tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
במספר הזדמנויות שונות, בות'בי העניק לג'יינווי ורד - הרגל שגזע 8472 מחקה.
פיקארד, אשר לדעתו בות'בי "הוא אחד האנשים החכמים ביותר שהוא מכיר מאז ומעולם", נעזר בידע שלו אודות טייסת הצוערים "נובה" במסגרת חקירת מותו של הצוער ג'ושוע אלברט, בפרק "The First Duty".
זוהי רשימה של דמויות מסדרת הטלוויזיה "מסע בין כוכבים: אנטרפרייז".
+ שם הדמות שם השחקן דרגה / תואר תפקיד שיוך הסדרות בהן הופיע אריק סונג ברנט ספיינר לשעבר: צי הכוכבים "אנטרפרייז" בצעירותו, כמפקד מתקן רפואי של צי הכוכבים, סונג פיתח בסתר והביא לעולם מספר תינוקות מהונדסים גנטית, וגידל אותם במשך כ-10 שנים.
לאחר שנודע לצי הכוכבים על מעשיו - סונג נשפט ונשלח לכלא על מעשיו הפליליים החמורים.
כ-20 שנה לאחר מכן, סונג בורח מהכלא וגונב ספינת קרב קלינגונית.
צוות האנטרפרייז נשלח אחריו, ובסופו של דבר, סונג נתפס ומוחזר לכלא, שם הוא מתחיל לפתח אבטיפוס של אנדרואיד.
נוניאן סונג הוא אחד מצאצאיו.
זמן קצר לאחר מותו, ארצ'ר מגלה כי הוא סוכן של פדרציית הכוכבים המאוחדת מהמאה ה-31, הלוקח חלק במלחמת הזמן הקרה, והשניים מתקשרים ביניהם באמצעות טכנולוגיה מתקדמת שנמצאה בחדר מגוריו של דניאלס.
הוא מינה את ג'ונתן ארצ'ר לקפטן הראשון של האנטרפרייז ושימש כמפקדו הישיר.
פורסט התעמת לעיתים קרובות עם שגריר וולקן לכדור-הארץ סובאל, בנוגע לביצועים של ארצ'ר וצוותו.
פורסט נהרג בפיגוע טרור בשגרירות כדור-הארץ בוולקן, תוך כדי שהוא מציל את חייו של סובאל.
לאחר מותו, החליף אותו בתפקידו אדמירל גרדנר.
מסע בין כוכבים: דיסקברי היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת המדע הבדיוני שנוצרה על ידי בריאן פולר ואלכס קורצמן עבור CBS All Access.
המפיקים הראשיים של הסדרה (Showrunners) הם גרטשן ג'יי.
ברג וארון הרברטס, יחד עם המפיק עקיבא גולדסמן.
ההכרזה על הפקתה יצאה בנובמבר 2015 כשהודיעה רשת השידור האמריקאית CBS כי הפקת סדרת טלוויזיה חדשה של "מסע בין כוכבים" יוצאת לדרך.
הסדרה החדשה עלתה לשידור ב-24 בספטמבר 2017 והיא משודרת באופן בלעדי באמצעות סטרימינג, מלבד פרק מקדים ששודר בערוץ CBS.
אלכס קורצמן, שהיה שותף בכתיבת התסריטים של סרטי הקולנוע "סטארטרק" ו-"האויב בתוכנו - סטארטרק", יחד עם הת'ר קאדין, משמשים כמפיקים בפועל של הסדרה.
זו סדרת הטלוויזיה הראשונה העולה לשידור בערוץ ברודקאסט, אם כי הסדרה משודרת בעיקר באמצעות שירות וידאו על פי דרישה.
תאריך השידור הראשון נדחה מספר פעמים.
הסדרה מספרת את סיפורם של כמה מאנשי צוות החללית "דיסקברי" (USS Discovery שמספרה בשתי העונות הראשונות NCC-1031 והחל מהעונה השלישית NCC-1031-A) של צי הכוכבים.
שתי העונות הראשונות מתרחשות 10 שנים לפני הסיפור המתרחש ב"סדרה המקורית", והעונות הבאות מתרחשות בעתיד הרחוק, למעלה מ-900 שנה לאחר ההתרחשויות בעונה השנייה.
הדמות הראשית הפעם היא של אשת צוות מהשורה ולא של קפטן החללית, עד לעונה הרביעית בה היא מתמנה לקפטן הספינה.
הסדרה הייתה סדרת "מסע בין כוכבים" הראשונה בטלוויזיה, מאז שסדרת הפריקוול "מסע בין כוכבים: אנטרפרייז" הגיעה לסיומה בשנת 2005, והיא החלה את שידוריה לאחר צאת הסרט השלישי בסדרת סרטי הריבוט, "סטארטרק: אל האינסוף", שיצא לאקרנים ביולי 2016, והיוותה את יריית הפתיחה בחידושו של הזיכיון הטלוויזיוני.
בראיון בחודש אוקטובר 2020 עדכן קורצמן כי התוכנית מתוכננת להימשך עוד שנים קדימה, וכי היא תימשך עד שהיוצרים ירגישו שמיצו את הפוטנציאל שלה, אך בתחילת 2023 הודיעו קורצמן ומישל פרדייז שעונתה החמישית של הסדרה תהיה האחרונה, וכי היא תסתיים בתחילת 2024.
שם השחקן/ית שם הדמות תפקיד הופעות גזע/מוצא דרגה סוניקווה מרטין-גרין מייקל ברנהאם מדענית קבועה אנושי, גדלה וחונכה בוולקן מומחית (Specialist) ובהמשך קומנדר וקפטן בשני הפרקים הראשונים, המהווים פרולוג לשאר הסדרה, שירתה כקצינה ראשונה בדרגת קומנדר בספינה שנג'ואו.
דאג ג'ונס סארו קצין ראשון קבוע קלפיאן קומנדר ובהמשך קפטן בשני הפרקים הראשונים, המהווים פרולוג לשאר הסדרה, שירת כקצין מדע בדרגת לוטננט בספינה שנג'ואו.
אנתוני רפ פול סטמטס מהנדס ראשי קבוע אנושי לוטננט הדמות הראשונה בסדרות הטלוויזיה של "מסע בין כוכבים" שהיא הומוסקסואלית באופן גלוי.
מרי וויסמן סילביה טילי קצינת הנדסה קבועה אנושי צוערת ובהמשך לוטננט וילסון קרוז יו קולבר רופא קבוע אנושי לוטננט קומנדר בן זוגו של לוטננט פול סטמטס.
דייוויד אג'אלה קליבלנד "בוק" בוקר קבוע החל מעונה 3 קווייג'אני שזאד לטיף אש טיילר/ווק אחראי אבטחה 25 פרקים, עונות 1–2 קלינגון לוטננט מרגל קלינגוני השתול עמוק בתוך זהות אנושית.
ג'ייסון אייזקס גבריאל לורקה מפקד ספינת החלל "דיסקברי" 15 פרקים, עונה 1 אנושי, מיקום המראה קפטן אנסון מאונט כריסטופר פייק מפקד ספינות החלל אנטרפרייז ו"דיסקברי" 14 פרקים, עונה 2 אנושי קפטן
שם השחקן דרגה / תואר השם המלא של הדמות תפקיד גזע / מוצא הערות רבקה רומיין קומנדר, קצינה ראשונה (סגנית מפקד ספינה) אונה צ'ין-ריילי סגנית מפקדת ספינת החלל אנטרפרייז אנושי ג'יין ברוק תת-אדמירל בצי הכוכבים קתרינה קורנוול אנושי פסיכולוגית או פסיכיאטרית בעלת ניסיון בטיפול בהפרעת דחק פוסט-טראומטית.
הייתה בעבר בקשר רומנטי עם קפטן לורקה.
מישל יאו קפטן בצי הכוכבים פיליפה ג'ורג'יו מפקדת ספינת חלל אנושי החל מאמצע העונה הראשונה ועד לאמצע העונה השלישית מגלמת יאו את דמותה של הקיסרית ג'ורג'יו מיקום המראה.
הדמות הופיעה גם בסדרה המקורית, בסדרת האנימציה ובפרק של מסעות קצרים רייצ'ל אנשריל קומנדר ד' נהאן ברזאנית קצינת האבטחה של הדיסקברי, ולאחר מכן מפקדת ספינת החלל "טיכוב" וקצינה בשירות האבטחה של הפדרציה סטייסי אברמס פוליטיקאית לא צוין נשיאת כדור הארץ המאוחד אנושית תפקיד אורח
העונה מתמקדת בקומנדר מייקל ברנהאם (סוניקווה מרטין-גרין) אשר גדלה תחת חינוך וולקני בחסותו של סארק (ג'יימס פריין) ושירתה במשך שבע שנים כקצינה ראשונה של ספינת החלל "שנזו", תחת פיקודה של קפטן פיליפה ג'ורג'יו (מישל יאו).
לאחר שמרדה בקפטן שלה וגרמה לפתיחת חזית בין הפדרציה לבין צבא הקלינגונים, היא נקלעת אל ספינת החלל "דיסקברי", שם רוב הצוות נוטר לה טינה, אך בכל זאת היא מתיידדת עם סילביה טילי (מרי וייסמן), צוערת חסרת ביטחון עצמי.
מייקל מגלה שעל ה-"דיסקברי" מתרחש מחקר יוצא דופן במטרה ליצור מנוע נבגים שיאפשר תנועה מיידית לכל נקודה ביקום, אותו עורך לוטננט פול סטמטס (אנתוני רפ).
היא נעתרת לבקשתו של קפטן גבריאל לורקה (ג'ייסון אייזקס) לסייע לו במחקר, על מנת לפתח טכנולוגיה מתקדמת שתסייע להביא לסיום המלחמה עם הקלינגונים.
ב-17 בינואר 2019 החל שידורה של העונה השנייה, שמנתה 14 פרקים.
בעונה זו מצטרף ל"דיסקברי" קפטן כריסטופר פייק שתופס את הפיקוד על ה"דיסקברי" בעוד ספינתו, ה"אנטרפרייז", נכנסת לתיקונים בגלל בעיה במערכת התקשורת ההולוגרפית שהותקנה בה (קריצה למעריצי הזיכיון שביקרו את הופעתה של מערכת הולוגרפית שלא הייתה קיימת בסדרות הקודמות).
הצוות חוקר סימנים לא מוסברים שהופיעו במספר מקומות בגלקסיה, ומשויכים לישות נוסעת בזמן בשם "המלאך האדום" שמובילה את ה"דיסקברי" לנקודות שונות בגלקסיה.
