tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
גאס ואפליארד, שקיבלו מהם מידע זה ברגע האחרון, מחליטים שכיוון שאין ביכולתם להטביע את "הדוכסית" המחוזקת, דרך הפעולה הטובה ביותר שלהם היא לחטוף את הספינות ולהשתמש בהן לחליפין לאחר שחפרפרת בצוות של גאבינס חושפת את המשימה בפני הפיקוד הבכיר.
למרות שלוהר מגלה שמרג'ורי מתחזה, היא יורה בראשו.
הפושטים מצליחים לחטוף את הספינות, ובעת מסירתן לצי בריטי סמוך ללאגוס, הצוות נעצר בכל זאת.
בעודם ממתינים למשפט צבאי, הם ניצלים ומגויסים על ידי צ'רצ'יל כחלק מ'משרד הלוחמה הלא גנטלמנית' שלו, שכן מעשיהם לא רק פגעו קשות בכוח הימי של הנאצים, אלא גם אפשרו לארצות הברית, שנכנסה לאחרונה למלחמה בעקבות המתקפה היפנית על פרל הארבור, להצטרף למלחמה בזירה האירופית.
הנרי קאוויל - גאס מארץ'-פיליפס
אייזה גונזלס - מרג'ורי סטיוארט
אלן ריצ'סון - אנדרס לאסן
אלכס פטיפר - ג'פרי אפליארד
הנרי גולדינג - פרדי אלווארז
טיל שווייגר - היינריך לוהר
פרדי פוקס - איאן פלמינג
הירו פיינס טיפין - גרהם הייז
פרמאונט רכשה את הזכויות לספרו של דמיאן לואיס The Ministry of Ungentlemanly Warfare: How Churchill's Secret Warriors Set Europe Ablaze and Gave Birth to Modern Black Ops בשנת 2015. גאי ריצ'י חתם כבמאי הפרויקט בפברואר 2021, לפי תסריט מאת ארש אמל, עם ג'רי ברוקהיימר כמפיק הסרט.
באוקטובר 2022, הנרי קאוויל ואיזה גונזלס היו אמורים לככב, כאשר פרמאונט כבר לא הייתה מעורבת וחברת הצטרפה כחברה מפיצה.
בפברואר 2023, הוכרז על ליהוק נוסף של אלן ריצ'סון, הנרי גולדינג, אלכס פטיפר וקרי אלווס.
הצילומים החלו ב-13 בפברואר 2023, באנטליה, טורקיה והושלמו באפריל 2023. ביום שבו החלו הצילומים, הוכרז כי Lionsgate רכשה את זכויות ההפצה של הסרט בארצות הברית וכי זכויות הפצה בין-לאומיות נמכרו לאמזון פריים וידאו.
היט מן הוא סרט קומדיית פעולה רומנטי אמריקאי, בבימויו של ריצ'רד לינקלייטר, על פי תסריט שכתב יחד עם גלן פאוול.
הסרט מבוסס על מאמר מ-Texas Monthly משנת 2001, שכתב סקיפ הולנדסוורת'.
בסרט מככבים פאוול, אדריה ארג'ונה, אוסטין אמיליו, רטה ומולי ברנרד.
ב-5 בספטמבר 2023 הוקרן הסרט לראשונה בבכורה בפסטיבל הסרטים של ונציה ה-80, ועלה ב-24 במאי 2024 לאקרנים בארצות הברית בבתי קולנוע נבחרים.
ב-23 במאי 2024 עלה לאקרנים בישראל, וב-7 ביוני 2024 הפך לזמין גם ברשת שירותי הזרמת המדיה "נטפליקס".
גלן פאוול – גארי ג'ונסון
תסריט הסרט מתבסס על מבוסס על מאמר מ-Texas Monthly משנת 2001, מאת סקיפ הולנדסוורת'.
הוא בוים על ידי ריצ'רד לינקלייטר, ונכתב על ידו עם גלן פאוול, אשר גם מככב בו.
לאחר מכן הצטרפה אדריה ג'ונסון לצוות השחקנים.
באוקטובר 2022 הצטרפו אוסטין אמיליו, רטה ומולי ברנרד למצבת השחקנים.
באוקטובר 2022 החלו צילומי הסרט בניו אורלינס, בנובמבר 2022 הסתיים תהליך ההפקה.
הסרט הוקרן בבכורה בפסטיבל הסרטים של ונציה ה-80. ב-24 במאי 2024 עלה לאקרנים בארצות הברית.
ב-23 במאי 2024 הופץ לאקרנים בישראל, וב-7 ביוני 2024 הפך זמין לשידור ברשת שירותי הזרמת המדיה "נטפליקס" בארצות הברית.
באתר הביקורות "Rotten Tomatoes" זכה הסרט לציון של 95% על בסיס 298 ביקורות, עם דירוג ממוצע של 8.1/10..
באתר הביקורות המשוקללות "Metacritic", זכה לציון של 82/100, על בסיס 55 ביקורות.
טיי בור, מהעיתון היומי "וושינגטון פוסט", העניק ל"היט מן" 4/4 כוכבים.
אליסון וילקינסון מ"הניו יורק טיימס" תיארה אותו כ"רומנטי, חושני, מצחיק ותפנית אמיתית עבור פאוול".
בראיין טלריקו מ-"RogerEbert.com" תיאר את הסרט כ"מחקר פילוסופי של היכולת האנושית".
כריס אוונג'ליסטה מ-"Slashfilm" כתב כי הסרט כ"נשכח, ולעיתים קרובות כחסר השראה".
פרסשנהקטגוריהעבורתוצאהמקורפרס גלובוס הזהב5 בינואר 2025השחקן הטוב ביותר בסרט - מוזיקלי או קומדיהגלן פאוולפרס סטלייט26 בינואר 2025השחקן הטוב ביותר בסרט קולנוע - קומדיה או מחזמרהסרט הטוב ביותר – קומדיה או מוזיקלי"היט מן"
היחידה למשא ומתן במצבי משבר של משטרת ישראל היא יחידת עילית המופקדת על ניהול משא ומתן באירועי משבר שבטיפול משטרת ישראל.
היחידה הוקמה לטיפול בפיגועי מיקוח במתווה של פעילות חבלנית עוינת (פח"ע).
אחד מאירועי הדגל שבהם טיפלה היחידה הוא אירוע בני ערובה מה-7 באוקטובר 2023 בבית משפחת אדרי באופקים אשר בו הוחזקו בני ערובה על ידי 5 מחבלים ובתום 18 שעות של ניהול משא ומתן הסתיים בחילוצם בשלום.
לאורך השנים, היחידה התפרסה גם לטיפול באירועי משבר במתווה פלילי, בין הבולטים שבהם אירוע החטיפה של הילד אורון ירדן ביוני 1980; אירוע ההתבצרות של הרב עוזי משולם באפריל 1994; אירוע הרצח של הפעוטה הודיה קדם בדצמבר 2002; ואירוע מתקפת סייבר בבית חולים "הלל יפה" באוקטובר 2021.
יחידת המשא ומתן הוקמה ב-1978 בשמה הראשוני כצוות משא ומתן.
היחידה הוקמה כמענה למסקנות ועדת חורב מיוני 1974 אשר הטילה את האחריות לביטחון הפנים על משטרת ישראל ובמקביל להקמת יחידות ארציות נוספות בהן יחידת הימ"מ, מערך החבלה ועוד.
טיפול באירועי משבר במתווה של פח"ע ופלילי בהם מעורב גורם אנושי באמצעות ניהול משא ומתן, תוך שימוש בידע אקדמי וניסיון מצטבר.
זאת לצד סיוע וייעוץ ליחידות במשטרת ישראל ובגופים ממלכתיים נוספים באירועים בעלי משמעות לאומית.
נפח פעילות היחידה עומד על מאות מקרים בשנה.
ניהול משא ומתן באירוע פח"ע הכולל החזקת בני ערובה.
ניהול משא ומתן באירוע מתבצרים על רקע פלילי עם וללא בני ערובה.
ניהול משא ומתן באירוע איומי התאבדות והתבצרות.
ניהול משא ומתן באירועי חטיפות וסחיטות בארץ ובחו"ל, כולל סחיטות סייבר.
בנוסף לכך, היחידה משמשת כבית ספר בתחום ניהול משא ומתן במשטרת ישראל.
במסגרת זו, היחידה אחראית על הסמכת מנהלי משא ומתן ועל הדרכות מקצועיות במשטרה ובארגונים ביטחוניים נוספים בארץ ובעולם.
זאת במקביל לפיתוח תכנים מקצועיים ועריכת מחקרים.
בהתאם להחלטת השר לביטחון פנים יצחק אהרונוביץ' משנת 2012, היחידה הופקדה גם על סיוע באירועי משבר בשירות בתי הסוהר והכשרת סוהרים בניהול משא ומתן.
היחידה למשא ומתן במצבי משבר הינה יחידה ארצית באגף המבצעים והשיטור הכפופה לראש חטיבת המבצעים במשטרת ישראל.
מערך היחידה מונה מעל 200 איש המורכב משוטרים בתקן קבוע ומשוטרים שבנוסף לתפקידם הוכשרו לתפקיד
מנהל משא ומתן – Crisis Negotiator, זאת לצד מתנדבים בעלי תחומי התמחות מגוונים ורלוונטיים לתחום.
מערך היחידה פרוס על פני כלל המחוזות במשטרת ישראל, המאפשר מתן מענה מהיר לאירועים מבצעיים.
ליחידת המשא ומתן שיתופי פעולה עם ארגונים ביטחוניים בארץ ועם יחידות לניהול משא ומתן מקבילות בעולם, היחידה אף מסייעת באימון ובהכשרת יחידות מקבילות בעולם.
בנוסף, היחידה מקיימת תרגילים עם יחידות טקטיות במשטרה ומחוצה לה, ובפרט יחידות המתמחות בלוחמה בטרור, בכלל זה ימ"מ, יס"מ, יחידת מצדה בשב"ס ויחידות צה"ליות.
פעילויות מבצעיות נבחרות בשנים 1980–2000
8 ביוני 1980 – חטיפת הילד אורון ירדן, בעקבות חטיפת הילד היחידה הייתה מעורבת בניהול תיק החקירה שהובילה לחשיפת החוטף צבי גור.
1994 – פרשת עוזי משולם, באירוע התבצרות של הרב עוזי משולם ומס' חסידיו על משפחותיהם, היחידה ניהלה משא ומתן עם הרב עוזי משולם לאורך 50 ימי ההתבצרות שהסתיים עם מעצרו.
