tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
1948 – אליעזר חלפין, מתאבק בסגנון יווני רומי, שימש גם כעוזר מאמן ושופט וכן חבר משלחת ישראל באולימפיאדת מינכן (נפטר ב-1972)
1949 – ירוסלב קצ'ינסקי, ראש ממשלת פולין
1950 – אמנון הררי, ראש מנהלת חלל ולווינות במפא"ת שבמשרד הביטחון, ראש להק הציוד בחיל האוויר הישראלי
1952 – אידריס דבי, נשיא צ'אד ומנהיג תנועת ההצלה הפטריוטית (נפטר ב-2021)
1952 – איזבלה רוסליני, שחקנית קולנוע
1954 – יום טוב סמיה, אלוף במילואים בצה"ל
1954 – ששי גז, עורך דין ישראלי
1956 – יהויכין פרידלנדר, שחקן תיאטרון, טלוויזיה וקולנוע ומדבב ישראלי
1962 – שמעון בוזגלו, משורר
1967 – עלית קרייז, אמנית מיצג ושחקנית ישראלית-אנגלייה
1972 – מיכל ינאי, שחקנית ומגישת טלוויזיה ישראלית
1976 – אסף תלמודי, מלחין, אקורדיוניסט, פסנתרן, מפיק מוזיקלי, מתכנת ומוזיקולוג
1976 – בלייק שלטון, זמר אמריקאי
1979 – פיני בלילי, כדורגלן ישראלי
1985 – אלכס הירש, אנימטור, מפיק ומדבב אמריקאי
1988 – ג'וש דאן, מוזיקאי והמתופף של טוונטי וואן פיילוטס
1993 – דניס לויד, מוזיקאי ומפיק ישראלי בין-לאומי
1994 – טייקאוף, ראפר אמריקאי, חבר בהרכב מיגוס (נפטר ב-2022)
1928 – רואלד אמונדסן, מגלה ארצות נורווגי (נולד ב-1872)
1936 – מקסים גורקי, סופר רוסי, מייסד הספרות הריאליסטית סוציאליסטית ופעיל פוליטי (נולד ב-1868)
1974 – גאורגי קונסטנטינוביץ' ז'וקוב, מצביא סובייטי (נולד ב-1896)
2001 – ברוך פדה, רופא, קצין רפואה ראשי, מנהל בית חולים ומנכ"ל משרד הבריאות, חתן פרס ישראל לרפואה (נולד ב-1908)
2010 – ז'וזה סאראמאגו, סופר ומחזאי מפורטוגל, זוכה פרס נובל לספרות (נולד ב-1922)
2014 – איצ'ה מנחם, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי, כיהן כיושב ראש התאחדות הכדורגל בישראל (נולד ב-1939)
2014 – סטפני קוולק, כימאית אמריקאית (נולדה ב-1923)
2014 – ולדימיר פופובקין, מנהל סוכנות החלל הפדרלית של רוסיה (נולד ב-1957)
2015 – מרים שבח-מילט, דרמטולוגית, פרופסור לדרמטולוגיה, מנהלת מחלקת עור ומין במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר (נולדה ב-1926)
2015 – אורי כהן אהרונוב, עיתונאי ישראלי (נולד ב-1950)
2018 – נתן שחם, סופר, עורך, מתרגם ומחזאי ישראלי, חתן פרס ישראל לספרות ה'תשע"ב (נולד ב-1925)
2018 – XXXTentacion, ראפר, זמר ופזמונאי אמריקאי (נולד ב-1998)
2019 – מולרה אוגונדיפה, משוררת, מבקרת, עורכת, פמיניסטית ואקטיביסטית ניגרית (נולדה ב-1940)
2020 – עדה רפפורט-אלברט, חוקרת ישראלית (נולדה ב-1945)
2020 – מיכאיל איגנאטייב, פוליטיקאי צ'ובאשי (נולד ב-1962)
2021 – ג'מפיירו בוניפרטי, כדורגלן איטלקי ששיחק בעמדת החלוץ בקבוצת יובנטוס ובנבחרת איטליה (נולד ב-1928)
2023 – פנחס אמתי, אנטומולוג (חוקר פרוקי-רגליים) שהתמחה בחקר העכבישנים, מחנך וסופר ישראלי (נולד ב-1928)
2023 – רחלי חיים, זמרת ושחקנית מחזות זמר ישראלית (נולדה ב-1957)
2024 – אנוק איימה, שחקנית קולנוע יהודייה צרפתית (נולדה ב-1932)
18 בפברואר הוא היום ה-49 בשנה בשבוע ה-7 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 316 ימים (317 בשנה מעוברת).
1145 – במנזר פרפה בלאציו נבחר ומוסמך אאוגניוס השלישי כאפיפיור, בבחירות שנויות במחלוקת
1162 – לאחר הסכמתו לגרש את אשתו, אגנס מקורטניי, מוכתר אמלריך כמלך ממלכת ירושלים
1229 – נחתם הסכם יפו בין אל כאמל לבין פרידריך השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה
1268 – קרב וסנברג בין המסדר הליבוני לקואליציה של נסיכים רוסים
1332 – עמדה ציון הראשון, קיסר אתיופיה מוביל את כוחותיו למלחמה נגד המוסלמים
1358 – נחתם הסכם זאדר בו ויתרה ונציה על שטחיה במזרח הים האדריאטי
1519 – הרנן קורטס מפליג מקובה לכיבושיו באמריקה
1685 – הצרפתים, בראשות רנה-רובר קוואלייה, אדון לה-סאל, מקימים את פורט סיינט לואיס במפרץ מטגורדה בטקסס ומנסים בכך לאשש את תביעתם לשטח
1815 – מסתיימת מלחמת 1812 בין ארצות הברית ובריטניה לאחר חתימת הסכם גנט
1841 – הפיליבסטר הראשון נערך בסנאט
1885 – הספר הרפתקאותיו של האקלברי פין מאת מארק טוויין יוצא לאור
1873 – וסיל לבסקי, ממנהיגי התחייה הלאומית הבולגרית, מוצא להורג בסופיה על ידי השלטונות העות'מאנים
1921 – מורדים ארמנים משתלטים על ירוואן
1929 – המתיישבים הראשונים מגיעים לנתניה
1930 – גילוי כוכב הלכת הננסי פלוטו
1932 – האימפריה היפנית מקימה מדינת חסות במנצ'וריה בשם מנצ'וקוו, ובראשה פויי
1943 – מלחמת העולם השנייה: צבא אנדרס מגיע לארץ ישראל, ועימו ילדי טהראן
1943 – מוקם גטו שאנגחאי
1947 – שר החוץ הבריטי, ארנסט בווין מודיע על החזרת המנדט על ארץ ישראל לידי האו"ם
1965 – גמביה זוכה לעצמאות מבריטניה
1969 – תקיפת מטוס אל על בציריך על ידי חוליה של החזית העממית לשחרור פלסטין
2005 – בריטניה אוסרת על ציד שועלים
2006 – 8 פועלים אמריקאים זוכים בפרס הגדול בהיסטוריה של הגרלות הלוטו, 365 מיליון דולר
2010 – נשיא ניז'ר ממדו טנג'ה מודח בהפיכה צבאית
2018 – טיסה 3704 של איראן אסמן איירליינס מתרסקת וכל 66 הנוסעים ואנשי הצוות נהרגו
2021 – הרובר פרסווירנס נוחת בהצלחה על מאדים
1559 – איזק קזובון, מלומד קלאסי, בלשן וחוקר כתבי יד (נפטר ב-1614)
1745 – אלסנדרו וולטה, פיזיקאי איטלקי, מפתח הסוללה החשמלית הראשונה (נפטר ב-1827)
1838 – ארנסט מאך, פיזיקאי ופילוסוף אוסטרי-צ'כי (נפטר ב-1916)
1895 – יצחק אולשן, נשיאו השני של בית המשפט העליון (נפטר ב-1983)
1895 – ברוך אגדתי, צייר ורקדן ישראלי, מאבות תעשיית הקולנוע והמחול בארץ ישראל ומאנשי הרוח הבולטים בתל אביב של שנות ה-20 וה-30 (נפטר ב-1976)
1903 – ניקולאי פודגורני, נשיא ברית המועצות (נפטר ב-1983)
1923 – רעננה מרידור, פרופסור חבר בחוג ללימודים קלאסיים באוניברסיטה העברית (נפטרה ב-2023)
1926 – מאיר כהן-אבידב, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-2015)
1927 – מייק הררי, בכיר במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (נפטר ב-2014)
1927 – ג'ון וורנר, משפטן ופוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-2021)
1928 – אווה קילפי, משוררת וסופרת פינית
1929 – לן דייטון, היסטוריון צבאי, כותב ספרי בישול וסופר בריטי
1931 – טוני מוריסון, סופרת אמריקאית, כלת פרס נובל לספרות לשנת 1993 (נפטרה ב-2019)
1933 – יוקו אונו, זמרת, אמנית ואשתו של ג'ון לנון
