tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אך ב־30 במרץ 2017 הצליחה חברת SpaceX לראשונה להשתמש מחדש בחופה בעזרת סילוני גז ומצנחים, הפעם השנייה הייתה עם שיגורו השני של הפאלקון כבד ב־25 ביוני 2019, זאת הייתה גם הפעם הראשונה ש־SpaceX הצליחה לתפוס אחד מחלקי החופה בעזרת הספינה מיס טרי.
החל ממחצית 2020 לערך הפך השימוש החוזר לעניין שבשגרה.
במרץ 2021 הוחלט להפסיק את השימוש ברשת ובמקום זאת לשלות את החופות ממימי האוקיינוס.
כישלונות שיגור כתוצאה מתקלה בחופות המטען
ישנם שיגורים שנכשלו לאחר שחופת המטען לא נפרדה מהשלב הראשון או מהמשגר.
במקרים כאלה הלוויין לא הצליח להשתחרר מהמשגר או שהמשגר לא הגיע למסלול המיועד כתוצאה מתוספת המסה של חופת המטען, שלא הייתה מתוכננת בשלב זה.
לדוגמה, בתוכנית ג'מיני, במשימת ג'מיני 9A, חללית ה־ATDA (Augmented Target Docking Adapter), שנועדה לבדיקת מפגש עם חללית מאוישת, שוחררה למסלול על ידי משגר אטלס SLV-3 ביוני 1966. אולם כשצוות המשימה של ג'מיני 9 ביצע את ההתקרבות למפגש הם גילו כי החופה לא נפתחה ונפרדה, ולא ניתן היה לבצע את המפגש.
בשנת 2009, הלוויין Orbiting Carbon Observatory של נאס"א לא הגיע למסלולו.
החקירה העלתה כי חופת המשג של משגר טאורוס XL לא נפרדה, מה שגרם למשקל גבוה יותר והמשגר לא הגיע למסלול הרצוי.
בשנת 2017, משגר ה־PSLV נכשל להביא למסלול את לוויין הניווט IRNSS-1H כיוון שחופת המשגר לא נפרדה.
המטען שוחרר בתוך המשגר אך נתקע במגן החום.
"חופשי" הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מרגלית צנעני.
הוא יצא לאור בדצמבר 1996, כסינגל מתוך אלבום האולפן התשיעי של הזמרת, חופשי (1997).
השיר נכתב והולחן על ידי רחל שפירא והופק על ידי ירוסלב יעקובוביץ'.
"חופשי" הופץ כסינגל רשמי מתוך חופשי, על מנת לעזור בקידום המסחרי שלו.
הוא הגיע למקום השמיני במצעד הסינגלים השבועי של תחנת הרדיו רשת ג'.
אזורתאריך יציאהפורמטחברת תקליטיםעולםדצמבר 1996תקליטורהד ארצי
חופשת קיץ הוא סרט מוזיקלי בריטי משנת 1963 בבימויו של פיטר ייטס, עם קליף ריצ'רד ולורי פיטרס בתפקידים הראשיים.
זה סרטו הרביעי של קליף ריצ'רד וגם כאן מלווה אותו להקת הצלליות.
בסרט יש 16 שירים וקטעי ריקוד.
דון (קליף ריצ'רד) עובד עם חבריו סטיב, אדווין וסיריל במוסך של חברת התחבורה הציבורית בלונדון.
הוא אומר להם כי הציע להנהלה לשדרג אוטובוס אחד לאוטובוס לתיירים ולנסוע אתו לחופשה לדרום צרפת.
אם המבצע יצליח, תפתח החברה קו נסיעות מיוחד לתיירים.
התנאי הוא שהם ישפצו את האוטובוס בעצמם ואכן הם מצליחים לעשות זאת תוך שבעה ימים בעזרת חבריהם במוסך ויוצאים לצרפת כשדון נוהג ושר "חופשת קיץ".
בדרך הם נפגשים ברכב "טרנטה" ובו הבנות אנג'י, סנדי ומימסי שמסכימות לאחר התייעצות להצטרף אליהם.
הבנות מהוות שלישית זמרות ועליהן להגיע להופעה ביוון ולכן מסיכימים הבנים לשנות את נתיב נסיעתם ליוון דרך שווייץ, אוסטריה ויוגוסלביה.
במשך הזמן הם מגלים באוטו "נוסע סמוי" (לורי פיטרס) שמציג עצמו בתור נער שברח מהוריו.
במשך הזמן הם מגלים שזו בחורה בשם ברברה וינטרס, זמרת שברחה מאמה השתלטנית סטלה (מאדג' ראין) ומהסוכן שלה ג'רי (ליונל מורטון).
כל העיתונים מלאים כתבות על היעלמותה והחיפושים אחריה.
סטלה וג'רי עושים הכל כדי לשבש את המסע של דון וחבריו, הם מטמינים תכשיט של ברברה באוטובוס ומודיעים למשטרה כי נגנב וכן משנים שלטי הכוונה ומביאים את האוטובוס לדרכים קשות למעבר.
ביוגוסלביה הם נתקלים ברועה ודון שר לה על "נעלי הריקוד".
הוא מובל לכפר ומכריחים אותו להתחתן אתה והם בורחים כל עוד נפשם.
באוסטריה הם נפגשים בלהקת שחקנים ובראשם אורלנדו.
הם מעלים אותם לאוטובוס אך נעצרים לאחר שסלה וג'רי מדווחים כי אין להם רשות להוביל תיירים.
השופט (דייוויד קוסוף) מזכה אותם רק לאחר שהם עורכים לפניו הצגה.
בינתיים מתפתחת אהבה בין דון לברברה.
כשהם מגיעים לאתונה מגיעים לשם גם סטלה ג'רי ועיתונאים וסטלה מאשימה את דון וחבריו בחטיפה.
היא נועלת את ברברה בחדר, עורכת מסיבת עיתונאים ומזילה "דמעות תנין" על בתה.
דון וחבריו מצליחים לשחרר את ברברה ובאמצע המסיבה היא מופיעה ומודיעה על אהבתה לדון ורצונה להינשא לו.
דון מודיע כי חברת האוטובוסים מסכימה להסב עוד 200 אוטובוסים לתיור והוא יהיה אחראי לכך.
כעת האם סטלה מרוצה מחתנה לעתיד וכולם נוסעים באוטובוס ושרים על "חופשת קיץ".
שם השחקן/יתשם הדמותהערותקליף ריצ'רדדוןזמרלורי פיטרסברברה וינטרסדייוויד קוסוףשופטרון מודיאורלנדושחקןהצלליותבתור עצמםמלווין הייססירילטדי גריןסטיבג'רמי בולוץ'אדוויןפאמלה ארץ'אנג'יאונה סטאבססנדיז'קלין דארילמימזימאדג' ראייןסטלה וינטרסאמא של ברברהליונל מורטוןג'ריסוכן של ברברה
חוץ ממך הוא אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית מאיה דדון.
האלבום יצא לאור ב-20 בספטמבר 2022 על ידי חברת התקליטים איי ליסט.
מתוך האלבום יצאו חמשת הסינגלים: "חוץ ממך" (שיר הנושא מתוכו), "כמו שאני", "יאללה ביי", "בלילות", ו"להיות שלך" (ביחד עם עדן בן זקן).
שיתוף הפעולה הראשון של דדון, "להיות שלך" יצא חמישה ימים לפני חוץ ממך.
בינואר 2022 הוציאה מאיה דדון את "חוץ ממך" כסינגל הבכורה שלה, כסינגל המוביל מתוך האלבום וכשיר הנושא שלו.
כמה חודשים לאחר מכן, הוציאה את "כמו שאני", ובהמשך את הסינגל השלישי מתוך האלבום "יאללה ביי"; הוא זכה להצלחה רבה כאשר לווה בווידאו קליפ נלווה שפורסם בסמוך ליציאתו והצליח לצבור למעלה מ-6.5 מיליון צפיות ביוטיוב בסך הכול.
לאחר יציאתו, חדלה דדון מלהוציא סינגלים נוספים עד שב-25 באוגוסט הודיעה על סינגל רביעי וחדש בשם "בלילות" שלא לווה בקליפ, בשונה מקודמו.
באמצע ספטמבר 2022 הודיעה דדון שבכוונתה להוציא דואט עם עדן בן זקן בשם "להיות שלך", תוך שפרסמה את עטיפתו הרשמית.
את השיר הוציאה לבסוף ב-15 בספטמבר ואת אלבום הבכורה עצמו הוציאה חמישה ימים לאחר מכן.
בנוסף לחמשת הסינגלים שנכללו בו, הקליטה דדון שלושה שירים חדשים: "ענטוזים", "נוף לגעגוע" ו"ויראלי".
בנוסף אליהם, הקליטה גרסת כיסוי ללהיטה של רינת בר "פיו פיו" שיצא במקור בשנת 1999 וזכה להצלחה רבה בטיקטוק מספר עשורים לאחר יציאתו.
"חוץ ממך" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית מאיה דדון.
השיר יצא לאור ב-12 בינואר 2022, על ידי חברת התקליטים איי ליסט, כסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה שלה הנושא את אותו השם, חוץ ממך.
לאחר יציאתו, הוציאה דדון את "כמו שאני" כסינגל השני מתוך האלבום.
השיר הגיע למקום השני בעשירייה והצליח לשהות במצעד במשך מספר שבועות רצופים.
השיר נכתב על ידי מאור שטרית ורון ביטון והופק על ידי שטרית גם כן.
בסמוך ליציאתו, זכה "חוץ ממך" להצלחה ארצית והושמע מאות פעמים בתחנות הרדיו השונות, במאקו נכתב: "אנה זק והזמרת בת ה-15 וחצי מאיה דדון מנהלות בימים האחרונים קרב על פסגת הפלייליסטים של הסטרימינג".
האודיו הרשמי של "חוץ ממך" שפורסם בערוץ היוטיוב של מאיה דדון ב-12 בינואר 2022 הצליח לצבור למעלה מ-7 מיליון צפיות.
מדינהתאריך יציאהפורמטחברת תקליטיםמקורכלל העולם12 בינואר 2022הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטליתאיי ליסט
חופשי ומאושר הוא שיר שנכתב על ידי דודו ברק, הולחן על ידי בעז שרעבי ועובד על ידי נורית הירש.
הוא הוקלט כסינגל על ידי הצמד המוזיקלי הישראלי אילן ואילנית.
את השיר הוציאה לאור בשנת 1971 חברת התקליטים "התקליט חיפה", והוא נכלל כרצועה השתים עשרה והאחרונה באלבום האולפן החמישי של הצמד, "שוב אתכם".