בעת מעצרו כוחות ביטחון שצרו על המתחם נקלעו לקרב יריות עם חסידי הרב שהסתיים במותו של אחד מחסידיו ומעצר היתר.
בפרשת משולם לראשונה אנשי צוות המשא ומתן התמודדו עם התבצרות ממושכת תוך ניהול משא ומתן ארוך ומתיש, רצוף במשברים, המלווה בלחץ ציבורי גובר והולך.
6 בנובמבר 1994 – גניבה והתבצרות בטנק – חייל סדיר בשם נחמיה עמית לקח טנק מסוג 'מג"ח' מבסיס ג'וליס, פרץ את הש"ג והחל בנסיעה על כביש עד שנעצר בצומת בן זכאי.
בעת ניהול המשא ומתן על ידי יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ביחד עם סמת"ח ראשון לציון החייל הגיב בתשובותיו כן ולא באמצעות צידוד קנה הטנק.
בהמשך הסכים החייל שצוות המשא ומתן יכנס לתוך הטנק ולאחר מספר שעות החייל הסגיר את עצמו.
19 ספטמבר 1995 – חטיפת טיסה 707 של כיש אייר על ידי אחד הדיילים רזא ג'ברי באמצעות אקדח – יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ביחד עם יח' צבאיות פעלו בכדי לסיים את האירוע בהידברות.
עם נחיתת המטוס בנמל התעופה בעובדה ולאחר התדיינות הודיע החוטף כי הסכים לשחרר את 175 הנוסעים החטופים, והסגיר את עצמו.
1997 – אירוע מרד כלא 6 – אסירים בכלא הצבאי השתלטו על חדר האוכל וכלאו סוהרים כבני ערובה.
היחידה ניהלה משא ומתן עם האסירים שהתבצרו במשך 25 שעות.
בשלב הראשון בעת ניהול המשא ומתן הגיעו להסכמה לשחרור מס' בני ערובה ובשלב השני הגיעו להסכמות עם האסירים לגבי תנאיהם דבר שהוביל לשחרור כלל בני הערובה.
פעילויות מבצעיות נבחרות בשנים 2000–2010
3 באוקטובר 2001 – חדירת מחבלים לאלי סיני – שני מחבלים חדרו ליישוב כאשר הם לבושים במדים מנומרים והיו מצוידים ברובי קלאצ' ולבושי אפודי קרב עם מחסניות רבות ורימונים לאחר מסע הרג ביישוב.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הופעלה והחלה לנהל משא ומתן עם המחבלים.
במהלך האירוע המחבלים פתחו בירי לעבר מבנה סמוך שבו שהה צוות המשא ומתן וחוסלו על ידי לוחם ימ"ס שאבטח את הצוות.
7 בדצמבר 2002 – רצח הודיה קדם – יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הייתה מעורבת בניהול תיק החקירה של היעדרות הפעוטה מבית אביה בירושלים שהובילה לחשיפת מעורבותו של האב אלי פימשטיין ברצח.
2 בינואר 2003 – אירוע התבצרות מחבל במושב מאור – מחבל חמוש חדר אל אחד הבתים במושב מאור.
המחבל התבצר בבית לבדו והיה חשש שברשותו מטען חבלה.
כוחות גדולים של צה"ל ומשטרת ישראל ובהם יח' המשא ומתן של משטרת ישראל כיתרו את הבית ולאחר כשלוש שעות של מצור התקרב המחבל אל פתח הבית ונוטרל על ידי הכוחות.
29 בספטמבר 2003 – חטיפת ישראלים בקולומביה – יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הייתה מעורבת בניהול תיק החטיפה על ידי ארגון ELN.
אנשי הארגון חטפו 15 איש היו ממספר מדינות (גרמניה, בריטניה, ספרד וישראל), היחידה השתלבה בקבוצת עבודה בין-לאומית לניהול המשא ומתן ולאחר 98 ימים החטופים שוחררו בשלום.
22 בספטמבר 2004 – חטיפת הילד טאהר אל-טורי – הילד טאהר איברהים א-טורי, בן 8, נחטף מחוץ לביתו בבקה אל גרביה בזמן ששיחק.
החוטפים דרשו כופר ע"ס 300 אלף שקל ואיימו כי ישחטו את הילד או יעבירו אותו לירדן.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ניהלה משא ומתן עם החוטפים.
לבסוף, הסגיר עצמו אחד החוטפים שהחזיר את הילד ואילו החוטף השני נעצר מספר ימים לאחר מכן.
2005 – תוכנית ההתנתקות – עם קבלת החלטת הממשלה, יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הייתה מעורבת בהכנת כוחות הפינוי של המשטרה והצבא, בנוסף בעת הפינוי נדרשה לטפל באירועי משבר מורכבים שבוצעו על ידי אזרחים שהתנגדו לפינוי.
31 באוגוסט 2006 – התבצרות בשגרירות הבריטית בת"א – לבניין שגרירות בריטניה בת"א פרץ סייען פלסטיני כשהוא נושא אקדח ומאיים לפגוע בעצמו אם לא יקבל מקלט מדיני בבריטניה.
הסייען דרש שיוקצה לטובתו מטוס שימריא משדה דב לאירופה.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל שהוזעקה למקום ניהלה עמו משא ומתן.
בפעילות משותפת עם הימ"מ בוצעה השתלטות על המאיים מבלי שהצליח לפגוע בעצמו ובאחרים.
20 במאי 2008 – חטיפת השוטרת מתחנת אשדוד – אייל פרץ, עבריין רכוש מוכר, חטף שוטרת מתחנת משטרת אשדוד ונמלט עמה בניידת.
במהלך המרדף אחר החוטף, יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ניהלה משא ומתן עם החוטף בניסיון להניא אותו מעימות עם המשטרה.
עם הגעת החוטף למחסום של המשטרה סמוך לצומת גינתון, החל החוטף לירות לכל עבר וכתוצאה מכך נוטרל על ידי השוטרים.
פעילויות מבצעיות נבחרות בשנים 2010-2020
11 באפריל 2010 – חטיפת המיליונרית בירושלים – 3 גברים חטפו אשת עסקים אמידה ביחד עם העוזרת האישית שלה, החוטפים הסתירו את השתיים בדירת מסתור ודרשו עבורן כופר בסכום של 3.5 מיליון דולרים.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ביחד עם יחידות נוספות ניהלו חקירה חובקת עולם אשר הובילה לשחרורן של השתיים ללא פגע, ולעצירתם בזה אחר זה של שלושת החוטפים, וחשיפת מאגר עצום של אמצעי לחימה שהיה ברשותם.
18 בדצמבר 2010 – פיגוע דקירת קיי וילסון ורצח כריסטין לוקן – יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הייתה מעורבת בניהול תיק החקירה של שני מעשי רצח ופיגועי טרור פלסטיני כאשר בסיומו פוענחו 26 תיקים פלילים, בעבירות שבוצעו על ידי אותה חוליית טרור.
20 במאי 2013 – התבצרות בבנק הפועלים – לסניף בנק הפועלים שבבאר שבע, נכנס איתמר אלון כשהוא מצויד באקדחו הפרטי מסוג גלוק והחל בירי מכוון שממנו נרצחו ארבעה בני אדם (מנהל הסניף, סגנו, ושני לקוחות), ושלושה נוספים נפצעו.
אלון לקח לאחר מכן את אחת מעובדות הבנק כבת ערובה, והסתגר עמה בתא השירותים.
יח' המשא ומתן וימ"מ הוקפצו לאירוע.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ניהלה משא ומתן עם המתבצר ולבסוף, בת הערובה שוחררה מתא השירותים ואלון ירה בעצמו למוות.
4 בדצמבר 2013 – אירוע בת ערובה אשקלון – גבר כבן 40 הלוקה בנפשו, חטף את אחייניתו בת ה-9 והתבצר איתה בדירת אחיו בקומה רביעית בבניין מגורים.
לאחר כשעתיים של ניהול משא ומתן על ידי יח' המשא ומתן של משטרת ישראל פרצו כוחות ימ"מ לדירה, השתלטו על הגבר ושחררו את הילדה
12 ביוני 2014 – רצח שלושת הנערים – יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הייתה מעורבת בניהול תיק החקירה ביחד עם כוחות משטרה נוספים.
15 בנובמבר 2015 – סחיטת סייבר בנק לאומי – שמונה עובדים לשעבר בחברת כרטיסי האשראי לאומי קארד גנבו מהחברה מאגר מידע על בעלי כרטיסי אשראי, הכולל את מספרי כרטיסי האשראי של כ-2 מיליון בעלי כרטיסי אשראי בישראל ומספרי תעודות הזהות של הלקוחות.
העובדים לשעבר איימו על בנק לאומי כי אם לא ישלם להם מיליוני שקלים – ימכרו את המידע ברשת לכל המרבה במחיר.
יחידת הסייבר בלהב 433 בשיתוף יח' המשא ומתן של משטרת ישראל פעלו לאתר את הקבצים במטרה לנטרל את האיום הנשקף ללקוחות חברת האשראי, ולעצור את החשוד ושותפיו המסווים עצמם ברשת ולאסוף את הראיות הנדרשות נגדם.
23 בפברואר 2014 – אסיר ירה על סוהרים בבית הסוהר רימונים – סמואל שיינביין, שהואשם ברצח בארצות הברית ונמלט לישראל.
בעת היותו בבית סוהר רימונים, הצליח שיינביין להבריח נשק אל תוך הכלא, ירה בשלושה סוהרים ולאחר מכן התבצר באחד התאים.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ניהלה משא ומתן עם המתבצר, לפתע פתח שיינביין שוב באש לעבר הכוחות ונוטרל על ידי לוחמי יחידת מצדה של השב"ס.
3 בנובמבר 2015 – רוצח התבצר על מנוף – חשוד ברצח התבצר על מנוף עם אקדח באתר בנייה בפתח תקווה ואיים לפגוע בשוטרים שהגיעו למקום.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ביחד עם כוחות נוספים פעלו בזירה ולאחר מס' שעות הצליחו כוחות ימ"מ להשתלט עליו ולהורידו.
27 במרץ 2016 – חמוש באקדחים מתבצר בסניף דואר בעכו – שודד חמוש במספר אקדחים נכנס לסניף הדואר במרכז העיר.