במקביל, מתברר שספוק, אחיה הלא ביולוגי של ברנהם, אשפז את עצמו בבית חולים פסיכיאטרי ממנו ברח לאחר מכן, בעוד אנשי מדור 31 רודפים אחריו מאחר שהוא חשוד ברצח שלא ביצע.
ספוק הושפע על ידי חזיונות של המלאך האדום שהשפיעו על תפישת הזמן שלו.
מסתבר שמערכת האינטליגנציה המלאכותית של הפדרציה החליטה להשיג מידע שנמצא על ה"דיסקברי" במטרה לשכלל את עצמה ולהוביל לעתיד שבו היא משמידה את החיים כולם.
המערכת משתלטת על חברי צוות שונים במטרה להגיע למידע, בצורה המזכירה את טכנולוגיית הבורג, אך לבסוף מייקל, שהשיגה שליטה בחליפת המלאך האדום, לוקחת את ה"דיסקברי" וצוותה אלף שנים אל העתיד במטרה למנוע מהמערכת להשיג עליה שליטה.
העונה מסתיימת כאשר סגל ה"אנטרפרייז" נחקר על ידי אנשי צי הכוכבים, ולבסוף מוחלט שחל איפול מוחלט על מסעה של ה"דיסקברי", ועל עצם קיומה.
בכך יישרה הפקת הסדרה קו עם הקאנון שקבעה "הסדרה המקורית", ומסביר מדוע מעולם לא הוזכרו הינע הנבגים, ה"דיסקברי" ודמותה של מייקל ברנהאם.
במהלך כנס קומיק-קון, סן דייגו נמסר כי ה"דיסקברי" לא נחתה, כפי שתכננה, בטראליסיום אלא במקום אחר בעתיד.
בין השאר יפגוש צוות הספינה בקליבלנד "בוק" בוקר, שיגולם על ידי דייוויד אג'אלה.
בוקר מתואר כמי שאינו פועל לפי הכללים המקובלים.
בטריילר ששוחרר לקראת השקת העונה, התברר כי הפדרציה נחשבת לאגדה רחוקה בעולמות מסוימת, לאחר "השרפה" ("The Burn").
ברנהאם, ושנה אחריה ה"דיסקברי", מגיעות למאה ה-32. מתברר כי באירוע שנקרא "השרפה" ("The Burn") התפוצץ לפתע רוב הדיליתיום בגלקסיה, מה שהפך מסע במהירות גבוהה ממהירות האור לזמין משמעותית פחות משהיה בעבר.
ברנהאם פוגשת בקליבלנד "בוק" בוקר, בלדר ופעיל סביבה שנושא סחורות בין קונים למוכרים, ומשתדל להציל במקביל חיות נדירות על סף סכנת הכחדה שניצודות עבור בשרן.
לאחר שברנהאם וה"דיסקברי" נפגשות, מתחיל מסע לחיפוש שרידי הפדרציה.
אל צוות "דיסקברי" מצטרפת אדירה, אנושית שחיה בסימביוזה עם סימביוט טריל, ששכן בעבר בגופם של כמה קציני צי הכוכבים, בין השאר אדמירל.
לאחר שה"דיסקברי" מאתרת את מפקדת צי הכוכבים היא עוברת שדרוג על מנת להתאימה לטכנולוגיה של המאה ה-32, והצוות מתמקד בחיפוש הסיבה ל"שרפה".
בסוף פברואר 2019 חודשה הסדרה רשמית לעונה שלישית, כשמישל פרדייז, שהייתה אחת המפיקות בפועל, הצטרפה לאלכס קורצמן בתפקיד היוצרת.
קורצמן סיפר שפרדייז, שהגיעה לסדרה באמצע העונה השנייה, סחפה את ההפקה עם רעיונותיה המקוריים וההיכרות העמוקה שלה עם ההיסטוריה של הזיכיון.
בחודש יוני מסר קורצמן שתהליך כתיבת הסדרה מתקדם מאוד, וכבר עבר לשלב כתיבת הפרקים לאחר שלב פירוק הסיפור.
בריאיון לאתר TrekCore בחודש אוקטובר סיפר קורצמן שהצוות מצלם בימים אלה את הפרק השישי בעונה השלישית, ושהצילומים בסט באיסלנד הסתיימו.
קורצמן אישר שהעונה השלישית תכלול 13 פרקים.
במהלך שלב הפוסט-פרודקשן של העונה השלישית פרצה בארצות הברית מגפת הקורונה, בעקבותיה נסגרו שעריהם של האולפנים.
הדבר עצר את שלבי העריכה הסופיים, את יצירת האפקטים הדיגיטליים השונים וכן את הקלטת המוזיקה לסדרה.
אנשי ההפקה החלו לעבוד מהבית, ואף הקלטת הנעימות השונות בוצעה על ידי הנגנים מביתם, כשהמלחין הראשי ג'ף רוסו מנצח על המלאכה ומאחד את ההקלטות הבודדות ליצירה אחת שלמה.
בתחילת ספטמבר 2020 הוכרז שאיאן אלכסנדר יגלם את דמותו של גריי בעונתה השלישית של הסדרה.
מדובר בדמות הטרנסג'נדרית הראשונה בתולדות זיכיון מסע בין כוכבים.
במקביל הוכרז כי בלו דל באריו יגלם את אדירה, דמות א-בינארית.
ביולי 2020 הוכרז רשמית שהעונה השלישית תשודר החל מה-15 באוקטובר 2020.
כמו העונות הקודמות שודרה גם העונה בשירות CBS All Access בארצות הברית, בשירות Crave בקנדה ובנטפליקס בשאר העולם.
ב-7 בינואר 2020 נודע כי CBS חידשה את הסדרה לעונה רביעית, עוד בטרם החלו שידוריה של העונה השלישית.
הפדרציה המתחדשת מגייסת עוד ועוד עולמות שמצטרפים אליה, וצי הכוכבים חוזר לפעילות מלאה, לרבות הפעלה מחדש של אקדמיית הצי.
במקביל, אנומליה כבידתית בלתי מוסברת משמידה כוכבי לכת.
מתברר שמדובר במתקן כרייה של גזע מחוץ לגלקסיה, ועל ברהאם ואנשיה ליצור עימם קשר ולהביא להפסקת הכרייה.
בחודש ספטמבר פרסם השחקן וילסון קרוז פוסט ברשת אינסטגרם בו ציין כי הוא מתאמן לקראת צילומי עונתה הרביעית של הסדרה.
הפוסט הוסר במהרה, מאחר שנכון לאותו זמן לא הוכרז רשמית על הזמנת עונה רביעית.
במהלך מגפת הקורונה התראיין קורצמן וסיפר כי למרות המגפה והעובדה שאנשי צוות ההפקה וצוות הכותבים אינם יכולים להיפגש פיזית, הרי שהם מקיימים פגישות שוטפות באמצעות שיחות וידאו, וציין שניצלו את התקופה על מנת לסיים את כתיבת העונה הרביעית של הסדרה.
באמצע חודש מאי 2021, הודיעה מישל פרדייז בחשבון הטוויטר שלה כי כתיבת העונה הרביעית הסתיימה.
בחודש אוקטובר הופיעה הודעה רשמית באתר האינטרנט של הזיכיון לפיה צילומי העונה יחלו ב-2 בנובמבר.
ב-22 באפריל 2021 נמסר רשמית על הפסקת צילומי העונה הרביעית, המתקיימים בטורונטו, למשך שבועיים, לאחר שאחד מאנשי הצוות (שחקנים או אנשי הפקה העובדים איתם ישירות), בא במגע קרוב עם חולה קורונה מאומת.
איש הצוות החשוד כנגוע, הוכנס לבידוד של 14 יום.
עקב מגפת הקורונה שהתחוללה במהלך צילומי העונה, לא ניתן היה לצלם חלק מהסצנות במיקומים שנקבעו.
לאור זאת השתמשה ההפקה בטכנולוגיית AR Wall חדשנית, במסגרתה מוקם על במת הצילום באולפן מסך LED ענק שמקרין את הרקע המבוקש.
ב-24 באוגוסט 2021 עדכן השחקן דאג ג'ונס המגלם את סארו, כי הצילומים לעונה הרביעית הסתיימו.
ב-5 באפריל, הנחגג על ידי מעריצי הסדרה כ"יום המפגש הראשון", העלתה רשת פראמאונט/CBS טריילר ראשון לעונה הרביעית, ובו צוין כי העונה תשודר כבר בשנת 2021, וזאת למרות העיכובים בהפקה ובצילומים בעקבות מגפת הקורונה.
תחילת שידור העונה ב"פרמאונט+" תוכנן לרבעון הרביעי של שנת 2021, ככל הנראה ב-21 באוקטובר, מיד בתום עונתה השנייה של "מסע בין כוכבים: סיפונים תחתונים"' או מעט לאחר מכן.
ב-8 בספטמבר 2021, פורסם כי העונה הרביעית תחל את שידוריה ב-18 בנובמבר 2021.
ההודעה הפתיעה גם את צוות השחקנים, ביניהם וילסון קרוז המגלם את ד"ר יו קולבר, שהגיב בזעם להחלטה, בציוץ בחשבון הטוויטר שלו, ואנתוני ראפ שצייץ למעריצים כי צוות השחקנים לא היה ער למגעים וכי הם חולקים את האכזבה והתסכול ומתנצלים על עוגמת הנפש שנגרמה להם.
ימים ספורים לאחר הפצת הפרק הראשון הודיעה הרשת שקריאת המעריצים מחוץ לאמריקה הצפונית נשמעה, וכי העונה תשודר במקביל ברשתות נוספות, כמו Pluto TV החינמית שזמינה בחלק ממדינות אירופה, במטרה לאפשר לצופים ממדינות נוספות לצפות בסדרה.
ב-18 בינואר פרסם האתר הרשמי של הזיכיון הודעה לפיה הסדרה חודשה לעונה חמישית.
עונה זו תכלול עשרה פרקים, תהיה עונתה האחרונה של הסדרה, ותסתיים בתחילת 2024.
בראיון לאתר "Screen Rant" ציין אולטונדה אוסונסאנמי, אחד מבמאי הסדרה, שהעונה החמישית שואבת רבות מהסדרות המקוריות, אם כי אינה מערבת מסע בזמן.
בניגוד לעונות הקודמות, החליטו הכותבים להימנע הפעם מעונה שתתמקד באיום כולל על הגלקסיה או על האנושות, ולהתמקד בהרפתקה במסגרתה מחפש צוות ה"דיסקברי" אוצר, אך הם אינם היחידים שמחפשים אותו.
