tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בשנת 1982 פורסם "צו הפיקוח על מצרכים ושירותים (שמאי רכב) תש"ם – 1980", במסגרתו הוסדר מעמדם של שמאי הרכב בדין.
ממועד זה, נזקק כל שמאי רכב לרישיון לעסוק בשמאות רכב מטעם משרד התחבורה על פי הקריטריונים שנקבעו בצו.
מאז 1990 הלך וגדל מספרם של שמאי הבית בהדרגה, וביתר שאת (במאות אחוזים) בשנים 1994–2000. בכך החלה כניסתן המסיבית של חברות הביטוח לנושא השמאות; בתחילה בנושאי שמאות הרכב ובעת האחרונה אף בשמאות הרכוש.
תוך כדי כך, חויבו סוכני ביטוח לעבוד עם שמאות הבית במקום שמאי החוץ, כפי שהיה מקובל קודם לכן.
האיגוד, יחד עם המועצה הישראלית לצרכנות (שליד משרד המסחר והתעשייה), הגישו עתירה לבג"ץ נגד המפקח על הביטוח.
כמשיבים הופיעו 7 חברות ביטוח ובתוכם אף לשכת סוכני ביטוח.
ב-15 באפריל 2001 ניתן פסק-דין על ידי השופטים בעתירה, בראשותו של נשיא בית המשפט העליון השופט ברק ולצידו השופטים זמיר וביניש – שעיקריו הם, כי אין לשלם תגמולי ביטוח על סמך חו"ד יחידה של שמאי בית, משום היותו בניגוד עניינים, וכי הליך זה הוא פסול.
בכפוף לפסק-דין זה פורסם "הסדר שמאות רכב" מטעם המפקח על הביטוח, שנכנס לתוקף מחייב ב-1 בינואר 2003 ומאז זכה לעדכון.
כללי האתיקה המחייבים כל שמאי חבר איגוד השמאים דומים וכמעט זהים לאלו של לשכת עורכי הדין בישראל.
בהיות מקצוע השמאות נתון ללחץ מצד בעלי אינטרסים שונים, הרי שהכרח הוא להציב אמות מידה ראויות ושוויוניות בכל הנוגע לממצאי בדיקות השמאי.
קיימת החלטה של מתן חוות דעת ללא משוא פנים, בהתאם לחוק, בתמורה הוגנת ובמקצועיות מרבית לאחר בדיקות מחויבות.
פרטי הכללים רשומים בפרוטרוט באתר איגוד השמאים באינטרנט.
לדוגמה, סעיפים א' ו ב' מכללי האתיקה, אשר נמצאים באתר האינטרנט של האיגוד:
איגוד השמאים משתתף וחבר בפורומים חברתיים הנוגעים לקשת עיסוקיו ומקיים מגע עם איגודים מקבילים ברחבי תבל.
בין השאר קיים קשר עם: לה"ב – לשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל, פורום ארגוני הרכב בישראל
איגוד השמאים נמצא בקשרי עבודה הדוקים ובשיתוף פעולה עם הגורמים הבאים: המועצה הישראלית לצרכנות, אגף הרכב במשרד התחבורה, איגוד המוסכים בישראל, פורום התיקון הבטוח ואיגוד מכוני הבדיקה.
איגוד השחייה בישראל הוא עמותה ציבורית רשומה המרכזת והמייצגת את ענף השחייה בישראל, הליגות השונות, אליפויות ישראל בשחייה, אליפויות ישראל בשחייה אמנותית, אליפויות ישראל במים פתוחים, תחרויות השחייה של המכביה ונבחרות ישראל השונות בשחייה לנוער, לגברים ולנשים כאחד וכן נבחרות ישראל בשחייה אומנותית.
במרץ 2024 לאחר התפטרות יו"ר איגוד השחייה מיקי חליקה מונתה עדי ביכמן לממלאת מקומו עד לבחירות בעמותה שיערכו בספטמבר 2024. מנכ"ל האיגוד הוא מיקי גפן.
משרדי האיגוד נמצאים במכון וינגייט, נתניה.
יושבי ראש איגוד השחייה לדורותיו
עדי ביכמן (ממלאת מקום) 2024
איגוד הרובאים הלאומי של אירלנד (NRAI) הוא איגוד הנועד לקדם את הירי הספורטיבי באירלנד.
האיגוד נוסד בשנת 2000, ומרכזו בטולמור (Tullamore), בירת מחוז אופאלי (Offaly) במרכז המדינה.
בניגוד לאיגודים בעלי שם זהה במדינות אחרות, ה-NRAI משמש כאיגוד ספורט לכל דבר, כשמקביליו במדינות השונות הן התאחדויות או פדרציות ספורטיביות.
זאת על אף ניסיונות השוואה עם איגוד הרובאים האמריקאי (NRA) ושיתוף פעולה עמו בתחומי הקליעה, שכן אין הוא עוסק כלל בזכות לנשיאת נשק או בחקיקה בנושא.
אתר האינטרנט של האיגוד משמש ברובו כפורטל ספורט לענפים הרלוונטיים.
שלוש שנים לאחר ייסודו של האיגוד נבנה באזור בו הוא ממוקם המטווח הפתוח הראשון במדינה לירי לטווחים בינוניים.
האיגוד מתרכז במספר ענפי ירי, אולם ללא ספק התמחותו היא קטגורית ה F-Class, בהיותו אחד ממקימי הליגה הלאומית האירית בקטגוריה זו.
בשנת 2008 נבנה במקום מטווח 1000 יארד (914 מ'), על מנת לאפשר לאירלנד להשתתף באליפות העולם 2009. קיימת גם יריבות גלויה בין ה-NRAI לליגת ה F-Class האמריקאית.
בשנת 2010 הסתיימה בניית מטווח בגודל 1200 יארד (1097 מ') בחסות האיגוד.
איגוד הרוקחות הבין-לאומי שראשי התיבות שלו FIP הוא איגוד בין-לאומי של הארגונים הלאומיים שמייצגים רוקחים ומדענים העוסקים ברוקחות.
האיגוד נוסד ב-1912. נכון ל-2012 הוא כולל 127 ארגונים לאומיים ומשרת כ-2 מיליון איש העוסקים בתחום.
איגוד הקהילות היהודיות של איטליה (באיטלקית: Unione delle Comunita Ebraiche Italiane; בראשי תיבות: UCEI) הוא ארגון-גג של הקהילות היהודיות באיטליה, שבסיסו ברומא.
תפקידו של האיגוד מעוגן בחוק האיטלקי מאז שנת 1930, ולפיו עליו לייצג את כלל הקהילות היהודיות באיטליה בפני השלטונות.
חוק זה התקבל על ידי השלטון הפשיסטי, שחייב את כל היהודים להשתייך לאחת הקהילות ולשלם את המיסים הנדרשים מהם.
מאז תחילת שנות ה-60 בוטלה חובה זו.
הארגון מייצג את היהדות האיטלקית גם ברמה הלאומית-פוליטית.
הוא אחראי למינוי רבנים, לניהול תקציבי הקהילות והוא אף מספק שירותי דת, תרבות וחינוך לקהילות.
אף כי קהילות איטלקיות יהודיות רבות פועלות באופן עצמאי, הן שומרות על קשר הדוק עם הארגון.
מימון צורכי הקהילות מגיע מהשתתפות החברים בארגון ומתקציב ממשלת איטליה.
לפני שכוננו יחסים דיפלומטיים בין ישראל לקריית הוותיקן בדצמבר 1993, הארגון מילא תפקיד חשוב בקשר בין הוותיקן ליהדות העולמית.
מאז שנת 2009 מפעיל הארגון את הפורטל היומי "מוקד" (Moked).
באתר ניתן למצוא בין היתר רשימת פרויקטים, הקשורים בקהילות היהודיות, שמימן הארגון בכספיו.
המבנה הארגוני והניהולי של האיגוד כולל את:
הקונגרס - כולל נציגים של כל הקהילות ומתכנס אחת לארבע שנים.
הנשיא - מייצג את הקהילה ומנהל את מוסדותיה.
המועצה המבצעת (giunta) - נבחרת על ידי המועצה המייעצת ומורכבת מחברים בה, מראשי ארגון הקהילות, מרבנים ומיועצים.
המועצה המייעצת - כוללת 18 יועצים שנבחרו על ידי הקונגרס, כולל רבנים.
אספת רבנים - כוללת את רבני קהילות איטליה ואחרים.
מועצה רבנית - כוללת שלושה רבנים שנבחרו על ידי הקונגרס.
איגוד השיט הבין-לאומי הוא ארגון הגג האחראי על כל תחרויות השיט בעולם והוא חלק מהוועד האולימפי הבין-לאומי.
האיגוד אחראי בין היתר על תחרויות סירות קטנות, יאכטות, גלשני רוח, גלישת קיט וסירות בשלט רחוק.
"איגוד מרוצי היאכטות הבין-לאומי" (IYRU) הוקם ב-1904, כשמזכיר "איגוד מרוצי היאכטות" כתב למועדון שיט צרפתי על הצורך לכנס ועידה שתחליט על חוקים למרוצי היאכטות שיהיו מקובלים על כל מדינות אירופה.
הוועידה התכנסה ב-14 באוקטובר 1907 במועדון היאכטות של פריז ומאז הפכה לסמכות של תחרויות השיט בעולם.
ב-5 באוגוסט 1996 שינה IYRU את שמו לאיגוד השיט הבין-לאומי (ISAF).
כל 4 שנים מפרסמת ISAF ספר חוקים שתקף לכל התחרויות הבין-לאומית והארציות.
החוקים מהווים סטנדרט בעולם השיט וכל התחרויות מתנהלות על פיהם.
חוק מרוצי השיט ׁׁ(RRS) פירוט
חוקי הציוד בשיט (ERS) פירוט
תקנות מיוחדות למרוצים רחוקים מהחוף (OSR) פירוט
ISAF אחראית על תחרויות השיט באולימפיאדה ולכן הן נחשבות כתחרות בפיקוח ותוצאותיהן נכללות בדירוג השייטים.
בנוסף, מארגנת ISAF את אליפות העולם בשיט שמתקיימת כל 4 שנים ומתחרים בה בדגמים האולימפיים.
בנוסף לאליפות העולם בשיט הארבע שנתית, מתקיימת לכל דגם אולימפי תחרות אליפות עולם נפרדת בתדירות של שנה.