1934 – אודרי לורד, הוגה וחוקרת פמיניסטית אמריקאית (נפטרה ב-1992)
1936 – צבי יגנדורף, סופר ומתרגם ישראלי, פרופסור בחוגים לאנגלית ולתולדות התיאטרון באוניברסיטה העברית
1943 – בוריסלב פרבץ, נשיא בוסניה והרצגובינה
1943 – שושה גורן, שחקנית תיאטרון וטלוויזיה ישראלית
1946 – שמואל (שמיל) גולן, לוחם וקצין בדרגת תא"ל, מפקד ומנהל במשק לשעת חירום (נפטר ב-2020)
1948 – פרנסין שפירו, פסיכולוגית יהודייה-אמריקאית שיצרה ופיתחה את שיטת EMDR (נפטרה ב-2019)
1950 – סיביל שפרד, שחקנית אמריקאית
1951 – יצחק פטרבורג, רופא, מומחה ברפואת ילדים, פרופסור ומנהל ישראלי (נפטר ב-2021)
1954 – ג'ון טרבולטה, שחקן קולנוע אמריקאי
1954 – צביקה קרצנר, ראש המחלקה לתסריטאות בבית הספר סם שפיגל בירושלים, תסריטאי, במאי קולנוע, במאי טלוויזיה ומורה לתסריטאות
1958 – רונן בן טל, מפיק סרטים ומוזיקאי
1960 – אילנה אביטל, זמרת ושחקנית ישראלית
1960 – גרטה סקאקי, שחקנית קולנוע אוסטרלית ילידת איטליה
1964 – מאט דילון, שחקן קולנוע אמריקאי
1965 – ד"ר דרה (אנדרה רומל יאנג), ראפר ומפיק מוזיקלי אמריקני
1967 – רוברטו באג'ו, כדורגלן עבר איטלקי
1968 – מולי רינגוולד, שחקנית אמריקאית
1969 – יונתן קוניאק, שחקן טלוויזיה, שחקן תיאטרון ויוצר ישראלי
1971 – קונסטנטין פופה, כדורסלן רומני-ישראלי
1973 – קלוד מקאללה, כדורגלן צרפתי
1974 – יואב אבן, עיתונאי וכתב ישראלי בחדשות 2
1981 – אנדריי קירילנקו, כדורסלן רוסי בליגת ה-NBA
1982 – נילי נאתכו, כדורסלנית ישראלית-צ'רקסית (נפטרה ב-2004)
1985 – עודד כרמלי, משורר, עיתונאי ופעיל חברתי ישראלי
1988 – ביברס נאתכו, כדורגלן ישראלי-צ'רקסי
1994 – ג'יי-הופ, ראפר, זמר יוצר, רקדן ומפיק מוזיקלי דרום קוריאני
901 – ת'אבת אבן קורה, אסטרונום ומתמטיקאי ערבי (נולד ב-826)
999 – האפיפיור גרגוריוס החמישי (נולד ב-972)
1294 – קובלאי חאן, חאן האימפריה המונגולית (נולד ב-1215)
1405 – טימור לנג, מייסד האימפריה הטימורית ואבי האומה האוזבקית (נולד ב-1336)
1502 – ידוויגה יגלו, דוכסית בוואריה (נולדה ב-1457)
1535 – היינריך קורנליוס אגריפה, אסטרולוג ואלכימאי גרמני (נולד ב-1486)
1546 – מרטין לותר, מייסד הנצרות הפרוטסטנטית (נולד ב-1483)
1778 – ז'וזף מרי טרא, שר האוצר תחת שלטון לואי החמישה עשר (נולד ב-1715)
1890 – דיולה אנדראשי, ראש ממשלת הונגריה (נולד ב-1823)
1937 – סרגו אורדז'וניקידזה, חבר הפוליטביורו ומייסד גאורגיה הסובייטית (נולד ב-1886)
1966 – רוברט רוסן, במאי, תסריטאי ומפיק קולנוע אמריקני זוכה פרס האוסקר על "כל אנשי המלך" (נולד ב-1908)
1967 – רוברט אופנהיימר, פיזיקאי אמריקני, ראש תוכנית מנהטן (נולד ב-1904)
2003 – איסר הראל, מדינאי ישראלי, מאבות קהילת המודיעין הישראלית (נולד ב-1912)
2009 – סולימאן הגדול, זמר ישראלי ומחלוצי השירה בציבור בארץ (נולד ב-1921)
2012 – בנימין ברעם, מלחין ישראלי, מרצה למוזיקה ומבקר מוזיקה (נולד ב-1923)
2013 – יואל זילברג, במאי קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה ישראלי; זוכה פרס אופיר על מפעל חיים (נולד ב-1927)
2017 – צלה עמידרור, ממפקדות בית"ר ולוחמות אצ"ל ומאסירות אצ"ל שנכלאו על ידי הבריטים בבית הסוהר לנשים בבית לחם (נולדה ב-1916)
2018 – גינתר בלובל, ביולוג גרמני-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נולד ב-1936)
2020 – איריס ז'ורלט, עיתונאית ובעלת טור ישראלית (נולדה ב-1965)
2021 – יהושע שגיא, ראש אמ"ן, חבר הכנסת, ראש עיריית בת ים ושגריר ישראל בפיליפינים (נולד ב-1933)
2021 – אנדריי מייגקוב, שחקן ובמאי תיאטרון רוסי (נולד ב-1938)
2022 – גבריאל בך, פרקליט המדינה ושופט בית המשפט העליון (נולד ב-1927)
2022 – נפתלי הלברשטאם, האדמו"ר מטשאקאווא (נולד ב-1928)
2024 – אמיל שופאני, איש ציבור, מחנך, פעיל שלום ואיש דת ערבי-נוצרי בדרגת ארכימנדריט בכנסייה המלכיתית היוונית-קתולית (נולד ב-1947)
17 בפברואר – 19 בפברואר
18 במרץ הוא היום ה-77 בשנה (78 בשנה מעוברת), בשבוע ה-12 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 288 ימים.
37 – קליגולה מוכתר לקיסר
235 – חיילים רומים, הזועמים על ותרנותו, רוצחים את הקיסר אלכסנדר סוורוס ואת אמו יוליה אוויטה ממאה ליד מיינץ ומעלים לשלטון את מקסימינוס במקומו
417 – זוסימוס מתמנה לאפיפיור
731 – גרגוריוס השלישי מתמנה לאפיפיור
1229 – פרידריך השני, קיסר הקיסרות הרומית הקדושה מכריז על עצמו כמלך ירושלים
1314 – ז'אק דה מולה, ראש מסדר אבירי היכל שלמה, מועלה על המוקד בפריז, ומטיל קללה לפני מותו על פיליפ היפה
1438 – אלברכט השני, מלך גרמניה, מבית הבסבורג, הוכתר מלך גרמניה
1871 – ההמונים כובשים את פריז ומכריזים על הקמת הקומונה הפריזאית
1900 – נוסד מועדון הכדורגל ההולנדי אייאקס אמסטרדם
1915 – מלחמת העולם הראשונה – הקרב הימי בגליפולי
1921 – נחתם "הסכם ריגה", בין רוסיה ופולין שסיים את המלחמה הפולנית-סובייטית ונתן לרפובליקה הפולנית השנייה שליטה על חלקים גדולים מליטא כולל וילנא בירתה ההיסטורית
1922 – מהטמה גנדי נשפט לשש שנות מאסר בעוון מרי אזרחי.
1938 – מקסיקו מלאימה את כל תשתיות הנפט הזרות בשטחה
1940 – מלחמת העולם השנייה – אדולף היטלר ובניטו מוסוליני נפגשים ומחליטים על הקמת ברית משותפת נגד צרפת ובריטניה
1944 – התפרצות הר הגעש וזוב באיטליה הורגת 26 וגורמת לאלפים לברוח מבתיהם
1945 – מלחמת העולם השנייה – 1,250 מפציצים מטילים פצצות על ברלין
1952 – נערכת הקרנת הבכורה של הסרט הישראלי "חתונה בעיירה"
1959 – נשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר חותם על החוק שהפך את הוואי למדינה ה-50 של ארצות הברית החל מ-21 באוגוסט
1962 – צרפת ואלג'יריה חותמות על הסכם שלום ובכך מביאות לידי סיום את מלחמת אלג'יריה
1965 – הקוסמונאוט הרוסי אלכסיי ליאונוב הוא האדם הראשון המבצע הליכת חלל במסגרת משימת ווסחוד 2
1965 – שמעון אגרנט מתמנה לתפקיד נשיא בית המשפט העליון
1970 – הנסיך נורודום סיהאנוק מודח מהשלטון בקמבודיה
1974 – מסתיים משבר האנרגיה העולמי שהטילו מדינות אופ"ק על המערב לאחר מלחמת יום הכיפורים
1980 – במהלך תדלוק משגר ווסטוק, לקראת שיגור לוויין הריגול ממשפחת Tselina-D, קרתה התפוצצות בקוסמודרום פלסצק שהרגה 48 איש
1986 – נסגר רחוב נחלת בנימין בתל אביב ומתחילות עבודות לשם הפיכתו למדרחוב
1990 – הגשושית היפנית היטן מבצעת יעף ליד הירח, ומשחררת את החללית האגורומו (Hagoromo).
