tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
במקור, תוכנן השיר להיכלל באלבומה 20, אך מסיבה לא ברורה הוחלט שלא להוסיפו אליו.
השיר נכנס לאלבום האוסף המיטב, שיצא בספטמבר 2012.
טרם הוציאה את הווידאו קליפ המלא של השיר, העלתה שרית לערוץ היוטיוב שלה אודיו של השיר, המציג את עטיפתו של הסינגל בגרסתו הרגילה.
בנוסף לכך, פורסמה עטיפת הסינגל גם בגרסה תלת-ממדית, בדומה לעטיפת הלהיט "Do You Love Me".
נכון ל-25 באוגוסט 2018, מונה הצפיות של האודיו עומד על קרוב למיליון צפיות.
אינטליגנציית הנחיל הוא מונח שטבעו לראשונה ב-1989 ג'ררדו בני וג'ינג וואנג (Jing Wang) אשר מתייחס להתנהגות הקולקטיבית של מערכות בטבע ומערכות מלאכותיות המורכבות מאלמנטים אינדיבידואליים רבים, אשר מתארגנים באופן עצמי.
המערכות הללו מפגינות התנהגויות מורכבות וחכמות אשר נובעות מאינטראקציות בין אלמנטים אינדיבידואליים זה עם זה ועם סביבתם, במקום באמצעות שליטה מרכזית.
כל אלמנט במערכות מהסוג הזה פועל לפי כללים פשוטים ומגיב לגירויים מקומיים מהסביבה ומאלמנטים אחרים בתוך הקבוצה.
האינטראקציות אלו יכולות לגרום לדפוסים והתנהגויות שנראים לכאורה כאילו הם מתואמים, למרות שאין ישות מרכזית אחת שמכוונת את פעולות הקבוצה.
המושג נמצא בשימוש בתחום הבינה המלאכותית.
אינטליגנציית הנחיל נפוצה במערכות שונות בטבע כולל:
מושבות נמלים ומושבות טרמיטים - מושבות שלמות פועלות כיחידות מלוכדות כאשר הן בונות קנים מורכבים, מחפשות מזון בשיתוף פעולה, ומגנות על המלכות שלהן.
בעוד שנמלים או טרמיטים בודדים מפגינים התנהגויות פשוטות, המאמצים הקולקטיביים של מושבה שלמה מאפשרים להם לבצע משימות מורכבות יחסית.
כוורות דבורים - כוורות הדבורים מסוגלות ליצור חלות דבש מורכבות, לחפש צוף ולהגן על הכוורת, והכל תוך הסתמכות על אינטראקציות פשוטות ומבוזרות בין דבורים בודדות.
להקות דגים ולהקות ציפורים - להקות דגים ולהקות נוהגות להפגין סנכרון בצורה יוצאת דופן כאשר הן נעות בקבוצות באופן הכיוון ומשנות כיוון באופן מיידי בתגובה לאיומים או אלמנטים מסוימים בסביבה הקרובה.
הם נוהגים לפעול באופן זה על אף שאין ישות מרכזית אחת שמכוונת את פעולות הקבוצה.
עדרי יונקים - גם עדרי יונקים נוהגים לפעול באופן שנראה לכאורה מתואם בתגובה לאיומים או אלמנטים מסוימים בסביבה הקרובה על אף שאין ישות מרכזית אחת שמכוונת את פעולות הקבוצה.
לאורך השנים עקרונות אינטליגנציית הנחיל יושמו גם במערכות מלאכותיות שונות על מנת לפתור בעיות מורכבות שונות.
להלן מספר דוגמאות ליישומים של אינטליגנציית הנחיל במערכות מלאכותיות:
אופטימיזציה של תנועת כלי רכב - ישנם אלגוריתמים שנוצרו בהשראת אינטליגנציית הנחיל בטבע אשר מנהלים את התנועה בדרכים של כלי רכב רבים על ידי ניתוב התנועה לנתיבים פחות צפופים וצמצום זמן הנסיעה של כלי רכב רבים.
נחילי כטב"מים - אינטליגנציית הנחיל מיושמת גם במקרים בהם נעשה שימוש בכתב"מים רבים לצורך ביצוע משימות כמו מיפוי, ניטור של יבולים בחקלאות, או אפילו במקרים של ביצוע תקיפות בפעולות צבאיות.
מערכות אינטליגנציית נחיל חולקות לרוב מספר מאפיינים מרכזיים:
לכל פרט במערכת יש יכולת קבלת החלטות מוגבלת.
כל פרט במערכת פועל על סמך מידע מקומי בלבד ואינו מודע לסטטוס הגלובלי של המערכת.
למשל, בנחיל דבורים, המלכה אינה מתאמת את פעילותן של הדבורים האחרות.
המאפיינים הללו מאפשרים למערכות הללו להסתגל, להתפתח ולהגיב לסביבתן בדרכים אשר עולות על היכולות של אלמנטים אינדיבידואלים.
אינטליגנציה של דגים היא מכלול יכולות החשיבה המאפשרות לדגים לפתור בעיות.
אינטליגנציה כוללת את היכולת לרכוש ידע, לזכור אותו ולאחזר אותו בהקשרים חדשים בדרכים מועילות.
לדברי חוקר הדגים קולום בראון, "דגים הם יותר אינטליגנטיים מכפי שהם נראים.
בתחומים רבים, כמו זיכרון, היכולות הקוגניטיביות שלהם משתוות או עולות על אלה של בעלי חוליות עיליים, כולל פרימטים".
בהשוואה לבעלי חוליות אחרים, לרוב הדגים יש מוח קטן למדי יחסית לגודל גופם.
בדרך כלל, משקל מוחו של דג שווה לחלק החמישה עשר ממשקל המוח של ציפור או של יונק בגודל דומה.
הדג Bony-eared assfish מסדרת צלופחי-קושק ממשפחת הזלדקניים המוח הקטן ביותר ביחס למשקל גופו מבין כל בעלי החוליות המוכרים.
מנגד, לחלק מהדגים יש מוחות גדולים במיוחד יחסית למשקל גופם: היחס בין משקל המוח למשקל הגוף אצל "דגי הפיל" החשמליים הוא הגדול ביותר מבין כל בעלי החוליות הידועים - מעט גבוהים יותר אף משל בני האדם.
גם היחס בין צריכת החמצן במוח לבין צריכת החמצן בגוף הוא הגבוה ביותר מבין כל בעלי החוליות המוכרים (פי שלושה מזה של בני אדם).
המוחון (cerebellum) של דגי הסחוס והגרם הוא גדול ומורכב, אך שונה במבנהו הפנימי מזה של היונקים.
המעגלים העצביים לעומת זאת זהים אצל כל בעלי החוליות כולל דגים, זוחלים, עופות ויונקים.
בדגים מורמיריים המוחון גדול משמעותית משאר חלקי המוח.
החלק הגדול ביותר בו הוא מבנה מיוחד הנקרא Valvula, המקבל את הקלט ממערכת חישת הפולסים החשמליים.
מחקרים שונים רבים גילו שלדגים יש יכולת זיכרון לטווח ארוך, שיכולה להגיע למשך שנים.
במחקר על יכולת זיהוי פנים מ-2016, התגלה כי דגי צלף מסוגלים ללמוד לזהות פנים של אדם ולדעת להבחין בהן בין 40 תמונות פנים שונות.
בטבע יכולות הזיכרון של דגי הצלף משמשות אותם כדי ללמוד מפרטים מנוסים כיצד לצלוף מים בחרקים, במטרה להפיל אותם למים ולאכול אותם.
מחקר מ-1964 גילה כי דגי אלתית אדומה מסוגלים ללמוד לזהות איתות אור שמבשר על הגעת מזון, ולזכור את מה שלמדו שמונה חודשים לאחר התרגול האחרון.
בטבע הם זוכרים את המסלול חזרה אל הערוץ בו נולדו, חמש שנים לאחר שהגיעו לאוקיינוס.
מחקר מ-2001 גילה כי דגי קשת שלמדו לחמוק מרשתות דיג, ידעו ליישם את הידע שרכשו גם 11 חודשים לאחר מכן
מחקר מ-2016 מצא כי ניתן ללמד דגי גופי להתמצא במבוכים, וכי יכולת הלמידה שלהם משתפרת בעקבות אימון.
דגי גובי מסוגלים ללמוד את תצורות הסלעים באזור החוף בזמן הגאות, וליצור מפות מנטליות שלהן, שמאפשרות להן לאחר מכן בשעת השפל לקפוץ בדייקנות מבריכה לבריכה, מבלי לנחות אף פעם על סלע יבש.
דגים מסוגלים גם להכליל על סמך מספר רב של זיכרונות: מחקר מ-2001 מצא כי בצורה זו קרפיונים מסוגלים ללמוד להבחין בין יצירות מוזיקליות מז'אנרים שונים (קלאסית או ג'אז, למשל) ומחקר מ-2019 מצא יכולת דומה גם בקרב דגי זהב.
פיצ'ר סיפר שהוא והסטודנטים שלו אימנו דגי זהב לחפש מזון בכלי מצבע מסוים בלבד, ושנה לאחר מכן הדגים עדיין זכרו את מה שלמדו.
לפי עדות נוספת, שפמנונים זכרו קול אנושי לאחר 5 שנים.
במחקר מ-1974, שושנון אילתי זיהה את בת זוגו לאחר שהורחקה ממנו למשך חודש.
מיתוס נפוץ טוען שדגים (ולעיתים רק דגי זהב) משוללים יכולת זיכרון לטווח רחוק (ובגרסאות מסוימות - ליותר משלוש שניות) אולם לא נמצא למיתוס זה ביסוס מדעי.
שימוש בכלים נחשב כמדד לאינטליגנציה גבוהה אצל בעלי חיים.
מספר מקורות תיעדו שימוש בכלים בקרב דגים.
מחקר מ-2011 מצא כי כמה מיני שפתוניים אוחזים בפיהם צדפות ומטיחים אותם כנגד סלעים (המשמשים כסדן) כדי לפצח אותן.
הדג תועד מעיף חול כדי לחשוף את הצדפה, לוקח אותה בפיו ושוחה איתה לעבר סלע קבוע המשמש לו כסדן יעיל (מעידים על כך סימני השחיקה ושאריות הצדפות), ואז מפצח אותה תוך מספר ניסיונות.