תחרויות מיוחדות שמאורגנות על ידי ISAF
סבב תחרויות דו-קרב עולמי (נקרא גם סבב אלפרי או בקיצור WMRT)
כל שנה מחלקת ISAF את תואר איש השנה לשייט אחד ושייטת אחת (במקרה של צוות מוענק התואר לכולם).
עד כה אף ישראלי לא זכה בתואר אך גל פרידמן ולי קורזיץ היו מועמדים.
בשנת 2007 הכריזה ISAF על רשימה של 6 שיטים שמהווים את היכל התהילה.
הכוונה של ISAF היא לעדכן את הרשימה כל 4 שנים.
איגוד הקומפוזיטורים בישראל הוא ארגון שמטרתו קידום המוזיקה הקלאסית הישראלית בת זמננו הנכתבת עבור אולמות הקונצרטים, שיפור תנאי העבודה והיצירה של הקומפוזיטורים החיים בישראל, והעלאת המודעות ליצירה המוזיקלית המקורית הנכתבת במדינה בקרב הציבור הישראלי.
האיגוד נוסד בשנת 1953 והוא פועל כמוסד ללא כוונת רווח הנתמך על ידי המועצה לתרבות ולאמנות (מינהל התרבות) מטעם משרד התרבות והספורט, מדמי החבר של הקומפוזיטורים ומתרומות.
איגוד הקומפוזיטורים הישראלי פועל כסניף מקומי של ISCM – החברה הבין-לאומית למוזיקה בת זמננו, ושל ACL, איגוד הקומפוזיטורים הכלל-אסייתי.
ראשי האיגוד בעבר נמנו על הבולטים שבמלחיני ישראל, ובהם מנחם אבידום, בן-ציון אורגד, בנימין ברעם, צבי אבני, יורם מיוחס, עמי מעייני, אשר בן יוחנן, מנחם צור, ארי בן שבתאי, רון וידברג ודן יוהס.
נכון לתחילת 2014, מכהנים בראשות האיגוד המלחינים שי כהן בתפקיד היו"ר, ג'ון בוסטוק כגזבר וחנה אג'יאשווילי כמזכירת האיגוד.
מנהלת משרד האיגוד היא המלחינה הילת בן קנז.
פעילות האיגוד כוללת ארגון קונצרטים בהם מנוגנות יצירות חברי האיגוד, בדגש מיוחד על עידוד מלחינים צעירים וכן מלחינים שעלו ארצה זה לא מכבר.
פעילויות נוספות מופנות לעידוד מבצעים לביצוע היצירה הישראלית, פעילות חינוכית בקונסרבטוריונים ואקדמיות למוזיקה וכן שיתוף פעולה עם איגודים מקבילים לחו"ל על בסיס של חילופי תרבות.
איגוד הקומפוזיטורים מעניק את פרס קרן קלון לעידוד מלחינים צעירים המצויים בתקופת לימודיהם, וכן מקיים את תחרות פרס ליברסון הפתוחה לחברים ומתקיימת מדי שנתיים.
איגוד הקומפוזיטורים הקים ומפעיל את מל"י – המרכז למוזיקה ישראלית, המתפקד כבית הוצאה לאור של כלל המלחינים החברים באיגוד.
האיגוד פעיל בהוצאה לאור של תקליטורים של מוזיקה ישראלית, מפעל שהגיע לשיאו עם הפקתם של תשעת התקליטורים בסדרת "פסנתרין" המתעדים את המוזיקה הישראלית לפסנתר במשך המאה העשרים.
איגוד התעשייה הקיבוצית, כחלק מהתאחדות התעשיינים בישראל מאז ה-12 באוגוסט 1990, מייצג מסייע ומקדם את התעשייה הקיבוצית המהווה את התשתית הכלכלית העיקרית של הקיבוצים.
האיגוד הוקם בשנת 1963 במטרה להוות ארגון גג.
כיום מייצג הארגון כ-270 מפעלי תעשייה בקיבוצים, מושבים שיתופיים ומפעלים אזוריים, הפרושים על פני כל הארץ מרביתם באזורי הפריפריה.
היקף המכירות של התעשייה הקיבוצית בשנת 2020 היה 47 מיליארד ש"ח.
היצוא מהווה מעל 50% מהתפוקות.
בתעשייה הקיבוצית מועסקים כ-39.3 אלף עובדים בישראל.
עיקר הפעילות מרוכזת בשלושת הענפים הגדולים: פלסטיקה וגומי, מזון ומשקאות, מתכת ומכונות, ועיקר ההכנסות מענפי הפלסטיקה והגומי והתעשייה החקלאית.
אוכלוסיית הקיבוצים מהווה פחות מ-2% מאוכלוסיית מדינת ישראל, תפוקת התעשייה הקיבוצית מהווה כ-9% מתפוקת התעשייה הישראלית (ללא יהלומים).
ענף הפלסטיקה והגומי של התעשייה הקיבוצית מהווה מעל 60% מכלל תפוקת הענף בתעשייה הישראלית.
כ-70% מפעילות התעשייה הקיבוצית נמצאת באזורי פריפריה.
ייצוג ופעולה משותפת עם התאחדות התעשיינים לקידום מכלול הנושאים המסייעים לתעשייה
ייזום וקידום תוכניות סיוע לתעשייה
פרסום והעברת מידע מהמפעלים ואל המפעלים
השבחת המוניטין של התעשייה הקיבוצית דרך פרסום פעילות, לובינג, סיורים עם מקבלי החלטות וקובעי מדיניות, השתתפות בכנסים ואירועים
היכרות בין התעשייה הקיבוצית וגורמי ממשל - שרי ממשלה, משרד הכלכלה, מרכז השקעות, התאחדות התעשיינים, מכון היצוא רשפ"ת, המדען הראשי ועוד
ייצוג במרכז השקעות, סיוע למפעלים בבעיות של אישור תוכניות ובאישור ביצוע תוכניות
פיתוח והפצת תוכניות התמ"ת לסיוע לתעשייה, חונכות עסקית, קידום השיווק, העיצוב, ניצוץ לחדשנות ועוד
קשר עם משקיעים המעוניינים להיות שותפים במפעלים קיבוציים אגף טכנולוגי
ייצוג ופעילות במכון התקנים בוועדות התקינה ובוועד הפועל כולל מינוי נציגים לוועדות השונות
ייצוג התעשייה הקיבוצית בתחומי המו"פ בלשכת המדען הראשי בתמ"ת
פיתוח תוכניות סיוע במו"פ לתעשייה המסורתית
ייצוג התעשייה הקיבוצית במתימו"פ העוסק בשיתוף פעולה במחקר ופיתוח עם האיחוד האירופי
טיפול בבעיות איכות סביבה ואנרגיה
איגוד השיווק הישראלי (לשעבר: איגוד המפרסמים בישראל) מאגד את החברות המשווקות והמפרסמות במשק הישראלי בכל התעשיות, השירותים והענפים.
האיגוד הוא מרכז מקצועי עבור כל העוסקים בשיווק בארגון: המנכ"לים, סמנכ"לי השיווק, אנשי התקשורת השיווקית, מנהלי המותגים, מנהלי הפרסום וכל אנשי אגף השיווק בחברה.
איגוד השיווק הוא חבר בפדרציה העולמית של המפרסמים () בה חברים איגודים מקבילים מ-55 מדינות נוספות מרחבי העולם.
האיגוד מונה כיום כ-200 ארגונים וחברות במשק הישראלי במגוון תעשיות, שירותים וענפים.
בראש האיגוד ומעל הצוות הניהולי של האיגוד, עומד יו"ר האיגוד והנהלה ציבורית הנבחרת אחת לארבע שנים בידי חברי האיגוד ובכפוף לתקנון האיגוד.
איגוד השיווק הישראלי הוקם כ"איגוד המפרסמים בישראל" בשנת 1961, בידי 15 חברות אשר בקשו להקים גוף שידאג לצרכים המקצועיים של החברות המפרסמות במשק, ישמיע את קולן, ויסייע לחבריו לשווק ולפרסם ביעילות ובהגינות.
החברות אשר יסדו את האיגוד הן: אל על, אסם, בנק הפועלים, בנק לאומי, דובק, דלק, יצהר, סיבים כימיים, עלית, עסיס, צים, רבלון, שמן, תלמה ותנובה.
בשנת 2004 ניסח האיגוד את "האמנה לאחריות ולהגינות בפרסום" המהווה מסמך יסוד בהתקשרות השיווקית בישראל.
כמו כן השתתף האיגוד בפרוש כללי האתיקה ובגיבוש מדריך האתיקה לפרסומות, אשר אומץ על ידי מרבית החברות בארץ, וכונה "התו האתי".
האיגוד עורך תחרויות חודשיות, רבעוניות ושנתיות ומעניק תארים ופרסים לזוכים בהן.
איש השיווק של החודש / של השנה - מנהל שיווק או מנכ"ל חברה שהוביל מהלך שיווקי משמעותי וראוי לציון.
נבחר בידי ועדת השיווק, המונה כ-15 נציגים מענפים ומקטגוריות שונים.
ההשקה המנצחת - ציון לשבח המוענק מדי רבעון להשקה חדשנית של מוצר או שירות, שתרמה לשינוי הקטגוריה או לפיתוחה וזכתה לתשומת לב צרכנית.
תחרות האפי לאפקטיביות שיווקית, בשיתוף אגוד הפרסום הישראלי והמי"ל.
הגרסה הישראלית של תחרות ה-Effie Awards הבינלאומית אשר מתקיימת ב-40 מדינות.
איגוד הקולנוענים הרוסי, רשמית איגוד הקולנוענים של הפדרציה הרוסית הוא ארגון ציבורי רוסי, שהוקם ב-27 בפברואר 1990 במוסקבה כדי להגן על האינטרסים המשותפים ולהשיג את היעדים הסטטוטוריים של יוצרי הסרטים המקצועיים המאוחדים העובדים בתחום האורקולי במדינה.
האיגוד נוסד בכנס משותף של קולנוענים רוסים, שהתקיים בתאריכים 27-28 בפברואר 1990 במוסקבה.
אמנת הארגון אומצה ב-9 ביולי 1992. יושב ראש האיגוד הנוכחי הוא הבמאי המוערך ניקיטה מיכאלקוב.
האיגוד פועל בשטחן של יותר ממחצית הגופים המרכיבים את הפדרציה הרוסית באמצעות חטיבות מבניות שלה - ארגונים, סניפים ונציגויות.
