tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ב-27 באפריל 2008, זכה טובשינבאייר במדליית ארד באליפות אסיה כאשר ניצח את טוקומי טאקייה היפני בקרב על המדליה.
ב-14 באוגוסט 2008, הוא התחרה באולימפיאדת בייג'ינג, זכה במדליית הזהב והפך לאלוף האולימפי הראשון של מונגוליה.
בקרב הראשון טובשינבאייר גבר על האלוף האולימפי המכהן, היפני קייג'י סוזוקי, בשמינית הגמר ניצח את בנג'מין ברלה הגרמני וברבע הגמר את ג'אנג סונג-הו הקוריאני.
בחצי הגמר הוא ניצח את מולבוד מיראלייב האזרי ובגמר טובשינבאייר ניצח את אסחט ז'יטקייב הקזחי.
בשנת 2010, טובשינבאייר השתתף במשחקי אסיה שנערכו בגואנגג'ואו וסיים במקום החמישי לאחר שהפסיד למקסים ראקוב הקזחי בקרב על מדליית הארד, גם באליפות העולם באותה שנה, שנערכה בטוקיו, טובשינבאייר סיים במקום החמישי כאשר הפסיד בקרב על מדליית הארד לתיירי פאבר הצרפתי.
ב-6 בפברואר 2011, הוא זכה במדליית כסף בגראנד סלאם פריז כאשר הגיע עד לגמר בו הפסיד להנק חרול ההולנדי.
חודשיים לאחר מכן, טובשינבאייר זכה במדליית ארד באליפות אסיה לאחר שניצח בקרב על המדליה את מקסים ראקוב הקזחי.
עוד באותה שנה זכה במדליית ארד בגראנד פרי אבו דאבי.
ב-5 בפברואר 2012, טובשינבאייר זכה במדליית זהב בגראנד סלאם פריז, בגמר הוא ניצח את יבגניס בורודבקו הלטבי.
ב-2 באוגוסט, הוא השתתף באולימפיאדת לונדון וזכה במדליית הכסף.
בקרב הראשון טובשינבאייר ניצח את טיראווט הומקלין מתאילנד, בשמינית הגמר את תיירי פאבר הצרפתי וברבע הגמר את רמזידין סעידוב האוזבקי.
בחצי הגמר ניצח טובשינבאייר את הי-טי הוואנג הקוריאני ובגמר הפסיד לטגיר חאיבולאייב הרוסי באיפון.
טובשינבאייר הפך לספורטאי המונגולי הראשון שזוכה ביותר ממדליה אולימפית אחת.
ב-1 בדצמבר 2013, טובשינבאייר זכה במדליית ארד בגראנד סלאם טוקיו לאחר שניצח בקרב על המדליה את מקסים ראקוב.
חמישה ימים לאחר מכן זכה במדליית זהב בגראנד פרי צ'ג'ו, בגמר טובשינבאייר גבר על ארטם בלושנקו האוקראיני.
ב-23 בפברואר 2014, הוא זכה במדליית ארד בגראנד פרי דיסלדורף.
ב-22 בספטמבר, טובשינבאייר השתתף במשחקי אסיה שנערכו באינצ'ון וזכה במדליית הזהב לאחר שניצח בגמר את מקסים ראקוב.
בנובמבר אותה השנה זכה במדליית כסף בגראנד פרי צ'ג'ו.
ב-30 באוגוסט 2015, הוא זכה במדליית ארד באליפות העולם בקטגוריית הנבחרות לאחר שהנבחרת של מונגוליה ניצחה את הנבחרת הקזחית.
ב-16 באפריל 2016, טובשינבאייר זכה שוב באליפות אסיה.
בחצי הגמר ניצח את ג'אבד מחג'וב האיראני ובגמר את סועיד קורבונוב האוזבקי.
ב-11 באוגוסט 2016, טובשינבאייר השתתף באולימפיאדת ריו והודח בקרב הראשון על ידי חוסה ארמנטרוס הקובני.
ב-2 בספטמבר 2017, טובשינבאייר התחרה באליפות העולם וזכה במדליית ארד בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג לאחר שניצח את גוראם טושישוילי הגיאורגי בקרב על המדליה.
בייג'ינג 2008: מדליית זהב בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג
לונדון 2012: מדליית כסף בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג
בודפשט 2017: מדליית ארד בקטגוריית המשקל מעל 100 ק"ג
אינצ'ון 2014: מדליית זהב בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג
כווית סיטי 2007: מדליית כסף בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג
צ'ג'ו 2008: מדליית ארד בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג
אבו דאבי 2011: מדליית ארד בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג
טשקנט 2016: מדליית זהב בקטגוריית המשקל עד 100 ק"ג
גראנד סלאם פריז 2011: מדליית כסף
גראנד סלאם טוקיו 2013: מדליית ארד
גראנד פרי צ'ג'ו 2013: מדליית זהב
גראנד פרי צ'ג'ו 2014: מדליית כסף
גראנד פרי צ'ינגדאו 2015: מדליית זהב
גראנד פרי חוחחוט 2018: מדליית זהב
נייג'ל שורט הוא שחמטאי אנגלי בדרגת רב-אמן.
היה אלוף אנגליה בשחמט, התחרה מספר פעמים באליפות העולם בשחמט.
בשנת 1993 העפיל להתמודדות נגד גארי קספרוב על תואר אלוף העולם בשחמט.
נכון לספטמבר 2025, מדורג במקום השישי באנגליה לפי מד כושר.
נייג'ל שורט גדל באזור מנצ'סטר.
הוא התחיל לשחק שחמט בצעירותו.
בגיל 10 הוא ניצח את ויקטור קורצ'נוי במהלך משחק סימולטני.
בגיל 12 הוא השתתף לראשונה באליפות בריטניה בשחמט, ובגיל 14 זכה בתואר.
בשנים 1980–1983 הוא השתתף באליפות העולם לנוער, ובשנת 1983 זכה במקום השני לאחר גארי קספרוב.
בשנת 1984 הוענק לו תואר רב-אמן, הוא היה רב-אמן הצעיר ביותר באותה עת.
בשנת 1990 הוא הודח ברבע הגמר של אליפות העולם בשחמט על ידי ג'ונתן ספילמן.
ב-1993 הוא העפיל לגמר תוך ניצחון על אנטולי קרפוב ויאן טימן.
בעקבות סכסוך עם נשיא פיד"ה שורט וקספרוב פרשו מהארגון, ונערך דו-קרב בין השניים מחוץ למסגרת פיד"ה.
נייג'ל שורט הפסיד בדו-קרב וגארי קספרוב המשיך להיות אלוף העולם.
באליפות העולם 1995 הוא הודח בחצי הגמר על ידי גטה קמסקי.
הוא ניצח בתחרויות רבות, ולמרות הפסדו בדו-קרב על תואר אלוף העולם מחוץ לפיד"ה, המשיך להתחרות בהצלחה בתחרויות רבות שאורגנו על ידי פיד"ה.
בשנת 1989 הוא היה בעל מד כושר גבוה ודורג במקום הרביעי בעולם.
נייג'ל שורט היה כתב בתחום השחמט וגם מאמן.
בין השנים 1984 ל-2016 השתתף נייג'ל שורט ב-17 אולימפיאדות שחמט:
נייט ביורקגרן הוא מאמן כדורסל אמריקאי.
ביורקגרן נולד וגדל בעיר סטורם לייק שבאיווה, ובשנת 1994 החל ללמוד באוניברסיטת דקוטה הדרומית.
בתקופתו בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה הכיר את ניק נרס, ששימש אז כעוזר מאמן בקבוצה.
בין השנים 1996–1998 למד באוניברסיטת בואנה ויסטה אשר בעיר ילדותו.
בשנת 2002 עבר ביורקגרן להתגורר בפיניקס, אריזונה, ושנתיים לאחר מכן החל לאמן בליגת התיכונים המקומית.
בשנת 2007 מונה לעוזרו של ניק נרס, מאמן קבוצת איווה אנרג'י מליגת הפיתוח של ה-NBA, לקראת עונת הבכורה של המועדון.
בעונת 2010/2011 השיגה הקבוצה את המאזן הטוב ביותר בליגה, 37–13, וזכתה באליפות הראשונה בתולדותיה.
בקיץ 2011, לאחר 4 עונות כעוזר מאמן באיווה, מונה למאמן הראשי של קבוצת דקוטה ויזארדס.
בעונת 2012/2013, בה שינתה את שמה ל"סנטה קרוז ווריורס", העפילה הקבוצה לגמר ליגת הפיתוח, אולם הפסידה בתוצאה 0–2 מול ריו גרנדה ואלי ויפרס, אותה אימן ניק נרס.
בעונת 2013/2014 אימן את קבוצת איווה אנרג'י, ושנה לאחר מכן עבר לאמן את בייקרספילד ג'אם; בשתי העונות הודחו קבוצותיו בסיבוב הפלייאוף הראשון.
בכל 4 עונותיו כמאמן ראשי בליגת הפיתוח רשמו קבוצותיו מאזן ניצחונות גבוה יותר מאשר בעונה הקודמת, כאשר ב-3 מהעונות השיפור היה של 10 ניצחונות או יותר.
ביולי 2015 מונה ביורקגרן לעוזר מאמן בקבוצת פיניקס סאנס מליגת ה-NBA.
בשתי עונותיו עם הקבוצה רשמו הסאנס מאזן כולל של 47 ניצחונות ו-117 הפסדים (28.7%), תחת המאמנים הראשיים ג'ף הורנסק וארל ווטסון.
לקראת עונת הצטרף לטורונטו ראפטורס בתור סקאוט, ובקיץ 2018 עבר לצוות האימון של הקבוצה, אותה אימן חברו ניק נרס.
בעונת זכה עם הראפטורס באליפות ה-NBA הראשונה בתולדותיה, לאחר שגברה על גולדן סטייט ווריורס בסדרת הגמר.
באוקטובר 2020 מונה ביורקגרן למאמן הראשי של קבוצת אינדיאנה פייסרס, במקומו של נייט מקמילן.
לאחר עונה אחת בלבד פוטר מהתפקיד, והוחלף על ידי ריק קרלייל.
נייג'ל ספינק הוא כדורגלן ומאמן עבר אנגלי, ששיחק בעמדת השוער.
ספינק נולד בצ'למספורד שבאנגליה בשנת 1958 והחל כנער לשחק עבור וסטהאם יונייטד.
בקריירה המקצועית שיחק בצ'למספורד סיטי לפני שעבר לאסטון וילה כשהוא בן 18 בלבד.