"חופשי ומאושר" מבטא את רצונות בני האנוש לאלוהים.
בבית הראשון הם מבקשים לתת לנפש לבעור, לראות את השמיים והשמש החמה מהנשמה ולהיות חופשיים ומאושרים.
בבית השני מתקבלת ההכרה שכל דבר בעולם הוא יפה, גם בימים וגם בלילות.
בבית השלישי בני האדם נושאים תפילה אחרונה בבקשה שאלוהים יזכור את תפילתם גם מחר.
ההקלטה הראשונה של השיר הופצה לראשונה באופן מסחרי בשנת 1971 על ידי הצמד אילן ואילנית.
הוא נכלל באלבומו "שוב אתכם", שכלל להיטים נוספים, דוגמת "ושוב אתכם" ו"רינגולי".
ב־22 במרץ 1971 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של קול ישראל במקום ה־15. ב־3 במאי עלה למקום הראשון – שם שהה שבועיים רצופים.
ב־7 ביוני, לאחר אחד־עשר שבועות צעידה רצופה, יצא מהמצעד השבועי.
במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשל"א דורג השיר במקום החמישי.
ב־21 במרץ נכנס "חופשי ומאושר" למצעד הפזמונים השבועי של גלי צה"ל.
הוא עלה למקום הראשון ב־2 במאי, שם שהה במשך שבוע אחד.
לבסוף, ב־6 ביוני יצא מהדירוג השבועי לאחר אחד-עשר שבועות רצופים.
במצעד השנתי של התחנה דורג במקום העשירי.
בשנת 1999 פורסם הסינגל הראשון מתוך אלבום האולפן החמישי של להקת היי פייב, "האחרון".
לגרסה המקורית של השיר התווסף עיבוד חדש של שי להב, עובד אפרת ואוהד דקל.
ב־31 בינואר 1999 נכנס לראשונה למצעד הפזמונים השבועי של רשת ג' במקום ה־13. ב־14 בפברואר עלה למקום ה־11 – המיקום הגבוה ביותר אליו הגיע.
ב־21 במרץ, לאחר שבעה שבועות צעידה רצופה, יצא מהמצעד השבועי.
במצעד הפזמונים העברי השנתי ה'תשנ"ט דורג במקום ה־23.
במרוצת השנים הוקלטו גרסאות כיסוי רבות, כשהמוכרות ביניהן הופצו על ידי שלומי שבת, הראל מויאל, בעז שרעבי ודקלון.
ב־1972 הוציא בעז שרעבי בגרמניה את "(Just for Today) Frei will Ich sein", גרסה של השיר בגרמנית.
חופשתו של מר הולו הוא סרט קומדיה צרפתי בשחור-לבן משנת 1953 בבימויו של ז'אק טאטי שכתב את התסריט ומככב בו בתפקיד ראשי.
זה סרטו השני של טאטי והסרט הראשון בו הוא מופיע כמר הולו, לובש תמיד את אותו מעיל גשם, חובש כובע מרופט, מעשן מקטרת והולך בצורה מוזרה עם רגלים ישרות.
הפעם יוצא מר הולו לחופשת קיץ בכפר נופש על חוף הים, שם הוא מחזר בגמלוניות אחרי בחורה, חותר בקיאק, מנסה לרכב על סוס ועוד, ומבלי דעת זורע הרס ומבוכה על כל צעד ושעל.
צילומי החוץ נערכו בעיירת הנופש סנט מרק סור מר בפאתי סן-נאזר, לחוף האוקיינוס האטלנטי.
"מלון החוף" (Hôtel de la Plage) פעיל עד היום.
ליד החוף יש פסל של טאטי.
טאטי היה מועמד לפרס אוסקר לתסריט המקורי הטוב ביותר, לפרס דקל הזהב ולפרס המבקרים של ניו יורק.
קיץ בצרפת, כולם בטירוף חופשת הקיץ - הואקנס.
בתחנת הרכבת הם רצים מרציף לרציף כדי להגיע לרכבת, נדחסים לאוטובוס ויוצאים בשיירת מכוניות שבסופה מזדחל מר הולו (ז'אק טאטי) ברכב הישן שלו שמשמיע כל הזמן קולות פיצוץ מהמנוע ומהמפלט.
הולו מגיע ל"מלון החוף", פותח את הדלת ומשב רוח חזק מפזר כל מה שנמצא במבואה ומעלה את חמתם של בעל המלון והמלצר.
בין האורחים נמצאת מרטין היפה שהגיע עם דודתה, מייג'ור קשיש, וזוג קשישים שמטייל כל הזמן.
בבוקר מבלים הנופשים בחוף הים, בשחייה, התעמלות וחתירה בקיאקים ודיג חסילונים.
הולו חותר בקיאק שמתקפל ונוצרת ממנו דמות של כריש שמבריח את האנשים על החוף.
הולו מנסה להרשים את מרטין ברכיבה אך נכשל.
לבסוף הוא קונה מישישה מחבט טניס והיא מדריכה אותו איזה תנועות לעשות.
הוא פועל לפי הוראותיה ובמשחק בו שופטת תיירת מאנגליה, הוא מנצח.
הוא משתתף בנשף מסיכות במלון כשהוא מחופש לפיראט ורוקד עם מרטין.
בצהרים כולם נקראים לחדר האוכל על ידי צלצול פעמון של בעל המלון.
בערב לאחר שמסתיימים שידורי הרדיו הם עולים לחדריהם לישון.
כולם יוצאים לטיול במכוניות בהדרכת המפקד המייג'ור.
הולו לוקח את התיירת האנגליה ובדרך יש לו תקר והוא מנסה להחליף גלגל.
הרכב יורד מהמגבה ומתגלגל לבית קברות בו נערכת הלוויה.
הולו מביא פנימית בצורת זר לקבר המנוח.
הולו מטייל בלילה, נכנס לתוך צריף ובו זיקוקין די נור, מפעיל אותם בטעות וכל האזור מתמלא בהתפוצצויות הזיקוקים.
לאחר כל ההרפתקאות נפרדים האורחים בתקווה להתראות בשנה הבאה.
שם השחקן/יתשם הדמותהערותז'אק טאטימר הולונטלי פסקודמרטיןולנטין קמאקסתיירת אנגליהלוסיין פרז'יסבעל המלוןריימונד קרלמלצרמישלין רולההדודהאנדרה דובואההמפקדמייג'ור
חופשת קיץ הוא סרט דרמה ישראלי משנת 2007 בבימויו של דוד וולך, עם אסי דיין, שרון הכהן-בר ואילן גריף בתפקידים הראשיים.
התסריט שנכתב על ידי דוד וולך מתאר זוג חרדי שמנסה להתמודד עם אסון שקרה להם כשבנם היחיד טבע.
"חופשת קיץ" הוא סרטו הראשון של דוד וולך, אוטודידקט שלא למד קולנוע בצורה מסודרת וזכה לביקורות נלהבות.
אורי קליין כתב ב"הארץ": "התגובה המיידית שלי ל'חופשת קיץ' היא הפתעה והתרגשות, אפילו הלם.
זו יצירה שלמה ובשלה של אמן אמיתי, שכמו הגיח לקולנוע הישראלי משום מקום".
מאיר שניצר כתב ב"מעריב" כי מדובר ב"יצירה קולנועית גדולה...
ואילו שמוליק דובדבני ב-ynet כתב: "רק לעיתים נדירות קורה שסרט נופל עליך פתאום, ללא אזהרה מוקדמת, ומותיר אותך מוכה תדהמה והשתאות".
הסרט היה מועמד לארבעה פרסי אופיר בטקס פרסי אופיר לשנת 2007:
פרס אופיר לסרט העלילתי הטוב ביותר - אייל שיראי
פרס אופיר לשחקן הראשי הטוב ביותר - אסי דיין
פרס אופיר לתסריט המקורי הטוב ביותר - דוד וולך
פרס אופיר לצילום הטוב ביותר - בועז יהונתן יעקב
הבמאי הטוב ביותר (דוד וולך) והצלם הטוב ביותר (בועז יהונתן יעקב) בפרס אופיר לצילום הטוב ביותר.
וולך זכה גם בפרס הבמאי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים בטאורמינה.
פרס הבימוי הטוב ביותר (דוד וולך) והצילום הטוב ביותר (בועז יהונתן יעקב) בפסטיבל הסרטים הבינלאומי חיפה.
פרס הסרט העלילתי הטוב ביותר בפסטיבל הסרטים טרייבקה.
הסרט הופץ בחו"ל בשם My Father My Lord.
בפברואר 2008 יצאה לאור גסרת DVD של הסרט שכללה שיחה בת 25 דקות בין וולך ומפיק הסרט איל שיראי, על המשמעויות של הסרט, על הקשר הביוגרפי שלו לוולך ועל הסגנון הקולנועי הייחודי שלו.
אברהם אידלמן (אסי דיין) ואשתו אסתר (שרון הכהן-בר) הם זוג חרדי הגרים בשכונת נחלאות בירושלים עם בנם היחיד מנחם-מנחמק'ה (אילן גריף) בן התשע.
מנחם לומד בתלמוד תורה בישיבת עץ החיים.
לימודי התורה הם בעברית וביידיש.
אסתר מנסה בבית ללמד אותו קצת חשבון.
האווירה בבית היא שקטה ומתוחה.
אברהם עוסק כל הזמן בלימוד תורה ובהכנות לדרשות שהוא נושא בבית הכנסת.
הוא מדריך את מנחם בכל הברכות ומכין אותו לבר מצווה שתהיה לו בעוד ארבע שנים.
כאשר מנחם מקבל מחברו צילום של שחקנים תמורת כמה אג'ואים מכריח אותו אברהם לקרוע את הצילום שהוא לדעתו בבחינת עבודה זרה.
מנחם רוצה לנסוע בחופשת הקיץ לעין פשחה לחוף ים המלח.
באמצע שיעור על עקידת יצחק הוא נקרא להצטרף להוריו לנסיעה.
לפני שהם נוסעים מתבקש אברהם לבצע את מצוות שילוח הקן לציפור תור הצוארון הדוגרת על גוזליה על אדן חלון תלמוד התורה.
אין לו תשובה מספקת לשאלתו של מנחם מי יטפל בגוזלים אלא שזו מצווה מאלוהים, ומי שמקיים אותה, אלוהים מפצה אותו בחיים ארוכים.
בים המלח הם מתפצלים, אסתר הולכת לחוף הנשים ואברהם ומנחם לחוף הגברים.
