tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
כיתר הפיגועים בנשק קר גם פיגוע גרזן אינו מצריך הכנות מורכבות להשגת הנשק, ועשוי להתרחש ביוזמה אישית של מבצעו.
מספר הנפגעים בפיגועים בנשק קר לרוב נמוך יחסית למספר הנפגעים בסוגי פיגועים אחרים, ובלא מעט מהמקרים נפגע אדם יחיד.
גרזינים היו נשק פופולרי לאורך רוב ההיסטוריה ובקרב תרבויות שונות, בלט השימוש בכלי זה בקרב הויקינגים.
בימי הביניים חלה עלייה במעמדו של הגרזן, בעיקר עקב מחירו הזול, פשטות ההכנה ויכולתו להתמודד ביעילות יחסית למול יריבים העטויים שריונות כבדים.
גרזינים נהפכו לנשק פופולרי גם בקרב מעמד האבירים ונודעו כנשק יעיל וקטלני.
בסוף ימי הביניים ותחילת הרנסאנס, גדל השימוש בנשקי מוט דוגמת גרזן-חנית, האלברד ובארדיש, שהיו יעילים גם נגד שריוני הלוחות של התקופה.
עם המצאת הנשק החם ורובים יעילים דוגמת המוסקט, איבד הגרזן את מקומו בשדה הקרב, אך נשאר בשימוש ככלי עבודה.
ליל הקלשונים – פיגוע שהתרחש ב-14 בפברואר 1992, נרצחו שלושה חיילי צה"ל, במאהל באזור קיבוץ גלעד ברמות מנשה ב"שטח אש 105", בידי ערבים-ישראליים חברי התנועה האסלאמית מאזור ואדי עארה הסמוך.
בפיגוע השתמשו המחבלים גם בגרזנים.
רצח ליאת גבאי – פיגוע שהתרחש ב-30 בנובמבר 1994, שבו נרצחה חיילת צה"ל בת 19, ליאת גבאי, בידי והיב עלי עבדאללה אבו אל רוב, מחבל פלסטיני איש חמאס במרכז העיר עפולה.
פיגוע הגרזן בבת עין – פיגוע שהתרחש ב-2 באפריל 2009, בפיגוע נרצח שלמה נתיב בן ה-13, בידי מוסא טיט – מחבל פלסטיני תושב ח'רבת סאפא בן 26.
הפיגוע בבית הכנסת קהילת בני תורה – פיגוע שהתרחש ב-18 בנובמבר 2014 בבית כנסת בשכונת הר נוף בירושלים 2 מחבלים פלסטינים רצחו 6 מתפללים ושוטר ופצעו 7 נוספים.
הפיגוע באלעד – פיגוע שהתרחש במוצאי יום העצמאות ה-74 למדינת ישראל, 5 במאי 2022 באמצעות 2 גרזנים.
בפיגוע באלעד נרצחו שלושה בני אדם ונפצעו ארבעה, שלושה מהם באורח קשה.
אחד מהפצועים מת מפצעיו כשמונה חודשים לאחר מכן.
פיגוע הדקירה בבית הכנסת בבית פנורמה בתל אביב הוא פיגוע דקירה שבוצע בצהרי ז' בכסלו ה'תשע"ו, 19 בנובמבר 2015, בבית כנסת בדרך בן־צבי בתל אביב בו נרצחו 2 יהודים בעת תפילת מנחה.
בשעה 14:00 בצוהרי ז' בכסלו ה'תשע"ו, 19 בנובמבר 2015, בעת תפילת מנחה, נכנס המחבל ראאד חליל, אב לחמישה מדורא שעבד באישור באזור, חמוש בסכין לחדר בבניין פנורמה, השוכן בדרך בן צבי שבדרום תל אביב.
הוא עלה לקומה הרביעית, והחל לדקור כל מי שנקרה בדרכו.
שלושה בני אדם נפצעו, בהם שניים באורח אנוש שמותם נקבע לאחר מכן ואדם נוסף שנפצע בינוני.
לאחר מכן המחבל ניסה להיכנס לבית כנסת מאולתר שהיה בקומה, אך המתפללים מנעו ממנו את הכניסה אליו.
אזרח ששהה במקום תפס את המחבל עד להגעת השוטרים, שעצרו אותו והביאו אותו לחקירה בה טען "באתי להרוג יהודים, אני רוצה להיות שהיד".
באותו היום כמה שעות לאחר מכן בוצע הפיגוע המשולב בכניסה לאלון שבות ליד צומת הגוש בו נרצח יהודי תושב היישוב, יהודי מבוסטון ופלסטיני תושב חברון.
כעבור כשנה נגזרו על חליל שני בבית המשפט המחוזי בלוד מאסרי עולם ו-20 שנים נוספות.
ראאד נכלל כעבור כעשור ברשימת המחבלים שהיו מיועדים לשחרור במסגרת עסקת החטופים השנייה של מלחמת חרבות ברזל אך שמו הוסר כיוון שבעקבות תיקון לחוק הממשלה מ-2014 לא ניתן לשחרר מי הורשע ברצח ב"נסיבות חריגות בחומרתן" במסגרת עסקה לשחרור שבויים או חטופים.
פיגוע הדקירה באלון שבות היה פיגוע דקירה שבוצע בתחנת אוטובוס מחוץ לאלון שבות ב-10 בנובמבר 2014 בו נרצחה דליה למקוס ושנים אחרים נפצעו קל.
המחבל, מאהר אל־השלמון, פלסטיני מחברון, הגיע למקום ברכבו, התנגש בבטונדות של תחנת האוטובוס ואחר כך יצא מהמכונית עם סכין והחל לדקור את העומדים בתחנה.
מאבטח שהבחין באירוע ירה במחבל, והוא נפצע קשה ונלקח לבית החולים הדסה עין כרם.
המחבל, חבר בג'יהאד האסלאמי, נכלא בישראל בין השנים 2005–2006, לאחר שהורשע בזריקת בקבוקי תבערה.
בגין הרצח וניסיונות הרצח הוא נידון לשני מאסרי עולם.
ב-10 באוקטובר 2025 פורסם כי המחבל השתחרר מהמאסר כחלק מהסכם חמאס–ישראל השלישי במלחמת חרבות ברזל.
פיגוע הדקירה בגן יבנה היה פיגוע דקירה שערך מחבל פלסטיני ב-31 במרץ 2024, כ"א באדר ב' ה'תשפ"ד בסניף ארומה בקניון פרנדלי בגן יבנה.
בפיגוע נרצח אזרח ישראלי ועוד שניים נפצעו באורח קשה.
הפיגוע בוצע ב-31 במרץ 2024 בקניון בגן יבנה, על ידי המחבל מואמן פאיז מחמוד חליל בן 19 מחברון שהיה בעל היתר כניסה לישראל למטרות תעסוקה.
בשעה 22:50 החל המחבל לדקור בסכין תושב אשר התאמן בסוויפט, ולאחר מכן המחבל ניסה להיכנס לסניף ארומה אך הדלת החשמלית בסניף הייתה נעולה.
לאחר מכן, המחבל התנפל על מתאמן אחר שסיים להתאמן והחל לדקור אותו, המחבל חזר אל הסוויפט ודקר צעיר נוסף במקום, הצעיר התעשת והדף אותו ויצא בריצה לכיוון המדרגות.
הצעיר הגיע לרחבה המרכזית בקניון ופגש בשוטר וסייר עירוני שהגיעו למקום, הכווין אותם אל המחבל והשוטר ירה למוות במחבל.
המחבל, בעל היתר עבודה בעבר, ושוהה בלתי חוקי בעת הפיגוע, בן 19 מחמולת אל מסלאמה מדורא שהסתנן מפרצה בגדר הביטחון ושבעבר הועסק כפועל בנייה בגן יבנה, הגיע ליישוב בסיוע של שני בדואים מהפזורה עם שני סכינים.
חמישה ימים לאחר הפיגוע נפטר מפצעיו לידור לוי בן 34 תושב גן יבנה.
איבריו של לוי, שהיה חתום על כרטיס אדי, הושתלו בגופם של 2 בני אדם לאחר מותו.
פיגוע הדקירה בסידני הוא פיגוע דקירה המוני שהתרחש ב-13 באפריל 2024 במרכז הקניות וסטפילד בונדיי ג'נקשן בסידני שבניו סאות' ויילס באוסטרליה, ונהרגו בו שישה בני אדם והמפגע.
מספר בני אדם נוספים נפצעו, בהם תינוק בן תשעה חודשים.
המפגע, ג'ואל קאוצ'י בן ה-40, נורה למוות על ידי שוטר.
מרכז הקניות וסטפילד בונדיי ג'נקשן הוא מרכז קניות מרכזי שממוקם בפרוור בונדיי ג'נקשן.
זהו אחד ממרכזי הקניות הגדולים והפופולריים ביותר באוסטרליה.
בזמן הפיגוע, מרכז הקניות היה מלא במאות מבלים.
פיגועים המוניים באוסטרליה נחשבים לנדירים יחסית, והאחרון שבהם התרחש ב-2019, ובו נהרגו ארבעה בני אדם ואחד נפצע בפיגוע המוני בדרווין.
לפי משטרת ניו סאות' ויילס , המפגע נכנס לווסטפילד בונדיי ג'נקשן בסביבות השעה 3:10 אחר הצהריים לפי שעון אוסטרליה.
על פי החשד, הוא עזב את המרכז וחזר כעבור 10 דקות עם סכין.
על פי הדיווחים, החשוד נשא סכין באורך של כ-20–30 ס"מ ולבש מכנסיים קצרים וחולצת ספורט.
עדי ראייה סיפרו כי הוא התנהג בצורה "לא שגרתית", וקטעי וידאו ממצלמות אבטחה וצילומי עוברי אורח הראו את העבריין מסתער לעבר חלק מהקונים עם הסכין.
הדקירות החלו בשעה 15:20. שוטרים הוזעקו 16:00, בעקבות דיווחים על מספר אנשים שנדקרו.
מרכז הקניות פונה ותחבורה ציבורית באזור הופנתה לאזורים אחרים.
המפגע נורה למוות בחזהו על ידי שוטר שהתעמת עמו בקומה החמישית של הבניין והחל לבצע בו החייאה מיד לאחר שירה בו.
בשעה 18:15, המשטרה אישרה שחמישה קורבנות נהרגו יחד עם המפגע, ושאחרים נפצעו אנושות.
כל ששת ההרוגים היו מבוגרים, חמש נשים וגבר.
לפחות שמונה בני אדם אושפזו, בהם ילדה בת תשעה חודשים שעברה ניתוח, ואמה שמתה מאוחר יותר בבית החולים, מה שהעלה את מניין ההרוגים לשבעה.
חלק מהפצועים היו במצב אנוש.
חקירות ראשוניות העלו כי המפגע פעל לבדו והמניע שלו עדיין לא ידוע.