ספינק עשה את הפריצה בגמר גביע אירופה לאלופות 1982 נגד באיירן מינכן הפייבוריטית.
השוער הראשון של וילה, ג'ימי רימר, נפצע כבר בדקה ה-9' ומי שנכנס לשער היה ספינק בן ה-24, בהופעתו השנייה בלבד בקבוצה הראשונה, ושלוש שנים לאחר הופעתו הקודמת (הפסד 2–1 לנוטינגהאם פורסט ב-1979).
עם הצלות נהדרות ושמירה על שער נקי מצידו הם גברו עליה 0–1 משער של פיטר ווית'.
משם ואילך ספינק זכה עימה גם בסופר קאפ האירופי ב-1982 ובגביע הפוטבול ליג ב-1994. הוא ערך במדיה 460 הופעות המציבים אותו במקום ה-6 בטבלת ההופעות של הקבוצה בכל הזמנים.
ב-1996, לאחר כמעט שני עשורים באסטון וילה, עבר לשכנה וסט ברומיץ' אלביון בה ערך 24 הופעות.
ספינק הפך לשוער הוותיק ביותר שהיה אי פעם בקבוצה כשבגיל 39 ו-19 ימים שמר על שער נקי בתיקו נגד קיימברידג' יונייטד במשחק גביע.
מאז שיאו נשבר על ידי דין קיילי ששיחק בה בגיל 39 ו-189 ימים.
ספינק עבר למילוול מהליגה השנייה בספטמבר 1997 תמורת סכום של 50,000 ליש"ט, ושיחק בה במשך שלוש עונות עד שלבסוף פרש מכדורגל ביוני 2000, רגע לפני יום הולדתו ה-42.
לאחר שפרש ספינק היה במשך שנתיים מנהל פורסט גרין רוברס בוועידה הלאומית.
הוא הוביל אותה לגמר גביע ה-FA ב-2001 אך הם הפסידו 1–0 לאי קנווי בוילה פארק.
בסופו של דבר פוטר בספטמבר 2002.
בהמשך עבד בתפקיד מאמן שוערים תחת סטיב ברוס במועדונים ברמינגהאם סיטי, וויגאן את'לטיק וסנדרלנד.
ספינק עזב את סנדרלנד ב-6 בדצמבר 2011 לאחר פיטוריו של ברוס כמה ימים קודם לכן.
גם בבריסטול סיטי היה מאמן שוערים מפברואר 2012 ועד תום עונת 2012/13, ולאחר מכן פתח עסק בשליחויות.
נייט גריימס הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בהפועל אילת.
גריימס שיחק בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת המדינה של קליפורניה בפרזנו בשנים 2016–2020. ב-25 בינואר 2020 הושעה בשל התנהגות מזיקה לקבוצה.
ב-16 במרץ 2020 נעצר והואשם בפגיעה גופנית בבת זוגו.
לאחר שלא נבחר בדראפט 2020 ב-NBA, ב-24 בספטמבר 2020 חתם גריימס בקובראט מליגת העל הפינית.
הוא העמיד ממוצעים של 16.7 נקודות, 12.6 ריבאונדים ו-1.7 אסיסטים למשחק.
ב-30 ביוני 2021 חתם בקנגורוז מכלן הבלגית, ורשם ממוצעים של 18 נקודות, 11.9 ריבאונדים, 1.4 חטיפות וחסימה אחת למשחק בשמונת המשחקים ששיחק במדיה.
ב-19 בפברואר 2022 חתם בגטינגן מהבונדסליגה הגרמנית.
ב-2 באוגוסט 2022 חתם בהפועל אילת.
ניידות אווירית מתקדמת הוא מצב עתידי רצוי שבו המרחב האווירי ינוהל בצורה יותר אוטומטית המאפשרת ציפוף של התנועה האווירית, עמידה בזמני טיסות קבועות בשילוב טיסות של כלי טיס בלתי מאוישים במרחב.
המונח מתהווה על רקע מאמץ ארוך שנים ועתיר תקציבים לביצוע שינוי בתעופה האזרחית האמריקאית במסגרת פעילות שנקראת מערכת תחבורה אווירית הדור הבא ופעילות מקבילה ודומה לה באיחוד האירופאי שנקראת התחייבות משותפת SESAR .
"פיקוח טיסה" או "פיקוח על התנועה האווירית" הם מונחים המתייחסים לפיקוח על התנועה של התעופה האזרחית, של מטוסי הנוסעים והמטען הגדולים, ושל "התעופה הכללית המסחרית" שכוללת מטוסים פרטיים, תעופה ספורטיבית וכיוצא באלו.
נהוג לחלק את המרחב האווירי, בהבטי פיקוח טיסה - כאשר בדרך כלל יש פקח ייעודי ל:
מרחב האווירי שנמצא בקרבת שדה תעופה (מכונה גם "אזור מפוקח" Controlled Area - CTR),
לתנועות המטוסים על הקרקע (מכונה גם "פקח הסעה" או GROUND),
לשלבי המעבר מהטיסה "במרחב" לקראת ההגעה או בשלבי העזיבה של המרחב המפוקח בקרבת השדה (פיקוח גישה/ עזיבה),
ופיקוח מרחבי - שמפקח על תנועת המטוסים במרחב שאינו ליד שדות התעופה (בפיקוח הצבאי של חייל האוויר הישראלי הוא מקצוע אחר והוא מכונה בקר טיסה ולא פקח)
במרחב שצמוד לשדה התעופה, מצופה מפקחי הטיסה לשמור קשר עיין עם המטוסים.
בנוסף, בשדות התעופה הגדולים, יש מכ"ם עקיבה, חוקר זיהוי עמית טורף (מכ"ם פסיבי) ולפעמים גם מערכת קרקעית של ה-ADSB.
פקח הגישה ויציאה משדה התעופה נשען בדרך כלל על עקיבת מכ"ם.
הפקח המרחבי (בקר, בלשון חייל אוויר הישראלי), נשען על עקיבת מערכות זהות המכסות אזורים נרחבים יותר..
כאשר הטיסות מתבצעות ב"כללי טיסת מכשירים", IFR, האחריות על שמירת מרווחי הבטיחות היא על הפקח.
התחום כולל אסדרה קפדנית - הן בהיבט תהליכי ההכשרה, ההסמכה ושמירת הכשירות של הפקחים והן בהיבטי השמישות הטכנית של אמצעי הקשר, הנווט והעקיבה (CNS).
בנוסף, על פי הנוהג ה"חוקתי", מקובל שלרוב לא עושים שינויים הגורמים לכך שמי שכבר קנה מטוס בעבר - לא יוכל לטוס יותר בגלל שינויים באסדרה.
מאפיינים אלה גורמים לכך שמערכי ה-ATM-ATC משתנים מאוד לאט, הציוד בדרך כלל, הוא ציוד שלא מוחלף במשך שנים ארוכות וכך גם נוהלי הטיסה ושיטות העבודה.
נכון ל-2022 - פיקוח הטיסה מחייב דיבורים ברדיו אלחוט - בין הפקח (או בקר), לבין הטייסים, אין כמעט בכלל הפרדות הנשענות על מיכשור אוטומטי וכדומה.
סיבה נוספת ל"שמרנות" היא הצורך לתקנים גלובליים כדי לאפשר טיסות בינלאומיות.
תקנים אלה נקבעים על ידי ארגון ICAO שחברות בו 193 מדינות וקצב קבלת ההחלטות שלו הוא בקבוע זמן של שנים ארוכות.
הרעיון המרכזי בהקשר לפיקוח על טיסות מאוישות היא השאיפה לבטיחות מרבית וזאת מכיוון שבכל מטוס יכולים להיות עשרות רבות של נוסעים (יש מטוסי נוסעים רחבי גוף שיכולים לשאת גם יותר מ-400 נוסעים).
תחום זה עוסק באסדרת התעופה בגובה נמוך מאוד, בדרך כלל מ-400 רגל ומטה מעל פני שטח.
רוב משתמשי המרחב האווירי הזה הם מפעילי רחפנים, כטב"ם קטנים, מטוסים שניגשים לנחיתה או ממריאים ומסוקים (נכון ל-2022).
התחום קשה לאסדרה מכמה סיבות.
ראשית, הרחפנים בדרך כלל לא מתגלים על ידי יחידות ניהול התנועה האווירית (יחידות הבקרה).
שנית, למפעילי הרחפנים אין דרך לדעת האחד על השני.
לבסוף ובעיקר, שכיחות הרחפנים היא בסדר גודל גדולה יותר בהשוואה לסוגי כלי הטיס האחרים.
בארצות הברית יש למעלה מ-800,000 רחפנים רשומים (לפי אתר ה-FAA, נכון למאי 2022).
המדיניות לאסדרת עולם הרחפנים בכל הקשור לתנועה אווירית היא לא להפריע לתעופה המאוישת מטעמים שמירה על בטיחות תנועת המטוסים המאוישים.
מדיניות זו באה לידי ביטוי בארכיטקטורה ולפיה כל התקשורת בין חברות ההפעלה ל"עולם החיצוני" מתבצעת דרך ה-UTM/USSP.
בצורה כזו, פעילות הרחפנים שקופה לגופים שמטפלים בתנועה האווירית של המטוסים המאוישים.
ניידות אווירית במרחב העירוני UAM - Urban Air Mobility
תחום זה עוסק באסדרת התנועה האווירית בתוך המרחב האווירי "הנמוך" שנמצא מעל ובסביבה הקרובה לערים.
התחום נמצא בגבהים שמחייבים תיאום עם העיריות, בכל הקשור לחיים המתנהלים על הקרקע.
חלק מהשימושים הצפויים, אמור להיות שרות הסעות אל/מ שדות התעופה עצמם.
המחשבה העכשווית היא שכל השימושים האלה יתאפשרו, בהנחה שכלי הטיס יהיו הרבה יותר זולים ממסוקים, שקטים ולא מזהמים.
נכון לאוקטובר 2022 אין עדיין, במדינות אירופה או אמריקה, אף eVTOL שקיבל רישיון אזרחי להפעלה מסחרית להובלת נוסעים מעל ובתוך שטח עירוני.
סיכום תחומי ניהול המרחב האווירי
(ATM/ ATC (Air Traffic Management - התחום מתייחס לתעופה האזרחית ובעיקר ל"מובילים האוויריים" הגדולים.
המדיניות בתחום זה היא בטיחות הנוסעים ובניית יכולת לתמוך את ספיקת הנוסעים הנדרשת ואת נוחות הטיסה (ובפרט - עמידה בזמנים).
התחום גם כולל תעופה כללית, תעופת חסך וכיוצא באלו.
