tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
1966 – חגי שחם, כנר וירטואוז ישראלי
1968 – אורנה פיטוסי, שחקנית, מנחה וקריינית ישראלית
1968 – בילי קרודופ, שחקן תיאטרון וקולנוע אמריקאי זוכה פרס הטוני
1970 – אסף ברנשטיין, במאי ותסריטאי ישראלי
1972 – איגי וקסמן, זמרת ישראלית
1972 – גולנרה קרימובה, פוליטיקאית אוזבקית
1977 – מיילו ונטימיליה, שחקן אמריקאי
1979 – פנינה רינצלר, מנהלת אמנותית, מחזאית, שחקנית, במאית, זמרת, משוררת ומטפלת בפסיכודרמה ישראלית (נפטרה ב-2022)
1980 – רובי קין, כדורגלן אירי
1982 – סופיה בוש, שחקנית אמריקאית
1984 – סיון קליין, דוגמנית, מנחת טלוויזיה ומגישת רדיו ישראלית
1987 – דניאל בן-חיים, זמר ישראלי
1989 – ירדן ג'רבי, ג'ודוקא ישראלית אלופת העולם לשנת 2013, ושמונה פעמים אלופת ישראל
1991 – וירג'יל ואן דייק, כדורגלן הולנדי
1993 – זיינפ באסטיק, זמרת-יוצרת ושחקנית טורקייה
1997 – עומר רשף, שחמטאי ישראלי
1997 – זוהר שיקלר, שחיינית ישראלית
1998 – ג'יידן סמית', ראפר ושחקן קולנוע אמריקאי
1689 – הרב מנחם מנדל אוירבך, רב ודיין בווינה מחבר הספר "עטרת זקנים" על שולחן ערוך (נולד ב-1620)
1943 – ז'אן מולן, מנהיג תנועת ההתנגדות הצרפתית בעת מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1899)
1944 – מריאן כהן, פעילה במחתרת היהודית בצרפת בתקופת מלחמת העולם השנייה (נולדה ב-1922)
1967 – ויוויאן לי, שחקנית קולנוע ותיאטרון, שכיכבה בסרט "חלף עם הרוח" (נולדה ב-1913)
1973 – בן-ציון דינור, שר, חבר הכנסת, היסטוריון ומחנך (נולד ב-1884)
1986 – היימן ריקובר, אדמירל אמריקני, "אבי הצי הגרעיני" של ארצות הברית (נולד ב-1900)
1994 – קים איל-סונג, מנהיג קוריאה הצפונית (נולד ב-1912)
1999 – צ'ארלס קונראד הבן, אסטרונאוט אמריקני אשר טס בתוכנית ג'מיני, בתוכנית אפולו ובסקיילאב, האדם השלישי ללכת על הירח (נולד ב-1930)
2007 – איציק קול, מפיק ובמאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי (נולד ב-1932)
2011 – בטי פורד, אשתו של ג'רלד פורד והגברת הראשונה של ארצות הברית (נולדה ב-1918)
2012 – ארנסט בורגניין, שחקן קולנוע אמריקני, זוכה פרס אוסקר (נולד ב-1917)
2020 – אמאדו גון קוליבאלי, פוליטיקאי וכלכלן איווארי, שכיהן כראש ממשלת חוף השנהב (נולד ב-1959)
2022 – לואיס אצ'ווריה אלברס, פוליטיקאי מקסיקני, כיהן כנשיא מקסיקו (נולד ב-1922)
2024 – ליהי חנוך, משוררת ויוצרת קולנוע ישראלית (נולדה ב-1949)
8 באוגוסט הוא היום ה-220 בשנה (221 בשנה מעוברת) בשבוע ה-32 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 145 ימים.
1444 – סוחרי עבדים פורטוגזים מביאים לראשונה עבדים מאפריקה לאירופה ומקימים שוק עבדים בלאגוש שבפורטוגל
1570 – שלום סן ז'רמן-אן-לה שם קץ למלחמת הדת השלישית
1648 – מהמט הרביעי בן השש מתמנה לסולטאן התשעה עשר של האימפריה העות'מאנית, במקומו של אבראהים הראשון
1786 – ז'אק באלמה ומישל-גבריאל פקאר מעפילים לראשונה לפסגת המון בלאן
1900 – דויד הילברט מציג את 23 הבעיות שלו בקונגרס הבין-לאומי של המתמטיקאים
1912 – מוקמת חברת סרטי יוניברסל
1918 – מלחמת העולם הראשונה: דיוויזיות של מדינות ההסכמה פותחות בקרב אמיין בתחילת מתקפת מאה הימים, שמביאה בסופו של דבר לסיום המלחמה
1933 – צבא צרפת כובש את אנדורה, לבקשתו של הבישוף מאורז'יי, כדי להשליט סדר בנסיכות
1938 – החלה הקמת מחנה הריכוז מאוטהאוזן
1940 – קרול השני, מלך רומניה, החל ביצירת חוקים להגדרת היהודים ברומניה 1940–1944 והגבלת פעילותם
1944 – נכשל ניסיון התנקשות של הלח"י בנציב העליון הבריטי הרולד מקמייקל, אך אשתו נפצעה
1944 – מלחמת העולם השנייה: הקרב על גואם מסתיים בניצחונה של ארצות הברית, שכובשת את גואם מידי האימפריה היפנית
1949 – בהוטן זוכה לעצמאות מהממלכה המאוחדת
1963 – סכום של 2.6 מיליון לירות שטרלינג נשדד מרכבת דואר בממלכה המאוחדת
1967 – נוסד איגוד מדינות דרום-מזרח אסיה
1970 – המועד שנחשב לסיומה הרשמי של מלחמת ההתשה
1974 – נשיא ארצות הברית, ריצ'רד ניקסון, מודיע על התפטרותו בנאום בעקבות פרשת ווטרגייט
1990 – שישה ימים לאחר שכבשה את כווית, מכריזה עליה עיראק כעל המחוז התשעה עשר שלה
1991 – קורסת אנטנת הרדיו של ורשה
1994 – נחנך מעבר ערבה, מעבר הגבול הראשון בין ישראל לירדן
2008 – טקס הפתיחה של אולימפיאדת בייג'ינג 2008
2008 – נפתחה המלחמה בדרום אוסטיה בין רוסיה לגאורגיה
2016 – בפיגוע ההתאבדות בכוויתה שבמחוז בלוצ'יסטן בפקיסטן נרצחו 93 אנשים, מרביתם עורכי דין
2021 – הסתיימה אולימפיאדת טוקיו 2020
2025 – ארמניה ואזרבייג'ן חתמו על הסכם שלום
1170 – דומיניקוס הקדוש, קדוש נוצרי ומקים המסדר הדומיניקני (נפטר ב-1221)
1631 – ג'ון דריידן, משורר, מחזאי ומבקר ספרות אנגלי (נפטר ב-1700)
1824 – מארי, נסיכת הסה (מריה אלכסנדרובנה), רעייתו של אלכסנדר השני, קיסר רוסיה (נפטרה ב-1880)
1879 – אמיליאנו זפאטה, מהפכן מקסיקני (נהרג ב-1919)
1887 – שמואל יוסף עגנון, סופר, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ב-1970)
1901 – ארנסט לורנס, פיזיקאי, ממציא הציקלוטרון וחתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1939 (נפטר ב-1958)
1902 – פול דיראק, פיזיקאי, מאבות מכניקת הקוונטים וחתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1933 (נפטר ב-1984)
1908 – ארתור גולדברג, פוליטיקאי ומשפטן יהודי-אמריקאי שכיהן כשופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית (נפטר ב-1990)
1910 – ג'ון יודקין, מדען ופיזיולוג בריטי, חלוץ בתחום מדעי התזונה (נפטר ב-1995)
1915 – דורה ברגי, שחקנית טניס שולחן יהודיה-הונגריה ובריטית (נפטרה ב-2011)
1919 – דינו דה-לורנטיס, מפיק קולנוע איטלקי (נפטר ב-2010)
1920 – ברונו לנדסברג, מייסד ויושב ראש תשלובת סנו מפעלי ברונוס בע"מ (נפטר ב-2017)
1920 – ראובן פאונץ, פרופסור לכימיה תאורטית בטכניון (נפטר ב-2021)
1921 – אסתר ויליאמס, שחיינית ושחקנית (נפטרה ב-2013)
1922 – פולדי שצמן, מלחין ומנהל מוזיקלי ישראלי (נפטר ב-1994)
1922 – גרטרוד הימלפרב, היסטוריונית יהודייה אמריקאית (נפטרה ב-2019)
1924 – ליה ון ליר, מחלוצות הקולנוע בישראל, מייסדת ומנהלת סינמטק ירושלים, כלת פרס ישראל (נפטרה ב-2015)
1925 – אלייה איזטבגוביץ', נשיאה הראשון של בוסניה והרצגובינה (נפטר ב-2003)
1926 – יצחק ברא"ז, איש ציבור ומשפטן ישראלי, כיהן כשופט בית משפט השלום בתל אביב (נפטר ב-2021)