מנחם מוצא דג במים המתוקים ושם אותו בשקית מים.
אברהם הולך להתפלל תפילת מנחה עם שאר המתרחצים החרדים.
מנחם מתמהמה לאחר שהבחין שהדג נעלם.
הוא הולך לאורך פלג המים המתוקים, מגיע לים המלח, מחליק ונעלם במים.
הוא לא נמצא ומוזעק מסוק שמחפש אותו בלילה בזמן שאברהם ויתר החרדים מתפללים להצלתו אבל ללא הצלחה.
גופתו נמצאת ומועברת לאמבולנס עם הוריו לקבורה בירושלים.
משהו נסדק באמונה של אברהם ואסתר.
היא מאשימה אותו שהזניח את מנחם והוא מתנצל שהיה שקוע בתפילה ואלוהים עטף אותו באותו זמן.
לאחר השבעה חוזר אברהם לבית הכנסת עולה על הבמה כדי לדבר על "חידושים".
הוא מתבונן במקום הריק של מנחם ויורד מהבמה ללא מילים.
לאחר שכולם עוזבים הוא נשאר לשבת ליד שולחן עליו נר נשמה.
אסתר מפילה עליו בכעס ספרי תפילה מעזרת הנשים.
שם השחקן/יתשם הדמותאסי דייןאברהם אידלמןשרון הכהן-בראסתר אידלמןאילן גריףמנחם אידלמןיהודה גרובייסמיכל רוביןגיל ססובר
"חוּצי" הוא ספר ילדים ישראלי בסגנון קומיקס, מאת הסופרת והמאיירת הילה נועם.
הספר יצא לאור בישראל במאי 2019 בהוצאת "עם עובד".
כמו כן, הוא ראה אור גם באירופה, ואף זכה בפרס הזהב על־שם דודו גבע.
הקומיקס מגולל סיפור על חתול ושמו חוּצי שתמיד בורח מהבעלים שלו, תמר, ומתנהג בצורה מצחיקה ומסתורית.
יונתן, חברה של תמר, חובר אליה ויחדיו הם מטפלים בחתול ומנסים להבין היכן הוא מטייל במשך שעות היום.
בכל פעם שחוּצי יוצא מן הבית, הוא חוזר עם הפתעות מוזרות המסתבכות בפרוותו.
יום אחד חוּצי חוזר עם הפתעה מבהילה.
ברגע זה תמר מחליטה לעקוב אחריו ולראות לאן הוא מטייל.
כשחוּצי בורח, הוא הולך ל"דוקטור ינשופי".
הדוקטור קוראת לו "שחורי" במקום חוּצי, והיא בונה לו פינה עם בובות רק בשבילו.
תמר ויונתן חושבים שהיא רעה מכיוון שבכל פעם שהם באים להציל את חוּצי היא צועקת ומאיימת עליהם.
תמר ויונתן מתעמתים עם "דוקטור ינשופי", ולבסוף מבינים מה קורה בביתה המפחיד.
את ההשראה לספר קיבלה הסופרת מחתולה הפרטי "חוּצי".
כמו החתול בספר, גם החתול שלה יוצא לטיולים יומיים וחוזר עם מציאות מעניינות בפרווה.
הספר אויר על ידי הילה נועם, בעזרת אקריליק, במכחולים דקים מאוד בעובי של שערות בודדות.
נועם מספרת שתהליך זה דרש העתקה של הסקיצות לנייר אקוורל על שולחן אור שבעזרתו ניתן לצייר בדיוק יתר, ולאחר מכן ציור במכחולים ובצבע.
הילה נועם היא בוגרת המחלקה לתקשורת חזותית בבצלאל.
פרויקט הגמר שיצרה בשנה האחרונה ללימודיה זכה בפרס על שם שמעון שסטוביץ' לפרויקט גמר מצטיין.
בתום לימודיה הקימה עם מאיירים אחרים את קבוצת הקומיקס "Humdrum", והיא משתתפת בקביעות בפסטיבלים ברחבי העולם.
נועם היא יוצרת קומיקס, מאיירת ספרי ילדים ומרצה לאיור באקדמיה בצלאל.
בעלת טור הקומיקס "כשכושי חיות" במגזין "נשיונל ג'אוגרפיק קידס", ויוצרת סיפורי קומיקס בארץ ובעולם.
"חוּצי" הוא ספר הקומיקס הראשון שכתבה ואיירה לילדים.
"חוץ מכדורגל" הוא שיר של הזמר-יוצר הישראלי חנן בן ארי, מתוך אלבום האולפן השלישי שלו, יש כאן יותר מזה, שיצא לאור ב-12 ביוני 2023. השיר נכתב והולחן על ידי בן ארי, והופק ועובד על ידי תומר בירן.
את הפזמון של השיר כתב הזמר חנן בן ארי בעת ששהה בצימר יחד עם אשתו לאחר שחזר לישראל מביקור בקטר לרגל שלב שמינית הגמר במונדיאל 2022. שאר חלקי השיר נכתבו על ידיו במהלך טיסה בחזרה לקטר לרגל חצאי גמר המונדיאל.
בלילה למחרת, במהלך ריאיון בפודקאסט "הפודיום", ביצע בן ארי את השיר בפעם הראשונה תוך שהוא מאלתר את הלחן.
לפני ביצוע השיר חנן אמר:
לימים, בריאיון לנדב יעקבי מערוץ הספורט סיפר:
השיר הופק ועובד בידי תומר בירן והוא הושמע לראשונה בגרסתו הסופית ב-4 ביוני 2023 בהופעה בתיאטרון הסימטה שביפו העתיקה, במהלכה חשף בן ארי את רצועות אלבום האולפן השלישי שלו, "יש כאן יותר מזה".
השיר נפתח בהקלטה משידורי מונדיאליטו 2023 בכאן 11, כששדרן הספורט יהונתן כהן הביע את התרגשותו בעקבות הגול שהבקיע הכדורגלן ענאן ח'לאילי, אשר העלה את נבחרת ישראל בכדורגל עד גיל 19 לרבע גמר המונדיאליטו.
חנן כינה אירוע זה בתור רגע היסטורי ואייקוני, ובריאיון לכאן רשת ב' סיפר:
השיר יצאה לאור רשמית ב-12 ביוני 2023 בתור הרצועה השביעית ב"יש כאן יותר מזה" יחד עם שאר שירי האלבום.
ב-24 בנובמבר נכלל באלבום ההופעה השני של חנן, "מופע הינדיקים".
"חוץ מכדורגל" הוא שיר באורך של 4:23 דקות, ובריאיון לנדב יעקבי מערוץ הספורט הסביר בן ארי את משמעות השיר :
השיר משלב מילים ממגילת קהלת: , ועמי פרידמן מ"ידיעות אחרונות" כתב כי השיר עוסק ב"דיכאון והיאחזות במה שאפשר להיאחז בו בתקופות חיים פחות מאידיאליות", וציין כי המשפט , זו דרך להזכיר שהיכן שיש כאוס יש הזדמנות, ושמשברים אישיים הם שלב מעבר מנדטורי בדרך להתבגרות והתפתחות.
נדב מנוחין מ"וואלה!" תיאר כי בשיר זה בן ארי הולך רחוק עם הכנות הכואבת כשהוא עוטף אותה בקולות רקע מלטפים, ובערוץ הספורט הושווה "חוץ מכדורגל" לשיר "ואלה שמות" של אריק איינשטיין ול"חולה על כדורגל" של אייל גולן.
ב-5 ביולי 2023 יצא לאור הוידאו-קליפ של השיר בבימויו של עומרי רוזי, במהלכו נראה חנן בן ארי שר את השיר בזמן שהוא יושב על כיסא אל מול מיקרופון ומנגן על גיטרה בלב שדה משחק הכדורגל באצטדיון רמת גן.
ב-12 ביולי 2023 ביצעו חברי להקת התקווה 6 גרסת קאבר לשיר בתחנת הרדיו גלגלצ.
ב-3 בספטמבר 2023 יצא לאור ביצוע קאבר של הזמר אבי אבורמי לשיר.
לקראת סיום השיר, לאחר המילים הוסיף אבורמי: , ועם סיום השיר הוסיף: .
עמי פרידמן מעיתון "ישראל היום" תהה מתי בפעם האחרונה מישהו כתב על דיכאון ואהבה בצורה מדויקת כל כך וכתב כי ייתכן והמשפט מהווה את השורה החשובה ביותר באלבום.
על פי אוהד רובינשטיין מ"מקור ראשון", ההקלטה מרבע גמר המונדיאליטו תאמה במדויק לשיר, כשאחריה מגיעות מילים התואמות את הרדיפה אחרי סף הרגש הגבוה, והמאבק שבהתנתקות מהרדיפה הזו ונותנות לשיטתו, משנה תוקף לשם השיר.
אמיר שוורץ מאתר "ynet" כתב כי זהו שיר אקטואלי ביותר והוסיף כי המשפט אשר מחבר בין המילים ממגילת קהלת לבין קולות השדרנים מהמונדיאליטו אמנם עלול להתפרש ככפירה אך הוא מייצג את המסוגלות של בן ארי למצוא את ה"קודש" בתוך "עולם החול".
עומר טסל מ-"ynet" אמר כי זו יצירה כנה וכואבת.
לדברי עמית סלונים מ"וואלה!", השיר כל כך קליט, שכמעט קל להתעלם מכך שהוא כולל המון כאב, ולדברי נדב מנוחין מוואלה!, פזמון השיר עומד בשורה אחת לצד השירים הכי יפים של הזמר.
"חופשי ומאושר (BMW שחורה)" הוא שיר של להקת אתניX שיצא בשנת 1998 כחלק מהאלבום ברוכים הבאים לישראל.
בהקלטת השיר ובקליפ שלו השתתף בשירה גם הסטנדאפיסט שלום אסייג ששר קטע ראפ.
בקליפ, מלבד חברי הלהקה, השתתפו גם אלי ומריאנו, סמי הורי ושלום אסייג.
במצעד הפזמונים השנתי תשנ"ח, הגיע השיר למקום ה-21.
חופשת האביב, הידועה גם במגוון שמות כגון חופשת פסחא או חופשת אמצע הסמסטר, היא תקופת חופשה הכוללת את חג הפסחא באביב המוקדם בחצי הכדור הצפוני באוניברסיטאות ובבתי ספר.
חופשה זו החלה באירופה מאז סוף המאה ה-19 והוכנסה במהלך שנות ה-30 בארצות הברית, ונצפתה במדינות רבות אחרות.