UTM/ USSP (Unmanned Traffic Management) - בתחום זה, חוץ מהבטיחות ומתן שירותים לציבור במרחב האווירי הנמוך, יש מדיניות שלא להפריע לתעופה המאוישת והתעופה המסחרית.
UAM - אסדרת הניידות אווירית במרחב העירוני - בעיקר, בכל הקשור להובלת נוסעים
סכומי כסף אדירים זורמים לתעשיית הסוללות החשמליות - הן על רקע תפוצת הטלפונים הסלולריים, הן על רקע תפוצת הרכבים החשמליים והן על רקע פריצות דרך טכנולוגיות בתחום בטריות ליתיום-יון ואחרות.
בנוסף, רבים מעריכים שבשנים הקרובות הטכנולוגיה תאפשר בטריות מצב מוצק, עם צפיפות אנרגיה של 500 ואט לק"ג, מה שיאפשר "קפיצת מדרגה" בביצועים, בעיקר בכל הקשור לטווח/ שהייה.
מטוסים הנוסעים הגדולים, לטווחים גדולים ימשיכו לטוס על בסיס דלק "רגיל" (דלק סילוני) בעתיד הנראה לעין, ואולם, גם התעשייה הזו מנסה לעבור לדלקים נקיים יותר ובאוקטובר 2022, אפילו, המריא, לראשונה בהיסטוריה, כלי טיס חשמלי שנועד להוביל כמות סבירה של נוסעים לטווחים של טיסות אזוריות.
כלי זה נהגה והחל פיתוח בישראל.
מאמץ גדול מושקע גם בתאי דלק ממגוון סוגים וייתכן שטכנולוגיה זו, תיכנס גם היא לעולם ה-AAM.
מגמה אפשרית נוספת, היא הישענות על הנעה היברידית - מה שמאפשר להשתמש בדלק סילוני בקטעי הטיסה שאינם מעל אזורים אורבניים ובהנעה חשמלית כאשר טסים בתוך המרחב האורבני.
כלי טיס בעל מספר מדחפים.
בדרך כלל, מונע על בסיס אנרגיה חשמלית.
מקובל לסווג את הרחפנים לפי משקל מרבי בהמראה.
ברוב מדינות העולם וגם בישראל, כלים שמשקלם המרבי בהמראה עד 250 גרם פטורים מרוב דרישות הרישוי.
לכלים עד 25 ק"ג יש אסדרה די מקיפה ואילו ל-eVTOLS שמסוגלים לשאת נוסעים, נכון לאוקטובר 2022, עדיין אין אסדרה בישראל.
המושג EVTOL, מתאר בדרך כלל כלי שיש לו גם כנף קבועה וגם מדחפים שמאפשרים "ריחוף" כלומר, המראה ונחיתה אנכיים.
נכון לאוקטובר 2022, מעל 500 חברות מנסות לפתח כלים כאלה, במשקל המראה מרבי שמאפשר נשיאת 2–7 נוסעים.
התקדמות האלקטרוניקה והמיזעור, ביחד עם עולם הבקרה בתדר גבוה, רשתות התקשורת והתפתחות החיישנים, מאפשרים לממש היגוי באמצעות תקשורת דיגיטלית - במקום מוטות סחב-דחף.
בטכניקה זו פקודות ההיגוי הן הגדרת "דרישה" ממחשב ההיגוי.
המחשב מחליט איך להזיז את ההגאים ומממש זאת באמצעות פיקוד אלקטרוני ומשוב רצוף מהחיישנים.
כל הארכיטקטורה הזו מאפשרת לחסוך משקל רב מכיוון שלא נדרשים "סטיק ומצערת" בתוך כלי הטיס (בכטב"ם) ולא נדרשות מערכות מכניות ממחשב הבקרה אל ההגאים או מהסטיק מצערת אל ההגאים ובקר המנוע (בכלי טיס מאוישים).
אוויוניקה, תוכנה, מרכזי בקרה וניהול צי
מגמת המיזעור של רכיבים אלקטרוניים, כמו גם מגמת התקדמות עולם התוכנה משפיעים מאוד על תעשיית ה-AAM.
חיישנים שונים שמשתפרים בהתמדה, פלטפורמות אינרציאליות, מקלטי GNSS - כולם הופכים מדויקים יותר, יעילים יותר ובמקביל, קטנים וזולים יותר.
מגמות אלו מאפשרות לפתח תוכנות ניהול צי מתוחכמות, מערכות בקרה, הזמנת טיסות, ניווט וכיוצא באלו.
כל אלו יחדיו, צפויים לאפשר הפעלת ציים גדולים של eVTOLS בכדאיות כלכלית - בעשורים הקרובים.
התשתיות הקרקעיות צריכות לתת מענה ל"חניית לילה", לטעינת הסוללות, טרמינל לנוסעים, להמראה ונחיתה, תחזוקה ותיקונים.
אתר ייעודי לשימוש של eVTOLS מכונה "וורטיפורט".
תצורה אפשרית אחרת, היא "משטח נחיתה" שמשמש אך ורק לאיסוף או פריקה של נוסעים.
משטח כזה קטן משמעותית, הוא מצריך פחות תשתיות וניתן להפעיל אותו ללא "מפעיל מינחת" ייעודי.
"הליפורטים" המיועדים למסוקים, עשויים לשרת גם את ה-AAM, אם כי בדרך כלל, יידרשו התאמות שונות (למשל, עמדות טעינה לסוללות).
מקובל לחשוב שאסדרת ה"וורטיפורטים" היא אחד מהחסמים העיקריים לתפוצה רחבה של AAM, משום שהם קובעים עד כמה קרוב למרכזי ההתעניינות של הציבור ניתן יהיה להמריא ולנחות בפועל.
בישראל יש גם מעט הליפורטים על גגות של מבנים ואולם הניסיון מלמד שאין להם ביקוש רב.
התעופה האזרחית זוכה לתמיכה ציבורית רחבה ולמעשה, היא מהווה חלק משמעותי בכלכלה המודרנית מכיוון שהיא מאפשר שינוע נוסעים ומטען בכל רחבי העולם.
נכון ל-2022, עולם הכטב"ם הקטן ורבי הלהב תופס מקום גדול יותר ויותר.
הרחפנים משמשים לתחביב, לצילום, למיפוי ומדידה, לסריקות מסוגים שונים, למשימות אבטחה עבור כוחות הביטחון ובכלל, לריסוס חקלאי, לניטור שרפות ועוד ועוד.
נכון לאוקטובר 2022, יש כבר התחלות ראשונות של רחפנים וכטב"מים לטובת שינוע חבילות החל מהשוק הצרכני (בעיקר בארצות הברית ואוסטרליה) ועד לשינוע מטענים כבדים יותר, בעיקר בין מרלו"גים או מוסדות רפואיים (לטובת הובלת תרופות, ציוד רפואי, בדיקות, איברים להשתלה וכיוצא באלו).
עולם הניידות העירונית בממד האווירי טרם נבחן מכיוון שאין עוד אף כלי טיס שיש לו רישיון אזרחי נכון לאוקטובר 2022. צפוי שהנושא יעמוד למבחן החל מ-2025.
נושא התמיכה הציבורית טרם עמד למבחן ויש חששות שהציבור יהסס לקבל את הטכנולוגיה מחשש לרעש, פגיעה בפרטיות ומשיקולי בטיחות.
בישראל מתוך למעלה מ-15,000 גיחות שבוצעו במשך כשנתיים, למעט תלונה אחת על רעש, מצטייר שהציבור לא מודאג מנוכחות של רחפנים.
מקצועות, הכשרה, אימון ושמירת כשירות
בתחום התעופה המאוישת יש מגוון מקצועות הדורשים רישיונות, הכשרה והסמכה ייעודיים ושמירת כשירות המפוקחת על ידי רשות תעופה אזרחית.
בתחום מרחב הכטב"ם הקטן ורבי הלהב הנושא הוסדר רק בחלקו.
בישראל יש מנגנון מפותח להכשרה והסמכה של מטיסי חוץ, הכשרה הסמכה ושמירת כשירות של מטיסי פנים.
רוב המקצועות האחרים בתחום, מעמדם טרם הוסדר ואולם נראה שיהיה הכרח כן להסדיר את מקצועות האחזקה ואת מקצוע הבקר האווירי שאחראי על הבטי ניהול התנועה האווירית ב-USSP.
בישראל, לפי דו"ח מבקר המדינה מ-2017, יש מעל 30,000 רחפנים המופעלים ברובם על ידי חובבים ובנוסף, מעל 2,000 רחפנים שרשומים ברשות התעופה האזרחית – זאת בהשוואה לסדר גודל של פחות מ-100 מטוסי נוסעים גדולים ומספר עשרות מועט של מסוקים אזרחיים.
פיתוח האסדרה בישראל מתבצע באמצעות מיזם לאומי שבו חברים משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, רשות התעופה האזרחית, רשות החדשנות, מנהלת תחבורה חכמה וחברת נתיבי איילון כזרוע ביצוע של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים.
במסגרת המיזם, נכון לאוקטובר 2022, בוצעו יותר מ-15,000 גיחות.
המיזם, בתחילת דרכו, נקרא "מיזם נעמה, – ניידות עירונית בממד האווירי", מאוחר יותר, שם המיזם הוחלף ל"מיזם הרחפנים הלאומי".
על פי החלטת מנהל רשות תעופה אזרחית, ישראל, כברירת מחדל, נצמדת לאסדרה של האיחוד האירופי.
בקיץ 2022, מנהל רשות תעופה אזרחית אישר להפעיל "מרחב מנוהל לכטב"ם ורבי להב" – באופן זמני, לטובת פעילויות של משטרת ישראל, אירועי חירום ביטחוניים, אסונות טבע וכדומה.
באוקטובר 2022, מנהל רשות תעופה אזרחית אישר נוהל קבוע המאפשר לרשות להכריז על "מרחב מנוהל לכטב"ם ורבי להב".
על פי הגישה האירופאית ובתאום עם EASA, Eurocontrol ורשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית – ניהול התנועה האווירית במרחב זה יתבצע על ידי מנגנון U-Space Service Provider (USSP, המקבילה האיירופאית ל-UTM).
מנגנון זה אחראי לספק ארבעה שירותי חובה ובהם – זיהוי של כלי הטיס (Remote Identification), מודעות גאוגרפית לכלל משתמשי המרחב ובעלי העניין (פוליגונים, אזורים אסורים לטיסה וכדומה), יצירת תמונה אווירית והפצתה באופן שתומך בשמירת מרווחי הבטיחות, קליטת תוכניות טיסה והפצת מרשי טיסה.