ימ"מ ויח' המשא ומתן של משטרת ישראל הוזעקו למקום.
לאחר משא ומתן ממושך הסגיר עצמו החשוד לידי המשטרה כאשר הוא משאיר מאחוריו את כלי הנשק.
8 ביוני 2016 – רוצח יאן גבריאלוב – יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הייתה מעורבת בניהול תיק החקירה של שני בני זוג כבני 30 שנורו למוות על ידי בן זוגה לשעבר של האישה.
20 באוגוסט 2017 – סחיטת סייבר בנק יהב – תושב הצפון בן 32 סחט את בנק יהב וחברות נוספות במשק, כאשר הוא מאיים לחשוף מאגרי נתונים של לקוחות אם לא יקבל מהנהלת הבנק וחברות מסחריות סכום כסף גדול, במטבע וירטואלי מסוג ביטקויין.
במהלך פעילות של חוקרי הסייבר ויח' המשא ומתן של משטרת ישראל אותר ונעצר החשוד במעשה.
28 במאי 2019 – אדם חמוש התבצר בסניף בנק בערד עם מספר בני ערובה – צעיר חמוש באקדח התבצר בבנק מזרחי טפחות בערד ביחד עם מס' בני ערובה.
במהלך המשא ומתן עם החשוד, השוטרים הצליחו להיכנס לבנק והשתלטו על המתבצר.
פעילויות מבצעיות נבחרות בשנים 2020–2023
7 במאי 2020 – חייל מתבצר בכביש המנהרות – חייל כבן 20 הוגדר נעדר ואותר כאשר הוא מאיים בהתאבדות בקפיצה מגשר כביש המנהרות בדרום ירושלים.
בפעילות יח' המשא ומתן של משטרת ישראל, ולאחר ניהול משא ומתן ארוך הצליחו לשכנע את החייל לחזור בו מכוונותיו.
אוקטובר 2021 – אירוע כופרת סייבר ביה"ח הלל יפה – יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הייתה מעורבת בניהול תיק חקירת אירוע כופרת סייבר, שפגע במערכות המחשוב של בית החולים.
2022 – חטיפת ילד לג'לג'וליה – עבריינים חטפו נער בן 16 והחזיקו אותו במבנה בג'לג'וליה בדרישה לכופר.
הנער הוחזק במשך שעות במתחם, וחוטפיו שלחו סרטון עם דרישה לכופר של מאות אלפי שקלים, שבו הצמידו אקדח וחרב לראשו.
בפעילות משולבת של כוחות גדולים מהמשטרה ימ"ר ת"א, יס"מ ת"א, ימ"מ ויח' המשא ומתן של משטרת ישראל, שוטרי תחנת כפר קאסם.
לבסוף, שוחרר הנער במבצע לילי ושמונה חשודים נעצרו.
2022 – ד"ר בום – דוד מדבדב, ניסה לסחוט מס' חברות בנייה, במהלך מעשיו הפליליים אף השתמש בשלושה מטעני חבלה לצורך הטלת מורא ואילוצן לשלם לסוחט סכומי עתק בכדי להפסיק את תקיפת האתרים.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל פעלה וסייעה לימ"ר ת"א בחקירת האירוע שהובילה לאיתורו ומעצרו של הסוחט.
31 בדצמבר 2022 – חטיפה לצורך כופר מראש העין – ימ"ר מרכז, ימ"מ ויח' המשא ומתן של משטרת ישראל פעלו לשחרורו של החטוף עיסא סיאעאת תושב הנגב שנחטף על ידי עבריינים מצפון הארץ ע"ר סכסוך כספי.
לאחר 4 ימים אותר החטוף.
24 בינואר 2023 – נער שנכנס לשדה מוקשים – נער כבן 17 נכנס לשדה מוקשים בדרום הרמה, סמוך לקיבוץ מיצר.
כוחות הנדסה ומשטרה הוזעקו במטרה לחלץ את הנער מהשטח המסוכן בשלום.
בתום שעות של משא ומתן שנוהלו על ידי יח' המשא ומתן של משטרת ישראל, הנער הסכים לשתף פעולה ובסיוע כוחות הנדסה של צה"ל חולץ.
8 במרץ 2023 – אדם שאיים להתאבד: תיעוד הדרמה ברמת גן – גבר בן 62 איים לקפוץ מהקומה ה-21 כדי לשים קץ לחייו.
אנשי יח' המשא ומתן של משטרת ישראל הגיעו לזירת האירוע וניהלו משא ומתן ממושך, בפעולה משולבת של יחידת המשא ומתן והימ"מ הביאה לסיומו של האירוע בשלום ולהחזרת האדם המעורב לחיק משפחתו.
6 במאי 2023 – סיוע באירוע בני ערובה ברומניה – אדם בשנות ה-40 לחייו התבצר למשך יממה שלמה עם ביתו בת ה-5 ברומניה על רקע סכסוך משפחתי כאשר הוא מאיים לפוצץ את ביתו באמצעות מכלי דלק ובלוני גז שהיו ברשותו.
במסגרת קשרי העבודה ההדוקים ובעקבות פנייה של מפכ"ל רומניה לנציג משטרת ישראל ברומניה לקבלת סיוע בעקבות האירוע, נפתח חפ"ק מיוחד ביח' המשא ומתן של משטרת ישראל כאשר במהלכו משטרת רומניה קיבלה סיוע מקצועי מיחידת המשא ומתן של משטרת ישראל.
פעולות הסיוע של משטרת ישראל סייעו לחילוץ בת הערובה בהצלחה.
18 במאי 2023 – חטיפה לצורכי כופר – תושבת באר שבע פנתה לצעיר תחת שם בדוי באינסטגרם, קבעה עמו מפגש בפארק ציבורי – ושם חטפו אותו גבר ונער שאותם היא מכירה.
החטוף הועבר למערה ליד בית קברות משם התקשרו למשפחתו: "אם לא תשלמו – הוא יקבל כדור בראש".
בפעילות משותפת של לוחמי ימ"ס דרום, יס"מ נגב, שוטרי תחנת שגב שלום ויח' המשא ומתן של משטרת ישראל, פשטו כוחות על מבנה נטוש, עצרו את החשודים וחילצו את הצעיר.
29 באוגוסט 2023 – חטיפת האחיות שרה וליבה גולדשמיט – אחיות בנות 12 ו-8, בנות להורים גרושים, שנולדו בארצות הברית, הגיעו לארץ עם אמן במסגרת הסדרי ראיה בין ההורים.
בתום חופשה של 10 ימים, הן היו אמורות לשוב לאביהן – אך לא הגיעו למקום המפגש ונחטפו בידי אימן.
כוח משימה מיוחד בפיקודו של מפקד מרחב שפלה במ"י ביחד עם יח' המשא ומתן של משטרת ישראל, ניהלו חקירה מורכבת וסמויה, תוך הפעלת אמצעים שונים, שהביאו לאיתור דירה בקריית ים שבה הוחזקו הקטינות ולחילוצן בשלום.
21 בספטמבר 2023 – מתבצר עם בת ערובה – גבר בשנות ה-20 לחייו התבצר עם סבתו המתגוררת איתו בפ"ת ומנע ממנה לצאת.
שוטרי מחוז מרכז ויח' המשא ומתן של משטרת ישראל הצליחו בתום פעילות, להשתלט על החשוד.
7 באוקטובר 2023 – אירוע בני ערובה באופקים, רחל אדרי.
– בבוקר שבת 7 באוקטובר 2023, פתח ארגון הטרור חמאס במתקפת פתע על ישראל.
במהלך חדירת המחבלים לארץ הגיעו המחבלים לעיר אופקים.
במהלך מסע הרג השתלטו חמישה מחבלים על בית משפחת אדרי, שבו שהו באותו זמן דוד ורחל, ולקחו אותם כבני ערובה.
יח' המשא ומתן של משטרת ישראל ניהלה משא ומתן ממושך כ-19 שעות.
בשעה שתיים בלילה פרצו לוחמי הימ"מ אל הבית, חיסלו את המחבלים וחילצו את בני הזוג.
20 ביולי 2001 – יחידת משא ומתן במשטרת ישראל, מעריב.
28 בינואר 2012 – מיוחד: איך מצילים בני ערובה ומתאבדים בפוטנציה, חדשות 13.
20 בפברואר 2014 - ספר חדש - "אני קופץ - סיפורים מאירועי היחידה למשא ומתן של משטרת ישראל", כאן חינוכית.
14 במרץ 2018 – "הייאוש של המתבצר גדל במהירות ויכולת ההתמודדות שלו קטנה" • עדותו של מנהל משא ומתן, FM 103
7 בינואר 2021 - פרק 29, גיל עמית - על היחידה למשא ומתן של משטרת ישראל.
2023 – ציידי הראשים: אנשי יחידת הפרופילאות המבצעית של המשטרה.
24 בינואר 2023 - החילוץ הדרמטי ברמת הגולן: קצין המבצעים שהוציא את הנער משדה המוקשים משחזר את רגעי המתח, ערוץ 14
5 בנובמבר 2023 – הלביאות של ישראל ס' פסיכולוגית ביחידת המשא ומתן המשטרתית
סרטונים וקטעי וידאו בהם מעורבת / מוזכרת היחידה
8 ביוני 1980 – סיפור חטיפתו ורציחתו של הילד אורון ירדן ז"ל - קץ התמימות, כאן 11.
25 בספטמבר 2015 – הכתבה המלאה על עוזי משולם HD בשנת 1994, אולפן שישי, ערוץ 2.
2013 – אירוע מתבצר עם בת ערובה באשקלון, סרטון בערוץ "אשקלונט".
2014 – מבט - פרשת הסחיטה הגדולה בבנק לאומי מגיעה היום לסיומה | כאן 11.
12 במרץ 2018 - תיעוד השתלטות על תוקף שהתבצר בבית בחיפה, Israel Police - משטרת ישראל.
31 במרץ 2019 – תרגול שחרור בני ערובה, Israel Police - משטרת ישראל.
13 בנובמבר 2023 - מפקד יחידת המשא ומתן של משטרת ישראל לשעבר סנצ בדימוס עופר שחר: קבלת ההחלטות חייבת להיות קרה | 103fm
16 בנובמבר 2023 – המשא ומתן לשחרור החטופים: האם ישראל צריכה להיענות או לסרב לעסקה שחרור חלקית?
עופר שחר בראיון לכאן 11.