הם לומדים, בעיקר מתצפית בפרטים מנוסים, כיצד להתאים את הכמות, את העוצמה ואת הזווית של זרם המים לגודל החרק ולמהירות ולכיוון תנועתו.
דגי אלמוגית ממינים מסוימים נוהגים לנקות משטח סלעי לפני שהם מטילים עליו ביצים, באמצעות יניקה והתזה של חול על הסלע.
נצרניים מתיזים מים על קיפודי ים כדי להפוך אותם ולחשוף את צדם הפגיע.
טריגוני נהרות יוצרים זרמי מים בעזרת סנפיריהם כדי לשאוב מזון מתוך צינורות PVC.
דגים יוצרים גומחות ותלוליות על קרקעית הים, לרוב למשיכת נקבות, בעזרת חול, צדפים וקונכיות.
דגי נפוחית מסוימים יוצרים ציורים מורכבים על החול, במטרה למשוך בנות זוג.
יבשתנים בונים ומתחזקים רשת מפותחת של מחילות מאווררות להטלת ביצים ולמחסה.
דגים יכולים לזכור כיצד דגים אחרים התנהגו אליהם בעבר ולנהוג אליהם בהתאם.
כך למשל יכולים דגים להתרחק מיריבים שהביסו אותם בעבר, ולגלות סובלנות לשכנים מוכרים לטריטוריה.
דגים יכולים גם להיות מודעים לכך שדגים מסוימים צפו בהם בעבר, ובאילו נסיבות: במחקר מ-2003 הביאו דגי קרב סיאמיים זכרים להילחם מול נקבה, לאחר מכן ניתנה לכל אחד מהזכרים בנפרד האפשרות לשהות במחיצת שתי נקבות, שאחת מהן צפתה בקרב.
הזכרים המנצחים נטו לבלות זמן שווה עם שתי הנקבות, ואילו המפסידים העדיפו את חברת הנקבה החדשה, ונמנעו מחברת הנקבה שחזתה במפלתו.
שיתוף פעולה לצורך חיפוש מזון מעיד על גמישות מחשבתית ועל יכולת תכנון שהם מרכיבים חשובים של אינטליגנציה.
קיימות דוגמאות רבות לשיתופי פעולה גמישים (לא מוכתבים גנטית) בין דגים, כולל בין דגים ממינים שונים.
מחקר מ-2006 תיעד בים סוף צמדים של דקר (roving coral grouper) וצלופח (ניבן ענקי) משתפים פעולה: כשדקר מזהה טרף שמסתתר בנקיק לתוכו הוא אינו יכול להיכנס, הוא מבקר לעיתים צלופח במחילת השינה שלו ומנענע בראשו במחווה גופנית הנראית כהזמנה להצטרף אליו לציד.
הצלופח נצפה מצטרף אל הדקר, מתקרב בהנחייתו אל הנקיק ואז צד את הטרף בעצמו או מבריח אותו החוצה כדי שהדקר יוכל לצוד אותו.
מחקר נוסף, מ-2014, תיעד תופעה דומה גם בקרב דגי דוקרן נמרי, ומצביע על כך שנראה שהם לומדים להעדיף פנייה לצלופחים ששיתפו עמם פעולה בעבר.
שיתוף פעולה דומה תועד גם בין דגי דקר ותמנונים.
דגי נקאי מספקים לדגים ממינים אחרים שירותי ניקוי, הסרת טפילים, טיפול בפצעים, ניקוי שיניים, עיסוי והרגעת מתחים, שניתנים לרוב בתחנות ניקוי קבועות ותוך שיתוף פעולה משני הצדדים.
תצפיות ומחקרים רבים נערכו על תופעה זו, ומעריכים כי היא מעידה על יכולות קוגניטיביות מפותחות משני הצדדים.
היחסים בין המנקה למנוקה מעוגנים במסגרת של "אמנה חברתית" חזקה: מעולם לא תועד דג הורג נקאי או אוכל אותו, למרות עימותים שמתפתחים לא פעם סביב נשיכה מכאיבה.
מחקר מ-2002 גילה כי דגים מעדיפים לא לבקר שוב בתחנת ניקוי בה ראו "שירות גרוע" ניתן לדג אחר (למשל נקאי שאכל ריר-מגן מאחד הדגים, ולא רק עור מת וטפילים, ובכך גרם לדג האחר כאב).
מחקר נוסף מ-2002 נמצא כי דגי נקאי עושים עבודה טובה וזהירה יותר כשיש יותר דגים שממתינים וצופים בהם, מה שמצביע על כך שהם עשויים להיות מודעים להשפעה שיש על כך על הבחירה של הדגים האחרים.
דגים יכולים ללמוד לבצע משימות מסוימות באמצעות צפייה בדגים אחרים המבצעים את פעילות זאת.
יכולת זו נקראת "למידה באמצעות צפייה" או "למידה חברתית".
כך למשל, דגים יכולים ללמוד מסלול מסוים לאחר שעקבו מספר פעמים אחרי מנהיג מנוסה.
במחקר מ-1997 אימנו דגי גופי לשחות דרך חור שמסומן באדום ולהתעלם מחור שמסומן בירוק כדי להשיג מזון.
כשצורף לקבוצה המאומנת דג חדש שלא עבר את אותו האימון, הוא למד מהדגים האחרים לבחור בחורים האדומים, והמשיך לדבוק בבחירה שלמד מהם גם כשנותר לבדו, וגם כאשר היה מזון זמין מעבר לחור הירוק.
בטבע, דגי שונית ממשפחת הגממיתיים לומדים בהיותם דגיגים את הנתיבים המסורתיים מאתרי האכילה הלילית שלהם בריף לאתרי המנוחה המשמשים אותם במהלך היום.
מחקר מ-1984 מצא שכאשר קבוצה של 10–20 דגיגים מסומנת ומושתלת באוכלוסייה אחרת מאותו מין, הדגיגים החדשים יעקבו אחרי הדגים הוותיקים באוכלוסייה לאורך המסלול שלהם וילמדו אותו; אם לאחר יומיים מורחקים כל הדגים הוותיקים, הדגים החדשים ימשיכו להשתמש במסלולים ובמקומות האכילה והקינון החדשים.
במחקר שנערך ב-2015 על דגי צדפנון ב-2015 נמצא שהם לומדים מבני להקתם מפני איזה יצורים יש לפחד, כשהם צופים בתגובת הפחד של חבריהם ומאמצים אותה לעצמם, ומשתמשים במידע שקיבלו באירועים דומים.
להקות דגים צריכות לקבל החלטות משותפות כדי לא להתפרק.
לפי חוקר התנהגות הדגים איאן קוזין, להקות של בעלי חיים, ובכלל זה להקות של דגים, עורכות לעיתים קרובות מעין "הצבעה" בין חבריהן בנוגע לשאלה כיצד לפעול, באופן שמשקלל את בחירות החברים השונים בקבוצה להחלטה שכולם נשמעים לה.
ניסויים רבים מצביעים על כך שהחלטה שהתקבלה בצורה זו נוטה לשקף את עקרון "חוכמת ההמונים"; כלומר, היא טובה יותר, סטטיסטית, מהחלטה שמקבל בעל חיים בודד (או קבוצה קטנה יותר) באותן נסיבות.
להקות של דגים מחליטות כיצד לפעול בשקלול קולות כל החברים בהן או במעקב אחרי מנהיגים מנוסים.
אבל גם מעקב אחרי מנהיג מחייב החלטה קבוצתית על מנהיגותו ומסתבר שקבוצות דגים גדולות יותר בוחרות את מנהיגיהן טוב יותר.
כך למשל, מראה בריא של דג מגביר את הסבירות שדגים אחרים יעקבו אחריו כמנהיג; אבל הזיהוי המוצלח של "דג בריא" תלוי בגודל הקבוצה.
מחקר מ-2008 גילה שדג בודד בחר לעקוב אחרי הדג הבריא ביותר ב-60% מהפעמים, בעוד שקבוצת דגים בחרה בדג הבריא ביותר ב-80% מהפעמים.
באופן דומה, במחקר מ-2007 נמצא כי קבוצת דגים תנטוש מנהיג שקיבל החלטה גרועה או מסכנת חיים (למשל, שחייה הישר לעבר טורף) מהר יותר מאשר דג בודד.
מחקר שפורסם ב-2019 מצא שדגי נקאי מסוגלים לזהות את עצמם במראה, יכולת המעידה על מודעות עצמית, וזוהתה עד כה רק בקרב מינים מעטים של יונקים ועופות שנחשבים כאינטליגנטיים במיוחד.
דגים נצפו ותועדו משחקים מיוזמתם, בטבע ובמעבדות ניסויים, ככל הנראה רק לשם הנאה.
קיימים דיווחים רבים על דגים שנצפו המשתעשעים ברכיבה על בועות האוויר הנפלטות על ידי צוללנים.
באקווריום מעבדתי תועד דג פיל משליך כדור אלומיניום קטן לצינור היוצא מפילטר האקווריום, מניח לזרם להדוף את הכדור ואז חוזר על הפעולה.
במחקר מ-2014, דגי אמנון בשבי תועדו מכים ומזיזים מדחום צף שוב ושוב, כ-1,400 פעמים, ככל הנראה למטרת שעשוע.
אינטל איגנייט היא תוכנית הצמיחה (אקסלרטור) של אינטל לסטארט-אפים בשלבי גיוס ראשונים, שנוסדה בשנת 2019.
התכנית מציעה חניכה צמודה מטעם מנטורים מנוסים, משאבים והזדמנויות עסקיות לתמיכה בצמיחת הסטרט-אפים המשתתפים.
התכנית החלה לפעול לראשונה בתל אביב, ובשנת 2021 הרחיבה את פעילותה גם לגרמניה.
אינטל איגנייט נוסדה בתל אביב בשנת 2019 כתוכנית לתמיכה וליווי סטרט-אפים בשלבי הגיוס הראשונים, בעיקר בתחומי בינה מלאכותית (AI), מערכות אוטונומיות, מחשוב קצה, תשתיות ענן ועוד.
בראש התכנית העולמית עומד צחי וייספלד, לשעבר מנכ"ל Microsoft for Startups הגלובלית של מיקרוסופט.
התכנית הישראלית מנוהלת על ידי רני נחמיאס, שייסד את סטארט-אפ אבטחת המידע Alcide ב-2016, בו כיהן כמנכ"ל.
נכון לסוף שנת 2020, השלימה התכנית בישראל שלושה מחזורים, בהשתתפות 28 חברות.