בנוסף, מצופה מה USSP לתת גם שירותי מזג אוויר וניטור של התנועות האוויריות.
האסדרה בישראל נצמדת ככל האפשר לתקנה 664 של EASA ולתקינה הטכנית של ארגון ASTM.
במהלך השנים 2020–2022 (כולל), רוב הפעילות בישראל נעשתה בהפעלה של חברת נתיבי איילון במסגרת קול קורא 5185 של הרשות לחדשנות.
קול קורא נוסף, קול קורא 44/20 עסק בפתיחת תחום של טיסות ארוכות טווח ובמסגרתו בוצעו טיסות לטווחים של עד 19 ק"מ, כולל בין בית החולים הדסה עין כרם לבית החולים הדסה הר הצופים בירושלים.
מעט טיסות הדגמה בוצעו גם בין מכבי שירותי בריאות למיתחם חיסון הקורונה שהיה בצמוד לאצטדיון סמי עופר בחיפה.
במסגרת קול קורא 5185, בוצעו למעלה מ-15,000 גיחות כאשר הטיסות מופעלות פעם ברבעון, כל פעם ב"מרחב כטב"ם ורבי להב" אחר ובכלל זה מעל חדרה, תל אביב-יפו,,רמת השרון, הרצליה, ירוחם, באר שבע, מודיעין.
ב-15 בדצמבר 2022, בעיר מודיעין, בוצעו הטיסות האחרונות של קול קורא 5185 ובכך, הסתיים שלב א' של המיזם והמיזם עבר לפעילות המסגרת קול קורא 6190.
חברות מסחריות שפעלו במסגרת מיזם "נעמה"/ מיזם הרחפנים הלאומי, בשנים 2020–2022:
חברת כחול לבן רובוטיקה – חברת הפעלה שהטיסה רחפנים מתוצרת Dronix, Easy Aerial,ופעלה במרכז הרפואי לשיקום וגריאטריה דורות, המרכז לבריאות הנפש לב השרון, המרכז הרפואי שוהם וחברת שראל.
החברה הדגימה טיסות מחברת שראל בנתניה אל תחנת הרכבת.
החברה השתתפה בניטור נפילות רקטות לטובת תמיכה בנפגעים, פעילות שבוצעה לטובת פיקוד העורף במסגרת מבצע שומר החומות שבמהלכו נורו רקטות רבות על יישובי ישראל האזרחיים.
במהלך 2022 החברה החליטה להתמקד ברכבים אוטונומיים קרקעיים לטובת ענף החקלאות והעתיקה את מרכז הכובד של הפעילות לארצות הברית.
חברת פלייטאופס – חברת תוכנה שעוסקת בשכבת תכנון הטיסות ובקרת ציי רחפנים – הפעילה דרך חברת "דאון-ווינד" כלי טיס מתוצרת AeroSentinel.
החברה השתתפה בכל מופעי המיזם, בקול קורא ייעודי לפיתוח יכולות טיסה לטווחים ארוכים (עד 20 ק"מ), בניסוי "רחפנים באפלה" להדגמת יכולת טיסה תחת שיבושי GNSS.
החברה בין השאר, הדגימה יכולת טיסה "עוקבת פני שטח", הפעילה טיסות בבית חולים זיו, בצפת, פוריה ליד טבריה ו"לגליל" בנהריה.
החברה השתתפה גם במודל להדגמת טיסות מתחנת הרכבת בנהריה אל בית החולים.
החברה הפעילה טיסות בין בית חולים הדסה עין כרם להדסה הר הצופים בירושלים.
החברה מספקת פתרונות תוכנה לחברת Drone-Up שהיא הספקית הגדולה של שירותי משלוחים לענקית הקמעונאות "וולמארט" האמריקאית, במסגרת המיזם, החברה נתנה גם מענה הפעלתי לחברת "קולוגו" הישראלית.
חברת הרטק – חברת תוכנה שמפתחת מערכות להפעלת ציי רחפנים ולבקרת המרחב האווירי.
הפעילה כלי טיס של חברת קופטרפיקס.
החברה השתתפה במופעי המיזם בערים השונות.
חברת "סקיילינקס", השתתפה בטיסות בתל אביב.
חברת "קנדו" – חברה מפעילה, השתתפה בכל מופעי המיזם.
הפעילה כלי טיס רבים ומגוונים כולל של DJI הסינית, של Heven Drones, הישראלית, של חברת Speed Bird Aero הברזילאית.
החברה השתתפה בניטור נפילות רקטות לטובת תמיכה בנפגעים, בפעילות לטובת פיקוד העורף במסגרת מבצע שומר החומות שבמהלכו נורו רקטות רבות על יישובי ישראל האזרחיים.
החברה הדגימה העברת משלחים ביחד עם החברות הקמעונאיות ללין (תמרוקים), בורגר אגדיר, ג'אפניקה, בגסקייק, רשת השקמה של רמי לוי וחברות נוספות – הן בחדרה, הן בהרצליה ותל אביב והן בירוחם ובאר שבע.
החברה הפעילה גם רחפנים, במסגרת המיזם, לטובת משטרת ישראל.
חברת היילנדר – חברה המפתחת פתרונות לניהול המרחב האווירי – בצורה שמאפשרת לחברות רבות לפעול באותו מרחב, ע"פ התקנים הבין-לאומיים.
החברה עבדה עם המיזם בכל המופעים שלו.
החברה פועלת במדינות רבות בעולם.
חברת "איירוויז" – חברה המפתחת פתרונות לניהול המרחב האווירי – בצורה שמאפשרת לחברות רבות לפעול באותו מרחב, ע"פ התקנים הבין-לאומיים.
ב-2022, החברה זכתה במכרז לנוהל המרחב האווירי מעל נמל רוטרדם בהולנד – מהנמלים הגדולים בעולם והוא נמל המפעיל עשרות רבות של רחפנים ממגוון חברות שונות ולטובת יישומים מגוונים.
חברת פלייטק – מפעילת רחפנים, השתתפה בכל מופעי המיזם.
עבדה במשותף, בין השאר, עם משטרת ישראל ועם הגופים האחראים על בטיחות בבנייה.
בסוף 2022, החברה הדגימה יכולת לעבוד עם משטרת ישראל – כולל הפעלת טיסות BVLOS, בקרבת המרחב האווירי המפוקח על ידי נמל תעופה בן-גוריון, מגג תחנת המשטרה העירונית במודיעין ומעל רוב חלקי העיר.
החברה, ביחד עם חברת "איירוויז" (שעשתה את ניהול המרחב האווירי), הדגימה העברת משלוחי גלידה, של חברת גולדה, מיפו, לחוף מנטה ריי, ישירות ללקוחות קצה.
ב-16 בנובמבר 2022 התכנסה ועדת המחקר של הרשות לחדשנות והחליטה מי יהיו החברות שמקבלות סיוע מהמדינה במסגרת קול קורא 6190, המאגד את הפעילות לשנים 2023–2024. החברות שהשתתפותן בקול הקורא אושרה כללו את היילנדר, איירוויז, פלייטק, דאונווינד, קנדו, אלסייט, רובוטיקאן, ATI, ברוק, AGL.
מאוחר יותר, אושרה הצטרפותה של חברת אייר ושתי חברות הצטרפו במסגרת "הסכם נסיינים" והם סיקוניה וסנטריקס.
במהלך השנים 2023–2024, מתוכננות שתי פעילויות עיקריות.
הראשונה, היא פעילות דרך קול קורא 6190 של הרשות לחדשנות.
פעילות זו מיועדת לפיתוח ארבעה נושאים משמעותיים:
יצירת יכולת טיסה בכל סוגי המרחב האווירי – אזורים מפוקחים בסביבות שדות התעופה, אזורים בפיקוח אזרחי מרחבי והן אזורים בפיקוח המרחבי של חיל האוויר.
להכפיל את טווחי הטיסות, פי עשרה בהשוואה לטיסות שבוצעו במסגרת קול קורא 5185.
להכפיל את יכולת הנשיאה, פי עשרה בהשוואה לטיסות שבוצעו במסגרת קול קורא 5185.
לשלב במרחב האווירי של ישראל כלי טיס בתצורת EVTOL, בעלי יכולת נשיאת מטען גדולה שמאפשרת להם לשאת נוסעים.
פיתוח ארבעת הנושאים במקביל, אמור לאפשר יצירת סביבה מלאה לתמיכה בניידות אווירית מתקדמת-AAM, לטובת מתן שירותים מגוונים לציבור.
פעילות זו מתוכננת לכלול את חיל האוויר הישראלי, כלל הטיסות האזרחיות המסחריות, המשטרה, פיקוד העורף, איחוד הצלה, הרחפנים של המשרד להגנת הסביבה, צבא הגנה לישראל, גורמי רשות שדות התעופה וגורמים נוספים.
ב-22–26 בינואר 2023 בוצע שבוע טיסות שבמסגרתו הופעלו טיסות בירוחם, דימונה ונמל תעופה רמון-אילת.
במהלך השבוע בוצעו למעלה מאלף גיחות ובכלל זה טיסות מסוקים לדימוי טיסות אביטול/ מטור, טיסות מירוחם לדימונה וחזרה, מאות טיסות שבמסגרתן הופעלו כלים רבים על ידי מפעיל בודד ועוד.
במהלך השבוע ביקרו במכלול השירותים המטרופוליני שהוקם בירוחם מספר כיתות בית ספר, גני ילדים, ראש העירייה וממלאי תפקיד שונים ממגוון גופים מדינתיים.
בין התאריכים 26 בפברואר ל-2 במרץ 2023 בוצע שבוע טיסות נוסף בדרום הארץ.
במהלך השבוע בוצעו טיסות בין ירוחם לדימונה, טיסות בין נמל תעופה אילת-רמון לעיר אילת וטיסות ראשונות של כלי טיס בתצורת eVTOL.
כמו כן בוצעו הדגמות של הפרדות אוטומטיות בין מסוקים לרחפנים על בסיס תקשורת ישירה בין כלי הטיס (V2V).
ב-26–30 במרץ 2023 בוצע שבוע טיסות בחדרה, כרמיאל, צפת, חיפה ונהריה.
בין השאר בוצעו נתיבים ארוכי טווח מכרמיאל למרכז הרפואי זיו בצפת ומחיפה למרכז הרפואי לגליל בנהריה.
בנתיב חיפה-נהריה בוצעה העברה של מנות דם אמתיות במסגרת ניסוי של בנק הדם השייך למגן דוד אדום, בית חולים רמב"ם, בית חולים לגליל, חטיבת בתי חולים ממשלתיים ומשרד הבריאות.
