות ובמקום תשיעי במשחה ל-200 מטר גב בשיא אישי חדש של 2:10.20 דקות.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בבלגרד, סרביה ביולי 2011 סיים זמיר במקום חמישי במשחה ל-50 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 17 של 26.24 שניות (הנוכחי, 2015).
באליפות ישראל שנערכה בווינגייט באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.02 שניות, אחרי אלון מנדל (24.43 שניות) וגיא ברנע (25.01 שניות).
נוסף לכך, הוא סיים פעמיים במקום שישי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.57 שניות ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 58.41 שניות.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בבית איל, אשדות יעקב מאוחד, בפברואר 2012 זכה זמיר במדליית ארד במשחה ל-50 מטר גב בשיאי אישי חדש של 25.56 שניות.
נוסף לכך, הוא סיים 3 פעמים במקום רביעי, במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 54.77 שניות, במשחה ל-200 מטר גב בשיא אישי חדש של 2:00.68 דקות ובמשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש נוסף של 24.95 שניות.
מדליית כסף באליפות אירופה לנוער
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה באנטוורפן, בלגיה ביולי אותה שנה זכה זמיר במדליית כסף במשחה ל-50 מטר גב בשיא ישראלי חדש לגילאי 18 של 25.76 שניות (הנוכחי, 2015).
במשחה ל-100 מטר הוא סיים במקום שמיני בתוצאה של 56.84 שניות.
בשלב חצי הגמר הוא קבע שיא אישי חדש של 56.31 שניות ועלה מהמקום החמישי.
נוסף לכך, הוא סיים במקום שישי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב, ביחד רונן פאור, תום קרמר ולירן קונובלוב בתוצאה של 3:45.22 דקות, כשחיין ראשון הוא קבע תוצאה של 56.67 שניות.
באליפות ישראל בשחייה שנערכה בווינגייט ביולי אותה שנה זכה זמיר בשתי מדליות ארד, במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.07 שניות, אחרי יעקב טומרקין (55.50 שניות) ודוד גמבורג (55.88 שניות) ובמשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.00 שניות, אחרי אלון נמדל (24.15 שניות) וגיא ברנע (24.49 שניות).
נוסף לכך, הוא סיים במקום חמישי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.96 שניות.
באליפות אירופה בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה בשארטר צרפת בנובמבר אותה שנה קבע זמיר 4 שיאים אישיים בכל ארבעת המשחים בהם השתתף.
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה באשדות יעקב בפברואר 2012 זכה זמיר בשתי מדליות ארד, במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.71 שניות ובמשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 55.45 שניות.
נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר פרפר בתוצאה של 54.95 שניות.
באליפות הפנימייה שנערכה במכון וינגייט במאי אותה שנה זכה זמיר במדליית זהב במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 24.43 שניות, לפני גיא ברנע (24.58 שניות) ואלון מנדל (25.03 שניות) וקבע את הקריטריון לאליפות העולם.
באליפות העולם שנערכה בברצלונה ספרד בסוף יולי אותה שנה הוא סיים במקום 46 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 25.06 שניות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל בשחייה שנערכה באוגוסט אותה שנה הוא זכה במדליית ארד במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.81 שניות, אחרי גיא ברנע (24.34 שניות) ואלון מנדל (24.79 שניות).
נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 57.45 שניות במקום חמישי במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 26.39 שניות,
באליפות ישראל בשחייה (בריכת 25 מטר) שנערכה במכון וינגייט בדצמבר 2014, זכה זמיר בשתי מדליות, כסף וארד.
מדליית כסף, במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 24.03 שניות ביחד עם נמרוד חייט ואחרי גיא ברנע (23.49 שניות).
מדליית ארד, במשחה ל-50 מטר גב בשיא אישי חדש של 24.90 שניות, אחרי גיא ברנע (23.86 שניות) ויונתן קופלב (24.22 שניות).
נוסף לכך, הוא סיים במקום רביעי במשחה ל-100 מטר גב בשיא אישי חדש של 53.92 שניות.
באליפות הפנימיה שנערכה במכון וינגייט במאי 2015 זכה זמיר בשתי מדליות, זהב וכסף.
מדליית זהב, במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא אישי חדש של 23.95 שניות (קריטריון לאליפות העולם) ומדליית כסף, במשחה ל-50 מטר גב בתוצאה של 25.94 שניות.
באליפות העולם שנערכה בקאזאן רוסיה באוגוסט אותה שנה סיים זמיר במקום 37 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 24.49 שניות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל הוא זכה במדליית זהב במשחה ל-50 מטר פרפר בשיא ישראלי חדש של 23.76 שניות, לפני מרקוס שלזינגר מהפועל דולפין נתניה (24.04 שניות) וחברו לקבוצה גיא ברנע (24.04 שניות).
הוא שיפר את השיא בן ה-6 שנים של אלון מנדל (23.90 שניות).
תומר מוסקוביץ (נולד ב-17 ביולי 1963) הוא עורך דין ישראלי וראש המועצה הממונה של מועצה מקומית צור הדסה.