חופשת האביב יכולה להיות קשורה למסיבות סוערות במקומות עם מזג אוויר חם.
ביפן חופשת האביב מתחילה בסוף שנת הלימודים בסוף מרץ ומסתיימת בסביבות 7 באפריל עם תחילת שנת הלימודים החדשה.
בהונג קונג חופשת הפסחא נמשכת כשבוע וחצי, בהתאם למסורת הבריטית.
באיראן חופשת האביב מתחילה בנורוז ומסתיימת בסיזדה בדר, וכל האיראנים נהנים מאותה חופשת אביב.
במקאו חופשת הפסחא נמשכת על פי המסורת הפורטוגזית.
ברוסיה לפני 1917 הייתה חופשת פסחא בבתי הספר.
בברית המועצות, חופשת האביב הייתה תמיד מ-24 עד 31 במרץ.
כיום, ברוסיה, בתי ספר רבים עדיין מקיימים חופשת אביב, אך התאריך המדויק נקבע על ידי בית הספר עצמו.
ברוב המקרים, החופשה נקבעת לאמצע אפריל.
בנוסף, החגים הציבוריים במאי, הקשורים ליום העבודה ויום הניצחון, יכולים להיות שווים ערך לחופשת האביב.
בטייוואן חופשת האביב בדרך כלל מתייחסת לימי החופשה הרצופים של יום ניקוי הקברים ויום הילדים.
באיחוד האמירויות הערביות חופשת האביב נמשכת בדרך כלל בין שבועיים לשלושה, מסוף מרץ עד תחילת או אמצע אפריל, בהתאם לבית הספר או האמירות.
בצ'כיה רק תלמידי בתי ספר יסודיים ותיכוניים נהנים מחופשת האביב.
החופשה נמשכת שבוע אחד, והתאריך שלה משתנה ממחוז למחוז כדי להימנע מעומס יתר ביעדי החופשה בתוך המדינה (צ'כים בדרך כלל נוסעים להרים כדי לגלוש שם).
המחוזות מחולקים לשש קבוצות, כאשר כל קבוצה מכילה מחוזות המפוזרים בצורה אחידה ברחבי המדינה.
הקבוצה הראשונה מתחילה את החופשה ביום שני הראשון של פברואר, והקבוצה האחרונה מתחילה את החופשה חמישה שבועות לאחר מכן (בדרך כלל בתחילת מרץ).
הקבוצה האחרונה של המחוזות הופכת לראשונה לחופשת האביב בשנה הבאה.
בגאורגיה לפני 2017 חופשת האביב הייתה בדרך כלל חופשת פסחא, שנמשכה מיום חמישי עד יום שלישי בשבוע הקדוש.
ב-2017, שר החינוך והמדע אלכסנדר ג'ג'לבה קבע במקום זאת את התקופה מה-8 עד 15 במרץ כחופשה עבור תלמידים במערכת החינוך, מהגן ועד האוניברסיטה.
בגרמניה האוניברסיטאות בדרך כלל מתזמנות חופשת סמסטר של חמישה עד שמונה שבועות סביב חודש מרץ.
חופשת הפנטקוסט (Whitsun) בסוף מאי או תחילת יוני נחשבת גם היא לחופשת אביב.
בליטא חופשת האביב מתקיימת שבוע לפני הפסחא ויום אחריו (כיוון שזהו היום השני של הפסחא), וכל תלמידי בתי הספר נהנים מהחופשה הזו.
לתלמידי בית הספר היסודי יש עוד שבוע חופשה לאחר הפסחא.
בהולנד חופשה בת שבוע ניתנת לתלמידי תיכון ולסטודנטים להשכלה גבוהה בשלבים המוקדמים של האביב (פברואר-מרץ).
ישנם הבדלים אזוריים בין רוב חלקי המדינה בצפון ודרום בתזמון החופשה, בגלל הקרנבל, הנחגג בעיקר בחלקים הדרומיים של הולנד.
בפורטוגל חופשת האביב מכונה בעיקר "חופשת פסחא" והיא מעניקה שבועיים לכל התלמידים ברחבי המדינה.
בסלובקיה ניתנת חופשה בת שבוע לתלמידי בתי ספר יסודיים ותיכוניים בחודשי פברואר ומרץ.
במקום לנפוש ביעדים עם מזג אוויר חם, הסלובקים מקשרים את חופשות האביב בעיקר עם סקי.
החופשה נמשכת שבוע אחד, והתאריך שלה משתנה מאזור לאזור כדי להימנע מעומס יתר ביעדי החופשה ברפובליקה הסלובקית.
האזורים מחולקים לשלוש קבוצות, הקבוצה הראשונה מתחילה את החופשה בסוף פברואר, והקבוצה האחרונה מתחילה את החופשה שבועיים לאחר מכן (בתחילת מרץ).
בספרד אין חופשת אביב כזו; חג השבוע הקדוש נחגג, והתלמידים בדרך כלל נהנים מחופשה במהלך ימים אלו.
בבריטניה חופשת הפסחא נמשכת בדרך כלל כשבועיים בסוף מרץ או באפריל, תלוי מתי חל יום ראשון של הפסחא.
בבתי ספר יסודיים ותיכוניים, חופשה זו מכונה "חופשת מרץ", ובחינוך גבוה היא נקראת בדרך כלל "שבוע קריאה" או "חופשת קריאה".
אף אחת מהדוגמאות הללו אינה מקושרת בדרך כלל לתרבות המסיבות של חופשת האביב האמריקאית.
"חופשת אמצע סמסטר" הוא מונח כללי.
שבוע הקריאה בקנדה בדרך כלל חופף עם יום המשפחה בחודש פברואר.
בג'מייקה, חופשת האביב מתחילה בשבוע הראשון של יום שישי הטוב.
החופשה נמשכת בין שבוע לשבועיים, לעיתים קרובות שני שבועות.
החופשה מתחילה בהתאם לאיזה חודש מתחיל חג הפסחא, מרץ או אפריל.
במקסיקו, חופשת האביב מתקיימת במהלך שבוע הפסחא והשבוע שלאחריו.
בארצות הברית באמצע שנות ה-30, מאמן שחייה מאוניברסיטת קולגייט החליט לקחת את קבוצתו לפלורידה לאימונים מוקדמים בבריכה אולימפית חדשה בפורט לודרדייל השמשית.
הרעיון תפס עם מאמני שחייה אחרים ומאז נדידה לאימוני אביב הפכה למסורת שנתית לשחיינים ברחבי המדינה.
כיום, חופשת האביב היא מסורת אקדמית במגוון מדינות מערביות, המתוזמנת לתקופות שונות בהתאם למדינה ולפעמים לאזור.
חופשת האביב באוניברסיטאות, מכללות ובמערכות חינוך רבות K-12 יכולה להתקיים בין מרץ לאפריל, תלוי בתאריכי הסמסטר ומתי חל חג הפסחא.
חופשת האביב נמשכת בדרך כלל שבוע או שבועיים, אם כי חלק מבתי הספר מתזמנים אותה לשבוע האחרון של מרץ, עם ימים נפרדים לחג הפסחא.
חגיגות שנתיות גדולות של חופשת האביב מתקיימות במדינות שונות, לעיתים קרובות בצורה של פסטיבלי מוזיקה ומצטרפות למסיבות מיוחדות של מועדוני לילה, פעילויות חוף והצעות לינה.
אנשים בחופשת הפסחא עשויים לנסוע למדינות אחרות.
בארצות הברית, רבים לוקחים חופשה בתקופה זו.
החג נחגג בסמוך לפסחא, ומשפחות רבות מקיימות ציד ביצי פסחא או חוגגות עם פעילויות פסחא שונות.
החל משנות ה-90 המאוחרות, חופי פנמה סיטי החלו לפרסם את היעד במטרה למשוך קהלים שהיו מגיעים לפורט לודרדייל ולאחר מכן לדייטונה ביץ', לפני שקהילות אלו החילו מכסות כניסה.
התפתחות המדיה החברתית והשיווק הדיגיטלי סייעו להעלאת עיירת החוף לסטטוס של מוקד סטודנטים במהלך חודש מרץ.
לאחר תקריות של ירי ואונס קבוצתי בשנת 2015, הוכנסו לתוקף תקנות חדשות האוסרות שתייה חריפה על החוף וקובעות סגירת ברים בשעה 2 לפנות בוקר.
דיווחים הראו ירידה בהגעה של סטודנטים לחופי פנמה סיטי במרץ 2016, בעקבות התקנות החדשות על ידי תאגיד הפיתוח הקהילתי של מחוז ביי (CDC), וכתוצאה מכך נרשמה עלייה בתיירות משפחות באפריל 2016.
לאחר שפורט לודרדייל החלה להרתיע סטודנטים להגיע לשם לחופשת האביב באמצע שנות ה-80 הופיע ראש עיריית דייטונה ביץ' לארי קלי בטלוויזיה הארצית כדי לעודד סטודנטים להגיע לדייטונה ביץ'.
זמן קצר לאחר מכן, מותגי בירה וסיגריות החלו לפרסם בדייטונה ביץ' עבור חופשת האביב.
כיסוי חופשת האביב של MTV עבר לדייטונה ביץ' בשנת 1986.
קלי מאוחר יותר כינה את ההחלטה הזו כטעות מכיוון שהתושבים חוו בעיות רבות במהלך חופשת האביב כל שנה.
מאמציו של קלי לרסן את החגיגות כללו קידום תחרויות ספורט בשם "משחקי האביב" כדי לכוון את האנרגיה הצעירה לכיוון חיובי והצעה לחייב בתי מלון בעלויות של שליחת שוטרים לטפל בקריאות במהלך חופשת האביב.
בשנת 1993, הפסיד קלי בבחירות לתפקיד ראש העיר, ופקידי דייטונה ביץ' קיצצו את תקציב השיווק לחופשת האביב ואת הקשרים עם MTV.
המוניטין של פורט לודרדייל כיעד לחופשת האביב עבור סטודנטים החל כאשר קבוצת השחייה של אוניברסיטת קולגייט הגיעה לשם להתאמן במהלך חופשת חג המולד בשנת 1934. בתחילת שנות ה-50, כ-20,000 סטודנטים הגיעו לפורט לודרדייל במהלך חופשת האביב, שעדיין הייתה ידועה בשם "חופשת האביב" והייתה אירוע יחסית שקט.
זה התחיל להשתנות כשפורסם הרומן של גלנדון סווארת'אוט "Where the Boys Are" בשנת 1960, שהביא לחופשת האביב המודרנית.