ניסויי זה נועד לטובת פיתוח האסדרה של הובלת דם ומוצריו באמצעות רחפנים כגיבוי להובלה יבשתית וכמענה לאסונות טבע, תאונות דרכים, חירום ביטחוני וכיוצא בזה, שעלולים לגרום לניתוק הדרכים היבשתיות לנהריה ו/או צפת.
ב-15–20 באפריל 2023 בוצע שבוע טיסות במאפיינים דומים למופע הקודם.
במהלך המופע, החברות "דרונריי" ו"קאנדו" עשו אירוע חשיפה לכלי טיס מתוצרת Ehang – אחד בתצורה מתאימה לנשיאת אדם ואחד בתצורת מטען.
בתאריך 3 במאי 2023, מיזם הרחפנים הלאומי וחלק מהחברות המשתתפות – הציגו את פעילות המיזם לחברי ארגון האומות המאוחדות, בניו יורק.
ב-29 ביוני 2023 בוצעה טיסה של רחפן מבית חולים "הילל יפה" בחדרה לבית חולים רמב"ם בחיפה, עם עצירה אחת לריענון בטריות.
טיסה זו היא שיא טווח חדש לטיסות במסגרת מיזם הרחפנים הלאומי – 34 ק"מ בלי עצירה ו-53 ק"מ סה"כ.
הרחפן שביצוע את הטיסה פותח ויוצר על ידי חברת "דאונווינד" הישראלית שגם הפעילה את הטיסה.
תוכנת ניהול הצי פותחה על ידי חברת "פלייטאופס" ותוכנת ניהול המרחב האווירי על ידי חברת "איירוויז".
ב-23–28 ביולי 2023 בוצע שבוע טיסות ובכלל זה הפעלת "מונית אוויר" ליד תחנת הכוח רידינג, בחוף תל אביב.
כלי הטיס היה מדגם Ehang 216S והטיסות הופעלו על ידי החברות "דרונרי" ו"קנדו".
ב-10–14 בספטמבר 2023 בוצע שבוע טיסות בשמי ירושלים.
שבוע הטיסות כלל הפעלת "מוניות אוויר" בבית החולים הדסה עין כרם, הפעלה יום-יומית של "רחפן בקופסה", במשימות אבטחה שבוצעו במכון האקדמי לב, הדגמת טיסות לטובת משמר הכנסת, טיסת eVTOL עם כנף קבועה לטווח של יותר מ-70 ק"מ.
כמו כן בוצעו מגוון ניסויי טיסה לבחינת סוגים שונים של ADSB והודגמו טכניקות שונות לגילוי רחפנים "סוררים" (NCTR) במטרה לתת הגנה לנתיבי הרחפנים.
החל מ-11 באוקטובר 2023, ארבעה ימים לאחר פלישת החמאס לישראל ופריצת מלחמת "חרבות ברזל", המיזם מפעיל "תא שליטה לרחפנים אזרחיים" באופן רצוף.
במסגרת זו, מופעלות שבע חברות לטובת הפעלת רחפנים למשימות אזרחיות של פיקוד העורף, משטרת ישראל, שמירה על אתרי תשתית ותמיכה בחובבים שמפעילים טיסות לטובת אבטחת יישובים.
המיזם פועל ליצירת יכולת לתמוך גם את משימות הסיירת הירוקה, מגן דוד אדום, כיבוי אש והצלה.
ב-20–22 בנובמבר 2023, תוך כדי המלחמה, המיזם הפעיל טיסות לטובת ניקוי צירים המובילים אל ומבית חולים זיו בצפת לטובת קבלת החלטות על צירים מועדפים לפינוי פצועים.
מכיוון שהטיסות בוצעו תוך כדי הלחימה, הטיסות בוצעו באווירה של שיבושי GNSS קיצוניים.
ב-23 בנובמבר 2023 פורסמה הוראת שעה ולפיה, הפעלת רחפנים בישראל תחייב הפעלת "זיהוי אלקטרוני מרחוק" בשלושת החודשים החל מ-1 בדצמבר 2023
ב-18–20 בדצמבר 2023 בוצעו טיסות לטובת בחינת החלופות השונות של "זיהוי אלקטרוני מרחוק", חברת דאונווינד הדגימה רחפן גדול עם כנף קבועה, נבחנה היכולת של שיתוף מידע בין USSP שונים והודגמו חיישנים נוספים, לאיכון רחפנים שאינם חלק מהרשת הכחולה.
בתאריכים 22 ו-25 בינואר 2024 בוצעו טיסות לטובת בחינת חלופות שונות של "זיהוי אלקטרוני מרחוק".
בנוסף, בוצעו טיסות להעברת חבילות לטובת משרד הבריאות, ממחסן התרופות הנדירות של המשרד אל מינחת המסוקים בבית חולים אסף הרופא.
הטיסות הופעלו ע"ח חברת "קנדו" שהייתה מחוברת למשמר באמצעות חברת "היילנדר" והפעילה כלי טיס מתוצרת "ספידבירד אארו" הברזילאית.
ב-18–20 בפברואר 2024 בוצעו סימולציות וטיסות רחפנים קטנים, לבחינת היכולת לקלוט "זיהוי אלקטרוני מרחוק" במרכז הבקרה של הרחפנים האזרחיים.
בנוסף, הודגמה טיסת מסוק אזרחי לצורכי משרד הבריאות, כולל המראות, נחיתות והובלת ציוד מבית חולים "פוריה", בית חולים "זיו" בצפת, בית חולים רמב"ם בחיפה, בית חולים "לגליל" בנהריה ומרלוג משרד הבריאות ממערב לכרמיאל.
במהלך טיסות אלו הודגמה יכולת קבלת טלמטריה רצופה, בזמן אמיתי, הן באמצעות רשתות הסלולר והן באמצעות ADSB.
טיסות המסוק היוו אתגר משתמעותי מכיוון שהמרחב כולו סגור לטיסות אזרחיות "רגילות" על רקע המלחמה.
ב-17–21 במרץ 2024 בוצעו טיסות באזור ראשון לציון.
במהלך הטיסות הודגמה יכולת לביצוע סיורי אבטחה לאורך קו חוף, טיסות לשינוע חבילות ומודל גדול לטיסה משולבת של מסוקים ורחפנים מאותו מינחת – "וורטיפורט".
הטיסות ב"וורטיפורט" כללו שני סוגי מסוקים דו מנועיים, מדידות של השפעת ה"דאונווש" (הרוחות שהמסוק גורם להן), טיסות לשינוע חבילות וטיסות לבחינת תהליכי הצטרפות ועזיבה.
בטיסות אלה השתתפו חברת "ברוק", חברת ATI שדרכה הופעלה חברת "תל אביב הליקופטרס", חברת "קנדו" שהפעילה רחפנים של חברת "ספיד בירד אארו" והציגה את שני דגמי ה"אי האנג" וחברת "דאונ-ווינד".
ב-14–18 באפריל 2024, תוך כדי המלחמה ושעות מעטות אחרי המתקפה האיראנית על ישראל, בוצעו טיסות באזור ראשון לציון.
ב-16–20 ביוני 2024 בוצעו טיסות לטובת "יצירת ערכות משימה", בדגש לתמיכה בגופים ממשלתיים/ חברות ממשלתיות.
בין השאר, בוצעו משימות לטובת חברת חוצה ישראל, משרד הבריאות, המרכז הרפואי זיו בצפת, נתיבי ישראל - החברה הלאומית לתשתיות תחבורה, חברת נמלי ישראל, נתיבי הגז הטבעי לישראל.
הודגמו יכולות לסריקת כבישים, חבירה עם ניידות חילוץ, סיורי אבטחה, מדידות פוטוגרמטריות.
רוב הטיסות בוצעו תחת שיבושי GNSS קשים.
ב-14–17 ביולי 2024 בוצעו טיסות, בין השאר, לניטור כבישים עבור חברת נתיבי איילון, טיסות לטובת משרד החקלאות באזור יהודה ושומרון, טיסות באשקלון ולטובת אבטחה עבור כיתות כוננות של יישובי עוטף עזה ובכללם גברעם, טיסות לטובת רכבת ישראל במגוון תרחישים.
במהלך מופע הטיסות הודגמו טיסות עם פלטפורמת "תרנגול" של חברת רובוטיכאן, טיסות עם דגמים חדשים של החברות "דאונווינד" ורחפנים מתוצרת "ספיד בירד אארו" בהפעלת חברת קנדו.
חברת אלסייט הדגימה יישומון (אפליקציה) שממפה את איכות הקליטה הסלולרית – על ידי איסוף נתונים מהמקמ"שים שכבר נמצאים מראש ברחפנים השונים.
ב 7 בספטמבר 2024 הופעל לראשונה "מרחב כטב"ם ורבי להב" (USPACE), מעל אזור צומת קפלן בתל אביב.
ההפעלה אפשרה ניטור טיסות של משטרת ישראל, גופים מסחריים ואנשים פרטיים, במקביל ועל פי האסדרה המחייבת (רגולציה).
בסה"כ, נרשמו להפעלה באותו ליל שבת 18 רחפנים שונים, ההפעלה בזמן אמיתי, כללה עד 9 רחפנים בו זמנית.
בנוסף, ייתכן שהופעלו רחפנים, נוספים שלא נרשמו והופעלו בצורה לא חוקית.
ההפעלה בוצעה ע"פ "עלון ייעוץ" רשמי של רשות התעופה האזרחית והיא כללה הפעלת סגירה כך שכל מי שנרשם יכול לטוס בה, בתנאי שהוא מפעיל "זיהוי אלקטרוני מרחוק" ואילו לכלים אחרים – אסור לפעול במרחב שהוגדר.
המרחב המסוים הופעל מעל כבישים ראשיים (דרך בגין ונתיבי איילון), בסביבה של בתים רבי קומות ו"מעל/ לצד" עשרות אלפי מפגינים, שהפגינו באותה שעה בהקשר למלחמת "חרבות ברזל" והחטופים שבעזה.
מפעיל ה-USSP הייתה חברת היילנדר, במסגרת קול קורא של הרשות לחדשנות וע"פ בקשת המשטרה.
ב-22–26 בספטמבר 2024 בוצעו טיסות שכללו ביצוע טיסות אבטחה ומיפוי לטובת היישובים בעוטף עזה ובכללם זיקים, גברעם, שדרות, נתיבות, גבים, עין הבשור, הדגמות לטובת ילדי בית ספר ביד מרדכי ושינוע מטענים כבדים בנתיבות.