1931 – רוג'ר פנרוז, פיזיקאי בריטי
1933 – מרדכי אבריאל, פרופסור בפקולטה להנדסה תעשייה וניהול בטכניון - מכון טכנולוגי לישראל (נפטר ב-2018)
1934 – מאיר הר-ציון, מלוחמי יחידה 101 ומגיבורי פעולות התגמול בשנות ה-50, ממקימי סיירת צנחנים ומפקדה הראשון, בעל עיטור העוז (נפטר ב-2014)
1935 – ג'יין הול, פוליטיקאית אמריקאית, שהייתה מושלת מדינת אריזונה מ-1997 עד 2003 (נפטרה ב-2020)
1935 – דונלד בליסריו, מפיק אמריקני
1937 – דסטין הופמן, שחקן קולנוע אמריקאי
מאייר, חוקר מקרא אמריקאי וכומר קתולי (נפטר ב-2022)
1944 – ג'ון הולמס, שחקן נודע בקולנוע הפורנוגרפי של שנות השבעים והשמונים (נפטר ב-1988)
1948 – סבטלנה סביצקאיה, קוסמונאוטית עבר סובייטית, האישה השנייה ששהתה בחלל והראשונה שביצעה פעילות חוץ-רכבית
1951 – בני ברבש, תסריטאי וסופר ישראלי
1951 – איציק בן מלך, זמר ושחקן ישראלי
1952 – אבי רצון, עיתונאי, פרשן וכתב ספורט ישראלי
1952 – גבי אביב, איש חינוך וקצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה
1955 – הרברט פרוהסקה, כדורגלן ומאמן אוסטרי
1956 – ניר מאיר, מזכ"ל התנועה הקיבוצית
1957 – אסמאעיל קאאני, מפקד כוח קודס
1959 – רובן פס, כדורגלן אורוגוואי ששיחק בעמדת הקשר
1961 – רוני דונביץ', סופר, יועץ אסטרטגי וקופירייטר ישראלי
1968 – נעם סלונים, מדען ישראלי
1968 – דלית קהן, שחקנית קולנוע, יוצרת ותסריטאית טלוויזיה ישראלית
1969 – ניר ברגמן, תסריטאי ובמאי טלוויזיה וקולנוע
1969 – רוני קיי, במאית ויוצרת טלוויזיה ישראלית
1969 – איתן ענר, במאי קולנוע, במאי טלוויזיה ותסריטאי ישראלי
1970 – רון לוינטל, פוליטיקאי ועורך דין ישראלי
1981 – רוג'ר פדרר, טניסאי שווייצרי
1981 – סימגה, זמרת-יוצרת טורקייה
1981 – הראל סקעת, זמר ושחקן ישראלי
1981 – נרקיס, זמרת-יוצרת ישראלית
1984 – טל קלאי, קומיקאי, שחקן תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע ישראלי
1985 – חן ליברמן, עיתונאית, עורכת, כתבת ואשת רדיו וטלוויזיה ישראלית
1992 – קייסי קוט, שחקן אמריקאי
1994 – לאוב, זמר-יוצר ומפיק מוזיקה אמריקאי
1828 – לואי-ניקולא רובר, מהנדס מכונות צרפתי, ממציא שיטת ייצור הנייר המודרנית (נולד ב-1761)
1897 – יעקב בורקהרדט, היסטוריון שווייצרי של האמנות והתרבות (נולד ב-1818)
1933 – אדולף לוס, אדריכל אוסטרי, מחלוצי האדריכלות המודרנית (נולד ב-1870)
1967 – סמירה עזאם, סופרת פלסטינית ומתרגמת לערבית
1974 – באלדור פון שיראך, מראשי המשטר הנאצי בגרמניה (נולד ב-1907)
1984 – בן-ציון קשת, איש אצ"ל וחבר הכנסת מטעם גח"ל והליכוד (נולד ב-1914)
2000 – הרב שלום נח ברזובסקי, האדמו"ר מסלונים, מחבר סדרת הספרים נתיבות שלום (נולד ב-1911)
2010 – צבי נרקיס, גרפיקאי ומעצב אותיות, טיפוגרף ומעצב בולים ויוצר גופנים עבריים (נולד ב-1921)
2010 – פטרישה ניל, שחקנית אמריקאית, זוכת פרס אוסקר (נולדה ב-1926)
2013 – קארן בלק, שחקנית קולנוע, תסריטאית ומוזיקאית אמריקאית (נולדה ב-1939)
2014 – מנחם גולן, במאי קולנוע ומפיק סרטים ישראלי (נולד ב-1929)
2022 – אוליביה ניוטון-ג'ון, זמרת ושחקנית אוסטרלית-בריטית (נולדה ב-1948)
2023 – סיקסטו רודריגז, זמר-יוצר פולק אמריקאי (נולד ב-1942)
2025 – ויליאם ובסטר, פעיל ציבור אמריקאי, ראש ה-FBI וראש ה-CIA (נולד ב-1924)
7 באוגוסט – 9 באוגוסט
8 בנובמבר הוא היום ה-312 בשנה בלוח הגרגוריאני (313 בשנה מעוברת).
עד לסיום השנה נשארו עוד 53 ימים.
1519 – הרנאן קורטס נכנס לטנוצ'טיטלאן, ומלך האצטקים, מונטזומה, מקבל אותו
1793 – מוזיאון הלובר נפתח לציבור
1889 – מונטנה מצטרפת לארצות הברית כמדינה ה-41
1895 – וילהלם רנטגן מגלה את קרני רנטגן
1923 – הפוטש במרתף הבירה: אדולף היטלר ומנהיגים נאצים אחרים מנסים לחולל הפיכה בבוואריה מתוך מרתף הבירה בירגרברויקלר במינכן – הפוטש נכשל
1932 – פרנקלין דלאנו רוזוולט נבחר לראשונה לנשיא ארצות הברית
1937 – התערוכה הנאצית "היהודי הנצחי" נפתחת במינכן
1939 – גאורג אלזר מנסה להתנקש באדולף היטלר באמצעות פצצה בבית הבירה "בירגרברויקלר" שבמינכן.
היטלר הגיע לנאום שם לציון יום השנה לפוטש במרתף הבירה, אולם הוא עזב את המקום, בניגוד למתוכנן, זמן קצר לפני הפיצוץ
1939 – תקרית פנלו: שני סוכנים חשאיים בריטיים נחטפים מן העיר פנלו בהולנד לגרמניה בידי האס אס
1942 – מלחמת העולם השנייה – "מבצע לפיד": כוחות בעלות הברית, בפיקודו של הגנרל אייזנהאואר, נוחתים בצפון אפריקה
1942 – השואה – "יום ראשון השחור", טבח יהודי סטשוב
1950 – קרב האוויר הראשון בהיסטוריה בין שני מטוסי סילון: מטוס F-80 אמריקאי מפיל שני מטוסי מיג-15 של קוריאה הצפונית, במהלך מלחמת קוריאה
1960 – ג'ון פיצג'רלד קנדי נבחר לנשיא ארצות הברית
1965 – ייסוד הטריטוריות הבריטיות באוקיינוס ההודי
1966 – ראש הממשלה לוי אשכול מודיע בכנסת על ביטול הממשל הצבאי על ערביי ישראל שהתקיים מאז קום המדינה
1987 – פיגוע יום הזיכרון: באניסקילן שבצפון אירלנד מתפוצצת פצצה של ה-IRA בטקס לזכר חללי מערכות בריטניה, אחד עשר איש נרצחים
1988 – ג'ורג' בוש האב נבחר לנשיא ארצות הברית
1999 – יצא האלבום "שיר טיול" של אביתר בנאי
2002 – מועצת הביטחון מקבלת פה אחד את החלטה 1441 הקוראת לעיראק לקיים את החלטות מועצת הביטחון הקודמות לאלתר ולהחזיר את פקחי האו"ם למדינה
2003 – אל-קאעידה מפוצץ מכונית תופת במתחם אזרחים זרים בריאד בירת סעודיה.
בפיגוע נהרגו כ־17 אנשים ועשרות בני אדם נפצעו
2013 – טייפון האיאן, סופה טרופית אשר גבתה את חייהם של לפחות 6,430 בני אדם בפיליפינים
2016 – דונלד טראמפ נבחר לנשיא ארצות הברית ה-45
2024 – הוגש אישום לבית המשפט הפדרלי במנהטן שחשף כי ה-FBI סיכל תוכנית של משמרות המהפכה ויחידת מודיעין החוץ של חזבאללה להתנקש בחייו של הנשיא הנבחר בארצות הברית דונלד טראמפ
1572 – יוהאן זיגיסמונד, הנסיך הבוחר מברנדנבורג (נפטר ב-1619)
1732 – ג'ון דיקינסון, עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי, מושל דלאוור ופנסילבניה (נפטר ב-1808)
1847 – ז'אן קזימיר-פרייה, מדינאי צרפתי, נשיאה החמישי של הרפובליקה הצרפתית השלישית (נפטר ב-1907)
1848 – נולד גוטלוב פרגה, מתמטיקאי, לוגיקן ופילוסוף גרמני, נחשב כאב המייסד של הלוגיקה המודרנית ושל הפילוסופיה האנליטית (נפטר ב-1925)
1868 – פליקס האוסדורף, מתמטיקאי יהודי גרמני, ממייסדי הטופולוגיה המודרנית.