19 בנובמבר 2023 - המגעים הקריטיים במסע לשחרור חטופים - עופר שחר בראיון לכאן 11.
21 בנובמבר 2023 - סייבר בשעת מלחמה וניהול המשא ומתן - עופר שחר מומחה בניהול משא ומתן וניהול משברי סייבר בראיון, בערוץ 14.
27 בנובמבר 2023 - איך מנהלים משא ומתן עם מחבלים - עופר שחר, בראיון כאן 11.
1 בפברואר 2024 – סנ"צ בדימוס עופר שחר: "ההפגנות למען החטופים בראש הדיון הציבורי", ice.
8 בפברואר 2024 – איך עושים משא ומתן עם מחבלים ומצליחים?
עופר שחר בראיון לערוץ 12
12 בפברואר 2024 – סנ"צ בדימוס ברוך גולדמן: "הופתענו ב-7/10, אבל התאוששנו מהר מאוד", קול חי.
12 בפברואר 2024 – משימה בלתי אפשרית: איך מתכננים מבצע לשחרור חטופים?
עופר שחר בראיון כאן 11.
אני קופץ – גיל עמית
מילים יוצרות מציאות סודות המשא ומתן - מנשה נחום
2009 - רס"ם ודים רזניק, עיטור מופת משטרת ישראל
בישראל, היטל השבחה הוא תשלום חובה הנדרש מבעל מקרקעין או מחוכר לדורות על ידי הוועדה המקומית אשר אישרה תוכנית בניה והביאה בכך לעליית שווי המקרקעין שלו.
החובה לתשלום ההיטל חלה על הבעלים או החוכר לדורות, ולמרות חוזה המכר שבו לרוב נקבע כי הקונה משלם את היטל זה - עדיין מדובר בהסדר פנימי בין הצדדים אשר אינו מחייב את הוועדה המקומית.
לדוגמה: הוועדה המקומית אישרה תוכנית בניין עיר אשר מאפשרת לבתי מגורים באזור מסוים להוסיף חדר נוסף בגג המבנה.
עצם העובדה שעתה ניתן להוסיף חדר נוסף, מעלה את שווי המקרקעין (גם המבנה עצמו נכלל בהגדרת 'מקרקעין'), ובכך הנכס בעצם מושבח.
מכאן השם "היטל השבחה", ותשלום ההיטל הוא עבור ההשבחה שנעשתה.
המקרים בהם יש לשלם היטל השבחה
היטל ההשבחה לוועדה המקומית מותנה בעליית ערך המקרקעין בעקבות מתן אחד מהאישורים הבאים:
החייב בתשלום ההיטל הוא אותו אדם שהיה בעל המקרקעין ביום מתן האישור.
היטל השבחה לא ייגבה בגין פעולה לא חוקית של בעל הזכויות בקרקע כגון בנייה ללא היתר, אלא אם כן הוא נתבע על העבירה ובמסגרת ההליך הפלילי ניתן לתבוע גם היטל השבחה.
היטל בעקבות אישור תוכנית בניין עיר יכול לחול גם על מקרקעין שנמצאים בתחום התוכנית וגם על מקרקעין שגובלים בתחום התוכנית.
היטל ההשבחה לא יחול על תוכניות שאושרו לפני 1 ביולי 1975.
גובה ההיטל הוא מחצית מעליית השווי של המקרקעין עקב האישור של תוכנית הבניה.
המועד לצורך חישוב שווי ההשבחה הוא היום שבו אושרה התוכנית המשביחה, ההקלה או השימוש החורג.
כך, אם אושרה תוכנית משביחה בתקופה של שגשוג בשוק הנדל"ן, אך הנכס עצמו נמכר בתקופה של שפל, יכול גובה ההיטל לעלות אף על השווי הנוכחי של ההשבחה.
מטרת ההיטל הוא כיסוי הוצאות הוועדה המקומית שעוסקת בתכנון ופיתוח, ברכישת מקרקעין לצורכי ציבור לרבות הוצאות שימור אתר, בתשלום פיצויים בגין ירידת ערך לפי סעיף 197 לחוק התכנון והבניה.
בנוסף, מדי שנת כספים, רשאית הרשות המקומית להשתמש ביתרת הכספים לטובת השקעה בחינוך בהגבלות מסוימות הקבועות בחוק (לפי התוספת השלישית לחוק התכנון והבניה, סעיף 13(ב))
פטור מתשלום היטל השבחה יינתן במקרים הבאים:
השבחה במקרקעין למגורים המצויים ביישוב או בחלק ממנו שהממשלה הכריזה עליו כעל שכונת שיקום, כל עוד ההכרזה בתוקף.
השבחה במקרקעין למגורים המצויים ביישוב או בחלק ממנו ששר הבינוי והשיכון ושר הפנים הכריזו בצו, בהסכמת הרשות המקומית הנוגעת בדבר, וכן ביישובים על מקרקעין באזור יהודה ושומרון (מעבר לקו הירוק) פטורים מתשלום היטל השבחה.
השבחה במקרקעין למגורים הנכללים באזור שיקום כמשמעותו בחוק בינוי ופינוי של אזורי שיקום, התשכ"ה-1965.
השבחה במקרקעין של מוסד לחינוך, לתרבות, למדע, לדת, לצדקה, לסעד, לבריאות או לספורט או במקרקעין של הקדש ציבורי, כמשמעותו בחוק הנאמנות, התשל"ט-1979, שאין עיסוקו לשם קבלת רווחים, אם אותם מקרקעין או התמורה בעדם, משמשים או מיועדים לשמש למטרות האמורות.
הרחבה של דירת מגורים בתנאי שהשטח הכולל של הדירה לא עולה על 140 מ"ר, ובתנאי שהבעלים או קרובו יגור בדירה לפחות 4 שנים מגמר הבניה.
השבחה במקרקעין בשל תוספת שטחי שירות, הנדרשים לצורך ביצוע התאמות נגישות, לרבות בניית מעלית, שבנייתה אינה נדרשת לפי חוק זה או לפי כל דין לרבות תוספת שטחי שירות של עד 5% משטח המגרש.
השבחה במקרקעין שבעליהם החזיקו בהם ערב ההשבחה עשר שנים לפחות, והם משמשים לבניה או להרחבה של דירת מגורים עבור בעליהם או קרובו וההשבחה נובעת מתוכנית שאושרה, והתוכנית שקדמה לה קיבלה תוקף לפני י"ב בטבת התש"י (1 בינואר 1950).
הפטור יינתן לשטח המינימלי הנדרש בלבד (9 מ"ר נטו + קירות).
היטל השבחה הוטל ביולי 1981 בתיקון 18 לחוק התכנון והבניה.
בחוק נקבע כי שומת היטל ההשבחה תיערך על ידי שמאי מקרקעין של הוועדה המקומית לתכנון ולבניה, כאשר לבעלים יש את הזכות לערער על עצם החיוב בפנייה לוועדת הערר לפיצויים ולהיטל השבחה של משרד הפנים, או על גובה החיוב, בפנייה ליו"ר מועצת השמאים למינוי שמאי מכריע.
ערעור על גובה החיוב ייעשה בדרך כלל באמצעות חוות דעת של שמאי מקרקעין מטעמו של הבעלים.
במהלך השנים התגבשה פרקטיקה של ניהול משא ומתן בין הנשום לבין הוועדה המקומית, בדרך כלל באמצעות שמאיהם או לחלופין בהיעדר הסכמה באמצעות השמאי שלישי.
כן אירעו מקרים בהם הגיעו רשויות מקומיות להסכמות עם נישומים על הסכמה לתשלום היטל השבחה במועד שלא היו חייבים בה כלל, למשל עוד לפני אישור התוכנית.
בעקבות טענות על התנהלות לא ראויה, ביולי 2008 בתיקון 84 לחוק התכנון והבנייה קבעה הכנסת איסור על הגעה להסכמות כאלו.
התיקון ספג ביקורת ועורר חשש מצד גורמים שונים בטענה שהוא עלול לסרבל את ההליכים לבירור גובה ההיטל אך לבסוף נמצא כי התיקון מאפשר ניהול בירור יעיל בטווח זמן סבירים והביא לשיפור בשקיפות ובמקצועיות של ההכרעות.
היטל פישר (Fischer projection) הוא שיטה לתיאור גרפי של המבנה התלת-ממדי של מולקולות כיראליות, בעיקר פחמימות, בצורה דו-ממדית.
היטל פישר נקרא על שם הרמן אמיל פישר שהשתמש בו לראשונה.
השימוש בהיטל פישר נפוץ בעיקר בביולוגיה ובכימיה אורגנית.
בהיטל פישר, הקשרים מיוצגים על ידי קווים ישרים.
מולקולה בעלת אטום פחמן אחד מצוירת כצלב אנכי שאטום הפחמן במרכזו.
במולקולות בעלות שני אטומי פחמן או יותר, שרשרת הפחמן והאטומים או הקבוצות הפונקציונליות הקיצוניים מיוצגים כקו אנכי, ושאר האטומים או הקבוצות הקשורים לשרשרת רשומים מימין ומשמאל ומחוברים בקווים אופקיים.
כל אטום פחמן מיוצג כ"צומת" לאורך שרשרת זו.
אטום הפחמן הקרוי C1 נמצא תמיד בראש שרשרת הפחמנים, כלומר הוא הפחמן העליון בציור.
במולקולה בעלת אטום פחמן אחד או שניים, ההיטל מתאר את המולקולה כשהיא מכוונת כך שהקווים האופקיים מייצגים קשרים עם אטומים שבולטים קדימה, כלפי הצופה, ואילו הקווים המאונכים הם קשרים עם אטומים ששקועים אחורה, לתוך הדף (פרט לקשר בין שני אטומי פחמן שנמצא במישור הדף).
במולקולות בעלות יותר משני אטומי פחמן, היטל פישר מייצג את מצב המולקולה כאשר הקשרים בין אטומי הפחמן בשרשרת מכוונים כך שאטומים אלה נמצאים על מעטפת של גליל וכל שאר האטומים המקושרים מכוונים החוצה מהגליל (מצב שאינו בהכרח אפשרי או יציב במציאות).
השימוש בהיטלי פישר נפוץ בתחום הביוכימיה על מנת להציג חד-סוכרים, אך ניתן להשתמש בהם גם לתיאור חומצות אמינו, ולצורך תיאור מולקולות אורגניות נוספות.