המחזור הרביעי של התכנית נפתח באפריל 2021, בהשתתפות 10 חברות נוספות.
המיונים לתוכנית נחשבים קפדניים במיוחד, ואחוזי הקבלה עומדים על כארבעה אחוז, כאשר בממוצע החברות המשתתפות בתוכנית הן כאלו שגייסו כחמישה מיליון דולר כל אחת.
ברבעון הראשון של שנת 2021 התרחבה התוכנית למינכן, גרמניה.
התכנית צפויה להתרחב לאוסטין, טקסס במחצית השנייה של 2021.
התכנית נמשכת 12 שבועות והיא מציעה מעטפת תמיכה וליווי אינטנסיבית לסטרט-אפים בתחומים טכנולוגיים, פיתוח מוצר, אסטרטגיה עסקית, שיווק וגיוס לקוחות.
התכנים המוצעים לכל סטרט-אפ מובנים באופן פרטני בהתאם לצרכיו, והם מועברים על ידי מנטורים מנוסים מתעשיית ההיי-טק ובכירים באינטל.
שווי ההטבות המוענקות בתוכנית לכל אחד מהסטרט-אפים מוערך בכ-500,000 דולר.
בשונה מתוכניות דומות אחרות, אינטל אינה דורשת מניות בחברות המשתתפות או תשלום אחר.
התכנית מקיימת שני מחזורים בשנה בכל מדינה, כאשר בכל מחזור משתתפים כ-10 חברות סטארט-אפ מתחומים שונים, ובהם סטרט-אפים מתחומי הבינה המלאכותית (AI), אינטרנט של הדברים והגנת סייבר.
אינטליג'נט מיוזיק פרוג'קט () היא להקת רוק בולגרית.
במרוצת השנים שרו באלבומיה של הלהקה כמה ממובילי ז'אנר הרוק דוגמת טוטו, אוריה היפ, Rainbow, סטיקס, בלאק סבאת', אריק קלפטון וג'ו קוקר.
היא הוקמה בשנת 2014 על ידי ביסר איבנוב, דימיטר סיראקוב, איבו סטפנוב, רוני רומרו, סטויאן ינקולוב וסלאבין סלבצ'ב.
ב-25 בנובמבר 2021 הכריזה רשות השידור הממלכתית בבולגריה כי אינטליג'נט מיוזיק פרוג'קט נבחרו לייצג את המדינה באירוויזיון 2022. שירם לתחרות, "Intention", יצא לאור ב-5 בדצמבר אותה השנה.
ב-10 במאי 2022 ביצעה את "Intention" על בימת חצי הגמר הראשון של אירוויזיון 2022. הלהקה נכשלה בניסיון להעפיל לגמר התחרות, שהתקיים ב-14 במאי.
"אינטלקטוערס" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת הישראלית אודיה, שיצא לאור ב-19 ביולי 2022, כחמישה ימים לאחר שירה, "בימים ההם", באמצעות חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק.
את השיר כתבה אודיה עצמה, והלחינה אותו לצד צמד המפיקים Triangle, שגם הפיקו את השיר.
שם השיר הוא הלחם בסיסים של המילים "אינטלקטואל" - אדם העוסק בפעילות שכלית או רוחנית מגוונת מתוך ערכיות ו"ערס" - אדם בעל אופי עברייני, נטייה לאלימות ולשון עילגת.
ב-13 ביוני 2023 הוציאה אודיה את השיר "אינטלקטוערסית", שנתפס כתשובה הנשית לשיר.
בן שלו מהארץ, בהתייחס לתוכן של השיר, טען כי "מנטליות החצי־חצי הזאת, והבחירה להרכיב את פאזל העצמי אחרת בכל שיר, יוצרות סביב אודיה עניין וציפייה לשמוע מה תעשה בשיר הבא".
דודי פטימר ממעריב אונליין העניק גם הוא ביקורת חיובית לשיר, ושיבח את "הבחירה של היוצרת להציג גם את הצדדים הפחות מושלמים שלה, השריטות והחסרונות".
השיר זכה להצלחה רבה בתחנות הרדיו, כשבמצעד העברי השבועי של חברת מדיה פורסט, נכנס השיר למקום התשיעי, עם 87 השמעות בתחנות הרדיו בשבוע הראשון לצאתו.
באוקטובר, הגיע השיר לשיאו במקום הרביעי, עם 85 השמעות.
גם במצעד הרשמי של גלגלצ הגיע השיר למקום הרביעי, ובמצעד העשירייה של כאן גימל הגיע השיר למקום השני.
גם בשירותי הזרמת המוזיקה זכה השיר להצלחה, כשנכנס למקום ה-32 במצעד השבועי הישראלי של ספוטיפיי עם 73,434 השמעות, ובשיאו הגיע למקום השישי בנובמבר, עם 171,700 השמעות באותו השבוע.
בסיכום שנת 2022 שערך השירות, הגיע השיר למקום ה-59. בסיכום השנתי של אפל מיוזיק, הגיע למקום ה-28.
אינטלסט (Intelsat) היא חברת תקשורת שמספקת שירותי לוויין.
החברה הוקמה בשנת 1964 על ידי מספר מדינות ופעלה במסגרת הסכמות ממשלתיות עד לשנת 2001 כאשר עברה הפרטה.
מטה החברה ממוקם בלוקסמבורג ומטה ניהולי בווירג'יניה, ארצות הברית.
החברה מנהלת צי של כ-50 לוויינים ומשרתת כ-1,800 לקוחות.
ג'ון קנדי דיבר על הקמת חברה שתספק שירותי לוויין בנאום בארגון האומות המאוחדות ב-25 בספטמבר 1961. החברה הוקמה בשנת 1964 על ידי 7 מדינות מייסדות.
בשנת 1973 נחתם הסכם קבוע לניהול החברה.
הלווין הראשון Intelsat I שוגר בשנת 1965. בשנת 1973 הסכמי ניהול והפעלה נחתמו כבר על ידי 81 מדינות.
ברוב המקרים מדינות היו מיוצגות בניהול החברה על ידי משרדי התקשרות.
מטעם ארצות הברית פעלה חברה COMSAT שהיא חברה פרטית שפועלת תחת רגולציה ממשלתית.
בשנת 2001 על ההסכם חתמו כבר כ-100 מדינות.
ב-18 ביולי 2001, 37 שנים לאחר הקמתה החברה עברה הליך הפרטה.
מניות חברה חולקו בין המדינות החתומות בהתאם לחלקם בתרומות לחברה.
רווחי החברה היו מהשכרת שירותי לוויין.
סוכם ששירותים יהיו פתוחים לכל חברה וכול המשתמשים ישלמו אותו תשלום עבור השירות.
מטה החברה המשיך לפעול בוושינגטון די.
בשנת 2006 נרכשה חברת PanAmSat.
ביוני 2007 BC Partners רכשה 76% של החברה תמורת 3.75 מיליארד אירו.
בשנת 2013 בוצעה הנפקה ב ו-492 מיליון $ מהסכום שהתקבלו הועברו לתשלום חובות.
בשנת 2017 היו מגעים לאיחוד עם חברת תקשורת לוויינים OneWeb שלא הסתיימו בהצלחה.
בשנת 2020 החברה נכנסה למשבר פיננסי ואף הכריזה על פשיטת רגל.
בסופו של דבר הושג הסדר, לחברה הוזרם הון נוסף והחל תהליך הבראה.
בשנת 2022 החברה הזמינה לוויינים חדשים לחידוש הצי.
השיגור נכשל 17 במאי 1988 Intelsat VA F-13 מרכז החלל הגיאני אריאן 2Ford Aerospace תוכנן ל-9 שנות עבודה.
27 בינואר 1989 Intelsat VA F-15 מרכז החלל הגיאני אריאן 2Ford Aerospace תוכנן ל-9 שנות עבודה.
27 באוקטובר 1989 Intelsat 602 מרכז החלל הגיאני אריאן 4יוז איירקראפט פעל עד לשנת 2012 14 במרץ 1990 Intelsat 603 נמל החלל קייפ קנוורל טיטן 3 מסחרייוז איירקראפט לא הגיע למסלול הנדרש.
פעל עד לשנת 2002. 27 באוקטובר 1993 Intelsat 701 מרכז החלל הגיאני אריאן 4Space Systems/Loral מתוכנן ל-15 שנות עבודה.
מופעל בשיתוף פעולה עם SKY Perfect JSAT Group 16 ביוני 2004 Intelsat 10-02 קוסמודרום בייקונור פרוטון Mאיירבוס פעיל לאחר טיפול הערכת אורך חיים.
נותן שירותים לחברת טלנור תחת שם מסחרי "Thor 10-02".
כולל ציוד של נאס"א לחקר מזג אוויר
תאריך שיגור חללית אתר שיגור/משגר יצרן הערות 14 באוקטובר 1976 Marisat-F2 נמל החלל קייפ קנוורל דלתא 2914 לוקהיד מרטין נרכש מחברת COMSAT.
פעל עד לשנת 2008. 12 באוקטובר 1990 SBS-6 מרכז החלל הגיאני אריאן 4 יוז איירקראפט נרכש מחברת SBS.
פעל עד לשנת 2009. 16 במאי 1996 Intelsat 24 מרכז החלל הגיאני אריאן 4התעשייה האווירית לישראל נרכש בשנת 2009. שוגר כעמוס 1. סיים פעילות 2 בדצמבר 1997 Intelsat 26 נמל החלל קייפ קנוורל אטלס 2יוז איירקראפט נרכש בשנת 2009 מ-JSAT.
1 באוקטובר 2003 Galaxy 13 Sea Launch זניט 3SL נורת'רופ גראמן נרכש מחברת PanAmSat בשנת 2006. פעיל.
13 באוגוסט 2005 Galaxy 14 קוסמודרום בייקונור סויוז FG בואינג נרכש מחברת PanAmSat בשנת 2006. פעיל.
פעיל 18 בספטמבר 2018 Horizons-3e מרכז החלל הגיאני אריאן 5 בואינג חלק של מיזם משותף עם SKY Perfect JSAT
"אינטלקטוערסית" הוא סינגל של הזמרת-יוצרת הישראלית אודיה, שיצא לאור ב-13 ביוני 2023 על ידי חברת התקליטים הליקון ארומה מיוזיק.
הסינגל יצא ביחד עם סינגל נוסף, "הזוג המלכותי".