בכך הפכה למדינה השלישית להקיף את הירח
1995 – מייקל ג'ורדן מבצע את הקאמבק הראשון שלו לליגת הכדורסל ה-NBA ושולח פקס בן שתי מילים לתקשורת: "I'm Back" – "אני חוזר"
2011 – גשושית המסנג'ר של נאס"א הפכה לחללית הראשונה בתולדות האנושות שנכנסה למסלול אליפטי סביב כוכב חמה
2011 – גשושית הניו הורייזונס של נאס"א חלפה על פני מסלולו של כוכב הלכת אוראנוס
2013 – השבעת ממשלת ישראל השלושים ושלוש
2016 – שיגור סויוז TMA-20M המביאה את משלחת 47 לתחנת החלל הבין-לאומית
2019 – ממריאה הטיסה האחרונה מנמל התעופה אילת
2025 – צה"ל פתח לפנות בוקר במבצע עוז וחרב – המתקפה הנרחבת ביותר נגד יעדי טרור ברצועה מאז החלה עסקת החטופים
1496 – מרי טיודור, אשתו של לואי השנים עשר מלך צרפת (נפטרה ב-1533)
1690 – כריסטיאן גולדבך מתמטיקאי פרוסי (נפטר ב-1764)
1844 – ניקולאי רימסקי-קורסקוב, מלחין רוסי (נפטר ב-1908)
1914 – שניאור ליפסון, פיזיקאי ישראלי ממייסדי האוניברסיטה הפתוחה (נפטר ב-2001)
אנסקומב, פילוסופית אנליטית בריטית (נפטרה ב-2001)
1922 – יהודה פריהר, קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה, שירת כנספח צה"ל בארצות הברית ובקנדה (נפטר ב-1994)
1927 – ג'ון קנדר, מלחין אמריקאי של מספר מחזות זמר מצליחים כחלק מהצמד קנדר ואב יחד עם פרד אב
1937 – יונתן ברקאי, משורר, שחקן ומורה ישראלי (נפטר ב-2020)
1941 – עוזי בנזימן, עיתונאי ישראלי
1942 – אברהם בנמלך, עיתונאי ואיש רדיו ישראלי (נפטר ב-2025)
1947 – גרסיאלה מונטס, סופרת ארגנטינאית
1951 – דן עופרי, קריין ושדרן רדיו ישראלי
1953 – אביבה אבידן, זמרת ישראלית
1953 – אלי לוונטל, כדורגלן ישראלי
1959 – איירין קארה, זמרת ושחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2022)
1959 – לוק בסון, במאי קולנוע צרפתי
1964 – מוטי איוניר, כדורגלן ישראלי ומאמן כדורגל
1964 – קרן מור, שחקנית ישראלית
1966 – ג'רי קאנטרל, זמר וגיטריסט אמריקאי
1970 – יעל חנין, פיזיקאית ישראלית
1976 – ליאת תמרי, שחקנית ישראלית
1978 – דוד דהן, תסריטאי ויוצר טלוויזיה ישראלי
1979 – אדם לוין, זמר וסולן להקת מארון 5
1999 – שחר טבוך, שחקן, זמר ומנחה ישראלי
953 – אלמנצור באללה אלפאטמי, הח'ליפה השלישי של השושלת הפאטמית (נולד ב-914)
1227 – האפיפיור הונוריוס השלישי (נולד ב-1148)
1781 – אן רובר ז'אק טורגו, כלכלן ומדינאי צרפתי (נולד ב-1727)
1862 – צ'ארלס בירד קינג, צייר אמריקאי שנודע בתיאוריו של מנהיגים ואנשי שבטים אינדיאנים (נולד ב-1785)
1871 – אוגוסטוס דה מורגן, מתמטיקאי ולוגיקן בריטי (נולד ב-1806)
1980 – אריך פרום, פסיכואנליטיקאי ופילוסוף ממוצא גרמני (נולד ב-1900)
1980 – לודוויג גוטמן, נוירולוג בריטי יהודי יליד גרמניה, מאבות ספורט הנכים (נולד ב-1899)
1982 – וסילי צ'ויקוב, קצין בצבא האדום וממפקדי הקרב על סטלינגרד (נולד ב-1900)
1983 – דבורה בקון, שחקנית קולנוע ישראלית (נולדה ב-1951)
1986 – ברנרד מלמוד, סופר אמריקאי יהודי, זוכה פרס פוליצר (נולד ב-1914)
1996 – אודיסאוס אליטיס, חתן פרס נובל לספרות ממוצא יווני (נולד ב-1911)
2001 – ג'ון פיליפס, זמר, גיטריסט וכותב שירים אמריקאי (נולד ב-1935)
2008 – חיים מלובן, מפיק בולט בתעשיית הטלוויזיה הישראלית (נולד ב-1936)
2009 – נטשה ריצ'רדסון, שחקנית תיאטרון וקולנוע אנגליה (נולדה ב-1963)
2011 – זאב בוים, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נולד ב-1943)
2011 – ישראל בן אמיתי, קצין תותחנים ראשי, המנכ"ל הראשון של אוניברסיטת באר שבע (נולד ב-1922)
2016 – גידו וסטרוולה, פוליטיקאי גרמני (נולד ב-1961)
2019 – אפרים גוטמן, רב ישראלי, יליד רומניה, שנודע כרבם של יהודי רומניה בישראל (נולד ב-1928)
2020 – קתרין המלין, גינקולוגית אוסטרלית (נולדה ב-1924)
2020 – אלפרד וורדן, אסטרונאוט אמריקאי (נולד ב-1932)
2020 – גיל תורן, מעצב פסקולים לסרטי קולנוע (נולד ב-1962)
2021 – יובל חמצני, תשבצאי, צייר ועורך-דין ישראלי (נולד ב-1950)
2022 – חיים קניבסקי, מנהיג רוחני בולט בציבור החרדי-ליטאי, פוסק הלכה ומחבר ספרים רבים במגוון מקצועות תורניים (נולד ב-1928)
2022 – אלכסיי בכרב, כדורגלן רוסי-אוקראיני ששיחק בעמדת הקשר (נולד ב-1976)
2024 – תומאס סטאפורד, לוטננט גנרל בחיל האוויר של ארצות הברית, אסטרונאוט בתוכנית ג'מיני ובתוכנית אפולו (נולד ב-1930)
2025 – אביבה סמדר, זמרת ומלחינה ישראלית, כותבת, מגישה ועורכת תוכניות בתחום המוזיקה העממית ברדיו הגרמני (נולדה ב-1935)
ניו יורק: החל משנת 1990, יום מרסל מרסו
18 ביולי הוא היום ה-199 בשנה (200 בשנה מעוברת), בשבוע ה-28 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 166 ימים.
64 – השרפה הגדולה של רומא: שרפה פורצת באזור המסחרי של רומא ויוצאת משליטה
756 – צבא המורדים בראשותו של אן לושאן כובש את בירת שושלת טאנג, צ'אנג-אן (שי-אן של ימינו) ומכריז על אן לושאן כקיסר.
הקיסר שׂוַ'אן-דְזונְג, השבור ממותה של יאנג גויפיי, מוותר על תפקידו ונמלט לסצ'ואן בנו סוזונג עולה במקומו לכס המלוכה
1290 – אדוארד הראשון, מלך אנגליה, מורה על גירוש כלל היהודים מאנגליה
1391 – קרב נהר קונדורקה בין טימור לנג לבין כוחות אורדת הזהב.
1830 – אורוגוואי מאמצת את החוקה הראשונה שלה
1925 – אדולף היטלר מפרסם את ספרו "מיין קאמפף"
1942 – מלחמת העולם השנייה: הגרמנים מטיסים את מטוס המסרשמיט Me-262 לראשונה בעזרת מנועי הסילון שלו בלבד
1944 – מלחמת העולם השנייה: הידקי טוג'ו מתפטר מראשות ממשלת האימפריה היפנית בשל עיכובים רבים במאמץ המלחמתי
1947 – אוניית המעפילים אקסודוס מגיעה לחופי ארץ ישראל
1976 – נדיה קומנץ' נהיית לראשונה בתולדות האולימפיאדה לזכות בציון מושלם של 10 בהתעמלות
1994 – הפיגוע בבניין הקהילה היהודית בארגנטינה: בבואנוס איירס הורס פיצוץ את בניין AMIA, שבו שכנו משרדיהם של מספר ארגונים יהודיים.
85 איש נספו ורבים נפצעו
1995 – שלושה בני נוער נמחצים למוות באסון פסטיבל ערד
2012 – שר ההגנה של סוריה, דאוד ראג'חה וסגנו, אסף שווכאת, נהרגו ובכירי נוספים נפגעו בפיגוע התאבדות במטה הביטחון הלאומי בדמשק
2012 – שישה הרוגים, מהם חמישה ישראלים ו-32 פצועים כתוצאה מהפיגוע באוטובוס בנמל התעופה בורגס, בולגריה
2013 – נפתחה המכביה ה-19 באצטדיון טדי בירושלים (עד 30 ביולי)
2020 – שרפה פרצה בקתדרלת נאנט בצרפת
870 – מוחמד אל-מהדי, אימאם שיעי נחשב למשיח בזרם העיקרי באסלאם השיעי (נעלם ב-874)
1013 – הרמן פון רייכנאו, נזיר בנדיקטי גרמני (נפטר ב-1054)
1501 – איזבלה מאוסטריה, הייתה בתו של פליפה הראשון, מלך קסטיליה (נפטרה ב-1526)
1522 – רודולף השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (נפטר ב-1612)
1811 – ויליאם מייקפיס תאקרי, סופר אנגלי (נפטר ב-1863)
1853 – הנדריק לורנץ, פיזיקאי הולנדי, חתן פרס נובל לפיזיקה 1902 (נפטר ב-1928)
1883 – לב בוריסוביץ' קמנייב, מנהיג קומוניסטי (הוצא להורג ב-1936)
1887 – וידקון קוויזלינג, פוליטיקאי נורווגי ובוגד מפורסם (הוצא להורג ב-1945)
1890 – ויקטור דולידזה, מלחין גאורגי שהלחין אופרות וסימפוניות (נפטר ב-1933)
1900 – נטלי סארוט, סופרת צרפתייה יהודייה ממוצא רוסי (נפטרה ב-1999)
1914 – ג'ינו ברטלי, רוכב אופניים איטלקי וחסיד אומות העולם (נפטר ב-2000)
1918 – נלסון מנדלה, מהפכן דרום אפריקאי ונשיא דרום אפריקה (נפטר ב-2013)
1921 – יוסף גלנץ, פרופסור לחינוך ולפילוסופיה באוניברסיטת בר-אילן (נפטר ב-1990)
1921 – ג'ון גלן, אסטרונאוט ופוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-2016)
1921 – אהרן בק, פסיכיאטר ופסיכואנליטיקאי יהודי אמריקאי ופרופסור באוניברסיטת פנסילבניה (נפטר ב-2021)
1922 – תומאס קון, היסטוריון ופילוסוף של המדע (נפטר ב-1996)
1925 – שירלי סטריקלנד, אצנית אוסטרלית, אלופה אולימפית זוכת זהב, וכן שיאנית עולם (נפטרה ב-2004)
1934 – אלי תבור, עיתונאי ותסריטאי ישראלי
1935 – טנלי אולברייט, מחליקה אמנותית ומנתחת אמריקאית
1937 – דב גולדברד, מייסד בית הספר הארצי לקצינים וסוהרים של השב"ס ע"ש אריה ניר, ומפקדו הראשון, עובד סוציאלי וקרימינולוג (נפטר ב-2017)
1941 – דניאל בלוך, עיתונאי ועורך ישראלי (נפטר ב-2009)
1950 – ריצ'רד ברנסון, יזם בריטי
1953 – רינה פדווה, שחקנית וקומיקאית ישראלית
1953 – דורון כהן, שחיין ישראלי
1954 – אליהוא בן-און, שדרן רדיו ברשת ב' של קול ישראל
1955 – שמוליק בודגוב, גיטריסט, מוזיקאי, מלחין, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי
1964 – דני צוקרמן, יוצר, גיטריסט ובסיסט ישראלי (נפטר ב-2020)
1967 – וין דיזל, שחקן קולנוע אמריקאי
1970 – ישראל רוזנר, עיתונאי וכתב טלוויזיה ישראלי
1973 – טל שגב, זמר, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי
1975 – דארון מאלכיאן, גיטריסט מטאל, ממייסדי להקת סיסטם אוף אה דאון
1977 – בועז בנאי, זמר ישראלי
1978 – מורן מרציאנו, מלהק ישראלי
1980 – קריסטן בל, שחקנית אמריקאית, ידועה בשל הסדרה ורוניקה מארס
1980 – דייוויד בלו, כדורסלן אמריקאי יהודי
1983 – אור אדרי, בסיסטית, מוזיקאית, זמרת יוצרת ומפיקת מוזיקה ישראלית
1985 – צ'ייס קרופורד, שחקן אמריקאי
1989 – תומי זנדשטיין, קומיקסאי ישראלי
1993 – עמרי לוקאס, שחקן ובמאי קולנוע ישראלי
2000 – עדן מאירי, זמר ושחקן ישראלי
1100 – גוטפריד מבויון, שליטה הראשון של ממלכת ירושלים הצלבנית (נולד ב-1060)
1488 – אלביסה קדמוסטו, סוחר עבדים ומגלה ארצות ונציאני (נולד ב-1432)
1566 – ברטולומה דה לאס קסאס, כומר דומיניקני ספרדי (נולד ב-1566)
1868 – עמנואל לויצה, צייר גרמני אמריקאי (נולד ב-1816)
1872 – בניטו חוארס, נשיא מקסיקו וגיבור לאומי (נולד ב-1806)
1970 – יעקב איינשטיין, שחקן תיאטרון וזמר ישראלי (נולד ב-1909)
1982 – שמחה בלאס, מתכנן מפעלי מים עיקריים של היישוב היהודי (נולד ב-1897)
1993 – אברי אלעד, שליח המודיעין הישראלי במצרים אשר נחשד כי הסגיר לידי המצרים את רשת הסוכנים שהופעלה במסגרת העסק הביש (נולד ב-1925)
1997 – יוג'ין שומייקר, אסטרונום וגאולוג וחוקר משפיע בתוכניות רייג'ר, סרוויור ואפולו, ממיסדי תחום מדעים פלנטריים (נולד ב-1928)
2005 – ויליאם וסטמורלנד, מפקד כוחות הצבא האמריקאי שלחמו במלחמת וייטנאם (נולד ב-1914)
2012 – יוסף שלום אלישיב, רב ומנהיג הציבור החרדי ליטאי (נולד ב-1910)
2018 – ברטון ריכטר, פיזיקאי אמריקאי יהודי, שזכה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1976 (נולד ב-1931)
2019 – אברהם יבין, עורך ספרותי ומתרגם ישראלי (נולד ב-1928)
2019 – יהושע ויסמן, משפטן ישראלי, חתן פרס ישראל לחקר המשפט (נולד ב-1931)
2019 – מרדכי אלטשולר, פרופסור במכון ליהדות זמננו באוניברסיטה העברית וחתן פרס ביאליק לחכמת ישראל לשנת 1991 (נולד ב-1932)
2019 – יוקיה אמאנו, יושב ראש הסוכנות הבין-לאומית לאנרגיה אטומית (נולד ב-1947)
2023 – אלכסנדר אדלר, עיתונאי והיסטוריון צרפתי (נולד ב-1950)
2024 – בוב ניוהארט, שחקן וקומיקאי אמריקאי (נולד ב-1929)
2025 – דייוויד אליאנס, איש עסקים יהודי-בריטי ממוצא איראני ופוליטיקאי (נולד ב-1932)
18 בספטמבר הוא היום ה־261 בשנה (262 בשנה מעוברת), בשבוע ה־38 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 104 ימים.