החל מ-24 במרץ 2016 היחידות האזוריות הגדולות ביותר הן הארגונים במוסקבה (3,077 חברים), סנקט פטרבורג (815 חברים), פרברי מוסקבה (173 חברים) ומחוז סברדלובסק (120 חברים).
האיגוד פועל להגנה על זכויות חברתיות, זכויות יוצרים, זכויות עבודה, קניין רוחני ואינטרסים מקצועיים של חבריו, כדי לסייע ביצירה ושיפור התנאים לפעילותם היצירתית.
גילדת המפיקים ומארגני התהליך הקולנועי;
איגוד התרבות היהודי-הונגרי (בהונגרית: Magyar Zsidó Kulturális Egyesület, בקיצור: MAZSIKE) הוא ארגון אזרחי מהמגזר השלישי ההונגרי ללא מטרות רווח.
האיגוד הוא המו"ל של כתב העת "שבת".
יו"ר הארגון הוא פטר קירשנר.
המשרד הרשום של האיגוד הוא בבודפשט, רחוב רוואי 16.
האיגוד הוקם בנובמבר 1988 כאחת העמותות היהודיות העצמאיות (הבלתי תלויות) הראשונות בהונגריה שלאחר חילופה השלטון (או בשלהי החילופים).
האיגוד לוקח חלק בחקר המורשת והמסורות של יהדות הונגריה.
בפעילותה היא ממשיכה את המסורות והעבודה של אגודת אומיקה - ההתאחדות הלאומית היהודית-הונגרית לחינוך בהונגריה (OMIKE), שנחשבת לקודמתה ושל האגודה הספרותית היהודית-הונגרית (IMIT).
זו עמותה ללא כוונות רווח (מלכ"ר).
לאיגוד היה חלק בארגון ובהקמה של בית ספר "יבנה", "בית הספר הקהילתי היהודי של לאודר" (של רונלד לאודר שאמו אסתי לאודר הייתה אמנם ילידת ארצות הברית, אך להורים מהונגריה).
פרויקטים אחרים של האיגוד כוללים למשל את פרויקט אבן נגף; פרויקט "שולחנות בית ספר ריקים" לזכר ילדים שנחטפו ונרצחו בגיל בית ספר, הקמת אתרי הנצחה כגון במפעל הלבנים באובודה ששימש נקודת יציאה לצעדות מוות בודפשט-הדיישהאלום (סתיו 1944) ולהנצחת הגירושים ושל מחנות הריכוז.
האיגוד הוא המו"ל של העיתון היהודי העצמאי, כתב העת "שבת" (Szombat).
ארגון אירועי תרבות, ערבים וסדרות ספרותיות, פסטיבלי תרבות, קונצרטים, סיורי וטיולי עיר תרבותיים
ארגון טיולי תרבות בעקבות זכרונות וערכים יהודיים בחו"ל (לרבות גם לא יהודים).
איגוד הקרדיולוגיה האירופאי למחלות קרום ושריר הלב (ESC – European Society of Cardiology) הוא עמותה מקצועית ללא מטרות רווח, המאפשר שיפור והרמוניזציה של תקני האבחון והטיפול במחלות לב וכלי דם.
האיגוד מייצר, מארגן ותומך בפעילויות ומוצרים מדעיים וחינוכיים רבים המיועדים לאנשי מקצוע בקרדיולוגיה המעוניינים להגדיל את הידע שלהם ולעדכן את כישוריהם.
האיגוד נוסד בשנת 1950 ומשרדיו נמצאים בפארק הטכנולוגי של סופיה אנטיפוליס בין ניס לקנין, בדרום צרפת.
הקונגרס האירופי הראשון לקרדיולוגיה התקיים בלונדון בספטמבר 1950. האיגוד מייצג כ־80,000 אנשי מקצוע בקרדיולוגיה מאירופה וים התיכון.
האיגוד הקרדיולוגי בישראל הוא חבר בארגון.
פרופסור יהודה אדלר הוא יו"ר איגוד הקרדיולוגיה האירופי למחלות קרום ושריר הלב.
בפברואר 2013 פתח ה-ESC את סוכנות הלב האירופית בבריסל, בסמוך למתחם הפרלמנט האירופי, כדי לבנות בסיס בבירה הפוליטית של אירופה.
האיגוד מקיים קשר הדוק עם 57 אגודות לב לאומיות ו־47 אגודות לב מסונפות ברחבי העולם.
עמית האיגוד האירופאי לקרדיולוגיה הוא קרדיולוג אשר נקבע כי הוא בעל ניסיון משמעותי והישגים ראויים לציון בתחום הקליני, החינוכי, המחקרי, הארגוני או המקצועי של קרדיולוגיה.
לעמיתי האיגוד האירופאי לשאת את התואר FESC המצוין בדרך כלל לצד התואר האקדמי ברפואה.
איגוד השייט בישראל הוא עמותת ספורט המהווה הגוף היציג של ענף השַיִט מול מוסדות בישראל ובעולם.
האיגוד נוסד בשנת 1960 וכיום מנהלו הכללי סמדר פינטוב.
יושב ראש האיגוד הוא שי בובר שנבחר בשנת 2020. תקציב העמותה לשנת 2020 עמד על כ-8.4 מיליון ש"ח, מתוכם כ-7.3 מיליון ש"ח מתקציב המדינה, ועבדו בו כ-11 איש.
משרדי העמותה ממוקמים במרכז הספורט הלאומי תל אביב.
נכון לשנת 2022, האיגוד מאגד כ-1350 ספורטאים מהם כ-726 ספורטאים פעילים (34% נשים) ב-13 מועדונים.
האיגוד עורך כ-70 תחרויות בשנה.
בהנהלת האיגוד 13 חברי ועד מנהל, הפועלים בהתנדבות, ונבחרים על ידי האגודות החברות באיגוד.
האיגוד מייצג את ישראל אל מול האיגוד השַיִט הבינלאומי.
הנהלת איגוד השייט בישראל והיו"ר נבחרים אחת לארבע שנים באספה כללית מבין נציגי אגודות השַיִט ברחבי הארץ החברות בעמותה, על פי קריטריונים של איכות וכמות, כפי שנקבעו בתקנונים בשנת 1996 לכלל איגודי הספורט.
לצד האיגוד פועלות: ועדה מקצועית, ועדת חוקה, ועדת ביקורת, ועדת מנדטים, ועדת ערעורים, ועדת השעיה, ועדה להגשת קובלנה, ועדת כספים וכח-אדם, ועדת תגמול, ועדת מכרזים, ועדה אסטרטגית ורכזי דגמים.
פיתוחו וקידומו של ענף השַיִט בישראל תוך ניהול וריכוז השַיִט התחרותי וההישגי.
ארגון וניהול תחרויות לאומיות ובינלאומיות.
הקמת סגלי נבחרות ישראל ושיגורן לתחרויות בינלאומיות.
ייצוג וטיפוח קשרים עם הגופים הבינלאומיים העוסקים בענף השַיִט.
הפועל גינוסר/עמותת מגל אל גל
מועדון השַיִט מכמורת עמק חפר
הפועל תל אביב מועדון ימי
המרכז לחינוך וספורט ימי אילת
החבל הימי לישראל (חי"ל) שהוקם בשנת 1936 נטל על עצמו שליחות לאומית שמטרתה העמקת התודעה הימית בקרב בני הנוער כדי לייסד תרבות ימית חדשה, וכדי להעמיד, לחנך ולטפח דור של יורדי ים, שחיינים, דייגים ושייטים עבריים.
אחרי קום המדינה הוקמה ההתאחדות לספורט, אך החי"ל הפך למוסד גג של אגודות הספורט הימי עד לפירוקו בשנת 1997. האגודות הימיות של תנועות הנוער העבריות כללו את: ימיית הפועל, אגודת יורדי ים זבולון, צופי ים, הפלוגות הימיות של מכבי, אליצור, דגל ציון ובית"ר.
תחרות השַיִט הראשונה בין אגודות הספורט נערכה בירקון בשנת 1928, המשכן בשנות ה-40 וה-50 בשיוטי החוף של חי"ל, שיוטים גדולים בשנות ה-60 וה-80 בכינוסי הפועל.
הוועד האולימפי בישראל הוקם בשנת 1951 לקראת המשחקים האולימפיים בהלסינקי פינלנד 1952, רק בשנת 1960 התקבל השַיִט כענף ספורט מוכר על ידי ההתאחדות לספורט.
ועדת השַיִט היוותה גוף יציג אל מול הפדרציה הבינ"ל לשַיִט.
המעבר לסירות קטנות, שהיו פופולריות ברחבי העולם החל עם הגעת שלוש סירות ההולנדי המעופף שהגיעו לארץ בשנת 1960. חוקי השַיִט הבינלאומיים תורגמו לראשונה לעברית בשנת 1965. בשנת 1995 נרשם איגוד השייט כעמותה בעלת תקנון, במהלך זה התנתק סופית מההתאחדות לספורט ותוקצב ישירות ממשרד הספורט וממועצת הטוטו.
+סירותגלשני IQגלשני מצנח470iQFOiL 95Formula Kite49eriQFOiL 85 (נשים)Fun Board פתוח49er FX (נשים)Kite Foil פתוחלייזר סטנדרט (ILCA7)לייזר רדיאל (נשים)(ILCA6)קטמרןטופז
הערה: הישגי השייטים הישראליים באולימפיאדות, אליפויות עולם (מדליות) ואליפויות אירופה (מדליות) מופיעים בערכי הדגמים
+סירותגלשני IQ ו-BICגלשני מצנח420iQFOiL 85 (נוער)IKA ARROWSלייזר רדיאל (ILCA6)iQFOiL 85 (קדטים)לייזר 4.7 (ILCA 4)Bic 7.8אופטימיסט בינ"לBic 6.8אופטימיסט ירוקיםBic 5אופטימיסט פלסטיקBic 4אופטימיסט דגם אחידRS FEVA (XL)
הערה: הישגי השייטים הישראליים באליפויות עולם (מדליות) ואליפויות אירופה (מדליות) מופיעים בערכי הדגמים תוך ציון קטגוריות הגיל (מסומן באות U בתוספת ספרות המציינות כי גילם של המתחרים הוא עד המצוין בספרות).
דגמי כלי השַיִט שהתחרו בעבר
+סירותגלשניםהולנדי מעופף - Flying Dutchmanלכנרפין - Finnמיסטרלחרטומן - Snipeניל פרייד RS:X350 (שמשונית) - Mirrorשחף
- (Fleet racing) - שיוט צי הוא מרוץ בו יש מעל 3 כלי שַיִט ומהווה חלק מסדרת שיוטים.