הסינגל הכפול הוא הפרויקט המוזיקלי הראשון שאודיה הוציאה מאז שזכתה בפרס "תגלית השנה" של אקו"ם.
אודיה שאלה את העוקבים שלה באינסטגרם איזה משני השירים להוציא, ובסופו של דבר החליטה להוציא את שניהם.
אודיה שיתפה את החדשות על יציאת השירים החדשים באינסטגרם, והביעה אופטימיות והתרגשות לקראת היציאה.
היא גם עודדה את עוקביה לשתף את השיר המועדף עליהם מבין השניים לאחר האזנה.
השיר נתפס כתשובה הנשית לשיר "אינטלקטוערס" שהוציאה אודיה בשנה הקודמת, ולדברי אודיה - היא מתייחסת לשיר כאל 'אשתו' של השיר "אינטלקטוערס".
השיר "אינטלקטוערס" היה להיט גדול, וצבר כמעט 10 מיליון צפיות ביוטיוב תוך עשרה חודשים.
מילות השיר משקפות נושאים של התגברות על מערכת יחסים מהעבר ועצמאות.
המילים משדרות תחושת ביטחון ואסרטיביות בהתמודדות עם חוויות העבר.
אודיה מתייחסת לביקורות בשיר, ומכירה בטענה ש"כל השירים שלה זהים".
בתגובה, היא מציינת בשיר כי היא משנה את הקצב שלה בתגובה לביקורת.
היא גם מתייחסת לביקורת על הגייה לא ברורה באומרה, "הפעם הדיקציה דה בקס".
השיר מתואר כ"שיר ראפ של ממש, עם ביט עצבני בסגנון דריל".
אינטליגנציה רוחנית היא מונח המשמש כדי לציין הקבלות רוחניות עם מנת משכל (IQ) ואינטליגנציה רגשית (EQ).
דנה זוהר טבעה את המונח "אינטליגנציה רוחנית" והציגה את הרעיון ב-1997 בספרה ReWiring the Corporate Brain.
באותה שנה, 1997, קן אודונל, סופר ויועץ אוסטרלי המתגורר בברזיל, הציג גם את המונח "אינטליגנציה רוחנית" בספרו Endoquality – הממדים הרגשיים והרוחניים של האדם בארגונים.
בשנת 2000, בספר "אינטליגנציה רוחנית", הסופר סטיבן בנדיקט תיאר את הרעיון כנקודת מבט המציעה דרך להפגיש בין הרוחני והחומרי, שבסופו של דבר עוסק ברווחת היקום וכל מי שחיים בו.
הווארד גרדנר, הממציא של תאוריית האינטליגנציות המרובות, בחר שלא לכלול אינטליגנציה רוחנית ב"אינטליגנציות" שלו בשל האתגר של קודקוד קריטריונים מדעיים הניתנים לכימות.
במקום זאת, גרדנר הציע "אינטליגנציה קיומית" כבת קיימא.
מחקרים עדכניים ממשיכים לחקור את תחום האינטליגנציה הרוחנית (המקוצר לעיתים קרובות כ"SQ" או "SI") וליצור כלים למדידה ופיתוחה.
עד כה, מדידת אינטליגנציה רוחנית נטתה להסתמך על מכשירי הערכה עצמית, שעלולים להיות רגישים לדיווח שקרי, או לא אמין.
סקירה רחבה של המחקר על SI הראתה כי 1. קיימים מספר מכשירי מדידה תקפים, 2. הם מציעים תוקף ניבוי מצטבר חיובי על פני מגוון תוצאות רצויות, ו-3. יש בסיס נוירולוגי וביולוגי לאינטליגנציה רוחנית, המדגיש את הסבירות של יכולת ההסתגלות האבולוציונית שלה.
כל אלה תומכים בתוקף של SI כאינטליגנציה.
וריאציות של אינטליגנציה רוחנית משמשות לעיתים במסגרות ארגוניות כאמצעי להנעת עובדים, ומתן מסגרת לא דתית ורגישה לגיוון לטיפול בסוגיות ערכיות במקום העבודה.
לפי סטיבן קובי, "האינטליגנציה הרוחנית היא המרכז והבסיסית ביותר מכלל האינטליגנציות, מכיוון שהיא הופכת למקור ההדרכה עבור האחרים".
הגדרות של אינטליגנציה רוחנית מסתמכות על המושג רוחניות כמובדל מדתיות – אינטליגנציה קיומית.
דנה זוהר הגדירה 12 עקרונות העומדים בבסיס האינטליגנציה הרוחנית:
מודעות עצמית: לדעת במה אני מאמין ומעריך, ומה מניע אותי עמוקות.
ספונטניות: לחיות בתוך הרגע ולהגיב אליו.
להיות מונחה חזון וערכי: לפעול מתוך עקרונות ואמונות עמוקות, ולחיות בהתאם.
הוליזם: ראיית דפוסים גדולים יותר, מערכות יחסים וקשרים; בעל תחושת שייכות.
חמלה: בעל איכות של "להרגיש-עם" ואמפתיה עמוקה.
חגיגת השונות: הערכת אנשים אחרים על השונות ביניהם, לא למרותם.
עצמאות שדה: עמידה מול ההמון ובעלי אמונות משלו.
ענווה: יש תחושה של להיות שחקן בדרמה גדולה יותר, של המקום האמיתי של האדם בעולם.
נטייה לשאול יסודי "למה?" שאלות: צורך להבין דברים ולרדת לעומקם.
יכולת מסגרת מחדש: עמידה מאחור ממצב או בעיה וראיית התמונה הרחבה יותר או ההקשר הרחב יותר.
שימוש חיובי במצוקות: למידה וצמיחה מטעויות, נסיגות וסבל.
תחושת ייעוד: הרגשה שנקראת לשרת, להחזיר משהו.
קן ד'אוניל, תומך בגישה שמשלבת אינטליגנציה רוחנית (SQ) עם אינטליגנציה רציונלית (IQ) וגם אינטליגנציה רגשית (EQ).
IQ עוזר לנו ליצור אינטראקציה עם מספרים, נוסחאות ודברים, EQ עוזר לנו לתקשר עם אנשים ו-SQ עוזר לנו לשמור על איזון פנימי.
כדי לחשב את רמת ה-SQ של האדם הוא מציע את הקריטריונים הבאים:
כמה זמן, כסף ואנרגיה ומחשבות אנחנו צריכים כדי להשיג תוצאה רצויה.
כמה כבוד דו-צדדי קיים ביחסים שלנו.
כמה "נקי" משחק שאנחנו משחקים עם אחרים.
כמה כבוד יש לנו בשמירה על כיבוד כבודם של אחרים.
כמה שלווים אנחנו נשארים למרות עומס העבודה.
עד כמה ההחלטות שלנו הגיוניות.
כמה יציבים אנחנו נשארים במצבים מטרידים.
באיזו קלות אנו רואים סגולות אצל אחרים במקום פגמים.
רוברט אמונס מגדיר אינטליגנציה רוחנית כ"שימוש אדפטיבי במידע רוחני כדי להקל על פתרון בעיות יומיומיות והשגת מטרות.
במקור הוא הציע 5 מרכיבים של אינטליגנציה רוחנית:
היכולת להתעלות מעל הפיזי והחומר.
היכולת לחוות מצבי תודעה מוגברים.
היכולת לקדש את החוויה היומיומית.
היכולת לנצל משאבים רוחניים לפתרון בעיות.
היכולת החמישית הוסרה מאוחר יותר בשל התמקדותה בהתנהגות אנושית ולא ביכולת, ובכך לא עמדה בקריטריונים מדעיים שנקבעו בעבר לאינטליגנציה.
פרנסס ווהן מציעה את התיאור הבא: "אינטליגנציה רוחנית עוסקת בחיים הפנימיים של הנפש והרוח והקשר שלה להיות בעולם.
סינדי וויגלסוורת' מגדירה אינטליגנציה רוחנית כ"יכולת לפעול בחוכמה וחמלה, תוך שמירה על שלווה פנימית וחיצונית, ללא קשר לנסיבות".
היא מפרקת את הכישורים המרכיבים את SQ ל-21 מיומנויות, מסודרות למודל של ארבעה רבעונים בדומה למודל הנפוץ של דניאל גולמן של אינטליגנציה רגשית או EQ.
ארבעת הרבעים של האינטליגנציה הרוחנית מוגדרים כ:
מודעות עצמית גבוהה יותר / אגו עצמי
שליטה עצמית גבוהה / אגו עצמי
נוכחות רוחנית / שליטה חברתית
דייוויד קינג ביצע מחקר על אינטליגנציה רוחנית באוניברסיטת טרנט בפטרבורו, אונטריו, קנדה.
חשיבה קיומית ביקורתית: היכולת להרהר באופן ביקורתי בטבע הקיום, המציאות, היקום, המרחב, הזמן וסוגיות קיומיות/מטפיזיות אחרות; גם היכולת להרהר בנושאים לא-קיומיים ביחס לקיומו של האדם (כלומר, מנקודת מבט קיומית).
הפקת משמעות אישית: היכולת להפיק משמעות ומטרה אישית מכל החוויות הפיזיות והנפשיות, לרבות היכולת ליצור ולשלוט בתכלית חיים.
מודעות טרנסנדנטלית: היכולת לזהות ממדים/דפוסים טרנסצנדנטיים של העצמי (כלומר, עצמי טרנסצנדנטי או טרנסצנדנטי), של אחרים ושל העולם הפיזי (למשל, אי-חומריות) במהלך מצבי תודעה נורמליים, בליווי היכולת לזהות אותם.
הרחבת מצב מודע: היכולת להיכנס ולצאת ממצבי תודעה גבוהים יותר (למשל תודעה טהורה, תודעה קוסמית, אחדות, אחדות) ומצבי טראנס אחרים לפי שיקול דעתו האישי (כמו בהתבוננות עמוקה, מדיטציה, תפילה וכו').
Kumar ומנג'ו מהטה חקרו את הרעיון בהרחבה.
תוך הפעלת המבנה, הם הגדירו אינטליגנציה רוחנית כ"יכולת של אדם להחזיק במטרה רלוונטית חברתית בחיים על ידי הבנת ה'עצמי' ובעל מידה גבוהה של מצפון, חמלה ומחויבות לערכים אנושיים".
דק'יקו פיתחו מדד לדיווח עצמי, Inventual Intelligence Self-Report Inventory (SISRI-24) עם תמיכה פסיכומטרית וסטטיסטית על פני שני מדגמים אוניברסיטאיים גדולים.
