tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בשנת 2021 הוציאה ליבל את ספרה השני בארצות הברית לקהל הרחב, Whatever works (בעברית נקרא "מה שעובד").
הספר זכה בפרסים בארצות הברית, תורגם לכמה שפות וקבל ביקורות מצוינות כולל: (A MUST READ FOR ANY WORKING PERSON" (Goodreads".
במרץ 2022 תורגם הספר "מה שעובד" לעברית בהוצאת מטר.
הספר עוסק בדברים הקטנים שעוזרים לנו להצליח בעבודה, שמשפיעים על הביצועים הקוגניטיביים שלנו, על היצירתיות שלנו ועל האושר והסיפוק שלנו.
ליבל נשואה לד"ר דוד ליבל, רופא עיניים, ואם לשלושה, בנה הוא המוזיקאי דורי ליבל ובתה היא אורלי ליבל, פרופסור למשפטים באוניברסיטת סן דייגו.
עריכת המהדורה העברית של הספר "שאלות ששואלים ילדים ומה להשיב עליהן" מאת ד"ר מרים סטופארד.
כוס הקפה שגרמה לי להתאהב, הוצאת מטר, 2014.
תלכיד קרקע (soil aggregate) הוא מקבץ של חלקיקי קרקע משניים הנמשכים אחד לשני בכוח גדול יותר מחלקיקים אחרים בסביבתם כתוצאה מסוכני מלטה (cementing agents) וכוחות תילכוד.
כוחות שבירה ותלכוד הפועלים על חלקיקי הקרקע מביאים להקבצות של חלקיקים בקרקע שטח מוגדר המובל מסביבתו, ושניתן להבחין בו בעין בלתי מזוינת.
מאפיינים חשובים של תלכידי קרקע כוללים גודל, דחיסות, יציבות, מבנה והשפעתם על נוזלים, תמיסות, קולואידים וחום.
תהליך האגרגציה הוא בעל חשיבות רבה לתכונות הקרקע, ולכן חקר תלכידי קרקע חשוב למגוון תחומים.
חקר תלכידי הקרקע יכול לשפוך אור על יציבות הקרקע באזור מסוים, ולסייע בבחירת שיטות גידול לחקלאות (לדוגמה, חריש או שימוש בתוספים אורגניים).
כמו כן, ניתוח והבנת מנגנוני ההיווצרות של תלכידי קרקע והשפעתם על יציבותה חשובים להבנה של בליית ואטימות הקרקע, ולכן בעלי חשיבות תכנונית והנדסית.
כוחות תלכוד (aggregation forces) מושפעים ממגוון תכונות פיזיקליות, כימיות וביולוגיות של הקרקע וסביבתה).
ישנם שלושה כוחות עיקרים המסייעים בתהליך התלכוד: דחיסה (compression), מתיחה (tensile) וגזירה (shear):
דחיסה (compression)- דחיפה של חלקיקים אחד לשני בתהליכים שונים, כגון כוח הכובד של מישור קרקע גבוה יותר ממישור ההיווצרות של התלכיד.
מתיחה (tension)- הפרדה של חלקיקים זה מזה.
גזירה (shear)- כוח הפועל במקביל למישור הלחץ, ויוצר לחץ בשני כוונים מנוגדים על שטח הקרקע.
תלכידי קרקע נוצרים כתוצאה מתהליכי תלכוד ושבירה, וכן כוחות משיכה ודחייה, היוצרים כוחות קוהזיביים על מרקם הקרקע.
כוחות אלה, הפועלים על החלקיקים שבקרקע, מייצרים תנאים בהם החלקיקים נמשכים אחד לשני בתחום מוגדר.
תלכידים נוצרים באופן טבעי במרבית סוגי הקרקע.
מאפיינים פיזיקליים חשובים כוללים גודל, צפיפות, יציבות ומבנה המשפיעים על הסעה של נוזלים, תמיסות, קולואידים וחום.
ניתן לחלק את גורמי ההיווצרות לשלושה: גורמים פיזיקליים, גורמים כימיים וגורמים ביולוגיים.
שורשים - נוכחות של שורשים בתוך הקרקע משמשמים למעשה כ"סוכן כפול" לדרגת יציבות הקרקע: היא יכולה לפגוע (לדוגמה על ידי שבירה והחלשה הקשרים הנוצרים בין החלקיקים, או על ידי הפחתת ריכוז המים בקרקע) או לתרום (לדוגמה, על ידי הידוק הקרקע או פליטת פחמן).
קפיאה והפשרה (frost and thawing) - שינוי הסביבה האקלימית של הקרקע הוא גם כן גורם חשוב ביצירה תלכידים.
במצב של קפיאה, התייצבות התלכיד תלוי בעיקר בהתרחבות של המים שבתוך הקרקע כאשר הם קופאים .
ישנה חשיבות גם למיקום הקפיאה: אם היא נוצרת בתוך האגרגט, עליית הלחץ הפנימי תביא למצב של חוסר יציבות, ומצב של היווצרות הקפיאה מחוץ לאגרגט תיצור לחץ חיצוני אשר יסייע לתהליך האגרגציה..
כמו כן, מחקרים הראו כי גם קצב קפיאת הקרקע ישפיע על התייצבות התלכיד: כאשר מחזור ההקפאה-הפשרה (freeze and thaw cycle) מהיר האגרגציה תהיה ללא השפעה, אולם במחזור הקפאה-הפשרה איטי ישנה סבירות גבוהה יותר להיווצרות תלכידים.
בנוסף, הפשרה של הקרקע מביאה להתרופפות היציבות התלכידית בשל פוטנציאל אירוזיה גבוהה לאחר שהקרקע מפשירה.
מים - נוכחות של מים בקרקע איננה רק גורם פיזיקלי אלא גם סוכן כימי להכשרת התנאים להיווצרות תלכיד.
בעקבות חשיפה של קרקע להרטבה חודרים חומרים כימיים שונים, כגון ברזל, קלציום קרבונט והומוס (רקבובית) המשמשים כסוכני מלטה (cementing agents).
חרסית (clay) - ריכוז חרסית בקרקעות הוא עוד פקטור חשוב בהתייצבות של קרקע והתפתחות אגרגטים.
החרסית משמשת כסוכן מלטה בין חלקיקי הקרקע בעיקר בשל מאפיינים כימו-פיזיקליים אשר מעודדים קוהזיביות (ראה קוהזיה) והתלכדות החלקיקים.
קרקעות בריכוזי חרסית שונים תהיינה "רגישות" לאגרגציה בשל נטייתם של חלקיקי חרסית במיוחד להפתתה (Flocculation).
ההפתתה מושפעת בעיקר מריכוזי האלקטרוליטים, רמת החומציות ואחוז הנתרן בקרקע.
כמות החרסית בקרקע והמאפיינים הכימיים הללו משפיעים על התייצבות הקרקע והיווצרות תלכידים.
מינרלוגיה- מרכיב נוסף ביציבות התלכיד הוא ההרכב המינרלוגי של החרסית כמינרל.
אף על פי שהשפעת החרסית על היווצרות תלכידים איננה חד משמעית, ההנחה היא שקרקעות בעלות אחוז חרסית גבוה ינטו פחות לתילכוד.
מלבד החרסית, גם נוכחות של גבס וקלציום קרבונט צוינו כבעלי חשיבות לתהליך התלכוד.
שורשים- ראו "גורמים פיזיקליים".חומרים אורגניים בקרקע - חומרים שונים בקרקע הנוצרים לרוב בעקבות פירוק של חומרים אורגניים על ידי מיקרו-אורגניזמים שונים (ריקבון), הידועים באופן כולל יותר כSoil Organic Matter, משפיעים על תהליך האגרגציה בדרכים שונות.
לדוגמה, שאריות של צמחים מתים מהוות מעין שכבת מגן לקרקע ובכך מונעות ממנו חשיפה לכוחות בלייה וסחיפה.
דרך נוספת שבה חומרים אורגניים משפיעים על הקרקע בצורה עקיפה הן אפשור של תנאים נוחים למיקרופאונה (כגון חיידקים ופטריות), ומאקרו-פאונה (כגון תולעים ורימות), אשר מגדילים את הנקבוביוּת (porosity) של הקרקע ומאפשרים חדירה של מים.
להוציא המרכיבים הטבעיים שהוזכרו, ישנה גם חשיבות רבה לפעילות האדם והשפעתו על הקרקע.
פעולות כגון חריש, תנועת רכבים ורעייה משפיעים על מבנה הקרקע והפוטנציאל להיווצרות תלכידים.
לדוגמה, פעולת חריש מורידות את רמת הנקבוביות של הקרקע ומונעות ממים להצטבר בחללים ובכך לסייע לתלכוד.
כמו כן, לחץ מכני כתוצאה מתנועת רכבים ובעלי חיים מפרק את תלכידי הקרקע הקיימים.
חשיבות תלכידי הקרקע לחקלאות ותעשייה
תלכידי הקרקע הם אחד הגורמים החשובים ליציבות קרקע.
קרקע בעלת ריכוז תלכידים גבוה תחשב קרקע שאיננה רגישה לבליה, סחיפה ולגלישת קרקע, ולכן בעלת פוטנציאל חקלאי ותעשייתי גבוה.
תלמה בארלו היא שחקנית טלוויזיה וסופרת אנגלייה.
התפקיד הידוע ביותר שלה הוא כמייביס וילטון באופרת הסבון הוותיקה של ITV "קורוניישן סטריט", וכן היא מוכרת מהופעתה בתפקיד דולי בלפילד בסיטקום "נשות המזנון".
תלמה בארלו נולדה במידלסברו שבמחוז צפון יורקשייר, הצעירה במשפחה של שתי בנות.
אביה מת מדלקת ריאות חמישה שבועות לפני שנולדה, והיא גודלה בידי אמה מרגרט.
בילדותה עברה המשפחה להאדרספילד במערב יורקשייר.
בגיל 15 עזבה בארלו את בית הספר והתחילה ללמוד קצרנות וכתבנות בקולג' הטכני של האדרספילד.
העבודה הראשונה שלה הייתה כמזכירה, ובמשרה זו עבדה במשך שמונה שנים.
במקביל הייתה חברה בלהקת תיאטרון חובבים.
בארלו בחרה בקריירת משחק והצטרפה לסדנת התיאטרון של ג'ואן ליטלווד .
בשנות החמישים של המאה העשרים שיחקה בתיאטרון רפרטוארי בליברפול, נוטינגהאם וברמינגהאם.
בשנת 1960 הצטרפה בארלו ללהקת התיאטרון של מערב אנגליה, ובהמשך שיחקה עם להקת התיאטרון "בריסטול אולד ויק".