- (Match racing) הוא תחרות בין שני כלי שַיִט.
הטקטיקה במרוצי דו-קרב שונה מבשאר השַיִטות כיוון שהצוותים מנסים לאו דווקא לסיים את השיוט במהירות המרבית, אלא לסיים לפני היריב.
- (Team racing) - שיוט קבוצתי הוא תחרות בה לרוב משתתפים 2 קבוצות שלכל אחת מהן יש 3 סירות.
הטכניקה דומה במקצת לשיוטי דו-קרב אבל נוסף גם המדד של התוצאה הסופית של השיוט.
לקראת כל תחרות, האיגוד ממנה ועדת תחרות הכוללת את המועדון המארח, קברניט תחרות (Race Officer) לכל מסלול וצוות שופטים (Jury).
האיגוד מוציא שני מסמכים על-פיהם תתנהל התחרות:
איגוד השַיִט, ועדת התחרות, קברניטי התחרות והשופטים פועלים על פי המסמכים הישימים הבאים:
חוקי תחרויות השַיִט (RRS- The Racing Rules of Sailing) מסדירים את הספורט של תחרות סירות מפרש וגלשנים.
הם מתוקנים ומתפרסמים כל ארבע שנים על ידי שַיִט עולמי, ומתורגמים לעברית על ידי איגוד השייט בישראל.
כללי הציוד לשַיִט (ERS - The Equipment Rules of Sailing) קובעים את הציוד המשמש בספורט.
הם מתעדכנים ומתפרסמים כל ארבע שנים על ידי שַיִט עולמי.
ספר התקדימים של שַיִט עולמי (The Case Book) תומך בכללי התחרויות של השַיִט.
ספר התקדימים מפרט פרשנויות של כללי תחרות השַיִט ומספק פרטים על יישום חוקי תחרויות השַיִט על כ-140 תרחישים.
מורי דרך שַיִט עולמי הבאים משמשים לניהול התחרות: "מדריך לקברניט תחרות" (Race Management Manual), "כללי המדיניות לתחרות" (Race Management Policies for World Sailing Events) ו"הוראות הדגם (Class Rules)".
איגוד ועדות העבודה החקלאיות הוא ארגון פלסטיני שהוקם בשנת 1986, ומטרתו הרשמית של היא לשפר את הביצועים והמקצועיות של חקלאים פלסטינים.
האיגוד כולל יותר מ-65 סניפים מקומיים של ועדות חקלאים מקומיות.
במסגרת זו, האיגוד יוזם בנייה בשטחי C.
האיגוד הוא ארגון אזרחי ולא ממשלתי, והוא מגדיר עצמו כארגון א-פוליטי ובלתי תלוי, אך על פי המכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים, 6 פעילים בארגון היו חברים בארגון הטרור החזית העממית לשחרור פלסטין.
הארגון ממומן על ידי מדינות זרות, ובעיקר על ידי האיחוד האירופי וממשלת הולנד.
בשנת 2021 הוכרז הארגון על ידי שר הביטחון בני גנץ כארגון טרור, אך מרבית המדינות המממנות את הארגון לא קיבלו הכרזה זו.
בשנת 1986 הוקם האיגוד כגוף עצמאי ולא ממשלתי, שמטרתו המוצהרת היא לשפר את הביצועים והמקצועיות של חקלאים פלסטינים.
האיגוד מעסיק יותר ממאה עובדים, והוא מונה מעל 65 סניפים ברחבי יהודה ושומרון ורצועת עזה.
המחזור השנתי של איגוד ועדות העבודה החקלאיות גבוה מ-5 מיליון יורו.
רוב הפעילות של הארגון ממומנת במישרין ובעקיפין על ידי האיחוד האירופי, האו"ם וממשלות צרפת, נורווגיה, גרמניה, ספרד, הולנד ועוד.
אחד מגופי המימון של איגוד ועדות העבודה החקלאית הוא ארגון ה-NPA (Norwegian People's Aid; בעברית: סיוע העם הנורווגי).
ה-NPA מגדיר עצמו כארגון המסייע לאוכלוסיות חלשות או פגיעות, ולכן תומך באיגוד ועדות העבודה החקלאיות.
עיבוד קרקע חקלאית בשטחי C
מעמד הקרקעות ביהודה ושומרון יוצר מצב בו פלסטיני שיעבד קרקעות חקלאיות בשטח C למשך זמן מסוים, יכול לזכות בבעלות עליהן.
על פי חוק הקרקעות העות'מאני התקף ביהודה ושומרון גם כיום, עיבוד חקלאי של קרקע במשך 10 שנים יכול להיחשב כהוכחה לבעלותו של המחזיק בקרקע.
רוב הקרקעות ביהודה ושומרון (כ-70%) לא עברו הסדר ורישום מקרקעין, וחלק ניכר מהעיבוד החקלאי מתבצע בקרקעות שלא הושלם הליך רישומן, ולעיתים בקרקע הרשומה כאדמות מדינה.
הפעילות החקלאית כוללת לעיתים חפירות, הכשרת דרכים והקמת גדרות ללא היתר בנייה.
צה"ל והמנהל האזרחי מונעים מפעם לפעם עיבוד חקלאי באמצעות צו תיחום שטח המאפשר לאכוף את החוק נגד מבנים לא חוקיים לפי תא שטח (בלי צורך בצו נפרד לכל מבנה) ובאמצעות צו שימוש מפריע המאפשר סילוק של המחזיק מן הקרקע כל עוד לא הוכיח את בעלותו עליה.
שימוש בצווים אלו נעשה לרוב כנגד מאחזים של יהודים ולא כנגד עיבוד חקלאי של פלסטינים.
תוכניות לעיבוד קרקעות פלסטיניות בשטח C
בעשור השני של המאה ה-21, איגוד ועדות העבודה החקלאיות הגביר את פעילותו בקרקעות בשטחי C.
בין השאר, האיגוד סולל דרכים המאפשרות גישה לאדמות לעיבוד, ומשתמש במעיינות ובנחלים שבאזור ליצירת צנרת ומאגרי מים.
לאחר מכן האיגוד מדריך ומממן את העבודה החקלאית של הפלסטינים בשטח.
על פי דו"ח של עמותת רגבים, בין השנים 2013–2017 עיבדו פלסטינים כ-7,629 דונם ב-250 אתרים שונים בשטח C.
במסגרת זו נסללו מאות דרכים, חולקו מאות מכליות מים, הוקמו מאות מתקני אגירה ובורות מים והוקמו מעל 100 אלף מ"ר של קירות תמך וטרסות.
בשנת 2014 הפעיל האיגוד מיזם הנקרא 'שורשים' , שמטרתו לעבד שטחים נרחבים בשטח C ולפתח בהם עיבוד חקלאי ובנייה קלה.
המיזם התמקד בתחילה במורדות ההר המזרחיים של גוש עציון וצפון הר חברון, ומשם התפשט לכל רחבי יהודה ושומרון.
90% מהעלות של המיזם מומנה על ידי האיחוד האירופי, ונציגי האיחוד האירופי ברשות הפלסטינית אף נטלו בו חלק פעיל.
לאחר מכן ניהל האיגוד מיזמים דומים לעיבוד קרקעות, בהם 'מיזם שמן הזית', 'מיזם ניהול קרקע ומים', 'מיזם העצמת בעלות פלסטינית על קרקעות ומניעת זליגת כח עבודה ליישובים יהודיים', 'שיקום חממות בגדה המערבית', 'סיוע לרועי צאן במדרון המזרחי של הגדה', 'פליטים פלסטינים בשוליים' ועוד.
איגוד ועדות העבודה החקלאיות מתאפיין בעמדות ופעולות המתאפיינות כאנטי-ישראליות, בהן תמיכה בזכות השיבה, האשמת ישראל בטיהור אתני ומדיניות אפרטהייד ותמיכה ב-BDS.
כמו כן האיגוד פועל בכלים שונים להסרת הסגר הימי על רצועת עזה.
עובדים בכירים באיגוד פרסמו כרזות אנטישמיות וגילו שמחה על רצח של יהודים בישראל.
קשרי הארגון עם החזית העממית לשחרור פלסטין
איגוד ועדות העבודה החקלאיות מגדיר את עצמו כארגון א-פוליטי ובלתי תלוי.
עם זאת, כבר מהקמתו זיהו אותו בפת"ח ובסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי כזרוע החקלאית של ארגון הטרור החזית העממית לשחרור פלסטין, המוגדר ארגון טרור במדינות רבות ובהן ישראל, ארצות הברית והאיחוד האירופי.
מחבלים בחזית העממית כגון ג'מיל מחמד אסמאעיל אלמג'דלאוי, בשיר אלח'ירי ואובאי עבודי, שחלקם אף הורשעו בישראל בגין חברות בארגון טרור, שימשו בתפקידים בכירים באיגוד ועדות העבודה החקלאיות.
לפי עמותת רגבים, האיגוד מקדם פעילות המשרתת את מטרותיה של החזית העממית לשחרור פלסטין, ובד בבד מקבל מימון רב ממדינות באירופה.
באוקטובר 2021 חשף המכון לחקר ארגונים לא-ממשלתיים כי ראש חוליית המחבלים שרצחה את רנה שנרב, סאמר ערביד, היה רואה החשבון של איגוד ועדות העבודה החקלאיות.
בעקבות זאת הכריז שר הביטחון בני גנץ על איגוד ועדות העבודה החקלאיות כארגון טרור, על פי חוק המאבק בטרור .
ההכרזה הייתה אחת מתוך 6 הכרזות על ארגונים המזוהים עם החזית העממית לשחרור פלסטין.
על ההכרזה נמתחה ביקורת מארגוני זכויות אדם בישראל.
ביולי 2022 הודיעו תשע מדינות אירופיות המממנות את הארגונים כי הן דוחות את ההכרזה של ישראל וימשיכו לממן את ששת הארגונים שהוכרזו כארגוני טרור, בהם איגוד ועדות העבודה החקלאיות, כל עוד לא יוצגו בפניהן ראיות משכנעות יותר.
במחלקת המדינה של ארצות הברית הודיעו כי הם ממתינים למידע נוסף מישראל לגבי הגדרת הארגונים כארגוני טרור.