צילומי העונה החמישית החלו ביוני 2022. הפקתה הסתיימה ב-20 בנובמבר אותה שנה.
עקב ההכרזה שזוהי עונתה האחרונה של הסדרה, הוחלט על קיום צילומי השלמה, שהתקיימו בתחילת 2023.
מלבד השחקנים הקבועים, מצטרפים לעונה זו קאלום קית' רני בתפקיד קפטן ריינר, איב הרלוב בתפקיד מול ואליאס טופקסיס בתפקיד ל'אק.
העונה החמישית תשודר בפרמאונט פלוס בתחילת 2024, ותכלול עשרה פרקים.
"דיסקברי" זכתה למספר הופעות במדיות נוספות, בין השאר סדרות קומיקס נלוות וסדרת ספרים, בדומה לכל יתר הסדרות בזיכיון.
בראיון עמו במהלך הקמפיין מסר קורצמן כי "קריאת המעריצים נשמעה" וכי "ישמח להמשיך לעבוד עם הדמויות הללו".
כמו כן ציין קורצמן כי הוא והרשת בודקים כיצד והאם ניתן להפיק את הסדרה המדוברת.
אנסון מאונט שגילם את דמותו של פייק ואית'ן פק שגילם את דמותו של ספוק ציינו בראיונות שישמחו לחזור ולגלם את הדמויות הללו.
בסוף חודש יוני 2019 פורסם כי דמויותיהם של ספוק ומספר אחת יופיעו באחד מפרקי מסעות קצרים.
הפרק נכתב על ידי מייקל שייבון.
במועד הפרסום לא הובהר אם גם דמותו של פייק תופיע בפרק.
עם עלייתה של עונתה השנייה של מסעות קצרים, התברר ששלושה מתוך ששת פרקי העונה עוסקים בצוות ה"אנטרפרייז", וכוללים את דמויותיהם של פייק, מספר אחת וספוק.
מאחר שבעבר ציין קורצמן כי פרקי מסעות קצרים בודקים קונספטים שונים וכיצד הם מתקבלים בקרב המעריצים, נראה היה כי האפשרות להפקת סדרת בת אכן נבחנת.
בדצמבר 2019, במהלך כנס מעריצים, דיווח רוד רודנברי, בנו של יוצר הסדרה ואחד מצוות ההפקה של הסדרות השונות, כי החלה עבודה ראשונית על סדרה בכיכובו של כריסטופר פייק.
במאי 2020 התפרסמה ידיעה ראשונה לפיה הסדרה החלה בתהליך הפקה, וכי שמה יהיה "מסע בין כוכבים: עולמות חדשים ומשונים", וב-5 במאי 2022 הופץ הפרק הראשון.
במהלך הפקת העונה השנייה הציעה השחקנית מישל יאו לאלכס קורצמן להפיק סדרת בת שתעסוק בדמותה של הקיסרית פיליפה ג'ורג'יו מיקום המראה, ותעקוב אחר קורותיה בשירות מדור 31. השמועות הראשונות על הסדרה החלו בחודש נובמבר 2018, עוד בטרם שודרה עונתה השנייה של "דיסקברי".
במספר ראיונות עמו סיפר קורצמן כי אהב את ההצעה והחליט להתחיל בכתיבת הסדרה המדוברת.
נכון לאפריל 2019 כתיבת הסדרה החלה, אם כי טרם התקבלה הזמנה רשמית מרשת CBS All access.
על פי מישל יאו, הסדרה צפויה להיות "קלילה יותר וכיפית יותר, ולספר על משימות ההצלה החשאיות שדמותה מבצעת במסגרת שירותה במדור 31".
בסוף 2019 נודע כי הסדרה הוזמנה ותהליך הפקתה החל.
בהמשך עדכן קורצמן כי כתיבת העונה הראשונה הסתיימה.
בחודש פברואר 2021 מסרו אלכס קורצמן וג'ולי מקנמרה, ראשי הזיכיון, שהסדרה אינה צפויה לצאת למסכי הטלוויזיה לפני שתסתיים אחת הסדרות הקיימות, מאחר שחמש סדרות שרצות במקביל הן הגבול אליו שואפת הרשת.
ב-30 במרץ 2023 הכריזה רשת CBS על סדרה חדשה שהפקתה תחל ב-2024 ותעסוק בקבוצת בני נוער שלומדים באקדמיית צי הכוכבים שנפתחה מחדש אחרי מאה שנה.
עם צאתה של הסדרה למסכי הטלוויזיה תבע מפתח משחקי מחשב עצמאי בשם אנאס אבדין את הרשת על הפרת זכויות יוצרים, לאחר שלטענתו הבין שקיים דמיון משמעותי בין המשחק אותו הוא מפתח לסדרה, הן ברמת הדמויות והן בשל השימוש בדובוני מים כחלק ממערכת ההנעה במהירות גבוהה ממהירות האור.
אנאס הפסיד בתביעה, ולאחר מכן גם בערעור.
מסע בין־כוכבי (באנגלית Interstellar travel) הוא מושג היפותטי המתאר את טיסתה של משימת חלל, מאוישת או בלתי מאוישת, בין כוכבים או בין מערכות כוכבי לכת.
בהיעדר טכנולוגיות עתידיות שישפרו את המהירות, מסע זה צפוי לארוך זמן רב באופן משמעותי יותר מהמשימות לחקר מערכת השמש, בגלל המרחקים העצומים, ומסע אשר יארך זמן רב מדי יאבד מן הרלוונטיות שלו או בכלל מן הסבירות לעצם יכולת קיומו.
נכון לטכנולוגיה הקיימת כיום, לא נמצאות שיטות הנעה של חללית המציעות למעשה האצה למהירות הנדרשת לשם הגעה לכוכב אחר (ולו הקרוב ביותר) בזמן החיים הממוצע של בן אדם – אפילו במערכת היפותטית בה יש יעילות הנעה מושלמת, האנרגיה הקינטית המתאימה היא עצומה ביחס לסטנדרטים כיום.
בנוסף, במהירויות אלו קיימת סכנה משמעותית של פגיעות המשימה בשל המהירות העצומה במקרה של התנגשות עם אבק וגז בתווך הבין־כוכבי ויש לפתח מערכות הגנה ייעודיות מפני חום ומפני עצמים בדרך.
למסע בין־כוכבי יש מספר יתרונות:
כבר בפיתוח חללית מתאימה ושיטות הנעה, כמו גם מערכות תקשורת עם החללית, יש יתרונות מחקריים שעשויים לשמש למטרות שונות מתחומים אחרים.
גיבוי לאנושות – עתיד כדור הארץ לא ידידותי לבני האדם, ובשלב כלשהו הדרך היחידה לשמר את המין האנושי תהיה באמצעות חיים מחוץ לכדור הארץ.
כלומר, יהיה צורך לפתח מושבות חלל של בני אדם.
יש למדע הרבה סימני שאלה בכל הקשור לתווך הבין־כוכבי.
חלק מכל הקשור לכך הוא הימצאותו של חומר אפל, אשר מחקרים הראו שהוא ישנו בגלקסיית שביל החלב בה נמצא כדור הארץ.
תכונותיו של חומר זה הן עדיין חידה עבור אסטרופיזיקאים.
קבלת מידע אודות הכוכבים הסובבים אותנו תאפשר להסיק מסקנות לגבי אפשרות קיומם של חיים גם במקומות אחרים.
מסקנות אלו תתאפשרנה רק אם יימצאו חיים, כי הרי שמדובר בחלק זעיר ביותר ביקום (המוערך כמשתרע על פני מרחב של עשרות מיליארדי שנות אור).
מגוון שיטות ודרכים להתמודדות עם הבעיות הוצעו עד כה, מספינת חלל רב־דורית שבה יגדלו דורות של בני אדם ועד לגשושיות מיקרוסקופיות.
כמו כן, הוצעו גם מגוון של שיטות הנעה שיאיצו את המשימה למהירות הנדרשת, כמו אלו המבוססות על אנרגיה גרעינית או באמצעות קרני לייזר וכן שיטות המבוססות על פיזיקה תאורטית.
למרות זאת, דרושה קפיצה טכנולוגיה משמעותית כדי להוציא זאת לפועל וישנם אתגרים רבים, כלכליים וטכנולוגיים, כדי להביא למימוש הדבר.
לפי רוב הרעיונות, למסע בין כוכבי דרוש פיתוח של מערכת לוגיסטיקה אשר מסוגלת לשאת מיליוני טונות והספק בסדר גודל של ג'יגה ואט.
בתוך מערכת השמש נמדדים המרחקים ביחידות אסטרונומיות, כאשר יחידה אחת שוות ערך למרחק הממוצע בין כדור הארץ לשמש (כ־150 מיליון קילומטר).
כוכב הלכת נוגה, הקרוב ביותר לכדור הארץ נמצא במרחק 0.28 יחידות אסטרונומיות ואילו נפטון, המרוחק ביותר מן השמש, הוא במרחק 29.8 יחידות אסטרונומיות.
וויאג'ר 1, העצם המלאכותי המרוחק ביותר אשר שוגר בשנת 1977, נמצא במרחק של 135 יחידות אסטרונומיות מכדור הארץ (נכון לאוגוסט 2016).לעומת זאת, בחישוב המרחק בין מערכות כוכבי לכת, מדובר במאות אלפי יחידות אסטרונומיות.
לשם המחשה, פרוקסימה קנטאורי, הכוכב הקרוב ביותר למערכת השמש, הוא במרחק של 268,332 יחידות אסטרונומיות (פי 9,004 מאשר המרחק מנפטון).
לכן, על פי רוב גם ההתייחסות למרחקים אלה היא בשנות אור, מרחק שאותו לוקח לקרן אור לעבור בשנה אחת של כדור הארץ.
כך שניתן לראות את הדברים גם כך, שפרוקסימה קנטאורי נמצא במרחק 4.24 שנות אור מכדור הארץ, לעומת נפטון שנמצא במרחק 4 שעות אור או השמש במרחק 8 דקות אור.
וויאג'ר 1, עד עתה במשך מעל ל-40 שנה, עברה מרחק של רק 1 חלקי 450 משנת אור אחת והיא החפץ הכי מהיר שהאדם יצר עד כה.
המרחקים כה עצומים שגם אם נשתמש ברקטות שמהירותן היא קילומטר בשנייה, הרי שהמסע יארך מיליון ורבע שנה אל הכוכב הקרוב ביותר.