קודם לכן, שימש מנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה ומנהל רשות האכיפה והגבייה.
מוסקוביץ נולד בירושלים לצבי עולה ברומניה ויהודית דור שביעי בארץ, בוגר הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים.
את התמחותו ביצע אצל המשנה לנשיא בית המשפט העליון, מנחם אלון.
עבד כעורך דין במשרדו של דוד גלס.
ב-2001, אחרי עשור במגזר הפרטי, מונה ליועץ המשפטי של משרד העבודה והרווחה ולאחר איחודו עם משרד התעשייה והמסחר ב-2003 שימש היועץ המשפטי של משרד התמ"ת.
בשנים 2007–2009 שימש משנה למנהל מנהלת סל"ע.
בשנים 2010–2015 שימש מנכ"ל חברת הבנייה "משה"ב חברה לשיכון בנין ופתוח".
בדצמבר 2015 מונה למנהל רשות האכיפה והגבייה.
בנובמבר 2020 החליט שר המשפטים אבי ניסנקורן להאריך את כהונתו בשלוש שנים נוספות, עד דצמבר 2023.
ביולי 2021 הכריזה שרת הפנים, איילת שקד כי בכוונתה למנות את מוסקוביץ למנכ"ל רשות האוכלוסין וההגירה ומינויו אושר ב-22 באוגוסט 2021. משך תפקידו נקצב ל-4 שנים, אך ב-31 בינואר 2023 הכריז על התפטרותו לאחר פחות משנתיים.
ביוני 2023 מינה שר הפנים משה ארבל את מוסקוביץ' לראש המועצה הממונה של מועצה מקומית צור הדסה.
מוסקוביץ נשוי לרונית ואב לשישה ילדים.
הוא מתגורר באלון שבות שבגוש עציון.
אמו היא בת דודתם של איש המוסד מייק הררי ושל האלוף והשר רחבעם זאבי.
באוקטובר 2025 נישא בנו נועם לביתו של ראש עיריית ירושלים משה ליאון.
תומר בר אבן (נולד ב-2 בינואר 1992) הוא כדורסלן ישראלי המשחק בעמדת הרכז בקבוצת עירוני אליצור גבעתיים מהליגה הארצית בכדורסל.
בר אבן הוא בין שחקני הכדורסל היחידים שזכו להיות שותפים בכל אחד מארבעת המפעלים האירופיים הבכירים - היורוליג (עם מכבי תל אביב), היורוקאפ (עם מכבי חיפה), ליגת האלופות (עם עירוני נהריה) והיורופקאפ (עם עירוני נהריה).
נולד וגדל בתל אביב, בוגר בתי הספר א.
גורדון ותיכון עירוני ה' בתל אביב.
גדל במחלקת הנוער של מכבי תל אביב וזכה איתה באליפויות וגביעי מדינה בגילאי נערים ונוער כשבעונתו האחרונה נבחר לחמישייה המצטיינת במוקדמות היורוליג בלונדון.
לקח חלק בכל נבחרות ישראל הצעירות.
בגיל 16 השתתף במחנה של נייקי ביוון - ג'ורדן ברנד קלאסיק ונבחר להיות בין 16 שחקנים מכל העולם שיזכו לטוס לארצות הברית ולשחק נגד נבחרת ארצות הברית במדיסון סקוור גארדן בניו יורק לצד כוכבי NBA כמו אנס קאנטר הטורקי ויונאס ולנצ'יונאס הליטאי.
בעונתו האחרונה בנוער של מכבי תל אביב זכה לשחק במדי הקבוצה הבוגרת כולל דקות ביורוליג נגד קבוצת רומא האיטלקית.
לאחר מכן עבר לקבוצת הבת של מכבי תל אביב - הפועל יקנעם/מגידו.
בעונתו הראשונה שם כמעט והיה שותף להדחה מפתיעה של הפועל תל אביב בחצי הגמר כשקלע 22 נקודות בהדר יוסף והצליח ביחד עם קבוצתו למשוך את ההתמודדות למשחק שלישי.
לאחר מכן המשיך לעוד 2 עונות במועדון.
בשנת 2014 הצטרף לאלופת המדינה דאז - מכבי חיפה ושיחק איתה בנוסף גם במסגרת המפעל האירופי - היורוקאפ.
במהלך אותה עונה הושאל במסגרת חוק הכרטיס הכפול והצטרף לעירוני קריית אתא בליגה הלאומית עמה היגע לחצי הגמר בו הודחה הקבוצה בסדרה נגד הפועל עפולה.
לאחר מכן המשיך לעונה נוספת במכבי חיפה.
בשנת 2016 ירד לליגה הלאומית ושיחק במדי הפועל עפולה והעפיל עם הקבוצה לחצי הגמר.
בעונת 2016–2017 שיחק במדי עירוני נהריה מליגת העל, ושיחק איתה בנוסף גם במפעלים האירופיים: ליגת האלופות והיורופקאפ שבה העפילה הקבוצה לרבע הגמר נגד קבוצת טלקום בון הגרמנית.
ביולי 2017 פורסם כי חתם לשתי עונות בהפועל חיפה.