בבריסטול היא ניהלה פנסיון עבור חבריה השחקנים.
הופעתה הראשונה של בארלו בטלוויזיה הייתה ב-1970 במיני-סדרה "A Stranger on the Hill".
בשנה שאחר כך כשהופיעה בליברפול התבקשה להיבחן לתפקיד מייביס ריילי באופרת הסבון "קורוניישן סטריט".
היא עברה בהצלחה את המבחן וב-14 באוגוסט 1971 שודר הפרק הראשון בהשתתפותה, אם כי הדמות שלה החלה להופיע בקביעות רק ב-1973. בארלו שיחקה בסדרה במשך 26 שנים, והופיעה כמעט ב-2000 פרקים.
היא עזבה את הסדרה אחרי מותו של דרק, מי שהיה בעלה על המסך.
הפרק האחרון בהשתתפותה שודר ב-10 באוקטובר 1997 בו עברה מייביס לגור באזור האגמים.
בתקופה שעבדה ב"קורוניישן סטריט" הייתה בארלו שותפה לדירה של הלן וורת' (שאף היא שיחקה בסדרה).
בהמשך עברה לגור בסטל שם הגישה תוכנית טלוויזיה שצולמה בגינה שלה.
התפקיד הגדול הבא של בארלו היה בדמות דולי בלפילד בסיטקום של ויקטוריה ווד "נשות המזנון" ששודר במשך שתי עונות בשנים 1998 עד 2000. ב-1999 שיחקה בפרק בסדרה "Murder Most Horrid" ובמיני-סדרה "דייוויד קופרפילד".
ב-2007 גילמה את ליידי ת'או בפרק "הניסוי של לזרוס" בסדרה "דוקטור הו".
ב-2016 שיחקה בתפקיד קטן בסרט "פלורנס פוסטר ג'נקינס".
מאז סיום תפקידה ב"קורוניישן סטריט" הופיעה בארלו גם בתיאטרון.
היא שיחקה בתפקיד מאדאם ארקטי במחזה "Blithe Spirit", מאם במחזה "Enjoy" מאת אלן בנט, ואבי ברוסטר במחזה "רעל ותחרה" שהוצג ב-2003 בווסט אנד.
עוד שיחקה בארלו גם בתסכיתים ברדיו.
ב-2003 עברה לגור באייל אוף בורבק שבדורסט.
בארלו כתבה ספר על התחביב שלו, גננות אורגנית.
הספר יצא לאור ב-1992 בשם "Organic Gardening with Love" בהוצאת רובסון בוקס, ובמהדורה מחודשת פורסם בשם "Gardening Nature's Way" ().
בארלו הייתה קריינית בתוכנית דוקומנטרית בשם "Gail & Me: 40 Years on Coronation Street" על הקריירה של השחקנית הלן וורת' שגילמה את הדמות גייל פלאט בסדרה "קורוניישן סטריט".
ב-1956 נישאה בארלו למעצב התפאורה גרהאם בארלו.
לבני הזוג נולדו שני ילדים, קלייב וג'יימס.
אינה 2016 פלורנס פוסטר ג'נקינס Florence Foster Jenkins גברת אוסקר גרמונדר
תלם יהב (נולד ב-31 באוקטובר 1985) הוא עיתונאי ישראלי, פובליציסט ופרשן בנושאים חברתיים כלכליים ורץ למרחקים ארוכים.
יהב נולד ב-1985 בגבעתיים ולמד בבית הספר היסודי "בורוכוב" ובתיכון "קלעי".
הוא שרת בנח"ל, בוגר תואר ראשון בתקשורת ומדע המדינה והיה עורך של עיתון הסטודנטים באוניברסיטת תל אביב, "תזה".
יהב כתב טורי דעה וכתבות לאתרים שונים ובשנת 2011 החל לעבוד בידיעות אחרונות וסיקר את תחום הפנים, הכלכלה והמשפט בירושלים.
מאז שנת 2013 הוא הכתב לענייני רווחה ועבודה של העיתון ומוביל קו חברתי של סיוע לאוכלוסיות מוחלשות, ניצולי שואה, אנשים עם מוגבלויות וצמצום פערים חברתיים.
יהב זכה בשנת 2017 לאות הוקרה מיוחד מטעם "קרן שלם" על "חשיפת הציבור הרחב לסיפורי הצלחה של אנשים עם מוגבלויות שכלית וצרכים מיוחדים"
יהב הוא אחיו של עורך מדור וואלה!
ההתבטאות עוררה עניין ציבורי רחב,,, חשיפה כי בנימין נתניהו הציע לחברת הכנסת ציפי לבני את תפקיד שרת החוץ וחשיפת ההתבטאות של שר התיירות יריב לוין כי "רוב שופטי העליון הם מצביעי שמאל".
בשנת 2016 ייסד יהב מדור דיגיטלי ראשון מסוגו בשם 'רצים בתלם'.
במסגרת המדור הקבוע מראיין יהב אנשי ציבור, אנשי תרבות ודמויות מוכרות מהחברה הישראלית תוך כדי ריצה.
המדור מפורסם בידיעות אחרונות וכן בעמוד הפייסבוק של העיתון ובאפליקציה.
יהב הוא רץ למרחקים ארוכים, מרתוניסט ואולטרה מרתוניסט שהשתתף בעשרות מרוצים בארץ ובעולם.
יהב נוהג לכתוב על מסלולים מעניינים, סוקר ציוד ריצה וכותב על נושאים נוספים שמעניינים את אוכלוסיית הרצים.
הוא החל לרוץ בגיל 17 כהכנה לגיוס והוא חובב ריצות שטח.
תלמה סטקלוב-גלאוברט (נולדה בשנת 1940) היא טניסאית שולחן לשעבר, הייתה 3 פעמים אלופת ישראל בטניס שולחן לנשים יחידות (1958, 1960 ו-1969).
סטקלוב שיחקה בקבוצת הפועל בת ים.
בהמשך עברה לקבוצת מכבי הצפון תל אביב בהדרכתו של יוסף ישועה.
בשנת 1958 זכתה סטקלוב לראשונה באליפות ישראל בטניס שולחן ליחידות, בשנת 1959 היא סיימה שנייה באליפות ישראל לאחר שהפסידה במשחק הגמר להלינה ליטמן מהפועל חיפה 1-2 ובשנת 1960 היא זכתה בפעם השנייה באליפות ישראל בטניס שולחן ליחידות לאחר שניצחה את פרומה פישביין.
בשנת 1969 זכתה סטקלוב בפעם השלישית בקריירה שלה באליפות ישראל בטניס שולחן ליחידות, לאחר שניצחה במשחק הגמר את שרה אידלס מהפועל פתח תקווה 0–2 (17-21, 22-24).
בשלב חצי הגמר היא גברה על צילה טיילר ממכבי הצפון תל אביב 1-2.
סטקלוב עבדה כמפיקה בטלוויזיה הישראלית.
בין התוכניות המפורסמות שהפיקה היו זהו זה!
תלם נובאק (ברומנית: Brazda lui Novac) הוא שמם של שני גלי אדמה, הצפוני והדרומי, שנבנו בדאקיה, בתקופת השלטון הרומי.
תלם נובאק הוא לימס מחוזק בגל אדמה, שנבנה במאה הרביעית, בתקופתו של קונסטנטינוס.
תלם נובאק הצפוני הוא בעל אורך של כ-700 קילומטרים ומורכב מגל אדם בגובה כשלושה מטרים מצדו הצפוני תעלה בעומק של כשני מטרים.
מיקום התעלה מעיד שהגל נועד להגן על מה שנמצא מדרום לו, כלומר הפרוזדור הגאוגרפי שבין הדנובה ובין מרגלות הרי הקרפטים.
הקצה המערבי של הגל מתחיל במחוז מחדינץ, חוצה את אולטניה ואת מונטניה עד העיר מיזיל ושרידיו נראים לעין גם בהווה.
תלם נובאק הדרומי, המכונה גם הטרויאני, הוא בעל אורך של כ-170 קילומטרים, רוחב של 12 מטר, גובה מרבי של שני מטרים ומשני צדדיו יש תעלות ברוחב 7 עד 10 מטר ועומק של מטר וחצי.
התלם הוקם במאה השנייה או במאה השלישית על ידי אוגוסטוס קיסר או על ידי טראיאנוס.
התלם הדרומי, בניגוד לתלם הצפוני, לא נשמר על ידי קסטרומים.
עבודות חקלאיות באזור גרמו להרס חלק גדול מהגל ורק מעט ממנו נשמר.
תלם - תעסוקה למבוגרים היא עמותת מתנדבים (מוסד ללא כוונת רווח) שנוסדה בשנת 1973 על ידי שר העבודה, יוסף אלמוגי וחבר מייסדים נציגי הארגונים הממשלתיים, הציבוריים והכלכליים (משרד העבודה, שירות התעסוקה, המוסד לביטוח לאומי, משרד הקליטה, הסוכנות היהודית, ארגון הפנסיונרים, הועה"פ של ההסתדרות, משען).
כבר אז הגיעו המייסדים להכרה בצורך ובחיוניות של מתן אפשרות תעסוקה יצרנית ששכרה בצידה לאזרחים וותיקים במיוחד מהשכבות הסוציו אקונומיות הנמוכות.
תקנון העמותה מגדיר את המטרה – "האגודה תדאג להבטיח תעסוקה ומקומות עבודה לקשישים"
ומאז ועד היום, ברציפות, נוהלו על ידי עשרות ארגונים ורשויות בשיתוף עמותת תלם עשרות רבות של מסגרות תעסוקה ברחבי הארץ בהם מועסקים אזרחים ותיקים רבים.
מאז היווסדה העבירה העמותה לאזרחים ותיקים.
בעיקר מעוטי יכולת, שווה ערך של למעלה משלושים (30) מיליון ₪ בערכים נומינאליים.
קידום בפועל של אפשרויות תעסוקה, לניצול שעות הפנאי וששכרה בצידה לאזרחים ותיקים (60+) בעיקר בעלי הכנסה נמוכה.
התעסוקה היצרנית שהיא צורך חיוני מאפשרת למועסק: תמיכה בהוצאות מחייתו; לחימה בעוני; סילוק תחושת הבדידות ותגבור הרגשת השייכות; תמיכה בכושרו הגופני והמנטלי; עידוד מעמדו בעיני עצמו המשפחה והחברה.
לבד מהעזרה לזקן והמחויבות לדאוג לזקניה צומחת למדינה תועלת: פחות עומס על מוסדות הבריאות והרווחה; הצטרפות לשוק העבודה של ציבור בעל תמריץ וניסיון רב.