בשל העובדה שהיטלי פישר מציגים את הסטריאוכימיה (מבנה תלת-ממדי) של מולקולה, הם שימושיים להבחנה בין שני האננטיומרים של מולקולה כיראלית.
אם נחליף שני קשרים שנמצאים מימין ומשמאל לשרשרת הפחמנים זה בזה, נהפוך את המולקולה לאננטיומר שלה.
היטל ניומן (Newman) הוא צורת רישום של מבנה מולקולה תלת-ממדית המאפשר תיאור של הקונפורמציה שלה.
ברישום זה מוצג קשר בין שני אטומי פחמן על ציר הניצב לדף.
הפחמן הקדמי מיוצג כנקודה והאחורי כמעגל.
שני הפחמנים מצויים בהכלאת sp3, כלומר קשר אחד קושר ביניהם, ושלושה קשרים נוספים מיוצגים על ידי קווים היוצאים מהפחמנים.
היטל ניומן משמש ברישום בעיקר בתיאור סטריאוכימיה של אלקאנים.
בעזרת היטל ניומן ניתן להבדיל בקלות בין קונפורמציית זיגזג (staggered conformation), בה נמצאים המתמירים על הפחמנים השונים בזווית של 60° זה מזה (כמו במולקולת הבוטאן בתרשים למעלה), לקונפורמציה סכוכה (eclipsed conformation), בה נמצאים המתמירים בדיוק זה מול זה (כמו במולקולת האתנול המוצגת למטה).
דרכים נוספות לתיאור מולקולות הן: היטל פישר, היטל הוורת' והיטל נטה.
היטל ניומן נקרא על שם מלווין ספנסר ניומן, אשר המציא אותו ב-1952.
היטומי (יפנית: ヒトミ, נולדה ב-26 בינואר 1976) היא זמרת יפנית פופולרית, כותבת שירים, בעלת חברת תקליטים ונציגה לזכויות בעלי חיים.
היטומי נולדה כהיטומי פורויה (ביפנית: 古谷仁美) בטויצ'יגי, יפן, אך גדלה בעיר קאוואסקי, קנאגאווה.
למרבה האירוניה, היטומי לא הצליחה בניסיונה להתקבל למקהלה בבית ספרה.
היטומי שימאטאני (ביפנית:島谷 ひとみ, נולדה ב-4 בספטמבר 1980, בקוּרֵה, מחוז הירושימה, יפן) היא זמרת J-Pop פופולרית.
היטומי התחילה את הקריירה שלה כזמרת אנקֵה עם שחרור הסינגל הראשון שלה "אוסקה נו אונה"(大阪の女 אישה מאוסקה) ששוחרר ב-1999, אך לאחר מכן החליטה להיכנס לסגנון הדאנס/פופ.
המוזיקה של היטומי הופיעה גם במשחקי וידאו ובסדרות אנימה.
היטל מרקטור הוא היטל מפה גלילי קונפורמי (שומר זווית), שהומצא על ידי הגאוגרף הפלמי גרארדוס מרקטור בשנת 1569.
היטל זה הפך לנפוץ בשרטוט מפות בעיקר בקרב ימאים, כיוון שהניווט בעזרתו נוח.
ניתן למדוד אזימוט בין נקודת המוצא ליעד ולשוט במסלול קבוע לאורך אזימוט זה, אף על פי שהוא לא הקצר ביותר.
היטל גלילי נוצר על ידי "עטיפת" כדור הארץ בגליל, השלכת כל נקודה מהכדור אל הגליל ופריסת הגליל, כך שנוצרת מפה מלבנית, שבה קווי האורך והרוחב מאונכים זה לזה.
כמו בכל ההיטלים הגליליים, בהיטל מרקטור קיים עיוות גדול בצורה ובגודל אלמנטים שונים ככל שמתרחקים ממרכז ההיטל (קו המשיק).
במפת העולם של מרקטור, העיוות גדל ככל שמתרחקים מקו המשווה, אך אין עיוות כלל בשינוי קווי האורך.
זו הסיבה לכך שבמפות המשתמשות בהיטל זה גרינלנד נראית כמעט שווה בגודלה ליבשת אפריקה, בעוד שבמציאות אפריקה גדולה ממנה פי 13 לערך.
בשנת 1722 הוצג היטל מרקטור רוחבי (Transverse Mercator), הדומה להיטל מרקטור, פרט לעובדה שהגליל המשמש להשלכה מונח לרוחב כדור הארץ במקום לאורכו, כך שקו ההשקה מקביל לקו אורך במקום לקו רוחב.
היטל זה טוב להצגת אזורים צרים המתפרשים לאורך קווי אורך, כדוגמת ישראל.
רשת ישראל החדשה ורשת UTM העולמית מבוססות על היטל מרקטור רוחבי.
נכון לשנת 2025, האיחוד האפריקאי ומדינות הקריביים קוראות לשנות את צורת המפות, ולמעשה לבטל את השימוש בהטל מרקטור.
הדבר לטענתן לא רק שמכווץ את גודלן, לצד הגדלת אירופה ואמריקה הצפונית, אלא גם מוסיף להשפעה פסיכולוגית ומצמצמת את חשיבות אפריקה בעיני העולם.
אפריקה על מדינותיה הקימה לצורך העניין את קמפיין "Correct The World Map".
היטל הוא כל שיטה לייצוג פני השטח של כדור או צורה תלת־ממדית אחרת על פני משטח דו-ממדי.
מטרתו של ההיטל הוא הצגת הייצוג הדו-ממדי במינימום עיוותים.
המדע העוסק בשיטות והייצוגים של כדור הארץ על גבי מפה נקרא תורת ההיטלים.
על מנת לבחור את סוג ההיטל יש צורך להתחשב בגודלה של המדינה אותה רוצים למפות ואת המאפיינים הגאוגרפים שלה, מדינה צרות וארוכות ימופו בהיטל שונה ממדינות שמתפרשות לרוחב, לכן ההיטל הוא פונקציה של גודלה, צורתה ומיקומה של המדינה על גבי כדור הארץ.
תכונות שימושיות אלה הניעו את הפיתוח של היטלי המפות.
עם זאת, לפי תיאורמה אגרגיום שהוכיח קרל פרידריך גאוס, לא קיים היטל מושלם שאין בו שום עיוותים של הגדלים האמיתיים.
כנ"ל לגבי משטחי התייחסות אחרים המשמשים כמודלים לכדור הארץ.
כל עוד היטל מפה הוא ייצוג צורה עקומה במשטח מישורי, הוא יהיה מעוות באופן כזה ואחר.
כל היטל המפה ייחודי מעוות את הייצוג באופן ייחודי.
תורת ההיטלים היא האפיון של עיוותים אלה.
על מנת לקבל מפה עם מינימום עיוותים לכל היטל יש מספר תנוחות שונות.
הוא ההיטל שנבחר על ידי שלטונות המנדט הבריטי בשנת 1920, היטל זה נבחר למיפוי ארץ ישראל עקב צורתה וגודלה של ארץ ישראל המנדטורית.
היטל זה שימש כהיטל של רשת ישראל הישנה.
כיום נעשה שימוש ברשת ישראל החדשה המבוססת על היטל מרקטור רוחבי.
בכימיה, היטל הוורת' הוא שיטה לייצוג המבנה הטבעתי של חד-סוכרים תוך שמירה על מידע תלת־ממדי פשוט.
ההיטל קרוי על שם הכימאי האנגלי וולטר הוורת'.
אם לא סומן אחרת, כל האטומים הם אטומי פחמן.
בדוגמה משמאל, כל האטומים הממוספרים מ-1 עד 6 הם אטומי פחמן.
פחמן מספר 1 ידוע כפחמן האנומרי.
אטומי מימן אינם מסומנים מפורשות.
בדוגמה משמאל, לאטומי הפחמן 1 עד 6 מחוברים אטומי מימן, למרות שאין הם מסומנים.
קו עבה מציין אטומים הקרובים יותר לצופה.
בדוגמה, אטומים 2 ו-3 (וקבוצות ה-OH שלהם) הם הקרובים ביותר לצופה, אטומים 1 ו-4 רחוקים יותר, והאטומים הנותרים הם הרחוקים ביותר.
בכימיה, היטל נטה הוא שיטה לרישום מולקולות עם סטריאוכימיה מלאה, בתמונה דו-ממדית.
השיטה קרויה על שם הכימאי האיטלקי ג'וליו נטה, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1963.
במולקולה פחמימנית, בה עמוד השדרה המולקולרי מורכב מאטומי פחמן בגאומטריה מולקולרית טטרהדרלית, עמוד השדרה הוא במישור הדף (או המסך).
עבור מתמירים הפונים החוצה מהדף, לכיוון הצופה, הקשר הכימי מתואר על ידי משולש שחור; עבור מתמירים הפונים לתוך הדף, הרחק מן הצופה, הקשר הכימי מתואר על ידי משולש מקווקו.
היטל נטה שימושי לייצוג הטקטיסיות (Tacticity) של פולימרים.
היטל הטמנה הוא סוג של מס המוטל במדינות מסוימות כדי להגדיל את עלות הטמנת הפסולת.
המס מוטל בדרך כלל ביחידות של מטבע ליחידת משקל או נפח (£ / t, € / t, $ / yard³).
המס הוא חלק מהעלות הכוללת של עלות הכניסה למטמנה.
היטל זה הוא מס ירוק, שמטרתו להפנים את ההשפעות החיצוניות השליליות של הטמנת הפסולת אצל יצרני הפסולת (העיקריים שבהם – רשויות מקומיות ומפעלים), וכן לייקר את ההטמנה כך שיצרני הפסולת יעדיפו את חלופת המיחזור.
בישראל ההיטל מוטל מכוח חוק שמירת הניקיון.
ראשיתו בשנת 2000, אז תוקן חוק שמירת הניקיון במסגרת חוק ההסדרים.
החוק הסמיך את השר לאיכות הסביבה לקבוע את שיעורי ההיטל בתקנות באישור ועדת הפנים ואיכות הסביבה של הכנסת, ואולם במהלך השנים סיכל מרכז השלטון המקומי את התקנתן, והחוק הפך לאות מתה.
במסגרת חוק ההסדרים של 2006, יזמה הממשלה תיקון נוסף של חוק שמירת הניקיון, ובו הביאה למעשה את נוסח התקנות עצמן.
התיקון אושר ב-2007, נכנס לתוקף ביולי אותה שנה, ושיעורי ההיטלים שנקבעו בו עולים בהדרגה מדי שנה עד 2011, בהתאם לסוג הפסולת (פסולת מעורבת, פסולת יבשה, בוצה, בוצה תעשייתית ופסולת בניין.