סינדי וויגלסוורת' פיתחה את ה-SQ21, מלאי להערכה עצמית שנבדק בצורה חיובית עבור תקפות קריטריונים ותקפות בונה בדגימות מובהקות סטטיסטית.
מודל SQ ומכשיר הערכה של Wigglesworth שימשו בהצלחה במסגרות ארגוניות.
"קנה המידה לאינטליגנציה רוחנית" (SSI; Kumar & Mehta, 2011) הוא מדד בן 20 פריטים של דיווח עצמי של אינטליגנציה רוחנית אצל מתבגרים.
הרעיון מאחורי הפיתוח של קנה מידה זה היה ליצור ולהעריך את מושג האינטליגנציה הרוחנית בתרבות הקולקטיביסטית הגובלת בפילוסופיה המזרחית.
ה-SSI מדורג בסולם Likert וניתן להשלים אותו תוך 10 דקות.
נטען שלא ניתן לזהות אינטליגנציה רוחנית כצורה של אינטליגנציה.
הווארד גרדנר בחר שלא לכלול אינטליגנציה רוחנית בין האינטליגנציות שלו בשל האתגר של קודקוד קריטריונים מדעיים הניתנים לכימות.
מאוחר יותר, גרדנר הציע "אינטליגנציה קיומית" כבת קיימא, אך טען שעדיף -"לשים בצד את המונח רוחני, עם הקונוטציות הגלויות והבעייתיות שלו, ולדבר במקום אינטליגנציה החוקרת את טבעו של הקיום בתלבושותיו המגוונות.
לפיכך, עיסוק מפורש בעניינים רוחניים או דתיים יהיה מגוון אחד – לרוב הכי הרבה מגוון חשוב – של אינטליגנציה קיומית".
אינטליגנציה חברתית (Social Intelligence או SI) היא היכולת להבין פעולות שלנו ושל אחרים.
אינטליגנציה חברתית נלמדת ומתפתחת ממגע עם אנשים ולמידה מהצלחות וכישלונות במסגרות חברתיות.
זוהי מיומנות בין-אישית חשובה המסייעת לאנשים להצליח בכל היבטי החיים.
אינטליגנציה חברתית קשורה קשר הדוק לקוגניציה ולאינטליגנציה רגשית, ועד לאחרונה התייחסו אליהם בכפיפה אחת.
ההגדרה המקורית של אינטליגנציה חברתית (של אדוארד תורנדייק ב-1920) היא "היכולת להבין ולנהל גברים ונשים, נערים ונערות, לפעול בחוכמה ביחסי אנוש".
לפיכך היא מקבילה לאינטליגנציה בין-אישית, אחד מסוגי האינטליגנציה שזוהו בתאוריית האינטליגנציות המרובות של הווארד גרדנר, וקשורה קשר הדוק לתאוריית הנפש.
הנוירופסיכולוג ניקולס האמפרי מאמין שהאינטליגנציה החברתית מגדירה מי אנחנו כבני אדם.
הגדרה מעודכנת שטבעו ננסי קנטור וג'ון פ.
קילסטרום ב-1987 היא "מאגר הידע של הפרט על העולם החברתי." בשנת 2006 תיארה אלני אנדראו אינטליגנציה חברתית כדומה ל"כישורים ומיומנויות חברתיות".
בעבר האמינו כי אינטליגנציה חברתית ואינטליגנציה בין-אישית קשורות קשר הדוק, אולם הנושאים התפצלו לשני תחומי מחקר נפרדים.
חוקרים אחרים הגבילו את ההגדרה רק לידע לגבי מצבים חברתיים, ואולי יותר נכון לכנות זאת קוגניציה חברתית (או אינטליגנציה שיווקית חברתית, שכן היא נוגעת לאסטרטגיות וטקטיקות פסיכולוגיות מגמתיות בתחום הפרסום והשיווק).
לפי שון פולנו, אינטליגנציה חברתית היא היכולת של אדם להבין בצורה מיטבית את סביבתו ולהגיב כראוי לצורך התנהלות מוצלחת מבחינה חברתית.
הגדרות מרובות אלה מדגימות את חוסר ההסכמה לגבי ההגדרה של אינטליגנציה חברתית.
בפסיכולוגיה, אינטליגנציה חברתית היא תת-קבוצה חשובה של האינטליגנציה האנושית המרוכזת סביב שני מרכיבי ליבה: מודעות חברתית וכישורים חברתיים.
מודעות חברתית מתייחסת ליכולת להבין ולהזדהות עם רגשות ונקודות מבט של אחרים, בעוד שכישורים חברתיים מתייחסים ליכולת להתנהג בצורה יעילה במצבים חברתיים.
השערת האינטליגנציה החברתית קובעת שתי קביעות לגבי האינטליגנציה חברתית (כלומר, חיברות מורכב כמו בתחום הפוליטיקה, בתחום הרומנטי, ביחסים משפחתיים, מריבות, שיתוף פעולה, הדדיות ואלטרואיזם).
לפי קביעות אלה, אינטליגנציה חברתית:
הייתה כוח מניע בגידול המוח האנושי.
מספקת לנו כיום יכולת להשתמש במוח גדול זה בנסיבות חברתיות מורכבות.
לפי השערה זו, דרישות החיים החברתיים מניעות את הצורך שלנו באינטליגנציה חברתית מפותחת, שהיא הסתגלות אבולוציונית להתמודדות עם מצבים חברתיים מורכבים ביותר, כמו גם להשגת ושימור כוח בקבוצות חברתיות.
הארכאולוג סטיב מית'ן מאמין שיש שתי תקופות אבולוציוניות מרכזיות של צמיחת המוח האנושי הקשורות להשערת האינטליגנציה החברתית.
הראשונה הייתה לפני כשני מיליון שנה, כאשר המוח יותר מאשר הכפיל את גודלו.
מית'ן מאמין שצמיחה זו נבעה מכך שאנשים חיו בקבוצות גדולות ומורכבות יותר, ונאלצו לעקוב אחר מספר רב יותר של אנשים ולנהל מספר רב יותר של מערכות יחסים.
שינויים אלה דרשו יכולת מנטלית רבה יותר, ולכן מוח גדול יותר.
תקופת הצמיחה העיקרית השנייה בגודל המוח האנושי התרחשה לפני כ-600,000 עד 200,000 שנים, כאשר המוח הגיע לגודלו המודרני.
אומנם צמיחה זו עדיין אינה מוסברת במלואה, אך מית'ן מאמין שהיא קשורה לאבולוציה של השפה.
שימוש בשפה הוא אולי המשימה הקוגניטיבית המורכבת ביותר שאנו מבצעים, והוא קשור לאינטליגנציה חברתית משום שהשפה משמשת לתיווך יחסים חברתיים.
מנת האינטליגנציה החברתית (social intelligence quotient או SQ) דומה ל"מנת משכל" במבחני IQ, והממוצע הוא 100. ציונים של 140 ומעלה נחשבים לגבוהים במיוחד.
בניגוד למבחן ה-IQ הסטנדרטי, אין מבחן סטנדרטי למדידת אינטליגנציה חברתית.
לפי ז'אן פיאז'ה, אינטליגנציה אינה תכונה קבועה, אלא היררכיה מורכבת של מיומנויות עיבוד מידע העומדות מאחורי איזון הסתגלותי בין הפרט והסביבה.
לכן, מנת האינטליגנציה החברתית יכולה להשתנות בהתאם לשינוי עמדות והתנהגות של הפרט בתגובה לסביבתו החברתית.
מנת האינטליגנציה החברתית נמדדת על ידי טכניקות שונות, ביניהן מפגשי שאלות ותשובות.
כמו כן פותחו מספר מבחנים למדידת אינטליגנציה חברתית, היכולים לשמש גם לאבחון הפרעות בספקטרום האוטיסטי, וכן לבדיקת הפרעת תקשורת חברתית או SCD, סכיזופרניה, דיסמיה (הפרעות בתקשורת לא-מילולית) והפרעת קשב וריכוז.
מבחן האינטליגנציה החברתית של אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון הוא אחד המבחנים למדידת אינטליגנציה חברתית.
הוא פותח ביוני 1928 על ידי ד"ר תלמה האנט, פסיכולוגית מאוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון, והוצג במקור כדרך למדידת יכולתו של אדם להתמודד עם אנשים ויחסים חברתיים.
המבחן מעריך יכולות חברתיות כמו התבוננות בהתנהגות אנושית, שיפוט מצב חברתי, זיכרון שם ופנים והבנת הבעות פנים.
מבחן האינטליגנציה החברתית של אוניברסיטת ג'ורג' וושינגטון במהדורתו המתוקנת כולל את המרכיבים הבאים:
הכרה במצבו הנפשי של הדובר
גילפורד התמודד עם בעיית המדידה של אינטליגנציה חברתית, ופיתח מבחן למדידת אינטליגנציה חברתית.
לטענתו, אינטליגנציה חברתית היא יחידה שאינה תלויה בגורם האינטליגנציה הכללית, אלא קשורה להבנת מידע התנהגותי.
פסיכולוגים מחקריים בתחומי הקוגניציה החברתית או מדעי המוח גילו לאחרונה עקרונות רבים שבהם פועלת האינטליגנציה החברתית האנושית.
הפסיכולוגים ננסי קנטור וג'ון קיהלסטרום תיארו את סוגי השאלות שאנשים משתמשים בהם כדי להבין יחסים חברתיים (למשל, "באיזה מצב אני?
מי מדבר איתי?"), וכן את הכללים שהם משתמשים בהם כדי להסיק מסקנות ("למה הוא התכוון בזה?") ולתכנן פעולות ("מה אני הולך לעשות בנידון?").
סופר המדע הפופולרי דניאל גולמן התבסס על מחקרים במדעי המוח והציע שהאינטליגנציה החברתית מורכבת ממודעות חברתית (כולל אמפתיה, התכווננות, דיוק אמפתי וקוגניציה חברתית) וכן יכולת חברתית (כולל סינכרון, הצגה עצמית, השפעה ודאגה).
המחקר של גולמן מצביע על כך שהיחסים החברתיים שלנו משפיעים על הבריאות הפיזית שלנו, וככל שהקשר עמוק יותר ההשפעה רבה יותר.
ההשפעות על הגוף כוללות קצב זרימת הדם, נשימה, מצב רוח כגון עייפות ודיכאון, והיחלשות של המערכת החיסונית.