96 – נרווה הופך לקיסר רומא
1180 – פיליפ השני מוכתר כמלך צרפת
1214 – פיליפ השני, מלך צרפת חתם על הסכם שינון עם ג'ון, מלך אנגליה.
לפי הסכם זה ויתר ג'ון על דרישותיו הטריטוריאליות מצפון לנהר לואר, וחבלי הארץ של ברי, טורן, מיין ואנז'ו עברו לשליטת מלך צרפת
1635 – פרדיננד השני, קיסר האימפריה הרומית הקדושה מכריז מלחמה כנגד צרפת
1851 – העיתון הניו יורק טיימס מופיע לראשונה
1906 – טייפון מלווה בצונאמי מביא למותם של כ־10,000 בני אדם בהונג קונג
1919 – הולנד מכירה בזכות הבחירה של נשים
1932 – עבד אל עזיז אבן סעוד מכריז על כינון ממלכת ערב הסעודית
1943 – השואה: יהודי מינסק נטבחים בסוביבור
1975 – פטי הרסט נעצרת לאחר שנה ברשימת המבוקשים של ה־FBI
2001 – התחלת מתקפת האנתרקס בארצות הברית, באמצעות משלוח מעטפות נגועות באנתרקס
2014 – נערך משאל העם על עצמאות סקוטלנד
2024 – פיצוץ של מכשירי ווקי-טוקי רבים של אנשי חזבאללה ברחבי לבנון
1434 – לאונור מפורטוגל, קיסרית האימפריה הרומית הקדושה (נפטרה ב-1467)
1587 – פרנצ'סקה קאצ'יני, מלחינה, זמרת, נגנית לאוטה, משוררת ומורה למוזיקה איטלקייה
1876 – ג'יימס סקאלין, ראש ממשלת אוסטרליה התשיעי (נפטר ב־1953)
1895 – ג'ון דיפנבייקר, ראש ממשלתה השלושה עשר של קנדה (נפטר ב־1979)
1903 – פאני לוביץ', שחקנית ומורה למשחק, מראשוני הבימה (נפטרה ב־1988)
1905 – גרטה גרבו, שחקנית קולנוע שוודית (נפטרה ב־1990)
1910 – ניוטה הלפרין, מפקדת גדוד החברות בתל אביב של ארגון ההגנה (נפטרה ב־2004)
1926 – רן אלדמע, יקיר העיר גבעתיים, מחנך, מוזיקאי ומראשוני חיל הקשר (נפטר ב־2016)
1926 – אליעזר רפאלי, ממקימי אוניברסיטת חיפה ונשיאה הראשון (נפטר ב־2018)
1933 – סקוטי באומן, מאמן הוקי קרח קנדי
1936 – חסין פארס, איש ציבור ערבי ישראלי, שכיהן כחבר הכנסת מטעם מפ"ם ומרצ (נפטר ב-2021)
1937 – יורם פלטי, פרופסור לפיזיולוגיה ולביופיזיקה בטכניון, יזם ומייסד חברות מכשור רפואי (נפטר ב-2026)
1942 – אלכס סטפני, כדורגלן אנגלי ששיחק בעמדת השוער
1943 – דוד קוליץ, איש עסקים ישראלי, יושב-ראש ומנהל קבוצת "אלול טכנולוגיות" (נפטר ב-2022)
1943 – גדעון רייס, ספורטאי ישראלי
1945 – אמנון פרידברג, אנטומולוג ישראלי אשר התמחה בזבובאים (נפטר ב-2020)
1945 – ג'ון מקאפי, מתכנת, יזם ואיש עסקים בריטי-אמריקאי (נפטר ב-2021)
1949 – הלל מיטלפונקט, מחזאי ובמאי תיאטרון ישראלי
1949 – פיטר שילטון, שוער כדורגל אנגלי
1950 – אפרת לביא, שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית
1951 – חיים זיסוביץ, איש תקשורת ישראלי
1958 – ג'ון אולדרידג', כדורגלן אירי
1959 – גלי בהרב מיארה, עורכת דין ישראלית המכהנת כיועצת המשפטית לממשלה
1963 – אורי פינק, קומיקסאי ישראלי
1963 – דן פוונמיר, במאי טלוויזיה, מפיק ושחקן אמריקאי
1970 – עמרי לוי, במאי קולנוע ותסריטאי ישראלי
1971 – לאנס ארמסטרונג, רוכב אופניים, מנצח הטור דה פראנס שבע פעמים רצופות (1999-2005)
1971 – ג'יידה פינקט סמית', שחקנית אמריקאית
1975 – ג'ייסון סודייקיס, שחקן וקומיקאי אמריקאי
1976 – גורי אלפי, שחקן ישראלי
1979 – אורי חזקיה, סטנדאפיסט ישראלי
1980 – אבי סטרול, שחקן כדורגל ישראלי
1981 – לוסי אהריש, עיתונאית ישראלית
1981 – דן קיזלר, שחקן, מדבב, מוזיקאי וזמר ישראלי
1983 – דודי בר דוד, זמר־יוצר, מוזיקאי, מלחין, פזמונאי ומפיק מוזיקלי ישראלי
2003 – איידן גלאגר, שחקן אמריקאי
96 – דומיטיאנוס, קיסר רומי (נולד ב-51)
887 – פייטרו קאנדיאנו הראשון, הכדוכס ה-16 של ונציה (נולד ב-842)
1598 – טויוטומי הידיושי, דאימיו, מצביא ופוליטיקאי שאיחד את יפן בפעם השנייה (נולד ב-1537)
1783 – לאונרד אוילר, מתמטיקאי שווייצרי (נולד ב-1707)
1950 – פניה ברגשטיין, סופרת ומשוררת ישראלית (נולדה ב-1908)
1970 – ג'ימי הנדריקס, מגדולי הגיטריסטים בתולדות הרוק (נולד ב-1942)
2008 – מאוריציו קאגל, מלחין יהודי ארגנטינאי־גרמני (נולד ב-1931)
2012 – חיים חפר, משורר וחתן פרס ישראל לזמר עברי (נולד ב-1925)
2013 – מרסל רייך־רניצקי, פובליציסט ומבקר ספרות גרמני ממוצא יהודי (נולד ב-1920)
2020 – רות ביידר גינסבורג, שופטת בית המשפט העליון של ארצות הברית יהודייה (נולדה ב-1933)
2022 – חדוה רוזנברג איש-שלום, מורה, מנהלת בית ספר, ד"ר לחינוך, יועצת למערכות חינוך ומרצה במוסדות אקדמיים (נולדה ב-1925)
2022 – אליקים העצני, עורך דין ופובליציסט ישראלי, חבר במועצת יש"ע וחבר הכנסת ה-12 מטעם מפלגת "התחיה" (נולד ב-1926)
2022 – גדולה עוגן, פסלת ואמנית קרמיקה ישראלית (נולדה ב-1929)
2023 – יהודה לוי טוקטלי, מטאורולוג, חזאי ומרצה ישראלי (נולד ב-1922)
2024 – סלבטורה סקילאצ'י, כדורגלן איטלקי (נולד ב-1964)
17 בספטמבר – 19 בספטמבר
הוא אלבום הבכורה של הצמד ברי סחרוף ורמי פורטיס, שכונה בתקשורת "פורטיסחרוף".
האלבום שיצא לאור ב-25 במאי 1990, נחשב לקלאסיקה של רוק ישראלי.
הוא הפך לתקליט זהב לאחר שש שנים מיציאתו.
האלבום יצא שנתיים לאחר האלבום "סיפורים מהקופסא" שעליו היה חתום פורטיס בלבד.
את המילים לשירי האלבום כתב רמי פורטיס ועל הלחנים אחראים בשיתוף פורטיס וסחרוף (מופיעים בחוברת המצורפת כ"סחרופורטיס").
הלהיטים הגדולים מתוך האלבום היו "ניצוצות", "אמריקה", "אין קץ לילדוּת", "אגם ענקית", "שמיים של שומקום" ו"חלום כחול".
האלבום הודפס כתקליטור, קלטת שמע ותקליט ויניל.