איגוד השחמט של ארצות הברית הוא הגוף האחראי על תחרויות שחמט בארצות הברית ומייצג אותה בפיד"ה, איגוד השחמט העולמי.
האיגוד מנהל את שיטת הדירוג הרשמית במדינה, מעניק תארים ואחראי על יותר מ-20 אליפויות לאומיות מדי שנה.
האיגוד נוסד באילינוי בשנת 1939 כתוצאה מאיחוד של שני ארגוני שחמט ותיקים יותר.
מספר הרשומים באיגוד נכון ליולי 2022 הוא 85,000.
האיגוד הוקם, כאמור, לאחר איחוד של איגוד השחמט האמריקני ואיגוד השחמט הלאומי.
איגוד השחמט האמריקני (לשעבר המערבי) ערך אליפות שנתית פתוחה מאז שנת 1900; הטורניר ההוא, לאחר המיזוג, הפך לאליפות ארצות הברית הפתוחה.
מספר החברים באיגוד עם הקמתו היה בערך 1,000. מספר זה נשאר דומה עד שנת 1958, כשבובי פישר זכה באליפות המדינה בהיותו בן 14 בלבד.
במהלך התקופה שלאחר מכן, הידועה גם בתור "עידן פישר", מספר החברים ב-USCF גדל משמעותית עד לסביבות 60,000 בשנת 1974.
האיגוד משתמש במדי כושר על מנת לדרג את החברים בו, כשלכל שחקן מד כושר שונה עבור משחקים בקצב מלא, בקצב מהיר ובבזק.
הרעיון יצא לראשונה אל הפועל ב-1950 תוך שימוש בנוסחה שפיתח קנת הקרנס (אנ').
ב-1960 אומצה שיטתו של ארפד אלו (אנ'), פרופסור לפיזיקה שהיה גם שחמטאי מחונן.
שיטה זו אומצה מאוחר יותר גם על ידי פיד"ה ואף שימשה לדרג שחקנים במשחקים שאינם שחמט.
ה-USCF ערך מספר שינויים בשיטה לאורך השנים; המודל הנוכחי הושפע רבות מפרופ' מארק גליקמן, שפיתח שדרוג לשיטתו של אלו.
האיגוד מארגן שלל אליפויות שחמט במדינות ארצות הברית, רובן מתקיימות אחת לשנה.
האליפות הוותיקה ביותר היא אליפות ארצות הברית הפתוחה, שהתקיימה לראשונה ב-1900 כאליפות המערב במינסוטה.
כיום, ברוב המדינות בארצות הברית מתקיימות התחרויות השנתיות הבאות: האליפות לסניורים, אליפות תלמידי התיכונים ע"ש ארנולד דנקר, אליפות תלמידי חטיבות הביניים ע"ש דיווין ברבר, אליפות תלמידי בתי הספר היסודיים ע"ש ג'ון ד.
רוקפלר והאליפות לבנות ע"ש רות הרינג.
שחקנים בדרך כלל מעפילים לאירועים אלה על ידי זכייה באליפויות מקומיות, אם כי כל הנהלת תחרות רשאית לקבוע קריטריון לבחירת המתמודדים.
אליפות ארצות הברית (הסגורה) התקיימה לראשונה ב-1936 לאחר שנים רבות בהן הייתה מנוהלת בשיטת דו-קרב.
בין הזוכים בה לאורך השנים נמנים שמואל רשבסקי ובובי פישר שזכו בה 8 פעמים כל אחד; וולטר בראון - 6 פעמים; לארי אוונס וגטה קמסקי - 5 פעמים כל אחד.
אליפות הנשים, גם היא תחרות סגורה, התקיימה לראשונה ב-1937. בשנים האחרונות היא מתקיימת במקביל לאליפות המרכזית.
איגוד הרוגבי הישראלי, הוא הגוף המנהל את ספורט הרוגבי בישראל.
האיגוד נוסד כאיגוד הרוגבי הישראלי ב-1971, והוא הצטרף למועצה הבינלאומית לרוגבי ב-1988. מסיבות פוליטיות, הוא משויך ל-FIRA-AER , גוף הרוגבי האירופי, ולא לגוף הרוגבי האסייתי.
נבחרת ישראל ברוגבי משחקת בגביע אירופה לאומות .
אצטדיון הבית של נבחרות הרוגבי הישראליות הוא אצטדיון וינגייט, הממוקם במכון וינגייט ומסוגל להכיל בין 1,000 ל-1,500 צופים.
מטרות האיגוד: לארגן, לנהל, לשלוט ולפקח על משחק הרוגבי בישראל, ובשטח זה להיות כפוף לחוקים כלליים ותקנון של הוועד הבינלאומי של הרוגבי.
כבר בימי המנדט הבריטי שיחקו רוגבי בארץ ישראל.
מתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 פעילה ליגת הרוגבי בכל הארץ.
משנות ה-80 נבחרות ישראל השתתפו באופן קבוע באליפויות אירופה.
ב-1981 במסגרת המכביה שנערכת בישראל אחת ל-4 שנים, נערכו טורנירי רוגבי.
החל משנת 2009 שודרו משחקי נבחרת ישראל ברוגבי בטלוויזיה הציבורית.
בשנת 2011, פיטר דה וילייר , מאמן נבחרת דרום אפריקה ברוגבי, ואורגאן הוסקינס, נשיא איגוד הרוגבי הדרום אפריקאי, ביקרו בישראל ונפגשו עם שחקני נבחרת ישראל.
פיטר דה וילייר, מאמן הספרינגבוקס, קבוצת הרוגבי הלאומית של דרום אפריקה, ערך אימון לנבחרת ישראל במגרש הרוגבי בקיבוץ יזרעאל.
בשנת 2011, הוועד האולימפי הישראלי תמך בליגת השביעיות לגברים ונשים, כספורט קבוצתי מועדף לקראת המשחקים האולימפיים בריו דה ז'ניירו בשנת 2016.
מועדוני הרוגבי מפוזרים בכל הארץ.
בליגת ה-15 ישנם שבעה מועדונים, בליגת השביעיות לגברים ישנם 9 מועדונים פעילים, ובליגת השביעיות לנשים 6 מועדונים.
ליגת הנוער מתפלגת לפי גילאים.
נכון לשנת 2023 נבחרת ה-15 של ישראל נמצאת במקום ה-59 באירופה.
נבחרות השביעיות לגברים ולנשים משחקות בדרג השני באירופה.
ונבחרת הנוער עד גיל 18 מדורגת במקום ה-15 באירופה ומשחקת בדרג השני.
נבחרת הנשים של ישראל מדורגת במקום ה-21 באירופה.
נכון ל-2023 במדינת ישראל 12 מועדונים.
מועדון רוגבי גליל עליון, הוקם ב-1976 ובו 4 קבוצות, נערים, נוער, בוגרים ונשים.
מועדון רוגבי מג'אר, הוקם בשנת 1996 ובו 5 קבוצות נוער ילדים ובוגרים.
חזירי הבר - מכבי חיפה כרמל, הוקם בשנת 1971 ובו קבוצת גברים, קבוצת נשים וקבוצת נוער.
מועדון רוגבי יזרעאל גלבוע, הוקם בסוף שנות ה-60 של המאה העשרים, במועדון 5 קבוצות.
קבוצת בוגרים, היתר קבוצת, נוער וילדים.
מועדון הרוגבי ממוטות מנשה, קיים משנת 2011.
מועדון רוגבי השרון-רעננה, הוקם בסוף שנת ה-1979. במועדון ישנן קבוצות בוגרים, נוער ונשים.
אס"א תל אביב, הוקם בשנת 1973, המועדון כולל: 2 קבוצות גברים, 3 קבוצות נשים, ומחלקת נוער המפעילה מסגרות עד 18 ,עד 16 ,עד 14 ,עד 12.
מועדון הרוגבי אריות ירושלים, הוקם בשנות השמונים של המאה העשרים.
במועדון קבוצות גברים, נשים ונוער
הפועל אשקלון, הוקם בראשית המאה ה-21, במועדון קבוצת גברים וקבוצת נוער.
מועדון רוגבי הפועל באר שבע, הוקם ב-27 ביולי 2016. במועדון ישנם קבוצות ילדים, נוער, בוגרים ונשים.
אגודת הידידים עוזרת לוודא כי לאיגוד עומדים המשאבים הדרושים, ציוד וכספים, במטרה לקדם את הענף כספורט קבוצתי לאומי מוביל בישראל.
היעדים ארוכי הטווח של אגודת הידידים
להפוך את הרוגבי למשחק כדור קבוצתי מוביל בישראל.
להתחרות ברמות הגבוהות באירופה ובעולם.
להקים אקדמיה של מצוינות ברוגבי.
לייצג את ישראל במשחקים האולימפיים 2028.
איגוד התסריטאים האמריקאי הוא המונח הכללי של שני איגודים מקצועיים אמריקאים שונים, המייצגים תסריטאים בתעשיות הטלוויזיה, הקולנוע, הרדיו ובפלטפורמות התוכן המקוונות כגון נטפליקס, ספוטיפיי ועוד.
גילדת התסריטאים של אמריקה המזרחית (WGAE), שבסיסו בעיר ניו יורק.
גילדת התסריטאים של אמריקה המערבית (WGAW), שבסיסו בלוס אנג'לס.
למרות שכל ארגון פועל באופן עצמאי, הם מבצעים כמה פעילויות משותפות, כולל משא ומתן על חוזים והכרזה משותפת על עיצומים ושביתה.
שני הארגונים הוקמו במהלך שנת 1954 לאחר מיזוג מספר קבוצות כותבים מארגוני עובדים אחרים.
איגוד היוצרים The Authors Guild או (בקיצור AG) נוסד במקור בשנת 1912 כ"אגודת הסופרים של אמריקה" (ALA), על מנת לייצג מחברי ספרים, מגזינים ומחזאים.
בשנת 1921, איגוד המחזאים של אמריקה התפצל לכדי קבוצה נפרדת על מנת לייצג בתחילה את כותבי הבמה, ומאוחר יותר דרמטורגים ברדיו.
באותה שנה, אגודת כותבי המסך הוקמה כדי לייצג את תסריטאי הקולנוע, אך פעלה כארגון חברתי ולא כארגון עובדים עד 1933. לאחר אותה שנה הקבוצה התחברה לאיגוד היוצרים ופעלה יותר בנושאי הסכמי שכר לחבריה.
עם תחילתה של תעשיית הטלוויזיה ב-1948, אגודת כותבי המסך וקבוצת כותבי טלוויזיה בתוך ליגת היוצרים החלו לייצג כותבי טלוויזיה.