הרומן של סווארת'אוט הפך במהירות לסרט באותו שם בהמשך אותה שנה, שבו סטודנטיות פגשו בחורים במהלך חופשת האביב שם.
מספר הסטודנטים שהגיעו קפץ ליותר מ-50,000. בתחילת שנות ה-80, פורט לודרדייל משכה בין 250,000 ל-350,000 סטודנטים בשנה במהלך חופשת האביב.
תושבי האזור כה זעמו על הנזק שנגרם על ידי הסטודנטים עד אשר בשנת 1985 הממשל המקומי העביר חוקים שמגבילים את המסיבות.
באותו זמן, חוק גיל המינימום לשתייה הועבר בארצות הברית, מה שחייב את פלורידה להעלות את גיל השתייה המינימלי מ-18 ל-21 והוביל רבים מהסטודנטים הצעירים לנסוע למקומות אחרים לחופשת האביב.
עד 1989, מספר הסטודנטים שהגיעו לפורט לודרדייל ירד ל-20,000, רחוק מ-350,000 שהגיעו ארבע שנים קודם לכן.
בתחילת שנות ה-80, סאות' פדרה איילנד הפכה למקום הראשון מחוץ לפלורידה שמשך מספר גדול של סטודנטים לחופשת האביב.
עם כמה אלפי תושבים בלבד, האי סאות' פדרה משך בקביעות בין 80,000 ל-120,000 חוגגים בשנות ה-2000.
חוק הוא הוראות בנושא מסוים, המנוסחות בכתב, שנחקקו על ידי הרשות המחוקקת, שהיא חלק ממערכת הממשל במדינה.
החוק חל על כלל התושבים במדינה וניתן לאכיפה על ידי הרשות המבצעת של המדינה.
חוקים נחקקים על מנת לשמור ולהגן על שלום הציבור ורווחתו, להסדיר את החיים בחברה ואת יחסי החברה-שלטון, וכדי שמוסדות השלטון יוכלו לנהל את המדינה בצורה מיטבית.
בחוק מפורטים איסורים והיתרים בנוגע להתנהגות הפרט וכן חובות וזכויות האזרח.
החוק הוא נורמה משפטית מחייבת לדפוסי התנהגות, כללים ויחסים בין-אישיים.
כל אדם חייב לציית לחוק (כולל מוסדות השלטון).
כל חוק תקף מרגע שנחקק על ידי הרשות המחוקקת ואינו זקוק לאישור או להסכמת מרכיבי החברה על מנת שיהיה תקף.
במדינות שונות, יש סמכות למוסד העליון של הרשות השופטת לקבוע שחוק מסוים איננו תקף מסיבות שונות.
החוק מהווה את הבסיס לפעילות השלטון.
כמעט שלא התקיימו מצבים היסטוריים, שבהם שלטון חדל מלהתקיים בלא שינוי בחוקים הנוגעים.
ברוב המדינות, פועלים גופים לאכוף ציות לחוק תוך ענישה המוטלת על הפרתו, על ידי הרשות השופטת.
שימוש בענישה זו מכונה אכיפת החוק, והוא חוקי ומקובל.
ברוב המדינות ישנם חוקים האוסרים גנבה, רצח ושוד.
איסורים אלו והעונשים הנלווים להם מסדירים התנהגות מיטבית מבחינת השלטונות והחברה.
סדר חברתי מבוסס על מערכת החוקים שבחברה, ובציות לחוקים.
לולא הייתה קיימת מערכת חוקים הייתה החברה חיה באי-סדר חברתי.
מבחינה משפטית טכנית "חוק" הוא חלק מן הדין.
ה"דין" הוא מערכת כלל הנורמות המשפטיות החלות במערכת משפטית מסוימת, וכולל לדוגמה גם את התקדים המחייב, שנקבע על ידי בית המשפט הרלוונטי, או את המנהג המחייב, ושניהם שונים באופן מהותי מן החוק.
תהליך יצירתו של החוק קרוי חקיקה.
מקובל עיקרון "Lex specialis" לפיו הוראות של חוק ספציפי גוברות על הוראות החוק הכללי.
התחום העוסק בחוק ובשפיטה מכונה משפטים.
החוק, על־פי מהותו כקביעה של נורמה, נחקק בדרך כלל ללא הגבלת זמן, והוא בתוקף עד לשינויו או לביטולו.
לעיתים נוצר צורך בקביעת נורמה זמנית, באמצעות חוק שתוקפו לתקופה קצובה, למשל שנה.
חוק כזה קרוי "הוראת שעה".
הצורך בהוראת שעה נובע משתי סיבות עיקריות:
מענה לצורכי השעה, למשל הטלת מס זמני למימון הוצאה גדולה ובלתי מתוכננת, כגון מלחמה.
יצירת נורמה שהמחוקק איננו משוכנע בנכונותה, ולכן קובע אותה לתקופת ניסיון קצובה מראש, שבסופה יפקע החוק, אלא אם יוחלט אחרת, כלומר יוחלט להאריך את תקופת הניסיון לתקופה נוספת או להפוך את ההוראה לחוק קבוע, לעיתים תוך שינויים הנובעים מהניסיון שנצבר.
כן נחקק לעיתים חוק, או שינוי בחוק, על מנת לקבוע מאורע מיוחד או לפתור בעיה מיוחדת.
דוגמה לכך הוא תיקון בחוק שנועד לפזר את הכנסת מוקדם מהקבוע בחוק הרגיל.
חוק מורכב מסעיפים, המפרטים את הוראות החוק.
לכל סעיף יש מספר סידורי, המשמש להתייחסות אליו.
לעיתים מחולק הסעיף לסעיפי משנה.
חוקים שהמחוקק מייחס להם חשיבות מיוחדת כוללים בתחילתם סעיף המציג את מטרת החוק.
אף שזהו סעיף הצהרתי, יש לו חשיבות בפרשנות החוק.
חוקים רבים מתחילים בפרק "הגדרות", שבו מוגדרים מושגים מיוחדים לחוק זה, לעיתים במשמעות שונה מהמקובל בלשון הדיבור.
דוגמה: בפקודת מס הכנסה נכללת ההגדרה "'אדם' - לרבות חברה וחבר בני-אדם, כהגדרתם בסעיף זה".
בחוקים שונים ייתכנו משמעויות שונות לאותו מושג, למשל ההגדרת "אמצעי שליטה" באחדים מחוקי מדינת ישראל.
כאשר מושג משמש במשמעות זהה בחוקים אחדים, מקובל להגדירו במפורש רק באחד מחוקים אלה, ובחוקים אחרים ניתנת הפניה להגדרה זו.
לב החוק כולל את הסעיפים המציגים את הוראותיו של חוק זה.
כברירת מחדל חוק נכנס לתוקף ביום פרסומו.
חריגה ממצב זה נעשית בסעיף המשנה את מועד תחילתו של החוק.
חקיקה רטרואקטיבית נדירה אך אפשרית.
לעיתים נקבע בחוק שמועד תחילתו (או מועד תחילתם של סעיפים מסוימים בו) מאוחר ממועד הפרסום, על מנת לתת לציבור את הזמן הנדרש להיערכות לקיום החוק.
כאשר החוק כולל שינוי מהותי של המצב הקיים, הוא כולל בסופו הוראת מעבר - כללים להסדרת המעבר מהמצב שקדם לחקיקת החוק אל המצב שנוצר עם חקיקתו.
בישראל, החוקים נחקקים על ידי הכנסת.
לאחר קבלת החוק בכנסת נחתם החוק בידי יושב ראש הכנסת, ראש הממשלה, השר האחראי על הנושא ונשיא מדינת ישראל, והחוק מתפרסם ברשומות.
החוק נקרא בשם שנקבע בכנסת, ובשם השנה בה חוקק, לדוגמה: חוק התכנון והבנייה, תשכ"ה-1965.
בכך שונה ה"חוק" מן החיקוקים הבאים:
חוקה, שעדיין לא כוננה בישראל.
חוק יסוד, שהוא פרק מפרקי החוקה אותו מחוקקת הכנסת בתפקידה כאספה מכוננת מעת לעת.
פקודה, שהיא נורמה שנקבעה על ידי גוף שאינו נבחר – הנציב העליון בזמן המנדט הבריטי או מועצת המדינה הזמנית מיד לאחר קום המדינה.
צו, כללים או תקנות, שהם חקיקת משנה הנחקקת על ידי זרוע מזרועות הרשות המבצעת, אם המדובר במשרד ממשלתי, רשות עירונית, או כל גוף אחר שהוסמך בחוק לחוקק חקיקת משנה.
לכל אחד מדינים אלו תוקף שונה, אם הם סותרים זה את זה.
חוצנים או חייזרים הוא כינוי ליצורים חיים שמקורם אינו בכדור הארץ, ושקיומם מעולם לא הוכח או הוצג לציבור.
אפשר לכלול בהגדרה זו כל צורת חיים חיצונית לכדור הארץ, אך בעקבות המדע הבדיוני, התקבע בציבור הפירוש של "חוצן" כצורת חיים תבונית.
את המילה "חייזר" (חי-זר) יצר עמוס גפן, מתרגם ספרי המדע הבדיוני, כתרגום למילה Alien.
מספר שאלות עולות בהקשר לשאלה אם קיימים חייזרים:
האם קיימים חיים כלשהם, מחוץ לכדור הארץ?
האם קיימים חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ?
אם קיימים, האם ניתן ליצור עימם קשר?
אם קיימים, האם ביקרו (או מבקרים) בכדור הארץ?
אם ביקרו, האם נתקלו בבני אדם?
העיסוק המדעי באפשרות קיומה של מקבילה אורגנית כלשהי לחיים בכדור הארץ נקרא אקסוביולוגיה.
ניסויים באקסוביולוגיה מלמדים שהחיים מבוססי הפחמן, שאותם אנו מכירים מכדור הארץ, יכולים בנקל להתבסס על חוקים דומים כחיים מבוססי צורן.
בהשראת תחום זה, נעשה מאמץ מדעי לנסות ולגלות את קיומם האפשרי של חוצנים במסגרת פרויקט סט"י (SETI), אך עד כה לא נמצא כל ממצא שיעיד על קיומם של חיים מחוץ לכדור הארץ, ובפרט לא חיים תבוניים.
מדענים חלוקים בדעתם בנוגע לקיומם של חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ.
יש הטוענים, על סמך מודלים סטטיסטיים, שמן ההכרח הוא כי קיימים חיים תבוניים בפלנטות רבות ביקום.