בשעה 20:30, נציבת המשטרה, קארן וב , אמרה בהצהרה לתקשורת שהמשטרה מאמינה שהתוקף הוא גבר בן 40 שפעל לבדו ושהאירוע אינו מתקפת טרור.
לדבריה, אין סיכון מתמשך לציבור.
היא גם רמזה שייתכן שהמפגע היה מוכר למשטרה.
המשטרה הפדרלית של אוסטרליה נפרסה לאחר מכן לסייע למשטרת ניו סאות' ויילס.
ראש ממשלת אוסטרליה, אנתוני אלבניזי, אמר כי הפיגוע הוא "מעשה אלימות מחריד" ואמר שהוא עודכן על המתקפה והביע הזדהות עם הנפגעים.
הוא גם כינה את השוטר שירה במפגע "גיבור".
צ'ארלס השלישי, מלך הממלכה המאוחדת ואוסטרליה, הצהיר כי הוא ורעייתו המלכה קמילה היו "המומים ונחרדים לחלוטין" מ"המתקפה חסרת היגיון" והביע הזדהות עם "המשפחות והאהובים של אלה שנהרגו באכזריות כה רבה".
ויליאם, נסיך ויילס, וקתרין, נסיכת ויילס, פרסמו הצהרה בטוויטר המביעה צער על האירוע תוך שבחים לשוטרים "שסיכנו את חייהם כדי להציל אחרים".
פיגוע הדקירה בחולון התרחש ב-4 באוגוסט 2024 בוצע על ידי מחבל פלסטיני שדקר 4 אנשים בשלוש זירות שונות בחולון והביא למותם של גבר ואישה.
בעלה של אחת מהנרצחים נפצע באורח קשה, ואדם נוסף באורח בינוני.
המחבל נורה על ידי שוטר שעבר במקום ומת מפצעיו.
סמוך לשעה 7:30 ביום ראשון, 4 באוגוסט 2024, המחבל הפלסטיני עמאר רזק כאמל עודה בן 34, תושב סלפית בשומרון, שהה בישראל ללא היתר שהייה בישראל, (שב"ח) הגיע לרחוב משה דיין בחולון, ודקר שני בני זוג, גבר כבן 70 ואשה בת 66, בזמן שעשו הליכת בוקר ופצע אותם באורח קשה ואנוש.
בהמשך נקבע מותה של האישה.
המחבל המשיך לתחנת אוטובוס סמוך לתחנת דלק ואחר כך הגיע לכניסה לחניון האוטובוסים ברחוב דן שומרון.
בזירות אלו דקר גבר כבן 80 וצעיר כבן 26. הגבר נפצע אנוש ומותו נקבע בהמשך והצעיר נפצע באורח בינוני.
המחבל נורה על ידי שוטר מתחנת חולון שעבר במקום, ומת מפצעיו.
מחקירת הפיגוע עלה כי המחבל הסתנן לתחומי מדינת ישראל דרך מחסום חיזמא שלושה ימים לפני הפיגוע מבלי שהיה לו היתר שהייה.
מיד לאחר הפיגוע מיפה צה"ל את ביתו של המחבל.
בשעות הערב של 23 באוגוסט 2024 התרחש אירוע דקירה המוני בעיר זולינגן שבגרמניה, כאשר אדם חמוש בסכין דקר אנשים רבים בפסטיבל שנערך בעיר לציון 650 שנה להיווסדות העיר.
התוקף הצליח לרצוח שלושה בני אדם ולפצוע שמונה, חמישה מהם נפצעו באורח קשה.
זולינגן, עיר בת כ-160 אלף תושבים, ממוקמת בקרבת הערים הגדולות יותר קלן ודיסלדורף במדינת נורדריין-וסטפאליה, המדינה המאוכלסת ביותר בגרמניה.
המתקפה התרחשה במהלך האירוע "פסטיבל הגיוון", אירוע בן שלושה ימים שהיה אמור להיערך בין 23 ל-25 באוגוסט, לציון חגיגות יום השנה ה-650 להיווסדות זולינגן.
האירוע התרחש בכיכר פרונהוף, כיכר מרכזית בלב העיר, בה הוקמה במה לכבוד האירוע לצורך הופעות מוזיקה.
התקיפה התרחשה בסביבות השעה 21:40 לפי השעון המקומי.
התוקף דקר אנשים מרובים, הצליח לרצוח שלושה אנשים ולפצוע לפחות שמונה, מתוכם חמישה פצועים באורח קשה.
הדי.ג'יי שניגן מוזיקה במהלך אירוע הדקירה התבקש על ידי כוחות האבטחה להמשיך לנגן את המוזיקה במהלך המתקפה על מנת למנוע פאניקה המונית.
בתחילה הרשויות ציינו כי הן בוחנות את האפשרות שאירוע הדקירה בוצע ממניעי טרור.
ב-24 באוגוסט ארגון המדינה האסלאמית (דאעש) נטל אחריות לפיגוע באפליקציה טלגרם.
שלושת הנרצחים הם שני גברים, בני 56 ו-67, ואישה בת 56, ושלושתם היו תושבי זולינגן.
בעקבות הפיגוע פתחה המשטרה במצוד אחר התוקף שנמלט מהזירה.
כוחות משטרה סגרו בעקבות האירוע חלק נרחב מהעיר, והקימו מחסומים במקומות שונים.
לפי העיתון הגרמני בילד, יחידות משטרה טקטיות חמושות בכבדות, הכוללות כ-40 כלי רכב מיוחדים מרחבי נורדריין-וסטפאליה, נפרסו ברחבי העיר, צמתים נחסמו, והומלץ לתושבים להישאר בביתם, ולהימנע מלהסתובב במרכז העיר לאלתר.
כעבור יממה נתפס אדם שתואר כחשוד בפיגוע.
הפסטיבל בוטל בעקבות אירוע הדקירה.
צעיר בן 15 נעצר בעקבות האירוע במרכז לפליטים בחשד שידע על כוונתיו של התוקף ולא דיווח על כך לרשויות.
לטענת הרשויות מדובר בנער שדיבר עם התוקף רגעים לפני אירוע הדקירה.
יום לאחר האירוע עצרו כוחות המשטרה חשוד במעשה, אזרח סורי בן 26 שהסגיר עצמו לכוחות המשטרה, ובגדיו היו מגואלים בדם.
החשוד, אחריו כוחות המשטרה ערכו מצוד לאחר פיגוע הדקירה, הגיע לגרמניה בדצמבר 2022. שנה לאחר שהגיש בקשת מקלט בבילפלד, הוא החל לקבל סיוע ציבורי, ולאחר מכן עבר לפאדרבורן.
החשוד הוא מוסלמי סוני שנולד בעיר דיר א-זור שבסוריה, ולא הוגדר על ידי הרשויות בגרמניה כמוסלמי קיצוני.
החשוד הגיע לתחומי האיחוד האירופי דרך בולגריה, ומשם הוא הגיע לגרמניה.
בתחילת 2023 ניסו הרשויות בגרמניה לגרשו בחזרה לתחומי בולגריה בהתאם לתקנת דבלין, אך הוא הסתתר.
כמה חודשים לאחר מכן הוא הועבר לזולינגן.
לאחר מעצר החשוד נטל על עצמו התובע הכללי את חקירת אירוע הדקירה.
פיגוע הדקירה במנהיים אירע ב-31 במאי 2024, בשעה 11:34. פליט אפגני בן 25 חמוש בסכין ביצע פיגוע דקירה בכיכר השוק של מנהיים בגרמניה, במהלך עצרת שאורגנה על ידי הארגון הגרמני "תנועת האזרחים פקס אירופה", אשר מתנגד לג'יהאדיזם ומבקר את האסלאם.
התוקף פצע באופן אנוש שוטר, אשר מת כעבור יומיים מפציעתו, ופצע חמישה אנשים נוספים.
בין קורבנות פיגוע הדקירה היה האקטיביסט השנוי במחלוקת מיכאל שטורצנברגר, אשר היה אמור להיות הדובר הראשי בעצרת.
פיגוע הדקירה הופסק לאחר ששוטר ירה ופצע את התוקף.
ב-31 במאי 2024 הייתה אמורה להתקיים עצרת של הארגון הגרמני "תנועת האזרחים פקס אירופה" בכיכר השוק של מנהיים בו מיכאל שטורצנברגר היה אמור לשאת נאום.
פיגוע התקפיה החל בסביבות השעה 11:34 בעת ששטורצנברגר התכונן לשאת נאום.
אדם שהיה במקום שידר במקרה את כל האירוע בשידור חי ביוטיוב.
בתיעוד המצולם ניתן להבחין שהתוקף צפה בתחילה מהצד במתרחש במשך זמן מה לפני שהוא בחר לתקוף את שטורצנברגר כאשר הוא היה לבדו.
שני אנשים נוספים נדקרו בתחילת האירוע כאשר הם ניסו להתערב.
לאחר מכן התוקף רדף אחרי שטורצנברגר, הפיל אותו ארצה ודקר אותו מספר פעמים לפני שהוא הוסר ממנו בכוח על ידי עוברי אורח.
לאחר מכן דקר התוקף שני אנשים שניסו להכניעו.
השוטר רובן לאור בן ה-29 שהגיע באותה העת לזירה הכניע בטעות את אחד מהאנשים שניסו לעצור את התוקף, ובשל כך איפשר לתוקף לדקור אותו בצווארו.
האירוע הסתיים לאחר ששוטר נוסף שהגיע לזירת ירה בתוקף.
לפי העיתון דר שפיגל הרשויות קבעו ששבעה בני אדם נפצעו בפיגוע בסך הכל, בהם התוקף והשוטר רובן לאור.
שלושה מהקורבנות היו אזרחים גרמנים, אדם אחד היה גרמני ממוצא קזחי ואדם נוסף היה ממוצא עיראקי.
השוטר רובן לאור עבר ניתוח חירום אך נפטר מפציעתו יומיים לאחר מכן.
שטורצנברגר, אשר נדקר בפניו, בחזהו ובירך, עבר גם הוא ניתוח חירום.
ב-1 ביוני 2024 שטורצנברגר חשף בחשבון הטלגרם שלו שהסכין כמעט פגעה בריאותיו, וכי הפצע בירך גרם לאובדן דם משמעותי.
התוקף הוא פליט אפגניסטן בן 25 בשם סולימאן עטאי אשר היה בעבר תושב העיר הראת שבאפגניסטן, ואשר ב-2013 היגר לגרמניה לבדו כקטין.
בקשת המקלט שלו נדחתה ב-2014, אך הוא לא גורש בשל היותו קטין.
בעת ביצוע הפיגוע התגורר עטאי בעיר הפנהיים אשר נמצאת כ-30 קילומטרים ממנהיים.
עטאי התחתן ב-2019 ונולדו לו שני ילדים.