1871 – נחמיה אנטון נובל, רב אורתודוקסי מודרני, דרשן והוגה דעות יהודי גרמני (נפטר ב-1922)
1922 – כריסטיאן בארנרד, מנתח לב דרום אפריקאי (נפטר ב-2001)
1923 – ישראל פרידמן בן-שלום, דוקטור להיסטוריה ומרצה באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת בן-גוריון (נפטר ב-2017)
1923 – יוזף הן, סופר, מסאי, מחזאי, תסריטאי ועיתונאי פולני יהודי
1924 – דמיטרי יאזוב, איש צבא ופוליטיקאי סובייטי (נפטר ב-2020)
1925 – ברוך גלבוע, קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, שירת כמפקד חטיבה 5, ראש מחלקת תכנון וארגון במטכ"ל, וסגן ראש אגף המודיעין (נפטר ב-2014)
1926 – דרלין כריסטיאן הופמן, כימאית גרעין אמריקאית (נפטרה ב-2025)
1927 – פיטר מונק, איש עסקים ופילנתרופ יהודי-קנדי ממוצא הונגרי (נפטר ב-2018)
1927 – לאל קרישנה אדוואני, פוליטיקאי הודי
1928 – נטלי זימון דייוויס, היסטוריונית יהודייה-אמריקאית (נפטרה ב-2023)
1932 – איילין ברנן, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2013)
1932 – סטפאן אודראן, שחקנית קולנוע וטלוויזיה צרפתית (נפטרה ב-2018)
1933 – ז'נט אורדמן, רקדנית, כוריאוגרפית וממייסדות המחול בישראל (נפטרה ב-2007)
1938 – סאץ' סנדרס, כדורסלן אמריקאי
1942 – סנדרו מאצולה, כדורגלן איטלקי
1943 – בועז דוידזון, במאי קולנוע, מפיק ותסריטאי קולנוע וטלוויזיה ישראלי
1944 – יגאל וילפנד, סופר, עורך, עיתונאי ומחנך ישראלי (נפטר ב-2019)
1946 – חוס הידינק, מאמן כדורגל הולנדי
1947 – מיני ריפרטון, זמרת-יוצרת אמריקאית (נפטרה ב-1979)
1947 – קובי ניב, סאטיריקן, תסריטאי, סופר ומבקר אמנות ישראלי
1949 – בוני רייט, זמרת וגיטריסטית בלוז, מוזיקאית וכותבת שירים
1951 – רוני בראון, מלחין ומפיק מוזיקלי, מנכ"ל חברת התקליטים "הליקון"
1958 – יואב גלנט, אלוף בצה"ל ומפקד פיקוד הדרום וחבר הכנסת מטעם הליכוד
1959 – אייל פלד, מנחה טלוויזיה ומדריך טיולים ישראלי
1960 – מיכאל ניקוויסט, שחקן קולנוע וטלוויזיה שוודי (נפטר ב-2017)
1964 – עופר רגב, סופר ישראלי
1967 – קורטני תורן-סמית, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית
1968 – עינת ארליך, מנחת טלוויזיה, שחקנית וזמרת ישראלית
1968 – אתי לוי, זמרת ישראלית
1968 – זהבה בן, זמרת ישראלית
1974 – פני היינס, שחיינית דרום אפריקאית
1975 – חוסה מנואל פינטו, כדורגלן ספרדי
1976 – ליאור נרקיס, זמר ישראלי
1976 – דורון פישלר, מבקר קולנוע ישראלי
1980 – יואב גת, שחיין ישראלי
1981 – גיא אדלר, שחקן ודוגמן ישראלי
1996 – יוני טובים, יוטיובר, די ג'יי ומפיק מוזיקלי ישראלי
2000 – ג'סמין תומפסון, זמרת-יוצרת אנגלייה
2000 – טובי רומיאו, תקליטן ומפיק מוזיקלי אוסטרי
618 – אדאודטוס הראשון, אפיפיור
955 – אגפטוס השני, אפיפיור
1308 – ג'ון דנס סקוטוס, תאולוג ופילוסוף פרנציסקני סקוטי (נולד ב-1265)
1517 – פרנסיסקו חימנס דה סיסנרוס, נזיר פרנציסקני (נולד ב-1436)
1599 – פרנסיסקו גררו, מלחין ספרדי מתקופת הרנסאנס (נולד ב-1528)
1941 – גאטנו מוסקה, משפטן ותאורטיקן פוליטי איטלקי (נולד ב-1858)
1966 – ברנרד צונדק, אנדוקרינולוג ומפתח הערכה לבדיקת היריון (נולד ב-1891)
1966 – יהודה שחורי, שחקן תיאטרון ישראלי, ממייסדי תיאטרון "האהל" (נולד ב-1904)
1981 – אברהם אורלי, אלוף בצה"ל, מראשוני הצנחנים בצבא, כיהן כמתאם פעולות הממשלה בשטחים (נולד ב-1930)
1986 – ויאצ'סלב מולוטוב, פוליטיקאי סובייטי (נולד ב-1890)
2010 – ישראל נבות, פרופסור להנדסת חשמל בפקולטה להנדסת חשמל בטכניון (נולד ב-1922)
2015 – יצחק אופק, יו"ר הוועד האולימפי בישראל, יו"ר ההתאחדות לספורט בישראל ומזכ"ל "הפועל" (נולד ב-1931)
2017 – הרב דב יפה, משגיח רוחני בישיבת כנסת חזקיהו שברכסים, חבר מועצת גדולי התורה (נולד ב-1928)
2020 – הדנה טקויה, ליקה כהנת בביתא ישראל, מחנך, מנהיג דתי, פעיל עלייה וציבור של יוצאי אתיופיה בישראל (נולד ב-1923)
2020 – ראובן קריץ, סופר עברי, סופר ילדים, חוקר ספרות, מורה, מו"ל ומתרגם ישראלי (נולד ב-1928)
2023 – אליהו הכהן, חוקר זמר עברי, מרצה בנושא ומגיש תוכניות ברדיו ובטלוויזיה בתחום (נולד ב-1935)
יום מקצועות ה-STEM (מדעים, טכנולוגיה, הנדסה ומתמטיקה)
7 בנובמבר – 9 בנובמבר
8 בספטמבר הוא היום ה-251 בשנה בלוח הגרגוריאני (252 בשנה מעוברת).
עד לסיום השנה נשארו עוד 114 ימים.
1380 – קרב קוליקובו – בין כוחות הנסיכויות הרוסיות של דמיטרי דונסקוי וטטרים.
תחילת סיום השליטה של טטרו-מונגולים ברוסיה
1504 – הפסל דוד של מיכלאנג'לו הוצג לראשונה בכיכר הסיניוריה
1613 – מוראט הרביעי הומלך לסולטאן האימפריה העות'מאנית נחשב לסולטאן אכזר וחזק יחסית לאלה שהיו לפניו
1636 – נוסדת אוניברסיטת הרווארד במסצ'וסטס, הקולג' הוותיק ביותר באמריקה
1795 – קרב קרצניסי, קרב שנערך בין הפרסים ליחידות צבא גאורגיות
1796 – מלחמות נפוליון: כוחות צרפת מביסים את האוסטרים בקרב בסאנו
1888 – בלונדון התגלתה גופתה של אני צ'פמן , הקורבן השני של ג'ק המרטש
1888 – ששת משחקי ליגת הכדורגל הראשונים בעולם מתקיימים באנגליה הפוטבול ליג
1923 – אסון הונדה פוינט: שבע משחתות של חיל הים של ארצות הברית עולות על שרטונות מול חופי קליפורניה
1930 – חברת 3M מתחילה לשווק נייר דבק שקוף
1935 – יואי לונג, סנאטור אמריקאי מלואיזיאנה ומושל המדינה לשעבר, נורה בבניין הקפיטול של לואיזיאנה, ומת כעבור יומיים
1939 – פלישת גרמניה הנאצית לפולין: החל המצור על ורשה, שנכנעה 20 יום לאחר מכן
1941 – מלחמת העולם השנייה: התחיל המצור על לנינגרד, כאשר כוחות גרמניה הנאצית כיתרו את העיר השנייה בגודלה בברית המועצות, לנינגרד
1943 – גנרל צבא ארצות הברית, דווייט אייזנהאואר, בישר על חתימת הסכם שביתת הנשק בו נכנעה איטליה
1943 – תחילת מערכת הדודקאנס במלחמת העולם השנייה, בין גרמניה נגד יוון, בריטניה ואיטליה
1944 – טיל V-2 פוגע בלונדון בפעם הראשונה
1945 – המלחמה הקרה: חיילים אמריקאים תופסים את חלקה הדרומי של קוריאה, בתגובה לפריסת כוחות סובייטים בצפון חצי-האי כחודש לפני-כן, ומחלקים את קוריאה
1951 – בסן פרנסיסקו שבקליפורניה חותמות 48 מדינות על חוזה סן פרנסיסקו, הסכם שלום עם יפן, המכיר רשמית בתום המערכה באוקיינוס השקט
1966 – שודר הפרק הראשון של סדרת המדע הבדיוני "מסע בין כוכבים"
1969 – מלחמת ההתשה: צה"ל הטביע שתי טרפדות מצריות במפרץ סואץ, ומבצע פשיטה משוריינת במערב המפרץ, למצרים כמאה הרוגים
1974 – טיסה 841 של טראנס וורלד איירליינס (TWA), טיסת נוסעים מנמל התעופה בן-גוריון לניו יורק, דרך אתונה ורומא, התרסקה לתוך הים היוני.
ההתרסקות נגרמה מפצצה שהוטמנה במטוס לצורך פיגוע טרור
1978 – טבח "יום שישי השחור" באיראן, שהיווה נקודת מפתח בפריצת המהפכה האיראנית
1991 – מקדוניה הכריזה על עצמאותה
2001 – ננעלת ועידת דרבן
2004 – התרסקות הגשושית ג'נסיס בעקבות תקלה
2022 – מותה של אליזבת השנייה: בעקבותיו צ'ארלס השלישי הפך למלך הממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד ו-14 ממלכות חבר העמים הבריטי
2023 – רעידת האדמה במרוקו
828 – עלי אל-האדי, אימאם השיעי העשירי (נפטר ב-868)
1413 – קתרינה מבולוניה, נזירה ואמנית, קדושה של הכנסייה הקתולית (נפטרה ב-1463)
1474 – לודוביקו אריוסטו, משורר איטלקי (נפטר ב-1533)
1621 – לואי השני דה בורבון, נסיך דה קונדה, מצביא צרפתי (נפטר ב-1686)
1767 – אוגוסט וילהלם פון שלגל, משורר, מבקר ספרות, מתרגם גרמני (נפטר ב-1845)
1908 – אליעזר ברקוביץ, רב ופרופסור לפילוספיה יהודית (נפטר ב-1992)
1908 – עלי שכטמן, סופר יהודי, מחשובי סופרי היידיש (נפטר ב-1996)
1913 – צבי עזריה, חבר הנהלת יד ושם, רב ביוגוסלביה ובגרמניה ורבּהּ הראשון של סביון (נפטר ב-2002)
1930 – יהודה ניני, פרופסור, היסטוריון, חוקר ומורה (נפטר ב-2020)
1932 – פטסי קליין, זמרת קאנטרי אמריקאית (נהרגה ב-1963)
1935 – גדעון ספירו, עיתונאי ופעיל שמאל רדיקלי ישראלי (נפטר ב-2025)
1938 – סם נאן, פוליטיקאי אמריקאי
1940 – חיים נגיד, סופר, משורר, מחזאי, עורך, מבקר ספרות ומבקר תיאטרון ישראלי (נפטר ב-2025)
1941 – ברני סנדרס, פוליטיקאי יהודי אמריקני
1950 – אנטון שמאס, סופר, משורר, מתרגם ועורך ערבי ישראלי
1950 – עפרה נחמד, כתבת, עורכת ומגישה בקול ישראל
1954 – ריימונד אודיירנו, גנרל אמריקאי, שירת כראש מטה צבא ארצות הברית (נפטר ב-2021)
1954 – רובי ברידג'ס, הילדה האפרו-אמריקאית הראשונה בבתי הספר לילדים לבנים במדינות הדרום של ארצות הברית
1955 – אהרלה בן אריה, אמן ישראלי
1957 – פיני חוזז, כדורסלן ישראלי
1958 – רון כחלילי, עיתונאי, במאי, תסריטאי, עורך ומפיק ישראלי
1961 – מירון ראובן, דיפלומט ישראלי
1966 – קרולה הגקוויסט, זמרת שוודית, נחשבת כאחת הזמרות הפופולריות בשוודיה, זוכת אירוויזיון 1991 כנציגת שוודיה
1968 – ריי וילסון, זמר רוק סקוטי
1975 – תומר יוסף, זמר, קומיקאי, במאי ושחקן ישראלי
1976 – אביב ואקנין, גולש גלים ישראלי
1978 – עמנואל פרחי, כלכלן צרפתי ופרופסור בחוג לכלכלה באוניברסיטת הרווארד (נפטר ב-2020)
1979 – פינק (אלישיה מור), זמרת אמריקאית
1981 – תום שובל, תסריטאי ובמאי קולנוע ישראלי
1987 – מקס אולארצ'יק, שחקן ומדבב ישראלי
1987 – ויז קאליפה, ראפר אמריקאי
1992 – לאה קייט, זמרת אמריקאית
1994 – קמרון דאלאס, יוטיובר, שחקן ודוגמן אמריקאי
1996 – רז ספני, יוטיובר ושחקן ישראלי
1999 – נורוז, ראפר, מפיק מוזיקלי ושחקן ישראלי
780 – לאון הרביעי הכוזרי, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-750)
1397 – תומאס מוודסטוק, דוכס גלוסטר ובנו השלושה עשר של אדוארד השלישי (נולד ב-1355)
1538 – דוד הראובני, נוסע יהודי (תאריך הולדתו לא ידוע)
1637 – רוברט פלאד, פילוסוף, רופא ואוקולטיסט אנגלי (נולד ב-1574)
1944 – אולריך פון האסל, דיפלומט גרמני, חבר בקבוצת ההתנגדות הגרמנית לשלטון הנאצי ואדולף היטלר במלחמת העולם השנייה.
