tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הרכיב מתקשר עם תוכניות אחרות דרך ממשק COM, שהוא רשימה של מאפיינים, שיטות ואירועים.
כל תוכנית COM חייבת לתמוך לפחות בממשק הבסיסי "IUnknown", שמאפשר פעולות בסיסיות לעבודה עם רכיבים.
בתוך Windows API ישנן פונקציות בסיסיות המאפשרות לעבוד עם רכיבי COM.
בספריות MFC ובמיוחד בספריות ATL/WTL ישנן פונקציות גמישות יותר לעבודה עם COM מאשר ב-API.
ספריית ATL של מיקרוסופט היא האמצעי הנוח ביותר ליצירת רכיבי COM ועבודה איתם.
למרות זאת לפעולות רבות עם COM עדיין דרושה עבודה ידנית, הדבר נכון במיוחד כשמנסים לשלב רכיבי COM בקובצי ++C.
מיקרוסופט מנסה לפשט את התהליך בגרסת +COM, ובמיוחד NET.
ב-1996 יצאה לאור טכנולוגיית DCOM (קיצור של Distributed COM), המבוססת על טכנולוגיית DCE/RPC, ונחשבת כהתפתחות של COM.
טכנולוגית DCOM מאפשרת לרכיבי COM לתקשר דרך הרשת.
המתחרה העיקרי של טכנולוגיה זו הוא תקן CORBA של קבוצת OMG.
כחלק מחלונות 2000 יצאה טכנולוגיית +COM, שביסודה תוספת באבטחה ובתפוקה של הטכנולוגיה.
טכנולוגיה זו נותנת תמיכה בזרימות ברמה גבוהה יותר, וגישה להקשר, שבה מתבצע הרכיב (לדוגמה, הרכיבים הפועלים על ASP מקבלים גישה לאובייקטים הפנימיים של העמוד שעליו הם מתבצעים).
כמו כן, +COM מאחד רכיבים למוספי +COM, מה שמפשט ניהול הרכיבים ותמיכה בהם.
ב-2002, לאחר יצירת פלטפורמת NET., מיקרוסופט התחילה להמליץ על שימוש בפלטפורמה זו ליצירת מוספים תחת "ווינדוס".
ו-+COM אמורות להיות טכנולוגיות שמשלימות אחת את השנייה.
בחלונות ויסטה שיצאה ב-2007 בטכנולוגיית COM במסגרת NET.
קיימת תמיכה מלאה בטכנולוגיות COM ו-NET.
תמיכה זו בעצם מאפשרת ל-NET.
התממשקות עם אובייקטים שנכתבו בשפות יותר פרימיטיביות (native code) החושפות ממשק COM, בצורה פשוטה יותר מהממשק הרגיל של P/Invoke.
COMMAND.COM היא תוכנית בפורמט COM המהווה את המעטפת הסטנדרטית המסופקת עם מערכת ההפעלה DOS.
מעטפת זו מבוססת על ממשק שורת פקודה.
בהגדרתה, המעטפת אחראית על ממשק המשתמש ואיננה חלק מליבת מערכת ההפעלה.
עם זאת, היא חלק אינטגרלי מהמערכת.
באופן עקרוני, ניתן להחליף את COMMAND.COM במעטפות של יצרנים אחרים, אך בפועל לא היו נפוצות מעטפות כאלה.
תוכנות שסיפקו ממשק משופר (כמו נורטון קומנדר) היו קיימות אמנם, אך הן פעלו מעל COMMAND.COM ולא במקומה.
הקובץ COMMAND.COM מופעל בסיומו של תהליך האתחול (boot) על ידי SYSINIT, מודול האתחול של DOS.
הוא נטען לזיכרון מעל ליבת המערכת (הקובץ MSDOS.SYS או IBMDOS.COM, בהתאם ליצרן: מיקרוסופט או IBM, בהתאמה) ומבני הנתונים שלה.
חלק זה שוכן בזיכרון מעל ליבת המערכת.
הוא כולל את קוד ברירת המחדל לטיפול באירוע break (לחיצה על CTRL+C) ובשגיאות קריטיות, וכן קוד לסיום מבוקר של תוכניות שהופעלו והחזרת השליטה לחלק הזמני, כולל טעינתו מחדש במקרה הצורך .
עם הפעלת COMMAND.COM בסיומו של תהליך אתחול המערכת, מועברת השליטה לחלק זה.
חלק האתחול אחראי להעברת החלק הזמני (להלן) למקומו הקבוע בקצהו העליון של הזיכרון הראשי, וכן להפעלת קובץ האצווה AUTOEXEC.BAT (אם קיים) שהוגדר על ידי המשתמש.