לפי העיתון דר שפיגל, הרשויות סבורות שעטאי ביצע את הפיגוע ממניעים איסלאמיסטיים.
משרד החקירות הפליליות של מדינת באדן-וירטמברג הוציא צו מעצר לעטאי באשמת ניסיון רצח וערך חיפוש בביתו בעקבות הפיגוע.
לאחר שנורה על ידי המשטרה עבר עטאי ניתוח חירום והוכנס לתרדמת יזומה בבית החולים טרזין.
פיגוע הדקירה בחדרה (2024) היה פיגוע דקירה שאירע במספר זירות בעיר חדרה ב-9 באוקטובר 2024, על ידי מחבל ערבי-ישראלי מאום אל-פחם.
בפיגוע נרצח אזרח אחד, נפצע אדם אחד במצב קשה והשאר קל עד בינוני.
ביום רביעי, 9 באוקטובר 2024, סמוך לשעה 11:30, הגיע המחבל אחמד ג'בארין, ערבי-ישראלי מאום אל פחם, כשהוא רכוב על אופנוע לרחוב הגיתית בעיר חדרה, ודקר שני עוברי אורח בפלג גופם העליון.
לאחר מכן עבר לרחוב בוטקובסקי, ושם דקר גבר נוסף ופצע אותו קשה.
לאחר מכן המשיך לרחוב הרצל ודקר עוד שני אזרחים.
משם המשיך לרחוב הרברט סמואל, ושם נתפס.
אחד מהפצועים, מרדכי פישהוף, אברך בן 35 מחדרה, מת מפצעיו בבית החולים הלל יפה ביום שלמחרת.
בנוסף נפצעו עוד אזרח באורח קשה, ארבעה באורח בינוני ואחד באורח קל.
המחבל ניסה תחילה להימלט מהמקום על אופנוע, אולם אזרחים שהיו במקום כיוונו עליו את נשקם ודרשו ממנו לשכב; לאחר שלא נענה לבקשתם, הוא נורה ברגלו ונוטרל.
פיגוע דקירה בבית הספר הלטיני מאלמה הוא פיגוע דקירה שיתרחש בבית הספר הלטיני בעיר מאלמה שבשוודיה ב-21 במרץ 2022 בו תלמיד בן 18 רצח שתי מורות עם גרזן וסכין.
ב-21 במרץ 2022, בסביבות השעה 17:10, פביאן סדרהולם, אשר היה באותה העת תלמיד בבית הספר הלטיני במאלמה, נכנס לבניין בית הספר ורצח את שתי המורות ויקטוריה אדסטרום ושרה בוק באמצעות גרזן וסכין.
בשעה 17:15 התקשר סדרהולם לשירותי החירום ודיווח כי הרג שתי מורות.
בשעה 17:25 שוטרים הגיעו לראשונה לבית הספר ועצרו בהמשך את סדרהולם בקומה השלישית.
הוא נשכב על הרצפה ולא התנגד למעצר.
שתי הקורבנות התגלו עם פציעות קשות, והם פונו מיד לבית החולים, שם נקבע מותם מאוחר יותר.
פביאן וידאר סדרהולם (נולד ב-23 בדצמבר 2003) בן ה-18 זוהה כתוקף בפיגוע.
בעת הפיגוע סדרהולם היה תלמיד בבית הספר הלטיני.
לא היה לו עבר פלילי קודם והוא לא היה מוכר למשטרה לפני האירוע.
בספטמבר 2022 הואשם סדרהולם בשני סעיפי רצח והוא נידון למאסר עולם.
בעקבות כך הוא הפך לנער הראשון בתולדות שוודיה שקיבל עונש כזה.
פיגוע הדקירה בבית חורון היה פיגוע טרור פלסטיני שאירע ב-25 בינואר 2016, כאשר שני מחבלים פלסטינים חדרו ליישוב בית חורון, דקרו שתי נשים ופצעו אותן.
אחת הפצועות, שלומית קריגמן, נפטרה מפצעיה למחרת.
שני המחבלים חוסלו על ידי מאבטח היישוב.
הפיגוע התרחש במהלך גל טרור פלסטיני שהחל בסוף 2015, אשר כלל פיגועי דקירה, ירי ודריסה ברחבי ישראל וביהודה ושומרון.
בתקופה זו נרשמה עלייה גדולה בכמות הפיגועים נגד אזרחים ולוחמי כוחות הביטחון הישראליים.
ב-25 בינואר 2016 חדרו ליישוב בית חורון שני מחבלים פלסטינים, חסין מוחמד חסין אבו גוש מקלנדיה ואיבראהים עלאן מהכפר בית עור א-תחתא, בני 17 ו-22 כשהם חמושים בסכינים ובמטענים.
הם נכנסו ליישוב דרך פרצה בגדר היישוב.
לאחר שנכנסו ליישוב הם תקפו בדקירות את שלומית קריגמן, בת 23 משדמות מחולה, שהלכה בדרך הראשית ביישוב.
כתוצאה מהדקירות שלומית נפצעה אנושות ופונתה לבית החולים הדסה עין כרם, שם נפטרה מפציעותה 10 שעות לאחר הפיגוע.
לאחר מכן הם התקדמו לעבר המכולת ביישוב דקרו אישה נוספת, בת 58, ופצעו אותה באורח בינוני.
אזרח שהיה בזירה הדף את המחבלים באמצעות עגלת קניות, ובכך עיכב אותם עד להגעת מאבטח היישוב, שירה בהם וחיסל אותם.
בזירת הפיגוע איתרו כוחות משטרת ישראל שלושה מטעני צינור מאולתרים שנזרקו לעבר המכולת ולא התפוצצו.
לאחר הפיגוע, צה"ל והמנהל האזרחי מיפו את בתי המחבלים כהכנה להריסתם.
ב-20 באפריל 2016, כוחות ההנדסה של צה"ל, בשיתוף לוחמי משמר הגבול והמנהל האזרחי, הרסו את ביתו של חסין מוחמד חסין אבו גוש, במחנה הפליטים קלנדיה.
במהלך הפעולה התפתחו פרות סדר שבהן תושבי המקום זרקו אבנים ובקבוקי תבערה לעבר הכוחות שעסקו בהריסה, שבמהלכן נפגעו שני חיילים באורח קל.
לזכרה של שלומית, הוקם בשדמות מחולה מבנה חדש לסניף בני עקיבא של היישוב.
בנוסף הוקמו מספר ספריות רחוב לזכרה.
פיגוע הדקירה ביפו היה פיגוע דקירה שאירע ב-14 בדצמבר 1990, כ"ז בכסלו תשנ"א, ברחוב התחייה ביפו.
ביום שישי, 14 בדצמבר 1990, ב-8:00 בבוקר, הגיעה איריס אסרף למפעל בו עבדה בשם "אלום שין", ברחוב התחייה ביפו ופתחה אותו.
במקום המתינו לה פועל ערבי שעבד במפעל וחבר ערבי שהביא עמו הפועל.
הם נכנסו אחריה ודקרו אותה למוות.
מיד לאחר מכן דקרו למוות את משה איואן, עובד נוסף ששהה במקום.
בהמשך רצחו גם את יהושע חקמז, שכן שהגיע לשמע הצעקות.
שני הרוצחים נמלטו, ואחרי כחצי שעה גילו שכנים את שלוש הגופות.
פיגוע הדקירות בקונמינג, שבדרום סין, התרחש ב-1 במרץ 2014. בפיגוע נהרגו 31 אנשים (וארבעה מהתוקפים) ונפצעו 143.
בשעה 9:20 בבוקר פרצו שמונה עד עשרה גברים ונשים לבושי שחורים למבואה של תחנת הרכבת בעיר קונמינג שבמחוז יונאן שבדרום סין.
הם שלפו סכינים ארוכות והחלו לדקור ולשסף עוברים ושבים ללא הבחנה.
עדי ראייה מסרו שהתוקפים כיוונו את פגיעותיהם לפלג הגוף העליון של הקורבנות ודקרו גם פצועים ששכבו על הקרקע.
שוטרים מקומיים ניסו להשתלט על התוקפים באמצעות גז מדמיע, אך ללא הצלחה, ואז ירו והרגו ארבעה מהם.
אחת התוקפות נעצרה כשהיא פצועה.
לטענת המשטרה המקומית נעצרו שלושה חשודים נוספים בפיגוע כעבור יומיים.
בין הנפגעים היו שבעה שוטרים ושני מאבטחים מקומיים.
הנפגעים הובלו ל-11 בתי חולים בעיר.
תנועת הרכבות לתחנה הוסטה ממנה וחודשה בהמשך אותו יום.
שום קבוצה לא נטלה אחריות לפיגוע, אך הממשל המקומי מייחס אותה למוסלמים בני המיעוט האויגורי, הנאבקים על מתן עצמאות לחבל שינג'יאנג שבמערב סין, שאותו הם מכנים מזרח טורקסטן.
המשטרה המקומית טענה שתפסה בזירת הפיגוע דגל שחור מצויר ביד של מזרח טורקסטן.
ראשי השלטון בסין מינו פקיד בכיר לעמוד בראש חקירת הפיגוע.
מזכ"ל האו"ם ומועצת הביטחון של האו"ם גינו את ההתקפה.
פיגוע הדריסה בניס בוצע ביום חמישי, 14 ביולי 2016, כאשר טרוריסט מוסלמי דרס באמצעות משאית הובלה שכורה, קהל שחגג את יום הבסטיליה בעיר החוף הצרפתית ניס.
בפיגוע נרצחו 86 בני אדם ונפצעו 458, מתוכם לפחות 50 ילדים.
נהג המשאית גם פתח באש לעבר הקהל ובסופו של דבר נורה ונהרג על ידי כוחות הביטחון.
הפיגוע התרחש בטיילת האנגלית של ניס (Promenade des Anglais; השם נהגה: פְּרוֹמְנָאד דֶזַאנְגְלֶה), שם התקבץ קהל רב כדי לצפות במופע זיקוקין דינור לרגל יום הבסטיליה.
בסביבות השעה 22:40, לאחר סיום המופע וכאשר הקהל החל להתפזר, משאית הובלה נסעה במהירות אל עבר הקהל והחלה לדרוס אנשים.
לפי מספר דיווחים, הנהג נסע בזיגזג כדי לפגוע בכמה שיותר אנשים, וכן פתח באש לעברם.
כמו כן המחבל קרא קריאות "אללה אכבר".
המחבל המשיך לנסוע ולדרוס אנשים לאורך כ-2 קילומטר (1.25 מייל) בטיילת, במשך כעשר דקות, עד אשר כוחות הביטחון ירו בו והרגו אותו.
בין ההרוגים והפצועים היו תיירים רבים.
בשנת 2020 אירע פיגוע נוסף בניס, שבו נרצחו שלושה בני אדם בכנסיית נוטרדאם.