שלושת השירים האחרונים נכללו רק בגרסת התקליטור.
בינואר 2020, במלאת 30 שנה לצאת האלבום הודיעו רמי פורטיס וברי סחרוף על שתי הופעות חיות אשר היו אמורות להתקיים באמפיפארק רעננה בחודש מאי 2020. עקב מגפת הקורונה בישראל סיבוב ההופעות התקיים בסופו של דבר במאי 2021.
השיר "נעליים" הוא גרסת אולפן לשיר מאולתר-למחצה שבוצע במסגרת הופעה (הביצוע המקורי מופיע באוסף "אוספורטיס") והיווה השראה לשמה של להקת הרוק "נעליים".
סולנה של להקת "נעליים", אייל אבן צור, עבד עם פורטיס מאוחר יותר על האלבום "חצי אוטומטי".
שם השיר "אגם ענקית" נולד במהלך אחת הנסיעות הרבות של מינימל קומפקט באירופה, לאחר שמנהל הלהקה שלא שלט היטב בעברית הביט בנוף ואמר "תראו איזה יופי, אגם ענקית!".
האגם המדובר הוא אגם קונסטץ בגבול גרמניה, שווייץ ואוסטריה.
"ג'ק סגור בחדר, ומחפש ארנבות, פרנקי ומקס מלקטים פטריות" - ג'ק - המנהל האנגלי, פרנקי ליווארט - איש הסאונד של מינימל קומפקט, מקס פרנקן - המתופף.
הגרסה לשיר "חלום כחול" היא שקטה וכוללת נגינת קלידים ופסנתר בלבד, לעומת הגרסה הראשונית שיצאה כסינגל לרדיו באוגוסט 1989, ונכללה באלבום אוסף של חברת "נענע דיסק".
יהלומים לנצח + יומו של העכבר
השירים לא הופיע במקור במהדורה הראשונה של התקליט.
רשימה זו מתייחסת למהדורת התקליטור.
מיקיאגי - קולות רקע (3)
1900 הוא סרט אפי איטלקי משנת 1976 בבימויו של ברנרדו ברטולוצ'י ובכיכובם של רוברט דה נירו, ז'ראר דפארדיה, דומיניק סנדה, דונלד סאת'רלנד, ברט לנקסטר, לאורה בטי ואנה מריה ג'רארדי, סטפניה סנדרלי.
זהו סרט אפי וגרנדיוזי נוסח הסרטים ההוליוודיים הגדולים, בו יוצר הבמאי חזון מרקסיסטי של החברה האיטלקית המודרנית.
הסרט פונה במכוון לקהל הרחב, ולצורך הגשמת חזונו זה נעזר ברטולוצ'י באופן פרדוקסלי דווקא במימון אמריקאי, ובשחקנים הוליוודיים מפורסמים.
1900 נחשב בזמנו לסרט היקר ביותר שהופק באיטליה.
הגרסה האיטלקית ארכה למעלה מ-5 שעות, וקוצרה בכשליש לצורכי הפצה מחוץ לאיטליה.
למרות הקיצור הסרט עדיין מחולק ל-2 מערכות, והופץ בבתי הקולנוע בזמנו כשני סרטים נפרדים.
הסרט מציג ומנתח את ההיסטוריה של איטליה המודרנית דרך כרוניקה משפחתית.
הסרט לא מתיימר להיות נאמן לעובדות ההיסטוריות, אלא מהווה מעין אוטופיה – חזון לגבי מה שאיטליה צריכה להיות.
עלילת הסרט מתרחשת באחוזת ברליניירי ומציגה 2 משפחות.
האדונים, ומשפחת דאלקו הכפריים העובדים את אדמותיהם של משפחת ברלינגיירי.
ב-27 בינואר 1900 נולדים שני בנים.
אלפרדו (רוברט דה נירו) נכדו של בעל האדמות ברלינגיירי (ברט לנקסטר), ואולמו (ז'ראר דפארדיה) נכדו הממזר של הכפרי לאו דאלקו (סטרלינג היידן).
שני הילדים גדלים ביחד אך בשני עולמות שונים לחלוטין.
הסרט עוקב אחר שניהם, כשגורלותיהם חוזרים ומצטלבים מרגע הולדתם ועד זקנתם תוך נגיעה באירועים חשובים בהיסטוריה האיטלקית המודרנית: עליית הקואופרטיבים, השביתות הגדולות, מלחמת העולם הראשונה, עליית הפאשיזם, מלחמת העולם השנייה, המחתרת האיטלקית, ונפילת הפאשיזם.
אולמו ואלפרדו הופכים חברים אך למרות זאת תמיד קיימים ביניהם מתחים הנובעים מהפער המעמדי שאינו ניתן לגישור.
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1901.
חפירות במתלה (Mitla), אחד האתרים המרכזיים באואחאקה, מקסיקו.
גילוי חוקי חמורבי בעיר שושן, על ידי משלחת חוקרים צרפתים בראשות ג'ק דה מורגן.
6 באוגוסט – משלחת בריטית בראשות רוברט פלקון סקוט יוצאת לחקר אנטארקטיקה.
פעילות המשלחת נמשכה עד לשנת 1904.
11 באוגוסט – משלחת גרמנית בראשות אריך פון דריגאלסקי יוצאת לחקר אנטארקטיקה.
פעילות המשלחת נמשכה עד לשנת 1903.
16 באוקטובר – משלחת שוודית בראשות אוטו נורדנשלד יוצאת לחקר אנטארקטיקה.
גילוי אירופיום על ידי יוג'ין דמרסיי (Eugène-Anatole Demarçay).
הכימאי הדני סרן סרנסן (Søren Peter Lauritz Sørensen) מגדיר את המושג pH.
הקמה של לשכת התקנים הלאומית, מכון תקנים אמריקאי, החל מ-1988 נקרא המכון הלאומי לתקנים וטכנולוגיה.
המצאת סכין גילוח חד-פעמי על ידי קינג קמפ ג'ילט.
בניית שואב אבק חשמלי ראשון.
בעיר דטרויט החלו בייצור Oldsmobile Curved Dash - המכונית הראשונה בעולם שנכנסה לייצור סדרתי.
המצאת טכנולוגיה ליצור קפה נמס על ידי מדען יפני סאטורי קאטו (Satori Kato) שעבד בארצות הברית.
רישום פטנט על אטב ניירות על ידי הממציא הנורווגי יוהאן ואלר.
הפעלת גשר באורך של כ-13.3 ק"מ לצורך הפעלת המונורייל, מערכת הסעה חשמלית.
ברטראנד ראסל הציג את הפרדוקס של ראסל.
אלכסנדר ליאפונוב פרסם את הוכחת משפט הגבול המרכזי.
אלברט איינשטיין מפרסם מאמר מדעי ראשון שעסק בנימיות.
גוליילמו מרקוני מעביר אות רדיו הטרנסאטלנטי הראשון.
אוון וילאנס ריצ'רדסון פרסם מחקר בתחום פליטה תרמיונית.
האסטרונומית אנני ג'אמפ קאנון מפרסמת קטלוג ראשון של סיווג ספקטרלי של כוכבים, אמצעי חשוב להבנת הקשר בין הבהירות המוחלטת של כוכב לטמפרטורת פני השטח שלו.
25 בנובמבר אלויס אלצהיימר מתאר את המחלה שנקראה על שמו מחלת אלצהיימר.
גילוי מחדש של אדרנלין על ידי מדענים יפנים.
פיתוח תאוריית התניה קלאסית על ידי איוואן פבלוב.
גאורג קלינג (Georg Kelling) מבצע ניתוח ראשון של לפרוסקופיה.
ויליאם גורג (William Gorgas) הצליח לעצור מגפה של קדחת צהובה בסין.
פיתוח מד לחץ דם על ידי הארווי קושינג ששיכלל את שיטת המדידה שפותחה על ידי הרופא האיטלקי סיפיונה ריבה-רוצ'י.
פרס נובל לפיזיקה - וילהלם רנטגן, פיזיקאי גרמני, בהוקרה על התרומה היוצאת מן הכלל שהשיא בגילוי הקרניים המיוחדות שנקראו אחר כך על שמו.
פרס נובל לכימיה - יאקובוס ואן 'ט הוף, כימאי הולנדי, על גילוייו בתחום הלחץ האוסמוטי בתמיסות, קינטיקה של ריאקציות כימיות, שיווי משקל כימי וסטריאוכימיה.
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - אמיל אדולף פון בהרינג, פיזיולוג גרמני, על פיתוח טיפול אנטי-רעלן נגד דיפתריה וחיסון נגד טטנוס.
14 בינואר – אלפרד טרסקי מתמטיקאי ולוגיקן פולני ממוצא יהודי, עסק בתורת המודלים, מטא-מתמטיקה, לוגיקה אלגברית, אלגברה מופשטת, טופולוגיה, גאומטריה, תורת המידה, לוגיקה מתמטית, תורת הקבוצות וכן בתחום הפילוסופיה האנליטית (נפטר ב-1983).
10 בפברואר – ריכרד בראואר, מתמטיקאי יהודי גרמני-אמריקאי, אחד המתמטיקאים המובילים במאה ה-20, ערך מחקר משמעותי בתחומי האלגברה ותורת המספרים, והיה ממייסדי תורת ההצגות המודולרית (נפטר ב-1977).
28 בפברואר – לינוס פאולינג, כימאי אמריקני, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 1954 ופרס נובל לשלום לשנת 1962 על המערכה שהוביל נגד ניסויים גרעיניים (נפטר ב-1994).
2 במרץ – גרטה הרמן, מתמטיקאית ופילוסופית גרמניה, הידועה בשל עבודתה בתחומי המתמטיקה, פיזיקה, פילוסופיה, וחינוך (נפטרה ב-1984).
3 במרץ – אוטו שרייר, מתמטיקאי אוסטרי, יהודי, תרם רבות לתורת החבורות הקומבינטורית ולטופולוגיה של חבורת לי (נפטר ב-1929).
9 במרץ – יואכים המרלינג, בוטנאי גרמני, ידוע בעיקר בזכות סדרת הניסויים שהוכיחו כי המידע הגנטי של התא מצוי בגרעין (נפטר ב-1980).
9 במאי – בוריס אפרוסי, גנטיקאי צרפתי-רוסי ופרופסור לגנטיקה באוניברסיטת פריז (נפטר ב-1979).
10 במאי – ג'וֹן דֶזְמוֹנְד בֶּרְנַל, קריסטלוגרף ופיזיקאי בריטי יליד אירלנד, מחלוצי הביולוגיה המולקולרית (נפטר ב-1971).