לאחר שחלק האתחול מסיים את תפקידו אין בו עוד צורך: הזיכרון שהוקצה לו משוחרר והוא יידרס על ידי התוכנית הראשונה שתופעל.
חלק זה שוכן בקצהו העליון של הזיכרון הראשי.
החלק הזמני אחראי לעבודה במצב שורת הפקודה ובמצב עיבוד קובצי אצווה, והוא כולל את כל הקוד של הפקודות הפנימיות.
כאשר המשתמש מפעיל תוכנית משורת הפקודה, משוחרר הזיכרון שהוקצה לחלק זה.
מרחב הזיכרון ששוחרר עומד לרשותה של התוכנית, העשויה לדרוס אותו במידת הצורך (הדבר איננו מתרחש לעיתים תכופות מכיוון שהחלק הזמני שוכן, כאמור, בקצה הזיכרון הראשי).
עם סיום התוכנית והעברת השליטה לחלק התושב (לעיל), מתבצעת בדיקת סיכום ביקורת לשלמות החלק הזמני: אם הוא נותר ללא פגע, השליטה מוחזרת אליו ישירות; אם נדרס, הוא נטען מחדש מהקובץ COMMAND.COM.
ב-PC-DOS של IBM כולל COMMAND.COM גם את הקוד של קריאת המערכת 4Bh - EXEC (הפעלת קובץ הרצה).
המיקום הספציפי בקובץ תלוי בגרסה.
הפקודות הפנימיות הם חלק מובנה מהתוכנית, משמע, הם זמינות למשתמש תמיד ללא תלות בהתקן האחסון, אבל ניתנות להרצה רק מהיישום עצמו (המפרש) ולא מיישומים אחרים.
מערכות הפעלה חדשות יותר, דוגמת Windows 9x, תומכות גם בפקודות נוספות אך הן אינן מהוות חלק מובנה מהיישום, אלא נמצאות בתיקייה נפרדת (C:\Windows\Command) ותוכנות ה-DOS השונות יודעות לקרוא גם ממנה.
חלק לא קטן מהפקודות קיים גם בסביבת יוניקס, ולכן, מי שמיומן מספיק בשימוש בפקודות יוניקס, יוכל ללמוד ללא בעיה כיצד להשתמש בפקודות האלו.
BREAK - משמש לקביעת רמת הרגישות של DOS לאירוע break (לחיצה על צירוף המקשים Ctrl+C או Ctrl+Break).
CHCP - אחראי על שינוי ה-Code page של המערכת, שהוא קובץ בפורמט cpi האחראי על קידוד השפה.
CHDIR/CD - משמשת לשינוי תיקיית העבודה הנוכחית.
COPY - ביצוע פעולת העתקת קובץ מתיקייה אל תיקייה אחרת, או העתקת תיקייה.
הפקודה אינה מעתיקה את תתי התיקיות של התיקייה הנבחרת, במידה וקיימות.
CTTY - שינוי הגדרות של יציאות COM לצורכי קלט/פלט.
DATE - הצגה או שינוי של התאריך במחשב.
DEL/ERASE - מחיקת קובץ או תיקייה.
הפקודה אינה מוחקת את תתי התיקיות של התיקייה הנבחרת, במידה וקיימות.
DIR - הצגת תוכנה של תיקייה, בדומה לפקודת ls ביוניקס.
ECHO - פקודה היכולה לשמש להצגת טקסט, או כפקודת toggle לשליטה על יכולת הצגת טקסט.
EXIT - יציאה מממשק שורת הפקודה, וחזרה אל התוכנית שהפעילה אותה.
LFNFOR - פקודת toggle לשליטה על הצגת שמות ארוכים המוצגים על ידי פקודת for בקובצי אצווה.
LOADHIGH - פקודה לטעינה של תוכנית למקטע הזיכרון העילי.
במערכות DOS, מקטע זה הוא המקטע בין הכתובת של ה-640KB לבין הכתובת של ה-1024KB, מעין מרחב בין זיכרון הבסיס של DOS לזיכרון הנוסף.
LOCK - אפשור לתוכנות לבצע פעולות ברמה נמוכה בדיסק (MSDOS 7.1 והלאה, Windows 9x).
MKDIR/MD - יצירת תיקייה חדשה.
PATH - הצגה של משתנה הסביבה %path%, ממנו אפשר לגרום ליישום שורת הפקודה "להכיר" פקודות חיצוניות נוספות מבלי לנווט ישירות לנתיב בו הן מאוחסנות.