המחבל זוהה כמוחמד לאחווייג' בוהלל, אזרח צרפתי יליד תוניסיה שגר בניס, שהיה מוכר למשטרה על רקע פלילי אך לא טרוריסטי.
את המשאית, שכר בוהלל יומיים לפני הפיגוע בעיר סמוכה לניס.
הוא חנה עם המשאית בטיילת במשך תשע שעות לפני שביצע את הפיגוע.
קודם לפיגוע פנו אליו שוטרים מכיוון שבזמן חגים וסופי שבוע אסור למשאיות לחנות באזור הטיילת, אך הם אישרו לו להישאר לאחר שטען בפניהם כי הוא מוביל גלידה.
ארגון המדינה האסלאמית נטל אחריות לפיגוע, אך מניעיו של בוהלל נותרו בלתי ברורים.
פסיכיאטר צרפתי, פתחי בנסלמה, הציע לא לפרסם שמות ותמונות המחבל כדי לא להאדיר אותו
פיגוע הדריסה בברלין היה פיגוע דריסה שבוצע ב-19 בדצמבר 2016 בשוק חג המולד בברלין, בירת גרמניה על ידי אניס עמרי, מבקש מקלט מוסלמי ממוצא תוניסאי.
12 בני אדם נרצחו בפיגוע ו-49 נפצעו.
המחבל, שנהג במשאית הדורסת, נמלט מהזירה לאחר הפיגוע, וכעבור ימים אחדים נורה למוות במילאנו שבאיטליה.
ארגון הטרור "המדינה האסלאמית" נטל אחריות לפיגוע.
ב-19 בדצמבר 2016, בשעה 20:14, דהרה משאית סמי טריילר גנובה עמוסה בפלדה לתוך הקהל בשוק חג המולד בכיכר ברייטשייד, סמוך לכנסיית הזיכרון על שם הקייזר וילהלם שבמערב ברלין, בירת גרמניה.
12 בני אדם נהרגו בפיגוע ו-48 נפצעו, בהם כמה במצב קשה.
במשאית נמצאה גופתו של לוקאש אורבן, הנהג הפולני שנרצח ביריות וממנו נשדדה המשאית.
מיד לאחר הפיגוע נעצר בפשיטה משטרתית חשוד בפיגוע אך שוחרר לאחר מכן כשהוברר שאינו קשור לאירוע.
בעל חברת המשאיות סיפר כי בן דודו יצא עם המשאית מאיטליה לברלין בצהרי אותו היום, ותכנן להעביר את הלילה בעיר.
משעות הצהריים אבד הקשר עם נהג המשאית.
בעל המשאית הוסיף כי לא בן דודו הוא שביצע את הפיגוע, וכי המשאית "נחטפה".
גורם במשטרה סיפר כי המשאית הייתה בברלין בארבע השעות שלפני הפיגוע.
כעבור שלושה ימים נפתח השוק לציבור.
אחר המחבל הנמלט התנהל מצוד.
ב-23 בדצמבר הוא נעצר לבדיקה מקרית בפרוורי מילאנו שבאיטליה, אליה הגיע בנסיעה ברכבת דרך צרפת.
הוא צעק "אללה אכבר" ולאחר מכן פתח בירי על שני השוטרים שבדקו אותו, השוטרים השיבו בירי והמחבל נורה למוות.
פיגוע הדריסה בטיילת ארמון הנציב בוצע על ידי פאדי אל-קנבר, מחבל ערבי תושב שכונת ג'בל מוכאבר שבמזרח ירושלים, באמצעות משאית שבה נהג ב-י' בטבת ה'תשע"ז - 8 בינואר 2017 בטיילת ארמון הנציב שבמזרח ירושלים.
ארבעה חיילי צה"ל נרצחו בפיגוע ו-13 נפצעו, בהם שלושה באורח קשה.
בי' בטבת ה'תשע"ז - (8 בינואר 2017) - צום עשרה בטבת, סמוך לשעה 13:15, נהג פאדי אל-קנבר , תושב ג'בל מוכאבר שבמזרח ירושלים, בן 27, במשאית מסוג מרצדס שהייתה בבעלותו, מכיוון רחוב על"ר לטיילת ארמון הנציב, הסמוכה לג'בל מוכאבר.
הוא נסע לאורך טיילת ארמון הנציב, וכשהבחין בקבוצת חיילים יורדת מאוטובוס שעצר בצד הדרך, הגביר את המהירות ופגע בהם.
לאחר מכן נסע לאחור, הסתובב, ודהר שוב לעבר קבוצת החיילים.
שני צוערים מבה"ד 1 ושני מורי דרך אזרחיים שנכחו במקום ירו בנהג ברגע שהבינו שמדובר בפיגוע, והמשאית נבלמה.
לאחר מכן ביצעו הכוחות בשטח פעולות החייאה בנפגעים.
לוחמי אש שהגיעו לזירה חילצו באמצעות עגורן שלושה לכודים מתחת למשאית.
בדריסה נרצחו קצינה, שתי צוערות וצוער: סגן , סגן , סגן משנה וסגן משנה .
13 חיילים נפצעו, בהם שלושה באורח קשה ואחד באורח בינוני-קשה.
החיילים הם קבוצה של צוערים בבה"ד 1 ממגמת נחשון (קורס קציני מטה) שהיו בפעילות חינוכית כחלק מסדרת חינוך.
בתקשורת פורסם בשם מקורות משטרתיים כי בבדיקה של גופת המחבל התברר שהוא נפגע מכמה קליעים, אולם הקליע שפגע בראשו והרגו היה כדור 5.56 מ"מ, כלומר נורה בידי אחד החיילים (שהיו חמושים ברובי M16).
לאחר הפיגוע, בעקבות עדותו של אייל קורן, מדריך טיולים שניטרל את המחבל וצילומי וידאו מהזירה, נמתחה ביקורת על כך שחיילים חמושים נמלטו מהזירה במקום לירות במחבל.
מדריך הטיולים איתן רונד שירה ראשון במחבל, תלה זאת ב-"אפקט אזריה" על רקע הכרעת הדין במשפט אלאור אזריה מספר ימים קודם לכן, שבה הורשע חייל בהריגת מחבל פלסטיני 11 דקות לאחר שנוטרל.
בעקבות הביקורת שהשמיע רונד הפסיק צה"ל להעסיק אותו כמדריך טיולים וכן לא ניתן לו צל"ש או אות הוקרה על תפקודו באירוע.
כחודשיים לאחר מכן, בעקבות התערבות אישי ציבור שקבלו על כך, הודיע דובר צה"ל על ביטול השעייתו.
הדובר, מוטי אלמוז, הכחיש את טענותיו של רונד ואמר: "יש עדות של שני צוערים מבה"ד 1 שירו ברגע שהבינו שמדובר בפיגוע ולא בתאונת דרכים.
לא ברור עדיין מאיזה ירי האירוע נעצר.
ברגע שהם מבינים שמדובר בפיגוע הם דורכים נשק, חותרים למגע ויורים.
מהרגע שהמשאית נכנסת בחיילים זה אירוע של שניות.
החילים מעידים על אירוע קצר שלוקח שניות.
לא נכון לקשר את האירוע לאלאור אזריה." גם על פי תחקיר ראשוני שערך מפקד בה"ד 1, אל"ם יניב אלאלוף, מספר צוערים פתחו באש אל עבר המחבל ואילו אחת המפקדות הורתה לשאר הצוערים לתפוס מחסה ולהתרחק מהזירה.
ראש הממשלה, בנימין נתניהו, אמר בזירת הפיגוע שלפי כל הסימנים המחבל שנהג במשאית תמך בארגון הטרור "המדינה האיסלאמית".
בישיבת הקבינט המדיני-ביטחוני, שהתקיימה בסוף יום הפיגוע, הוחלט על מספר צעדים בתגובה לפיגוע.
הוחלט להרוס את ביתו של המחבל במהירות האפשרית, לדחות בקשות של משפחתו לאיחוד עם אנשים בעזה וביהודה ושומרון, ולא להחזיר את גופתו.
כמו כן, הוחלט לעצור מנהלית אנשים המביעים הזדהות עם ארגון "המדינה האסלאמית".
ראש הממשלה התייחס לדיווחים שהושמעו קריאות שמחה בקרב ערבים שהיו בזירת הפיגוע, והנחה, במקרה שבאמת היו כאלה, למצות איתם את הדין.
השר לביטחון פנים, גלעד ארדן, הנחה את המשטרה לא להחזיר את גופת המחבל לקבורת משפחתו.
הוא נימק את החלטתו בכך שהדבר עלול לעודד פיגועים נוספים בשל הכבוד לו יזכה בהלווייתו.
ב-25 בינואר 2017 ביטל שר הפנים, אריה דרעי, את מעמדם בישראל של בני משפחת המחבל ושלל את תושבותם.
במשך השנים ניסה השר דרעי לגרש את בני משפחתו של המחבל, אך בית המשפט דחה את בקשתו שלוש פעמים במשך כחמש שנים.
בספטמבר 2022, שעה שהבחירות לכנסת ה-25 בפתח, הוציאה שרת הפנים איילת שקד בקשה לגרש שבעה מקרוביו של המחבל באישורו של השר לביטחון פנים עמר בר-לב, לאחר שזו הודיעה למשפחה על כוונתה זו.
מאחר שהמשפחה לא התפנתה ביום חמישי, דרשה שקד מהשר לביטחון פנים עמר בר-לב לפנות את המשפחה בכוח.
בר-לב השיב שעקב "התקופה הרגישה" הפינוי יתבצע רק אחרי החגים אך הפינוי לא קרה.
בדצמבר 2020 קיבל סא"ל (מיל') אייל קורן את עיטור המופת לאזרח מהשר לביטחון פנים, אמיר אוחנה.
ארצות הברית, טורקיה ומדינות שונות באירופה גינו את הפיגוע.
ב-9 בינואר 2017 האירה עיריית ברלין את שער ברנדנבורג בדגל ישראל לאות סולידריות עם ישראל וקורבנות הפיגוע.
ב-10 בינואר ביצעה עיריית פריז מחווה דומה, כאשר דגל ישראל הואר על בניין העירייה.
באותו יום הונף דגל ישראל בחצי התורן על בניין עיריית רוטרדם שבהולנד כאות סולידריות ואבל.
פיגוע הדריסה ברחוב יפו היה פיגוע דריסה שביצע מחבל ערבי-ישראלי באמצעות יעה אופני ב-2 ביולי 2008 ברחוב יפו שבירושלים.
שלושה בני אדם נרצחו בפיגוע ו-36 נפצעו, בהם שניים באורח קשה.
המחבל, חוסאם דוויאת, חוסל על ידי חייל בחופשה שטיפס על הטרקטור וירה בו.
ב-2 ביולי 2008, סמוך לשעה 12:00 בצהריים, פגע מחבל באמצעות יעה אופני בו נהג ברכבים ובהולכי רגל ברחוב יפו בירושלים.