קידום תודעת מקבלי ההחלטות בקרב הארגונים הממלכתיים, הכלכליים והציבוריים בצורך ובחיוניות התעסוקה לאזרחים הוותיקים.
פעילותה רבת השנים של עמותת תלם מאז היווסדה היותה קטליזטור אשר העלה את נושא תעסוקת האזרחים הוותיקים לסדר העדיפות של המדינה.
העמותה פעלה ופועלת בשיתוף פעולה הדוק עם: אשל ג'וינט, משרד הרווחה, המוסד לביטוח לאומי, הקרן למפעלים מיוחדים, משרד הגילמאלים, עיריות נהריה עכו כרמיאל מעלות-תרשיחא הקריות, ארגונים ציבוריים שונים בכל רחבי המדינה.
ציבור האזרחים הוותיקים מונה כיום כ-900,000. מתוכם כ-250,000 אזרחים נמצאים מתחת לסף העוני.
בהתאם לנתוני הלמ"ס כ-50% מצבור זה מדווחים על בריאות טובה עד טובה מאוד.
קהל היעד נשוא פעילות עמותת תלם הוא אזרחים ותיקים, גברים ונשים, בעיקר בקרב עשירונים 3-7.
פעילות קהילתית מועדוני תעסוקה חברתיים
מועדון תעסוקה הוא מסגרת חברתית המנוהלת על ידי רשות כלשהי (מח' רווחה, חינוך, עמותות למען הקשיש ועוד) בשיתוף עמותת תלם.
הרשות מעמידה את מקום הפעילות, מגייסת את המועסקים, נושאת בהוצאות תפעול המועדון ומשתפת את המועסקים בפעילויות חברתיות.
עמותת תלם מנהלת את הצד הכספי ובמקביל פועלת להקמת מועדונים נוספים.
במועדונים חברים רק זכאי גמלא כלשהי מהמוסד לביטוח לאומי (מתחת לסף העוני).
העמותה שותפה כיום בניהול של 11 מועדונים (אור יהודה, יקנעם עלית, ירוחם, ירושלים-גילה, קריית ביאליק, מגדל העמק, סונימינה מעלות, שמן מרוקאי מעלות, מעלות תרשיחא, רעננה, תל אביב) בהם מועסקים כ-150 אזרחים ותיקים.
פעילות יחידנית מרכזי השמה (60+)
מרכז השמה פועל להשמת אזרחים ותיקים לעבודה במפעלים ובארגונים.
פעילות המרכז נועדה לשדך בין דרישות וציפיות דורשי העבודה ובין הצעת המשרות המגיעות ממעסיקים.
תהליך העבודה כולל קליטה ורישום של דורש העבודה (באמצעות תוכנת כח-אדם ייחודית), ריאיון אישי של המועמד, אבחון הצרכים והיכולות, הפנייה לסדנאות העצמה ו/או קורסי מחשבים (בהתאם לצורך), התאמת משרות מתאימות מתוך מאגר המעסיקים הקיים והפנייה למעסיק.
ייחודיות פעילות המרכז מתבטאת בעובדה שתהליך ההשמה מתחילתו ובמשך עבודתו של המועסק, מלווה ונתמך בצמוד על ידי צוות מרכז ההשמה.
פעילות הקמה, הרצה ותפעול מרכזי השמה החלה בפעילותה על ידי עמותת תלם משנת 2000 בשיתוף אשל/ג'וינט, משרד הרווחה, הקרן למפעלים מיוחדים-המוסד לביטוח לאומי, משרד הגמלאים ועוד ובהשתתפות ובמימון במשך חמש השנים האחרונות על ידי חברת הבטוח אליהו, באמצעות מר ישראל אליהו.
העמותה השתתפה בביצוע וניהול של תוכנית פיילוט בת שלוש שנים (2009-2012) בה פעלו מרכז השמה בת"א והמרכז ובנהריה והצפון.
המרכז בת"א הפסיק פעולתו מחוסר תקציב ואילו המרכז בנהריה, בניהול עמותת תלם, ממשיך לפעול ברציפות עד היום והיא פורצת דרך בתחום זה.
הפיילוט הוכיח מעל כל ספק היתכנות ברצון של אזרחים ותיקים לשוב לעולם התעסוקה ואת הנכונות והמוכנות של המעסיקים (בעיקר במגזר העסקים הקטנים והבינוניים) להעסיקם במקצועות המתאימים להם.
במהלך השנים הוקמו מרכזים נוספים לפי הדגם של המרכז בנהרייה (בעכו, בבאר שבע, בירושלים, בבני ברק, בתל אביב, בכפר סבא ובמודיעין).
תלם שותפה בפעילות של מרכז ההשמה בעכו המסונף למרכז הון אנושי עירוני.
עד היום פנו למרכז בנהריה אלפי אזרחים ותיקים מחפשי עבודה, הושמו לעבודה מעל 1,200 איש ונוצרו קשרים עם למעלה מ-500 מעסיקים.
הטמעה של מרכזי השמה ביישובים ברחבי הגליל תוך כדי מתן תמיכה של הצוות במרכז ההשמה בנהריה.
מרכז תעסוקה למבוגרים שיכלול מועדון תעסוקה חברתי, מרכז השמה ומרכז ליזמות אישית הכל תחת קורת גג אחת.
מיזם "תלמודים" הנועד להעסיק מורים בגמלאות שיתנו שירותי עזר לתלמידי תיכון במקצועות הליבה במחירים נמוכים ובמטרה לשפר את ציוני הבגרות.
מאז היווסדה פעלה עמותת תלם לקדם את מעמדו של האזרח הוותיק קודם כל בהקשר של נושא תעסוקתו והעלאת נושא מעמדו בקרב ארגונים ממלכתיים וכלכליים.
קוימו פגישות רבות במסגרת משרד הרווחה ואשל/ג'וינט ישראל ומשרד הגמלאים בהן הועלו לדיון נושא תקנות תעסוקתו של האזרח הוותיק, והסדר צידו המשפטי של תעסוקתו.
לימים המשרד לאזרחים וותיקים קיבל על עצמו לקדם נושאים אלו.
העמותה זכתה במהלך השנים להוקרה רבה על פעילותה וגם חלק ממתנדבייה זכו עקב פעילותם להוקרה רבה.
אות הנשיא למתנדב לשנת 1994
פרס אשל ע"ש פרופ' שמעון ברגמן ז"ל לשנת 1999 על תרומתה לפיתוח מסגרות תעסוקה לזקנים ועשייתה לשיפור דימוי הזקן בעיני עצמו ובעיני החברה
יו"ר העמותה, עמי דניאלי, זוכה פרס זוסמן-ג'וינט לשנת 2015 מטעם ג'וינט ישראל על פועלו ועל הישגיו המקוריים והחדשניים לקידום ושילוב אזרחים ותיקים מרקע סוציואקונומי נמוך בשוק התעסוקה.
תליקומיס (שם מדעי: Telicomys) הוא סוג של מכרסם דמוי-קביה גדול נכחד ממשפחת דינומיסיים שנכחדה כולה למעט הפקרנה מאמריקה הדרומית, הקרובה לקבייתיים.
מאובני מכרסם זה התגלו בתצורות סולימואס (Solimões Formation) שבברזיל בשנת 1928.
מכרסם פרהיסטורי זה חי בסוף תקופת המיוקן ואולי גם בתחילת הפליוקן בברזיל והגיע לגובה 2 מטרים ולמשקל חצי טון, אצל המין Telicomys gigantissimus.
דבר זה הופך אותו לגדול שבכל המכרסמים, קטן רק מהפוברומיס (Phoberomys), הג'וספורטיגסי והבונה הענק מאמריקה הצפונית.
הוא היה דומה במראהו לפרסתן עם רגליים ארוכות וחזקות שנועדו לריצה והיה בעל לסתות חזקות עם חותכות גדולות.
הוא ניזון מצמחי מים ושיחים בערבות הקדומות ואולי היה מעט אמפיבי.
תלמה אינס פרדין קגיאנו (בספרדית: Thelma Inés Fardin Caggiano, נולדה ב-24 באוקטובר 1992; בארילוצ'ה, ארגנטינה), המוכרת בשם תלמה פרדין, היא שחקנית ארגנטינאית.
פרדין ידועה בתפקידה בטלנובלה הארגנטינאית "פטיטו".
פרדין החלה את קריירת המשחק ב-1999, בטלנובלה הארגנטינאית "קבסיטה", לצידה של אגוסטינה צ'רי.
באותה שנה, פרדין נטלה חלק בסרט הארגנטינאי "La Edad del Sol" לצידה של סולדד פסטורוטי.
ב-2006, פרדין נטלה חלק בטלנובלה הארגנטינאית "חיים שלי" לצידם של פקונדו ארנה ונטליה אוריירו.
בין השנים 2007–2008 פרדין נטלה חלק בתפקיד ראשי בטלנובלה "פטיטו" בתפקיד חוספינה, לצידם של ברנדה אסניקר, אווה דה דומיניצ'י וגסטון סופריטי.
בין השנים 2009–2010, פרדין נטלה חלק בקומדיה הארגנטינאית לילדים "מפונקים".
בשנת 2014 ביצעה הופעת אורח בטלנובלה "אמיצות".
בין השנים 2016–2017, פרדין נטלה חלק בטלנובלה הארגנטינאית-מקסיקנית "סוי לונה", לצדם של רוג'רו פסקווארלי, ולנטינה סנרה ואגוסטין ברנסקוני.
בשנת 2017 גילמה את יארינה בטלנובלה הארגנטינאית-מקסיקנית "Divina, está en tu corazón".
באוקטובר 2019, רשויות המשפט בניקרגואה פנו לאינטרפול להוציא לדרטס צו מעצר בין-לאומי.
תלמה דיי דרייק היא פוליטיקאית אמריקאית, שכיהנה כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השני של קהיליית וירג'יניה בשנים 2005–2009. דרייק, חברת המפלגה הרפובליקנית, כיהנה טרם היבחרה אל הקונגרס של ארצות הברית כחברת בית הנבחרים המדינתי של ויר'גיניה.
דרייק נולדה בשם תלמה מרי דיי בעיר אלירייה (Elyria) שבאוהיו, שם למדה גם בבית הספר התיכון הקתולי של העיר.
בגיל 17 עזבה את אוהיו ועברה לנורפוק שבווירג'יניה, שם הוצב בעלה במסגרת שירותו בצי ארצות הברית.
בהמשך למדה באוניברסיטת אולד דומיניון השוכנת בנורפוק.