PROMPT - הצגה של תוכן משתנה הסביבה %prompt%.
RENAME/REN - שינוי שם קובץ או תיקייה.
RMDIR/RD - מחיקת תיקייה ריקה.
SET - הגדרה של משתני סביבה.
TIME - הצגה או שינוי של הזמן במחשב.
TRUENAME - הצגת הנתיב המלא של קובץ בתיקייה נבחרת.
TYPE - הצגת תוכן של קובץ טקסט במסך שורת הפקודה.
UNLOCK - הפעולה ההפוכה של פקודת LOCK.
ביטול גישה לתוכנות לבצע פעולות ברמה נמוכה על הדיסק (MSDOS 7.1 והלאה, Windows 9x).
VER - הצגת גרסת מערכת ההפעלה.
VERIFY - הפעלה או ביטול של אפשרות בדיקת תקינות הקובץ בדיסק לאחר ביצוע פעולות כתיבה.
VOL - מציג מידע על מחיצה נבחרת בכונן.
הקונפדרציה הלאומית של העבודה (בספרדית: Confederación Nacional del Trabajo), או ה-CNT היא קונפדרציה ספרדית של איגודים מקצועיים אנרכו-סינדיקליסטים המסונפת להתאחדות העובדים הבין-לאומית (IWA).
כאשר הוא מוזכר בהקשר של ה-IWA, הוא גם מכונה CNT-AIT.
מבחינה היסטורית, ה-CNT היה גם קשור לפדרציית האנרכיסטים האיברית (FAI), ובהקשר זה נקרא הארגון CNT-FAI.
לאורך ההיסטוריה של הארגון, הוא שיחק תפקיד חשוב בתנועת העובדים הספרדית.
הארגון נוסד ב-1910 בברצלונה, על בסיס קבוצות שונות שהתקבצו תחת האיגוד המקצועי "סולידריות עובדים", והוא הרחיב באופן משמעותי את תפקידו של האנרכיזם בספרד.
למרות מספר עשורים בהם הארגון היה מחוץ לחוק בספרד, כיום ה-CNT ממשיך לקחת חלק בתנועת העובדים הספרדית, וממקד את מאמציו בעקרונות של ניהול עצמי של העובדים, פדרליזם, ועזרה הדדית.
החברות ב-CNT פתוחה לכולם, מלבד לחברים בכוחות המשטרה, הצבא או קבוצות חמושות אחרות.
אין צורך להתחייב לאידאולוגיה כלשהי על מנת להצטרף לאיגוד.
החברים ב-CNT יכולים להשתייך לכל מפלגה פוליטית, אך כל בעל תפקיד במפלגה פוליטית כלשהי, לא יכול להיות בעל תפקיד באיגוד.
זאת, על מנת למנוע מצב בו האיגוד נשלט או מושפע על ידי מפלגה פוליטית כלשהי.
ה-CNT עוסק גם בנושאים שהם מעבר למעמד העובדים, ושואף לשינוי רדיקלי של החברה באמצעות סינדיקליזם מהפכני.
על מנת להשיג את המטרה של מהפכה חברתית, הארגון מציע מערכת חברתית-כלכלית על בסיס התפיסה הקונפדרלית של האנרכו-קומוניזם, שכוללת מספר רעיונות כלליים לצורת הארגון של חברה אנרכיסטית.
ה-CNT שואב השראה מרעיונות אנרכיסטיים, ומזדהה עם מאבקם של תנועות חברתיות שונות.
מכאן יוצא שה-CNT מגן על מטרות שאינן קשורות בהכרח לעבודה מאורגנת, כגון כבודם של אסירים בבתי הסוהר, סביבתנות, המאבק נגד אפליה מגדרית, התנגדות למיליטריזם וזכויות הסקווטרים.
ה-CNT הוא אינטרנציונליסטי, ותומך בזכותן של קהילות להגדרה-עצמית ולריבונות משלהן, מעל לריבונות המדינה.
המבנה הארגוני של ה-CNT מבוסס על דמוקרטיה ישירה.
איגודים מקצועיים ענפיים ואיגודים מקצועיים כלליים
האיגודים המקצועיים הענפיים יוצרים את בסיס המבנה של ה-CNT.
כל איגוד ענפי מאגד את כלל העובדים בענף תעשייתי כלשהו.
כאשר ישנם פחות מ-25 עובדים בענף תעשייתי מסוים, יוצרים איגוד מקצועי כללי לאותה תעשייה.
איגוד מקצועי כללי יכול לכלול עובדים ממקצועות ותעשיות שונות, והוא דורש מינימום של 5 עובדים.