על פי עדויות ראייה, לאורך מאות מטרים בהם השתולל בכביש, המחבל הכה עם כף הטרקטור מכוניות רבות, מעך אותן, דרס אותן, והשליך אותן.
בנוסף, נהפכו בפיגוע שני אוטובוסים: אוטובוס קו 13 של אגד, שהכיל 35 נוסעים, ואוטובוס קו 60 של החברה, בו שהו כ-15 נוסעים.
נהג קו 13 סיפר שלאחר שכף הטרקטור הכתה באוטובוס קלות, הוא פתח את החלון במטרה להעיר על דרך הנהיגה של המחבל, שלפתע הרים את האוטובוס עם הכף והפך אותו.
הפיגוע החל כאמור בשעה 12:00, כאשר המחבל עלה לכביש עם היעה האופני בו עבד באתר בנייה ברחוב שרי ישראל.
הוא החל לדרוס כל דבר שנקרה בדרכו, ופנה ימינה לרחוב יפו.
ברחוב יפו המשיך עם מסע הקטל.
סמוך לבניין רשות השידור, זינק על הטרקטור שוטר במטרה לעצור את המחבל, אך ללא הצלחה.
בהמשך הגיעו לזירה חייל בחופשה בבגדי אזרח, ושוטר יס"מ שהצליחו לעלות על הטרקטור, ירו במחבל בחזה וברגל, והרגו אותו.
הפיגוע נמשך לאורך כ-500 מטר.
בפיגוע נהרגו שלושה בני אדם ו-36 נפצעו, בהם שניים באורח קשה, ארבעה באורח בינוני והיתר במצב קל.
בין הפצועים היו שתי תינוקות.
אחת מהתינוקות שהתה בזמן הפיגוע ברכבה של אמה שנהרגה בידי הטרקטור.
תינוקת נוספת נפצעה בקו 13.
מתחקיר ראשוני של המשטרה עלה כי לפחות ארבעה אנשי ביטחון ניסו לנטרל את המחבל ללא הצלחה, ורק לאחר שחייל בחופשה דרך נשק, עלה על הטרקטור וחיסל את המחבל במספר כדורים לראשו, רק אז עלה שוטר שוידא הריגה בירי נוסף לעבר המחבל.
טרם הירי במחבל ניסו להיאבק בו ללא הצלחה.
כן התגלה כי תחילה הגיעו שוטר ושוטרת לזירה.
השוטרת ירתה באקדחה על שמשת הטרקטור, והשוטר עלה על הטרקטור וניסה להיאבק במחבל.
השוטר והשוטרת סיפרו שתחילה חשבו שמדובר בתאונת דרכים, ולכן לא ירו.
רק לאחר שהטרקטור פגע באוטובוס הבינו את אופי האירוע.
השוטר התקרב לחזית הטרקטור כדי לפתות את המחבל לדרוס אותו, ואז ירתה השוטרת על השמשה.
השוטר עלה על הטרקטור, אך לא ירה במחבל מפני שהיה מחוסר הכרה.
בזמן שחיפש את מפתח הטרקטור במטרה לכבותו, השליך אדם אבן על המחבל, שהתעורר והחל להיאבק בשוטר.
השוטר שלף את נשקו, אך בדיוק אז הגיע החייל בבגדי אזרח שהיה בחופשה, וירה במחבל למוות.
גורמי ביטחון מסרו כי ככל הנראה בשל קושי אליו הגיעו ארגוני הטרור לבצע פיגועים מורכבים, עם מטעני חבלה ומחבלים מתאבדים, הם מנסים לאתר אנשים בודדים או התארגנויות מקומיות לבצע פיגועים פשוטים לביצוע יחסית, כמו במקרה זה.
הגורמים הצביעו על גדר ההפרדה ועל פעילות צה"ל ביהודה ושומרון כנסיבות שהובילו למצב הנוכחי.
בדיון בוועדת הפנים של הכנסת שהתקיים מספר ימים לאחר הפיגוע, תמה קרוב משפחה של אישה שנהרגה באירוע על התנהלות המשטרה, הוא שאל מדוע השוטר שעלה על הטרקטור לא וידא במחבל הריגה, וכך, לטענתו, היה מונע את מותה של קרובת משפחתו, שנדרסה לאחר שהמחבל התעורר והמשיך את מסע ההרג.
הוא טען שריבוי ועדות החקירה והבדיקות שעוברים שוטרים שחיסלו מחבלים גורמים לשוטרים אחרים להסס במצבי חירום.
אך מתחקיר המשטרה שפורסם לאחר מכן עלה כי בניגוד להנחה הראשונה, כל שלושת הרוגי הפיגוע נפגעו לפני ירי השוטר והשוטרת שביצעו ירי ראשוני, ורק לאחר מכן נורה המחבל למוות על ידי חייל שהיה בחופשה.
ביום הפיגוע התקיימה, ללא קשר לאירוע, הצבעה בקריאה טרומית של שתי הצעות חוק שנועדו לשלול את זכויותיהם של בני משפחות מחבלים.
האחת כללה את שלילת רישיון ישיבת הקבע בישראל, ואילו השנייה כללה את שלילת האזרחות.
לאחר שאושרו ההצעות, סיפר חבר הכנסת יולי אדלשטיין, שיזם את הצעת החוק השנייה, שהממשלה החליטה באותו שבוע להתנגד להצעה, אולם לאחר פיגוע הדריסה בירושלים, אותו ביצע אזרח ערבי ישראלי, הקואליציה העניקה בנוגע לנושא חופש הצבעה לחבריה.
בהתייעצויות ביטחוניות שקיים ראש הממשלה אהוד אולמרט זמן קצר לאחר הפיגוע, הוא גיבש עמדה שלפיה יש להרוס את בית המחבל.
כמו כן, נעתרו שר הרווחה יצחק הרצוג ואנשי הביטוח הלאומי לבקשתו של אולמרט, ולשלול ממשפחת המחבל קצבת שאירים ודמי קבורה, שניתנו לו מכוח היותו בעל תעודת זהות כחולה.
אולמרט גם אמר שמכיוון שאין דרך לגדר את כל ערביי מזרח ירושלים, יש ליצור אלמנט הרתעתי באמצעות הריסת בתים ושלילת זכויות סוציאליות.
במערכת הביטחון הגיעו למסקנה שיש לגרום למחבלים להרהר במעשיהם לפני שהם מבצעים מעשי טרור.
גם בכנס קיסריה חזר אולמרט על עמדתו ואמר כי יש להקשיח את המדיניות כלפי מחבלים, גם אם הדבר כולל הריסת בתים.
גם שר הביטחון אהוד ברק היה סבור כי יש להרוס את בית המחבל, מפאת האפקט ההרתעתי למפגעים עתידיים.
דבריו נכתבו במכתב ששיגר המזכיר הצבאי של שר הביטחון, איתן דנגוט, בו הודגש גם כי יש לזרז את המהלך, משום שמדובר במקרה שני בתוך חודשים ספורים שמחבל בעל אזרחות ישראלית מבצע פיגוע בישראל.
המכתב מתייחס אל הפיגוע בישיבת מרכז הרב במרץ אותה שנה, בו נהרגו שמונה תלמידים.
לאחר שהועברה אליו בקשה לבדיקת העניין, קבע היועץ המשפטי לממשלה מני מזוז כי אין מניעה משפטית להרוס בתי מחבלים, אך הדבר עלול לעורר קשיים לא קלים.
הוא העביר לממשלה את עמדתו, והדגיש שיש לתאם כל פעולה שכזאת עם משרד המשפטים.
בעקבות חוות דעתו של מזוז הנחה שר הביטחון את צה"ל להיערך להריסת בית המחבל מפיגוע הדריסה, וביקש לפעול להוצאת צו נוסף של הריסת בית המחבל מהפיגוע בישיבת מרכז הרב.
בבית המחבל הוקמה סוכת אבלים שפורקה יום למחרת הפיגוע, בהתאם להנחיה של שוטרי מג"ב שסיירו במקום עוד מזמן הפיגוע.
כבר ביום הפיגוע אמר מפקד מחוז ירושלים, אהרן פרנקו, שלא תתאפשר הבלטת סממני אבל בביתו של המחבל.
המחבל זוהה כחוסאם דוויאת, בן 31 שהתגורר בשכונת צור באהר שבמזרח ירושלים.
המחבל היה אב לשניים, ובעל תעודת זהות כחולה.
המחבל היה מוכר כבר למשטרה כבעל רקע פלילי.
בשנת 2001 הורשע בבית המשפט לאחר שהואשם באונס צעירה יהודייה שהיה עמה בקשר.
הוא נידון לשנתיים מאסר, ולאחר שחרורו נישא לאישה ערבייה.
אחד משכניו של דוויאת סיפר כי דבר מעורבותו בפיגוע התקבל בתדהמה בשכונת מגוריו.
הוא סיפר כי היה אדם רגיל, ללא בעיות עם סביבתו, ושלא היה בעל זיהוי פוליטי כלשהו.
גם נציגי הקהילה של המחבל הוכו בהלם.
מנהל המרכז הקהילתי בצור באהר, טארק עוואד, מסר כי דוויאת היה אדם ישר, לא השתייך לאף ארגון, ושמשפחתו מופתעת מהידיעה שבנם הוא שביצע את הפיגוע.
עורכי הדין של המחבל ואחיו אמרו שנסיבות האירוע אינן חבלניים.
הם הציעו את האפשרות שהיה מדובר בתאונת דרכים שהסתבכה או במעשה של טירוף.
אחד מהם אף אמר כי האירוע לא היה צריך להסתיים בהרג נהג הטרקטור, ושהיו נחסכים חיי אדם אם השוטר שעלה על הטרקטור היה מציב עליו אזיקים בלבד.
הם מסרו גם כי בני משפחת המחבל מסרו תנחומיהם למשפחות ההרוגים וקריאת החלמה לפצועים.
ב-7 באפריל 2017 התרחש בסטוקהולם, בירת שוודיה, פיגוע דריסה באמצעות משאית שנסעה במהירות אל תוך ההמון במרכז העיר.
לאחר הפיגוע נמלט המחבל, ונתפס בהמשך.
המחבל, שהזדהה עם המדינה האסלאמית, הוא בן 39, ממוצא אוזבקי, אב לארבעה ילדים.
פיגוע הדריסה בפארק פינסבורי התרחש ב-19 ביוני 2017 בשעה 00:15. רכב ואן דרס הולכי רגל בפארק פינסבורי, לונדון, בסמוך למסגד המקומי.
קבוצת תושבים מוסלמים התפללו לפני כן במסגד תפילה לילית מיוחדת לחודש הרמדאן המכונה "תַראוויח".
ביציאה מהמסגד נתקלו באדם שהתעלף בתחנת אוטובוס, ובזמן שהגישו לו עזרה ראשונה נפגעו על ידי ואן.