18 במאי – וינסנט דו ויניו, ביוכימאי אמריקאי, פרס נובל לכימיה לשנת 1955 "עבור עבודתו על תרכובות גופרית בעלות חשיבות ביוכימית, ובפרט על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי" (נפטר ב-1978).
8 באוגוסט – ארנסט לורנס, פיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1939 על המצאת הציקלוטרון ופיתוחו, ועל התוצאות שהושגו בו, בייחוד בנוגע ליסודות רדיואקטיביים מלאכותיים (נפטר ב-1958).
24 באוגוסט – סמיון ארונוביץ גרשגורן, מתמטיקאי יהודי רוסי הידוע בשל עקרון עיגולי גרשגורן, שמסייע להעריך את גודל הערכים העצמיים של מטריצה (נפטר ב-1933).
19 בספטמבר – לודויג פון ברטלנפי, ביולוג אוסטרי, מהחוקרים החשובים ביותר בתחום הביולוגיה התאורטית במחצית הראשונה של המאה ה-20, מייסד התאוריה הכללית של מערכות והראשון ליישמה לתחומי הפסיכולוגיה ומדעי החברה (נפטר ב-1972).
29 בספטמבר – אנריקו פרמי, פיזיקאי איטלקי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1938 על הוכחת קיומם של יסודות רדיואקטיביים שנוצרים באמצעות הקרנת נייטרונים ועל גילוי ריאקציות גרעיניות שנגרמות על ידי נייטרונים איטיים (נפטר ב-1954).
30 בספטמבר – הליה בראבו הוליס, בוטנאית וביולוגית מקסיקנית שהתמחתה בסוקולנטים ובעיקר בקקטוסים (נפטרה ב-2001).
2 באוקטובר – צ'ארלס סטארק דרייפר, מהנדס ומדען אמריקאי, פיתח את הניווט האינרציאלי החיוני לטילים מונחים וצוללות ולמסע בחלל.
ייסד ועמד בראש מעבדת המכשור של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) ועמד בראש הצוות שפיתח את מחשב הניהוג של חלליות תוכנית אפולו ששיאה היה בנחיתת האדם הראשון על הירח (נפטר ב-1987).
5 בדצמבר – ורנר הייזנברג, פיזיקאי גרמני, שותף בכיר בפרויקט הגרעין של גרמניה הנאצית, ידוע במיוחד בזכות עקרון אי הוודאות הנקרא על שמו, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1932 על יצירתה של מכניקת הקוונטים (נפטר ב-1976).
16 בדצמבר – מרגרט מיד, אנתרופולוגית אמריקאית, עסקה באנתרופולוגיה התרבותית (נפטרה ב-1978).
14 בינואר – שארל הרמיט, מתמטיקאי צרפתי רב תחומי, עסק בעיקר בתורת המספרים, אנליזה מתמטית ואלגברה (נולד ב-1822).
7 בפברואר – אוסקר שְלֶמילְך מתמטיקאי ופיזיקאי גרמני, עיקר תרומתו באנליזה מתמטית (נולד ב-1823).
10 בפברואר – מקס פון פטנקופר, כימאי גרמני, אחד מאבות האפידמיולוגיה, ידוע גם בזכות מחקריו בתחום ההיגיינה (נולד ב-1818).
22 בפברואר – ג'ורג' פיצג'רלד (George Francis FitzGerald), פיזיקאי אירי, חוקר בתחום השדה החשמלי (נולד ב-1851).
17 מרץ – פרנץ מֶלדֶה, פיזיקאי גרמני, התפרסם במחקריו בתחום גלים מכניים, טבע את המונח גלים עומדים וחקר את תנאי היווצרותם, עסק במכניקת נוזלים, מטאורולוגיה ואקוסטיקה (נולד ב-1832).
12 באוגוסט – אדולף אריק נורדנשֶלד, גאולוג, מינרלוג וחוקר ארצות ממוצא פיני-שוודי (נולד ב-1832).
23 בדצמבר – קונרד שיק, אדריכל, ארכאולוג, חוקר ארץ ישראל ומיסיונר פרוטסטנטי (נולד ב-1822).
סיום החפירות של אוניברסיטת פנסילבניה בניפור, עיר עתיקה של ממלכת בבל, נמצאת בשטח עיראק
הוגו דה פריס (Hugo de Vries), בוטניקאי הולנדי מפרסם תוצאות מחקר שמאושש את חוקי התורשה של מנדל
21 ביולי – משלחת רוסית לחקר ארקטיקה יוצאת לדרך.
הפעילות נמשכה עד לשנת 1902 כאשר הספינה זריה (Заря, שחר ברוסית) קרסה
רוברט פירי גילה את קאפקלובן - נקודת היבשה הצפונית ביותר
ריצ'רד אולדהם (Richard Dixon Oldham) הגדיר 3 סוגי גלים בסייסמוגרף
2 ביולי – שיגור ספינת האוויר ראשונה מסוג צפלין, LZ1. פרי תכנון של פרדיננד פון צפלין.
23 בדצמבר – רג'ינלד פסנדן (Reginald Fessenden) הצליח להעביר שדר רדיו למרחק של כ-1.6 ק"מ
חברת קודאק מתחילה ביצור מצלמות בראוני
האחים רייט מתחילים ניסויי תעופה בעזרת דאון
שיפורים בנוסחת רידברג, נוסחה אמפירית לחישוב הספקטרום של אטום המימן על ידי יוהנס רידברג, כימאי שוודי
הרדיקל האורגני הראשון, טריפנילמתיל רדיקל, זוהה על ידי מוזס גומברג (Moses Gomberg)
דויד הילברט מגדיר את 23 הבעיות של הילברט
מקס דן, תלמידו של דוד הילברט פותר את הבעיה השלישית של הילברט
גוליילמו מרקוני רושם פטנט על מעגל LC
גילוי קרינת גמא על ידי פאול אולריך ווילר (Paul Ulrich Villard)
מקס פלאנק מתאר את חוק פלאנק לקרינת גוף שחור, צעד ראשון במכניקת הקוונטים
פרסום ספרו של זיגמונד פרויד Die Traumdeutung
2 ביולי – פרדיננד פון צפלין בונה את ספינת האוויר הראשונה
19 בינואר – לזלי וייט, אנתרופולוג אמריקאי, (נפטר ב-1975)
24 בינואר – תאודוסיוס דובז'נסקי, גנטיקאי וביולוג אבולוציוני אוקראינה, (נפטר ב-1975)
9 במרץ – הווארד אייקן, חלוץ בתחום המחשוב בארצות הברית, (נפטר ב-1973)
19 במרץ – פרדריק ז'וליו-קירי,פיזיקאי צרפתי וחתן פרס נובל, (נפטר ב-1958)
25 באפריל – וולפגנג פאולי, פיזיקאי אוסטרי וחתן פרס נובל, (נפטר ב-1958)
26 באפריל – צ'ארלס ריכטר, גאולוג אמריקאי, על שמו נקרא סולם ריכטר, (נפטר ב-1985)
28 באפריל – יאן אורט, אסטרונום הולנדי, (נפטר ב-1992)
10 במאי – ססיליה פיין-גפושקין, אסטרונומית בריטית-אמריקאית, (נפטרה ב-1979)
5 ביוני – דֶנִיס גַאבוֹר, פיזיקאי הונגרי-בריטי יהודי.
חתן פרס נובל לפיזיקה, (נפטר ב-1979)
29 ביולי – מיכאיל טיכונראבוב, מהנדס ומדען חלל סובייטי, (נפטר ב-1974)
25 באוגוסט – הנס אדולף קרבס, רופא וביוכימאי יהודי-גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה, (נפטר ב-1981)
26 באוגוסט – הלמוט וולטר (Hellmuth Walter) - מהנדס גרמני בתחום מנוע רקטי, (נפטר ב-1980)
19 בנובמבר – מיכאיל לברנטייב, מתמטיקאי סובייטי, (נפטר ב-1980)
30 באוקטובר – רגנר גרניט, מדען פיני שוודי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה, (נפטר ב-1991)
3 בדצמבר – ריכרד קון, ביוכימאי אוסטרי-גרמני, חתן פרס נובל לכימיה, (נפטר ב-1967)
13 בינואר – פיטר ווגה (Peter Waage) - כימאי נורווגי, שותף להמצאת חוק המסה האקטיבית, (נולד ב-1833)
22 בינואר – דוד יוז (David Edward Hughes), ממציא אמריקאי בתחום הטלגרפיה, (נולד ב-1831)
6 במרץ – גוטליב דיימלר, מפתח מנועים וממציא האופנוע, (נולד ב-1834)
1 באפריל – ג'ורג' מיוורט (St.
George Jackson Mivart), ביולוג אנגלי, אחד ממתנגדיו הבולטים של דרווין, (נולד ב-1827)
גרמאניקוס יוליוס קלאודיאנוס קיסר, מצביא רומאי והמפקד העליון של הלגיונות הרומיים שבמזרח, חלה ומת.
לפני מותו הוא האשים את גנאוס קלפורניוס פיסו , מושל סוריה, בהרעלתו.
קיסר רומא, טיבריוס, מגרש את המצרים מרומא ומגרש 4,000 יהודים מסיקיליה.
הרומאים סוללים דרך שתעבור את האלפים דרך מעבר סימפלון.
קלאומדס מגלה שהירח לא זוהר מעצמו, אלא משקף את אורה של השמש.
מצרים תחת השלטון הרומי מתרוששת כתוצאה מאינפלציה גבוהה של כ-100% בעשור הקודם.
כצעד למיתון האינפלציה, אחוז הכסף בדנאריוס מורד מ-90% ל-70%.
18 באוקטובר 1977 הוא שמה של סדרת ציורים, משנת 1988, מאת הצייר הגרמני גרהרד ריכטר.
הסדרה נחשבת לאחת מסדרות הציורים הידועות של ריכטר, והחל משנת 1995 היא נמצאת באוסף המוזיאון לאמנות מודרנית בניו יורק.
קבוצת היצירות, המכילה 15 ציורים שנושאיהם לקוחים מצילומי עיתונות ומארכיונים שונים, מתארת את האירועים הקשורים ל"סיעת הצבא האדום", ארגון טרור שפעל בגרמניה וידוע גם בשם "כנופיית באדר-מיינהוף".
התאריך, המהווה את שמו של מחזור ציורים זה, מציין את היום שבו שלושה מחברי הארגון נמצאו מתים בתאם שבכלא הגרמני וכן את היום שבו נרצח נשיא איגוד המעסיקים האנס מרטין שלייר (Hanns-Martin Schleyer) על ידי הארגון.