אם נבקש להגיע מעבר לסביבה הקרובה שלנו ייקח מסע כזה דורות ארוכים באופן בלתי־נתפס, שכן גלקסיית שביל החלב גודלה הוא 100,000 שנות אור ויש עוד מיליארדי גלקסיות.
אפילו הזמן המינימלי של מספר שנות טיסה הוא רחוק מהניסיון והידע, במיוחד ככל שמדובר בבנייה ותכנון של משימות מאוישות.
על מנת להגיע בפרק זמן סביר לכוכבים הקרובים ביותר לכדור הארץ צריך לנוע במהירויות גבוהות מאוד.
השינוי באנרגיה הדרוש להאצה למהירויות כאלו הוא עצום: מדובר למעשה בפי 100 מתפוקת האנרגיה של כל העולם כיום בשנה עבור חללית בגודל סביר.
זוהי כמות אנרגיה הגבוהה פי אלפים מזו שיכולות חלליות לספק כיום.
יש ללמוד על התווך בין־כוכבי, מאחר שהוא סביבה לא מוכרת שעלולה להסב נזק לחללית בעת מפגש וחיכוך עם אבק וגז, בגלל המהירות היחסית לגופים הנעים בחלל והאנרגיה המושקעת בתנועה בחלל.
מספר אמצעים להגנה על חלליות כבר נחקרו, שכן הם רלוונטיים גם עבור משימות קיימות, וגם הוצעו מערכות הגנה מפני אבק בין כוכבי.
עם זאת, עצמים גלויים לעין (אף על פי שהם נדירים בתווך הבין־כוכבי) עלולים להסב הרס לחללית, כמו גם שדה מגנטי.
סביבה זו עדיין לא מוכרת.
קשר כלשהו עם המשימה, בין שהיא מאוישת או שהיא לא, חייב להיווצר על מנת שיהיה תוקף למחקר מדעי והן לצורך שליחת פקודות מחשב או הנחיות לצוות החללית; לא פחות חשוב מכך הוא הצורך לקבל מידע בחזרה, בעיקר בנוגע לממצאים.
גלי רדיו נעים בחלל החיצון במהירות האור (300 אלף ק"מ בשנייה בקירוב), לכן לשדר שמועבר מכדור הארץ לנמען במרחק שנת אור אחת ייקח שנה להגיע.
כבר כיום במשימות מהחלקים החיצוניים של מערכת השמש לוקח זמן רב לקבל ולשלוח מידע באמצעות רשת חלל עמוק – למשל, מגשושית ניו הורייזונס כל שדר מסביבות כוכב הלכת הננסי פלוטו הגיע לכדור הארץ באיחור של 5 שעות בגלל המרחק.
על מנת לתקשר עם משימות כה רחוקות יהיה צורך לפתח מערכת תקשורת למרחקים מתאימים.
כמו כן, המידע יגיע באיחור של שנים ולא יהיה ניתן באמת לנהל "שיחת טלפון".
ניווט אסטרונומי מתייחס למיקום גרמי השמיים לעומת כדור הארץ, אולם במרחק רב מכדור הארץ לא יהיה ניתן לצור קשר באופן שוטף לשם כך ולכן יהיה צורך לצייד את המשימה בכלי עזר נוספים כדי לקבוע את המיקום המדויק שיכוון לעבר היעד.
הודות למרחק העצום, היעדים שאפשריים למסע שכזה (בטכנולוגיות המוכרות או המוצעות תאורטית־מדעית) נמצאים בטווח של מספר קטן של שנות אור.
בסביבת מערכת השמש ישנם מספר כוכבים בעלי מערכת כוכבי לכת שניתן באמצעים מסוימים להגיע אליהם:
מערכת המרחק מהשמש (בשנות אור) הערות אלפא קנטאורי 4.3 המערכת הקרובה ביותר.
אלפא קנטאורי A הוא מסיווג ספקטרלי G2 הזהה לשמש אם כי הוא קצת יותר גדול ממנה.
ישנן עדויות על המצאות כוכב לכת באזור ישיב – פרוקסימה קנטאורי b, עם זאת מחקר מצביע על כך שלא ייתכנו חיים על פני כוכב-לכת זה.
בשנת 2017 גילה מערך של רדיו-טלסקופים במדבר אטקמה שבצ'ילה, ALMA , כי נמצאת חגורת אבק במערכת כוכבים זו – דבר שעשוי להעיד על קיומם של כוכבי לכת רבים שכן נוצרו שם, פרופ' סטיבן הוקינג קרא לאנושות לפעול כדי להגיע לשם בתוך 600 שנים.
נכון לתחילת 2017 נחתם הסכם בין יזמות Breakthrugh לבין המצפה האירופי הדרומי, במסגרתו הטלסקופ הגדול מאוד יחפש כוכבי לכת דמויי ארץ במערכת כוכבי לכת זו.
מסע לכוכב הלכת ההוא במהירות של 1% ממהירות האור עשוי לארוך 422 שנה.
חוקרים טוענים שיש לשלוח למשימה זו צוות גדול יותר מזה המינימלי של 32 אנשים מכיוון שבעת ההגעה ליעד צאצאיהם לא יהיו בריאים, בעיקר בגלל השלכות דומות לאלו של נישואי קרובים או של גילוי עריות.
כוכב ברנרד 6 ננס אדום עמום מטיפוס ספקטרלי M4. תצפיות העידו כי כמעט לכל ננס אדום עשוי להיות כוכב לכת.
בנובמבר 2018 התגלה כי במערכת זו נמצא כוכב לכת דמוי ארץ סיריוס 8.7 הכוכב הבהיר ביותר בשמי כדור הארץ (מלבד השמש).
ε בארידנוס 10.8 עד אוגוסט 2016 היה הכוכב הקרוב ביותר שידוע שיש לו כוכב לכת המקיף אותו.
מערכת בעלת שתי רצועות אסטרואידים.
מאוחר יותר באותה השנה גילו אסטרונומים עדויות להימצאותו של כוכב לכת דמוי ארץ הסובב במרחק של כשמונה מיליון קילומטרים מהכוכב, אך עוצמת הקרינה שמגיעה אליו גדולה פי 1.38 בלבד מעוצמת הקרינה שאנו מקבלים מהשמש.
לפי הערכות ראשוניות, טמפרטורת הבסיס של רוס 128 b צפויה להיות בין 20 ל-60 מעלות צלזיוס, אך עוד לא ברור אם נמצא ב"אזור הישיב".
τ בלווייתן 11.8 כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי G8. הבהירות הנראית שלו היא 3.50, כך שניתן לראותו בקלות ממקום חשוך.
YZ בלווייתן 12.13 ננס אדום שבשנת 2017 התגלו במערכת שלו שלושה כוכבי לכת בעלי מסה הדומה לזו של כדור הארץ.
כוכב טיגרדן 12.55 במחקר שפורסם בשנת 2019 אושרו שני כוכבי לכת במערכת זו, כוכב טיגרדן b וכוכב טיגרדן c, אשר המסה שלהם דומה לזו של כדור הארץ ומסלול היקפם את הכוכב עשוי לאפשר הימצאותם של מים במצב נוזלי.
וולף 1061 14~ כוכב הלכת וולף 1061 C , שהוא פי 4.3 גדול מכדור הארץ וייתכן שהוא סלעי, נמצא בחלקו הפנימי של האזור הישיב ולכן חוקרים סבורים שיש לו אטמוספירה דומה לזו של נוגה.
גליזה 581 20.3 מערכת של מספר כוכבי לכת.
כוכב הלכת המשוער גליזה 581g, וכן גליזה 581d שכבר נצפה, נמצאים באזור ישיב.
גליזה 667 C 22 מערכת עם לפחות שישה כוכבי לכת ובה שלושה כוכבי לכת דמוי ארץ.
וגה 25 כוכב צעיר יחסית לשמש – גילו מוערך בפחות מחצי מיליארד שנים.
זהו כוכב הסדרה הראשית מסוג ספקטרלי A0 V.
TRAPPIST-1 39.13 ננס קר מאוד מסיווג ספקטרלי M8V.
לפי תגלית מתחילת 2017 נמצאו במערכת כוכבים זו שבעה כוכבי לכת סלעיים באזור ישיב.
בחודש אוגוסט באותה שנה גילה טלסקופ החלל האבל סימנים ראשונים להימצאותם של מים בכוכבי הלכת שהתגלו.
שיטות הנעה המבוססות על טכנולוגיות קיימות או על כאלה הנמצאות בפיתוח ותכנון בפועל, תבאנה את הגשושית לכוכב הקרוב בטווח זמן של בין מאה שנים לאלפי שנים וזאת בדומה למה שכבר נעשה בתוכנית וויאג'ר.
כאשר לא נשלחים בני אדם לחלל המורכבות פוחתת וגם העלויות, אך יש טעם במשימה כזו אך ורק אם תצליח להגיע לזמן מסע סביר על מנת שיהיה למשימה ערך כלשהו למדע או לאנושות.מספר שיטות שהועלו הן: פרויקט דדלוס, פרויקט איקרוס , פרויקט לונגשוט וכן פריצת דרך סטארשוט .
מאמר של Universe Today מציע שלושה רעיונות למסע לפרוקסימה קנטאורי:
מנוע יונים (81 אלף שנים) – הוא אמנם יעיל ממנועים אחרים, אבל לוקח לו זמן רב להאיץ למהירות גבוהה.
פרק זמן זה ארוך ביותר וספק אם הוא בעל ערך מדעי בעבור הדורות הנוכחיים כשבזמן המסע יחלפו כ־2,700 דורות של בני אדם על פני כדור הארץ.
סיוע כבידתי (19 אלף שנה) – מבוסס על המהירות אותה השיגה הליוס 2 תוך שימוש בכבידה של השמש להאצתה.
גם אם תגיע החללית בסיוע כבידתי למהירות של הליוס 2, עדיין יחלפו 600 דורות על פני כדור הארץ בתקופה זו.
הינע גרעיני (85 שנים) – פרויקט אוריון שנוסד בשנת 1958 ביקש לנצל את כוחם של הפיצוצים הגרעיניים כדי לספק עוצמת דחיפה עצומה וממוקדת.
פרויקט זה הופסק לאור כניסתה לתוקף של האמנה למניעת ניסויים גרעיניים באטמוספירה, בחלל החיצון, ותחת פני המים והחשש לזיהום החלל ברדיואקטיביות.
ההערכה היא שכוח זה יעניק לחללית מהירות של 5% ממהירות האור.