הוצא להורג לאחר כישלון קשר ה-20 ביולי (נולד ב-1881)
1944 – ללה קאראיאני – לוחמת מחתרת וחסידת אומות עולם, הוצאה להורג (נולדה ב-1898)
1965 – דורותי דנדרידג', שחקנית אפרו-אמריקאית (נולדה ב-1922)
1979 – ג'ין סיברג, שחקנית קולנוע אמריקאית (נולדה ב-1938)
2002 – יוסי לפר, איש טנק ישראלי בעל עיטור הגבורה (נולד ב-1947)
2003 – לני ריפנשטאהל, במאית פרו-נאצית וצלמת גרמניה (נולדה ב-1902)
2004 – פרנק תומאס, אנימטור, תסריטאי ופסנתרן אמריקאי (נולד ב-1912)
2010 – ישראל טל, אלוף בצה"ל וסגן הרמטכ"ל, אבי פרויקט טנק המרכבה (נולד ב-1924)
2014 – מגדה אוליברו, זמרת סופרן איטלקית (נולדה ב-1910)
2019 – ישראל קיסר, מזכ"ל ההסתדרות, שר וחבר הכנסת מטעם המערך (נולד ב-1931)
2020 – רונלד הארווד, מחזאי, שחקן, תסריטאי ומפיק בריטי (נולד ב-1934)
2020 – ווהן ג'ונס, מתמטיקאי אמריקאי וניו זילנדי (נולד ב-1952)
2021 – אלכסנדר מלניק, במאי ותסריטאי רוסי, חבר בגילדת במאי הקולנוע הרוסית (נולד ב-1958)
2021 – יבגני זיניצ'ב, מדינאי ואיש שירותי הביטחון הרוסיים (נולד ב-1966)
2022 – אליזבת השנייה, מלכת הממלכה המאוחדת (נולדה ב-1926)
2022 – יואל שוורץ, רב ואיש חינוך ישראלי-חרדי ומחבר ספרים (נולד ב-1939)
2024 – איאן פרומן, טניסאי ישראלי, חתן פרס ישראל לספורט ותרבות הגוף (נולד ב-1937)
הדת הבהאית – חג עיזאת, היום הראשון של החודש העשירי בלוח הבהאאי
נצרות קתולית – חגיגת הולדת מריה הקדושה
"גבירתנו אשר על הבריאות" – החג העירוני של אלז'מזי, ספרד, שבו נהוג לבצע את המוישרנגה
האו"ם – יום ביעור הבערות
7 בספטמבר – 9 בספטמבר
8 באוקטובר הוא היום ה-281 בשנה (282 בשנה מעוברת).
עד לסיום השנה נשארו עוד 84 ימים.
876 – לאחר מות לודוויג הגרמני, קרל הקירח מנסה להשתלט על ממלכתו ומובס בקרב אנדמאך על ידי קארלומן מבוואריה
1600 – נחקקה החוקה של סן מרינו
1856 – "תקרית החץ" מביאה לתחילתה של מלחמת האופיום השנייה
1862 – קרב פריוויל מסתיים בניצחון טקטי של צבא הקונפדרציה, במסגרת מלחמת האזרחים האמריקנית
1871 – השרפה הגדולה של שיקגו
1951 – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל השלישית בפני הכנסת השנייה
1973 – נכשלה מתקפת הנגד של 8 באוקטובר של צה"ל מול הצבא המצרי בתעלת סואץ במלחמת יום הכיפורים
1973 – קרב דמיאט הטבעת 3 ספינות טילים מסדרת אוסה חיל הים המצרי על ידי שייטת ספינות הטילים
1991 – הפרלמנט הקרואטי מנתק את קשריו האחרונים מיוגוסלביה בעת מלחמת העצמאות של קרואטיה
2001 – האסון בנמל התעופה לינאטה – התנגשות טיסה 686 של סקנדינביאן איירליינס במהלך ההמראה מנמל התעופה מילאנו-לינאטה במילאנו במטוס ססנה פרטי.
110 הנוסעים ואנשי הצוות, ארבעה במטוס ססנה, וארבעה על הקרקע נהרגו
2005 – התרחשה רעידת האדמה בקשמיר בה נהרגו מעל ל־80,000 אנשים ונגרם נזק רב לאזור קשמיר בפקיסטן
2010 – האנטילים ההולנדיים שבים הקריבי, חלק מממלכת ארצות השפלה, חדלים להתקיים כישות מדינית אחת
2016 – בהפצצת ההלוויה בצנעא נהרגו יותר מ-140 אנשים ונפצעו יותר מ-520
2021 – בפיגוע התאבדות במסגד שיעי בקונדוז שבאפגניסטן, לפחות 50 בני אדם נרצחו ועוד 100 נפצעו
2022 – פיצוץ בגשר קרים, ככל הנראה ממשאית תופת; הפיצוץ הביא להתלקחותם של שבעה מכלי נפט ולמותם של שלושה בני אדם
319 לפנה"ס – פירוס, מלך אפירוס ויוזם מלחמת פירוס (נהרג ב-272 לפנה"ס)
1807 – הרייט טיילור מיל, פילוסופית ופעילה פמיניסטית בריטית (נפטרה ב-1858)
1825 – פסקל בוורלי רנדולף, רופא, מיסטיקן, סופר ומדיום אמריקאי (נפטר ב-1875)
1847 – רוז סקוט, פעילה למען זכויות נשים באוסטרליה (נפטרה ב-1925)
1872 – מארי אנגל פנינגטון, כימאית ובקטריולוגית אמריקאית (נפטרה ב-1952)
1873 – אמא בארקר, חברת כנופיית פשע שנהרגה בפשיטה של ה-FBI (נהרגה ב-1935)
1883 – אוטו היינריך ורבורג, ביוכימאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נפטר ב-1970)
1892 – איוו אנדריץ', סופר יוגוסלבי, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ב-1975)
1892 – מרינה צבטייבה, משוררת וסופרת רוסית (התאבדה ב-1941)
1895 – חואן דומינגו פרון, נשיא ארגנטינה (נפטר ב-1974)
1918 – ינס סקואו, רופא, ביוכימאי וביופיזיקאי דני, חתן פרס נובל לכימיה (נפטר ב-2018)
1922 – חגי אבריאל, ממייסדי קיבוץ שדה בוקר, ממייסדי מצפה רמון וראש המועצה האזורית רמת נגב (נפטר ב-1972)
1930 – פיית' רינגולד, ציירת, פסלת, אמנית תקשורת מעורבת, סופרת, מורה ומרצה אמריקאית (נפטרה ב-2024)
1935 – צבי בר, ראש העירייה הרביעי של רמת גן, ניצב במשטרת ישראל ואלוף-משנה בצה"ל
1936 – לאוניד קוראבליוב, שחקן תיאטרון וקולנוע רוסי סובייטי (נפטר ב-2022)
1939 – נחמיה חליבה, כדורגלן ישראלי
1939 – פול הוגאן, שחקן וקומיקאי אוסטרלי
1941 – ג'סי ג'קסון, כומר, פוליטיקאי ופעיל בתנועה לזכויות האזרח בארצות הברית
1943 – רוברט לורנס סטיין, סופר יהודי-אמריקאי
1946 – חנאן עשראווי, פוליטיקאית ופעילה פמיניסטית פלסטינית
1947 – אברהם בן-ארצי, איש צבא ישראלי בדרגת אלוף-משנה, סופר ומשורר (נפטר ב-2010)
1948 – גוטפריד הלנויין, צייר וצלם אוסטרי-אירי
1948 – פדרו לופז, רוצח סדרתי קולומביאני
1949 – שרה'לה דורון, שדרנית רדיו ישראלית (נפטרה ב-1991)
1949 – דב פרידמן, שחקן וזמר ישראלי
1949 – סיגורני ויבר, שחקנית קולנוע אמריקאית
1950 – יהושע דורפמן, קצין תותחנים ראשי ומנכ"ל רשות העתיקות (נפטר ב-2014)
1950 – דוד רפאל בן-עמי, זמר, במאי ויוצר ישראלי חוזר בתשובה חסיד ברסלב (נפטר ב-2020)
1950 – מיגל אנחל ברינדיסי, כדורגלן ומאמן כדורגל ארגנטינאי
1958 – אורסולה פון דר ליין, פוליטיקאית ושרת ההגנה מהמפלגה הנוצרית-דמוקרטית בגרמניה
1970 – מאט דיימון, שחקן קולנוע אמריקאי
1974 – מרטין הנדרסון, שחקן ניו זילנדי
1974 – עידו אנג'ל, סופר, במאי ויזם ישראלי
1980 – המיז (מייק מיזנין), מתאבק מקצועי בארגון ה-WWE
1980 – איימי טיפטון, שחקנית אמריקאית
1982 – אנמיק ואן פלוטן, רוכבת אופני כביש הולנדית
1985 – ברונו מארס, זמר אמריקאי
1986 – דניאל זילברשטיין, זמר פופ, מדבב ומעצב אופנה ישראלי
1989 – חגית יאסו, זמרת ישראלית
1991 – קובי מרימי, נציג ישראל באירוויזיון 2019
1994 – לוקה האני, זמר שווייצרי, נציג שווייץ באירוויזיון 2019
1997 – אלונה קושבצקי, מתעמלת אמנותית ישראלית
1997 – בלה ת'ורן, שחקנית אמריקאית
1793 – ג'ון הנקוק, מהאבות המייסדים של ארצות הברית ומושל מסצ'וסטס (נולד ב-1737)
1909 – נפתלי הרץ אימבר, מחבר "התקווה", ההמנון הלאומי של ישראל (נולד ב-1856)
1972 – פרסקוט בוש, סנאטור אמריקני מטעם מדינת קונטיקט ובנקאי בכיר בוול סטריט (נולד ב-1895)
1997 – יחיאל אליאש, מייסד תנועת בני עקיבא ומשמרות אליצור (נולד ב-1908)
2004 – ז'אק דרידה, פילוסוף צרפתי ממוצא יהודי (נולד ב-1930)
2005 – אנטולי שפירו, קצין הצבא האדום שפיקד על שחרור מחנה אושוויץ ופתח את שעריו (נולד ב-1913)
2005 – מרדכי אלמוג, איש קהילת המודיעין הישראלית, מייסד יחידת האיסוף 8200 (נולד ב-1917)
2006 – יעקב מלץ, שופט בית המשפט העליון ומבקר המדינה הרביעי (נולד ב-1923)
2015 – פול פרודהום, שף אמריקאי שהיה ידוע בהתמחותו במטבח הקייג'וני (נולד ב-1940)
2020 – שלמה גזית, אלוף בצה"ל, כיהן בין היתר כראש אמ"ן, כנשיא אוניברסיטת בן-גוריון בנגב וכמנכ"ל הסוכנות היהודית (נולד ב-1926)
2021 – נולה צ'לטון, מחזאית, במאית תיאטרון ומורה למשחק ולדרמה ישראלית-אמריקאית (נולדה ב-1922)
2021 – שלמה ויסבליט, איש חינוך, חוקר, כותב ומרצה בתחומי התנ"ך, היהדות, השירה העברית ומחשבת ישראל (נולד ב-1930)
2021 – מרדכי גלדמן, משורר, פסיכולוג, צייר, פסל ומבקר ספרות ואמנות ישראלי (נולד ב-1946)
2021 – ריימונד אודיירנו, גנרל אמריקאי, שירת כראש מטה צבא ארצות הברית (נולד ב-1954)
2023 – ברט יאנג, שחקן קולנוע, צייר ומחבר אמריקאי (נולד ב-1940)
2024 – ז'וב, קומיקסאי שווייצרי, מחבר טקסטים לסדרות קומיקס ותסריטאי לסרטים מצוירים (נולד ב-1927)
7 באוקטובר – 9 באוקטובר
8 היא ספרה המשמשת בכתיבת מספרים לפי בסיס עשרוני (ולפי כל בסיס גדול מ-8, כגון בסיס הקסדצימלי).