החוקר בתחום החינוך ריימונד ה.
הרטן מאמין שהאינטליגנציה מועצמת על ידי אינטראקציות חברתיות מוגברות.
משום כך ילדים זקוקים להזדמנויות מתמשכות לחוויות בין-אישיות על מנת לפתח 'פסיכולוגיה בין-אישית' מפותחת.
מערכת החינוך המסורתית אינה מאפשרת קשרי גומלין חברתיים מורכבים, אלא שמה דגש על מסגרות מסורתיות שמטרתן העברת מידע.
משום כך היא אינה מעודדת פיתוח מיומנויות חברתיות.
לעומת זאת, תלמידים שהייתה להם הזדמנות לפתח כישורים חברתיים בכיתות רב-גילאיות במסגרות דמוקרטיות מפתחים במידה רבה יותר מיומנויות חברתיות.
אינטליגנציה של כלבים או קוגניציה של כלבים היא היכולת השכלית של כלבים הבאה לידי ביטוי בתפיסה, בהבנה, במודעות, ברכישת מידע ומיומנויות מושגיות ואגירתם בזיכרון, שליפתם, שילובם והשוואה ביניהם ושימוש בהם במצבים חדשים.
לכלבים יש בערך פי שניים נוירונים בקליפת המוח לעומת חתולים, מה שמרמז שייתכן כי הם חכמים בערך כפליים.
מחקרים הראו שכלבים מציגים התנהגויות רבות הקשורות לאינטליגנציה.
יש להם מיומנויות זיכרון מתקדמות, והם מסוגלים לקרוא ולהגיב כראוי לשפת גוף אנושית כמו תנועות והצבעה, ולהבין פקודות קוליות אנושיות.
כלבים מדגימים תאוריה של תודעה על ידי עיסוק בהונאה, ומודעות עצמית על ידי זיהוי הריח של עצמם במהלך "מבחן הרחה", מקבילה מוצעת של ריח למבחן המראה.
כלבים שימשו לעיתים קרובות במחקרי קוגניציה, כולל מחקר על תפיסה, מודעות, זיכרון ולמידה, בעיקר מחקר על התניה קלאסית ואופרנטית.
במחקרים אלה, מדעני התנהגות חשפו קבוצה מפתיעה של יכולות חברתיות-קוגניטיביות בכלב הבית, יכולות שאינן מופיעות אצל קרוביו ממשפחת הכלבים או אצל יונקים אינטליגנטיים אחרים, כגון קופי אדם.
מיומנויות אלו דומות לחלק מהמיומנויות החברתיות-קוגניטיביות של ילדים אנושיים.
זו עשויה להיות דוגמה לאבולוציה מתכנסת, המתרחשת כאשר מינים שונים מפתחים באופן עצמאי פתרונות דומים לאותן בעיות.
לדוגמה, דגים, פינגווינים ודולפינים פיתחו כל אחד בנפרד סנפירים כפתרון לבעיית התנועה במים.
עם כלבים ובני אדם, ייתכן שקיימת התכנסות פסיכולוגית.
כלומר, כלבים התפתחו והפכו להיות דומים יותר מבחינה קוגניטיבית לבני אדם מאשר מינים קרובים יותר אלינו מבחינה גנטית.
עם זאת, ספק אם ניתן לכנות את האבולוציה הקוגניטיבית של בני אדם ובעלי חיים "עצמאית".
היכולות הקוגניטיביות של כלבים עוצבו בהכרח במשך אלפי שנים של מגע עם בני אדם.
כתוצאה מאבולוציה פיזית וחברתית זו, כלבים רבים מגיבים בקלות לרמזים חברתיים המשותפים לבני אדם, לומדים במהירות את המשמעות של מילים, מראים הטיה קוגניטיבית ומפגינים רגשות שנראים דומים לרגשות אנושיים.
מחקרים מראים כי ייתכן שכלבי בית איבדו חלק מהיכולות הקוגניטיביות המקוריות שלהם לאחר שהחלו לחיות עם בני אדם.
לדוגמה, אחד המחקרים הציג ראיות משכנעות לכך שדינגו (Canis dingo) מצטיינים יותר מכלבי בית בפתרון בעיות.
מחקר אחר הצביע על כך שלאחר שהוכשרו לפתור משימת מניפולציה פשוטה, כלבים שניצבים בפני גרסה בלתי ניתנת לפתרון של אותה בעיה מסתכלים על אדם קרוב, בעוד שזאבים אינם עושים זאת.
לפיכך, נראה שכלבי בית מודרניים נעזרים בבני אדם כדי לפתור בעיות.
ב-2014, מחקר גנום מקיף של הבדלי DNA בין זאבים וכלבים מצא שכלבים לא גילו תגובת פחד מופחתת, אך התגלתה אצלם גמישות סינפטית גדולה יותר.
זו תורמת לכישורים של למידה וזיכרון, ושינוי זה לעומת זאבים אולי שינה את יכולות הלמידה והזיכרון של כלבים.
רוב המחקר המודרני על קוגניציה של כלבים התמקד בכלבי מחמד החיים בבתים של בני אדם במדינות מפותחות, שהם רק חלק קטן מאוכלוסיית הכלבים.
כלבים מאוכלוסיות אחרות עשויים להציג התנהגויות קוגניטיביות שונות.
גם הבדלים בין גזעים עשויים להשפיע על יכולות הלמידה והזיכרון.
מבחן האינטליגנציה הראשון לכלבים פותח ב-1976. הוא כלל מדידות של זיכרון לטווח קצר, זריזות ויכולת פתרון בעיות, כגון עקיפה כדי להגיע למטרה.
הוא גם העריך את יכולתו של כלב להסתגל לתנאים חדשים ולהתמודד עם מצבים קשים מבחינה רגשית.
הבדיקה נערכה על 100 כלבים ועברה תיקנון, ופותחו נורמות לפי גזע.
סטנלי קורן השתמש בסקרים שנערכו על ציות אצל כלבים כדי לדרג גזעי כלבים לפי אינטליגנציה, ופרסם את התוצאות בספרו "אינטליגנציה של כלבים" בשנת 1994.
תפיסה מתייחסת לתהליכים נפשיים שבאמצעותם מידע חושי מאורגן ומתפרש על מנת לייצג ולהבין את הסביבה.
תפיסה כוללת תהליכים כגון קליטת מידע באמצעות קשב, וארגון מידע חושי באמצעות קיבוץ וזיהוי אירועים ואובייקטים.
אצל הכלב, מידע המבוסס על חוש הריח בולט במיוחד (בהשוואה לבני אדם), אך חושיו של הכלב כוללים גם ראייה, שמיעה, טעם, מגע ופרופריוספציה.
יש גם עדויות לכך שכלבים חשים בשדה המגנטי של כדור הארץ.
אחד החוקרים טען שכלבים תופסים את הזמן החולף באמצעות פיזור ריחות.
המושג קביעות אובייקט מציין את היכולת של בעל חיים להבין שאובייקטים ממשיכים להתקיים גם כאשר הם נמצאים מחוץ לשדה הראייה.
יכולת זו אינה קיימת בלידה, והפסיכולוג ההתפתחותי ז'אן פיאז'ה תיאר שישה שלבים בהתפתחות קביעות האובייקט אצל תינוקות בני אנוש.
נעשה שימוש בגישה דומה עם כלבים, וקיימות עדויות לכך שכלבים עוברים שלבים דומים ומגיעים לשלב החמישי המתקדם בגיל 8 שבועות.
בשלב זה הם יכולים לעקוב אחר "תזוזה גלויה", שבה הנסיין מזיז את האובייקט מאחורי מספר מסכים לפני שהוא משאיר אותו מאחורי המסך האחרון.
לא ברור אם כלבים מגיעים לשלב השישי במודל פיתוח קביעות האובייקט של פיאז'ה.
מחקר שנערך בשנת 2013 הצביע על כך, שנראה כי כלבים מזהים כלבים אחרים ללא קשר לגזע, גודל או צורה, ומבדילים ביניהם לבין בעלי חיים אחרים.
בשנת 2014 הראה מחקר באמצעות הדמיית תהודה מגנטית שאזורי תגובה קולית קיימים במוחם של כלבים, ומראים דפוס תגובה באזורי הקול של האונה הטמפורלית הקדמית הדומה לדפוס הקיים אצל בני אדם.
כלבים מסוגלים ללמוד באמצעות חיזוק פשוט (למשל, התניה קלאסית או אופרנטית), אך הם לומדים גם על ידי צפייה בבני אדם ובכלבים אחרים.
אחד המחקרים בדק אם כלבים העוסקים במשחק משותף מתאימים את התנהגותם למצב הקשב של חברם למשחק.
הנסיינים הבחינו שאותות משחק נשלחו רק כאשר הכלב שמר על תשומת ליבו של הכלב השני.
אם דעתו של הכלב השני הוסחה, הכלב פנה להתנהגות שמטרתה משיכת תשומת לב לפני ששלח אות למשחק.
גורים לומדים התנהגויות במהירות על ידי חיקוי התנהגויות של כלבים מנוסים.
צורת אינטליגנציה זו אינה ספציפית למשימות שהכלבים יועדו לבצע, אך ניתן להכליל אותה על בעיות שונות.
לדוגמה, לגורי תחש הוצגה בעיה של משיכת עגלה באמצעות סרט המחובר אליה כדי לקבל פרס מהעגלה.
גורים שצפו בכלב מנוסה מבצע משימה זו למדו את המשימה פי חמישה-עשר מהר יותר מאלה שהשאירו אותם לפתור את הבעיה בעצמם.
הדרגה החברתית של כלבים משפיעה על תפקודם במצבי למידה חברתית.
בקבוצות חברתיות בעלות היררכיה ברורה, הפרטים הדומיננטיים הם המשפיעים יותר והעברת הידע נוטה להיות חד-כיוונית, מדרג גבוה יותר לנמוך יותר.
בניסוי של פתרון בעיות, כלבים דומיננטיים בדרך כלל ביצעו משימות טוב יותר מכלבים נחותים מהם בדרגה כשצפו בפעולות של בן אדם, ממצא המשקף את הדומיננטיות של האדם בקבוצות של כלבים ובני אדם.
כלבים נחותים בדרגה לומדים באופן הטוב ביותר מהכלב הדומיננטי הקרוב אליהם בהיררכיה.
כלבים מציגים קוגניציה חברתית בדומה לבני אדם בדרכים שונות.