ישנו רעיון גשושיות זעירות אשר מסוגלות לנוע במהירות שהיא חמישית ממהירות האור.
קרני לייזר מכדור הארץ יכוונו מפרש שמש אשר יאיצו את הגשושיות למהירות הרצויה ובכך יגיעו הן לאלפא קנטאורי בתוך 20 שנים.
פרויקט נוסף של אוניברסיטת מישיגן עובד על חלקיקים זעירים אשר יהיו מסוגלים לתת דחיפה אל קרוב למהירות האור, שכן לפי תורת היחסות הפרטית לא ניתן לעבור את מהירות האור.
למשימה מאוישת יש מספר מכשולים גדולים מאוד.
נכון לידע האנושי כיום לא ניתן לשלוח במהירות גבוהה מספיק שיגיעו לכוכב קרוב בזמן סביר כדי שיהיה ניתן להפיק ממנו מידע רלוונטי לאנושות שעל פני כדור הארץ, כלומר שליחת אנשים היא רק בלית ברירה לשימור המין האנושי כאשר יש יסוד להניח שכולו יושמד בעתיד הנראה לעין.
מדובר על זמן איטי במיוחד שידרוש במקרה המהיר ביותר גידול של דורות בתוך החללית.לגבי מהלך המסע ותכנונו ישנן מספר בעיות נוספות:
מימון – נראה שלאף ממשלה אין אינטרס לממן פרויקט של מאות מיליארדי דולרים וגם אין מודל עסקי להרוויח מכך כסף.
יתרה על כן, תהליך של התיישנות הטכנולוגיה שבה ישתמשו עשויה להביא לכך שמשימות עתידיות תעקופנה את החללית.
לכן, אין סיבה לאף אחד לממן פרויקט כה שאפתני.
בטיחות – גם אם נצליח לשלוח חללית שנעה במהירות הקרובה למהירות האור, אין לה כל דרך לגלות באמצעות מכ"ם כלשהו (או אמצעי אחר) עצמים בדרך וגם לא תהיה אפשרות לנווט במהירות כזו כדי לברוח.
משימה זו עלולה להוות סיכון ממשי לבני אדם.
מסע כה ארוך יחייב מערכת של ייצור עצמי של מזון, הפקת אוויר לנשימה וקיום צרכים של בני אדם לאורך דורות, שכן לא יהיה ניתן לאחסן צידה לדרך.
האדם על החללית יצטרך להסתפק במינימום שבמינימום ההכרחי בלבד.
כמו כן, הנוכחי יצטרכו להגן על עצמם מפני הקרינה שגורמת לסרטן ורכישת ידע באונקולוגיה כמו במקצועות רפואיים אחרים, למשל הנגזרים משינוי בעצמות, בשרירים ושאר תופעות שחווה האדם החלל.
אנשי המשימה יצטרך להתמחות במגוון רחב של נושאים, מאחר שלא יהיה להם פתרון מגורמים חיצוניים – אפילו לא דרך אמצעי תקשורת במרחקים עצומים כאלה.
גם משימות מהירות תמשכנה כמה שנים לאור המרחק, אבל קל וחומר משימות איטיות יוצרות בעיות נוצרות הקשורות ביחסים בין בני אנוש.
היבטים של פסיכולוגיה חברתית – דומה להשפעות פסיכולוגיות של שהות ממושכת בצוללות, רק לתקופת זמן ממושכת הרבה יותר ובמרחק הרבה יותר רב מהבית, אנשים במסע כה ארוך חייבים לדעת לחיות בסביבה תחומה ואין בעצם לאן לברוח...
ככל הנראה שמצב נפשי קשה עלול לתת את אותותיו.
הרעיון הוא שיאיישו את החללית בני אדם שיתחזקו את החללית ויעסקו במשימות יומיות תוך שהם מגדלים דורות של צאצאים.
בחלק מהרעיונות העתיקים יותר, הספינה דומה עקרונית ל"תיבת נח" (כפרפרזה לסיפור התנ"כי) מאחר שמעבר לבני אדם יצטרכו להיות בה גם מספר מינים של צמחים ואולי גם של בעלי חיים.
אפילו בהנחה שכל הדורות שיגודלו על הספינה ויחונכו באותה סביבה טכנולוגית בלי שום בעיה, יש לרעיון זה קושי רב מאחר שהוא מביא איתו הומוגניות ב־DNA ודבר זה יוצר מקרים של פיגור שכלי ומחלות גנטיות.
יתרה מכך, גם עצם ההתרבות בחלל בכל שלביה נתונה בספק בגלל חוסר הכבידה, הקרינה והעדר מחזוריות של יום ולילה.
כדי להימנע מכך יהיה צורך להטיס מלכתחילה כמות של כמה מאות אנשים ממגוון מטענים גנטיים, מה שיוסיף כובד לספינת הדורות ויאט את קצבה, או לחלופין, הארכת תוחלת החיים אפילו עד כדי חיי נצח.
מדענים וכותבים שונים מניחים שקיימות שיטות להכניס בני אדם באופן מכוון לערנות מושהית .
מצב זה מתאפשר באמצעות תרדמת חורף, כמו אצל יונקים מסוימים (רק לתקופה ארוכה הרבה יותר), או באמצעות קריוניקה שתשמר את בני האדם עד לקרבתם ליעד.
נכון לשנת 2014 כבר נעשו ניסויים בהקפאת בני אדם ושימורם בדרך זו.
חללית רובוטית נושאת כמות של עוברים בשלביהם המוקדמים במצב של הקפאה, כאשר תגיע החללית ליעד העוברים יופשרו ויתפתחו בתוך רחם מלאכותי.
באופן זה תיווצר מושבת חלל בידי האנשים שייווצרו בתוך החללית.
רעיון זה לוקה מאוד מבחינה מוסרית, שכן בשם האנושות כביכול נשלחים עוברים לגדול בעצמם ללא הכוונה הורית ובשם רעיון שלא יהיה למין האנושי בכדור הארץ שום תועלת ממנו ככל הנראה.
דילוג בין "איים" בתווך הבין־כוכבי
החלל אינו ריק לחלוטין – בקצה מערכת השמש של את עננת אורט וייתכן שטכנולוגיות עתידיות תצלחנה לזהות כוכבי לכת תועים.
באופן תאורטי בשלב זה, אפשר באלה להקים תחנות שיעזרו להשלים את המסע הארוך בדילוגים שיחסכו קושי של טיסה ארוכה.
כמו כן, באותן תחנות יוכלו להפיק אנרגיה ובכך לתדלק את המשימות – דבר זה ייתן מענה מסוים לאתגר האנרגיה שצריכה להיות מופקת במסע כזה.
במסגרת פרדוקס פרמי הועלתה הסברה שכך תרבויות של חוצנים אמורים לעשות, אולם בפועל זה לא קרה לפי הפרדוקס.
מקובל לחשוב שלא ניתן לטוס וגם לחזור במרחק של מעבר ל־20 שנות אור, מתוך הנחה שטייס חלל כשיר למשימה רק בגילאים 20–60 ומתוך ההבנה המדעית שלא ניתן להשיג את מהירות האור.
עם זאת, הנחה זו אינה עולה בקנה אחד עם תופעת התארכות הזמן מאחר שעל חללית שתאיץ למהירות הקרובה למהירות האור תחול אחת המשוואות של תורת היחסות הפרטית, לפיה ככל שנעים מהר יותר כך הזמן עובר לאט יותר.
במילים אחרות, אם יתאפשר לאדם לנוע במהירות גבוהה ביותר תהיה אפשרות שיחזור לכדור הארץ בגיל הרבה יותר מוקדם מאשר האנשים שנולדו איתו באותה שנה ונשארו בכדור הארץ.
כאמור, אפילו מסע למערכות כוכבים המרוחקות שנות אור בודדות צפוי לארוך זמן רב בשימוש בטכנולוגיות הקיימות נכון לתחילת המאה ה־21, עד כדי כך שמסעות מעין אלו לא ייתכנו כלכלית, מחקרית או מעשית.
לא כל שכן כשמדובר במסע לגלקסיה אחרת, אז המרחקים הם עצומים בקנה מידה הרבה יותר גדול – בעוד שכוכבים שכנים הם במרחק שנות אור בודדות, הרי שהמרחק לשכנות הקרובות ביותר של שביל החלב הוא בין מאות אלפים למיליוני שנות אור.
בהתאם לכך, מסע שכזה הוא בגדר רעיון היפותטי ורחוק מכל יכולת של האנושות לתכנן וקל וחומר להוציא אל הפועל.
במילים אחרות, ההתייחסות למסע שכזה נמצאת, נכון לתחילת המאה ה־21, אך ורק במחוזות המדע הבדיוני – אלה משתמשים במושגים כמו חור תולעת כיישום מעשי לקיצור מרחקים בין גלקסיות, כמו בסדרה "מסע בין כוכבים" למשל, ואף כמעבר ליקום מקביל.
עם זאת, מבחינה מדעית אין שום דבר שפוסל את הרעיון מלהיות ישים, השאלה היא של תועלת ותמורה להשקעה.
מכיוון שמדובר במשימה כה ארוכה מוטל ספק רב אם תהייה בה תרומה למחקר המדעי או לאיזושהי מטרה אחרת.
במסע מאויש יידרשו אמצעים להארכת חייהם של האסטרונאוטים, עד כדי אפשרות של חיי נצח.
אחד מהפתרונות המוצעים הם של העלאת תודעה ושימור הגוף בדרכים אחרות.
כמו כן, מוצע הרעיון של ספינת דורות, בה עדיין יישמר טווח יחסית נמוך של דורות בגלל התרחבות הזמן.
תקשורת – החללית צריכה להיות עצמאית לחלוטין, מאחר שבמרחקים כה גדולים לא ניתן יהיה להעביר הנחיות למחשב החללית.
הסיבה היא ששדר בחלל נע במהירות האור, כלומר שדר הנשלח לחללית במרחק מיליון שנות אור יגיע לחללית עוד מיליון שנה.
במצב כזה אין טעם לאותו השדר, אותו דבר בנוגע לממצאים שיגיעו בחזרה אחרי פרקי הזמן האמורים.
מהירות – אם למערכות כוכבים בסביבה הקרובה אפשר להגיע תוך הסתמכות על מהירות של אחוזים בודדים ממהירות האור, הרי שבמסע לגלקסיה שכנה, אם ימצאו "קיצורי דרך" בעתיד, עדיין יצטרכו לנוע במהירות הקרובה למהירות האור.