התפתחות בכתב של הספרה 8
ספירה על בסיס אוקטלי, שמשתמשים בה בתחום המחשבים, מבוססת על בסיס 8.
מבחן התחלקות: מספר שלם מתחלק ב-8 אם ורק אם המספר שיוצרות שלוש ספרותיו הימניות מתחלק ב-8.
8 הוא המספר השישי בסדרת פיבונאצ'י.
8 הוא מספר הרשאד בכל בסיס, פרט לבסיס 6
מצולע עם 8 צלעות הוא מתומן.
8 (במילים בלשון זכר: שמונָה; בלשון נקבה: שמונֶה) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 7 והבא לפני 9
בהגות היהודית הספרה 8 מסמלת את העל טבעי.
כי 7 מסמל את העולם וימי בריאתו, ולכן ברית המילה והסרת העורלה הטבעית נעשית ביום השמיני.
בסימבוליזם הנוצרי, מייצג 8 את החיים שלאחר המוות, וההתחלה החדשה בעולם הבא.
בסין נחשבת הספרה 8 למספר מזל ולכן מרבים לקבוע אירועים בתאריכים עם ספרה זו.
הדהרמאקרה הוא סמל בודהיסטי בצורת גלגל בעל שמונה חישורים.
תורתו העיקרית של הבודהה – ארבע האמיתות הנאצלות – ממשיכה כדרך המתומנת הנאצלת והבודהה מדגיש את חשיבותן של שמונה ההשגות או הג'האנה.
בנומרולוגיה, המספר 8 מסמל את האינסוף.
הוא מסמל את ההשלמה של פעולה מסוימת, אך גם מייצג התחלות חדשות.
האתונאים חלקו כבוד לתסאוס ביום השמיני של כל חודש
בעקבות ניצחון הגרמאנים את הצבא הרומי בראשות פובליוס קווינקטיליוס וארוס בקרב יער טויטובורג הופך נהר הריין לגבול בין העולם דובר הלטינית לדוברי הגרמנית
פובליוס קווינקטיליוס וארוס, פוליטיקאי ומצביא רומאי, ככל הנראה התאבד לאחר התבוסה בקרב יער טויטובורג (נולד ב-46 לפנה"ס)
8 נשים הוא סרט מוזיקלי צרפתי, בבימויו של פרנסואה אוזון, שיצא לאקרנים בשנת 2002. אוזון זכה על הסרט בפרס לומייר לבמאי הטוב ביותר.
הסרט מתקיים באחוזה צרפתית מבודדת בשנות החמישים.
המשפחה מתכנסת לכבוד החג ומגלה כי אב המשפחה נרצח.
שמונה הנשים שנמצאות בבית חשודות – גבי (קתרין דנב), אשתו; מאמי (דניאל דארייה), חמותו; אוגוסטין (איזבל הופר), אחותה של אשתו; לואיז (עמנואל ביאר), המשרתת; פייארט (פאני ארדן), אחותו; שאנל (פרמין רישאר), המבשלת, או אחת משתי בנותיו סוזאן (וירז'יני לדויין) וקתרין (לודווין סנייה).
הסרט מבוסס על מחזה שכתב רוברט תומאס.
8 מייל הוא סרט קולנוע משנת 2002 זוכה פרס אוסקר לפסקול הטוב ביותר.
את הסרט ביים קרטיס הנסון ומככבים בו אמינם, קים בייסינגר ובריטני מרפי.
הסרט מתאר את קורותיו של ראפר לבן בשם ג'ימי סמית גוניור, אותו משחק אמינם.
מכיוון שרקעו של אמינם עצמו דומה מאוד לסיפור שנטווה בתסריט שיערו רבים כי מדובר בביוגרפיה עבורו, אך אף על פי שלא הכחיש את הרעיון, אמינם גם לא אישר אותו.
שם הסרט נלקח משמו של הכביש המהווה גבול בין שני צדדיה של דטרויט, העיר בה מתרחשת עלילת הסרט - מצד אחד השכונות העניות יותר אשר עיקרן תושביהן הם אפרו-אמריקאים ומצד שני הפרבר העשיר יותר שעיקר תושביו לבנים.
המונח "8 מייל" מייצג מחסום שקשה לעקוף.
הסרט מתרכז בדמותו של ראפר לבן חובבן המבקש לפתח קריירה מוזיקלית.
את העלילה ניתן לחלק לשניים - זו שמתמקדת בדמות הראפר "ראביט" וזו שמתמקדת בדמותו של סמית' עצמו, כבן אדם רגיל הנאלץ להתמודד עם קשיי היומיום.
על אף שמדובר באותו אדם, מסעות ההתפכחות וההתבגרות של "ראביט" וסמית' מקבילים הם.
בתחילה הצופה מתוודא לדמות כ"ראביט", בעוד שזה מתכונן לתחרות ראפ, אך כאשר הוא עולה לתחרות הוא נאלם דום ונאלץ לנטוש את הבמה בבושה.
לאחר מכן מתגלה לעיניו דמותו של סמית', המתגלה כצעיר הנאלץ להתמודד עם בוגדניותה של הבחורה בה הוא מעוניין, אמו האלכוהוליסטית וחברה לחיים עמו איננו מסתדר, עבודתו הסיזיפית במפעל ליצור מכוניות ועוד.
בתור "ראביט" לומד סמית' על עולם המוזיקה ועל הבוגדניות ורדיפת הבצע שבו.
במהלך הסרט שתי הדמויות מתבגרות ומתפכחות.
לבסוף מצליח "ראביט" לנצח באותה זירת קרב ראפ בה נכשל בתחילת הסרט לאחר שהוא מביס את שלושת הראפרים שהתמודדו מולו: "ספליט ליקי", "לוטו" ו"פאפה דוק" שאפילו לא הצליח להמשיך את הקרב מהשפלה.
לבסוף סמית' מבצע התקדמות לקראת קריירה מקצוענית.
בד בבד הוא מצליח בחייו שמחוץ לעולם המוזיקה ללמוד מוסר עבודה מהו ואת חשיבותה של התמדה.
אמינם - ג'ימי "ראביט" סמית'
קים בייסינגר - סטפני סמית'
מייקל שאנון - גרג בוהל
מקאי פייפר - דייוויד פורטר
עומאר בנסון מילר - סול ג'ורג'
ד'אנג'לו וילסון - דיג'י איז
אנתוני מאקי - פאפא דוק
איוון ג'ונס - צ'דר בוב
חואניטה מור - אנני ג'והנסון
9/11 ההבדל הקטן היא סדרה של שלושה סרטים בסגנון תיעודי שנוצרו על ידי קולנוען חובב בשם דילן אייברי, בין השנים 2005 ל-2007, והופצו באינטרנט.
הסרטים טוענים שפיגועי 11 בספטמבר הם מבצע דגל כוזב, תוצאה של קנוניה בממשל האמריקאי, שרצה להאשים גורמי טרור בפיגוע וכך לקדם את מטרותיו.
הסרט טוען לחריגות במהלך הפיגועים שלא תואמות חוקים פיזיקליים.
בישראל הסרט שודר בערוץ 8, ביום הזיכרון לפיגועי 11 בספטמבר, תחת ההצהרה שהסרט משקף את דעות יוצריו בלבד.
הסרט מסתמך על עדי ראייה ועל תצלומים מזמן הפיגוע, כדי לטעון שאת מגדלי מרכז הסחר העולמי אי אפשר היה למוטט רק עם מטוסים, שהנזק לפנטגון לא יכול היה להיווצר על ידי התרסקות מטוס, שבטיסה 93 לא נמצאו גופות נוסעי המטוס, ושבקלטת שבן לאדן הכין בעקבות הפיגוע יש אי התאמות.
בעקבות פופולריות תאוריית הקשר הזאת הממשל האמריקאי החליט לענות על מרבית הטענות שהציג הסרט.
אחת הטענות המרכזיות היא שאי אפשר למוטט את מגדלי מרכז הסחר העולמי רק בעזרת מטוס - ממספר סיבות.
הסיבה הראשונה היא שבדו"ח הבנייה נאמר במפורש שהמגדלים יעמדו בפני פגיעת מטוס.
בנוסף, בזמן מלחמת העולם השנייה פגע מפציץ בקומה ה-79 של בניין אמפייר סטייט, גרם לנזק של מיליונים ולהרג של 14 אנשים, אך לא גרם לקריסת הבניין.
בתשובה לטענות אלו הממשל ציין שדו"ח הבנייה רשלני ושלפי מהנדסים ואדריכלים, המגדלים לא יכלו לעמוד בפני פגיעת מטוס גדול.