לדוגמה, הם יכולים להגיב לשפת גוף אנושית כמו תנועות והצבעה, והם גם מבינים פקודות קוליות אנושיות.
באחד המחקרים הוצגה לגורים קופסה, והראו להם כי כאשר מטפל לוחץ על ידית, כדור מתגלגל החוצה מהקופסה.
לאחר מכן נתן המטפל לגור לשחק עם הכדור, מה שהפך את הכדור לתגמול מהנה.
לאחר מכן הורשו הגורים לשחק עם הקופסה.
כשלושה רבעים מהגורים נגעו לאחר מכן בידית, ויותר ממחציתם שחררו את הכדור בהצלחה, לעומת 6% בלבד בקבוצת ביקורת, שלא צפתה באדם שלחץ על הידית.
באופן דומה, כלבים מקבלים הדרכה מרמזים המציינים את הכיוון שאליו מופנית תשומת הלב של האדם.
במשימה אחת הוסתר פרס מתחת לאחד משני דליים.
לאחר מכן ציין הנסיין את מיקום התגמול על ידי הקשה על הדלי, הצבעה על הדלי, הנהון כלפי הדלי או פשוט הסתכלות על הדלי.
הכלבים עקבו אחר אותות אלה טוב יותר משימפנזים, זאבים ותינוקות אנושיים.
גם גורים עם חשיפה מוגבלת לבני אדם הצליחו במשימה.
כלבים יכולים לעקוב אחר הכיוון שאליו מצביעים בני אדם.
כלבים שרים בגינאה החדשה הם סוג כלב מקומי קדום ופראי למחצה באזורים האלפיניים המרוחקים של גינאה החדשה, וביכולתם לעקוב אחר הצבעה של אדם כמו דינגו (כלבי בר) אוסטרליים.
שניהם מדגימים יכולת לקרוא מחוות אנושיות שהתגלתה בשלב מוקדם בביות ללא ברירה אנושית.
הוכח כי כלבים וזאבים גם עוקבים אחר הצבעה מורכבת יותר עם חלקי גוף שאינם הזרוע והיד האנושית (למשל מרפק, ברך, כף רגל).
כלבים נוטים יותר לעקוב אחר הנחיות מכוונות של יד/זרוע בשילוב עם איתות בעזרת העיניים.
באופן כללי, נראה שכלבים משתמשים ברמזים אנושיים כאינדיקציה לאן ללכת ומה לעשות.
ככלל, נראה שלכלבים יש מיומנויות קוגניטיביות הנחוצות כדי להבין ולקיים תקשורת.
עם זאת, ממצאים המורים על מידת ההבנה של כלבים לגבי מצבים נפשיים של אחרים שנויים במחלוקת.
כדי שכלבים יתפקדו היטב במשימות מסורתיות בהנחיה אנושית, נדרשות גם התנסויות רלוונטיות עם בני אדם, כולל סוציאליזציה עם בני אדם בשלב הקריטי להתפתחות החברתית, וכן הזדמנויות לקשר בין איברי גוף אנושיים לתוצאות מסוימות (כגון מזון שמסופק על ידי בני אדם, זריקה או בעיטה בכדור על ידי אדם וכולי).
בשנת 2016, מחקר על כלבי הצלה במים המגיבים למילים או למחוות מצא שהכלבים הגיבו למחווה יותר מאשר לפקודה מילולית.
כלבים הפגינו זיכרון אפיזודי בכך שנזכרו באירועים שהתרחשו בעבר, שכללו פעולות מורכבות של בני אדם.
במחקר משנת 2019 התגלה מתאם בין גודל הכלב לתפקודי זיכרון ושליטה עצמית, כאשר כלבים גדולים יותר תפקדו בצורה משמעותית טוב יותר מכלבים קטנים יותר.
עם זאת, גודל המוח לא ניבא במחקר את יכולתו של כלב לעקוב אחר מחוות הצבעה אנושיות, וגם לא היה קשור ליכולות ההסקה וההיגיון שלו.
מחקר משנת 2018 על יכולות קוגניטיביות של כלבים מצא שבעלי חיים שונים, כולל חזירים, יונים ושימפנזים, מסוגלים לזכור מה, איפה ומתי קרה אירוע מסוים, דבר שכלבים אינם יכולים לעשות.
מחקרים שונים הראו שכלבים לומדים בקלות שמות חפצים, ויכולים לשלוף פריט מבין רבים אחרים כאשר אומרים את שמו.
לדוגמה, בשנת 2008, בטסי, כלבה מגזע בורדר קולי, ידעה יותר מ-345 מילים במבחן השליפה, וכן הצליחה לחבר בין אובייקט לתמונה של האובייקט, למרות שלא ראתה אף אחד מהם לפני לכן.
במחקר אחר, כלב צפה בנסיינים מוסרים חפץ הלוך ושוב אחד לשני תוך שימוש בשם החפץ במשפט.
לאחר מכן החזיר הכלב את הפריט כששמע את שמו.
בבני אדם, "מיפוי מהיר" הוא יכולת לבנות השערות מהירות וגסות לגבי המשמעות של מילה חדשה לאחר חשיפה אחת בלבד.
בשנת 2004, מחקר עם ריקו, כלב מסוג בורדר קולי, הראה שהוא מסוגל לבצע מיפוי מהיר.
ריקו הכיר בתחילה את השמות של למעלה מ-200 פריטים.
הוא הסיק את שמותיהם של פריטים חדשים על ידי הוצאה מן הכלל, כלומר על ידי ידיעה שהפריט החדש הוא פריט שהוא אינו מכיר.
ריקו שלף בצורה נכונה פריטים חדשים כאלה מיד, וכן ארבעה שבועות לאחר החשיפה הראשונית.
ריקו גם הצליח לפרש ביטויים כמו "להביא את הגרב" לפי המילים המרכיבות אותו (במקום להבין את המשפט כמילה אחת).
ריקו היה גם יכול לתת את הגרב לאדם מסוים.
ביצועים אלה מתאימים לאלו של בני אדם בני 3.
בשנת 2013 תיעד מחקר את יכולות הלמידה והזיכרון של בורדר קולי נקבה בשם "צ'ייסר", שבזמן פרסום המחקר ידעה שמות של חפצים רבים והייתה יכולה להבין בפקודה מילולית למעלה מ-1,000 מילים.
צ'ייסר תועדה כמסוגלת ללמוד שמות של אובייקטים חדשים "על ידי הוצאה מן הכלל", ולקשר שמות עצם לפעלים.
נטען שמרכזי להבנת ההישגים המדהימים של כלבי בורדר קולי הוא רקע הגידול של הכלב: כלבי קולי שגודלו לעבודת מרעה מתאימים באופן ייחודי למשימות אינטלקטואליות כמו שיוך מילים שעלולות לדרוש מהכלב לעבוד "מרחוק" עם חבריו האנושיים, והמחקר מעניק קרדיט לגידול הסלקטיבי של כלבים מסוג זה בנוסף לאילוף קפדני.
מספר מחקרים העלו השערה, שבעוד שכלבים יכולים להבחין בקלות בין מילים מוכרות למילים לא דומות שהן חסרות משמעות, הם מתקשים להבדיל בין מילים מוכרות למילים חסרות משמעות שנבדלות בצליל אחד בלבד.
מדידות של פעילות המוח של כלבים לא הראו הבדל בתגובה בין מילה מוכרת למילה דומה אך חסרת היגיון.
בכך דומים כלבים לתינוקות אנושיים בני 14 חודשים מבחינת יכולת עיבוד מילולית.
מחקר באמצעות fMRI מצא כי מוח הכלב הבחין, ללא אילוף, בין שפה מוכרת לשפה לא מוכרת.
המחקר מצא גם שכלבים מבוגרים היו טובים יותר בהבחנה בין שפות, מה שמצביע על השפעת כמות החשיפה לשפה.
מחקרים מצביעים על כך שכלבים מרגישים רגשות מורכבים, כמו קנאה וציפייה.
עם זאת, יש לפרש בזהירות עדויות התנהגותיות לרגשות אנושיים לכאורה.
לדוגמה, בספרו Good Natured משנת 1996, האתולוג פרנס דה ואל דן בניסוי שהיה כרוך בנזיפות ורגשות אשמה שנערך עם האסקי סיבירי נקבה.
לכלבה היה הרגל לגרוס עיתונים, וכאשר הבעלים שלה היה חוזר הביתה, היה מוצא את הניירות הגרוסים ונוזף בה, והיא הייתה מתנהגת כמי שמרגישה אשמה.
עם זאת, כאשר הבעלים עצמו גרס את הניירות ללא ידיעתה, הכלבה הפגינה רגשות אשמה בדיוק כאילו היא עצמה גרסה את הניירות.
דה ואל הסיק שהכלבה לא הפגינה אשמה אמיתית כפי שבני אדם מבינים זאת, אלא פשוט ציפייה לנזיפה.
מגבלה אחת בחקר רגשות אצל בעלי חיים לא אנושיים היא שהם אינם יכולים לבטא באופן מילולי את רגשותיהם.
עם זאת, ניתן לחקור רגשות אצל כלבים באופן עקיף באמצעות מבחנים קוגניטיביים, הנקראים מבחן הטיה קוגניטיבית, אשר מודדים הטיה קוגניטיבית ומאפשרים להסיק מהו מצב הרוח של בעל החיים.
חוקרים מצאו שלכלבים הסובלים מחרדת נטישה יש הטיה קוגניטיבית שלילית יותר, בהשוואה לכלבים ללא חרדת נטישה.
מצד שני, כאשר מטפלים בחרדת הנטישה של כלבים באמצעות תרופות וטיפול התנהגותי, ההטיה הקוגניטיבית שלהם הופכת לפחות שלילית מאשר לפני הטיפול.
כמו כן, מתן אוקסיטוצין לעומת פלצבו גורם להטיה קוגניטיבית חיובית יותר וציפייה חיובית בכלבים.
לכן מוצע להשתמש במבחן ההטיה הקוגניטיבית כדי לנטר מצבים רגשיים חיוביים במטרה לתרום לתחושת הרווחה של כלבים.
יש עדויות לכך שכלבים יכולים להבחין בהבעות פנים רגשיות של בני אדם.
בנוסף, נראה שהם מגיבים לפנים במידה מסוימת כמו בני אדם.