אם לא ניתן להגיע למספר המינימלי, 4 עובדים או פחות יכולים ליצור קבוצה קונפדרלית.
עקב גודלו המצומצם של ה-CNT, מרבית האיגודים בתוכו הם איגודים מקצועיים כלליים.
מוקד קבלת ההחלטות של איגודים מקצועיים ענפיים ואיגודים מקצועיים כלליים נמצא באספת האיגוד: ההחלטות מתקבלות על ידי כל החברים באיגוד באמצעות מערכת של דמוקרטיה ישירה או קונצנזוס.
אסיפות אלו יכולות לקבל החלטות בנושאים שונים, בין אם "מקומיים, עירוניים, אזוריים, לאומיים או בין-לאומיים".
ועדי עובדים הם בעצם אסיפות של עובדים שעובדים באותו מקום עבודה, או בעסק קטן.
אספת ועד העובדים בוחרת נציגות לוועד, שמתחלפת בדרך כלל בתורות, ושמייצגת את דעת ועד העובדים באסיפות עם גופים אחרים, אף על פי שאין לוועד העובדים מנדט לקבל החלטות.
האספה בוחרת ועדות שיבצעו עבודות שגרתיות או משרדיות, שלא מחייבות דיון של כלל החברים.
לוועדה אין מנדט לקבל החלטות.
ועדות יכולות להתארגן במחלקות שונות, ולפעול לקידום הפצת תעמולה, אירועי תרבות, עיסוק בארכיון, הודעות לעיתונות והפצת מידע, עניינים כספיים וכלכליים, סנגור משפטי בכלל ולאסירים בפרט, פעילות חברתית ומזכירות כללית.
הנציגים מועדי העובדים של העסקים בענף, גם לוקחים חלק בוועדות.
בניגוד לארגונים המאורגנים בצורה היררכית, מלמעלה למטה, ה-CNT מאורגן בצורה אנרכיסטית, מלמטה למעלה, באמצעות רמות שונות של קונפדרציות, על פי ספרו של פייר-ז'וזף פרודון, "עקרון הפדרציה".
הסיבה להעדפת מבנה זה, מטרתה להגביל את ההומוגניות בוועדות, ולמנוע מהם שחיתות פוליטית.
מטרה נוספת הוא להקטין את כוחם של יחידים שאולי יותר פעילים בארגון.
תעשיות ברשויות מקומיות מסוימות מורכבות מפדרציה מקומית של איגודים, שמתואמים ביניהם באמצעות ועדות מקומיות, שלהם אותם מאפיינים וסמכויות כמו שיש לוועדות האיגוד.
הוועדות המקומיות נבחרות באספה המקומית, שאליה כל תעשייה יכולה לשלוח בא-כוח עם הסכמים כתובים שאומצו קודם לכן באספה של האיגוד התעשייתי.
עקב העובדה שה-CNT הוא ארגון קטן יחסית, הוא הצליח לייסד פדרציות מקומיות רק בגרנאדה וסביליה.
איגודים של רשויות מקומיות שכנות, יכולים להתאגד לפדרציה אזורית.
קונפדרציה אזורית מאגדת בתוכה מספר איגודים מקומיים בתוך אזור גאוגרפי אחד.
גם כאן המבנה הוא בלתי-היררכי.
החלוקה האזורית של ה-CNT עברה שינויים רבים במשך הזמן.
כל הקונפדרציות האזוריות שולחות באי-כוח מטעמן, ומרכיבות את הקונפדרציה הלאומית.
האספה הלאומית בוחרת מזכיר כללי לאומי, שמעביר את מטה ה-CNT למקום מגוריו.
לפיכך, ל-CNT אין מטה קבוע.
לאספה הלאומית יש סמכויות טכניות ואדמיסטרטיביות בלבד, ואין לה סמכות להחליט עבור אחרים.
באי-כוח של כל התעשיות והאיגודים הכלליים מתאספים בקונגרס של ה-CNT, עם מנדט מהאסיפות שלהם, באופן עצמאי מהרמות המקומיות והאזוריות.
בין תפקידים, הקונגרס צריך להחליט על המדיניות הכללית של הארגון, והוא יכול למנות ועדות לאומיות חדשות.
מאז ייסודו של ה-CNT, וקיום הקונגרס המייסד הראשון, נערכו תשעה קונגרסים, חמישה לפני מלחמת האזרחים בספרד, וארבעה מאז הפיכתה של ספרד לדמוקרטיה.
הקונגרס מכונס על ידי הוועדה הלאומית, שנה מראש, כאשר יש צורך הכרחי או שישנם נושאים חדשים שיש לבחון.