הציורים הוצגו לראשונה בתערוכה שנפתחה ב-12 בפברואר 1989 במוזיאון "האוס אסטרס" ("Haus Esters") שבקרפלד (Krefeld), גרמניה.
באותה שנה הוצג המחזור בשני מוזיאונים נוספים באירופה.
ריכטר סירב לפרק את הסדרה לציורים בודדים.
בשנת 1995 רכש המוזיאון לאמנות מודרנית בניו-יורק את כל 15 ציורי הסדרה.
רוברט סטור, אוצר המוזיאון, טען אז כי יצירות אלו הן "תמונות אבל, רקוויאם על התפרקותה של חברה אזרחית וקינה על אבדן התקווה".
בשנת 1995 הוצגה הסדרה גם בישראל, כחלק מתערוכה רטרוספקטיבית מיצירות ריכטר, אשר הוצגה במוזיאון ישראל.
הציורים, המהווים יצירת אמנות אחת, מצוירים על בדים בגדלים שונים ובגווני שחור ולבן בלבד.
חלק מן הדימויים מצוירים כמה פעמים, לעיתים בגדלים שונים.
חלק מן הציורים מתאר מאורעות מיום זה בעוד אחרים מתארים דימויים שאינם קשורים בהכרח לאותו יום, כגון "דיוקן נעורים" (Jugendbildnis), המצויר על פי תצלום משנת 1970 של אולריקה מיינהוף, או "פטיפון" (Plattenspieler) המציג מכשיר פטיפון שבו הסתירו חברי הקבוצה כלי נשק.
הדימויים לקוחים מתצלומים תיעודיים שונים.
שלושת הציורים הנקראים "מול" (Gegenüberstellung) נוצרו על פי צילומים משטרתיים של גודרון אנסלין.
בכל אחד מהם הדמות ניצבת בצורה שונה כלפי הצלם או הצופה.
באחד מהם היא מביטה כלפי מטה, גם באחרים מבטה של אנסלין חומק מן הצופה.
הציור "תא" (Zelle), המציג את תא הכלא של אנדריאס באדר לאחר התאבדותו, ו"תלויה" (Erhängte), המציג את גודרון אנסלין תלויה בתאה, הם בעלי פורמט מלבני.
הדימוי המתואר בהם מטושטש ומובלע והמוות המתואר בהם איננו מפורש.
תיאור ברור יותר נמצא בתנוחת הגוף שבציורים כגון "מתה" (Tote) או "ירוי" (Erschossener).
אולם בעוד "ירוי" מעוצב בקומפוזיציה דרמטית, הנוסעת מן התיעוד המפורט של הגופה, הרי "מתה" מבודד את הדמות מכל סממן היסטורי או אקטואלי.
"מותם של הטרוריסטים, והאירועים הקשורים, לפני ואחרי", כתב ריכטר בשנת 1988, "מציינים אימה המייסרת אותי ורודפת אותי כדבר בלתי גמור מאז, על-אף כל המאמצים שלי לדכאה".
הזיהוי של ריכטר עם האירועים נתפש בעיניו כמורכב - "האנרגיה של הטרוריסטים הרשימה אותי, ההחלטיות הבלתי-מתפשרת והאומץ המוחלט; אולם איני יכול למצוא בליבי גינוי למדינה לתגובתה החמורה.
זהו טבען של מדינות, וידעתי אחרות אכזריות יותר".
יחד עם זאת ריכטר סירב להיות מזוהה עם אידאולוגיה זו או אחרת: "ללא כל ספק אידאולוגיות הן דבר מסוכן, ולכן עלינו לקחת אותן ברצינות, כהתנהגות, ולא בשל תוכנן (כתוכן הן כולן מטופשות במידה דומה)".
מסיבת עיתונאים, שנערכה בשנת 1989 לרגל התערוכה, הציג ריכטר את מבוכתו בקשר לסדרת הציורים: "אינני יכול לבאר את הציורים האלה, כי הם רגשיים מדי: הם מביעים מבוכה עד-אין-מילים ומהווים ניסיון חסר-אונים כמעט לשוות צורה לתחושות החמלה, האבל והפלצות (כאילו החזרה על ההתרחשויות בציור מאפשרת להבינם, לחיות עמם)".
במאמרו "הערה על '18 באוקטובר 1977' של גרהרד ריכטר" (1989) עמד מבקר האמנות בנג'מין ה.
בוכלו על הבעיתיות העולה מן הציורים בהקשר לסוגת ה'ציור ההיסטורי' בסוף המאה ה-20. החוויה הציבורית, טוען בוכלו, היא חוויה של קטסטרופה קולקטיבית, אשר איננה יכולה להיות מיוצגת אלא באמצעות הצילום, הנתפש כעובדתי וכאובייקטיבי.
אולם הספציפיות של הדימויים איננה יכולה להישאר בגדר ייצוג בלבד, ואסור שתהפך לדימוי נוסף של מוות.
טכניקת הציור, אשר מצד אחד מוחקת את עקבות מעשה הציור ומצד שני מערפלת את הדימוי המצולם, מחזקת גישה זו.
בכך, טוען בוכלו, יוצר ריכטר בעבודות "הנצחה רפלקסיבית" של הדמויות, הנצחה היוצאת כנגד המגמות ההיסטורית אשר דחקו את "סיעת הצבא האדום" והאירועים הקשורים אליה ממרכז העיסוק הציבורי הגרמני באותה עת.
במאמרה "מחיקת המבט" (1995), הציעה בירגיט פלצר פרשנות פסיכואנליטית לעבודות, ברוחו של הפילוסוף ז'אק לאקאן.
הציורים, והדימויים שבהם, טענה פלצר, מקיימים יחס מורכב בין היותם אובייקט ניתן לצפייה לבין ניסיון לחמוק ממבט זה.
בכך הם יוצרים "אובייקט-מבט", ש"עצם הגדרתו היא בכך שהוא מחוץ למשמעות, מחוץ לייצוג".
27 באוקטובר סרגיי רחמנינוב כותב סונאטה לירית לצ'לו ופסנתר.
25 בנובמבר גוסטב מאהלר כותב את הסימפוניה הרביעית שלו במינכן
4 באוגוסט – לואי ארמסטרונג, מוזיקאי ג'אז (נפטר ב-6 ביולי 1971).
22 בנובמבר – חואקין רודריגו, מלחין ופסנתרן ספרדי (נפטר ב-6 ביולי 1999.
27 בינואר – ג'וזפה ורדי, מלחין איטלקי (נולד ב-1862)
22 באוקטובר – פרדריק ארצ'ר, מנצח ומלחין בריטי (נולד ב-1838)
25 בנובמבר – יוזף ריינברגר, נגן עוגב ומלחין מליכטנשטיין (נולד ב-1839)
1901 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 125 שנה מיום היווסדה.
הנשיא: ויליאם מקינלי (המפלגה הרפובליקנית) עד 14 בספטמבר, תאודור רוזוולט (המפלגה הרפובליקנית)
סגן הנשיא: התפקיד לא היה מאויש עד 4 במרץ, תאודור רוזוולט (המפלגה הרפובליקנית) עד 14 בספטמבר, התפקיד לא היה מאויש מ-14 בספטמבר
12 ביוני – קובה מאשרת את תיקון פלאט, שבו נאלצה להסכים להפוך לשטח חסות אמריקאי
הנרי משתחרר מהכלא באוסטין שבטקסס, לאחר שריצה שלוש שנות מאסר בשל מעילה בבנק
22 באוגוסט – נוסדת חברת המכוניות קדילאק
2 בספטמבר – ביריד הלאומי במינסוטה משמיע סגן נשיא ארצות הברית דאז, תאודור רוזוולט, את המילים המפורסמות "דבר בנועם ושא מקל גדול"
6 בספטמבר – רצח ויליאם מקינלי: האנרכיסט ליאון צ'ולגוש יורה בנשיא ארצות הברית ויליאם מקינלי בבאפלו שבמדינת ניו יורק.
מקינלי מת מפצעיו אחרי 8 ימים
16 באוקטובר – תאודור רוזוולט מושבע כנשיא ארצות הברית.
29 באוקטובר – ליאון צ'ולגוש, רוצחו של נשיא ארצות הברית ויליאם מקינלי, מוצא להורג במכות חשמל
1 בפברואר – קלארק גייבל, שחקן קולנוע אמריקאי שכיכב בסרט חלף עם הרוח (נפטר ב-1960)
25 בפברואר – זיפו מרקס, קומיקאי יהודי-אמריקאי, מהאחים מרקס (נפטר ב-1979)
28 בפברואר – לינוס פאולינג, כימאי-פיזיקאי אמריקני (נפטר ב-1994)
7 במאי – גרי קופר, שחקן קולנוע אמריקאי, פעמיים זוכה פרס אוסקר (נפטר ב-1961)
4 באוגוסט – לואי ארמסטרונג, מוזיקאי ג'אז (נפטר ב-1971)
5 בדצמבר – וולט דיסני, מפיק סרטים (נפטר ב-1966)
16 בדצמבר – מרגרט מיד, אנתרופולוגית תרבותית אמריקאית (נפטרה ב-1978)
28 בפברואר – ויליאם אברטס, פוליטיקאי אמריקני (נולד ב-1818)
13 במרץ – בנג'מין הריסון, נשיאה ה-23 של ארצות הברית (נולד ב-1833)
14 בספטמבר – ויליאם מקינלי, נשיאה ה-25 של ארצות הברית (נולד ב-1843)
29 באוקטובר – ליאון צ'ולגוש, רוצחו של ויליאם מקינלי (הומת) (נולד ב-1873)
1900 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 124 שנה מיום היווסדה.
2 בינואר – מזכיר המדינה של ארצות הברית ג'ון היי מכריז על מדיניות הדלת הפתוחה לעידוד מסחר עם שושלת צ'ינג שבסין
9 בפברואר – ארצות הברית זוכה בגביע דייוויס הראשון, לאחר ניצחון על בריטניה
1 ביוני – מפקד האוכלוסין האמריקאי לשנת 1900 קובע כי אוכלוסיית תושבי ארצות הברית מונה כ-76,212,168 בני אדם.