בשנת 1995 נהפכה דרייק לאדם השני מהמפלגה הרפובליקנית שייצג ת העיר נורפוק בבית הנבחרים המדינתי של וירג'יניה, מאז תקופת השיקום.
במשך תשע שנים ייצגה את מחוז הבחירה ה-87 בבית תחתון זה של בית המחוקקים.
בין היתר הייתה דרייק יושבת ראש ועדת השיכון של וירג'יניה וחברה בנציבות מפרץ צ'ספיק.
בבחירות 2004 נבחרה דרייק אל בית הנבחרים של ארצות הברית, כנציגת מחוז הקונגרס השני של וירג'יניה, אשר שוכן במזרח וירג'יניה ובתוכו נמצאות הערים וירג'יניה ביץ', ויליאמסבורג וחלקים מנורפוק.
דרייק נכנסה למירוץ על בית הנבחרים לאחר שנציג המחוז המכהן, אד שרוק, פרש מהחיים הפוליטיים וקטע את מסע הבחירות שלו לתקופת כהונה נוספת.
ביום הבחירות הכלליות גברה על דייוויד אש, מועמד המפלגה הדמוקרטית, והייתה לאישה השלישית שייצגה את וירג'יניה בקונגרס אחרי לזלי בירן וג'ו אן דייוויס .
בבית הנבחרים הייתה תומכת נלהבת של מדיניות הפנים ומדיניות החוץ של ממשל ג'ורג' ווקר בוש, והתנגדה לסיום מלחמת עיראק.
בבחירות אמצע הכהונה של 2006 נבחרה דרייק מחדש לתקופת כהונה שנייה ברוב דחוק, עם 51% מקולות הבוחרים לעומת 49 האחוזים שגרף יריבה הדמוקרטי פיליפ קלם.
עם זאת, בשנת 2008 הובסה דרייק על ידי גלן ניי, וכהונתה תמה בראשית ינואר 2009.
לאחר שעזבה את הקונגרס מונתה דרייק למנהלת מחלקת הרכבות והתחבורה הציבורית בווירג'יניה על ידי מושל וירג'יניה בוב מקדונל, ובהמשך הפך לעוזרת מנהל אגף התחבורה הציבורית בעיריית נורפוק.
לזמן מה אף התמקצעה בעולם הנדל"ן.
ב-15 בפברואר 2018 הועמדה דרייק בידי נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ לניהול מנהל התעבורה הפדרלי (FTA).
ב-3 בינואר 2019, בעקבות התכנסות הקונגרס ה-116 של ארצות הברית, פג המינוי.
ב-16 בינואר 2019 הועמדה דרייק מחדש למשרה.
עם זאת, שוב המינוי לא קרם עור וגידים וב-3 בינואר 2020 תהליך המינוי נקטע.
תלמה אדמון (25 בפברואר 1950 – 28 באוגוסט 2025) הייתה עיתונאית, סופרת, עורכת ומתרגמת.
כלת פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים לשנת ה'תשס"ב 2002.
נולדה כתלמה גורלניק בקיבוץ פלמחים.
אביה, ישראל גורלניק, היה ממייסדי הקיבוץ, ותלמה הייתה הבת הראשונה של הקיבוץ.
בגיל שבע עזבה את הקיבוץ עם הוריה.
את שירותה הצבאי עשתה ככתבת ב"במחנה נח"ל".
לאחר שהשתחררה מהצבא עסקה בכתיבה ובעריכה בעיתונים "את" ו"מעריב".
בין השנים 1995־2005 ערכה את המדור "ספרות וספרים" של העיתון "מעריב".
במקביל עסקה כל השנים גם בכתיבה ספרותית.
התגוררה עם בן זוגה במושב שדמה.
ב-28 באוגוסט 2025 נפטרה אדמון בגיל 75, והובאה למנוחות למחרת בבית העלמין של מועצה אזורית גדרות.
סיפורים מפרי עטה של אדמון פורסמו באנתולוגיות שונות ("בואי כלה" ו"טעם החיים" בהוצאת כרמל, "אלה החיים שהייתי רוצה לחיות" בהוצאת עם עובד), וכן במוספים ספרותיים ובכתבי-עת ("קשת").
זכתה בפרס היצירה לסופרים עבריים מטעם קרן ראש הממשלה ע"ש לוי אשכול ז"ל לשנת תשס"ב.
ספרה "מכתבים לעמוס" זיכה אותה ב-2007 בפרס זאב לספרות ילדים ונוער לשנת תשס"ז.
נועה כבר גרה כאן עיצוב ואיור, יעל ליאור, הוצאת ספרית מעריב, 1985
צריף עף ברוח, כתר הוצאה לאור, 1989 (לילדים)
אגמים, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2005
מכתבים לעמוס: רומן מכתבים לנוער, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2006
שלי בוחרת מתנה, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2008
אלה של החתולים, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2011
בוקר ראשון באירופה: הערה על מקום אחר, כנרת זמורה-ביתן דביר, 2014
תלמה בורדמן , נולדה בשם תלמה ג'ויס האברד (Thelma Joyce Hubbard), הייתה מדבבת אמריקאית הידועה בעיקר בזכות עבודתה באולפני וולט דיסני, במיוחד כמדבבת של מיני מאוס בשנים 1937–1938 ושוב ב-1941–1942.
תלמה ג'ויס האברד נולדה באזור תעלת פנמה ב-31 באוקטובר 1909, לאדוארד לושיוס ורבקה ססיליה האברד.
בשנת 1932 היא עבדה כמנהלת מסע הבחירות של אביה כשהגיש בקשת מועמדות דמוקרטית לקונגרס מקליפורניה.
היא נישאה לראסל ארווין דיהל ב-7 ביולי 1929, לפני שהתחתנה עם השחקן טרו איימס בורדמן, איתו נולדו לה שני ילדים.
היא החלה לתרום את קולה לדמותה של מיני מאוס כחלק מתוכנית רדיו בשנת 1937. בשנת 1938 עשתה את תפקיד הדיבוב הראשון שלה בסרט בתור המלאך של דונלד בסרט "Donald's Better Self".
היא נפטרה ב-21 באפריל 1978 בלוס אנג'לס, קליפורניה.
שלגיה ושבעת הגמדים – בתור שלגיה בדיבוב הספרדי
מסיבת יום ההולדת של מיקי
תֶלְמָה הוא סרט קומדיה אמריקאי משנת 2024 שכתב וביים ג'וש מרגולין, בכיכובם של ג'ון סקוויב, פרד השינגר, ריצ'רד ראונדטרי (בתפקידו האחרון בסרט), פארקר פוזי, קלארק גרג ומלקולם מקדואל.
הקרנת הבכורה של הסרט הייתה בפסטיבל סאנדנס ב-18 בינואר 2024. הסרט עוסק בתלמה פוסט בת ה-93, שכשנוכל עוקץ אותה בהונאה טלפונית, היא יוצאת למסע להחזיר את מה ששלה.
תלמה בת ה-93 חיה לבדה בלוס אנג'לס.
נכדה חסר מטרה אך אוהב, דניאל "דני" מרקוביץ', מבקר אותה לעיתים קרובות ודואג לצרכיה, למרות שהוא לא לוקח אחריות על חייו שלו.
למרות שתלמה קרובה לדני, היא מוצאת את עזרתו המתמדת פטרונית.
נוכל טלפוני מתקשר לתלמה ומזדהה כדני, וטוען שהוא נעצר.
תלמה שולחת 10,000 דולר לכתובת מקומית כפי שהורו לה.
לאחר התקף חרדה עם בתה גייל וחתנה אלן, תלמה מגלה שדני בטוח והיא עברה הונאה.
היא לא מסוגלת לקבל עזרה מהמשטרה ולא מוכנה לתת לנוכל להתחמק עם כספה, תלמה בורחת ממשפחתה ויוצאת לכתובת כדי להחזיר אותו.
ג'ון סקוויב - תלמה פוסט
הסרט הוצג בהקרנת בכורה בפסטיבל הסרטים סאנדנס ב-18 בינואר 2024. הוא יצא לאקרנים בארצות הברית בהפצה של חברת מגנוליה פיקצ'רס החל מה-21 ביוני 2024. בבריטניה יצא לאקרנים ב-19 ביולי 2024.
זהו סרטו העלילתי האחרון של ראונדטרי, והוא יצא לאחר מותו בשנת 2023.
"תלמה" יצא לאקרנים בארצות הברית וקנדה יחד עם "מועדון הרוכבים" ו"The Exorcism".
הוא גרף 2.3 מיליון דולר מ-1,290 בתי קולנוע בסוף השבוע הראשון שלו, וסיים במקום השמיני.
באתר האינטרנט המבוסס על ביקורות צופים Rotten Tomatoes, כ-99% מתוך 177 ביקורות הצופים היו חיוביות, עם דירוג ממוצע של 7.7 מתוך 10. הקונצנזוס של האתר קובע: "ויטרינה מצוינת לשחקנית המוכשרת ג'ון סקיב, "תלמה" נמנעת מצחוקים זולים ומגלה את הצד הקל יותר של כמה נושאים רציניים".
Metacritic, המשתמש בממוצע משוקלל, העניק לסרט ציון של 77 מתוך 100, על סמך 42 מבקרים, המצביע על ביקורות "מועדפות באופן כללי".
פרסתאריךקטגוריהעבורתוצאהמקורפרס המוזיקה במדיה של הוליווד20 בנובמבר 2024פרטיטורה מקורית – סרט עצמאיניק צ'ובהפרס סטלייט26 בינואר 2025השחקנית הטובה ביותר בסרט קולנוע - קומדיה או מוזיקליג'ון סקוויבהסרט הטוב ביותר – קומדיה או מוזיקלי"תלמה"פרס סאטורן2 בפברואר 2025הסרט העצמאי הטוב ביותרהשחקנית הטובה ביותר בסרטג'ון סקוויבפרס הסופר של בחירת המבקרים7 באוגוסט 2025השחקנית הטובה ביותר בסרט אקשן
תֶּלֶם הוא כתב עת ישראלי היוצא לאור בדפוס ומופיע באינטרנט בעברית.
כתב העת יוצא לאור בחסות קרן ברל כצנלסון, ומביא מאמרים הדנים באתגרים הניצבים בפני מדינת ישראל בכלל והשמאל הפוליטי בפרט.
בנוסף, מובאים מאמרים מתורגמים ממגזינים מובילים בעולם, דוגמת האטלנטיק, Foreign Affairs, וכן מאמרים של מאת שתורגמו בבלעדיות.
כמו כן, מפרסם תלם מאמרים וחיבורי עומק המתפרסמים בסדרת ספרים תחת השם "סדרת אופק".