לפי החוק, עירייה בסדר גודל של עירית רמת גן, המייצרת מדי שנה כ-70 אלף טונות של פסולת מעורבת (יבשה ורטובה), הייתה צפויה לשלם בשנת 2008 היטל הטמנה בשיעור של כ-1.4 מיליון שקלים חדשים, ובשנת 2011 כ-3.5 מיליון שקלים חדשים.
ההנחה היא שכדי להפחית את העלויות, תעדיף העירייה למצוא פתרונות של מיחזור.
בשנת 2011, לאחר שהתברר שהתעריפים הקבועים בחוק אינם מהווים תמריץ מספיק, פרסם השר להגנת הסביבה צו המעלה את התעריפים בהדרגה.
נוסח עדכני של חוק הניקיון נכון ליום: 18-09-2023.
כספי היטל ההטמנה מופקדים ב"חשבון היטל ההטמנה" בקרן לשמירת הניקיון המנוהלת על ידי המשרד להגנת הסביבה.
כספים אלה אמורים לשמש לפיתוח, הקמה וייעול של אמצעים חלופיים להטמנת פסולת וכן לשיקום אתרי פסולת ומפגעי פסולת.
להמחשת סדר הגודל של סכומי ההפקדות, בשנת 2015 הופקדו בחשבון היטל ההטמנה כ-450 מיליון ש"ח והיו בקרן כספים עודפים שלא נוצלו בסך כ-1 מיליארד ש"ח.
כספי היטל ההטמנה מופקדים בקרן לשמירת הניקיון.
בשנת 2015 עתר מרכז השלטון המקומי לבג"ץ בדרישה לבטל את היטל ההטמנה, היות שהכספים שהופקדו בקרן לשמירת הניקיון לא נוצלו.
במקביל, יזם המשרד להגנת הסביבה מנגנון חדש למימוש הכספים שהצטברו בקרן.
במהלך השנים הקרן צברה מיליארדי שקלים, שלא מומשו על פי מטרות הקרן ובהם הפחתת פסולת להטמנה.
קיים חשש כי כספים אלו ישמשו כ"קופה קטנה" למשרד האוצר ולמשרד הפנים.
במאי 22 רוקן האוצר כשליש מכספי הקרן (1.66 מיליארד ש"ח).
במאי 2022 פורסם דו"ח מבקר המדינה שבחן את פעילות הקרן לשמירת הניקיון מבחינת ההיבטים הכספיים, ומביקורת זו אכן עלה כי היה רק ניצול חלקי של כספי הקרן בשיעור של 36.9%, ונוצר עודף מצטבר ניכר של יותר מ-3.2 מיליארד ש"ח, והדבר מנע מהקרן להשיג את מטרותיה.
המס על כלים חד פעמיים שנכנס לתוקף באוקטובר 2022 הפחית את צריכת החד"פ ב-, 34%, דבר שהשפיע על צמצום הפסולת להטמנה, אך עם קום הממשלה הנוכחית – ממשלת ישראל ה-37, שר האוצר ביטל את החוק
היטל בצורת (או בשמו הרשמי: היטל בשל צריכת מים עודפת) הוא היטל שחייב בו מי שצרך מים מעבר לכמות הקבועה בחוק.
ההיטל נקבע במסגרת חוק ההסדרים לשנים 2009 ו-2010, כהוראת שעה עד 31 בדצמבר 2010, במטרה להפחית את צריכת המים בשל המחסור שנוצר עקב הבצורת שפקדה את ישראל בשנים שקדמו לקביעת ההיטל.
במשך חמש שנים ברציפות, בין 2005 ל-2009, כמויות המשקעים השנתיות היו נמוכות מהממוצע, וכתוצאה מכך ירדו מפלסי המים באקוויפרים.
הירידה הייתה חדה כל כך, עד כי התעורר החשש כי המשך שאיבת המים בכמה מהם יביא את מפלס המים אל "הקו השחור" - רמה שבה השאיבה עלולה לגרום לפגיעה קשה ובלתי הפיכה במקורות המים ובאיכותם.
במטרה להפחית את הביקוש למים, יזמה הממשלה, במסגרת חוק ההסדרים, הוראת שעה ובה נקבעו מכסות מים למגזר הביתי שחריגה מהן כרוכה בתשלום היטל כספי.
הנחת היסוד בבסיס ההוראה היא כי ההיטל יעודד את האזרחים לחסוך במים.
ההוראות הנוגעות להיטל הבצורת קבועות בפרק כ"א לחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום התוכנית הכלכלית לשנים 2009 ו-2010), התשס"ט-2009. המכסות שנקבעו הן כמפורט להלן:
בנוסף, נקבעו מכסות מיוחדות לתושבי קיבוצים, יישובים המספקים לעצמם את המים לצריכה ביתית וליישובים שבהם נמדדו לפחות 38° במשך 20 ימים לפחות בין השנים 2008-2006, וכן לנכים בעלי 100% נכות ומעלה.
ההיטלים נגבים יחד עם חשבון המים באמצעות תאגידי המים של הרשויות המקומיות, אך מועברים לאוצר המדינה.
החוק קובע כי אי העברת הסכומים שנגבו מתאגיד המים לאוצר המדינה היא עבירה פלילית.
על היטל הבצורת נמתחה ביקורת מגורמים שונים.
הטענה העיקרית נגד ההיטל היא שבעצם הטלתו נדרש האזרח לממן את מחדלי ממשלות ישראל לאורך השנים, על שלא דאגו להקים מתקני התפלה ולא קידמו די הצורך שיקום מקורות מים מזוהמים וטכנולוגיה של שימוש במים אפורים ובטיהור שפכים.
טענה אחרת הועלתה נגד העברת כספי ההיטל לאוצר המדינה, ולא לפיתוח משק המים.
עוד נטען כי היטל הבצורת הוטל רק על הצרכנים הביתיים, משום שלענפי החקלאות, התעשייה והמלונאות שדולה חזק שמנע הטלת היטלים דומים גם עליהם.
מנגד, נטען כי משקי הבית הם צרכני המים העיקריים בישראל (בשנת 2008 צרך המגזר הביתי 755 מיליון קוב מים, לעומת 490 מיליון שצרכה החקלאות ו-88 מיליון שצרכה התעשייה).
יו"ר רשות המים, אורי שני, ציין כי גם אם נעשו שגיאות בעבר, נוכח המצב החמור אליו נקלע משק המים, אין ברירה אלא להשתמש בהיטל הבצורת, וכי הוא חלק משורה של צעדים ארוכי טווח שננקטים כדי לחלץ את משק המים מהמשבר.
עוד ציין שני כי היטל הבצורת משיג את מטרתו, שכן צריכת המים הביתית בישראל ירדה באופן משמעותי.
בנוסף לדיון הציבורי, הוגשו גם ארבע עתירות לבג"ץ נגד ההיטל.
עתירה אחת הוגשה בידי עיריית אילת, שטענה שמאחר שהמים שבו היא ותושביה משתמשים הם תוצר של התפלה, אין זה סביר להטיל עליהם את ההיטל.
עתירה שנייה הוגשה בידי מספר ועדים של יישובים קהילתיים, שטענו כי החוק מפלה אותם לעומת תושבי הקיבוצים.
עתירה שלישית הוגשה בידי מגדלי עופות, שטענו כי החוק פוגע בהם משום שהם צורכים יותר מים מאחרים.
העתירה הרביעית הוגשה בידי איש עסקים, שטען שהליך החקיקה המזורז במסגרת חוק ההסדרים לא היה תקין, וכי בהיעדר ערובה לכך שכספי ההיטל ישמשו את משק המים, הוא אינו מידתי.
ב-2 בנובמבר 2009 הוציא השופט אדמונד לוי צו על תנאי, המורה למדינה לנמק מדוע לא יבוטל ההיטל בשל פגמים בהליך חקיקתו ובשל היותם של ההסדרים בו פוגעים בזכויות יסוד חוקתיות, ומדוע לא יתוקן בשל האפליה שיש בו בין מגזרים שונים באוכלוסייה.
בנובמבר 2009 סיכמו רשות המים, משרד התשתיות, משרד האוצר ומשרד ראש הממשלה על הקפאת היטל הבצורת בתקופה שבין ינואר לאפריל 2010, לצד העלאת תעריפי המים ב-25% בינואר 2010, וב-15% נוספים עד ינואר 2011.
בישראל, היטל פיתוח הוא מס מוניציפלי, המהווה תשלום חובה שנדרש מבעל מקרקעין או מחוכר לדורות, על ידי רשות מקומית או תאגיד מים וביוב, בזמן הנחת תשתית מוניציפלית או בטרם מתן היתר בנייה.
היטלי הפיתוח נועדו לממן הנחת תשתיות מוניציפליות, ובכללן כבישים ומדרכות, תעלות תיעול וניקוז מי גשמים, צנרת הולכת מים, צנרת הולכת ביוב, ושטחים ציבוריים פתוחים.
עיריות הוסמכו בפקודת העיריות להקים תשתיות (כגון כבישים, מדרכות, ניקוז וכיוצא באלה), וכן לקבוע חוקי עזר שיחייבו את בעלי הנכסים לממן את הקמתן של תשתיות אלה.
המימון יעשה בתשלום אגרות, היטלים או דמי השתתפות.
סמכות דומה ניתנה למועצות מקומיות.
מכוח סמכות זו התקינו הרשויות המקומיות חוקי עזר שונים כגון: חוק עזר לסלילת רחובות ומדרכות, חוק עזר לניקוז (או לתיעול).
בחוק העזר מוגדרות התשתיות אותן צריכה העירייה להקים, אופן המימון של התשתית (היטל או דמי השתתפות), הגדרת החייבים בתשלום, הגדרת האירועים המחייבים תשלום ("אירועי מס") הגדרת התעריפים ושיטת הצמדתם.
כתוצאה מכך, כל רשות מקומית קובעת חוקי עזר משלה ובהם תעריפים משלה.
קיימים חמישה סוגים עיקריים של היטלי פיתוח, כאשר כל אחד מהם נקבע בחוק עזר נפרד:
היטל סלילה נועד לממן סלילה של כבישים ומדרכות.
היטל תיעול נועד לממן הנחה של תעלות ניקוז מי גשמים.