מרכז השליטה היה ממוקם ביחידה ללימודי חוץ באשקלון.
הטיסות בוצעו תוך כדי מלחמת חרבות ברזל – לאחר שהזירה המרכזית הפכה לזירה הצפונית, רבים ממשתתפי המיזם נמצאים במילואים וחלקם סופגים רקטות על היישובים בהם הם גרים, בצפון הארץ.
במהלך אוקטובר 2024, תוכנן מודל משותף עם גורמי מדינה נוספים ועל רקע חוסר מוכנות טכנולוגית ומצב המלחמה הוחלט לבטל את מופע אוקטובר.
במהלך נובמבר 2024 בוצע מופע סימולציות לבחינת נושא ה-CIS-Common Information Service.
ב-15–19 בדצמבר 2024 בוצעו טיסות לבחינת היכולת לתמוך במרב מרחבי טיסה מאותו מרכז שליטה, לבחינה והדגמה של "רחפן בקופסה" בשליטה מרחוק ולבדיקת Commom Informauon Service – CIS כהגדרתו בתקנה 664 של האיחוד האירופאי (באמצעות EASA).
בוצעו טיסות בירוחם, תל אביב, באר שבע, יבנה, ראשון לציון, מודיעין-מכבים-רעות, בנימינה, פרדס חנה, הוד השרון, חריש, מפעלי ים המלח, קיסריה, אשדוד – בהשתתפות העיריות, חברות הפועלות במסגרת מיזם הרחפנים הלאומי, חברות מסחריות ואנשים פרטיים.
המופע התקיים לאחר תחילת הסכם הפסקת האש בין ישראל ללבנון (חזבאללה) ולאחר נפילת משטר אסאד בסוריה.
זה היה המופע הראשון מזה למעלה משנה שבמהלכו כמעט ולא היו שיבושי GNSS ורוב אנשי המיזם לא שירתו במילואים.
ב-19–23 בינואר 2025 בוצע מופע טיסות 25 של קול קורא 6190. במיזם השתתפו החברות: ATI, Airwayz, Cando, Downwind, Highlinder, Flytech, סנטריקס, קרונוס, Robotican.
בוצעו טיסות בירוחם, תל אביב, באר שבע, יבנה, ראשון לציון, מודיעין-מכבים-רעות, בנימינה, פרדס חנה, הוד השרון, פתח תקווה, מפעלי ים המלח, קיסריה, אשדוד.
בוצעו טיסות BVLOS לטווחים של עד 4 ק"מ, הדגמות של "רחפן בקופסה", הדגמת שינוע משלוחים במודיעין, טיסות חוזי ולראשונה, הרצאה והתנסות בהטסה לתלמידי תיכון בפתח תקווה.
כמו כן בוצעה טיסת מסוק למיפוי מעטפות קליטה של RID/ ADSB ותרגול גישות לוורטיפורט בירוחם (מדמה טיסות eVTOL/ אביטול/ מטור).
ב-17-19 בפברואר 2025 בוצע מופע 26 של קול קורא 6190. רוב המופע עסק בסימולציות שנועדו לבחון את מרכיב ה-CIS.
בוצעו, בנוסף, טיסות בפתח תקווה, מודיעין, כפר סבא, ובשטח מפעל אינטל בקרית גת.
פקחי אגף סל"ע של עיריית תל אביב הפעילו טיסות לבדיקת היתכנות לאיתור וניטור תנים בשטח עיריית תל אביב, כאשר הטיסות מנוטרות מהמשמ"ר, באמצעות USSP שניזון מרכיבי RID.
ב 17-20 במרץ 2025 בוצע מופע 27 של קול קורא 6190. בוצעו טיסות במסגרת מודל לאיתור וניטור תנים בתל אביב ובפתח תקווה.
במסגרת השבוע השתתפו גם פקחי אגף סל"ע של עיריית תל אביב.
כלל הטיסות נוטרו ממשמ"ר מרכזי בתל אביב.
בנוסף, הודגמה הפעלה של עשרה מוקדים של "רחפנים בקופסה", במקביל, ברחבי הארץ.
כמו כן, בוצעה טיסה של מסוק המדמה eVTOL CR מהרצליה דרך אזור המרכז, ירושלים, עין בוקק וחזרה - טיסה שהוקדשה לבדיקת כיסוי של מערכות ADSB, RID וטרנספונדר מוד C.
בנוסף בוצעו בדיקות נוספות של מערכת CIS.
ב 22.4.2025 נערך כנס לציון סיום קול קורא 6190 וסה"כ למעלה מ-24,000 גיחות שבוצעו מאז תחילת המיזם הלאומי, במסגרת המיזם.
ב 6.11.2025 ועדת המחקר של הרשות לחדשנות אישרה הפעלה של המיזם לשנתיים נוספות, בחרה מי יהיו המשתתפים ומה יהיה היקף התמיכה בכל חברה, בנבחרת החברות שאושרו להשתתף במיזם.
נייט ארק היא רביעיית אתנו ג'אז שהוקמה על ידי הנגן העוד ארא דינקג'יאן בשנת 1986.
נגן העוד ארא דינקיג'יאן הוא אמריקאי ממוצא ארמני.
אביו, יליד ארמניה, היה זמר מקצועי וכבר בגיל חמש דינקיג'יאן החל להופיע עימו.
לאחר שסיים לימויד מוזיקה באוניברסיטת קונטיקט החל דינקיג'יאן להופיע בחתונות ארמניות ופגש את אמן כלי ההקשה הארמני, ארטו טונשבויאשיאן, שהגיע באותה עת לארצות הברית.
השניים החליטו להקליט כמה שירים של טונשבויאשיאן באולפן ביתי, ובאופן מקרי הגיעה ההקלטה לידי חברת RCA רקורדס, שיצרה איתם קשר והציעה להפיק להם אלבום מוזיקה, הם הביאו במהירות נגנים נוספים והקליטו את אלבום הבכורה שלהם "Picture".
מתוכו התפרסמה היצירה "השיבה הביתה", ששימשה כפתיח של סדרת הטלוויזיה "החמישייה הקאמרית".
שירו של יואב יצחק "זה הזמן לסלוח", הוא גרסה לשיר הנושא מאלבום זה.
בשנת 1998 הופיעה הלהקה בירושלים, במסגרת פסטיבל ישראל.
הלהקה הוציא לאור בסך הכל 5 אלבומים והתפרקה בשנת 2000.
בנובמבר 2010 נערך מופע איחוד של הלהקה בפסטיבל העוד בירושלים.
נייג'ל רייט הוא מפיק מוזיקלי אנגלי.
הקריירה של רייט בתיאטרון ובקולנוע כוללת את היותו המפיק המוזיקלי של אנדרו לויד ובר, בשותפות מצליחה שנמשכה, נכון למאי 2009, יותר משמונה עשרה שנים.
במהלך הקריירה שלו, עבד רייט עם אנדרו לויד ובר ומדונה על פסקול הסרט "אוויטה", הכולל את השירים: "You Must Love Me", "" ו-"Another Suitcase in Another Hall".
בין היתר, הפיק את "I'd Be Surprisingly Good for You" ו-"A New Argentina" שבוצעו על ידי מדונה ואמנים נוספים.
כמו כן, עבד עם הזמרת-יוצרת האנגלייה שרה ברייטמן על הלהיט הבין-לאומי "Amigos Para Siempre".
בשנת 1992, יצא האלבום המשותף השני של ברייטמן ולויד ובר, Sarah Brightman Sings the Music of Andrew Lloyd Webber, אותו הפיק רייט גם כן.
אלבום האולפן המשותף הראשון שלהם, הופק ברובו בידי רייט.
נייג'ל כריסטיאן פאק הוא כדורסלן אמריקאי המשחק בעמדת הרכז בקבוצת הכדורסל של אוניברסיטת מיאמי.
פאק נולד וגדל בוויסקונסין, אך עבר לשחק כדורסל בתיכון לורנס סנטרל בעיר אינדיאנפוליס.
לאחר שדחה הצעות ממספר אוניברסיטאות אחרות, בחר לשחק עבור קבוצת הכדורסל של אוניברסיטת המדינה של קנזס.
ב-30 בינואר 2021 רשם שיא עונתי של 26 נקודות, חמישה אסיסטים ושלוש חטיפות בהפסד 68–61 לאוניברסיטת טקסס A&M.
במשחק זה הוא קלע 8 מ-14 שלשות, וקבע את שיא האוניברסיטה לשלשות של שחקן בעונתו הראשונה.
את עונתו הראשונה סיים פאק עם ממוצעים של 12.7 נקודות, 3.8 אסיסטים ו-3.7 ריבאונדים למשחק.
בעונתו השנייה הוא נבחר ל-First-team All-Big 12, והעמיד ממוצעים של 17.4 נקודות, 3.8 ריבאונדים ו-2.2 אסיסטים למשחק.
לאחר העונה, הוא הכריז על מועמדותו לדראפט 2022 ב-NBA, אך לאחר מכן משך את מועמדותו, עזב את קנזס וב-23 באפריל 2022 חתם באוניברסיטת מיאמי.
הוא הכריז על מועמדותו גם לדדראפט 2023 ב-NBA, אך משך אותה.
ניידת החלומות היא תוכנית טלוויזיה דוקומנטרית ישראלית בהנחיית יהונתן רוזנהק העוסקת בהגשמת חלומותיהם של ילדים.
התוכנית נוצרה על ידי ערוץ מאיר לילדים והועמדה פעמיים לפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה.
בשנת 2012 הנחה יהונתן רוזנהק את שעשועון הילדים "המחנה" של ערוץ מאיר לילדים.
לאחר סיום הפרויקט הציע רוזנהק לערוץ את הרעיון ליצירת "ניידת החלומות", סדרה העוסקת בהגשמת חלומות לילדים.
בריאיון לידיעות אחרונות תיאר יונתן את התהליך שעבר עד ליצירת התוכנית:
כל פרק בסדרה נפתח עם עלילה קומית קצרה של יהונתן והדובי שלו, כשבמהלכה הוא מקבל צליל התראה מ"תיבת החלומות" שלו, בה הוא מקבל בקשות מצולמות של ילדים ובני נוער המבקשים ממנו להגשים את חלומם.
בעזרת רכב "ניידת החלומות", נוסע יהונתן אל הילד, שומעים ממנו בהרחבה על החלום שלו, ולאחר מכן מנסה יונתן להגשים לילד את חלומו, בעזרת אנשי מקצוע העוסקים בתחום.
נעימת הנושא של התוכנית היא השיר "חלום" אשר נכתב על ידי נדב הולנדר ובוצע בידי יובל מנדלסון באוקטובר 2012.