עשרה בני אדם נפצעו, והאדם שהתעלף פונה פצוע לבית החולים, ומאוחר יותר מת מפצעיו.
הוא זוהה כמקראם עלי, בן 51 תושב הארינגיי שהיגר מפקיסטן לבריטניה בשנת 1976.
התקרית נחקרת על ידי רשויות הביטחון הבריטיות כאירוע טרור, ונעצר חשוד אחד.
לפני הפיגוע אירעו בבריטניה שלושה פיגועים של ארגוני אסלאם קיצוני בתוך זמן קצר: הפיגוע בווסטמינסטר (2017), הפיגוע במנצ'סטר ארנה (2017), ומתקפת הטרור בלונדון (יוני 2017).
בעקבות פיגועים אלה חלה עלייה במספר הדיווחים על תקריות אסלאמופוביה.
מספר מסגדים הותקפו, והוצת מסגד עתיק בעיר אולדהם.
מסגד פארק פינסבורי, שנבנה בשנת 1994, משך תשומת לב תקשורתית, הן חיובית והן שלילית.
אבו חמזה אל-מסרי, מוסלמי קיצוני שהורשע בקשרים עם ארגוני טרור, היה האימאם במסגד משנת 1997 עד 2003. המסגד נסגר בשנת 2003, ובשנת 2005 נפתח שוב תחת הנהלה חדשה, שהתמקדה ביחסים חיוביים עם הקהילה ובשיח בין-דתי.
בדצמבר 2015 נעשה ניסיון להצית את המסגד.
ב-19 ביוני 2017, בשעה 00:15 (שעון מקומי) פגע ואן שכור במספר הולכי רגל סמוך למסגד פארק פינסבורי בלונדון.
עדי ראייה דיווחו על מספר פצועים וראו אדם נלקח למעצר לאחר האירוע.
רוב הפצועים היו מוסלמים שהתפללו לפני כן במסגד תפילה לילית מיוחדת לחודש הרמדאן המכונה "תַראוויח".
לפי עדי הראייה, הנהג אמר "אני רוצה להרוג את כל המוסלמים", וכן שהפיגוע הוא נקמה על מתקפת הטרור בלונדון.
מתפללים נוספים שיצאו מהמסגד עצרו את הנהג הדורס והכו אותו, אך האימאם של המסגד התערב ועצר אותם, והעביר את הנהג לידי המשטרה.
התקרית נחקרת על ידי רשויות הביטחון הבריטיות כאירוע טרור.
משטרת המטרופולין של לונדון עצרה את הנהג החשוד בפיגוע, דארן אוסבורן, בן 47, אב לארבעה מקארדיף.
אוסבורן לא היה מוכר לשירותי הביטחון לפני הפיגוע.
שכניו סיפרו על ריב בפאב מקומי בו קילל מוסלמים ואיים לפגוע בהם, ועל קשריו עם ארגוני ימין קיצוני בבריטניה.
אוסבורן שכר את הרכב בו השתמש לפיגוע הדריסה מספר שעות לפני כן, מחברה להשכרת רכב בוויילס.
מנהיגי הקהילות הדתיות בלונדון - נוצרים, סיקים ויהודים - גינו את הפיגוע.
למחרת הפיגוע ביקרו במסגד ראש ממשלת הממלכה המאוחדת, תרזה מיי, וראש האופוזיציה, ג'רמי קורבין.
פיגוע הדקירה בפינלנד אירע בסביבות השעה ארבע אחר הצהריים של יום ה-18 באוגוסט 2017, בעיר הנמל טורקו שבדרום-מערב פינלנד.
על פי החשד, המפגע היה מהגר מוסלמי בן 18 ממוצא מרוקאי.
יום לפני כן, לקחה המדינה האסלאמית אחריות על הפיגועים בקטלוניה, בהם נרצחו 15 אנשים.
פיגוע הדריסה בניו יורק היה פיגוע דריסה אסלאמיסטי שהתרחש ב-31 באוקטובר 2017 במנהטן תחתית בניו יורק, ארצות הברית, ובו נרצחו 8 בני אדם.
מחבל מוסלמי בן 29 דרס למוות באמצעות טנדר רוכבי אופניים בנתיב אופניים ייעודי במנהטן תחתית שבניו יורק.
לאחר מכן התנגש באוטובוס תלמידים, ויצא מהרכב בקריאות "אללה אכבר" ובהנפת רובה פיינטבול ורובה אוויר.
הוא נורה בבטנו והועבר לטיפול רפואי ולחקירה משטרתית.
זה פיגוע הטרור החמור ביותר בניו יורק מאז פיגועי 11 בספטמבר.
שעה לפני הפיגוע, שכר הרוצח טנדר בהום דיפו בניו ג'רזי, משם הגיע לגשר ג'ורג' וושינגטון ונכנס לניו יורק.
הוא המשיך בנסיעה בכביש המערבי של ניו יורק, וברחוב האוסטון סטה לעבר נתיב אופניים והחל לדרוס רוכבי אופניים והולכי רגל.
המחבל המשיך בדריסה לאורך מייל אחד של הכביש המערבי של ניו יורק עד לרחוב צ'אמברס בסמוך לתיכון סטויווסאנט, שם פגע באוטובוס תלמידים.
אזור זה ממוקם סמוך למרכז הסחר העולמי החדש ולאנדרטה לפיגועי 11 בספטמבר.
המחבל הוא סייפולו סייפוב, מוסלמי בן 29 שהיגר לארצות הברית מאוזבקיסטן בשנת 2010 באמצעות אשרת כניסה שקיבל לאחר זכייתו בהגרלת הגרין קארד.
בחקירתו הודה כי ביצע את הפיגוע בשם ארגון המדינה האסלאמית.
ב-22 באוקטובר 2014 דרס מחבל פלסטיני באמצעות מכוניתו קהל אנשים שהמתין בתחנת הרכבת הקלה בגבעת התחמושת.
בפיגוע נהרגו תינוקת ישראלית בת שלושה חודשים ועולה חדשה מאקוודור בת 22, וכמו כן נפצעו גם שבעה אנשים נוספים.
השוטרים ירו במחבל לאחר שברח ממכוניתו, וניסה להימלט מהזירה, והוא מת לאחר מכן מפצעיו.
אדל-רחמן שלודי בן ה-21, תושב הכפר סילוואן, נסע במכונית אביו במהירות רבה אל תוך הקהל שהמתין בתחנת הרכבת הקלה בירושלים.
לדברי גורמים ביטחוניים בישראל הוא היה חבר בארגון הטרור חמאס.
דובר המשטרה מיקי רוזנפלד ציין ש"זה היה פיגוע טרור ...
תושב סילוואן, היה פעיל טרור, ריצה עונש בכלא בישראל על פעילות טרור." הנהג נורה למוות בעת שניסה להימלט מהמקום.
הפיגוע הוא אחד מסדרת מתקפות אלימות פלסטיניות נגד אזרחים ישראלים במהלך הקיץ והסתיו של 2014, ותואר בתקשורת כסוג של אינתיפאדה חדשה.
בני משפחתו של אדל-רחמן שלודי ציינו כי הם סבורים שהוא איבד שליטה על מכוניתו, וכי ההריגה בוצעה שלא במכוון.
ב-ynet הוערך, לאחר שיחות עם בני משפחתו של שלודי, שפיגוע הדריסה בוצע לאחר ששמע שמועה כוזבת בתחנת רדיו בערבית ששוטרים ממשטרת ישראל נכנסו למסגד אל-אקצא בנעליים על מנת לחלל את המסגד.
ב-14 בנובמבר ניתנה ההוראה להרוס את ביתו של המחבל שלודי, והבית נהרס ב-19 בנובמבר 2014.
חיה זיסל בראון, אשר הייתה בת שלושה חודשים במותה, הייתה בעלת אזרחות אמריקאית וישראלית.
כאשר אמה יצאה מהרכבת, עגלת הילדים בה הייתה חיה נפגעה ישירות מהמכונית והיא נהרגה כתוצאה מכך באופן מיידי.
קרן ימימה מוסקרה, בת 22 במותה, היגרה לישראל מאקוודור על מנת ללמוד יהדות ולהתגייר.
היא נפצעה באורח אנוש ונפטרה מפציעתה ב-26 באוקטובר.
בעקבות הפיגוע בכל תחנות הרכבת הקלה בירושלים הוצבו בטונדות זמניות אשר בעקבות ההסלמה המתמשכת הן הפכו קבועות.
ב-5 בנובמבר 2014 אירע פיגוע דריסה כאשר מחבל פלסטיני מארגון החמאס נהג במכוון בטנדר במהירות לתוך קהל, שהמתין בתחנת הרכבת הקלה בירושלים "שמעון הצדיק" שבשכונת ארזי הבירה.
המפגע נסע בטנדר לתוך קהל שהמתין בתחנת הרכבת הקלה.
לאחר מכן יצא מהטנדר, והחל לתקוף עוברים ושבים עם מוט ברזל.
שוטרי משמר הגבול ציינו שהמפגע ניסה לתקוף אותם עם מוט הברזל, ובתגובה ירו בו והרגו אותו.
שלושה אנשים נהרגו בפיגוע הדריסה ו-13 נוספים נפצעו.
המפגע, אבראהים אל-עכרי, היה תושב שועפט, והחזיק באזרחות ישראלית, והיה תומך ידוע של ארגון הטרור חמאס.
אחיו, מוסא אל-עכרי, היה חבר בתא החמאס שרצח את שוטר מג"ב ניסים טולדנו ב-1992. אחיו שוחרר מבית הכלא הישראלי במסגרת עסקת שליט והוגלה לטורקיה.
הפיגוע אירע זמן קצר לאחר שהמפגע אבראהים אל-עכרי שוחרר מתקופת מאסר שהוא ריצה בשל חששות ביטחוניים.
משפחתו קבעה שהוא בחר להיות שהיד בתגובה לדברים שקרו בעת האחרונה שקשורים להר הבית.
בהלווייתו נכחו אלפי פלסטינים אשר חלקם נשאו שלטים בהם אל-עכרי כונה גיבור ושהיד, ובחלק נכתב מוות לחיילי צה"ל.
ההרוג הראשון זוהה כקצין משמר הגבול ג'דאן אסד, בן ה-38, מהכפר בית ג'אן.
אסד היה אב לילד בן שלוש, ואשתו הייתה בחודש החמישי להריונה עם ילדם השני בעת פטירתו.
הנשיא ראובן ריבלין ביקר בבית המשפחה ותיאר את אסד כ"אב משפחה מסור, חייל אדיר" וכינה את העדה הדרוזית "חלק בלתי נפרד מהחוויה הישראלית".
שלום אהרון באדאני, בן ה-17, נפטר מפצעיו במרכז הרפואי הדסה יומיים לאחר הפיגוע.