תלם החל להתפרסם בשנת 2019. כיום כתב העת יוצא במהדורה מודפסת אחת לשישה חודשים, כאשר לאחר מכן המאמרים מתפרסמים גם בגרסה דיגיטלית, שעלתה לאוויר בספטמבר 2022, וזאת לצד מאמרים נוספים המתפרסמים אחת לשבוע בפורמט דיגיטלי בלבד.
לפי האמור בעמוד האודות של כתב העת, מטרתו היא "ליצור דיון מעמיק אודות האתגרים הניצבים בפני מדינת ישראל בכלל ובפני מחנה השוויון בפרט".
בתלם מתפרסמים מאמרים מאת הוגים וחוקרים, לצד מאמרים מאת מנהיגים, פוליטיקאים ועוד.
בגיליון הראשון פורסמו בין היתר מאמרים מאת העיתונאית רוית הכט, הפילוסוף אסף שרון, ההיסטוריון מוסטפא כבהא, שרת החינוך לשעבר, יולי תמיר, וחבר הכנסת איציק שמולי.
לאורך התקופה, הובאו מאמרים מאת אישיויות בולטות נוספות, דוגמת אווה אילוז, שלמה בן עמי, שאול אריאלי, מיכאל ספרד, עפר שלח, ערן פישר, מאיה מארק,, תמר זנדברג, יואב סגלוביץ, אריאל פינקלשטיין, גלעד קריב, גייל טלשיר ועוד.
כמו כן, פורסם מאמר מתורגם בבלעדיות של הילרי קלינטון זמן קצר אחרי פתיחת מלחמת "חרבות הברזל", תחת הכותרת "חמאס חייב לעוף" (Hamas must go).
כפרויקט משלים לכתב העת תלם, הוקמה במאי 2023 סדרת ספרים בשם "אופק ספרים".
הספר הראשון שפורסם במסגרת הסדרה, והבולט ביותר עד כה, הוא רודנות בחסות החוק מאת קים ליין שאפלי.
הספר עסק במשטרים אוטוקרטיים במאה ה-21, המנסים להתחזות למשטרים דמוקרטיים.
על הספר פורסמה ביקורת בהארץ מאת איריס לעאל.
כמו כן, חברת הכנסת נעמה לזימי (העבודה) הקריאה קטעים מן הספר בנאום מעל בימת הכנסת.
בנוסף, הספר הוזכר בנאומים במחאת קפלן, בין היתר על ידי פרופ' שקמה ברסלר.
ספר אחר שיצא לאור בסדרה הוא הספר הדמגוג מאת ההיסטוריון אדם רז.
הספר עוסק בטיפוס פוליטי הפועל בזירה הפוליטית ורואה בהשגת השלטון ובשימור מעמדו כשליט את מטרת פעולותיו.
ספר בולט נוסף שיצא לאור במסגרת הקרן הוא הספר "ישראל או יהודה" שכתב ספי רכלבסקי.
הספר מנתח את השינויים הפוליטיים והחברתיים שהתחוללו בישראל בשנים האחרונות.
בשנת 2025 פורסם במסגרת הסדרה הספר כיבוש מבית מאת עו"ד מיכאל ספרד שעוסק בהשפעת השליטה הישראלית בשטחים על דמותה הדמוקרטית של מדינת ישראל ועל המוטיבציה שמאחורי ההפיכה המשטרית.
הספר זכה לביקורות אוהדות מאוד ואף נבחר לרשימת הספרים המומלצים של שנת 2025 בעיתונים ידיעות אחרונות והארץ.
תלמה גולדן היא אוצרת אמנות אמריקאית, המשמשת כמנהלת הראשית והאוצרת הראשית של "מוזיאון הסטודיו בהארלם" , ניו יורק.
גולדן מוכרת כאחת ממייסדי המושג "פוסט-שחור" וזכתה להכרה רחבה כאחת מהנשים המשפיעות ביותר בעולם האמנות העכשווית.
גולדן נולדה וגדלה בקווינס, ניו יורק, בתם של ארתור ותלמה (איסמונד) גולדן.
מגיל צעיר הביעה עניין באמנות, והושפעה במיוחד מספרו של אייץ'.
חווית ההכשרה המעשית הראשונה שלה בתחום הייתה כשהייתה בכיתה י"ב בבית הספר ניו לינקולן, שם עבדה כמתמחה באגף האוצרותי במוזיאון המטרופוליטן לאמנות.
ההחלטה שלה להפוך לאוצרת הושפעה על ידי לואורי סטוקס סימס, שהייתה האוצרת האפרו-אמריקאית הראשונה במוזיאון.
גולדן סיימה את לימודיה בבית הספר "באקלי קאנטרי דיי" בשנת 1980, ולאחר מכן המשיכה ללימודי תואר ראשון בהיסטוריה של האמנות ובחקר אפרו-אמריקאים במכללת סמית', שם סיימה את לימודיה בשנת 1987. במהלך לימודיה היא השתתפה בהרכבת מספר תערוכות במוזיאון האמנות של מכללת סמית', וכן עבדה כמתמחה ב"מוזיאון הסטודיו" בשנת 1985.
בשנת 1987 החלה גולדן לעבוד כאוצרת במוזיאון הסטודיו, ולאחר מכן התקדמה לתפקיד אוצרת במוזיאון ויטני לאמנות אמריקאית, בו עבדה בין השנים 1991–1998. במהלך תפקידה בוויטני, היא ביססה לעצמה מוניטין של קידום אמנים שחורים, תוך התמקדות באמנות מושגית.
התערוכה עוררה עניין ציבורי רב ויצרה דיונים ערים בנוגע לנושא הגזע והמגדר באמנות.
בשנת 2000 הצטרפה גולדן למוזיאון הסטודיו בהארלם כסגנית מנהל ואוצרת ראשית לתערוכות ותוכניות, ובשנת 2005 התמנתה למנהלת המוזיאון.
תחת הנהגתה, המוזיאון חווה צמיחה משמעותית במספר המבקרים ובאוסף האמנות שלו, שהתרחב בלמעלה מ-2000 יצירות חדשות.
גולדן אצרה מספר תערוכות חשובות במהלך תקופתה, כולל "Freestyle" בשנת 2001, אשר הייתה חלוצית בהכרת המונח "פוסט-שחור" וסייעה להשיק קריירות של אמנים.
גולדן זכתה למספר רב של פרסים והכרה על תרומתה לעולם האמנות.
בין היתר זכתה בפרס אירמס למצוינות באוצרות (2016) ובמדליית ג'יי פול גטי (2008).
היא גם כיהנה כחברת דירקטוריון במוסדות תרבות שונים, כולל קרן אובמה, והוזמנה לכהן בוועדה לשימור הבית הלבן במהלך כהונת הנשיא ברק אובמה.
גולדן נחשבת לדמות מפתח בקידום אמנות אפרו-אמריקאית עכשווית, ומוזכרת מדי שנה ברשימות הנשים המשפיעות בעולם האמנות.
בשנת 2008 נישאה גולדן למעצב האופנה הבריטי דורו אולוו, לאחר שנפגשו בשנת 2006.
חברת תלם אסטרטגיה שילוב ופרויקטים בע"מ היא חברת ייעוץ וניהול פרויקטים המתמחה בתכנון ובניהול פרויקטים אסטרטגיים בחברה החרדית, בדגש על תחומי הכלכלה והחברה.
הוקמה בשנת 2012 על ידי יהודה מורגנשטרן ונכון ל-2025 מנוהלת על ידי זאב סקלר.
החברה מייעצת לפרויקטים שבהם נדרשת התאמה לחברה החרדית.
עובדי החברה הם בוגרי החינוך החרדי, המחזיקים הן בהשכלה תורנית והן בהשכלה אקדמית וכך מוכשרים לגשר על פערים בין החברה החרדית לחברה הכללית.
החברה הוקמה בשנת 2012 על ידי יהודה מורגנשטרן, במטרה לקדם שילוב של הציבור החרדי בתעסוקה.
הלקוח הראשון היה חברת קוקה-קולה, עבורה ביצעה תלם פרויקט הכשרת עובדים חרדים.
בשנת 2018 רכש זאב סקלר מחצית מבעלות החברה ומונה למנהל-שותף.
באותה תקופה בוצע ארגון מחדש של החברה, שכלל הרחבת העיסוק לכל הנוגע לקידום מוביליות כלכלית-חברתית בחברה החרדית.
כחלק מכך, תלם פתחה מחלקת תכנון ואסטרטגיה ופיתחה מודלים לשילוב מקצועי ותרבותי של החברה החרדית בכל תחומי החיים בישראל.
אחד הלקוחות הראשונים של מחלקה זו היה השירות הלאומי, עבור המתנדבים החרדים.
חברת תלם ליוותה את פיתוח תוכנית ההכשרה, שנועדה לענות על הצרכים הביטחוניים של הגופים שבהם משרתים המתנדבים, תוך הקפדה שתפקידיהם יקנה להם יתרון בשוק העבודה, עם סיום השירות.
בשנת 2020 החברה זכתה במכרז לתכנון מדיניות עבור משרדי ממשלה והיא נמנית עם רשימה מצומצמת של חברות ייעוץ המאושרות למטרה זו.
בשנת 2023, בעקבות מינויו של יהודה מורגנשטרן למנכ"ל משרד הבינוי והשיכון, הוא נדרש לוותר על שותפותו בניהול.
מאז החברה מנוהלת בלעדית על ידי זאב סקלר.
חברת תלם עוסקת במיזמים לקידום מוביליות חברתית-כלכלית בחברה החרדית.
והיא מספקת כיום שירותים למגוון גופים ציבוריים וממשלתיים העוסקים בחברה החרדית.
בין לקוחותיה: משרד האוצר, משרד ראש הממשלה (המועצה הלאומית לכלכלה והרשות לפיתוח כלכלי וחברתי), המשרד לביטחון לאומי, משרד החינוך, משרד הרווחה, המשרד לשוויון חברתי, משרד ירושלים ומסורת ישראל (תוכנית לביא) ועיריית בני ברק ועיריית רמת גן.
בנוסף, החברה פועלת בשיתוף פעולה עם מוסדות אקדמיים כגון הטכניון והאוניברסיטה הפתוחה, קרנות פילנתרופיות שונות, ארגון הג'וינט והחברה למתנ"סים.
מחלקת תכנון ואסטרטגיה – יוזמת פרויקטים, עורכת מחקרים, מגבשת אסטרטגיות והמלצות מדיניות, מפתחת תוכניות עבודה, ומנסחת ניירות עמדה ודפי מדיניות עבור גופים ממשלתיים וציבוריים.