+שנהפרסקטגוריהתוצאהביבליוגרפיה2016פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיהסדרה לגיל הרך2017
ניידים ונייחים - מאבקן של האליטות כנגד הדמוקרטיה הישראלית הוא ספר עיון מאת ד"ר גדי טאוב שיצא לאור ב-2020 ב "ספריית שיבולת" של סלע מאיר.
בספר כותב טאוב שבישראל יש מאבק בין "ניידים" ו"נייחים", כהגדרתו: אלו ש"אינם תלויים במקום מבחינה כלכלית, חברתית ותרבותית" ואלו ש"אחוזים בשורשיהם במדינות הלאום".
הספר מנסה לשרטט את מפת הרעיונות המעצבת את הפוליטיקה בת זמננו במערב בכלל ובישראל בפרט.
ספרו של טאוב שפורסם ב-1997, המרד השפוף, נחשב לספר הביקורת החשוב ביותר כנגד הפוסטמודרניזם שפורסם בישראל.
בספר זה תיאר טאוב את הדור התרבותי הישראלי החילוני שלאחר רצח רבין (המקביל לקטגוריית ה"ניידים" בספר ניידים ונייחים).
את הקבוצה הזו תיאר אז טאוב כאלו השואפים להיות חלק מן "הרפובליקה העולמית של צופי סיינפלד" או אנשי "מדינת תל אביב", ולדחות את הזהות הישראלית המקומית.
בהקדמה לספר ניידים ונייחים טוען טאוב כי סנטימנט זה, שאז, לשיטתו, היה נחלתם של קבוצה רדיקלית, התפשט אל "חלקים הולכים וגדלים של האליטה" וכי "שכבה שלמה הגדירה את הזהות של עצמה כניגוד לישראליות ולא כחלק ממנה".
בספר מחלק טאוב את החברה הישראלית ל"ניידים" ונייחים".
את ה"ניידים" מגדיר טאוב כך:
לעומתו מציג טאוב את מעמד הנייחים:
עיקר התזה של הספר היא ביקורת על "מחנה הניידים": לטענת טאוב הניידים הם אליטה גלובליסטית, קוסמופוליטית ופוסט-לאומית שנאמנה יותר לחבריה הניידים האחרים מאשר לבני עמם.
לטענתו הם מנסים לכפות על ישראל ערכים פרוגרסיביים ופוסט-ציוניים בניגוד לרצון הרוב, ולשם כך נוקטים גם בכלים אנטי-דמוקרטיים.
בספרו מצביע טאוב על התפתחותו של "ליברליזם אנטי-דמוקרטי" שלדעתו היא התופעה המסוכנת ביותר.
עמיחי שיקלי, בביקורת שהתפרסמה באתר מידה, תיאר את הספר כ"מורה נבוכים למלחמת העולם הרעיונית שבה אנו נתונים בין הפרוגרס למדינות הלאום" וכתב כי הספר הצליח "לשרטט בקווים כה בהירים ופשוטים את מפת הרעיונות המעצבת את הפוליטיקה בת זמננו במערב בכלל ובישראל בפרט".
משה בן עטר, בבביקורת שהתפרסמה בעיתון הארץ, כתב שניתחו של טאוב "עושה שימוש בסמנטיקה לא מדויקת" אך העיר שבספר "יש הרבה צדק".
בן עטר חתם כך את הביקורת כך: "ספרו של טאוב אינו מטלטל כפי שטוענים חסידיו.
הוא יותר בגדר עוד מאותו דבר.
המציאות שהוא מתאר אינה חדשה ובמתח שבין מדינת הלאום לעולם הגלובלי אין חדש תחת השמש.".
יובל אלבשן, בביקורת על הספר שהתפרסמה בעיתון הארץ, הצביע על כשלים, לשיטתו, בחלוקה שביצע טאוב.
אלבשן כותב כי טאוב שוגה בכך שהוא מגדיר את האליטה החילונית הישראלית "שאין לה דרכון אחר ואין לה שפה אחרת שבה היא תוכל להתפרנס" כ"ניידים", מכיוון שהיא "מעיזה, רחמנא לצלן, להאמין בערכים אוניברסליים של זכויות אדם ושוויון".
כמו כן מבקר אלבשן את הקישור שביצע טאוב בין היהדות למקומיות, וטוען "שדווקא מי שהגדרת היהודי שלו קודמת להיותו ישראלי, דווקא הוא מרגיש בבית בכל רחבי העולם".
את המאמר חתם אלבשן כך: "אז מי באמת הניידים ומי הנייחים?
כמו טאוב בספרו, גם אני נקטתי במאמר זה בדרך המניפולציה ובחרתי בדוגמאות שנוחות לי.
אך דבר אחד אני יודע: לזהות תיאוריה מחוררת ולדרוש צניעות ממי שמציע אותה בלהט משיחי כמעט, בתוספת אינספור סימני קריאה.
שהרי המציאות לעולם מורכבת יותר מכל תיאוריה שמבקשת לפרש אותה."
נייג'ל נג נולד ב־15 במרץ 1991 הוא קומיקאי ויוטיובר מלזי ממוצא סיני.
הוא ידוע בעיקר בזכות גילום הדמות של הדוד רוג'ר (Uncle Roger), דמות המייצגת גבר אסייתי בגיל העמידה עם מבטא קנטונזי מוגזם, שבדרך כלל נראה מותח ביקורת קשה על ניסיונות של אנשים לבשל אוכל אסייתי.
נייג'ל נג קין-ג'ו נולד בבירת מלזיה קואלה לומפור, בן להורים סינים-מלזים.
אמו היא עקרת בית ואביו מוכר מכוניות.
הוא סיים את לימודיו בבית הספר התיכוני צ'ונג הווה בשנת 2009, ולאחר מכן היגר לארצות הברית כדי ללמוד באוניברסיטת נורת'ווסטרן.
הוא למד הנדסה והתמחה בפילוסופיה, וסיים את לימודיו ב-2014.
לאחר סיום לימדיו עבד נג כמדען נתונים ואף הקפיד לכתוב קוד פתוח ולנהל חשבון GitHub.
בהשראת הקריירה הקומיקאי הסיני סטיבן צ'או מהונג קונג, הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בטלוויזיה ב-2018 ב-"Stand Up Central" של קומדי סנטרל.
הוא הנחה פודקאסט קומדי בבריטניה עם הקומיקאית השוודית אוולין מוק בשם "Rice to Meet You".
ועוד פודקאסט בשם "HAIYAA with Nigel Ng" ביחד עם המפיק שלו מאט.
ב-2 בינואר 2021 העלה את הסרטון הראשון שלו באתר שיתוף הסרטונים הסיני ביליבילי.
בשנת 2021 הופיע בפרק הבכורה של העונה ה-19 של תוכנית הקומדיה הבריטית "Mock the Week".
הדמות של דוד רוג'ר (Uncle Roger)
נג ידוע בעיקר בזכות האלטר אגו שלו הדמות הקומית דוד רוג'ר, המייצג גבר אסייתי בגיל העמידה שמדבר במבטא קנטונזי מוקצן.
ומדגיש סטריאוטיפים שונים ממזרח ודרום מזרח אסיה.
שותפתו לפודקאסט אוולין מוק המציאה את דמות הדוד האסייתי בגיל העמידה כדמות לסיטקום, היא ונג פיתחו את הדמות במערכונים של טיקטוק ואינסטגרם לפני שהעביר את הדמות ליוטיוב.
ביולי 2020, נג משך תשומת לב עבור סרטון של דוד רוג'ר המבקר את סרטון האוכל של הרשה פאטל על בישול אורז מטוגן.
לאחר שהסרטון הפך לוויראלי, נג ופאטל הופיעו יחד ב-BBC Food ושיתפו פעולה בסרטון יוטיוב.
באוגוסט הוא עבד במסעדה של אליזבת היי, "מיי מיי".
בחודש שלאחר מכן, הוא פרסם סרטון ביקורת בנוגע לאורז המטוגן של גורדון רמזי ושיבח את רמזי על הטכניקה הנכונה שלו.
הוא פרסם סרטונים רבים המבקרים את הגרסאות של ג'יימי אוליבר למנות אסייתיות פופולריות כמו אורז מטוגן ביצים וקארי ירוק תאילנדי.
מאז הוא מקפיד לבקר את אוליבר ומטפח נרטיב קומי שאוליבר הוא אויבו המושבע.
נג הפך לאורח מיוחד בעונה השנייה של "מאסטר שף סינגפור" בשנת 2021, ושופט אורח בעונה השלישית של "מאסטר שף לילדים אינדונזיה" בשנת 2022. באותה שנה, הוא היה סועד אורח בעונה ה-21 של "מטבחי הגיהנום".
ב-22 במאי 2023, דווח כי חשבונות המדיה החברתית הסינית של נג (ביליבילי ו־Weibo) נסגרו בתגובה לביקורת הנתפסת על ממשלת סין בספיישל הסטנד-אפ שלו.
נג, בתור הדוד רוג'ר, שיתף פעולה עם אסתר צ'וי וג'ושוע ויסמן.
נג זכה ב-Amused Moose Laugh-Off 2016 והיה לסגן האלוף ב־Laughting Horse New Act of the Year 2015. הוא גם היה פיינליסט בפרס הקומיקאי של השנה "בלסטר מרקורי" (2016) ובקומיקאי השנה החדש של לסטר סקוור (2015).
הוא היה מועמד ל"פרס העולה החדש הטוב ביותר" על מופע הסטנדאפ שלו בפסטיבל הפרינג' של אדינבורו בשנת 2019.
המבטא בדמותו של הדוד רוג'ר ספג ביקורת על הנצחת סטראוטיפים שליליים על אסייתים, והושווה למופע מינסטרל.
ביקר את הדמות, "אני לא אוהב את זה שהשטיק של נג נותן כרטיס חופשי לאנשים לחקות דפוסי דיבור והגייה אסייתיים סטריאוטיפיים, במיוחד מכיוון שזה כמעט תמיד שהחיקוי מגיע מאנשים שאינם אסייתים.
זה מכוער, זה לא מצחיק, וזה מקדם גזענות אנטי-אסייתית בתקופה שבה האסייתים כבר מופלים לרעה".
בתגובה, נג אמר שהוא מדגיש את ההבדל בתפיסת הסטריאוטיפים האסייתיים בין אסייתים החיים באסיה לאסייתים-אמריקאים.