למרות ששני הארגונים פועלים באופן עצמאי, הם מבצעים ביחד כמה פעילויות באופן קבוע:
פרסי איגוד הכותבים של אמריקה מוענקים מדי שנה על ידי שני האיגודים כהוקרה למצוינות בכתיבה קולנועית, טלוויזיה ורדיו, כולל ספרות ועיון כאחד.
בשנת 1949 הוענקו לראשונה פרסי איגוד הכותבים הראשון, כדי להוקיר את מיטב כותבי הקולנוע של 1948. טקס הענקת הפרסים השנתי משודר בו זמנית לחוף המזרחי והמערבי.
חוקי הקרדיט של גילדת התסריטאים משמשת כדי לקבוע מי מקבל קרדיט על כתיבת סרט, טלוויזיה, תיאטרון או עבודת מדיה אחרת שנכתבה בסמכות השיפוט של WGA.
הארגונים הן הפוסקים לגבי מי וכיצד רשומים הכותבים בקרדיטים.
שירות רישום התסריט של WGA מנוהל על ידי שני הארגונים כדי לקבוע את תאריך היצירה של קניין ספרותי.
שני הארגונים חברים באיגוד הסופרים הבינלאומי.
ה-WGAE וה-WGAW מנהלים משא ומתן על חוזים בצורה אחידה וכן פותחים בשביתה בו-זמנית.
שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי ב-1960: נמשכה 22 שבועות.
החוזה שנקבע במשא ומתן כלל לראשונה מתן תמלוגים לסרטי תיאטרון ושיפור פנסיות.
שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי ב-1981 נמשכה 13 שבועות.
החוזה שנערך במשא ומתן כלל קביעת תנאי תשלום עבור תוכניות בערוצי צפייה בתשלום.
שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי ב-1985 נמשכה שבועיים.
השביתה נפתחה בשל מחלוקת לגבי תשלום תמלוגים עבור קלטות וידאו.
שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי ב-1988 נמשכה מ-7 במרץ עד 7 באוגוסט 1988. בין המחלוקות היו שאריות משידורים חוזרים בסינדיקציה של הופעות בנות שעה.
שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי 2007–2008 נמשכה מ-5 בנובמבר 2007 ועד 12 בפברואר 2008. השביתה נפתחה בשל מחלוקת עבור תשלום תמלוגים המחלוקות היו שנעשה עבור מדיה חדשה ותוכניות ב-DVD.
השביתה השפיעה על מספר הפקות טלוויזיה הפקת מספר תוכניות טלוויזיה הושפעה מהשביתה.
שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי ב-2023 החלה ב-2 במאי 2023. השביתה נפתחה בשל מחלוקת לגבי תנאי שכר המינימום המשולם לתסריטאים ורגולציה על השימוש בבינה מלאכותית בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה.
השביתה נמשכה 148 יום, עד 27 בספטמבר 2023. בסיומה נחתם הסכם שכלל שיפור בתנאי הפנסיה וביטוח הבריאות של תסריטאים, הבטחת קיומם של צוותי כתיבה עם מספר מינימלי של תסריטאים מועסקים ואימוץ כללים לגבי שימוש בתבונה מלאכותית.
איגוד הרפואה האמריקאי (AMA American Medical Association- ) הוא איגוד מקצועי אמריקאי וקבוצת לובי פוליטי של רופאים וסטודנטים לרפואה.
האיגוד נוסד בשנת 1847, ומרכזה בשיקגו, אילינוי.
המשימה המוצהרת של ה-AMA היא "לקדם את האמנות והמדע של הרפואה ושיפור בריאות הציבור."הארגון נוסד במטרה להעלות את הסטנדרטים של הרפואה במאה ה-19 בעיקר באמצעות השגת שליטה בחינוך וברישוי של רופאים.
האגודה מפרסמת את כתב העת של האגודה הרפואית האמריקאית (JAMA).
ה-AMA מפרסם גם רשימה של קודים מיוחדים לרופאים שהם השיטה הסטנדרטית בארצות הברית לזיהוי רופאים והתמחויות.
מבקרי הארגון טענו כי במאה ה-20, ה-AMA פעלה לעיתים קרובות כדי להגביל את אספקת הרופאים, ותרמה למחסור ברופאים בארצות הברית.
הארגון גם פעל נגד מתן אפשרות לעוזרים לרופאים ולספקי שירותי בריאות אחרים לבצע צורות בסיסיות של טיפול רפואי.
הארגון פעל היסטורית נגד צורות שונות של ביטוח בריאות בניהול ממשלתי.
איגוד חברות הביטוח בישראל הוא ארגון התנדבותי ישראלי בו חברים מרבית המבטחים (חברות הביטוח) הפועלים בישראל בענפי הביטוח הכללי ובענף הביטוח הימי.
כל מבטח ישראלי שיש לו רישיון ביטוח באחד מהענפים האמורים רשאי להצטרף כחבר באיגוד.
החל מפברואר 2024, מכהן ישראל מימון כמנכ"ל התאחדות חברות לביטוח חיים בע"מ ואיגוד חברות הביטוח בישראל.
האיגוד רשום כעמותה ברשם העמותות.
האיגוד ממומן מדמי חבר שמשלמים המבטחים החברים בו.
הוא פועל ללא כוונת רווח ואינו מחלק רווחים בין חבריו.
מטרות האיגוד כוללות ייצוג המבטחים מול המפקח על הביטוח ורשויות המדינה השונות, כמו משרדי הממשלה, הכנסת, רשויות ציבוריות ומוסדות ציבוריים.
האיגוד פועל גם כתחליף לפניות מצד הרשויות והגופים הללו.
בנוסף, האיגוד עוסק בנושאי חקיקה הקשורים לביטוח או בעלי השפעה על הענף.
הוא מייצג את תחום הביטוח בתקשורת ובקרב הציבור, ומבצע התקשרויות ענפיות בהתאם להיתרים הנדרשים לפי החוק.
ההאיגוד אחראי על ארגון ומימון פעולות נגד תופעות בלתי חוקיות בתחום הביטוח, כגון הונאות.
האיגוד ממומן באמצעות דמי חבר שמשלמים המבטחים החברים בו.
האיגוד פועל ללא כוונת רווח ואינו מחלק רווחים בין חבריו.
בנוסף, הארגון חבר בארגוני ביטוח בינלאומיים.
באיגוד מיוצגות כל חברות הביטוח הגדולות למעט מגדל שפרשה ב-2017.
בראשות הארגון נבחרים לעמוד אחד ממנהלי חברות הביטוח הגדולות.
יאיר המבורגר - יו"ר חברת הראל השקעות - כיהן בתפקיד בשנים 2024-2016
בני גבאי - יו"ר חברת הפניקס חברה לביטוח, מכהן בתפקיד מינואר 2024
ישראל מימון - משנת 2024
איגוד הרופאים המרדימים בישראל הוא ארגון העובדים היציג של הרופאים המרדימים בישראל, הפועל תחת ההסתדרות הרפואית בישראל.
האיגוד פועל לשמירת הרמה המקצועית של חבריו, מודעות הציבור לחשיבות התפקיד ואיתור מתמחים חדשים למקצוע.
בתפקיד יו"ר האיגוד משמש פרופ' ברק כהן, המזכיר הוא פרופ' אלכסנדר יוסקוביץ, והגזבר היא ד"ר דפנה וילנר.
איגוד הרופאים המרדימים בישראל מייצג כ-750 רופאים מרדימים, כולל מומחים, מתמחים ורופאים מקצועיים.
חברי האיגוד פועלים בתחומים שונים, כגון חדרי ניתוח, חדרי לידה, מתן הרדמה וסדציה באזורים מרוחקים בבית החולים, מרפאות טרום-ניתוחיות, מרפאות כאב, יחידות טיפול נמרץ, וסיוע בהחייאות ובמקרי טראומה במחלקות הרפואה הדחופה.
האיגוד כולל ארבעה חוגים מקצועיים: החוג להרדמה מיילדותית, החוג להרדמת ילדים, החוג להרדמה בניתוחי לב-חזה וכלי דם, והחוג לרפואת כאב.
מטרות איגוד הרופאים המרדימים בישראל כוללות שיפור הקשר עם קהילת המרדימים בארץ, שמירה על רמה מקצועית גבוהה של הרופאים המרדימים, והעלאת מודעות הציבור לחשיבות תפקידו של הרופא המרדים, תוך הדגשת המחסור במרדימים והשפעותיו על מערכת הבריאות.
בנוסף, האיגוד פועל למשוך רופאים צעירים למקצוע ההרדמה.
במסגרת פעילותו, האיגוד מארגן ישיבות מדעיות באופן סדיר, מגבש המלצות קליניות, ומקדם תוכניות השתלמות, כגון זו בהרדמה מיילדותית.
באיגוד הוקם פורום מנהלי מחלקות ההרדמה המתכנס מספר פעמים בשנה, נכתב קובץ הנחיות קליניות שאושר (כטיוטה) על ידי ועד האיגוד ופורום מנהלי המחלקות, והביא להכרה במקצוע ההרדמה כמקצוע במצוקה, אשר זכה לתוספת שכר ייחודית.
כמו כן, האיגוד יזם הצעת הלוואה למתמחים חדשים ומציע לאפשר התמחות במשרה חלקית.
האיגוד גם פועל מול חברות הביטוח על מנת לאפשר לציבור המבוטחים בחירת רופא מרדים, ותומך בהכנסת שר"פ לבתי החולים הציבוריים כדי לשפר את רמת ההשתכרות של המרדימים.
איגוד הרופאים המרדימים בישראל מקיים קשרים בינלאומיים עם מספר ארגונים מקצועיים חשובים, ביניהם הפדרציה העולמית של אגודות ההרדמה (WFSA), קונפדרציית האגודות הלאומיות האירופיות להרדמה (CENSA), האיגוד האירופי של מומחים רפואיים (UEMS), הקרן האירופית לחינוך בהרדמה (FEEA) והוועדה האירופית להרדמה (EBA).
קשרים אלו תורמים לשיתוף פעולה מקצועי, להחלפת ידע והגברת המודעות לתחום ההרדמה ברחבי העולם.
איגוד הקראטה היפני (ביפנית: 日本空手協会; באנגלית: Japan Karate Association, בראשי תיבות: JKA) הוא אחד מארגוני הקראטה המסורתיים הגדולים בעולם.