אחת האפשרויות היא האצת מהירות המילוט משביל החלב באמצעות חור שחור על־מסיבי הנמצא במרכזו.
הספקנות טוענת כי כמות האנרגיה הדרושה למשימה שכזו היא עצומה וקשה להשגה.
מעריכים שכמות האנרגיה הדרושה למשימה זו היא פי 100 מכמות האנרגיה המופקת בעולם כולו במשך שנה.
טענה נוספת מתייחסת לערכו המדעי לצורכי מחקר בתחום האסטרונומיה, ישנו כבר מחקר מעמיק לחיפוש אחר כוכבי לכת דמויי ארץ וטוענים שאין תרומה לידע בתחום הזה במסגרת הזמן שמתאפשר למשימה כזו להתבצע.
מסע בין כוכבים: סיפונים תחתונים היא סדרת אנימציה קומית אמריקאית לקהל בוגר, המתרחשת ביקום של זיכיון מסע בין כוכבים.
הסדרה משודרת בשירות ההזרמה CBS All Access מאז אוגוסט 2020.
זו הסדרה המצוירת הראשונה בזיכיון מאז "מסע בין כוכבים: סדרת האנימציה" ששודרה בשנות ה-70 של המאה ה-20, והסדרה הראשונה בזיכיון המוגדרת כקומית.
כמו סדרות נוספות בזיכיון במתכונתו הטלוויזיונית מאז שנת 2017, גם "סיפונים תחתונים" משודרת בשרות הסטרימינג פרמאונט+ (לשעבר CBS All Access) של רשת CBS, והיא סדרת האנימציה הראשונה שהופקה עבור השירות.
הרשת הזמינה מראש שתי עונות, כשאורך כל פרק עד 30 דקות.
יוצר הסדרה הוא מייק מקמהן, אחד הכותבים של סדרת האנימציה "ריק ומורטי" ויוצר סדרת האנימציה "הפכים סולארים".
הסדרה היוותה סנונית ראשונה לסדרות אנימציה נוספות בזיכיון; ביניהן מסע בין כוכבים: פרודיג'י, שפונה לקהל צעיר יותר.
קדמו לה שני פרקי אנימציה בעונה השנייה של "Short Treks", שכל אחד מהם היה בעל סגנון אנימציה שונה.
"סיפונים תחתונים" מספרת את סיפורם של אנשי הסגל הזוטר על ה"סריטוס" (USS Cerritos שמספרה NCC-75567), "אחת הספינות הכי פחות חשובות של צי הכוכבים".
בניגוד לשתי סדרות הזיכיון שקדמו לה מאז הושק הזיכיון מחדש על ידי CBS All Access, שהיו שתיהן סיריאליות, "סיפונים תחתונים" היא סדרה אפיזודית.
הסדרה מתאפיינת בבדיחות רבות מתוך עולם הזיכיון, כמו גם ביצי פסחא רבות המתאפיינות בעיקר באזכורים של דמויות או מקרים שונים מסדרות קודמות בזיכיון וכן בהופעות קמע של דמויות שונות (מרביתן שוליות) שהופיעו בסדרות הזיכיון.
בנוסף, מוצגות בסדרה סצנות שונות המחקות בצורה פארודית סצנות מסדרות הטלוויזיה ומסרטי הקולנוע.
שם השחקן/ית תמונה שם הדמות אודות הדמות אודות התפקיד הופעתה הראשונה של הדמות על המסך בעברה הייתה קצינה בכירה יותר ושירתה על מספר ספינות חשובות יותר, אך הורדה בדרגה עקב אי ציות חוזר ונשנה לנהלים.
כיום אחוזת טינה כלפי הקצונה הגבוהה, טוענת שאינה רוצה להתקדם ואף מחבלת בפועל בקידומה.
בפרק הראשון מתברר כי אביה הוא אדמירל בצי הכוכבים, ואמה היא מפקדת ה-יו.אס.אס "סריטוס", קפטן פרימן.
ראשי 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") ג'ק קווייד סג"ם שאפתן שמעוניין להתקדם ולהפוך בעתיד לקפטן.
ראשי 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") נואל וולס טנדי היא סג"מית חדשה וצעירה בת לגזע האוריוני, שה"סריטוס" היא הספינה הראשונה שבה היא מוצבת.
ראשי 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") יוג'ין קורדרו סגן משנה סאם ראת'רפרד ראת'רפרד הוא מהנדס שמערכות הספינה הן תשוקתו המרכזית.
ראשי 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") פרד טטצ'יורה סגן שאקסס גבר באג'ורני, ראש האבטחה של ה"סריטוס".
ראשי 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") דון לואיס קפטן קרול פרימן.
ראשי 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") ג'רי אוקונל קומנדר ג'ק ראנסום הקצין הראשון של ה"סריטוס".
ראשי 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") גיליאן ויגמן דוקטור ט'אנה רופאת הספינה, בת לגזע הקייטיאני.
ראשי 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") פול שיר לוטננט-קומנדר אנדי בילאפס המהנדס הראשי של ה"סריטוס" ומושא הערצתו של ראת'רפרד.
אורח 6 באוגוסט 2020 ("Second Contact") ג'ק מקברייר באדג'י יציר הולודק פסיכוטי ורצחני שנוצר על ידי ראת'רפרד כלומדה למיומנויות בסיסיות שנדרשות לקצין צי הכוכבים, אך יוצא משליטה עם כיבוי מנגנוני ההגנה של ההולודק.
בשנת 2018 ולאור הצלחת הסדרה "מסע בין כוכבים: דיסקברי", הכריזה CBS כי היא מעוניינת להרחיב את יקום מסע בין כוכבים ולהפוך אותו ליקום טלוויזיוני, בדומה ליקומים הטלוויזיוניים של DC קומיקס ושל מארוול קומיקס.
על הפקת הזיכיון מונה אלכס קורצמן כמפיק על, והוכרזו מספר סדרות שיצטרפו ל"דיסקברי".
מלבד "Short Treks" ששודרה בין העונות הראשונה והשנייה של "דיסקברי", שודרה "סיפונים תחתונים" לאחר העונה השנייה של "דיסקברי" והעונה הראשונה של "פיקארד", ולפני העונה השלישית של "דיסקברי" שתחל מיד אחריה.
עבודת האנימציה החלה בסוף פברואר 2019, וקורצמן העריך שייקח כשנה עד שהאנימציה תהיה מוכנה לסדרה, ושהסדרה תשודר ב-2021 או 2022.
במאי אותה שנה הכריז יוצר הסדרה, מייק מקמהן, כי ההקראה הראשונה (הקראת התסריט המלא לאחר שהסתיים על ידי צוות המדובבים בפני צוות ההפקה) יצאה לדרך.
ב-10 ביולי צייץ הסופר דייוויד מאק, שכתב ספרים רבים ביקום של מסע בין כוכבים, שהוא מועסק כיועץ בשתי סדרות האנימציה של מסע בין כוכבים, סיפונים תחתונים והסדרה שתעלה ברשת ניקלודיאון.
ב-7 באוקטובר סיפרו קורצמן והת'ר קאדין בריאיון לאתר TrekCore שהסדרה עתידה להיכנס לשלבי ההפקה עצמה רק אחרי שתסתיים הפקת העונה השלישית של דיסקברי, ולאחר הפקת העונה הראשונה של מסע בין כוכבים: מדור 31. באותו ראיון אישר קורצמן ששתי העונות הראשונות של הסדרה מופקות במקביל.
במאי 2020 עדכן מקמהן כי למרות מגפת הקורונה שהשתוללה בארצות הברית במהלך 2020, הרי שההפקה ממשיכה ועיקר האתגר היה להקליט את קולותיהם של המדובבים מרחוק, אך גם בעיה זו נפתרה.
בארצות הברית שודרה העונה בשירות הזרמת המדיה CBS All Access, בה שודרו כל סדרות "מסע בין כוכבים" החל מההשקה הטלוויזיונית המחודשת ב-2017.
ביוני 2020 הוכרז שבקנדה תשודר הסדרה בערוץ "CTV Sci-Fi Channel" (לשעבר "Space") בשפה האנגלית ובערוץ "Z" בשפה הצרפתית ולאחר מכן תוזרם בשירות הזרמת המדיה "Crave", כולם בבעלות תאגיד Bell Media הקנדי, ששידר גם את הסדרות הקודמות בהפקות החדשות של הזיכיון.
באותו החודש הוכרז שהסדרה תשודר מדי שבוע החל מה-6 באוגוסט 2020.
במהלך השבוע שלפני שידור הבכורה של הסדרה מסר מייק מקמהן שהסדרה אמורה הייתה להיות משודרת אחרי עונתה השלישית של "דיסקברי", אך בשל מגפת הקורונה התעכב תהליך הפוסט-פרודקשן של דיסקברי, וצוות ההפקה התבקש לזרז את שידורה של "סיפונים תחתונים".
כתוצאה מכך יצאה הסדרה לטלוויזיה עוד בטרם סוכם על מפיץ בינלאומי מחוץ לצפון אמריקה.
בסופו של דבר ההפצה הבינלאומית הייתה באמצעות שירות פריים וידאו, מספר חודשים לאחר סיום שידורי העונה הראשונה.
העונה השנייה תשודר בארצות הברית בשירות פרמאונט+ שהחליף את השירות CBS All Access לאחר האיחוד מחדש של CBS וויאקום לחברה אחת.
במהלך פאנל מעריצים בניו יורק עדכן מקמהן כי מלבד צוות השחקנים הקבועים מהעונה הראשונה, יחזור בעונה השנייה גם ג'ונתן פרייקס, שימשיך לגלם את דמותו של ויליאם רייקר, שהופיע בתפקיד אורח בפרק הסיום של העונה הראשונה, גם בעונה זו.
עם זאת, נראה כי מרינה סירטיס, שמגלמת את דיאנה טרוי, אשתו של רייקר והיועצת על סיפון ה"טיטאן" לא תשוב בעונה השנייה.
ב-5 באפריל, הנחגג על ידי מעריצי הסדרה כ"יום המפגש הראשון", העלתה רשת פראמאונט/CBS טריילר ראשון לעונה השנייה, ובו צוין כי העונה השנייה תשודר החל מ-12 באוגוסט 2021.
במסגרת שיווק העונה השנייה החליטו קברניטי הזיכיון כי בכנס קומיק-קון, סן דייגו, שנערך באותה השנה במתכונת וירטואלית פעם שנייה ברציפות עקב מגפת הקורונה, יתקיים פאנל עם כוכבי הסדרה, ביניהם טואוני ניוסם, יוג'ין קורדרו, ג'ק קווייד ויוצר הסדרה, מייק מקמהן.