לגבי הטענות בקשר לבניין אמפייר סטייט, הממשל אמר שהבניינים בנויים בצורה שונה, שהמטוס שפגע בו היה קטן יותר מהמטוסים שפגעו במגדלי התאומים, ושחלקו כן קרס - החלק העליון, אך בגלל תכנונו הוא לא קרס לגמרי.
בנוסף, נטען שלא הגיוני שהממשל הצליח למצוא דרכונים בין ההריסות, אך לא הצליח למצוא את מנועי המטוסים שפגעו במגדלים, למרות שהיו מוגנים על ידי פלדה חזקה.
הממשל הגיב שהמנועים הותכו, ושהדרכונים ככל הנראה שרדו כי עפו מהבניין זמן קצר לאחר פגיעת המטוס בו.
טענה אחרת קשורה לבניין מספר 7 - בניין באזור מרכז הסחר שגם התמוטט, אך בגלל אש פנימית שהציתה מכלי דלק שנמצאו בתחתית הבניין.
האש התפשטה ממגדלי התאומים, והשריפה גרמה לפגיעה ביסודות בניין מספר 7. הסרט טוען שכמות האש שהגיעה מהמגדלים דלה מדי מכדי לגרום לשריפה, ושלא ייתכן שהמגדל התמוטט בצורה טבעית.
בתשובה לטענות הממשל מסר שהיסודות בבניין מספר 7 היו חלשים יותר מבשאר הבניינים, ושפיצוץ מכלי הדלק היה מספיק כדי לגרום לקריסתו.
לאחר שמטוס התרסק לתוך הפנטגון וגרם לו לנזקים רבים, הועלו השערות כי הפגיעה נוצרה על ידי טיל שיוט, ושלא הגיוני שמטוס גרם לכל-כך הרבה נזק.
בנוסף נטען שלא הגיוני שהמטוס פגע בחלק לא חשוב יחסית מהפנטגון - חלק שמאוד מרוחק ממשרדו של שר ההגנה האמריקני, שנכח במקום בעת ההתקפה.
בנוסף נטען שלא הגיוני שההתרסקות לא מתועדת במצלמה כלשהי, מכיוון שבאזור מאות מצלמות ביטחון.
הממשל האמריקני הגיב ואמר שכשמטוס מתרסק לתוך בניין הוא נהפך לכדור של אש, ולכן סביר שהוא יגרום לאותן פגיעות כמו טיל שיוט.
בנוסף, נאמר שבלי מידע מודיעיני אי אפשר לדעת איזה חלק בפנטגון מכיל מה, כי כל חלק בו דומה לחלקו האחר, בגלל מבנהו המחומש.
לגבי החוסר בחומר מצולם - נמסר שרוב המצלמות מכוונות לקרקע, ולכן לא סביר שהן יצלמו את האירוע.
הקלטת היחידה שהראתה את הפגיעה פורסמה רק מספר חודשים לאחר הפיגוע, מכיוון ששימשה כעדות בבית המשפט, אך איכותה לא טובה ואי אפשר להבין ממנה מהו החפץ שמתרסק לתוך הפנטגון.
לאחר שטיסה 93 התרסקה נוצר הרושם שלא נמצאו גופות, כי חוקר מקרי מוות שזומן למקום טען שאין מה לחקור, כי אין באזור אף גופה.
החוקר מאוחר יותר אמר שדבריו הוצאו מהקשרם, ושלא היה מה לחקור כי סיבת המוות הייתה ברורה, ושבאזור כן נמצאו שרידי בני אדם.
בנוסף, נטען שהתמונות של התרסקות טיסה 93 לא אמינות, ושאין צילום אמיתי של האירוע.
לאחר הפיגוע אוסמה בן לאדן הפיץ קלטת וידאו בה הוא לוקח אחריות על הפיגועים.
לטענת הסרט בקלטת יש כמה דברים שגויים - למשל היד שבה משתמש בן לאדן כדי לכתוב, והאיכות הירודה של הקלטת, לעומת קלטות אחרות שהפיץ באיכות טובה יותר.
לטענתם זה מעיד על כך שהקלטת ישנה, והוקלטה הרבה לפני שאר הקלטות שהפיץ.
בנוסף, הוא נראה עונד טבעת זהב - דבר שאסור על פי האסלאם, ולטענתם הוא גם נראה שונה משהוא נראה בקלטות האחרות שהפיץ.
הממשל האמריקני הגיב ואמר שקשה לראות באיזו יד בן לאדן משתמש, כי שולחן מסתיר את ידיו, ושהאיכות הגרועה היא שגורמת לבן לאדן להראות קצת שונה, אך זהו אותו אדם.
בנוסף לטענות המרכזיות, הועלו על ידי יוצר הסרט טענות קטנות נוספות, שנראו לו לא הגיוניות.
למשל איש על אחד מהמטוסים החטופים שהתקשר לאמו, אך משום מה ציין את שמו המלא, ודיילת שעבדה שנים במנהטן, אך לא זיהתה את מגדלי התאומים והתייחסה אליהם כ"בניינים בוערים".
בין היתר נטען שחלק מחוטפי המטוס עדיין חיים, ושמספר אנשים, שביניהם יוצרי הסרט, דיברו איתם כחודשיים לאחר הפיגוע, ושלא ייתכן שהם יחיו אם הם היו על המטוסים שהתרסקו לתוך מגדלי התאומים.
על הסרט נמתחה ביקורת חריפה, על כך שהוא מסלף עובדות ומציג טענות שידוע שהוכחו כלא נכונות.
בנוסף, בוקרו מסקנות והאשמות היוצר - שאוסמה בן לאדן לא האחראי לפיגועים, ושברור שהממשל האמריקני הוא זה שביצע את הפיגוע.
דבריו פורשו כהסתה נגד ארצות הברית.
שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 909 - 900 לפני הספירה
909 לפנה"ס - המלך שיאו משושלת ג'ואו מתמנה למלך בסין.
908 לפנה"ס - אביה מלך יהודה נפטר ומוחלף על ידי בנו אסא.
907 לפנה"ס - ירבעם בן נבט, המלך הראשון של ממלכת ישראל לאחר פיצול ממלכת ישראל המאוחדת נפטר ומוחלף על ידי בנו נדב.
בעשא, שר צבאו של נדב בן ירבעם קושר קשר נגדו בזמן שנדב מציב מצור על העיר הפלישתית גבתון, הוא הורג אותו, ותופס את השלטון.
900 לפנה"ס - ייסוד אנוראדאפורה בסרי לנקה.
900 לפנה"ס (בערך) - תקופת המעבר ביוון מסתיימת.
900 לפנה"ס (בערך) - התקופה הגאומטרית של הכדים מתחילה ביוון העתיקה.
900 לפנה"ס - התושבים של אזור הים האגאי מקימים קבוצות קטנות ומבודלות בעמקים, במישורים החופיים, ובאיים, גרים באופן עצמאי ובקהילה מלוכדת אך כולם מדברים צורה כלשהי של אותה השפה.
900 לפנה"ס (בערך) - סאן לורנצו, מרכז התרבות האולמקית המוקדמת מחרב, כנראה על ידי אנשים שהיגרו מהצפון והכח עובר ללה ונטה שבטבסקו.
600-900 לפנה"ס (בערך) - פירמידות גדולות נבנות בלה ונטה, מקסיקו על ידי התרבות האולמקית.
ירבעם, מלך ישראל הראשון (מלך בשנים 907 - 928 לפנה"ס).
8 דקות ביום היא תוכנית סאטירה חברתית יומית, ששודרה בערוץ הראשון בשנות 2002—2003. התוכנית מהווה המשך ישיר לפינתו של הפובליציסט והסאטיריקן עוזי וייל "השער האחורי" במקומון התל אביבי "העיר", כשהוא משמש כבמאי וכתסריטאי של התוכנית.
צוות השחקנים כלל את יובל סמו, עלמה זק, אורי גוטליב, ענת (נתי) שטיינברג ויואב מיכאלי.
בסוף שנת 2002 נוצר חור בן 8 דקות בפריים טיים של הערוץ הראשון, בין 20:00 ל-21:00, שעת מהדורת מבט.
עוזי וייל הציע פרק פיילוט שנבנה על פינתו בעיתון, שנסגרה שנה קודם לכן, ותוך חודש וחצי התוכנית עלתה לאוויר.
הפרק הראשון שודר ב-15 בדצמבר 2002, בשעה 20:15. בסך הכל שודרה עונה אחת, 52 פרקים, כשבימי ראשון עד רביעי שודרו פרקים חדשים, בימי חמישי מבחר קטעים מאותו שבוע, ובערב שבת לקט שבועי שכלל את ארבעת פרקי השבוע.
התוכנית שינתה את שעת השידור מפעם לפעם, וחוץ מהשעה המקורית שודרה גם ב-20:45 וב-20:20. לאחר סיום העונה היא שודרה מתחילתה בשידור חוזר, ולאחר מכן המשיך הערוץ לשדר לקטים שבועיים.
התוכנית הפכה למפורסמת, למרות עצם שידורה בערוץ הראשון, וזכתה לאהדת הקהל והמבקרים.
כל פרק כלל רצף של מערכונים קצרים ששיחקו בהם כעשרים דמויות קבועות, מחציתן עברו מ"השער האחורי" ומחציתן חדשות.
בין היתר, כיכבו בתוכנית שמעון וחזי מניקור פדיקור, הרב המוטורי הראשי לציון, ניצב המים הארצי, דוקי המשמשת כמנחה בערוץ הילדים, ציפי מוכרת הפרחים מחיפה, "הרכלנית" וחברתה הלסבית המאוהבת בה, שלום טוקשה, רונית כרמלי, וארנון ואורנה, זוג מבקרי המסעדות.
כל פרק הסתיים בהפקה מוזיקלית קטנה ומושקעת אותה הכין יוסי בבליקי - קליפ של אחת הדמויות למוזיקה של שארל אזנבור, מרלן דיטריך, טינדרסטיקס, סטיבן סונדהיים, בל אנד סבסטיאן ואחרים.
בועז כהן ניגן את המוזיקה כפסנתרן וקלידן.
חלק מהשירים המקוריים הופיעו לאחר מכן באלבום "פינוקיו" של להקת פונץ', בה חברים השניים, בשנת 2007.
הפרק האחרון היה ארוך בהרבה מהרגיל - 12.5 דקות, ובניגוד לפורמט הקבוע התמקד בסיפור הפרידה, כולל הנרטיב המרכזי - הדמויות מתאספות במקלט אטומי ומנסות לנחש האם אכן מתקיימת בחוץ מתקפה גרעינית.
התוכנית לא חזרה לעונה שנייה.