אחד מהידועים שביניהם הוא פרופסור מיצ'יו קאקו, הטוען בביטחון מוחלט כי אכן יש חייזרים, שגם יש מהם שמפותחים מאיתנו במיליוני שנים.
רבים אחרים טוענים כי הסבירות להיווצרות חיים תבוניים נמוכה כל כך, והיקום גדול ועתיק כל כך, עד כי אין שום סיכוי סביר שהאדם יגלה קיום חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ.
כסיוע לכך טוען פרדוקס פרמי, שמסתבר שכל ציוויליזציה שהייתה מתפתחת בקצב בו התפתחה הציוויליזציה האנושית, הייתה מגיעה לכל פינות הגלקסיה בתוך מספר מיליוני שנים; מכיוון שגיל גלקסיית שביל החלב מוערך ביותר מ־10 מיליארד שנים, לו היו חייזרים תבוניים במקום אחר, וודאי היו מגיעים לכאן כבר לפני זמן רב.
במיתולוגיות ובתרבויות רבות בכל העולם הופיעו מה שאפשר להבין כחייזרים או חשד להם.
החל מאנונקי בשומר עד לתרבויות פרה קולומביאניות והשפעות חוצניות על הוג'ריאנה במזרח הרחוק (לא מוכח).
בתאוריות קשר פעמים רבות מייחסים לאגודות סתר קשר עם חוצנים.
המפורסמים בקהילה זו הם הבונים החופשיים בכלל תאוריות הקשר ואגודת ווריל וחברת הדרקון הירוקבתאוריות הקשר הקשורות לנאצים.
באסכולות מסוימות בהינדואיזם מופיעים אזכורים לחוצנים.
לספרות הדקדנס השפעה רבה על תרבות החוצנים בעיקר בסיפוריו של ה.פ.
לאבקראפט אך גם לפניו כמו בסיפוריהם של ארתור מאכן, אדוארד בולוור-ליטון ועוד.
כולם מספרים על ישויות ששלטו בכדור הארץ לפני בוא האדם וחיים או בכדור ארץ חלול או בכוכבים אחרים ועתידים לשלוט בכדור הארץ שוב במקום האדם.
משותפת לספרות אימה זו היא התפיסה שהאדם הוא רק נקודה חסרת משמעות ביקום ושמאחורי המציאות המוכרת לנו מסתתרת מציאות של רשע גדול.
על אף שדיווחים על תופעות בלתי מוסברות הופיעו במהלך ההיסטוריה האנושית (וסווגו לרוב כנסים ובשנים האחרונות גם כניסויים בטכנולוגיות חדשות ולא ידועות לציבור), העשורים האחרונים של המאה ה-20 אופיינו בשיוך עממי הולך וגובר של תופעות בלתי מוסברות, בעיניהם של הדיוטות, לנוכחות של חוצנים בכדור הארץ.
לתופעות אלו צורף גל נוסף, של דיווחים על מפגשים עם חוצנים מפי מקורות רבים.
תהליך זה נחשב על פי רוב לחלק ממגמת העידן החדש, ואף זכה במקרים מסוימים לכינוי "היסטריית החוצנים".
הסממן הבולט ביותר של תופעה זו הוא המונח "עב"ם" (עצם בלתי מזוהה) אשר נטבע בתרבות המערבית.
במשך תקופה ארוכה הראיה העממית המרכזית לקיום חוצנים היו עב"מים שנצפו בשמים, עד כי המונח "עב"ם" הפך שם נרדף ל"חוצן" בשפה היומיומית.
מלבד הטוענים הרבים לכך שקיימות בידם עדויות לביקורים של חייזרים בכדור הארץ, נשמעות טענות שונות המאשימות ממשלות וארגונים שונים במגע עם חייזרים או בבעלות על מידע אודותם.
מרבית התאוריות מסוג זה מאשימות בכך את ממשלת ארצות הברית, ולכולן אופי של תאוריית קשר.
הדוגמה המפורסמת ביותר היא האמונה/שמועה כי בבסיס הצבאי "אזור 51" (Area 51) בנבדה שבארצות הברית מוחזקים שרידים של חללית חייזרים שהתרסקה ברוזוול, ושבמקום הוקמו מעבדות למחקר השרידים.
על פי חלק מהגרסאות, ארצות הברית מחזיקה במקום חוצנים וטכנולוגיה שלא מהעולם הזה, טענות אשר נדחו שוב ושוב לאורך השנים על ידי ממשלת ארצות הברית.
התופעות הבלתי מוסברות והעדויות על מפגשים עם חוצנים, חברו לממצאים ארכאולוגיים שונים: מבנים קדומים כדוגמת הפירמידות במצרים ופסלי הענק באי הפסחא, תיעודים היסטוריים קדומים, כדוגמת סיפורי מקרא מסוימים וממצאים אחרים.
אף על פי שיש לכל המבנים הללו הסברים היסטוריים וארכאולוגיים מוצקים, מחברים אחדים, ביניהם אריך פון דניקן, שהתפרסם בזכות ספרו בנושא "מרכבות האלים", מייחסים אירועים בהווה, אירועים היסטוריים ואירועים פרה-היסטוריים למפגשים עם חוצנים.
לטענות אלו לא נמצאו סימוכין של ממש ומדענים הפריכו את רובן.
כאמור, למרות העיסוק בתחום, לא אושרה מבחינה מדעית או פורמלית אחרת נוכחות חוצנים בכדור הארץ, או מחוצה לו, וכמעט כל התופעות שהיוו מצע להתפתחות האמונות בחוצנים בכדור הארץ זכו להסבר מדעי טבעי מספק.
מסיבה זו ומסיבות אחרות, נחשבות הטענות השונות כאנקדוטה בלבד.
מלבד העיסוק ה"יבש" בקיומם של החוצנים, קיימות מגמות של שיוך כוחות על-טבעיים לחוצנים, המקשרים את קיומם לאמונות מיסטיות שונות, כדוגמת היכולת לתקשר באופן טלפתי בין בני אדם לחוצנים.
כחלק מהעיסוק בנושא, יש אף שעמלו על יצירת קטלוג בדיוני ובו תיאור מפורט של עשרות חוצנים.
עיון בקטלוג זה עשוי ליצור את הרושם שיוצריו אכן פגשו את כל החוצנים המתוארים בו, או לפחות קיימו אתם תקשורת סדירה, אף שקשר כזה לא התקיים.
חוצנים ושאלות הנוגעות לקיומם וליחסים אפשריים בין חוצנים ובני אדם הם נושא פופולרי בסוגת המדע הבדיוני בספרות ובקולנוע.
יצירה מפורסמת בה נידונות שאלות שכאלו היא למשל ב"מסע בין כוכבים", אך כניסתו הבולטת ביותר של מושג החוצנים (Extra-Terrestrial באנגלית), מסרטי מדע בדיוני לתרבות הכללית, נעשתה בסרט הנודע E.T.
the Extra-Terrestrial, אף כי בתרגום לעברית ("אי.טי.
- חבר מכוכב אחר") נעלמה המלה "חוצן".
לרוב, משמשים החוצנים כדמויות עתידיות, הבאות במגע עם גזע אנושי מתקדם, אך קיימות יצירות רבות, כדוגמת "אי.טי.
- חבר מכוכב אחר", "תיקים באפלה", "היום השלישי", "2001: אודיסיאה בחלל" ועוד, המתארים ביקורים של חוצנים בכדור הארץ בהווה ואף בעבר.
בנוסף, קיימות דמויות של חוצנים גם בתוכניות קומדיה לכל המשפחה, הבולטת בהן היא הסדרה "אלף" בה מגולמת דמות משעשעת שנחתה בביתה של משפחה ממוצעת בארצות הברית.
לעיתים חוצנים נתפסים כעוינים, כמו בסרטים קצה המחר ומלחמת העולמות, המנסים להביא להכחדת האנושות.
אצל ההוגים היהודיים לאורך הדורות, ניתן למצוא מגוון דעות בנוגע לקיום חיים מחוץ לכדור הארץ.
בימי הביניים ככלל הייתה מקובלת באירופה ובארצות ערב תפיסת הפיזיקה של אריסטו, שהובילה אותו לשלילה של קיום אדמה מחוץ לכדור הארץ.
למרות זאת, רבי סעדיה גאון (במאה ה-10) ורבי חסדאי קרשקש (במאה ה-14) הציעו שקיימים בקוסמוס שלנו עולמות רבים הדומים לכדור הארץ, ורבי יהודה בן ברזילי (במאה ה-12) דן בשאלה האם היצורים החיים שם קיבלו תורה ומצוות.
הם מציינים בהקשר זה את דברי חז"ל על שמונה עשר אלף עולמות מלבד העולם הזה.
רבי יוסף שלמה דלמדיגו (בתחילת המאה ה-17) נחשף לגילויי האסטרונומיה החדשה, שערערו את הקוסמולוגיה של אריסטו, ואף למד אצל גלילאו גליליי.
הוא מתייחס בשמחה לגילויים שהרחיקו את מיקום כוכבי השבת והגדילו את גבולות הקוסמוס, ומציע שגם בכוכבים נמצאים יצורים הדומים לבני אדם או שונים מהם.
לדבריו הדבר מרחיב את גדולתו של הבורא, שאינו מצמצם את כוחו לעולם אחד בלבד, כשם שדברי המקובלים על ארבעה עולמות ועשר ספירות מרחיבים את גדולת האלוקים.
הוא מציין בהקשר זה את דברי חז"ל על שלוש מאות ועשר עולמות.
במאות הבאות היו עוד שניסו למצוא סימוכין להימצאות חוצנים בספרות חז"ל ובמדרשים, כמו גם כאלה שניסו להפריך כל אפשרות כזו.
טוביה הרופא שלל בספרו מעשה טוביה (1706) קיום של חיים בכוכבים אחרים, על סמך פסוקים מהמקרא.
לדבריו שאר הכוכבים לא ראויים לחיים, בשל סיבות כמו חום או קור קיצוניים מדי.
רבי דוד ניטו כתב בספר כוזרי שני (1714) שלדעתו אין ליהדות עמדה בשאלת קיומם של יצורים חיים מחוץ לכדור הארץ.
לפיכך הוא אינו נמנע מלקבל את דברי המדענים החדשים, הסוברים שגם הכוכבים האחרים מיושבים, וראה אותם כמשכנעים.
הוא מזכיר את דברי חז"ל על שלוש מאות ועשר עולמות, אך מסתפק שמא הכוונה לעולמות רוחניים.