בפרסום הרשמי לקראת האירוע דווח כי בעונה השנייה ישתתפו הן ה"סריטוס" והן ה"טיטאן".
ההודעה רשמית לגבי חידוש הסדרה לעונה שלישית התפרסמה במקביל לתחילת העונה השנייה, בחודש אפריל 2021.
ב-6 ביוני 2021 הודיעה השחקנית טואוני ניוסם בחשבון האינסטגרם שלה כי החלה להקליט את הפסקול לעונתה השלישית של הסדרה.
יוצר הסדרה, מייק מקמהן, הודיע שעלילת חצי מהפרקים ידועה עוד לפני הכתיבה בפועל.
מקמהן הוסיף שבעונה זו יחלו גיבורי הסדרה את צעדיהם הראשונים לקראת קידום בדרגה, כשכל אחד מהם מתקדם בדרכו העצמאית לקראת הפיכתן של הדמויות למי שמקמהן תכנן שיהפכו להיות בסופה של הסדרה.
גם עונה זו כוללת 10 פרקים, ושידורה החל ב-23 באוגוסט 2022.
ב-9 באפריל 2022 הופץ הטיזר טריילר הראשון לעונה, שתעלה בהמשך השנה.
בטיזר נשמעים קולותיהן של הדמויות הראשיות, כשהן מתכננות להציל את הקפטן וגונבות לשם כך את ה"סריטוס".
במהלך כנס קומיק-קון, סן דייגו לשנת 2022, הופץ הטריילר המלא הראשון לעונה.
ב-18 בינואר 2022 פרסם האתר הרשמי של הזיכיון הודעה לפיה הסדרה חודשה לעונה רביעית שתכלול עשרה פרקים.
שידוריה של העונה יחלו ב-7 בספטמבר 2023, בשידורם של שני פרקי הפתיחה של העונה.
ב-28 במרץ 2023 פרסם האתר הרשמי של הזיכיון הודעה לפיה הסדרה חודשה לעונה חמישית שתכלול עשרה פרקים.
עונה זו תהיה עונתה האחרונה של הסדרה.
בינואר 2020 פורסם שהמלחין ג'ף רוסו ששימש כמלחין עבור "דיסקברי" מעוניין להלחין גם את המוזיקה עבור "סיפונים תחתונים", אך ציין שייתכן שהדבר לא יתאפשר לאור לוח הזמנים הצפוף שלו ומספרן הרב של סדרות "מסע בין כוכבים" שמופקות במקביל.
רוסו הציע לפקח על המלחינים של "סיפונים תחתונים" ו"מסע בין כוכבים" בכלל, אם קורצמן יהיה מעוניין בכך.
ביולי דווח שכריס וסטלייק, שעבד עם מקמהן גם על הסדרה הפכים סולארים, ישמש כמלחין של "סיפונים תחתונים".
לכל אחת מעונותיה של הסדרה עוצבו כרזות שהקבילו לכרזות של הסרט שמספרו כמספר העונה, כך שלעונה הראשונה עוצבו כרזות שהזכירו את הכרזות של הסרט הראשון בזיכיון, לעונה השנייה כרזות שהזכירו את הסרט השני, וכן הלאה.
בספטמבר 2022 הוציאה לאור חברת IDW את הגיליון הראשון בסדרה מוגבלת שכללה שלוש חוברות קומיקס המבוססות על הסדרה.
את החוברות כתב ריאן נורת' .
במסגרת העלילה יוצרים בוימלר, מארינר וטנדי גרסת הולודק מודעת לעצמה של דרקולה (בדומה לפרופסור מוריארטי בדור הבא), ונאלצים להתמודד עם ההשלכות, בעוד צוות הפיקוד הבכיר מתמודד עם מגע שני שאינו מתנהל כצפוי.
מסע בין כוכבים: פיקארד היא סדרת טלוויזיה אמריקאית בזיכיון "מסע בין כוכבים", שיצאה לאקרנים בתחילת שנת 2020. הסדרה עוסקת בדמותו של ז'אן לוק פיקארד.
הסדרה נוצרה עבור שירות הזרמת המדיה CBS All Access כחלק מהרחבת יקום "מסע בין כוכבים" אותה מוביל עבור הרשת אלכס קורצמן.
עלילת הסדרה מתרחשת כעשרים שנה לאחר עלילת הסרט "מסע בין כוכבים: נמסיס" משנת 2002 בו נראתה לאחרונה דמותו של פיקארד.
בסדרה זו מושפעת דמותו של פיקארד מהשמדת הכוכב רומולוס כפי שנראתה בסרט "סטארטרק" משנת 2009.
פטריק סטיוארט משמש כמפיק בפועל של הסדרה, ומגלם את דמותו של פיקארד, אותו גילם בין השנים 1987 ל-2002 במסגרת הסדרה "מסע בין כוכבים: הדור הבא" וסרטי הקולנוע שבעקבותיה, כמו גם בתפקידי אורח אחרים בזיכיון.
סנטיאגו קבררה, מישל הארד, אוון אווגורה, אליסון פיל, הארי טרדוויי ואיזה בריונס מככבים בסדרה גם הם.
השמועות הראשונות על הסדרה החלו ביוני 2018 כשקורצמן החל בהרחבת הזיכיון.
ההודעה הרשמית על הסדרה יצאה באוגוסט באותה שנה, לאחר משא ומתן ממושך עם סטיוארט שהצהיר בעבר שלא יחזור לזיכיון אחרי הסרט "נמסיס".
צילומי הסדרה החלו באפריל 2019, בקליפורניה.
הפקת העונה השנייה החלה עוד בטרם הסתיים תהליך גמר ההפקה של העונה הראשונה, אך היא נעצרה (כמו הפקות רבות נוספות) בשל התפרצות מגפת הקורונה.
הפרק הראשון בעונה הראשונה שודר בארצות הברית ב-23 בינואר, והפרק האחרון בעונה השלישית והאחרונה (השלושים במספר) צפוי להיות משודר ב-20 באפריל 2023.
הסדרה מתרחשת 18 שנה לאחר הופעתו האחרונה של פיקארד, בסרט "מסע בין כוכבים: נמסיס" משנת 2002. דמותו של פיקארד מושפעת מאוד מהרס כוכב הבית של הרומולאנים, רומולוס, כפי שנראה בסרט "סטארטרק" משנת 2009, וכן ממותו של הקצין השני שלו, האנדרואיד דאטה,
שהקריב את עצמו על מנת להציל את חייו באירועי הסרט "נמסיס".
עוד בטרם שידורה של העונה הראשונה הוציאה CBS שני פריקוולים רשמיים הנחשבים כחלק מהקאנון של מסע בין כוכבים.
בסדרת הקומיקס Star Trek: Picard Countdown מתברר שפיקארד, כאדמירל, הוביל צי הצלה שמטרתו הייתה לפנות רומולאנים רבים ככל האפשר מהחלל הרומולאני עוד בטרם תתרחש הסופרנובה העתידה להשמיד את רומולוס.
במקביל נבנה צי ספינות הצלה במספנת יוטופיה פלנישיה, תחת פיקודו של ג'ורדי לה פורג', שנמצאת על מאדים.
בפרק "ילדי המאדים" (Chidren of Mars) בסדרה מסעות קצרים התברר כי במהלך המאמצים לבניית צי הספינות שיצילו את הרומולאנים, הותקפה המספנה על ידי צבא אנדרואידים (Synths) והושמדה.
על פי הספר "The Last, Best Hope" שהיה הראשון בסדרת הספרים שמלווה את הסדרה, מדובר באנדרואידים שנבנו על ידי ברוס מדוקס ואלטן איניגו סונג בניסיון לחקות את מודל האנדרואידים של נוניאן סונג, דוגמת דאטה, ו-B4.
בעונתה השנייה של הסדרה, מצטרפת דמותו של קיו, ששולח את פיקארד לעתיד חלופי שבו עוותה ההיסטוריה, כך שבמקום הפדרציה נוסדה האימפריה הטראנית האכזרית.
פיקארד וצוותו, בלוויית מלכת הבורג, יוצאים אל העבר במטרה לגלות מה השתנה בעבר ולתקן את המצב.
בעונה השלישית מצטרפים לפיקארד מלבד שבע מתשע וראפי, גם חברי צוות הפיקוד הוותיקים שליוו אותו עת פיקד על ה"אנטרפרייז"-D, במטרה להציל את הפדרציה מאיום קואליציית הדומיניון והבורג.
מתברר שלפיקארד יש בן שלא הכיר, מזוגיות קצרת מועד עם בוורלי קראשר, והוא מהווה חלק מהותי בתוכנית הקואליציה להשמדת הפדרציה.
שחקן/שחקנית דמות תיאור הדמות תפקיד לשעבר מפקדן של ה"אנטרפרייז" D, ה"אנטרפרייז" E וה"וריטי".
ראשי 28 בספטמבר 1987 ("Encounter at Farpoint") מישל הארד ראפי מוסיקר קצינת מודיעין לשעבר, המתמודדת עם התמכרות לחומרים.
ראפי הייתה קצינתו הראשונה של פיקארד על ה"וריטי", ופוטרה מצי הכוכבים לאחר התפטרותו של פיקארד מאחר שהפיצה שהרומולאנים בשיתוף צי הכוכבים זממו את ההתקפה על מאדים.
ראשי 30 בינואר 2020 ("Maps and Legends") ג'רי ראיין שבע מתשע פועלת בורג לשעבר שחולצה מהקולקטיב ידי צוות ה"וויאג'ר".
בתקופת הסדרה "פיקארד" שבע חברה בסיירי הפנריס.
אורח 3 בספטמבר 1997 ("Scorpion: Part II")ראשי אליסון פיל חברת סגל במכון דייסטרום, מומחית לרובוטיקה.
בעבר הייתה שותפתו למחקר של ברוס מדוקס, כמו גם שותפתו הרומנטית.
ראשי 23 בינואר 2020 ("Remembrance") סנטיאגו קבררה כריסטובל "כריס" ריוס טייס ספינתו של פיקארד.
בעבר שירת כקצין ראשון של ספינה בצי הכוכבים, במשימה סודית שכל רישום לגביה נמחק.