לדוגמה, בני אדם נוטים להביט בצד הימני בפניו של אדם, מה שעשוי להיות קשור לשימוש בהמיספרה הימנית של המוח לזיהוי פנים.
מחקרים מצביעים על כך שגם כלבים מתמקדים בצד הימני של פנים אנושיות, אבל לא בפנים של כלבים אחרים או חיות אחרות.
כלבים הם המין היחיד שאינו פרימטים שיודע לעשות זאת.
כלבים למדו להפעיל רובוט כדי לספק להם פרסי מזון.
נצפו כלבים שלמדו להשתמש בתחבורה ציבורית כדי להגיע ליעד מבוקש.
במוסקבה, מתוך 500 כלבים, 20 למדו לנסוע לעבודה.
אקליפס, לברדור שחור בסיאטל, היה נוסע מדי פעם באוטובוס לפני בעליו כשהיה להוט להגיע לגינת הכלבים.
ראטי, טרייר ג'ק ראסל ביורקשייר, אנגליה, נסע 8 ק"מ באוטובוס כדי לקבל אוכל בשני פאבים.
כלבים אומנו לבצע פקודות כדי לנהוג במכוניות.
הוכח שכלבים לומדים על ידי הסקת מסקנות באופן דומה לילדים.
לכלבים יש יכולת לאמן את עצמם וללמוד התנהגויות באמצעות צפייה ואינטראקציה עם כלבים אחרים.
באחד המחקרים הוצגו בפני כלבים שתי קערות, אחת עם פרס.
לאחר ארבע הדגמות שבהן הראו לכלבים כי אחת הקערות מכילה פרס, הקערה הריקה הורמה ולאחר מכן הונחה.
33% מהכלבים בחרו נכון בקערת הפרס לעיתים קרובות יותר מאשר בקערה הריקה.
תאוריה של תודעה היא היכולת לייחס מצבים נפשיים: אמונות, כוונות, רצונות, העמדת פנים, ידע וכולי לעצמך ולאחרים ולהבין שלאחרים יש אמונות, רצונות, כוונות ונקודות מבט שונות משלך.
יש עדויות לכך שלכלבים יש תודעה לאור עיסוקם בהונאה.
לדוגמה, צופה אחד דיווח שכלב החביא חטיף גנוב בכך שישב עליו עד שהבעלים החוקיים של החטיף יצא מהחדר.
למרות שייתכן כי הדבר מקרי, ייתכן גם שהגנב הבין שבעל החטיף לא יוכל למצוא את החטיף אם יסתיר אותו.
מחקר מצא שכלבים מסוגלים להבחין בין חפץ שהבעלים מחפש על סמך הרלוונטיות שלו עבור הבעלים, והם להוטים יותר להצביע על חפץ רלוונטי בהשוואה לחפץ לא רלוונטי.
הדבר מצביע על כך שלכלבים יש גרסה בסיסית של חלק מהמיומנויות הנחוצות לפי התאוריה של התודעה.
אינטל 8087, שהוכרז בשנת 1980, היה מעבד הנקודה הצפה הראשון עבור סדרת המיקרו-מעבדים אינטל 8086. מטרת השבב הייתה להאיץ פעולות אריתמטיות בנקודה צפה, כגון חיבור, חיסור, כפל, חילוק ושורש ריבועי.
הוא גם מחשב פונקציות טרנסצנדנטליות כגון פונקציות מעריכיות וחישובים לוגריתמיים וטריגונומטריים.
שיפורי הביצועים היו בין כ-20% ליותר מ-500%, בהתאם ליישום הספציפי.
ה-8087 היה מעגל משולב מתקדם, שדחף את גבולות טכנולוגיית הייצור של התקופה.
פעולות בסיסיות ב-8087, כגון חיבור וחיסור יכולות להימשך למעלה מ-100 מחזורי מכונה, וחלק מההוראות עולות על 1,000 מחזורים.
השבב אינו כולל פעולת כפל בחומרה והוא מיישם חישובים באמצעות אלגוריתם .
מכירות ה-8087 קיבלו דחיפה משמעותית כאשר שקע מעבד משולב נכלל בלוח האם של IBM PC משנת 1981. פיתוח ה-8087 הוביל לתקן IEEE 754-1985 לאריתמטיקה של נקודה צפה.
החל מאינטל 80486DX, מעבדי אינטל x86 כללו מעבדי נקודה צפה משולבים (פונקציות נקודה צפה שולבו עם המעבד).
למעבדי 486SX יש יחידת נקודה צפה מושבתת או נעדרת, אך הם מאפשרים יחידת 80487 נפרדת.
אינטל ייצרה קודם לכן את יחידת העיבוד האריתמטי 8231 ואת מעבד הנקודה הצפה 8232. אלה תוכננו לשימוש עם מעבדי אינטל 8080 או מעבדים דומים והשתמשו באפיק נתונים של 8 סיביות.
הם חוברו למערכת מארחת באמצעות קלט/פלט מתוכנת או בקר גישה ישירה לזיכרון.
ה-8087 תוכנן בתחילה על ידי ביל פולמן, מנהל ההנדסה באינטל שפיקח על פיתוח השבב אינטל 8086. פולמן נקט צעדים כדי לוודא שתכנון ה-8086 יוכל לתמוך בשבב מתמטי שטרם פותח.
בשנת 1977 קיבל פולמן אור ירוק לתכנן את שבב המתמטיקה 8087. ברוס רייבנל מונה כארכיטקט, וג'ון פאלמר נשכר כארכיטקט שותף ומתמטיקאי לפרויקט.
השניים הגיעו לעיצוב מהפכני עם 64 סיביות של מנטיסה ו-16 סיביות של אקספוננט עבור המספר הממשי בפורמט הארוך ביותר, עם מעבד בעל ארכיטקטורת מחסנית ושמונה אוגרי מחסנית של 80 סיביות, עם סט פקודות עשיר מבחינה חישובית.
העיצוב פתר כמה בעיות ידועות בולטות בחישוב נומרי ובתוכנה נומרית: בעיות שגיאות עיגול בוטלו עבור אופרנדים של 64 סיביות, והמרות מצב נומרי נפתרו עבור כל המספרים של 64 סיביות.
פאלמר ייחס השפעה משמעותית על העיצוב לכתביו של על נקודה צפה.
עיצוב ה-8087 זכה בתחילה לקבלת פנים קרירה במטה אינטל בסנטה קלרה בשל עיצובו האגרסיבי.
בסופו של דבר, העיצוב הוקצה לאינטל ישראל, ורפי נווה הוביל את פיתוח השבב במרכז הפיתוח של אינטל בחיפה.
פאלמר, רייבנל ונווה קיבלו פטנטים על העיצוב.
רוברט קוהלר וג'ון בייליס קיבלו גם הם פטנט על הטכניקה שבה הוראות מסוימות עם תבנית סיביות מסוימת נמסרו ל-8087.
ל-8087 היו 65,000 טרנזיסטורים והוא יוצר כמעגל של 4.5 מיקרון (ואז הצטמק ל-3 מיקרון).
רוב פקודות שפת הסף של 8087 מתחילות ב-F, כגון FADD, FMUL, FCOM וכן הלאה, מה שהופך אותן למובחנות בקלות מהוראות 8086. הקידוד הבינארי עבור כל הוראות 8087 מתחיל בתבנית הביטים 11011 (מספר עשרוני 27).
ה-8087 היה יקר וקשה לייצור עם תפוקות נמוכות.
הוא גם התחמם למדי, מה שאילץ את אינטל להשתמש באריזה קרמית יקרה יותר לפיזור חום משופר.
משפחת x87 אינה משתמשת בקבוצת אוגרים הניתנת למיעון ישיר כמו האוגרים הראשיים של מעבדי x86; במקום זאת, אוגרי x87 יוצרים מבנה מחסנית עמוקה בת שמונה רמות הנע בין st0 ל-st7, כאשר st0 הוא החלק העליון.
הוראות x87 פועלות על ידי דחיפה, חישוב ושחרור ערכים על מחסנית זו.
זה הופך את מחסנית x87 לשימושית כשבעה אוגרים הניתנים לכתובת חופשית בתוספת אקומולטור.
זה רלוונטי במיוחד במעבדי x86 (פנטיום משנת 1993 ואילך).
כאשר אינטל עיצבה את ה-8087, היא שאפה ליצור פורמט נקודה צפה סטנדרטי עבור עיצובים עתידיים.
היבט חשוב של ה-8087 מנקודת מבט היסטורית היה שהוא הפך לבסיס לתקן הנקודה הצפה IEEE 754. ה-8087 לא יישם את תקן IEEE 754 הסופי בכל פרטיו, מכיוון שהתקן לא הושלם עד 1985, אך ה-80387 כן יישם תקן זה.
ה-8087 סיפק שני טיפוסי נתונים בסיסיים של 32/64 סיביות בנקודה צפה ופורמט זמני פנימי מורחב נוסף של 80 סיביות (שיכול להיות מאוחסן גם בזיכרון) כדי לשפר את הדיוק בחישובים גדולים ומורכבים.
מלבד זאת, ה-8087 הציע פורמט עשרוני בקידוד בינארי (BCD) ארוז של 80 סיביות/18 ספרות וטיפוסי נתונים שלמים של 16, 32 ו-64 סיביות.
ב-15 בספטמבר 2025 העניק ארגון IEEE לאינטל ישראל את אות IEEE Milestones על פיתוח המעבד אינטל 8087.
גישת האינטראקציה הסימבולית (בעברית: הידוד סמלי) היא פרדיגמה סוציולוגית הטוענת שהמציאות החברתית נבנית על בסיס אינטראקציות בין יחידים בחברה, אשר מבוססות על סמלים ופרשנות.
זוהי גישת מיקרו המתבססת על הפרקטיקות של חיי היום יום (לכן נקראת גם: סוציולוגיה של חיי היום יום).
השורשים האינטלקטואלים של הגישה נמצאים אצל גיאורג זימל ובמידה פחותה יותר אצל מקס ובר.
זימל, בניגוד לסוציולוגים בני זמנו, חקר את הסוציולוגיה של היום יום.
מישור הניתוח לא היה המבנה החברתי, התרבות, המוסדות החברתיים, וכיוצא בזה, אלא אירועים "קטנים" יותר, כמו פעולות גומלין בין בני אדם.
הוא כתב, בין השאר, על הדיאדה (פעולת הגומלין בין שני בני אדם), הטריאדה (שלושה בני אדם), על תחושות הזר, ועוד.