בעל ספר הברית (1719) סבר שקיימים יצורים בכוכבים אחרים, וייתכן שאף חיים תבוניים.
עם זאת לדעתו הם אינם בעלי בחירה חופשית, בשל הרכבם הפיזי השונה.
הרב דוב בער טורש ביקר עמדה זו בספר גנזי המלך (1896), וסבר שייתכנו יצורים בעלי בחירה בכוכבים אחרים, ואולי אף חיים אינטליגנטיים יותר מבני אדם, שקיבלו תורה ומצוות משלהם.
הרב אבטליון למפרונטי (1819) שלל קיום חיים בכוכבים אחרים, בעקבות טוביה הרופא.
מנגד, דוד פריזנהויזן בספרו מוסדות תבל (1820) חייב את קיומם של חיים בכוכבים אחרים, מסיבות תאולוגיות.
הרב מנחם מנדל שניאורסון (במאה ה-20) שלל כל קיום של חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ - ולא רק יצורים בעלי בחירה חופשית - אך קבע שלפי התורה ייתכנו חיים נחותים יותר.
אחת ההוכחות שהביאו התומכים בקיום חיים בכוכבים, ביניהם בעל ספר הברית והרב מנחם מנדל שניאורסון, היא קללתה של דבורה הנביאה את מרוז.
בתלמוד הבבלי מובאת מחלוקת מהי מרוז, ולאחת השיטות שם - מדובר בשם של כוכב.
בהמשך הקללה כתוב מכאן משמע שבכוכב מרוז יש יצורים (יושביה) שלא באו להילחם נגד סיסרא (לעומת כוכבים אחרים שעליהם נאמר "הכוכבים ממסילותם נלחמו").
הרב ראובן לנדאו בספרו מהלך הכוכבים (1882) דחה ראיה זו בהסתמך על הזוהר, שמסביר את המילה 'יושביה' כ'סיעתו' של מרוז, כלומר ככוכבי הלכת שלו.
הרב אברהם יצחק הכהן קוק כתב בצעירותו מאמר בו הוא מיישב את מרכזיות האדם ועם ישראל עם קיומם של חייזרים בכוכבים אחרים, כשלדבריו חז"ל ידעו על עובדת קיומם (בהסתמך על דרשת הפסוק "אורו מרוז").
במאמר זה הוא אומר שהאמת היא כדעת המקובלים שהאדם הוא תכלית הבריאה, ולא כדעת הרמב"ם ומספר ראשונים נוספים.
במאמר מאוחר יותר כתב שאין להכריע בין שתי השיטות בדבר מרכזיות האדם.
הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק אמר שייתכן שהאל ברא צורות חיים אחרות על כוכבים אחרים, ושאין בכך בעיה עבור היהדות.
לדבריו, הסיבה שהאדם אוהב לחשוב שהוא הישות הנבראת היחידה ביקום היא אגואיזם.
הוא הסביר שהתורה נכתבת מנקודת המבט של מערכת השמש שלנו, ואפילו קיומו של עם נבחר בגלקסיה אחרת לא פוגעת במושג העם הנבחר ביחס לעם ישראל, המתייחס רק לאזור החלל שלנו.
הרב מרדכי שרעבי והראשון לציון הרב מרדכי אליהו גרסו על פי הקדמת הספר תיקוני זוהר הנקראת פתיחת אליהו, שלא ייתכנו חיים מחוץ לכדור הארץ.
שכן רשום שם: ובתרגום לעברית: "בראת שמים וארץ, והוצאת מהם שמש וירח וכוכבים ומזלות.
וחיות ועופות ודגים ובני אדם".
ומכאן שהללו קיימים רק בארץ ולא במקומות אחרים.
הרב שלמה אבינר פרסם שיעור בנושא "האם יש חיים מחוץ לכדור הארץ", ודעתו היא שאין לשלול זאת, אך אין, מבחינת המדע וההלכה הוכחות ממשיות לכך.
הרב זמיר כהן פרסם שבזוהר נאמר שמתחת לאדמה יש שבע קומות ובהן יצורים שונים וכן יש עדות בתלמוד על תלמיד חכם שפגש אחד מהם.
נוסחת דרייק היא נוסחה המתארת אומדן לקיומם של חוצנים בגלקסיה שלנו, ולאפשרות של יצירת קשר איתם.
: מספר הציוויליזציות שמנסות ליצור עם האנושות תקשורת רדיו.
: מספר הכוכבים בגלקסיה שלנו (שביל החלב).
: החלק היחסי של הכוכבים שיש להם כוכבי לכת.
: החלק היחסי של כוכבי לכת, שהתנאים עליהם מתאימים להתפתחות חיים.
: הסיכוי שעל כוכב לכת עם תנאים מתאימים להתפתחות חיים, אכן יתפתחו כאלו.
על ידי הצבת פרמטרים לתוך הנוסחה, בהתייעצות עם מדענים שונים שכל אחד מומחה בתחומו (כימיה, ביולוגיה וכדומה), הגיע פרנק דרייק לערכים שונים עבור N.
אלו נעו בין כמה ציוויליזציות בודדות ועד ל־50 מיליון.
חוק אוהם (מבוטא חוק אוֹם, באנגלית: Ohm's Law) הוא קשר פשוט ושימושי בין מתח, זרם והתנגדות חשמלית בחומרים מסוימים.
חוק אוהם הוא אחד החוקים הבסיסיים בתורת המעגלים החשמליים.
החוק התפרסם ב־1826 על ידי גאורג סימון אוהם ונקרא על שמו.
אוהם גילה שבחומרים מסוימים (בעיקר מתכות) המוגדרים כ"חומרים אוהמיים" ובתנאים מסוימים, היחס בין המתח המושרה בין שתי נקודות בחומר לזרם העובר ביניהן, הוא גודל קבוע שאינו תלוי בגודלם ובכיוונם של המתח והזרם.
גודל זה מוגדר כהתנגדות החשמלית בין שתי הנקודות.
כלומר בגופים העשויים מחומרים אלו מתקיים:
(לעיתים מסומן באות ) – מתח חשמלי בין שתי נקודות בגוף העשוי מחומר אוהמי.
מתח נמדד ביחידות וולט (V).
יחידה זו נקראת על שם הפיזיקאי האיטלקי אלסנדרו וולטה.
– זרם חשמלי בין שתי הנקודות.
זרם נמדד ביחידות אמפר (A).
יחידה זו נקראת על שם הפיזיקאי והמתמטיקאי הצרפתי אנדרה-מארי אמפר.
– ההתנגדות החשמלית בין שתי הנקודות.
התנגדות נמדדת ביחידות אוהם (Ω).
יחידה זו נקראת על שם הפיזיקאי הגרמני גאורג סימון אוהם.
לגוף בעל שתי נקודות קצה מוגדרות המקיים את חוק אוהם נהוג לקרוא נגד אידיאלי.
קיימים רכיבים חשמליים הנקראים נגדים מעשיים (או בקיצור נגדים), אשר תגובתם לזרם ולמתח קרובה לתגובה של נגד אידיאלי.
לנגדים יש התנגדות קבועה בקירוב בתחומים מוגדרים של תנאי סביבה (כגון טמפרטורה), זרמים ומתחים.
חומרים אוהמיים בעלי מקדם התנגדות נמוך במיוחד נקראים מוליכים.
חומרים בעלי מקדם התנגדות גבוה במיוחד נקראים מבדדים.
עבור זרמים העוברים בתווך שאינו אחיד ופשוט, ניתן להשתמש בצורה מקומית של חוק אוהם – חוק אוהם הדיפרנציאלי:
כאשר הוא וקטור צפיפות הזרם, היא מקדם ההתנגדות ו־ הוא וקטור השדה החשמלי.
במקרה הכללי ביותר, מקדם המוליכות תלוי בכיוון המרחבי של הזרם, ואז היא טנזור מדרגה שנייה ולא סקלר.
ניתן לנסח את החוק גם כך:
בכתיב קו-וריאנטי ניתן לכתוב את חוק אוהם הדיפרנציאלי על ידי:
כאשר הוא 4-וקטור המבטא את צפיפות הזרם החשמלי, מבטא את 4-וקטור המהירות ו - הוא טנזור השדה האלקטרומגנטי.
מאחר שההתפתחות בזמן של המטען החשמלי תלויה בהתפתחות בזמן של הזרם החשמלי (על ידי משוואת הרציפות), ניתן להוסיף לכתיב זה רכיב המייצג את צפיפות המטען החשמלי:
כאשר מייצג את צפיפות המטען של נושאי הזרם כפי שנמדד במערכת העצמית של המוליך.
חוק אוהם הוא חוק אמפירי.
ישנם מספר מודלים על פיהם חוק אוהם נגזר מתוך התורה האלקטרומגנטית, כמו מודל דרודה.
במקרים רבים הנחות המודל אינן מתקיימות.
במערכות כאלו, גם חוק אוהם אינו מתקיים.
בפרט, היחס הליניארי אותו חוק אוהם מתאר בין המתח לזרם, מתקיים בטווח טמפרטורות מסוים ואינו נכון באופן כללי (לדוגמה בטמפרטורות גבוהות או נמוכות מאד).
החוק תקף בחומרים ספציפיים (בעיקר מתכות, תמיסות אלקטרוליטיות וגרפיט) וכלל לא מתקיים במוליכים למחצה, שם היחס בין המתח לזרם אינו ליניארי.
כמו כן, שדות חשמליים חזקים (הנוצרים בעיקר במתחים גבוהים) יוצרים תופעות פריצה חשמלית כגון ברקים, קשת חשמלית וכשלים במבודדים, אשר מורידים את ההתנגדות משמעותית - כלומר חוק אוהם מפסיק להיות תקף בתנאים אלה.
במדעי המחשב חוצץ או מִכְלָא הוא מקטע זיכרון המאחסן מידע באופן זמני בעת העברתו ממקום למקום.
העברה של מידע יכולה להתבצע מהתקן קלט ליישום מחשב במחשב, מיישום במחשב אל הפלט, בין שני תהליכים, בין שני התקני אחסון וכו'.
חוצץ יכול להיות מיושם ברמת החומרה או התוכנה.
חוצצים קשורים קשר הדוק עם התקני קלט/פלט.
לרבים מהתקני החומרה יש חוצץ באמצעותו ניתן להעביר מהם או אליהם גושי מידע.
בכונן קשיח למשל, ישנו חוצץ המקבל את המידע הנקרא על ידי הראש הקורא/כותב.
לאחר שהחוצץ מתמלא, הכונן מסמן למערכת ההפעלה באמצעות פסיקה שיש לקרוא את תוכן החוצץ.