ראשי 6 בפברואר 2020 ("The End is the Beginning") אוון אווגורה אלנור רומולאני צעיר שגודל באחת ממושבות הרומולאנים לאחר הפינוי על ידי נזירות לוחמות רומולאניות ממסדר הקוואט מילאט, שאחד מעקרונותיו מחייב אמירת כל האמת בכל זמן.
ראשי 13 בפברואר 2020 ("Absolute Candor") אורח הארי טרדוויי נארק רומולאני, חבר בז'אט ואש, המתחזה למאהבה של סוג'י אשה במטרה לגלות מאין הגיעו האנרואידים החדשים.
ראשי 23 בינואר 2020 ("Remembrance") איזה בריונס זוג תאומות אנדרואידיות למחצה, בעלות מוח פוזיטרוני וגוף ביולוגי.
שתיהן אינן מודעות להיותן אנדרואידיות לפני אירועי הסדרה.
יוצריהן הם ד"ר ברוס מדוקס (מוח פוזיטרוני) וד"ר אלטן איניגו סונג (גוף).
ראשי 23 בינואר 2020 ("Remembrance") קורה סונג בתו של אדם סונג, ולמעשה יצירתו האחרונה בניסיון לשפר גנטית את המין האנושי.
כתוצאה מהיותה מהונדסת, סובלת ממחלה גנטית שאינה מאפשרת לה לשהות מחוץ לסביבה המוגנת של ביתה.
לאחר שקיו מסייע לרפא אותה, היא מגויסת על ידי וסלי קראשר להצטרף לנוסעים.
אורח 31 במרץ 2022 ("Fly Me to the Moon") ג'ונתן פרייקס ויליאם רייקר היה הקצין הראשון של פיקארד על סיפונה של ה"אנטרפרייז", עד שקיבל על עצמו את הפיקוד על ה"טיטאן" באירועי הסרט "נמסיס".
כיום מתגורר על הכוכב נפנט'ה עם אשתו ובתו, לאחר שפרש מצי הכוכבים במטרה לטפל בבנו שנפטר בסופו של דבר.
אורח 28 בספטמבר 1987 ("Encounter at Farpoint")ראשי בעברה הרופאה הראשית על סיפונן של ה"אנטרפרייז" D, ה"אנטרפרייז" E.
התנתקה מיתר הצוות ולא הייתה איתם בקשר כ-20 שנה.
ראשי 28 בספטמבר 1987 ("Encounter at Farpoint") בנה השני של בברלי קראשר.
דבר קיומו לא היה ידוע עד לעונתה השלישית של הסדרה.
ראשי 16 בפברואר 2023 ("The Next Generation") ברנט ספיינר דאטה היה הקצין השני של פיקארד על סיפונה של ה"אנטרפרייז" עד למותו באירועי הסרט "נמסיס" כשהקריב עצמו על מנת להציל את פיקארד.
אורח 28 בספטמבר 1987 ("Encounter at Farpoint") אלטן איניגו סונג בנו של ד"ר נוניאן סונג, המשיך בדרכו ויצר אנדרואידים.
אורח 19 במרץ 2020 ("Et in Arcadia Ego, Part 1") אדם סונג אחד מאבות משפחת סונג.
גנטיקאי שמנסה לשפר את המין האנושי בעזרת הנדסה גנטית.
אורח 10 במרץ 2022 ("Penance") ג'ונתן דל ארקו יו פועל בורג לשעבר שחולץ מהקולקטיב ידי צוות ה"אנטרפרייז".
בתקופת הסדרה "פיקארד" יו מנהל את פרויקט האקלום מחדש של בורגים לשעבר, במתקן המופעל על ידי הרומולאנים.
אורח 9 במאי 1992 ("I Borg") מרינה סירטיס דיאנה טרוי הייתה היועצת על סיפונה של ה"אנטרפרייז", עד שעברה עם בעלה ל"טיטאן" באירועי הסרט "נמסיס".
כיום מתגוררת על הכוכב נפנט'ה עם בעלה ובתה.
אורח 28 בספטמבר 1987 ("Encounter at Farpoint") וופי גולדברג גאינן הייתה המוזגת בבר "10 קדמי" על סיפונה של ה"אנטרפרייז".
אורח 21 בנובמבר 1988 ("The Child") איטו אג'איירה קצינת אבטחה.
אורחת מייקל דורן וורף סוכן חשאי, נשלח על ידי רו לארן לחקור את הסתננות משני-הצורה חצי הכוכבים.
ב-2018 הפך קורצמן למפיק העל היחיד של הסדרה "מסע בין כוכבים: דיסקברי".
ביוני באותה שנה חתם עם אולפני CBS על חוזה לחמש שנים במסגרתו יהיה קורצמן אחראי על הרחבת זיכיון "מסע בין כוכבים" מעבר לסדרה "דיסקברי", לסדרות טלוויזיה נוספות, מיני-סדרות וסדרות אנימציה.
אחת הסדרות הללו הייתה "מסע בין כוכבים: פיקארד", בה ישוב פטריק סטיוארט לגלם את תפקיד הקפטן אותו גילם ב"מסע בין כוכבים: הדור הבא".
קורצמן ועקיבא גולדסמן (שעבד על העונה הראשונה של "דיסקברי") היו האחראיים לפרויקט, על פי השמועות.
הרעיון הראשוני לסדרה החל במהלך כתיבת הפרק "Children of Mars" בסדרה "מסעות קצרים".
במקור היה אמור לגלם את פיקארד שחקן אחר, צעיר יותר, אך קורצמן העלה רעיון לפיו סטיוארט ילוהק לתפקיד, והפרק הקצר יהווה פתיח לסדרה חדשה שתתמקד כולה בדמותו של פיקארד.
קורצמן האמין שפיקארד הוא הקפטן הטוב ביותר ב"מסע בין כוכבים" וכלל סדרה בכיכובו ב"רשימת המשאלות" שהעביר ל-CBS כשזו פנתה אליו בבקשה לרעיונות לסדרות נוספות בזיכיון.
קורצמן וגולדסמן פנו לסטיוארט לראשונה בסוף 2017, למרות הצהרותיו של סטיוארט שלא יחזור לזיכיון.
קורצמן וגולדסמן, ויחד עימם קריסטין באייר שצורפה לצוות "דיסקברי" לאחר שכתבה בעבר ספרים וחוברות קומיקס עבור "וויאג'ר" נפגשו עם סטיוארט, שהתכוון לדחות את ההצעה, אך הסתקרן מספיק כדי לבקש מהם מסמך של שלושה עמודים שמתאר את הרעיונות שהעלו לסדרה.
במקביל הזמין גולדסמן את הסופר מייקל שייבון, שהיה עימו בקשרי חברות, לעבוד יחד על הפרויקט.
והארבעה סיימו עם תקציר של 34 עמודים שאותו שלחו לסטיוארט.
סטיוארט ארגן פגישה נוספת במרץ 2018, ואז אישר את השתתפותו בפרויקט.
במהלך ההתלבטות אם להצטרף לפרויקט ביקש סטיוארט מקורצמן שהסדרה תהיה שונה במידה ניכרת מסדרות "מסע בין כוכבים" קודמות, כך שתהיה "מה שאנשים זוכרים, אך בה בעת לא מה שהם מצפים לו בכלל, אחרת לשם מה לעשות זאת?".
סטיוארט הביע חשש שהסדרה תהיה הומוריסטית מדי, אך קיבל הבטחה מהצוות היצירתי שזה לא יהיה המצב.
ב-4 באוגוסט 2018 הופיע סטיוארט בהפתעה בכנס מעריצי "מסע בין כוכבים" השנתי בלאס וגאס, והודיע רשמית על הסדרה ועל השתתפותו בה.
כמו כן הודיע שישמש כמפיק בפועל של הסדרה לצידם של קורצמן, גולדסמן, שייבון, ג'יימס דאף (גם הוא ממפיקי "דיסקברי"), הת'ר קאדין (מחברת ההפקה "Secret Hideout" של קורצמן), רוד רודנברי (בנו של ג'ין רודנברי, יוצר "מסע בין כוכבים") וטרוור רות' מחברת ההפקה של רודנברי.
קריסטין באייר נותרה חלק מהצוות היצירתי.
בהודעה נמסר שהסדרה תעלה לאוויר ב-2019. באוקטובר מסרה קאדין כי הסדרה אמורה להימשך מספר עונות ולא להיות מיני-סדרה, והוסיפה שהסדרה לא תשודר במקביל ל"דיסקברי" או אחת מסדרות "מסע בין כוכבים" האחרות שנמצאות בפיתוח.
קורצמן הוסיף שהסדרה של פיקארד תעמוד בפני עצמה, ולאחר מכן הרחיב שבעוד ש"דיסקברי" היא "קליע", הסדרה של פיקארד הרבה יותר "מהורהרת", בעלת "קצב משלה" ותחושה "מציאותית" יותר.
המנהל המסחרי של CBS, דייוויד נבינס, אישר בדצמבר 2018 שהסדרה תעלה בשירות הסטרימינג CBS ALL Access בסוף 2019, לאחר סיום עונתה השנייה של "דיסקברי" ושחרור מספר פרקים נוספים של "מסעות קצרים".
בינואר 2019 גילה סטיוארט שהסדרה תורכב מעשרה פרקים, והכוונה להמשיך את הסדרה למספר עונות, כשחודש לאחר מכן הוסיף "אנחנו מוכנים לאפשרות של תוכנית שתרוץ שלוש שנים".
בפברואר, בראיון בתוכניתו של לארי קינג סיפרה כוכבת "דיסקברי" סוניקווה מרטין-גרין על ההפקה המתקדמת של הסדרה ומסרה "יקראו (לסדרה) "פיקארד".
רשימת הפקות ממרץ 2019 נקבה בשם הסדרה כ"מסע בין כוכבים: דסטיני" (Star Trek: Destiny), שם ש-CBS רשמה עליו זכויות ב-2018 והיה שמה של טרילוגיית ספרים ביקום הלא קאנוני של "מסע בין כוכבים" שיצאה לאור ב-2008. ב-16 במאי אושר סופית ששם הסדרה יהיה "מסע בין כוכבים: פיקארד".
בתחילה הוכרז כי בניגוד למסורת לפיה לכל סדרה ישנו מנהל יצירתי (Showrunner) אחד, סדרה זו תנוהל על ידי צוות יצירתי רחב.
אך בסוף יוני הודיע קורצמן כי מייקל שייבון הוכרז כמנהל היצירתי של הסדרה.
במהלך האירוע המרכזי בכנס קומיק-קון, סן דייגו הוצג חלק נכבד מצוות הסדרה המיועד, והוצג טריילר חדש.