14 ביוני – ארצות הברית מספחת את הוואי
14 באוגוסט – בייג'ינג נכבשת על ידי כוחות משותפים של אירופה, יפן וארצות הברית במאמץ לסיים את מרד הבוקסרים בסין
5 באפריל – ספנסר טרייסי, שחקן קולנוע (נפטר ב-1967)
3 באוקטובר – תומאס וולף, סופר אמריקאי (נפטר ב-1938)
14 באוקטובר – ויליאם אדוארדס דמינג, סטטיסטיקאי אמריקאי, פרופסור, מרצה, יועץ וסופר (נפטר ב-1993)
7 בנובמבר – רוברט סובלן, יהודי אמריקאי שהואשם בריגול למען ברית המועצות (התאבד ב-1962)
8 בנובמבר – מרגרט מיטשל, סופרת אמריקאית (נפטרה ב-1949)
14 בנובמבר – אהרן קופלנד, מלחין אמריקאי (נפטר ב-1990)
26 במרץ – יצחק מאיר וייז, רב רפורמי, מייסד היברו יוניון קולג' (נולד ב-1819)
22 באוקטובר – ג'ון שרמן, מזכיר האוצר ומזכיר המדינה של ארצות הברית.
1900 ברוסיה הייתה השנה ה-287 מתחילת שליטת שושלת רומנוב במדינה.
יושב ראש מועצת השרים: איוואן דורנובו
4 בינואר – רעידת אדמה חזקה באזור טביליסי.
נהרסו כ-10 כפרים ונהרגו כ-1,000 תושבים.
11 במאי – סיום בניית סיירת אברורה (אוניית קרב זו תהיה לסמלה של מהפכת אוקטובר).
14 במאי – משלחת רוסית משתתפת בפעם הראשונה באולימפיאדה אך לא זוכה באף מדליה.
יוני - הצבא הרוסי משתתף ביחד עם כוחות של צבאות אירופה נוספים בדיכוי מרד הבוקסרים בסין.
ספטמבר-אוקטובר הצבא הרוסי (בהיקף של 100,000 חיילים) כובש סופית את מנצ'וריה.
1 באוגוסט – ולדימיר לנין עזב את תחומי רוסיה ועבר לשווייץ.
מתחילה הגלות בת חמש השנים שלו.
20 באוגוסט – שביתת עובדי הרכבת בתחנת יליזבטפול בקווקז.
1 באוקטובר – שרפה גדולה באזור הפקת נפט בבאקו.
3 בנובמבר – בכורת האופרה "הסיפור על הצאר סלטאן" מאת ניקולאי רימסקי-קורסקוב במוסקבה.
9 בדצמבר – הצאר הרוסי סירב לבקשת הבורים לעזור להם במאבקם נגד בריטניה
24 בדצמבר – תחילת הוצאה לאור של עיתון איסקרה על ידי ולדימיר לנין ותומכיו במפלגה המרקסיסטית.
9 בינואר – ואסילי גראבין, מהנדס נשק סובייטי (נפטר ב-1980)
30 בינואר – איסאק דונייבסקי, מלחין סובייטי (נפטר ב-1955)
12 בפברואר – וסילי צ'ויקוב, מרשל ברית המועצות (נפטר ב-1982)
19 באפריל – אלכסנדר פטושקו, במאי קולנוע סובייטי (נפטר ב-1973)
24 באפריל – גריגורי שטרן, מפקד בכיר של הצבא האדום (הוצא להורג ב-1941)
3 ביוני – קונסטנטין ורשינין, טייס סובייטי, מפקד חיל האוויר הסובייטי (נפטר ב-1973)
17 ביוני – מיכאיל בוטוסוב, כדורגלן סובייטי (נפטר ב-1963)
16 ביולי – פיליף גוליקוב, מרשל ברית המועצות (נפטר ב-1980)
29 ביולי – מיכאיל טיכונראבוב, מדען טילים סובייטי (נפטר ב-1974)
29 באוגוסט – סמיון לאבוצ'קין, מהנדס ומתכנן מטוסים (נפטר ב-1960)
28 בספטמבר – בוריס יפימוב, קריקטוריסט רוסי ממוצא יהודי (נפטר ב-2008)
21 ביוני – מיכאיל מוראביוב, שר החוץ הרוסי (נולד ב-1845)
4 באוגוסט – יצחק לויתן, צייר רוסי ממוצא יהודי (נולד ב-1860)
13 באוגוסט – ולדימיר סולוביוב, פילוסוף ומשורר (נולד ב-1853)
17 בנובמבר – הנסיך אלכסנדר אימרטינסקי, גנרל חיל הרגלים, נסיך רוסי (נולד ב-1837)
שנת 1901 הייתה השנה ה-288 לשלטונה של שושלת רומנוב ברוסיה.
אוכלוסיית המדינה הגיעה באותה שנה ל-144.2 מיליון איש; מתוכם 44.3% רוסים, 6.3% פולנים ו-4.1% יהודים (קצת למעלה מחמישה מיליון).
14 בפברואר – הטרוריסט פאבל קרפוביץ' מתנקש בחייו של שר החינוך ניקולאי בוגולפוב
24 בפברואר – הכנסייה הרוסית מוציאה את לב טולסטוי משורותיה
2 באפריל – בתמיכת בריטניה ויפן סין מסרבת להכיר בשליטת רוסיה על מנצ'וריה
17 במרץ – מהומות סטודנטים במוסקבה ובסנקט פטרבורג
20 במאי – שביתה של פועלי מפעל פלדה בסנקט פטרבורג הופכת למאבק אלים עם כוחות המשטרה
25 בנובמבר – משלחת יפנית מגיעה לסנקט פטרבורג במטרה לסכם את חלוקת האינטרסים בחצי האי קוריאה.
השיחות הסתיימו ב-7 בדצמבר ללא הצלחה
7 בדצמבר – לאור הכישלון של השיחות עם רוסיה, יפן חתמה על ברית עם בריטניה בהקשר לאינטרסים משותפים במזרח הרחוק; עוד באותו היום נחתם הפרוטוקול הסופי של מרד הבוקסרים
24 בינואר – מיכאיל רום, במאי קולנוע סובייטי ממוצא יהודי (נפטר ב-1971)
5 ביולי – סרגיי אוברזצוב, במאי תיאטרון סובייטי (נפטר ב-1992)
24 ביולי – איגור אילינסקי, שחקן סובייטי (נפטר ב-1987)
13 באוגוסט – בוריס צ'ירקוב, שחקן סובייטי (נפטר ב-1982)
14 בספטמבר – אנדריי ולאסוב, גנרל סובייטי שעבר לצד הגרמנים במלחמת העולם השנייה (הוצא להורג ב-1946)
17 בנובמבר – איוואן פירייב, במאי קולנוע סובייטי, 6 פעמים חתן פרס ברית המועצות (נפטר ב-1968)
16 בדצמבר – ניקולאי ואטוטין, ממפקדיה הבולטים של מלחמת העולם השנייה בצבא האדום (נהרג ב-1944)
24 בדצמבר – אלכסנדר פדייב, סופר סובייטי (התאבד ב-1956)
11 בינואר – ואסילי קאליניקוב, מלחין רוסי (נולד ב-1866)
28 בינואר יוסיף גורקו, פילדמרשל רוסי (נולד ב-1831)
האולימפיאדה השנייה מתקיימת בפריז שבצרפת.
אליפות צרפת הפתוחה - הלן פרבוס ()
אליפות וימבלדון - בלאנש בינגלי ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - מרטי מקאטר ()
אליפות צרפת הפתוחה - פול איימה ()
אליפות וימבלדון - רג'ינלד דוהרטי ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - מלקולם ויטמן ()
נבחרת ארצות הברית () זכתה בגביע לאחר ניצחון 0-3 על נבחרת בריטניה ().
פרמייר ליג - אסטון וילה זוכה באליפות.
הגביע האנגלי - "בורי" זוכה בגביע האנגלי.
ליגת העל הארגנטינאית - "אינגליש חיי סקול" מבואנוס איירס זוכה באליפות
אליפות צרפת הפתוחה - פ.ז'ירו ()
אליפות וימבלדון - שרלוט קופר ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - אליזבת מור ()
אליפות צרפת הפתוחה - אנדרה ואשרו ()
אליפות וימבלדון - ארתור גור ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - ויליאם לרנד ()
נבחרת ארצות הברית () זכתה בגביע לאחר שנבחרת בריטניה () לא התייצבה לתחרות.
סרייה א' - מילאן זוכה באליפות.
פרמייר ליג - ליברפול זוכה באליפות.
הגביע האנגלי - טוטנהאם הוטספר זוכה בגביע האנגלי.
ליגת העל הארגנטינאית - "אלומני" מבואנוס איירס זוכה באליפות
ברייטון אנד הוב אלביון -
שנת 1900 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 913 שנות לאום.
ראש ממשלה - פייר וולדק-רוסיו
בין 15 באפריל ל-12 בנובמבר - התערוכה העולמית של פריז
31 במרץ - אורכו של יום עבודה עבור נשים וילדים מוגבל ל-11 שעות על פי חוק.
1 באפריל - כל שוטר צרפתי מחויב לשאת נשק.
14 באפריל - התערוכה העולמית בפריז נפתחת.
21 באפריל - קרב קוסרי שנערך בצ'אד מחבר את כל הכוחות הצרפתיים במערב אפריקה.
27 ביוני - הסכם פריז נחתם בין האימפריה הספרדית לאימפריה הצרפתית לפיו ריו מוני משוחררת מתביעות כל הצדדים.
19 ביולי - הקו הראשון של המטרו נחנך בפריז.
2 בפברואר - מופע ראשון של האופרה של גוסטב קרפטנר, "לואיס".
14 במאי - החלה אולימפיאדת פריז
3 בינואר - מרסל גובילוט, רוכב אופניים ומדליסט אולימפי (נפטר ב-1981).
5 בינואר - איב טנגי, צייר סוריאלסטי (נפטר ב-1955).
9 בינואר - עמנואל ד'יאסטיר דה לה ויג'רי, עיתונאי, פוליטיקאי וחבר המחתרת הצרפתית (נפטר ב-1969).
11 בינואר - בנואה פור, רוכב אופניים (נפטר ב-1980).
4 בפברואר - ז'אק פרוור, משורר ותסריטאי (נפטר ב-1977).
11 בפברואר - ריימונד קמבפורט, אחד משלושת ותיקי מלחמת העולם הראשונה האחרונים שחיו בצרפת (נפטר ב-2008).
6 במרץ - הנרי ג'ינסון, סופר ועיתונאי (נפטר ב-1970).
8 במרץ - פייר דייוויד-וייל, בנקאי השקעות (נפטר ב-1975).
19 במרץ - פרדריק ז'וליו-קירי, פיזיקאי וחתן פרס נובל (נפטר ב-1958).
13 באפריל - פייר מוליניר, צייר וצלם (נפטר ב-1976).