שימוש נוסף בחוצצים הוא על-מנת לסנכרן זרם של נתונים המתקבל בקצב בלתי ידוע או במהירות שלא ניתן לטפל בו בזמן אמת.
בצורב דיסקים למשל, פעולת הצריבה חייבת להתבצע מהתחלה עד הסוף בשטף בלתי פוסק על-מנת למנוע את פגימת הדיסק (Data corruption).
לכן, יש להכין את כל החומר המיועד לצריבה בטרם התחלת פעולת הצריבה.
בדוגמה זו, החוצץ עוזר להתגבר גם על בעיית המהירות (פעולת הכתיבה למדיה היא פעולה איטית ביחס לגישה לקובץ בזיכרון ה-RAM), וגם על כך שהנתונים נדרשים באופן סדרתי בקצב מסוים.
כאשר קיים חוצץ יחיד, המידע נכתב אל החוצץ.
כאשר החוצץ מתמלא, הוא מאותת למערכת ההפעלה שיש לנקות אותו, המידע מועתק מהחוצץ ליעדו, תוכן החוצץ נמחק והחוצץ חוזר לשימוש.
בשיטה זו, התהליך הכותב חייב להמתין עד שהחוצץ יתפנה לכתיבה.
בשיטה זו קיימים שני חוצצים.
המידע נכתב בכל פעם אל חוצץ אחד בלבד.
כאשר חוצץ זה מתמלא, הוא מועבר לטיפול מערכת ההפעלה שמעבירה את תוכנו ליעד.
בינתיים, ממשיך התהליך לכתוב לחוצץ השני.
כאשר החוצץ השני מתמלא, התהליך חוזר לכתוב אל החוצץ הראשון (שהתרוקן בינתיים) ומעביר את הטיפול בחוצץ המלא למערכת ההפעלה.
יתרונה של שיטה זו הוא שבכל זמן נתון קיים לפחות חוצץ אחד פנוי אליו אפשר לכתוב מידע ולכן אין צורך לחכות לריקון של החוצץ.
חוצץ מעגלי הוא חוצץ שהתא האחרון בו מצביע חזרה לתא הראשון.
בעת הכנסת איבר, מוסיפים את האיבר בתא הפנוי הבא ובעת קריאה קוראים את התו הראשון שהוכנס.
היתרון בשיטה זו הוא שמאחר ומדובר בתאים שונים ניתן לבצע פעולות כתיבה וקריאה במקביל.
בדומה לכל מבנה נתונים, חוצצים סובלים מבעיות.
חריגה מהמינימום נגרמת כאשר תהליך מרוקן חוצץ מהר יותר מאשר החוצץ מתמלא.
כיוון שקצב עיבוד הנתונים גדול מקצב הכנסת הנתונים, על התהליך הקורא לעצור על מנת לאפשר לחוצץ להתמלא - דבר שעלול לגרום להשחתת מידע מכיוון שחוצצים מיושמים בדרך-כלל במקומות בהם סוג המידע אינו מאפשר עצירה כזאת.
על-מנת להתגבר על הבעיה, נהוג להגדיר חוצצים גדולים מספיק ולכתוב אליהם מספיק מידע לפני תחילת הקריאה מהם.
בניגוד לחריגה מהמינימום שהיא בעיה מובנית במודל, גלישה היא בעיה הקשורה ליישומים מעשיים.
גלישה מתרחשת כאשר תהליך מנסה לגשת לקטע בזיכרון הנמצא אחרי המקום שהוגדר עבור החוצץ (בדרך-כלל כאשר החוצץ התמלא).
המידע המוצף מהחוצץ עשוי לגרום נזק למידע המצוי בתאים הסמוכים בזיכרון.
נזק זה עלול להתבטא בנתונים שגויים ואף בקריסה של המערכת.
חוק 18 האלקטרונים הוא כלל אצבע למדד יציבות קומפלקסים אורגנומתכתיים, לפיו הקומפלקס יציב ביותר כאשר יש לאטום המתכתי 18 אלקטרונים.
החוק מקביל לכלל האוקטט, לפיו אטומים (שאינם מתכות מעבר) יציבים ביותר כאשר קשורים אליהם שמונה אלקטרונים.
במתכות מעבר בנוסף לאורביטלי p ו-s קיימים גם אורביטלי d (שיכולים להכיל עוד שני אלקטרונים כל אחד, ובסך הכל עשרה אלקטרונים), ולכן אטומי מתכות מעבר יכולים לקשור 18 אלקטרונים.
בדומה לשאר היסודות, בהם השאיפה למילוי האורביטלים הפנויים באלקטרונים כדי להגיע למצב של גז אציל מתממשת על ידי קשרים כימיים (קוולנטי ויוני) למולקולות אחרות - כך יוצרות מתכות המעבר קשרים כימיים עם ליגנדים ליצירה של קומפלקסים מיוחדים ומוכרים בכימיה אי-אורגנית וליצירה של קומפלקסים אורגנומתכתיים.
חוצפה היא התנהגות שאינה מצייתת לנורמה תוך כדי התרסה, ובפרט יש בה חוסר ציות לסמכות.
במצבים קיצוניים, החוצפה אינה מלווה רק בחוסר נימוס אלא גם בגסות רוח ובפגיעה בזולת.
להדגשת השלילה שבחוצפה משמשים הביטויים "חוצפה מדרגה ראשונה" ו"חוצפה שאין כדוגמתה".
במשמעותה הבסיסית בעברית, למילה "חוצפה" קונוטציה שלילית, לתיאור חציית גבולות ההתנהגות המקובלת ללא בושה.
בהלכה מוזכרת החוצפה ככינוי להתנהגות לא מוסרית ולא הוגנת (אדם המחזיק בחלקת קרקע שבין שני שותפים), ובאגדה היא מוזכרת כסימן לתקופה הירודה של עקבתא דמשיחא שאחד מסימניה היא "חוצפא יסגי".
עם זאת, כבר במסכת סנהדרין מופיעה התייחסות חיובית לחוצפה: "אמר רב נחמן: חוצפא, אפילו כלפי שמיא מהני", כלומר: החוצפה מועילה גם כאשר היא מופנית כלפי שמים, כלפי הסמכות העליונה ביותר.
המילה "חוצפה" היא במקורה ארמית כמובא בספר דניאל שבתנ"ך ובתלמוד הבבלי (ראה לעיל), המילה עברה ליידיש, ובדומה למילים רבות ביידיש, בתהליך של שאילת מילים חדרה לאנגלית, שבה היא מאויתת על פי רוב Chutzpah (נהגה במלעיל, לפי ההגייה האשכנזית ובניגוד להגייה המלרעית בעברית ישראלית), ולגרמנית, שבה היא מאויתת Chuzpe.
בשפות אלה בולטת יותר הקונוטציה החיובית שלה והיא מחמאה על התנהגות נועזת.
כרוז משנת תרנ"ו נגד שרה סוניה דיסקין - הרבנית מבריסק, בו ניתן לחוש את השנאה אליה
במסע פרסום לבירה מכבי, בירה מתוצרת ישראל שהתמודדה מול מותגים זרים, שימשה הסיסמה "בעולם קוראים לזה חוצפה ישראלית".
לביקורת על התנהגותם של ישראלים, ובפרט לביקורת על התנהגותם של ארגונים ישראליים, נהוג לכנות התנהגות זו "חוצפה ישראלית".
הלקסיקון ההיתולי "The Joys of Yiddish" של לאו רוסטן מגדיר חוצפה כהתנהגותו של אדם שרצח את אביו ואמו, ומבקש את רחמי בית המשפט בנימוק שהוא יתום.
אמרה עממית ביידיש: "אַ ייד האָט אַכט-און-צוואָנציק פּראָצנט פּחד, צווי פּראָצנט צוקער אונד זיבעציק פּראָצנט חוצפּה" (בתרגום לעברית: "יהודי מורכב מעשרים ושמונה אחוז פחד, שני אחוז סוכר ושבעים אחוז חוצפה").
המשפטן היהודי-אמריקאי אלן דרשוביץ קרא לקובץ מאמריו Chutzpah, ואיש מדע המדינה נורמן פינקלשטיין הגיב בספר שנקרא Beyond Chutzpah.
בדיחה יהודית ידועה מגדירה חוצפה כך: יהודי נתבע בגרמניה על הוצאת דיבה, הוא מואשם שאמר "חוצפה".
השופט אינו מכיר את המילה כלל ומבקש מהיהודי לבאר לו.
היהודי מסביר לשופט שזה בלתי ניתן לתרגום.
לבסוף הוא מואיל לתרגם את חוצפה ל"עזות מצח", אך מוסיף עם זאת, שזו לא עזות מצח רגילה אלא "עזות מצח עם גבורה (Gewure)".
"כלומר חוצפה זה עזות מצח עם כוח?"
גבורה זה לא כוח בלבד, אלא כוח עם שכל (Sechel)".
"כלומר, חוצפה זה עזות מצח בעלת הבנה וכוח".
שכל זה לא רק הבנה, אלא הבנה עם טעם (Taam)"
"שוין - ומה זה Taam?"
"אדוני השופט, אם אפילו גרמנית אינך יודע, אני לא יכול להגיד לך מה זה חוצפה".
חוק אבוגדרו חוק בסיסי בכימיה הקובע כי נפחים שווים של גזים כלשהם, בתנאי לחץ וטמפרטורה שווים, מכילים מספר שווה של מולקולות.
החוק קרוי על שמו של אמדאו אבוגדרו, כימאי איטלקי בן המאה ה-19.
חוק זה התאמת והוכח על ידי התורה הקינטית של הגזים והוא כיום אחד מחוקי היסוד של הכימיה הפיזיקלית.
חוק אבוגדרו מתקיים לגבי גזים אידיאליים, ואילו לגבי גזים לא אידיאליים תלויה מידת הסטייה מן החוק במידת אי האידיאליות של הגז.
p הוא הלחץ של הגז
T היא הטמפרטורה של הגז
מספר המולקולות/אטומים הנמצאות במול (יחידה למדידת כמות חומר) חומר נתון מכונה מספר אבוגדרו .
חוק אוויר נקי, התשס"ח-2008, שאושר בכנסת ביולי 2008, ונועד לצמצום זיהום האוויר בישראל.
את חקיקת החוק, המבוסס על "חוק אוויר נקי (ארצות הברית)" (Clean Air Act), שנחקק בארצות הברית בשנת 1963, יזמה עמותת "אדם טבע ודין" וקידם ארגון "מגמה ירוקה".