8 מ"מ הוא סרט קולנוע אמריקאי-גרמני שובר קופות משנת 1999, בבימויו של ג'ואל שומאכר על פי תסריט מאת אנדרו קווין ווקר.
בתפקיד טום וולז, חוקר פרטי אשר מושך לעולם הסודי והאפל של סרטי פורנוגרפיה קשים לצפייה לאחר שהוא מועסק על ידי אלמנה עשירה לחקור אם סרט סנאף שצולם על סרט שמונה מילימטרים שנמצא בבעלות המשפחה הוא סרט רצח אמיתי.
במהלך החקירה, וולז נקלע לעולם של אלימות, פשע והתעוורות מוסרית, כאשר הוא מנסה לחשוף את האמת מאחורי הסרט.
לצידו של קייג' מככבים גם חואקין פיניקס, ג'יימס גנדולפיני, פיטר סטורמאר ואנתוני הילד.
הסרט זכה עם השנים להערכה בקרב חובבי קולנוע על הדרך בה הוא טיפל בנושאים כה כבדים ומורכבים.
הסרט מתאר באופן חזק את המסע המוסרי והנפשי שעובר הדמות הראשית, טום וולז, המתמודד עם התגליות המזעזעות במהלך חקירתו.
החוקר הפרטי טום וולס מקבל פנייה מדניאל לונדייל, עורך הדין של האלמנה העשירה גברת כריסטיאן.
בזמן שהם מרוקנים את הכספת של בעלה שנפטר לאחרונה, היא ולונדייל מוצאים סרט 8 מ"מ שנראה כאילו הוא מציג רצח אמיתי של נערה.
גברת כריסטיאן רוצה לדעת בוודאות אם הסרט אמיתי.
וולס מקבל הוראה מלונדייל ומגברת כריסטיאן שלא להעתיק את הסרט בשום דרך ולשמור את החקירה בסוד מוחלט.
לאחר שהוא עובר על תיקי נעדרים, וולס מגלה שהנערה היא מרי אן מת'יוס, והוא נוסע לבקר את אמה, ג'נט, בצפון קרוליינה.
היא מאפשרת לו לחפש בביתה, והוא מוצא את היומן של מרי אן, שבו כתוב שהיא עברה להוליווד כדי להפוך לכוכבת קולנוע.
גברת מת'יוס דורשת ממנו לגלות מה קרה לבתה.
בהוליווד, בעזרת מוכר סרטים למבוגרים בשם מקס קליפורניה, וולס חודר לעולם האפל של פורנוגרפיה פטישיסטית תת־קרקעית.
הוא מנסה לברר אם סרטי "סנאף" אמיתיים ואם יש מישהו שקשור לסרט שנמצא, אך אינו מוצא הוכחות לכך שתעשייה כזו קיימת.
קשר עם סוכן שחקנים מושחת בשם אדי פול מוביל את וולס ומקס אל הבמאי דינו וולווט, שסרטיו האלימים והפורנוגרפיים מציגים לעיתים קרובות גבר במסכה בשם "מכונה" — שמתעלל ומענה נשים, ודומה מאוד לגבר שמופיע בסרט שמצאו בכספת של כריסטיאן.
כדי להשיג ראיות נוספות, וולס ומקס נוסעים לניו יורק ומעמידים פנים שהם לקוחות המעוניינים להזמין סרט BDSM קיצוני בבימויו של וולווט ובכיכובו של "מכונה".
וולווט נראה מסכים ומזמין אותם לפגישה.
אך הפגישה מתגלה כמארב: לונדייל ופול מופיעים, ומכוונים את נשקם אל וולס.
מתברר שהסרט אמיתי — מר כריסטיאן פנה ללונדייל כדי להשיג סרט סנאף, ומשלא מצא אחד, לונדייל הזמין את וולווט ופול להפיק אחד במיוחד.
וולווט ו"מכונה" מציגים את מקס הכבול והחבול, שחטפו כדי לאלץ את וולס להביא להם את העותק היחיד של הסרט.
כשהם הולכים יחד לרכבו של וולס כדי להביא את הסרט, לונדייל מודה שמעולם לא חשב שוולס יגיע כל כך רחוק, ורק רצה להרגיע את גברת כריסטיאן בחקירה מדומה.
לאחר שוולס מוסר את הסרט, לונדייל ווולווט שורפים אותו והורגים את מקס.
כשהם עומדים להרוג גם את וולס, הוא מגלה שמר כריסטיאן שילם מיליון דולר על הסרט, ושהבמאי וולווט, פול ו"מכונה" קיבלו רק 50,000 דולר — בעוד שלונדייל שמר לעצמו את רוב הכסף.
בקרב שמתפתח, וולס הורג את וולווט ולונדייל, פוצע את "מכונה" ובורח.
לאחר מכן הוא מעדכן את גברת כריסטיאן בממצאיו וממליץ לה לפנות למשטרה.
כשהוא מגיע לאחוזתה, הוא מזדעזע לשמוע שהיא התאבדה מיד לאחר השיחה איתו.
הוא מוצא מעטפות שהשאירה – אחת למשפחת מת'יוס ואחת בשבילו.
במעטפה שלו נמצאים יתרת שכרו ופתק קצר: "נסה לשכוח מאיתנו."
וולס מורה לאשתו איימי ולבתם התינוקת סינדי לברוח למקום מסתור, ומוסר לאיימי את חלקו בכסף כדי להבטיח את ביטחונן.
בהחלטה לנקום את מותה של מרי אן, וולס חוזר להוליווד, מאתר את פול ולוקח אותו אל מקום הצילומים של הסרט.
הוא עוצר רגע לפני שהוא הורג אותו, מתקשר לגברת מת'יוס ומספר לה את האמת על בתה.
הוא מבקש את רשותה "להעניש" את האשמים.
גברת מת'יוס קורסת מהכאב, אך אומרת לו שהיא אהבה את בתה ומתירה לו לפעול.
וולס מכה את פול למוות באקדחו, שורף את גופתו ואת חומרי הפורנו שבמכוניתו.
לאחר מכן הוא מוצא את "מכונה" בביתו, תוקף אותו ומסיר את המסכה — מאחוריה מתגלה אדם רגיל למראה, גבר מרכיב משקפיים בשם ג'ורג' אנתוני היגינס, שמודה כי מעשיו נובעים מהנאה טהורה באלימות, ולא מטראומה כלשהי.
בקרב שמתפתח ביניהם, וולס הורג אותו.
לאחר שהוא חוזר למשפחתו, וולס נשבר בפני אשתו איימי, מנסה לעכל את הזוועות והרע שהוא נחשף אליהם במהלך החקירה.
חודשים אחר כך הוא מקבל מכתב מגברת מת'יוס, שבו היא מודה לו על שעשה צדק ומביעה את תודתה — על כך שלמרות הכול, הם היו היחידים שבאמת אכפת היה להם ממרי אן.
(בעברית: שמונה ימים של חג מולד) הוא אלבום האולפן הרביעי ואלבום חג המולד הראשון של להקת הבנות האמריקאית, דסטיניז צ'יילד.
האלבום יצא לאור ב-30 באוקטובר 2001 על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס.
עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום ה-34 במצעד הבילבורד 200.
האלבום מכיל ברובו גרסאות כיסוי לשירי חג מולד מסורתיים וכן שלושה שירים מקוריים אשר מכילים ביטים של אפ-טמפו בסגנון R&B עכשווי.
האלבום הוקלט במהלך קיץ 2001 בארצות הברית אך אחת מחברות הלהקה, קלי רולנד, אמרה כי חלק מהאלבום גם הוקלט ביפן במהלך סיבוב הופעות שלהן.
בנוסף ביונסה הצהירה כי השירים לאלבום נכתבו שנתיים קודם לכן לאחר שהן הלכו לאולפן לעשות שירים עבור חג המולד ומכאן עלה להן גם הרעיון להכין אלבום.
הסינגל הראשון מהאלבום היה שיר הנושא שלו "", אשר יצא לאור ב-16 בדצמבר 2001 אם כי השיר יצא לאור לראשונה במסגרת הוצאת מהדורה מחודשת לאלבום The Writing's on the Wall, בנובמבר 2000.
מקוםתאריםמכירותארצות הברית (RIAA)פלטינה1,000,000קנדה (Music Canada)זהב50,000
"8" (מוכר כ-"Eight") הוא שיר שהקליטה הזמרת-יוצרת האמריקאית בילי אייליש, ומופיע באלבום הבכורה שלה, .
השיר יצא לאור ב-29 במרץ 2019, על ידי חברות התקליטים דארק-רום רקורדס ואינטרסקופ רקורדס, ביחד עם האלבום עצמו.
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-79 במצעד הבילבורד הוט 100.
השיר בדומה ל-"", "Bad Guy" ו-"Wish You Were Gay" נכתב על ידי בילי אייליש, ביחד עם פיניאס או'קנול שגם הפיק אותו.
במהלך השיר הוקלטה אייליש בטונים נמוכים מאוד, על מנת שתשמע כמו ילדה בת 8. בארצות הברית קיבל השיר את תואר הזהב, על מכירות של למעלה מ-500,000 עותקים במדינה.
כמו כן, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי, בסמוך לצאת האלבום.
במרץ 2019, עלה האודיו הרשמי של השיר לערוץ היוטיוב של בילי אייליש.
באודיו ניתן לראות את עטיפת האלבום בו נכלל השיר.
נכון לאפריל 2020, מונה הצפיות של האודיו עומד על למעלה מ-11 מיליון צפיות.
קליפ המילים של השיר צבר למעלה מ-4.6 מיליון צפיות.
בין היתר, הצליח השיר לצבור למעלה מ-140 מיליון השמעות ברשת הזרמת המדיה ספוטיפיי.
מקוםתאריםמכירותאוסטרליה (ARIA)פלטינה70,000ארצות הברית (RIAA)זהב500,000 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
מדינהתאריך יציאהפורמטחברת תקליטיםמקורעולם29 במרץ 2019הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטליתדארק-רום • אינטרסקופ
9/11: בתוך חדר המלחמה של הנשיא הוא סרט תיעודי משנת 2021 על התקפות ה-11 בספטמבר בבימויו של אדם וישארט, ששודר ברשת Apple TV+ ו-BBC One.
הסרט התיעודי בוחן את השעות מיד לאחר ההתקפות מזווית ראייתו של הנשיא ג'ורג' וו.
שחרור הסרט תוזמן לציון יום השנה ה-20 לפיגועים.
הסרט התיעודי כולל ראיונות עם הנשיא ג'ורג' וו.