האיגוד מייצג את סגנון שוטוקאן, ופועל להפצת אמנות הקראטה על בסיס עקרונות חינוכיים, רוחניים וגופניים.
האיגוד נוסד בשנת 1949 בטוקיו, ומוכר על ידי משרד החינוך, התרבות, הספורט, המדע והטכנולוגיה של יפן (MEXT) כארגון חינוכי רשמי.
שורשיו של האיגוד נעוצים בפעילותו של גיצ'ין פונאקושי (Gichin Funakoshi), הנחשב לאבי הקראטה היפני.
פונאקושי הגיע מאוקינאווה ליפן בתחילת המאה ה־20, במטרה לשלב את הקראטה במערכת החינוך היפנית.
הוא ייסד את סגנון שוטוקאן, אשר שם דגש על שליטה עצמית, משמעת, כבוד ודיוק טכני.
לאחר מותו של פונאקושי בשנת 1957, תלמידיו הבכירים — ביניהם מאסאטושי נקאיאמה (Masatoshi Nakayama), טקיושי נגמורה וטקאשי שוג'י — הקימו את איגוד הקראטה היפני במטרה לשמר את שיטתו ולבסס ארגון מקצועי שיקדם את ההוראה והאימון המדעי באמנות זו.
בשנות ה־60 החל האיגוד בשליחת נציגים ומדריכים בכירים למדינות שונות, דבר שהוביל להתפשטותו ברחבי העולם.
מדריכים כגון טקהאשי אוקה (T.
Okazaki) והידטאקה נישיאמה (Hidetaka Nishiyama) הקימו סניפים באמריקה ובאירופה.
בעקבות מחלוקות ארגוניות, התרחשו פיצולים אחדים, אך ה־JKA נותר אחד הארגונים המרכזיים והמוכרים ביותר בתחום הקראטה המסורתי.
האיגוד מבסס את דרכו על העיקרון של "קראטה-דו" (דרך הקראטה) – חינוך האדם דרך אמנות הלחימה.
לפי תפיסת ה־JKA, מטרת האימון איננה רק מיומנות קרבית, אלא גם חיזוק האופי, טיפוח כבוד הדדי, אחריות ומשמעת פנימית.
הסיסמה הרשמית של האיגוד היא:
("נשמת הקראטה היא נשמת יפן")
האיגוד מפעיל מערך הכשרה מקצועי הכולל:
קורסי מדריכים בינלאומיים (Instructor Course)
השתלמויות בתחום טכניקה, קאטה וקיהון
השיטה להערכת דרגות באיגוד מבוססת על קריטריונים קפדניים הכוללים רמת טכניקה, שליטה בגוף, תודעה משמעתית והבנה פילוסופית של עקרונות הקראטה.
ה־JKA מארגן תחרויות אזוריות, לאומיות ובינלאומיות, בהן הדגש הוא על ביצוע טכני מדויק ויישום עקרונות המסורת.
אליפות העולם של ה־JKA (JKA World Championships) נחשבת לאחת מתחרויות הקראטה היוקרתיות ביותר בעולם, והיא נערכת אחת לשנתיים בטוקיו או באחת מנציגויות האיגוד ברחבי העולם.
נכון לשנת 2025, לאיגוד הקראטה היפני סניפים ביותר מ־100 מדינות ברחבי העולם.
כל נציגות רשמית כפופה להנחיות המטה הראשי בטוקיו ופועלת לקידום אחיד של תורת השוטוקאן.
בישראל פועל הענף תחת התאחדות JKA ישראל, המקיימת אימונים, תחרויות ובחינות הסמכה בהנחיית מדריכים מוסמכים מיפן.
סמל האיגוד הוא עיגול אדום ובמרכזו קליגרפיה יפנית של המילה "空手" (קראטה).
הצבע האדום מסמל את השמש העולה של יפן, והקליגרפיה מבטאת טוהר רוח, משמעת ומסורת.
האיגוד שומר על טקסיות מסורתית באימונים — קידה בתחילת ובסוף שיעור, לבוש מסורתי (דוג'י) ונהלים קבועים לפי אתיקת ה־דוג'ו.
מאסאטושי נקאיאמה – ראש המדריכים הראשון של האיגוד (Chief Instructor), נחשב לדמות המרכזית בעיצוב דרך ה־JKA.
הידטאקה נישיאמה – ממייסדי הענף באמריקה ומי שקידם את הקראטה התחרותי במערב.
טקיושי נגמורה – אחד ממפיצי ה־JKA באירופה ובארצות הברית.
טקאשי שוג'י – מדריך בכיר ואלוף יפן לשעבר.
אוסאקה מיצואו – הנשיא הנוכחי של האיגוד (נכון לשנת 2025).
איגוד השחמט האירופי (ECU) הוא איגוד עצמאי לטובת האינטרסים של השחמט האירופי.
הוא נוסד ב-30 באוגוסט 1985, ומפגש היסוד של הארגון התקיים בגראץ, אוסטריה.
מועצת השחמט האירופית נבחרת לתקופה של ארבע שנים.
דנה רייזנייצה-אוזולה – סגנית נשיא
גונאר ביורנסון – סגן נשיא
ז'אן-מישל רפר – סגן נשיא
וניה דרסקוביץ' – סגן נשיא כבוד
יוהאן פקשטיינר – סגן נשיא כבוד
פדרציית השחמט הבולגרית גורשה ב-10 בספטמבר 2016.
בלארוס הושעתה ב-5 במרץ 2022 בתגובה לפלישה הרוסית לאוקראינה ב-2022. פדרציית השחמט הרוסית פרשה ב-14 באפריל 2022, ולאחר מכן הצטרפה לפדרציה האסייתית ב-23 בפברואר 2023. על שתי המדינות נאסר להשתתף באולימפיאדת השחמט 2022.
אליפות אירופה בשחמט (לגברים ולנשים)
אליפות הנוער של האיחוד האירופי
אליפות אירופה במהירות (לגברים ולנשים)
אליפות אירופה בבליץ (לגברים ולנשים)
אליפות אירופה למדינות קטנות בקבוצות שחמט
איגוד ערים היא התאגדות של רשויות מקומיות מכוח חוק איגודי ערים, התשט"ו-1955.
מטרת ההתאגדות היא לקדם מטרות משותפות של חברות האיגוד.
האיגוד מספק שירותים תפעוליים ומקצועיים לחברות בו וכן לרוכשי שירותים במרחב האיגוד.
סמכויותיו של איגוד ערים נגזרות מהיקף סמכויותיהן של הרשויות המאוגדות בו וכל הדינים החלים על רשויות מקומיות חלים על איגוד ערים.
איגוד ערים עונה על תבחינים מרכזיים של תאגיד ציבורי: מוקם מכוח חיקוק לתכלית ספציפית, נוהג על פי כללי המשפט הציבורי, אינו מורכב מנבחרי ציבור ונציגיו מתמנים על ידי שר הפנים.
בישראל פועלים כיום 29 איגודי ערים.
הם פרוסים ברוב אזורי הארץ.
בין סוגי האיגודים: ביוב ומים, תבואה, איכות סביבה, וטרינריה, חינוך ורווחה, בריאות ושיתוף פעולה כלכלי.
במשך שנים נהגו איגודי ערים לספק שירותים גם לרשויות מקומיות שאינן חברות באיגוד, ללא מכרז.
בשנת 2016 קבע בג"ץ שנוהג זה, אינו מוסדר בחוק ועל כן אם לא יוסדר פטור מפורש מחובת מכרז לאיגודי ערים בתקנות, נוהג זה ייפסק.
איגודי ערים לאיכות סביבה הם תאגידים סטטוטוריים בישראל העוסקים בקשת רחבה של שירותים: ביוב, תכנון סביבתי, ניטור, רישוי, פיקוח ואכיפה, חינוך וכן טיפול במפגעים ומקרי חירום כגון חומרים מסוכנים.
האיגודים הוקמו מכוח חוק איגודי ערים, תשט"ו-1955, על-פי צווים שהוציא שר הפנים.
איגודים אלה מושתתים על זיקה מקצועית מובהקת למשרד להגנת הסביבה ועל מיומנות רב מקצועית.
קיימים אחד עשר איגודי ערים לאיכות סביבה: אגן בית נטופה, אשדוד וחבל יבנה, אשקלון, גוש דן, גליל מערבי, דרום יהודה, יהודה, מפרץ חיפה, משולש דרומי, משולש צפוני, שרון-כרמל, ושומרון.
איגוד ישיבות ההסדר הוא ארגון ישראלי שנוסד בשנת תשל"ה (1975), ומאגד את רוב ישיבות ההסדר מול צה"ל ומשרד הביטחון.
האיגוד הוקם בשנת תשל"ה (1975) על ידי מספר ראשי ישיבות ועל ידי יעקב דרורי, שהיה המנכ"ל הראשון של הארגון, במטרה להקים ארגון שיייצג את כל ישיבות ההסדר במגעים ודיונים על השירות הצבאי וזכויות החיילים הדתיים מול צה"ל ומשרד הביטחון, וייצג את הישיבות מול הציבור ובתקשורת.
הארגון שם לו למטרה להקים ישיבות רבות המשלבות לימוד תורה עם שירות צבאי משמעותי, לגדל בני תורה ותלמידי חכמים לתורה, יראת ה', ואהבת העם והארץ.
בשנת תשנ"א (1991) קיבל הארגון פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.
את הפרס קיבל בשם הארגון הרב חיים יעקב גולדוויכט, שהקים את ישיבת ההסדר הראשונה, ישיבת כרם ביבנה.
החל משנת ה'תשע"ג, האיגוד מוציא את כתב העת 'אסיף', המאגד מאמרים תורניים של תלמידי ורבני ישיבות ההסדר.
כמו כן, מפעיל האיגוד את ספריית אסיף, ובה נמצאים אלפי מאמרים שנכתבו בישיבות ההסדר לאורך השנים.
במשך כ-25 שנה שימש הרב אברהם ברון כמנכ"ל האיגוד.
לאחר סיום תפקידו פוצל התפקיד לשניים: רמ"ט ורכז הפרט.
בתפקיד רמ"ט האיגוד שימשו איתן עוזרי, מולי יסלזון וכיום אורי פינסקי.
בתפקיד רכז הפרט משמש אליעזר דויטש ("לייזו"), דמות מוכרת באיגוד, שמטפל בקשר עם הצבא ובפניות הפרט של התלמידים.