באדאני רכב על אופניו בזמן הפיגוע, כאשר הוא נפגע מהטנדר.
עבד אל-כרים נאפית חמיד, בן ה-60 מענאתא שביהודה ושומרון, נפטר מפצעיו ב-7 בדצמבר.
הוא טופל בבית החולים שערי צדק בירושלים לאחר הפיגוע.
בנוסף נפצעו בפיגוע 13 אנשים, כולל שוטרים עם פציעות בדרגות חומרה שונות.
לדברי מגן דוד אדום נפצעו בסך הכול 10 בני אדם, אחד במצב אנוש, שניים באופן רציני, שלושה באורח בינוני וארבעה עם פצעים קלים.
בעקבות הפיגוע משטרת ירושלים הניחה מחסומי בטון בכל תחנות הרכבת הקלה על מנת למנוע פיגועים דומים בעתיד.
חמאס נטל אחריות לפיגוע וקראה לנהג "שהיד" שהצליח "במבצע הגבורה" שלו.
חמאס קרא גם לעם הפלסטיני להמשיך לבצע פיגועים מהסוג הזה נגד ישראלים על מנת להגן על אל-אקצא.
ב-2 באפריל 2021, אדם ביצע פיגוע דריסה והתנגש במתרס הצפוני שמחוץ למשכן הקפיטול בוושינגטון הבירה, לאורך שדרת החוקה, וכתוצאה מכך הרג שוטר במשטרת הקפיטול של ארצות הברית ופצע שוטר נוסף.
בתגובה, עוצר הוטל על מתחם הקפיטול.
הקונגרס של ארצות הברית היה בפגרת אביב, ולכן חברים אחדים בלבד בקונגרס נכחו במשכן הקונגרס במהלך התקרית.
הדורס, נואה גרין בן ה-25, מת בבית חולים לאחר שנורה על ידי כוחות המשטרה.
המֶפָגֵע ריסק מכוניתו — ניסאן סנטרה כחולה — לתוך נקודת ביקורת בשדרת החוקה המשמשת בדרך כלל את חברי הסנאט של ארצות הברית ואנשי הסגל שלהם בימי חול, כ-91 מטרים (כ-100 יארד) מהכניסה למשכן הקפיטול בו נמצאת מליאת הסנאט.
אחרי שהרכב דרס שני שוטרים והוביל למותו של השוטר ויליאם אוונס, המפגע יצא מהרכב והניף סכין.
הוא זינק לעבר השוטרים ומיאן לציית לאזהרות המילוליות של השוטרים בטרם נורה בידי קצין אחר.
הוא נעצר ואושפז אך מאוחר יותר מת מפצעיו.
בעקבות זאת, קומפלקס הקפיטול של ארצות הברית הושבת וננעל וסגל הקונגרס צווה להתבצר במקומו, כשבמקביל חיילי המשמר הלאומי של ארצות הברית הוצבו בסמוך למתרס.
הנעילה של המתחם הוסרה מאוחר יותר באותו יום.
לאחר ההשבעה הושאר כח קטן יותר של חיילים לשמור על המתחם.
גרין, גבר אפרו-אמריקאי בן 25, ביצע את הפיגוע.
גרין נולד בפיירליאה שבווירג'יניה המערבית וגדל במשפחה בת עשרה ילדים.
הוא התבגר בעיר קובינגטון השוכנת במדינת וירג'יניה, והשלים את לימודיו התיכוניים בבית הספר התיכון אלגני (Alleghany).
בתיכון הוא שיחק פוטבול והשתתף במשחקי אַתְלֵטִיקָה קַלָּה.
גרין למד במכללת גלנוויל סטייט לפני שהועבר לאוניברסיטת כריסטופר ניופורט (CNU) שבניופורט ניוז, שם היה מגן אחורי בנבחרת הפוטבול של האוניברסיטה.
אנשים שהכירו את גרין תיארו אותו כתלמיד תיכון פופולרי ואתלט ידוע, אך סיפרו כי לאחר שסיים את לימודיו באוניברסיטת כריסטופר ניופורט, הפך גרין לפרנואיד והתקרב לדת, והותיר את המשפחה והחברים מודאגים ממצבו הנפשי ההפכפך.
בני משפחה וחברים הוסיפו לדווח כי גרין האמין שאנשים סיממו אותו בקסנקס ב-2019, מה שהותיר אותו עם תסמונת נסיגה.
חבר לשעבר ששיחק עם גרין בנבחרות האתלטיקה אמר ל"וושינגטון פוסט" כי רוב האנשים ראו בטענתו של גרין בדבר סימומו בקסנקס כ"לא מחוברת למציאות".
לאחר שעבר לדירה בניופורט ניוז, דיווח גרין על "הזיות, דפיקות לב מואצות, כאבי ראש ומחשבות אובדניות", ואחיו האמין כי תופעות אלה עשויות להיות קשורות לשימוש בסמים או להפרעה נפשית כלשהי.
יום אחד, נטש גרין לפתע את דירתו בניופורט ניוז ועבר לאינדיאנפוליס, ואמר כי "התרופות נתנו לו השראה ללכת לשם".
כשהיה באינדיאנפוליס, אמר גרין לאחיו כי הוא מאמין שפורצים לדירתו.
אחיו דיווח בנוסף כי גרין היה טרוד נפשית באופן שיטתי.
כעבור זמן מה נהפך גרין לחסיד אומת האסלאם, ארגון לאומיות שחורה בהנהגת לואיס פרחאן, הידוע בהצהרותיו מעוררות המחלוקת על גזע.
גרין רשם עצמו כ"חסידו של פרחאן", והביע ברשת החברתית "פייסבוק" תמיכה באומת האסלאם ובפרחאן.
הוא פרסם באינטרנט נאומים ומאמרים מאת פרחאן וקודמו אלייז'ה מוחמד.
בדצמבר 2020 הוא אף הגיש בקשה לשינוי שמו ל"נואה זאם מוחמד", אך נעדר מהשימוע לשינוי השם באינדיאנפוליס ב-30 במרץ, ארבעה ימים טרם הפיגוע.
לאחר הפיגוע הסירה פייסבוק את הפוסטים שפרסם מהרשת החברתית ומאינסטגרם.
שבועיים לפני הפיגוע פרסם גרין צילום מסך של תרומה בסך 1,085 דולר אמריקני שתרם, בשם "נואה X" (על בסיס שמו של דובר אומת האסלאם לשעבר מלקולם X), עבור סניף אומות האסלאם בנורפוק שבווירג'יניה לכבוד יום המושיעים .
פרסום התרומה בא לצד קישור לנאום של פרחאן בשם "ההרס האלוהי של אמריקה".
בפוסטים נוספים שפרסם גרין זמן קצר לפני הפיגוע, כתב כי השנים הקודמות היו "קשות" וכי "מאז החלה מגפת הקורונה בארצות הברית הפך מצבו לקשה יותר" וחשף כי היה מובטל.
דרך הרשתות החברתיות ביטא את עמדותיו הדתיות הקיצוניות, ופרסם פוסטים על אודות אחרית הימים ואנטיכריסט.
בפוסט שפרסם ב-15 במרץ, עודד גרין את עוקביו "ללמוד את חזון יוחנן, את סימני אחרית הימים, ללמוד מיהו הטוב ביותר ומיהו האנטיכריסט, ללמוד מיהו נביא השקר ואת המצב שנוצר באותם הימים".
כעבור יומיים הוא העלה פוסט שייתכן כי התייחס לטענתו כי סומם על ידי חבריו, והאשים את הסמים שהסיטו אותו מ"דרך המלך".
הוא גם פרסם סרטון של פרחאן בכותרת "צליבתו של מייקל ג'קסון" ב-21 במרץ.
בפוסטים אחרים שפרסם בשבוע שלפני הפיגוע כתב גרין כי הוא מאמין שפרחאן הושיע אותו, באומרו:
לדברי אחיו של גרין, חודשים אחדים טרם הפיגוע נטש גרין את ביתו באינדיאנפוליס ועבר לבוטסואנה, שם גרין סיפר לו על כוונתו להתאבד.
הוא זינק אל עבר מכונית נוסעת ופצע עצמו אנושות, ולאחר מכן שב לארצות הברית והתגורר עם אחיו.
בלילה שלפני הפיגוע, מצבו של גרין התדרדר עוד יותר, ובמסרונים ששלח לאחיו אמר כי הוא בדרכו להיות חסר בית.
גרין לא היה מוכר למשטרה טרם הפיגוע.
בפיגוע הדריסה נהרג שוטר ונפצע שוטר נוסף.
השוטר שנהרג היה "ויליאם פ.
אוונס נולד בשנת 1980 בנורת' אדמס שבמסצ'וסטס להווארד וג'ניס אוונס, ולמד בבית הספר התיכון דרארי.
ב-7 במרץ 2003 הצטרף לכוחות משטרת הקפיטול של ארצות הברית.
הוא שירת במשך 18 שנה במשטרת הקפיטול והיה חבר ביחידת המגיבים הראשונים של המשטרה.
לאחר שגרין תקף את אוונס ועמיתו למשטרה, אוונס מת מפצעיו בבית החולים של אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון.
אוונס הוא השוטר השישי במשטרת הקפיטול שנפל בעת מילוי תפקידו מאז נוסדה המשטרה בשנת 1828, והשני ב-2021. גופתו של אוונס שונעה מבית החולים בליווי משטרתי.
מפקדת משטרת הקפיטול בפועל יוגאנאדה פיטמן אמרה כי "הפיגוע היה זמן קשה במיוחד" עבור כוחותיה, במיוחד בעקבות ההסתערות על הקפיטול ב-6 בינואר אותה השנה.
חברי קונגרס רבים שיבחו את תפקוד משטרת הקפיטול, המשמר הלאומי ומגיבים ראשונים אחרים, והביעו תנחומים בפני המשטרה ומשפחתו של השוטר ההרוג.
יושבת ראש בית הנבחרים של ארצות הברית ננסי פלוסי כינתה את אוונס כ"קדוש מעונה לדמוקרטיה", והורתה להוריד את דגלי ארצות הברית המתנוססים בקפיטול לחצי התורן.
נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הורה גם הוא להוריד את הדגלים בבית הלבן ובכל מבני הציבור הפדרליים לחצי התורן, כאות כבוד לשירותם והקרבתם של שוטרי משטרת הקפיטול.
פיגוע הדריסה בווקשה אירע ב-21 בנובמבר 2021, בסביבות השעה 16:39, כשרכב SUV מדגם פורד אסקייפ פרץ לתוך קהל הצועדים במצעד חג המולד בעיר ווקשה שבמדינת ויסקונסין, ארצות הברית.
בפיגוע הדריסה נהרגו חמישה אנשים ונפצעו למעלה מ-40 נוספים.
בין הפצועים היו 12 ילדים.