המחלקה הביצועית – מיישמת ומטמיעה תוכניות ופרויקטים בתחומי התעסוקה וההשכלה, בהתאמה לצרכים הייחודיים של החברה החרדית.
תכנון מדיניות ותוכניות עבודה למשרדי ממשלה ורשויות מקומיות – כתיבת תוכניות מדיניות ותוכניות עבודה עבור משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, תוך התמקדות בהיכרות מעמיקה עם החברה החרדית.
מיומנויות רכות – הכשרה במתמטיקה, באנגלית ומיומנויות רכות, במטרה להקנות לבני ובנות המגזר החרדי כלים להשתלבות בשוק העבודה המודרני.
אחד מפרויקטי הדגל שלה הוא שיתוף פעולה עם רשת נצח להקמת אתר הלימודים המקוון "אשכולות", המציע קורסי לימוד מותאמים לציבור החרדי.
בשנת 2022 כלל אתר אשכולות 10 קורסים ומספר הלומדים עבר את ה-18,000..
בנוסף, תלם משתפת פעולה עם חברת "טארגט", המתמחה בפדגוגיה בחברה החרדית, ומכשירה אלפי לומדים למבחני אמיר"ם, מימ"ד ומיצ"ב.
תעסוקת חרדים – שילוב חרדים במוסדות אקדמיים, כמו הטכניון והאוניברסיטה הפתוחה, במטרה לקדם תעסוקה ואיכותית.
החברה מתמחה במיקור חוץ לניהול מחלקות המיועדות לחרדים במוסדות השכלה גבוהה, וכוללת תהליכים של גיבוש אסטרטגיה, תכנון תקציבי וליווי קהילתי של הסטודנטים החרדים במוסדות אקדמיים.
שירות לאומי – הובלת השירות האזרחי-לאומי למגזר החרדי, שיהיה מוטה תעסוקה, מתוך מטרה להקל על השתלבות המתנדבים במעגל התעסוקה, לאחר שחרורם.
קְלָאוּדִיוֹס פְּתוֹלֶמָאיוֹס , המוכר בעברית בקצרה בשם תַּלְמַי, היה מתמטיקאי, גאוגרף, אסטרונום ואסטרולוג יווני.
תלמי חי באלכסנדריה שבמצרים (באותה עת פרובינקיה רומית) ונחשב כאסטרונום החשוב ביותר בעת העתיקה.
על שמו נקראו מכתש תלמי על הירח, מכתש תלמי על המאדים, האסטרואיד "4001 תלמי", והר תלמי ביבשת אנטארקטיקה.
תלמי כתב מספר חיבורים מדעיים, שלושה מהם בעלי חשיבות מתמשכת במדע האיסלאמי ובמדע האירופי, בתקופות מאוחרות יותר.
החשובה בין יצירותיו היא "אלמגסט" (שיבוש ערבי של השם היווני Η μεγάλη Σύνταξις, "החיבור הגדול", במקור Μαθηματικὴ Σύνταξις "המערכה המתמטית"), בה הציג את תורתו האסטרונומית - המודל הגאוצנטרי.
תורה זו הייתה פופולרית מאוד בזמנה, ולמעשה שלטה בעולם המערבי עד ימי קופרניקוס, קפלר וגלילאו.
החיבור החשוב השני הוא: "גאוגרפיקה" (Γεωγραφικὴ) , דיון מקיף בידע הגאוגרפי של העולם היווני-רומאי.
השלישי הוא חיבור אסטרולוגי בשם "טטרביבלוס" ("ארבעה ספרים") או "אפוטלסמטיקה" (Apotelesmatica, "השפעות") ובלטינית "Quadripartitum" ("ארבעה חלקים"), שבו ניסה תלמי להתאים את האסטרולוגיה ההורוסקופית אל פילוסופיית הטבע האריסטוטלית של תקופתו.
על פי תורתו של תלמי, כדור הארץ עומד במרכז היקום, וסביב לו גרמי השמיים, לפי הסדר הבא: הירח, כוכב חמה, נוגה, השמש, מאדים, צדק ושבתאי.
מעבר למסלולו של שבתאי היו קבועים כוכבי-השבת.
כדי להסביר את התנועה הנראית לאחור של כוכבי-הלכת, טען תלמי כי כוכבי-הלכת נעים במסלול לולייני, המקיף מסלול מעגלי סביב הארץ.
עבור כל כוכב לכת הניח תלמי מעגל ראשי סביב הארץ (שמרכזו אינו חופף למרכז כדור הארץ), ומעגל משנה שמרכזו על היקף המעגל הראשי והכוכב נע על היקפו.
תנועת הכוכב הנצפית היא לכן צירוף תנועות שני המעגלים.
דגם זה אומץ על ידי הכנסייה הקתולית, וכך החזיק מעמד כ-1,500 שנה.
יכולת-החיזוי של הדגם הייתה, בכל-זאת, טובה מספיק לתצפיות בעין בלתי-מזוינת בתנועת כוכבי-הלכת, אף על פי שהיו בה גם כמה הנחות שגויות (למשל, שהמרחק בין כדור הארץ לירח משתנה פי שניים לאורך מסלולו).
תלמי קיבל אמנם שניתן להסביר את התצפיות גם אם מניחים שהארץ נעה, אך פסל את הרעיון משום שהניח, בשל אי הכרת חוק ההתמדה, החוק הראשון של אייזיק ניוטון, אשר טרם נולד, שאילו נעה הארץ הרי שגופים הנזרקים לאוויר היו נראים לנו כנעים במהירות גבוהה מערבה.
כמו כן כלל ה"אלמגסט" קטלוג כוכבים אשר פורטו בו 48 קבוצות כוכבים, שרובן עדיין נמצאות בשימוש כיום.
לתלמי מיוחס המכתם (אפיגרמה) הבא, המופיע באנתולוגיה היוונית (9, 577):
אני יודע שאני בן תמותה, בן חלוף,
אך כשאני חוקר את מסילות הכוכבים
רגליי אינן דורכות עוד על פני האדמה
ואני מתמלא במזון האלים - לצדו של זאוס עצמו!
תלמי חיבר גם את "קאנון המלכים" - רשימת מלכים כרונולוגית שכללה מלכים אשוריים, בבלים, פרסיים, מקדונים, תלמיים ורומאיים החל משנת 747 לפנה"ס עד שנת 160 לספירה.
רשימות אלה עזרו לתיארוך וקביעת הכרונולוגיה של המזרח הקרוב העתיק.
שניים מחיבוריו של תלמי, האפוטלסמטיקה והגאוגרפיקה, כוללים התייחסויות לארץ יהודה.
האפוטלסמטיקה מחלק את העולם המיושב לארבעה חלקים ולמשולשים התואמים שלהם.
ארץ יהודה נמצאת ברבע השני ומקושרת אל אידומיאה, קוילה סוריה, פיניקיה, כלדיאה, אורכיניה וערביה פליקס , בין הארצות השוכנות בכיוון צפון-מערב של כל הרבע.
לארצות אלה יש קרבה למשולש הצפון-מערבי, ולמזל טלה, מזל אריה ומזל קשת, ושליטיהם השותפים הם זאוס, ארס והרמס.
קבוצת הארצות הללו מעוררת תמיהות, בין היתר בשל היעדרה של סוריה גופא, ומאידך הימצאותן של כלדיאה ואורכיניה בקבוצה, בזמן שמסופוטמיה ובבל נמצאות בחלק אחר של הרבע השני.
ניתן לשער שחלוקה מבולבלת זו משקפת את שימושו של תלמי במקורות ישנים שהוא לא הצליח להסביר.
על פי השקפתו של תלמי, מאפיינים לאומיים תלויים במצב הגאוגרפי והאסטרולוגי.
בהתאם לכך, הוא מאפיין על-פי הכוכבים את העמים בקבוצה זו, והיהודים בכללם, כ"מוכשרים יותר מאחרים במסחר וסחר-חליפין", אך גם כפחדנים נבזיים, בוגדניים, מתרפסים, ובאופן כללי הפכפכים".
עם זאת, מבין הארצות הללו, תושבי חילת סוריה, אדום ויהודה הם באופן כללי, על פי הכוכבים, גם "נועזים, כופרים ותחבולנים".
כמעט ואין מקום לספק שבהתייחסותו לתושבי הארצות הללו, תלמי התכוון בעצם ליהודים בלבד.
זה היה אך טבעי עבור מצרי-יווני, בן זמנם (בצעירותו) של מרד התפוצות ומרד בר כוכבא, להדגיש את תעוזת היהודים לצד היותם כופרים – האשמה שהופנתה נגדם באופן מסורתי.
מאידך, ניתן בהחלט להניח שהערתו הכללית על הצטיינותם במסחר, כמו גם על פחדנותם והתרפסותם, נוגעת בעיקר לסורים, שהיו מפורסמים כסוחרים באימפריה הרומית.
תלמי מתאר בחיבור "גאוגרפיקה" (Geographia, V, 15:1-7) את ארץ יהודה.
הוא משרטט את גבולותיה: "בגבולה של פלשתינה או יהודה בצפון ובמזרח היא סוריה...בדרום היא גובלת בערב-פטרה...עד לגבול בקרבת מצרים".
הוא מוסיף כי "חלק מנהר הירדן זורם דרך יהודה בקרבת אגם האספלט".
זהו אזכורה הראשון של העיר ציפורי על ידי סופר פגאני.
תלמי הוא גם הסופר היווני הראשון המזכיר את בית גוברין, שאינה נזכרת בשם זה כלל אצל יוסף בן מתתיהו.
התלמוד הירושלמי (נקרא גם תלמוד ארץ ישראל, תלמוד מערבא, תלמוד המערב או הירושלמי) הוא חיבור המפרש את המשנה, מוסיף עליה ומרחיב אותה.
ההרחבה בה נוקט הירושלמי ממצעת בין ההרחבה המזערית הקיימת במספר מקומות בתוספתא לבין ההרחבה הארוכה והמפותחת, כפי שהיא בתלמוד הבבלי.
הוא כולל בתוכו את תלמודם של האמוראים מארץ ישראל ומבבל על המשנה וכן על תחומים אחרים.
הסוגיות שבתלמוד הירושלמי נערכו בארץ ישראל במאה השלישית.
הרמב"ם ייחס את החיבור לאמורא רבי יוחנן, שהיה מגדולי האמוראים של ארץ ישראל.
אך מוזכרים בו אמוראים שחיו כמה דורות אחריו, והכוונה שזה יצא מבית מדרשו.
מסכת נזיקין שונה באופייה מיתר התלמוד הירושלמי, והיא משקפת כנראה עריכה מוקדמת יותר, המזוהה על פי חוקרים מסוימים כ"תלמודה של קיסרין" הנזכרת בתלמוד זה מספר פעמים.