בוש, סגן הנשיא דיק צ'ייני, היועצת לביטחון לאומי קונדוליזה רייס, מזכיר המדינה קולין פאוול, ראש סגל הבית הלבן אנדי קארד, דן ברטלט, דבורה לואר, ג'וש בולטן, ארי פליישר, קארל רוב, טייס Air Force One מארק טילמן, המשפטן טד אולסון (שרעייתו ברברה אולסון נהרגה בפיגועים) ואחרים.
קולין פאוול, מזכיר המדינה של ארצות הברית
דיק צ'ייני, סגן נשיא ארצות הברית
קונדוליזה רייס, היועצת לביטחון לאומי
אנדרו קארד - ראש סגל הבית הלבן
ארי פליישר - דובר הבית הלבן
טד אולסון, עובד מחלקת המשפטים של ארצות הברית
קארל רוב, יועץ בכיר לנשיא ארצות הברית
ג'יימס ג'קסון מהטיימס העניק לסרט התיעודי 4/5 כוכבים, וכתב כי "נוכחותו של הנשיא לשעבר בוש לבדה גרמה לתסקיר האחרון של שעה אחר שעה של 11 בספטמבר לבלוט בין כל כך הרבה אחרים, גם אם זה הרגיש כמו החשבון של קרן מורשת בוש ביום המכונן שלו".
ג'ק סיל מהגרדיאן העניק לו 5/5 כוכבים, ואמר שהסרט התיעודי "נותן את התחושה של להיות בחדר בצורה שהיה רק למעט סרטים תיעודיים אי פעם".
דייוויד לואיס מהסן פרנסיסקו כרוניקל תיאר את הסרט כ"סרט דוקומנטרי מרתק" וכתב: "זה אולי לא הסרט הכי מאוזן שתראו אי פעם, אבל העריכה ונכסי הצילום עוצרי נשימה והוא יכול להיות האחרון הפעם האחרונה שכל כך הרבה פקידי ממשל במרכז הטרגדיה הזו הוקלטו לסרט אחד".
רזולוציית 8K מתייחסת לרזולוציית תמונה או תצוגה ברוחב של כ-8,000 פיקסלים.
8K UHD היא הרזולוציה הגבוהה ביותר (7680 × 4320) שהוגדרה בתקן UHDTV.
רזולוציית תצוגה של 8K היא ההמשך של רזולוציית 4K .
ב-CES 2019, נחשפו טלוויזיות ה-8K הראשונות.
ההיתכנות של מעבר מהיר לתקן חדש זה מוטלת בספק לאור היעדר משאבי שידור.
ההערכה היא (נכון לשנת 2019) שמכשירים תומכים ב-8K יהוו רק 3% מטלוויזיות ה-UHD עד 2023 עם מכירות עולמיות של 11 מיליון יחידות בשנה.
עם זאת, יצרני הטלוויזיה נשארים אופטימיים מכיוון ששוק ה-4K צמח הרבה יותר מהר מהצפוי, כאשר המכירות בפועל עברו את התחזיות כמעט פי שישה ב-2016.
כיום קיימים דגמים של מסכי מחשב שתומכים ב-8K וקיימים ברזולוציות ספציפיות (60 הרץ,12 הרץ ו-240 הרץ).
נכון ל-2018 תאגיד השידור יפני NHK הוא אחד מתאגידי השידור הבודדים בעולם שיש להם מצלמות לשידור ברזולוציית 8K.
זוהי הרזולוציה של פורמט UHDTV2 המוגדר ב-SMPTE ST 2036–1, וכן פורמט 8K UHDTV המוגדר ב- ITU-R BT.2020 .
זהו גם הפורמט הנבחר על ידי פרויקט DVB כרזולוציה עבור תקן השידור 8K שלהם, UHD-2 .
יש לרזולציה 33.2 מיליון פיקסלים בסך הכל, והיא כפולה מהרזולוציה של 4K UHD בכל מימד (פי ארבעה פיקסלים בסך הכל) או פי ארבעה מהרזולוציה של 1080p בכל מימד (פי שישה עשר פיקסלים בסך הכל).
"" (בעברית: "8 ימי חג המולד") הוא סינגל שהוקלט על ידי להקת הבנות האמריקאית דסטיניז צ'יילד.
את השיר הוציאה ב-16 בדצמבר 2001 לאור חברת התקליטים קולומביה רקורדס, והוא נכלל כרצועה הראשונה באלבום האולפן הרביעי של הלהקה, .
נכתב על ידי ביונסה וקלי רולנד לצד ארול מק'קאלה הבן.
"" יצא לראשונה בנובמבר 2000 כחלק מההוצאה המחודשת של האלבום The Writing's on the Wall.
הוא צורף בפורמט תקליטור מקסי אמריקאי ל-"Independent Women Part I".
ביונסה הצהירה במהלך הקרנת הבכורה שלו ב-106 & Park שהן כתבו את השיר לפני שנתיים, כשהלכו ביחד לאולפן ליצור משהו עבור חג המולד.
את הווידאו קליפ ביים צנעא חאמרי.
הוא מציג את שלוש החברות בבגדי סנטה קלאוס בחנות צעצועים כבחוץ יורד שלג.
לאורכו הקבוצה רוכשת מתנות שונות.
בסופו ילדים רבים ממהרים להיכנס לחנות ולאסוף את המתנות שנקנו.
מקוםתאריםמכירות אוסטרליה (ARIA) זהב 35,000 הממלכה המאוחדת (BPI) כסף 200,000
8 לילות מטורפים הוא סרט קולנוע אמריקאי מסוגת דרמה קומית מוזיקלית מונפשת למבוגרים משנת 2002, בבימויו של סת' קירסלי (בעבודת הבימוי הראשונה שלו).
בסרט זה מככב אדם סנדלר בתפקיד הדיבוב הראשון שלו, לצד אשתו לעתיד ג'קי טיטון, אוסטין סטאוט, רוב שניידר, קווין ניילון, נורם קרוסבי וג'ון לוביץ.
הסרט מונפש בסגנון סרטי חגים בטלוויזיה, ובניגוד לרוב סרטי החגים המשודרים, הסרט מתמקד בדמויות יהודיות בעונת החנוכה, בניגוד לחגיגה הנוצרית של חג המולד.
הכותרת לקוחה משורה בסדרת השירים של סנדלר בשם "The Chanukah Song" המשווה את מסורות הענקת המתנות של חג המולד וחנוכה: "במקום יום אחד של מתנות, אנחנו מקבלים 8 לילות מטורפים!" גרסה חדשה של השיר מתנגנת גם על כתוביות הסיום של הסרט.
הסרט הופק על ידי חברת ההפקה של סנדלר האפי מדיסון (כסרט המונפש הראשון שלו), הסרט יצא לאקרנים בארצות הברית ב-27 בנובמבר 2002 על ידי סרטי קולומביה.
הסרט הכניס 23.8 מיליון דולר וקיבל ביקורות שליליות מהמבקרים.
בעיירה הבדיונית דוקסברי, ניו המפשייר, דייבי סטון הוא אלכוהוליסט יהודי בן 33 עם עבר פלילי שגרם לו לשנאת הקהילה.
באחד הלילות הוא נעצר לאחר שברח מתשלום במסעדה, ניסה להימלט ממעצר, גנב אופנוע שלג והרס פסלי קרח חגיגיים בדרך ("השיר של דייבי").
במשפט של דייבי, ווייטי דובאל, שופט מתנדב מבוגר מליגת הכדורסל של דייבי לשעבר, משכנע את השופט לגזור על דייבי עבודות שירות כמתלמד בליגת הכדורסל לנוער של ווייטי, בתנאי שאם דייבי יבצע עבירה לפני סיום עונשו, הוא ירצה עשר שנות מאסר.
במשחק הראשון, דייבי מטריד את השחקנים, ו-ווייטי מקבל התקף, מה שגורם למשחק להיפסק ודייבי מוותר על המשחק לקבוצה היריבה.
כדי להרגיע אותו, ווייטי לוקח את דייבי לקניון, שם הם פוגשים את ג'ניפר פרידמן, אהבת הילדות של דייבי, שהיא כיום אם חד-הורית גרושה שחזרה לדוקסברי ועובדת בקניון, ובנה בנג'מין.
דייבי עדיין רוחש רגשות כלפי ג'ניפר בסתר, אך ווייטי מזכיר לו שהוא איבד את הסיכוי איתה כבר לפני שנים.
במשך הזמן, מאמציו השונים של ווייטי לעודד את דייבי נתקלים בהשפלה ואלימות.
מאוחר יותר, דייבי מתיידד עם בנג'מין תוך כדי משחק כדורסל במרכז הקהילתי, אך התנהגותו הלא ספורטיבית של בנג'מין — שנגרמה בעקבות עידוד של דייבי — גורמת לג'ניפר לנזוף בו.
כשהם נוסעים לבתיהם, הם נזכרים בילדותם המאושרת יחד ובכמה דברים השתנו ("לפני שנים רבות").
כשדייבי חוזר לביתו, הוא מגלה כי הקרוואן שלו נשרף בידי אחד האנשים שהפסידו לו במשחק הכדורסל, אך הוא רץ פנימה כדי להציל כרטיס חנוכה מהוריו המנוחים.
ווייטי מזמין את דייבי לגור עמו ועם אחותו התאומה הסוכרתית אלינור; דייבי מקבל זאת באי-רצון.
כדי לשמור על דייבי תחת שליטה, ווייטי ואלינור מסבירים את הכללים המורכבים של הבית, ומבהירים שאם הוא לא יעמוד בהם, הוא יפונה מהבית ("עבירה טכנית").
דייבי מתחיל לשנות את חייו לטובה, עד שיום אחד בזירת החלקה על הקרח, ווייטי נזכר בעברו של דייבי: בדרכם לאחד ממשחקי הכדורסל של דייבי, הוריו נהרגו בתאונת דרכים, והוא למד על הטרגדיה זמן קצר לאחר שניצח במשחק.
הוא בילה את שאר ילדותו בבתי אומנה ומוסדות מדינה, וב-21 השנים הבאות ניסה לאלחש את כאבו באמצעות אלכוהול ופשעים קטנים, מה שגרם לו להתרחק מג'ניפר ומחבריו האחרים.
כשהוא מוכה עצב ותסכול לאחר שנזכר בטראומה שלו, דייבי פוגע בווייטי ובאלינור, מה שגורם לווייטי לשבור את ליבו ולגרש את דייבי מביתו.
דייבי מבלה את שארית היום בשתייה מוגזמת.
באותו לילה הוא פורץ לקניון הסגור ומתחיל לדמיין כיצד הלוגואים והקמעות של חנויות שונות מתעוררים לחיים ומעמתים אותו עם חוסר היכולת שלו להתאבל ("שיר ההתערבות").