היטל ביוב נועד לממן הנחה של תשתית לניקוז ביוב.
היטל צנרת מים נועד לממן הנחה של צינורות הולכת מי שתייה.
היטל שטחים ציבוריים פתוחים נועד לממן פתוח שטחים ציבוריים פתוחים כגון גנים ציבוריים.
אירועים המקימים חובת תשלום היטל פיתוח
קיימים שני מקרים עיקריים בהם נדרש בעל מקרקעין, הנישום, לשלם היטל פיתוח.
המקרה הראשון מתרחש כאשר מונחת לראשונה תשתית עירונית בסמוך לחלקה שבבעלות הנישום.
החיוב המוטל על הבעלים עשוי לכלול חיוב בגין שטח הקרקע בלבד, במקרים בהם לא קיים מבנה, והוא עשוי לכלול חיוב הן על רכיב הקרקע, והן על רכיב השטח הבנוי.
המקרה השני בו יוטל היטל פיתוח על בעל נכס הוא עם הגשת בקשה למתן היתר בנייה.
אם קיימות כבר תשתיות מוניציפלית הגובלת בחלקה אשר בעדה שולמו כבר היטל או דמי השתתפות, יחוב בעל הנכס בתשלום היטל עבור רכיב השטח הבנוי בלבד (או תוספת השטח הבנוי), בעוד שההיטלים בגין רכיב הקרקע שולמו בדרך כלל קודם לכן, בעת הנחת התשתית.
התשלום המוטל על כל בעל נכס מורכב דרך כלל משני רכיבים, האחד בעד שטח הקרקע של הנכס והשני בעד השטח הבנוי.
סכום החיוב בעד הקרקע מחושב לפי שטח הקרקע מוכפל בתעריף לכל מ"ר קרקע.
סכום החיוב בעד השטח הבנוי מחושב לפי השטח הבנוי מוכפל בתעריף לשטח הבנוי.
במספר רשויות מחייבים נכסים מסוימים שאינם מיועדים למגורים, לפי נפח הבניין (במקום לפי שטח הבניין).
קביעת התעריף נעשית על ידי כל רשות מקומית בנפרד.
כדי לקבוע מהו התעריף עבור כל מ"ר, עורכת הרשות המקומית תחשיב, הלוקח בחשבון את הבניה הקיימת ואת הבנייה העתידית הצפויה ברשות, ואת העלות הכוללת של הנחת התשתיות, ומחלצת את התעריף על ידי חלוקה של כלל העלויות, בכלל השטחים.
במהלך השנים התפתח נוהל רווח על פיו יזמים של פרויקטים גדולים היו מקבלים על עצמם ביצוע של עבודות הפיתוח תמורת פטור חלקי או מלא מהיטלי הפיתוח.
הסכמים אלו הטיבו עם הרשויות המקומיות מכיוון שחוקי העזר שקובעים את היטל הפיתוח הם במקרים רבים מיושנים ואינם מכסים את עלויות הפיתוח.
ביוני 2011 קבע בית המשפט העליון שהסכמים אלו בלתי חוקיים מכיוון שאין לרשות מקומית סמכות לתת פטור ממיסים והיטלים ומכיוון שאין לרשות סמכות להעביר את עבודות הפיתוח ליזם שלא על פי חוק מכרזים הקובע חובת מכרז או הליך של פטור ממכרז.
בעקבות חקיקה שנכנסה לתוקף בהדרגה במהלך העשור הראשון של המאה ה-21, הוקמו ברחבי הארץ מספר תאגידים פרטיים, במטרה להפריט חלק מהשירותים הניתנים לתושבי הרשויות.
עיקר תפקידם של תאגידים אלו הוא הקמה ותחזוקה של תשתיות המים והביוב בתחומן של הרשויות המקומיות.
עם העברת הפעילות לתאגידים אלו, עברה גם פעילות גביית היטלי המים והביוב לידיהם.
בשנת 2015 הופסקה גביית היטלי המים והביוב, ובמקומם הוסמכו תאגידי המים והביוב לגבות "דמי הקמה".
כיום, ברוב המוחלט של הרשויות המקומיות בארץ, נחלקים היטלי הפיתוח בין הרשות המקומית (אשר ממשיכה וגובה היטלי סלילה, תיעול ושצ"פ) ובין תאגידי המים והביוב הפרטיים (אשר גובים "דמי הקמה" בעד מערכות המים והביב).
היטושי איממורה (Imamura Hitoshi 今村 均; 28 ביוני 1886 - 4 באוקטובר 1968) היה גנרל בצבא היפני הקיסרי במלחמת העולם השנייה.
איממורה נולד בעיר סנדאי שבמחוז מיאגי לשופט מקומי.
הוא סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית הקיסרית ב-1907 ובמכללת המלחמה של הצבא ב-1915. ב-1917 קיבל את דרגת הקפטן ונשלח לאנגליה כנספח צבאי בשנה שלאחר מכן.
באפריל 1927 התמנה איממורה לנספח הצבאי בהודו הבריטית.
לאחר שקודם לדרגת קולונל ב-1930 החזיק איממורה במספר תפקידי מטה במחלקת המבצעים של המטה הכללי של הצבא היפני הקיסרי עד 1932. לאחר שפיקד למשך זמן קצר על הרגימנט ה-57 בשאנגחאי, שב איממורה ליפן והתמנה למפקד בית הספר הצבאי נרשינו, תפקיד אותו מילא עד 1935.
במרץ 1935 קיבל איממורה את הפיקוד על חטיבת הרגלים ה-40 ואת דרגת מייג'ור גנרל.
הוא מונה לסגן ראש מטה צבא קוואנטונג במנצ'וקוו במרץ 1936. בין השנים 1937–1938 שימש איממורה מפקד בית הספר למקצועות חיל הרגלים בטויאמה.
במרץ 1938 קיבל איממורה את דרגת לויטננט גנרל ונמסר לו הפיקוד על הדיוויזיה החמישית ששהתה אז בסין, עליה המשיך לפקד במהלך השלבים המוקדמים של מלחמת סין–יפן השנייה.
בין 1940 ל-1941 שימש איממורה סגן המפקח הראשי על אימוני הצבא, אחד התפקידים בעלי ההשפעה הרבה ביותר בצבא היפני.
לאחר מכן קיבל איממורה את הפיקוד על הארמייה ה-23.
בנובמבר 1941 מונה איממורה למפקד הארמייה ה-16 ונשלח להוביל אותה בפלישה לאיי הודו המזרחיים.
בעת הקרב, עת התקרבו כוחותיו לאי ג'אווה, נפגעה ספינת התובלה עליה שהה מטורפדו, שקעה ואיממורה נאלץ לשחות לחוף.
לקראת סוף 1942 קיבל איממורה את הפיקוד על הארמייה השמינית, שהייתה אחראית על הארמייה ה-17 (שלחמה באיי שלמה) ועל הארמייה ה-18 (שלחמה בגינאה החדשה).
בניגוד למקובל, נהג איממורה ברחמנות כלפי האוכלוסייה המקומית באיי הודו המזרחית, התנהגות שלעיתים הובילה לעימותים עם מטה קבוצת ארמיות המשלוח הדרומית ועם המטה הכללי בטוקיו.
עם זאת, מדיניות זו הובילה ליחסים תקינים עם האוכלוסייה המקומית והקלה על הכיבוש.
ב-1943 קודם איממורה לדרגת גנרל.
ביחד עם מפקד הצי ברבאול, תת-אדמירל גיניצ'י קוסאקה, נכנע איממורה בפני בעלות הברית בספטמבר 1945.
בתום המלחמה עצר צבא אוסטרליה את איממורה באשמת פשעי מלחמה, בכללם הוצאה להורג של שבויי מלחמה והמתין למשפט בבית דין צבאי.
באפריל 1946 שלח איממורה מכתב למפקד האוסטרלי ברבאול בו ביקש ממנו להאיץ את משפטו על מנת להקל על שפיטת פושעי מלחמה אחרים.
איממורה הואשם בכישלון לרסן את חברי הפיקוד שלו, שביצעו זוועות אכזריות ופשעים אחרים.
היטל על העסקת עובדים זרים נקבע בישראל בחוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (שהוא "חוק ההסדרים" לשנים 2003 ו-2004).
ההיטל הוטל על מעסיקו של עובד זר, באחוז מסוים מהכנסתו החייבת של העובד הזר.
ההיטל בוטל החל מ-1 בינואר 2022.
בקשת הממשלה להיטל בגובה 15% נתמלאה רק בחלקה והכנסת קבעה היטל בגובה 8%.
בחוק נקבע שההיטל אינו חל על עובדים בתחום הסיעוד ועל עובדים מיהודה והשומרון וחבל עזה.
לאחר שנה וחצי תוקן החוק למפרע ונקבע שההיטל לא חל על עובד מומחה המקבל משכורת גבוהה (הכנסתו החייבת היא לפחות פעמיים השכר הממוצע במשק) ועל עיתונאי חוץ וספורטאי חוץ.
בתיקונים נוספים הוצאו מתחולת ההיטל קורבנות של סחר בנשים העובדים במהלך שהותם במקלט לקרבנות סחר, ועובד זר בעל אשרה ורישיון ישיבה שניתנו לו מכוח הסכם חופשת עבודה בין מדינת ישראל ובין מדינה אחרת.
בשנת 2010 עלה שיעור ההיטל ל-20% מההכנסה למרבית סוגי העובדים.
בסעיף 45 לחוק נקבע כי "ההיטל לא ינוכה, במישרין או בעקיפין, מההכנסה של העובד הזר".
ההיטל משולם על ידי המעסיק לרשות המיסים יחד עם מס ההכנסה שניכה מעובדיו.
פסק דין שניתן על ידי השופט אלטוביה מגן בבית המשפט המחוזי בתל אביב, דן בהגדרת המונח תושב וקובע כי המונח "עובד זר" יהיה בהתאם להגדרתו בחוק עובדים זרים (איסור העסקה שלא כדין והבטחת תנאים הוגנים), התשנ"א-1991, וכך תבחן סוגיית התושבות של העובדים הזרים.
בג"ץ פסק כי חוק ההיטל אינו פוגע בעקרון איסור ההפליה באמנות למניעת כפל מס, באמנת ארגון העבודה הבינלאומי, ובהסכמי הסחר של ישראל.
בתיקון ל"חוק ההסדרים" בוטל ההיטל מתחילת שנת 2022.