לפי הרב יצחק אייזיק הלוי התלמוד הירושלמי לא נערך כלל, והנוסח שבידינו נכתב כפי מה שהיו התלמידים בישיבת ציפורי משננים את עיקרי הדברים שלמדו מרבותיהם, לפני גזירות הקיסר גאלוס והנציב הרומאי ארסקינוס בשנת ד'קי"א (351).
בעקבות הגזירות פוזרה ישיבת ציפורי וחלק מאמוראי ארץ ישראל ירדו לבבל, והצטרפו לישיבת אביי ורבא.
לעומתם, גורסים פרופ' שאול ליברמן וחוקרים נוספים, על סמך מחקריהם, כי התלמוד הירושלמי סודר ונערך.
שלוש מהמסכתות של התלמוד הירושלמי הנמצאות בידינו קטועות:
מסכת נידה - בידינו רק שלושה פרקים ראשונים - מדברי התוספות משמע, שמסכת זו המשיכה בתלמוד הירושלמי לפחות עד לפרק השביעי.
מסכת מכות - יֶשְנָם רק שני פרקים ראשונים מתוך שלשה.
כבר ממפרשי התלמוד הראשונים רואים שלא היה בידם פרק שלישי.
אמנם קטע קצר נמצא בכתב יד בודאפשט על המשנה האחרונה במסכת.
קטע זה נמצא גם ברמב"ן ובעוד כמה ראשונים בשם הירושלמי פרק ג' של מכות.
מסכת שבת - יֶשְנָה רק עד לפרק העשרים, וחסרים ארבעת הפרקים האחרונים.
בשאלת ההיקף המקורי של הירושלמי התחבטו החוקרים והמפרשים.
מספר כתבי היד של הירושלמי ששרדו הוא מועט ונותן מקום לאפשרות שהיו חלקים של הירושלמי שהיו קיימים בעבר אך לא הגיעו לידינו.
אחרים טענו שלא היה ירושלמי על קדשים והסבירו את האמירות והציטוטים כטעויות.
בעקבות מחקר הגניזה הנטייה היום היא להניח שלא היה ירושלמי על קדשים.
שאלת ירושלמי על סדר קדשים היוותה בסיס לזיוף מפורסם לתלמוד ירושלמי על סדר קדשים שפורסם בתחילת המאה ה-20.
לגבי הפרקים החסרים היו חוקרים שטענו שקטעים אלו היו קיימים אך אבדו עם השנים.
על פי השערה אחת, כאשר המעתיקים נתקלו בקטעים שכבר הופיעו במסכתות קודמות של הירושלמי הם כתבו הפניה באמצעות ההוראה "גרשׁ", כלומר "משוך", בתוספת מראה מקום, במקום להעתיק את כל הקטע.
מנהג זה של המעתיקים מופיע, למשל, בכתב יד ותיקן 30 של בראשית רבה.
ברבות הימים נשמטו ההוראות וכך נשארו פרקים "ריקים".
שאול ליברמן, למשל, טען שהיה קיים ירושלמי על הפרק האחרון של מסכת מכות אך כל הסוגיות של הפרק הושמטו על ידי מעתיקי כתבי היד מכיוון שיש להן מקבילות לסוגיות הקיימות כבר במקומות אחרים בירושלמי.
על פי שיטה זו שיחזר ליברמן את הפרק.
שיחזור זה נתון במחלוקת ולא מקובל על כולם.
אפשרות נוספת שהועלתה מבוססת על מכתב שכתב פירקוי בן באבוי בן המאה התשיעית, שנתגלה בגניזה.
במכתב הוא כותב שאצל בני ארץ ישראל לא עבר תלמודם על פה במשך הדורות (כמו שעבר אצל ישיבות בבל), אלא הוא נשתכח מהם והם החזירוהו על ידי ספרים גנוזים שמצאו (דברים כעין אלו כותב גם רבי ישעיה דטראני בשם תשובת גאון: ואהדורי אהדרוהו בנוסחאי וכיוצא באלו).
על פי ההשערה, אותם ספרים גנוזים היו חסרים כך שלא היה ניתן לשחזר את כל הירושלמי.
מה שמחזק השערה זאת היא השערה נוספת אותה מעלים החוקרים לפיה משיבושים משותפים בכל נוסחי הירושלמי, נראה כי היה טופס כתוב אחד, משובש, שהוא המקור לכל נוסחאות הירושלמי שבידינו, ייתכן ואותם 'ספרים גנוזים' הם אותו טופס.
אם כי דבריו אלו של פרקוי בן באבוי נכתבו במגמה פולמוסית בה הוא תוקף את מנהגי בני ארץ ישראל ומכנה אותם 'מנהגי שמד', כשבכך הוא מנסה להכריח אותם לקבל את מרות גאוני בבל.
הירושלמי כולל תלמוד על סדר זרעים ועל מסכת שקלים שאין עליהם כמעט תלמוד בבלי.
הנימוק המקובל לכך הוא שסדר זרעים עוסק במצוות התלויות בארץ ועל כן עסקו בו יותר בארץ ישראל, בה נוהגות מצוות אלו הלכה למעשה.
הירושלמי לא כולל תלמוד על סדר קדשים, בניגוד לבבלי.
באופן כללי, התלמוד הירושלמי הוא כ-40% מגודלו של הבבלי בכמות המילים.
התלמוד הירושלמי שרד בידינו בכתב יד שלם אחד בלבד, הוא כתב יד סקליגר 3 (Or.
4720) שבספרייה של אוניברסיטת ליידן, הידוע בשמו המקובל: כתב יד ליידן.
כתב יד זה הוא המקור היחיד לחלקים נכבדים של הירושלמי והיווה את הבסיס לדפוס ונציה של הירושלמי (רפ"ג) שממנו הועתקו כל שאר דפוסי הירושלמי.
כתבי יד אחרים מכילים חלקים (קטנים יחסית) מן הירושלמי: כתב יד ותיקן 133 מכיל את סדר זרעים ומסכת סוטה וכתב יד אסקוריאל G-I-3, שנתגלה בשנת 1977 במנזר אל אסקוריאל מכיל את מסכת נזיקין, ויצא לאור, עם שני מבואות, בשנת 1984, על ידי א"ש רוזנטל ושאול ליברמן.
קטעים רבים מן הגניזה הקהירית וקטעי כריכה מספריות אירופיות מעידים גם הם על נוסח הירושלמי.
חלקם הגדול של קטעי הגניזה הקהירית התפרסמו על ידי לוי גינזבורג בספר "שרידי ירושלמי" (ניו יורק, 1909), קטעים אלה נדפסו מחדש, בצירוף קטעי גניזה נוספים שהתגלו מאוחר יותר וקטעי הכריכה האירופאים, על ידי יעקב זוסמן, בספר "גנזי הירושלמי" (ירושלים, תש"ף).
כלל הקטעים האלה כוללים כרבע מן התלמוד הירושלמי.
לעיני הראשונים היו כתבי יד שונים של הירושלמי שאינם בידינו.
למשל בפירוש "שדה יהושע" שהופיע בדפוס קושטא מופיעות נוסחאות אחרות מאשר בדפוס כי היו לעיני כותב הפירוש כתבי יד אחרים.
הירושלמי נדפס לראשונה בשלמותו מתוך כתב יד ליידן בוונציה ללא שנת דפוס.
זכריה פרנקל העריך את שנת הדפוס כסביב שנת רפ"ג-רפ"ד.
ד"ר שמואל אברהם פוזננסקי כתב כי "רבו השגיאות בדפוס זה".
פרופ' מאיר בניהו הראה ששני מגיהים יהודיים עבדו על מהדורה זו: ר' חייא מאיר הגיה את כתב יד ליידן עצמו, אולם בהמשך תפס את מקומו יעקב בן חיים אבן אדוניהו והשלים את הגהת מהדורת דפוס ויניציאה.
הדפוסים הבאים היו בקרקוב, על ידי יצחק בן אהרן מק"ק פריסטיץ, ה'שס"ט, שכלל את כל הירושלמי עם פירוש קצר בכרך אחד; בקרוטושין, על ידי בן ציון בעהרענד, ה'תרכ"ו, שגם הוא הכיל את כל הירושלמי בכרך אחד;
כל הדפוסים האלו נדפסו על פי הדפוס הראשון מוונציה, ובכולם רבו הטעויות והשגיאות.
הדפסה נוספת הייתה בווילנה, על ידי דפוס ראם.
מדפיסי ווילנא קנו את אמהות הדפוס ממדפיסי פיטרקוב, והסיפו בצדדים עוד פירושים, בשנת ה'תרפ"ב.
בהמשך המאה ה-20, רוב הוצאות הירושלמי היו צילומי הוצאת ווילנא, וחלקן היו הוצאת צילום ז'יטומיר.
בתשס"ה יצא ירושלמי בהוצאת מאורי אור, הכולל צורת הדף של הוצאת ווילנא, אבל הכל מוקלד מחדש, בתוספת דיבורי מתחיל מודגשים במפרשים ותורה אור השלם.
החל מתש"ע, יצא ירושלמי בהוצאת עוז והדר, הכולל הרבה מפרשים שאינם כלולים בהוצאת ווילנא, ויש לו צורת הדף חדשה על פי התייעצות עם גדולי הדור; הדפים המקבילים שבהוצאת ווילנא רשומים בראש כל דף.
רוב חלקי התלמוד נערכו בטבריה שהייתה מקום התורה הגדול ביותר באותה תקופה.
ככל הנראה זמן עריכת התלמוד במאה ה-3 וה-4. יש הטוענים שחלקים מסדר נזיקין, לא נערכו באותו המקום, אלא בישיבות גדולות נוספות בארץ.
זמן חתימת התלמוד אינו ידוע, ולכן, בעקבות אירועים היסטוריים ואחרוני האמוראים של אותו דור (רבי מנא ורבי יוסי בירבי בון), יש הנוטים לקבוע את זמן חתימתו לאמצע המאה ה-4.
התלמוד הירושלמי כתוב ארמית גלילית.
שפה זו מתועדת גם בתרגומי התנ"ך שמוצאם מארץ ישראל.
הכתיב של המילים בעברית ובארמית שונה בדברים רבים מהעברית והארמית של הלשון בבלי.
התלמוד הירושלמי בנוי "שמועות" (כניסוחו של יעקב זוסמן), ולא "סוגיות", כמו בבבלי.
הירושלמי אינו נוטה לשאול שאלות הבהרה דידקטיות או להסביר את עצמו.