הרב זאב קרוב היה אחד מראשי הארגון בשנות הקמתו ודוברו בין השנים תשע"ג-תשע"ה.
הרב דוד סתיו שימש בעבר דובר הארגון.
יו"ר מועצת האיגוד היה, עד לפטירתו בשנת ה'תשפ"ג, הרב חיים דרוקמן.
כיום במועצת הארגון חברים נציגי ראשי הישיבות הרבנים יהושע ויצמן, צבי קוסטינר, שמואל הבר, שלמה רוזנפלד, דוד פנדל, אייל גריינר, יואל מנוביץ, חיים וולפסון ויוסי אלפסי.
משרדי הארגון ממוקמים ברחוב רבי עקיבא בלוד.
הרשימה היא לפי מה שמופיע באתר הארגון:
ישיבת בית אורות הר הזיתים ירושלים
ישיבת ההסדר מעלה אפרים "אוצרות אפרים"
ישיבת כרמיאל נקראת ישיבת "כרמי-אל"
ישיבת ברכת יוסף באלון מורה
ישיבת רעותא כרמל (בהר חברון)
ישיבת "שיר לנריה" לב תל אביב
ישיבת ההסדר "אורות משה" ראש העין
ישיבת "מדברה כעדן" מצפה רמון
ישיבת ההסדר "איילת השחר" אילת
ישיבת ההסדר "דרך חיים" קריית גת
ישיבת "בית ועד הר חברון" עתניאל
ישיבת "ברכת משה" מעלה אדומים
ישיבת ההסדר "מעלות יעקב הרצוג" מעלות
ישיבת "ניר" קריית ארבע חברון
ישיבת ההסדר "חיבורים" בית שאן
ישיבת "היכל אליהו" כוכב יעקב
ישיבת ההסדר "אהבת ישראל" נתיבות
ישיבת ההסדר "לב לדעת" שדרות
בשנת תשפ"א, לאחר תקיפת הרב אליהו מאלי ביפו, פרסם האיגוד מכתב לראש הממשלה בנימין נתניהו, לשר הביטחון בני גנץ ולשר לביטחון פנים אמיר אוחנה, בו הוא קרא לפעול להרתעה ביפו וברחבי הארץ.
בשנת 2021 פרסם הארגון מכתב לראש הממשלה נפתלי בנט, יחד עם איגוד הישיבות הגבוהות, נגד הפסקת הסבסוד לילדי אברכים.
איגוד לשכות המסחר הוא ארגון עסקים ומעסיקים ישראלי הפועל למען קידום האינטרסים העסקיים של חבריו במגזר המסחר והשירותים.
הארגון נוסד בשנת 1919. מטרות האיגוד הן קידום המגזר העסקי בישראל, קידום כלכלת שוק ותחרות חופשית, ליברליזציה וגלובליזציה וצמצום מעורבות השלטון בעולם העסקים.
בראש האיגוד עמד מאז 2002 חבר הכנסת לשעבר אוריאל לין בתפקיד נשיא, ולצידו הנהלה מצומצמת הנבחרת מתוך נשיאות בת 22 חברים, על ידי האספה הכללית.
מספר העסקים והארגונים החברים באופן ישיר באיגוד בכל רחבי הארץ הוא כ-5,000, ובאופן עקיף עוד כ-10,000 חברות עסקיות המאוגדות בלשכות המסחר באמצעות הארגונים החברים בו.
האיגוד מייצג את חבריו, המשלמים דמי חבר - חברות גדולות, בינוניות וקטנות.
במסגרת האיגוד פועלים כיום כ-80 חטיבות ענפיות, המייצגות את כל קשת העסקים בענפי המסחר והשירותים.
בכלל זה: מסחר סיטונאי, מסחר קמעונאי, יצוא, יבוא, נדל"ן, שוק ההון, שירותים פיננסיים, תיירות, רפואה פרטית, שירותים עסקיים ועוד.
לאיגוד שיתופי פעולה עם לשכות מסחר מכל רחבי העולם והוא חבר בשורה של ארגונים בינלאומיים, בהם לשכת המסחר הבינלאומית (ICC), ארגון הגג של לשכות המסחר באירופה (EuroChambers), ארגון בינלאומי למנהיגים צעירים וליזמים (JCI) והארגון הבינלאומי לעסקים קטנים (ISBC).
האיגוד פועל לקידום קשרים עסקיים של חבריו בתחומי הייצוא והייבוא עם גורמים מקבילים בחו"ל, ומסייע להם באיתור שווקים חדשים, הזדמנויות עסקיות, מכרזים מקומיים ובינלאומיים וייצוג בתערוכות וכנסים.
האיגוד מארח מדי שנה משלחות סחר ואורחים רשמיים מחו"ל ומארגן משלחות סחר מישראל לחו"ל.
הוא גם מפעיל את פורום הנציגים הזרים הרשמיים בישראל, בו חברים שגרירים זרים ונספחים כלכליים ומסחריים המוצבים בישראל.
במקביל, עוסק הארגון גם בסלילת נתיבים עסקיים למדינות אשר לישראל אין עמן יחסים דיפלומטיים.
האיגוד נאבק נגד רגולציית יתר, כגון חובת סימון מחירים והחוק המאפשר ביטול עסקה בתוך 48 שעות.
מרכז איגוד לשכות המסחר ברחוב החשמונאים בתל אביב, ובמקביל ישנן לשכות מסחר נפרדות בירושלים, בחיפה, בבאר שבע ועוד.
החל משנת 2010 במסגרת האיגוד פועל איגוד הפנסיה הישראלי.
בינואר 2013 פורסם כי האיגוד מגבש הצעת חוק שתגביל את סמכות בית הדין לעבודה.
על פי ההצעה לא יוכל בית הדין לקבוע הלכות כגון זו הקובעת שאין למעסיק זכות להביע דעה על התאגדות עובדיו.
איגוד כללי של סופרים בישראל, עמותה רשומה של סופרים ישראלים, הוקמה בשנת 1995, בשל חילוקי דעות באגודת הסופרים העברים במדינת ישראל, על קבלתם של סופרים שאינם כותבי עברית אל שורות האגודה.
קבוצה של סופרים, חברי האגודה, בהם היושב ראש הראשון של האיגוד, המשורר והעורך יעקב בסר, חיים נגיד, פסח מילין, אריה סיון, יהודית כפרי ומרים איתן הקימו את האיגוד הכללי של הסופרים, אשר לשורותיו מתקבלים סופרים הכותבים בכל השפות.
היום כולל האיגוד כ-400 יוצרים הכותבים בעברית, כ-100 יוצרים הכותבים בערבית, כ-20 יוצרים הכותבים ברוסית ועוד מספר כותבי יידיש, צרפתית ואנגלית.
האיגוד עורך ערבים ספרותיים, סדנאות כתיבה ומפגשים חד-שנתיים במסגרת סופי שבוע ספרותיים בבתי הארחה.
כן מוציא האיגוד פעמיים בשנה כתב עת ספרותי בשם "גג", בעריכת ד"ר חיים נגיד, שהוקם בשנת 1998, כתב עת לתיאטרון עכשווי, "תיאטרון", בעריכת פרופ' גד קינר וד"ר חיים נגיד, שהוקם בשנת 2000 ויוצא לאור שלוש פעמים בשנה, והוצאת ספרים "ספרא", שהוקמה בשנת 2005. ביוזמתו ובעריכתו של חיים נגיד.
בספרא רואים אור ספרי שירה, רומאנים (בהם רב המכר "אם החיטה" מאת מיקי בן-כנען), ספרי עיון וספרי מחזות.
לאיגוד אתר אינטרנט, ובו מוקצה לכל חבר איגוד אתר משנה משלו.
בשנת 2009 ייסד חיים נגיד את פרס אס"י (פרס איגוד סופרי ישראל), הניתן לחמישה סופרים - ועיקרו הוצאת ספרם החדש והפצתו על ידי איגוד הסופרים.
ב-1 באפריל 2024 הגישה רשמת העמותות לבית המשפט בקשה לפירוק העמותה.
איגוד מדינות דרום־מזרח אסיה, אסיאן (Association of Southeast Asian Nations או ASEAN), הוא ארגון פוליטי וכלכלי של ארצות דרום־מזרח אסיה.
האיגוד נוסד ב־8 באוגוסט 1967 על ידי תאילנד, אינדונזיה, מלזיה, סינגפור והפיליפינים שביקשו להפגין סולידריות כנגד השפעת הקומוניזם מווייטנאם לתוך גבולותיהן.
עיקר פעילותו של הארגון היא בתחום הכלכלי.
אחת לשנה (ברציפות מאז 2001 ומספר פעמים מפוזרות קודם לכן) נערכת ועידת פסגה של מדינות האיגוד.
בשנת 2011 יזמו מדינות האיגוד משא ומתן על הסכם סחר אזורי מורחב.
בשנת 2020, בעקבות המשא ומתן, הן חתמו על הסכם עם סין, יפן, קוריאה הדרומית, אוסטרליה וניו זילנד, אשר יצר את השותפות הכלכלית האזורית המקיפה.
+ איגוד מדינות דרום־מזרח אסיה
דגל ASEAN על מפת העולם
לחמש החברות המייסדות הצטרפה ב־1984 ברוניי, שישה ימים לאחר שקיבלה את עצמאותה מבריטניה.
לאחר מכן צורפו מדינות היבשת וייטנאם (1995), לאוס מיאנמר (1997) קמבודיה (1999).
נכון לשנת 2025, המדינה האחרונה שהצטרפה היא מזרח טימור.
לפפואה גינאה החדשה מעמד של משקיפה באיגוד ובקשה למעמד דומה שהוגשה על ידי מזרח טימור, עודנה תלויה ועומדת.
הטריטוריה האינדונזית לשעבר מהווה בעיה פוליטית עבור הארגון.
אוכלוסיית חברות האיגוד (592 מיליון) היא כ־8% מאוכלוסיית העולם כולו.
ענפי הכלכלה העיקריים הם בין השאר אלקטרוניקה, דלק ועץ, אולם כלכלות המדינות שונות במידה רבה זו מזו.
גם בתחום המשטר יש הבדלים ניכרים בין חברות ASEAN, על הסקאלה שבין אוטוקרטיה לדמוקרטיה.
המגוון התרבותי, הדתי והאתני בין החברות השונות ואף בתוכן אף הוא רב.
290 מיליון מוסלמים גרים באינדונזיה, מלזיה וברוניי.