היטושי אשידה (ביפנית: 片山 哲; 15 בנובמבר 1887 - 20 ביוני 1959) היה פוליטיקאי יפני וראש ממשלת יפן ה-46. הוא היה דמות בולטת בנוף הפוליטי של אחרי מלחמת העולם השנייה, אך נאלץ להתפטר לאחר ששניים משרי ממשלתו הסתבכו בפרשיית שחיתות.
אשידה נולד בעיר פוקוצ'יאמה שבמחוז קיוטו, ולמד משפט אזרחי צרפתי באוניברסיטת טוקיו.
לאחר סיום לימודיו החל אשידה לעבוד במשרד החוץ, והמשיך לעבוד שם במשך עשרים שנה.
הוא קיבל מושב בבית הנבחרים של יפן ב-1932, בתור נציג מפלגת ריקן סייוקאי.
הוא תמך באיצ'ירו הטויאמה ובסיעתו השמרנית, שהובילה להתפצלות מהמפלגה ב-1939.
לאחר מלחמת העולם השנייה, זכה אשידה פעם נוספת במושב בבית הנבחרים, הפעם בתור נציג המפלגה הליברלית, שהתאחדה תוך זמן קצר עם המפלגה הפרוגרסיבית של קיג'ורו שידהרה, ויחד יצרו את המפלגה הדמוקרטית.
אשידה נבחר לנשיא המפלגה החדשה, והתמנה לתפקיד שר החוץ בממשלתו הסוציאליסטית של טצו קטאיאמה ב-1947.
אשידה התמנה לתפקיד ראש ממשלת יפן ב-1948, והנהיג ממשלת קואליציה של דמוקרטים וסוציאליסטים.
כהונתו הסתיימה שבעה חודשים לאחר שהחלה בשל הסתבכותם של שניים משרי ממשלתו בפרשיית שחיתות, שלאחר מכן הביאה להתפטרות כל הממשלה.
עשר שנים לאחר מכן, זוכה אשידה מכל חשד למעורבות בפרשייה.
היטל גלילי הוא שיטה קרטוגרפית (שיטת מיפוי) להעברת מידע גאוגרפי מגוף כדורי למשטח דו־ממדי (למשל מכדור הארץ למפת נייר).
שיטה זו יוצרת מהמשטח המיועד צורת גליל מסביב לגוף כדורי.
העברת המידע מהכדור לגליל מתבצעת על ידי תאורה מתוך הגליל שמציגה את המידע על פני הגליל.
המידע משורטט על פני המשטח, והמפה נוצרת כאשר הגליל נפרש.
היטלים גליליים משמשים להצגת כדור הארץ כולו, ולא להצגת מידע מקומי.
המידע הנמצא על הכדור בחלקים המשיקים לגליל יוצגו בצורה המהימנה ביותר וישמרו על כיוון, מרחק, קנה מידה, גודל ופרופורציה.
המידע הנמצא על הכדור בקצוות הגליל יוצג בצורה מעוותת בפרמטרים הללו.
היטל גלילי קונפורמי מרקטור – היטל זה יראה עיוותים ניכרים בקווי רוחב גבוהים (אזורי הקטבים)
היטל גלילי מילר – קווי הרוחב משתנים ביחס של 4/5 ביחס להיטל מרקטור
היטל גלילי משמר שטח: היטל גל-פטרס, היטל ברמן,
היטוֹרי (ביפנית: ひとりにしてくれ - לבד), קיצור של "היטורי ני שיטה קורה"-"עזבו אותי לבד", היא סוג של חידת היגיון שפורסמה על ידי ההוצאה לאור ניקולי ומקורה ביפן.
היטורי הופיע לראשונה ב Puzzle Communication Nikoli בגיליון מספר 29 (מרץ 1990).
המשחק מתבצע על טבלה של תאים, ובכל תא נמצא מספר.
המטרה היא לשלול מספרים על ידי מילוי התאים, כך שהתאים שהושארו לא יכילו מספרים שמופיעים יותר מפעם אחת בכל שורה או טור נתונים.
תאים שמולאו לא יכולים להיות סמוכים במאונך או במאוזן, אף על פי שהם יכולים להיות סמוכים באלכסון.
התאים שלא מולאו חייבים כולם להיות מחוברים לרצף תאים אחד, אסור שתאים מלאים "יסגרו" על תא או תאים לא מלאים ויבודדו אותם מהשאר (נגיעה בקדקודי התא איננה נחשבת לצורך הרצף).
לאחר שוודא שתא חייב להיות שחור, אפשר לראות כי כל התאים המאוזנים והמאונכים אליו חייבים להיות לבנים.
ישנם שחקנים המקיפים מספרים שחייבים להיות לבנים ומוצאים זאת שימושי לקריאת הטבלה במהלך הפתרון.
אם מספר הוקף ככזה שחייב להיות לבן, כל התאים המכילים מספר זהה והנמצאים באותה שורה או באותו טור חייבים להיות שחורים.
אם תא יפריד אזור לבן משאר רשת התאים הלבנים במקרה שהוא יצבע בשחור, התא חייב להיות לבן.
ברצף של שלושה מספרים זהים וסמוכים, המספר האמצעי מוכרח להיות לבן ושני האחרים חייבים להיות שחורים (אם אחד מהתאים בקצה הרצף היה לבן, היה נוצר מצב של שני תאים שחורים סמוכים - מצב אסור).
ברצף של שני מספרים זהים וסמוכים; אם בהמשך אותה שורה או אותו טור ישנו עוד תא עם אותו מספר, המספר הבודד יהיה שחור (אם הוא היה לבן, היה נוצר מצב של שני תאים שחורים סמוכים - מצב אסור).
כל מספר שמשני צדדיו ההופכיים סמוכים לו שני מספרים זהים, חייב להיות לבן, מפני שאחד משני המספרים הללו חייב להיות שחור, ומצב של שני שחורים סמוכים אינו חוקי.
כאשר ארבעה מספרים זהים נמצאים בריבוע של 2X2, שניים מהם חייבים להיות שחורים ובאלכסון אחד.
יש רק שני צירופים אפשריים לכך, ולעיתים ניתן להחליט איזה מהם הוא הנכון על ידי בדיקה האם אלכסון זה יפריד אזור לבן משאר רשת התאים הלבנים במקרה שהוא יצבע בשחור.
כאשר ארבעה מספרים זהים נמצאים בריבוע של 2X2 השוכן באחת מפינות הטבלה, המספר השוכן בפינת הטבלה והמספר שנמצא באלכסון אליו מוכרחים להיות שחורים.
האפשרות השנייה תותיר את המספר הפינתי מבודד משאר רשת התאים הלבנים - מצב שאסור על פי החוקים.
היטל דלק הוא שם בו משתמשות חברות התעופה, להגדרת רכיב נוסף, שנוי במחלוקת, במחיר כרטיס הטיסה, המייצג את חלק עלות הדלק הסילוני, המשמש להטסת המטוסים.
ההיטל הוכנס כמרכיב נוסף בחישוב עלות כרטיס הטיסה בשנת 2004.
לטענת חברות התעופה, היטל הדלק, בא לפצות אותן על הפסדים העלולים להיגרם כתוצאה מתנודות במחירי הדלק.
לקוחות רבים הביעו חוסר שביעות רצון מהחיוב הנוסף, ובעיקר מכך שלעיתים הם נדרשים להוסיף סכום כסף למחיר הטיסה, לאחר שהכרטיס כבר נרכש.
חברות התעופה מכירות בעובדה שהיטל הדלק, מעורר תחושות שליליות אצל קהל הנוסעים, אך הן טוענות כי אין ברירה, וההיטל הוא מנגנון המאפשר את הישרדותן, בתקופות של אי ודאות במחירי הדלק.
הממונה על הרשות להגנת הצרכן עו"ד יצחק קמחי, והיועץ המשפטי של משרד התיירות עו"ד עובד קדמי, פנו ביום 18 באוגוסט 2008 בכתב, לכל חברות התעופה, ולכל סוכני הנסיעות והודיעו כי ההיטל הוא עבירה על חוק הגנת הצרכן.
לטענתם, מחיר כרטיס טיסה אינו בפיקוח, ועל כן החברות יכולות לכלול את עלות העלייה במחירי הדלק, במחיר כרטיס הטיסה עצמו, ללא כל צורך בתשלומים נוספים.
שני האישים גם טענו כי השימוש בביטוי "היטל דלק" מטעה.
שכן יש לו משמעות לוואי של הוראה שלטונית, או מס המוטל על ידי המדינה, בעוד שבפועל מדובר בהחלטה שרירותית של חברות התעופה.
ב-14 במרץ 2011, הודיעה הממונה על הרשות להגנת הצרכן, עו"ד תמר פינקוס, כי "אין כזה דבר היטל דלק", ואיימה בנקיטת אמצעים משפטיים כנגד סוכני נסיעות, או חברות תעופה, אם יפרסמו מחירים בתוספת "היטלי דלק".
בחברת אל על מכונה כיום היטל הדלק בשם "תוספת מזומן".
נחשבת לאחת המתאבקות הגדולות בכל הזמנים.
אוברה נולדה בהאצ'ינוהה במחוז אאומורי.
היא הייתה קפטן בצבא יפן.
היטל פולר או מפת פולר (Fuller map) או מפת דימקסיון (Dymaxion map) הוא מפת עולם בצורת היטל של כדור הארץ על שטחו של פאון.
רוב שטח הפאון שומר על הפרופורציונליות שקיימת על פני הכדור.
בכל פאה נמצא אזור ימי או יבשתי נרחב שצורתו וגודלו היחסי נשמרים.
את הפאות ניתן לפתוח לצורות מישוריות שונות המאופיינות בקיטועים רבים כך שלמפה המתקבלת אין כיווני מעלה-מטה.
בניגוד להיטלים אחרים, הוא נועד לייצג את כדור הארץ בשלמותו בלבד.
את המפה המציא על האדריכל והפילוסוף האמריקאי ריצ'רד באקמינסטר פולר, מפתח הכיפה הגאודזית.
היא פורסמה לראשונה ב-1 במרץ 1943 בכתב העת לייף כהיטל על קובוקטהדרון.
המאמר שנקרא "עולם הדימקסיון של ר.
באקמינסטר פולר" כלל דוגמאות וביניהן אחת לגזירה עם הוראות להכנת גלובוס, או מפה שטוחה המסודרת כרצון המכין כדי להאיר אספקטים מסוימים בגאוגרפיה.