סרטון הביקורת שלו על האורז המטוגן בביצה של פאטל תואר כגורם לצופים "ליפול לכל 'מלכודת' תרבותית של הדמות שלו", תוך התבוננות על ההבדלים בין שיטות בישול האורז במטבח ההודי, והופך מזרח ודרום מזרח אסיה ל"אורז-בישולי עליונות" עם "העידוד המזויף" שלו.
ב-12 בינואר 2021, נג התנצל בפלטפורמת המדיה החברתית הסינית Weibo ומחק סרטון שמתח ביקורת על המפלגה הקומוניסטית הסינית וגם היה קשור לתנועה האולטרה-שמרנית פאלון גונג.
הוא הצהיר, "הסרטון הזה עשה השפעה חברתית רעה...
לא הייתי מודע למחשבותיו הפוליטיות ולהערותיו השגויות בעבר על סין.
אני מקווה שתוכלו לתת לדוד רוג'ר, שזה עתה נכנס לסין, הזדמנות להשתפר!" תגובתו גררה ביקורת בטוויטר.
בסרטון הראשון שלו לאחר מכן בתור הדוד רוג'ר, הוא אמר שהוא "ימשיך לעשות סרטונים מצחיקים [...] בלי פוליטיקה, בלי דרמה".
ב-30 ביולי 2023, נג הצהיר בסרטון של דוד רוג'ר, "לא בכל דרום מזרח אסיה יש אוכל טוב.
אתה לא רוצה לאכול אוכל מלאוס וקמבודיה." הוא גם כינה אוכל לאוטי גרסה נחותה של אוכל תאילנדי, מה שגרם לביקורת ותגובת נגד מקהילות לאוסיות וקמבודיות כאחד.
בסרטון תגובה לשף הלאוטי אי סאות'ממונג, המאתגר אותו לנסות אוכל לאוטי שהיא בישלה, נג נענה לאתגר והסביר את הערותיו באומרו, "כל האוכל של לאוס שאכלתי עד כה...
אנשים אסייתים מותחים ביקורת על אחרים.
אנשים אסייתים הם רק דרך חיים".
משרד התיירות של קמבודיה פרסם הודעה שבה הוא מגנה את דבריו של נג שפוגעים בתדמית הקמבודית ודרש התנצלות.
הדבר אף גרם לתגובה דיפלומטית מטעם שגרירות מלזיה בפנום פן אשר התנערה מדבריו של נג, ואמרה כי הם אינם משקפים בשום אופן את השקפתם.
נג גר ברובע האמרסמית' בלונדון.
ב-2020 הוא דן בהיותו קורבן לתקיפה אנטי-אסייתית בלונדון.
נתן דונלד דיאז (נולד ב-16 באפריל 1985) הוא אמן לחימה משולבת אמריקאי ומתאגרף מקצועי שכיום הוא סוכן חופשי.
דיאז ידוע בעיקר בזכות זמנו בילה בקרבות באליפות הלחימה האולטימטיבית (UFC), שם נלחם במשך למעלה מ-15 שנים לאחר שזכה ב-"The Ultimate Fighter 5".
דיאז הוא השלישי במספר פרסי הבונוס של UFC, עם 16 בסך הכול.
בשנת 2012 הוא התמודד על אליפות ה-UFC במשקל קל.
בנם של מליסה (לבית וומבל) ורוברט דיאז, הוא נולד ממוצא מקסיקני ואנגלו וגדל בסטוקטון, קליפורניה, עם אחיו ניק ואחותו נינה.
הוא גדל בלודי, קליפורניה ולמד בתיכון טוקאי.
בגיל 11 החל להתאמן באמנויות לחימה עם אחיו, ניק.
לפני קריירת ה-MMA הרשמית שלו, דיאז התחרה בקרב MMA ללא פרקי אצבעות נגד רוברט לימון ב-20 ביולי 2002, בגיל 17. מאז צצו צילומים מהקרב, וההערכה היא שזו הייתה החוויה התחרותית הראשונה שלו.
עם תחילת הופעת הבכורה הרשמית שלו ב-MMA, דיאז התחרה בעיקר במסגרת אליפות העולם בלחימה בכלוב אקסטרים (WEC).
בשנת 2006, ב־WEC 24, הוא נלחם על אליפות ה-WEC במשקל קל נגד אלוף ה-Dauer הרמס פרנסה, והפסיד בהכנעה בסיבוב השני.
זה היה האירוע האחרון שקיימה ה-WEC לפני שנרכשה על ידי Zuffa, LLC, חברת האם דאז של UFC.
דיאז היה מתמודד בתוכנית "The Ultimate Fighter 5", בהשתתפות בלעדי לוחמים במשקל קל, שנלחמו בקבוצתו של ינס פולבר.
בסיבוב המקדים, דיאז ניצח את רוב אמרסון בהכנעה; ברבע הגמר הוא ניצח את חברו לקבוצה לקבוצת פולבר, קורי היל, בהכנעה במשולש חנק בסיבוב הראשון.
בחצי הגמר, דיאז ניצח את חברו לקבוצה לקבוצת פן, גריי מיינארד, בהכנעה, ועלה לגמר, בו התמודד מול חברו לקבוצה, מנבל גמבוריאן.
דיאז ניצח בהכנעה לאחר שגמבוריאן נאלץ להיכנע בסיבוב השני עקב פריקה בכתפו הימנית כתוצאה מניסיון הטייק-דאון.
עם הניצחון, דיאז זכה ב-"The Ultimate Fighter 5." קרב זה זיכה אותו גם בפרס "נוקאאוט הלילה" בשווי 50,000 דולר.
דיאז התעמת עם אלווין רובינסון באירוע UFC Fight Night 12 ב-23 בינואר 2008. קרב זה זיכה אותו בפרס "הגשת הלילה" בשווי 40,000 דולר.
לאחר שניצח את אלווין רובינסון וג'וניור אסונסאו בהכנעה, דיאז דרש יריבים קשים יותר.
הוא קיבל קרב מול קורט פלגרינו ב-"UFC Fight Night 13".
דיאז ניצח את פלגרינו בהכנעה באמצעות חניקת משולש בסיבוב השני.
כשהוא נעל את החנק, דיאז הספיק להתכופף לקהל ולהרים אצבעות אמצעיות כפולות לפני שפלגרינו נכנע.
קרב זה זיכה אותו בפרס "קרב הלילה" בסך 20,000 דולר.
דיאז ניצח לאחר מכן את הוותיק ג'וש ניר בהחלטה מפוצלת בקרב המרכזי של "UFC Fight Night 15".
קרב זה זיכה אותו בפרס "קרב הלילה" בסך 30,000 דולר.
דיאז נלחם לאחר מכן נגד אלוף סטרייקפורס לשעבר במשקל קל, קליי גוידה, ב-"UFC 94: סנט פייר נגד פן 2", והפסיד בהחלטה מפוצלת.
גוידה ניצל את ההיאבקות שלו כדי להביס את דיאז מספר פעמים.
גוידה ניצח בהחלטה מפוצלת, מה שסימן את הפסדו הראשון של דיאז ב-UFC, במה שהיה גם הופעת הבכורה שלו בתשלום לפי צפייה.
קרב זה זיכה אותו בפרס "קרב הלילה" בסך 65,000 דולר.
דיאז פגש את ג'ו סטיבנסון, זוכה אולטימייט פייטר לשעבר ואלוף משקל חצי-משקל לשעבר של מלך הכלוב, "בגמר אולטימייט פייטר 9".
סטיבנסון ניצח את דיאז כרצונו לאורך שלושת הסיבובים ודיאז הפסיד בהחלטת פה אחד.
הקרב הזה זיכה אותו בפרס "קרב הלילה" בסך 25,000 דולר.
לאחר שני הפסדים רצופים בהחלטה, דיאז עמד בראש "אירוע הקרב ה-19 של UFC" מול מלווין גילארד.
דיאז ניצח לאחר כניעה לחנק בגיליוטינה ב-2:30 בסיבוב השני.
קרב זה זיכה אותו בפרס קרב הלילה" בסך 30,000 דולר.
דיאז התמודד מול גריי מיינארד ב-11 בינואר 2010, בקרב המרכזי ב-"UFC Fight Night 20", קרב חוזר ממועד פגישתם בחצי הגמר של טורניר "TUF 5" במשקל קל, בו דיאז ניצח.
דיאז הפסיד למיינארד בהחלטה מפוצלת שנויה במחלוקת, כאשר הזוכה לשעבר של TUF קיבל את התואר בדוחות FightMetric, וניצח בסיבובים השני והשלישי.
אחרי שלושה הפסדים בארבעה קרבות, נייט שקל לעלות באופן קבוע במשקל ל-170. קטגוריית משקל של פאונד, תוך ציון "אני לא מרוויח מספיק כסף כדי לרדת כל כך הרבה במשקל, אז אני רוצה להילחם במשקל 170 ולרדת למשקל 155 רק מדי פעם."
דיאז ערך את הופעת הבכורה שלו במשקל חצי-משקל ב-27 במרץ 2010, ב־UFC 111, נגד רורי מרקהאם, מומחה לחבטות של חברת Miletich Fighting Systems .
בשקילה, מרקהאם שקל 177, בעוד שדיאז שקל את המגבלה המותרת למשקל חצי-משקל של 171; הקרב שונה לקרב קליט.
דיאז ניצח בקרב בהפסד טכני בסיבוב הראשון.
לאחר הניצחון על מרקהאם, דיאז הצהיר כי יתחרה בשתי קטגוריות המשקל.
הקרב הבא שלו היה שוב במשקל חצי-משקל נגד המתאגרף המקצועי לשעבר מרקוס דייוויס ב-28 באוגוסט 2010, ב־UFC 118. דיאז סיים את דייוויס לאחר שחנק אותו מחוסר הכרה עם חבטה בגיליוטינה בסיבוב האחרון; הקרב זיכה אותם בפרס "קרב הלילה" בשווי 60,000 דולר.
דיאז התמודד בפעם הבאה מול הלוחם הדרום קוריאני דונג היון קים, ב-1 בינואר 2011, ב־UFC 125. דיאז הפסיד בקרב בהחלטה פה אחד.
דיאז נלחם מול רורי מקדונלד ב-30 באפריל 2011, ב־UFC 129. דיאז לא הצליח לבצע התקפות משמעותיות והפסיד בהחלטה פה אחד.
לאחר ההפסד, דיאז הצהיר כי יחזור לקטגוריית קל משקל.
דיאז ניצח את אלוף PRIDE לשעבר במשקל קל, טאקאנורי גומי, ב-24 בספטמבר 2011, ב־UFC 135 באמצעות הגשת נשק בסיבוב הראשון.
הוא זכה בפרס "הגשת הלילה" בשווי 75,000 דולר על הופעתו.