שוטר אחד ירה לעבר הרכב בעת האירוע בניסיון לעצור אותו, אך זה נמלט.
זמן קצר לאחר מכן המשטרה איתרה את הרכב הפוגע, וחשוד אחד נלקח למעצר.
מושל ויסקונסין, טוני אוורס, מסר כי הוא מתפלל לשלום הנפגעים ולכל מי שהושפע מ"האירוע חסר-ההיגיון הזה", והביע תודה לכל האנשים שהזדרזו לסייע לנפגעים במהירות.
פיגוע הדקירה בשכונת ארמון הנציב הוא פיגוע דקירה שבוצע ברחוב חנוך אלבק בשכונת ארמון הנציב שבירושלים ב-21 במרץ 2022 בו נרצח איוואן טנובסקי, עובד זר ממולדובה, ונפצע עובד זר נוסף ממולדובה, בשנות ה-40 לחייהם.
את הפיגוע ביצע המחבל ואסים א-סעיד , פעיל דאעש מחברון, שישב בכלא ב-2015 בשל תמיכתו בארגון.
3 שנים קודם לכן הוא ביצע באותו הרחוב, יום אחר יום, פיגוע דקירה בו נפצעה הנערה הדר בצלאל ואת רצח תמר ויהודה כדורי.
בשעה 01:28 התקבל דיווח במשטרת ירושלים על קטטה ברחוב חנוך אלבק בשכונת ארמון הנציב בדרום העיר, תוך מספר דקות הגיעו למקום צוותי הצלה וקבעו את מותו של אחד הפצועים מה שנחשד תחילה כקטטה בין שכנים התברר לאחר כ-3 שבועות כפיגוע טרור על רקע לאומני.
הרוצח, ואסים א-סעיד, שוחרר חמישה ימים טרם הפיגוע ממעצר מינהלי של שנתיים.
הוא נעצר מספר שעות לאחר הפיגוע על ידי שוטרי מג"ב בזמן שניסה לחצות את גדר ההפרדה.
ב-14 באפריל 2022 הותרו לפרסום שמו ומעשיו.
פיגוע הדריסה בדרום תל אביב היה פיגוע דריסה שבוצע בדרום תל אביב ביום הנכבה, 15 במאי 2011, בו נרצח יהודי אחד ונפצעו 17 אנשים בכביש 461.
בצוהרי 15 במאי 2011 נסע המחבל, אסלאם אברהים איסא, מכפר קאסם, במשאית בכביש 461 בדרך חיים בר לב, תוך כדי שהוא צועק אללה אכבר דרס 18 אנשים, מהם נפטר מפצעיו אחד הפצועים, אביב מורג בן 29 מגבעתיים.
ב-14 בנובמבר 2012 נגזר על המחבל מאסר עולם ועוד 40 שנות מאסר, ב-1 בנובמבר 2011 שם קץ לחייו אביו של אביב מורג.
המחבל פצע את אשתו ובנו של אהרון בניטה באורח בינוני.
המחבל, בן 18 מרמאללה, נורה ונהרג בידי כוחות הביטחון שהגיעו למקום.
: ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו אמר: "הם רוצים אינתיפאדה שלישית?
הם יקבלו חומת מגן 2".
: המתאם המיוחד לתהליך השלום במזרח התיכון, ניקולאי מלאדנוב, הצהיר: "אני מגנה את הפיגוע הטרוריסטי האכזרי שבו נהרגו שני ישראלים בירושלים, וקורא לכולם לעמוד איתן נגד ההסתה ולמנוע הסלמה".
: מזכ"ל האו"ם באן קי-מון פרסם הצהרה: "המזכיר הכללי מגנה בחריפות את ההתקפות ביום שבת, 3 באוקטובר, בעיר העתיקה של ירושלים, כולל הריגתם של שני בני משפחה ישראלים ופציעתם של ישראלים ופלסטינים בתקריות עקביות בשכונות שונות בירושלים".
: מחלקת המדינה של ארצות הברית הצהירה: "אנו קוראים להביא לדין במהירות את כל מבצעי האלימות.
אנו מודאגים מהמתח הגובר בגדה המערבית ובירושלים, כולל בהר הבית, וקוראים לכל הצדדים לנקוט צעדים חיוביים להשבת הרוגע ולמניעת הסלמה במצב".
: דובר הממשלה הפלסטינית איהאב בסיסו אמר: "הפתרון היחיד הוא סיום הכיבוש הישראלי של אדמתנו הפלסטינית הכבושה והקמת מדינתנו העצמאית בגבולות 1967 שבירתה ירושלים".
פיגוע הדקירה ברכבת הקלה בירושלים נערך בידי מחבל פלסטיני ב-14 באפריל 2017, בעת שהרכבת עברה בכיכר צה"ל שבירושלים, ונרצחה בו נוסעת אחת.
פיגוע הדקירה התרחש בסביבות השעה 13:00 בצהריים ב-14 באפריל 2017 ביום שישי הטוב.
ג'מיל תמימי, גבר פלסטיני שכנראה סבל מהפרעה נפשית, הגיע לרכבת הקלה, ודקר למוות את , סטודנטית בעלת אזרחות בריטית.
שוטר ששהה במקום ירה בתוקף.
בנוסף אישה הרה נפצעה באירוע, וגבר כבן 50.
בחודשים שלפני התקיפה המחבל היה מאושפז בבית החולים כפר שאול בירושלים.
לפי השב"כ, הוא ניסה להתאבד באותה השנה בבליעת סכין גילוח בבית חולים בצפון הארץ, ובשנת 2011 הורשע בביצוע מעשים מגונים בבת משפחה וריצה עונש מאסר.
את הפיגוע ביצע המחבל בתקווה שחייל יירה בו והוא ייהרג.
התוקף נידון ל-18 שנות מאסר.
ב-26 בינואר 2022 נמצא תמימי מת בתאו בכלא ניצן.
פיגוע הדריסה בשכונת רמות אירע ב-10 בפברואר 2023 - י"ט בשבט תשפ"ג, בו מחבל ערבי ישראלי דרס גבר ושני ילדים למוות בכניסה לשכונת רמות בצפון ירושלים.
הפיגוע התרחש ביום שישי בשעה 13:27, בכניסה הצפונית לשכונת רמות, סמוך לקבר שמואל הנביא.
בפיגוע נרצחו שני אחים בני חמש ושבע וגבר כבן 20. ארבעה נפצעו והמחבל נורה למוות.
ב-10 בפברואר 2023, בסמוך לשעה 13:27, המחבל – חוסיין קראקע, פלסטיני בן 31, תושב שכונת עיסאוויה שבמזרח ירושלים, האיץ את רכבו והתנגש בתחנת אוטובוס בכניסה לשכונת רמות, בזמן שנוסעים רבים המתינו בה.
יעקב ישראל פלאי, בן 5, ואלתר שלמה לדרמן – שאשתו נפצעה גם היא בפיגוע – בן 20, נרצחו במקום; חמישה בני אדם נפצעו.
סמוך לכניסת השבת נקבע מותו של מנחם אשר פלאי, בן 7, אחיו של יעקב ישראל פלאי.
אביהם של הילדים ואחִיהם נפצעו גם כן.
בלש משטרה שעבר במקום יחד עם שוטר סיור שהגיע למקום ירו לעבר המחבל והרגו אותו.
לאחר הפיגוע התברר שהמחבל שוחרר יום קודם לכן מבית חולים פסיכיאטרי בטמרה.
ב-31 בדצמבר 2022 הזכיר המחבל בפוסט שכתב בפייסבוק את המחבלים שנהרגו במהלך השנה, בהם אנשי חוליית גוב האריות.
בפוסט אחר הוא כינה את מזכ"ל הג'יהאד האיסלאמי "המנהיג הלאומי".
בעקבות הפיגוע עצרה המשטרה בשכונות עיסאוויה וא-טור עשרה בני משפחה של המחבל.
ב-12 בפברואר נאטם בית משפחת המחבל בשכונת א-טור שבירושלים.
בנוסף המדינה הודיעה לאביו של המחבל כי תבחן לשלול את תושבותו.
השר לביטחון לאומי, איתמר בן גביר, הורה למשטרה ביום הפיגוע להיערך ולהכין תוכנית ל'מבצע חומת מגן 2' במזרח ירושלים שיחל יומיים לאחר הפיגוע.
במחנה הפליטים דהיישה, שבה מתגוררים קרובי אבי המחבל, נפתחה סוכת אבלים.
בעקבות הפיגוע ברמות והפיגוע בנווה יעקב שקדם לו בכשבועיים, החליט הקבינט המדיני-ביטחוני להסדיר תשעה מאחזים ולפעול לאישור אלפי יחידות דיור ביהודה ושומרון.
ביום השנה העברי לפיגוע, י"ט בשבט תשפ"ד, קיימה עיריית ירושלים במקום הפיגוע טקס לקביעת לוח זיכרון להנצחת שלושת הנרצחים - הילדים האחים יעקב ישראל פלאי ואשר מנחם פלאי ואלתר שלמה לדרמן, בהשתתפות בני משפחותיהם ותושבי השכונה, במעמד ראש העיר ירושלים משה ליאון ובהנחיית משה שטרן.
פיגוע הדריסה בפארק צ'ארלס קלור התרחש בליל שבת, 7 באפריל 2023, י"ז בניסן ה'תשפ"ג, על ידי יוסף אבו ג'אבר, מחבל ערבי ישראלי, תושב כפר קאסם בפארק צ'ארלס קלור בתל אביב-יפו.
בפיגוע נרצח תייר מאיטליה, ונפצעו שישה נוספים, שלושה מתוכם באורח בינוני ושישה באורח קל, גם הם תיירים.
המחבל נורה למוות על ידי צוות שיטור עירוני סל"ע וקצין משטרה.
בליל שבת, 7 באפריל 2023, סמוך לשעה 21:50 בערב, דרס מחבל ערבי-ישראלי מכפר קאסם עוברי אורח באזור פארק צ'ארלס קלור עד שנהרג בידי צוות של שיטור עירוני סייר ושוטר סל"ע וקצין משטרה לאחר שהתהפך עם רכבו.
קצין המשטרה וצוות שיטור עירוני סל"ע ששהה בתחנת דלק סמוכה, שמע את ההתהפכות הרכב ורץ לעבר המדשאה עם סייר יחידת השיטור העירוני של עיריית תל אביב.
כאשר הגיעו אל הרכב, הם הבחינו בנהג מנסה להגיע לחפץ דמוי רובה שהיה עמו, והרגו אותו.
לפי מקור במשטרה, הנשק לא היה תקני אלא רובה צעצוע.
בדריסה נרצח אלסנדרו פאריני, תייר איטלקי, ונפצעו שישה, תיירים מבריטניה ומאיטליה.
ראש עיריית כפר קאסם, עאדל בדיר, גינה את הפיגוע.