לפני עורכי התלמוד הירושלמי הייתה המשנה בנוסח שונה מעט מזה שהיה לפני עורכי התלמוד הבבלי.
יש הסבורים כי היו קיימות שתי מהדורות משנה, האחת בארץ ישראל והשנייה בבבל.
ניתן, עם זאת, להראות כי בארץ ישראל היה נוסח משנה "נזיל" יותר מאשר בבבל, וכמה שינויים בין נוסחי המשנה שלנו מוסברים על ידי סוגיות הדנות בעניין בתלמוד הירושלמי - דוגמה מובהקת היא המשנה הראשונה בפרק רביעי במסכת בבא מציעא.
סוגיות רבות בירושלמי מקבילות זו לזו, באופן כמעט מדויק.
לעיתים ניכר בהן שיבוש המעיד על מקור כתוב, כמו דילוג שורה.
הרבה פעמים כשהעתיקו את הסוגיא למקום השני, לא דקדקו בדבר וצרפו גם דברים שאינם קשורים כלל למקום השני.
הירושלמי שלפנינו משופע בשיבושים וטעויות נוסח.
הרשב"א כתב על כך: "כבר ידעת שרבו השבושים בנוסחאות הירושלמי והסבה הגדולה למעוט השגחת הלומדים בו ואין עומדים עליו רק אחד בדור".
סוג נוסף של טעויות הוא "שגו הרבה במקום שיש פלוגתא בין שני אנשים או אמוראים והחליפו האומרים".
על כך כתבו התוספות: "והרבה דברים יש בירושלמי שצריך להפכם".
החוקרים ניסו לתקן את השיבושים על סמך כתבי יד, על סמך ציטוטים של הראשונים מתוך הירושלמי ועל סמך השוואה של סוגיות מקבילות.
עבודה ראשונה בכיוון נעשתה על ידי הרב דב בר רטנר, שהוציא בשנים 1901–1917 את סדרת הספרים "אהבת ציון וירושלים" על הסדרים זרעים ומועד.
הוא עבר על כל הראשונים וציין את כל המקומות שהובאו בהם דברי הירושלמי, והשווה אותם עם נוסחאות הירושלמי בדפוס.
ציטוטים מהירושלמי שאינם בירושלמי שלפנינו
בראשונים נמצאים ציטוטים רבים של "ירושלמי" אשר אינם נמצאים בתלמוד ירושלמי הנמצא בידנו.
על פי המחקר הדבר נובע ממספר גורמים:
מקרים בהם אכן אבדו קטעים שהיו בעבר בירושלמי.
ציטוטים מתוך ספרים אחרים שנקראו "ירושלמי", בהם מדרשים, פסיקתא ו"ספר ירושלמי".
זיופים שיוחסו לירושלמי במטרה לשוות להם אמינות.
העובדה שהירושלמי היה נדיר יחסית הקשתה בעבר על זיהויים של הזיופים.
"ספר ירושלמי" הוא כינויו של כתב יד מיוחד שהיה באשכנז, בחוגו של ראבי"ה, (ואפשר שהגיע לראבי"ה מאיטליה על ידי ר' שמואל בן נטרונאי, המצטט ממנו לראשונה).
זהו כתב יד שיש בו נוסח מעובד של הירושלמי, עם הוספות מהבבלי, ממדרשים שונים וממקורות נוספים, והרבה פעמים שהראבי"ה וראשונים אחרים מזכירים בדבריהם "ירושלמי", התכוונו לספר זה ולא לתלמוד הירושלמי.
בארץ ישראל עד סוף תקופת הגאונים החשיבו את התלמוד הירושלמי כעיקר ופסקו הלכה כמוהו אף נגד הבבלי.
פרקוי בן באבוי, תלמיד תלמידו של רב יהודאי גאון, התפלמס עם בני ארץ ישראל על סמכות הירושלמי ורצה שייכנעו למרות גאוני בבל ולפסקי התלמוד הבבלי.
בסוף תקופת הגאונים נתבטלו ישיבות ארץ ישראל, ואף גאון ארץ ישראל שלח את בנו ללמוד אצל רב האי גאון.
מאז גברה מסורת הבבלים ותלמודם גם על ארץ ישראל.
בתוך בבל עצמה לא הכירו כמעט את התלמוד הירושלמי.
בתלמוד הבבלי יש התעלמות כמעט מוחלטת ממנו.
ובמקומות רבים בתלמוד הבבלי ניכר שלא ידעו כלל את דברי הירושלמי בעניין.
גם גאוני בבל אינם מזכירים אותו.
החל מרב סעדיה גאון שהיה בארץ ישראל הזכירו גאוני בבל אותו מעט, וכן מובא מעט בדברי רב שרירא גאון ורב האי בנו.
הם כתבו שניתן ללמוד מהירושלמי רק מה שלא נתפרש בבבלי.
הרי"ף כותב שהתלמוד הבבלי הוא בתראי (כלומר נכתב מאוחר יותר) לעומת התלמוד הירושלמי, שראו דברי הירושלמי וחלקו עליהם.
בתקופת הראשונים נתרבה השימוש בירושלמי, אך הוא לא היה מצוי אצלם והרבה פעמים ציטטו מאחרים.
הרמב"ם והר"ש משאנץ היו מהיחידים שהיו בקיאים בכל דברי הירושלמי, ודנו רבות בדבריו.
בעקבות דעתו של הרי"ף הלך הרמב"ם, שהביא להלכה את דברי הירושלמי היכן שלא קיימת התייחסות לנושא בבבלי, אך כאשר התלמוד הבבלי חלוק על שיטת הירושלמי הוא פוסק כבבלי ברוב המקומות.
לדברי פוסקים מאוחרים יותר, פסק הרמב"ם בהרבה מקומות כירושלמי נגד הבבלי, כאשר הפרשנות של התלמוד הארץ-ישראלי פשוטה יותר.
נמצאה טיוטה של הרמב"ם שבה הוא מתמצת את ההלכות שבתלמוד הירושלמי, מעין הלכות רב אלפס על התלמוד הבבלי.
כששאל הריצב"א את אחיו הר"ש משאנץ לפרש לו עניין מהירושלמי השיב לו "מה לך אצל הירושלמי ושלי הוא", ובפירושיו לסדר זרעים מביא דברי הירושלמי באופן קבוע ומפרשם.
גם האור זרוע מביא דברי הירושלמי באופן קבוע ודן בהם.
בדומה ללימוד הדף היומי הנהוג בתלמוד הבבלי, האדמו"ר מגור רבי שמחה בונם אלתר תיקן לימוד דף יומי בתלמוד ירושלמי.
הוא הכריז על כך בכנסייה הגדולה השישית של אגודת ישראל שהתקיימה בחודש טבת ה'תש"ם.
המחזור הראשון של התלמוד הירושלמי החל ביום ט"ו בשבט ה'תש"ם.
הדף היומי נקבע לפי צורת הדף של דפוס וילנא תרפ"ב, וכל מחזור בדף היומי של הירושלמי אורך כארבע שנים ורבע.
בעקבות תקנתו נפתחו מכונים לפרשנות התלמוד הירושלמי ולהדפסתו.
במסלול ה-11 שהתחיל בכ' מרחשון ה'תשפ"ג פתחו ארגון דרשו תוכנית מבחנים ומלגות, בדומה לתוכניתם בדף-היומי-בבלי.
אין בידינו פירושים על הירושלמי מתקופת הראשונים, למעט מסכת שקלים, שעליה יש בידינו את פירושו של רבי מנחם המאירי, וכן את פירושם של רבינו משולם ותלמידו רבינו שמואל בן רבי שניאור (הודפס בידי אברהם סופר).
עם זאת, רבי מנחם המאירי מעיד שרבי יצחק הכהן מנרבונא, תלמידו של הראב"ד, פירש את הירושלמי "ברוב תלתא סדרי, הגיע לידינו מהם קצתם".
כמו כן ידוע על פירושים של רבי יהודה בר יקר, רבו של הרמב"ן, ושל רבי מאיר אבן סהולה, תלמיד הרשב"א, שאבדו.
פירושי הרמב"ן לירושלמי, המשוקעים בחיבוריו האחרים, לוקטו ונדפסו בסדרת ספרים בסוף המאה ה-20.
הרמב"ם כתב ספר "הלכות ירושלמי" בדומה לספר ההלכות של הרי"ף על התלמוד הבבלי.
קטעים מחיבור זה של הרמב"ם ממסכתות ברכות וכתובות נמצאו בקהיר ויצאו לאור בידי הרב שאול ליברמן.
יהודה צבי שטמפפר ההדיר את החיבור על מסכת כתובות, כולל קטע נוסף שלא פורסם על ידי הרב ליברמן.
פירוש ר' משולם ותלמידו של ר' שמואל בן שניאור מאיוורא למסכת שקלים, (הספר בהיברו בוקס).
"בית הבחירה" למאירי על מסכת שקלים.
המפרשים שהודפסו על הדף בדפוס וילנא
פירושי הרב דוד פרנקל על סדר מועד, סדר נשים וחלק מסדר נזיקין מהתלמוד הירושלמי:
קרבן העדה (מעין פירוש רש"י)
שיירי קרבן (מעין פירוש תוספות)
פירושי הרב משה מרגלית על כל התלמוד הירושלמי:
פני משה (מעין פירוש רש"י)
מראה הפנים (מעין פירוש תוספות)
פירושי הרידב"ז על כל התלמוד הירושלמי:
רידב"ז (מעין פירוש רש"י ארוך)
תוספות הרי"ד (מעין פירוש תוספות ארוך)
לבד משלושת המפרשים שבדפוס וילנא, להלן פירושים נוספים של הירושלמי:
פירוש רבי שלמה סיריליאו - פירושו של רבי שלמה סיריליאו (מחכמי צפת לאחר גירוש ספרד), על סדר זרעים ומסכת שקלים.
נדפס גם בירושלמי הוצאת עוז והדר.
פירוש מבעל ספר חרדים - פירושו של רבי אלעזר אזכרי (על מסכת ברכות (מופיע בתחתית העמוד בהוצאת ווילנא) ומסכת ביצה (נדפס לראשונה מכתב יד בתשכ"ז, ונדפס שוב בירושלמי הוצאת עוז והדר)).
שדה יהושע - פירושו של רבי יהושע בנבנישתי מטורקיה, על חלקים מסדרי זרעים, מועד ונזיקין.
יפה מראה - פירושו של רבי שמואל יפה אשכנזי לאגדות הירושלמי.
פירוש רבי אליהו מפולדא – פירושו של רבי אליהו מפולדא (בגרמניה).
פירוש קצר ושוטף על סדר זרעים ומסכת נזיקין.