נושאי הדיון מוצגים לאחר שאושרו באספה הלאומית, ושבעה חודשים לפני הקונגרס, כל איגוד בארגון מתחיל לקיים את הדיון בעצמו.
התהליך מגיע לשיא כאשר הדעות של האיגודים השונים מוצגים בקונגרס.
COM הוא ממשק טורי (או "סריאלי", מאנגלית "Serial") נפוץ במחשבים.
ה-COM המוכר כיום תואם ליציאת COM של המחשבים ממשפחת IBM-PC.
בעבר, חיבור ה-COM של המחשב היה על-בסיס בקר תקשורת טורי שכללו רכיב UART והוכנס לחריץ ההרחבה של המחשב (לרוב במחשבים הישנים כמו פנטיום 1 ומטה).
כמו כן, בעבר המחבר הפיזי של ה-COM היה מסוג D-type עם 15 פינים.
כיום ממשק הזה משולב בתוך המעגל האלקטרוני של לוח האם של המחשב, ומשתמש במחבר פיזי מסוג D-type עם 9 פינים.
אין לקשר תמיד את יציאת ה-COM כיציאה פיזית דווקא.
מפני שלאורך השנים, מערכות הפעלה וחומרות שונות פיתחו תמיכה טובה בממשק ה-COM, ממשיכים להשתמש בממשק זה כממשק וירטואלי, ואמצעי ממשק חדשים (כגון מודמים, כרטיסי רשת וכו') ממפים את עצמם כיציאת COM וירטואלית.
במחשבים כיום, ממשקי COM1 ו-COM2 הם ממשקים פיזיים בעלי כתובות I/O (אזור בזיכרון שמחולק לשליחת וקבלת מידע) ובעלי ערוצי IRQ (בקשת פסיקה - Interrupt Request) שונים.
(ניתן לשנות את הכתובות והערוצים ב-BIOS של המחשב - במחשבים ישנים יותר היה צורך לעשות זאת על ידי מפסקים על הכרטיס או "ג'אמפרים".)
ממשקי COM3 ומעלה הם בדרך כלל יציאות וירטואליות לשימוש התקני חומרה אחרים אשר מקושרים למנהל ההתקן ומממשים את התקשורת בצורה גנרית כדי לאפשר ממשק נוח יותר למפתחים (ברוב שפות הפיתוח יש כלים מוכרים ונוחים לתקשורת מול יציאות COM במחשב).
ערוץ IRQ ערוץ I/O יציאת COM4 0x3F8
COSMO-SkyMed (ראשי תיבות של COnstellation of small Satellites for the Mediterranean basin Observation) היא מערכת של לווייני תצפית איטלקיים, המופעלת על ידי סוכנות החלל האיטלקית וממומנת על ידי משרד ההגנה האיטלקי ומשרד המחקר והפיתוח של איטליה.
המערכת כוללת לוויינים המשתמשים במכ"ם מפתח סינתטי, לשם יצירת דימות של אזורים בעלי עניין על פני כדור הארץ.
המערכת משמשת לצרכים ביטחוניים ואזרחיים גם יחד.
מערכת COSMO-SkyMed עושה שימוש בארבעה לווייני מכ"ם מִפְתָּח סינתטי מפיתוח איטלקי, המופעלים בתיאום.
ללוויינים מסלול קוטבי מתואם שמש (SSO) בעל נטייה של 90 מעלות לקו המשווה.
גובה השיוט של הלוויינים מעל כדור הארץ הוא 619 ק"מ.
כל ארבעת הלוויינים שוגרו על משגר דלתא 2 מבסיס חיל האוויר ונדנברג, קליפורניה
COSMO-SkyMed-2 שוגר ב-9 בדצמבר 2007
COSMO-SkyMed-3 שוגר ב-25 באוקטובר 2008
COSMO-SkyMed-4 שוגר ב-6 בנובמבר 2010
מערכת COSMO-SkyMed מופעלת על ידי מספר מרכזי שליטה ובקרה, כמפורט:
מרכז הבקרה הראשי - באיטליה;
תחנות מעקב אחרי הלוויינים - בארגנטינה ובשוודיה;
תחנות קרקע למשתמשי המערכת: שתי תחנות - האחת אזרחית והשנייה צבאית - באיטליה, וכן תחנת קרקע ליישומים צבאיים בצרפת (החל מסוף 2010 יתמכו לווייני הפליאדות של צרפת ביישומים הביטחוניים של איטליה וישולבו בתחנות הקרקע של קוסמו סקיימד).
COCOMO (Constructive Cost Model) הוא מודל אלגוריתמי, שפותח על ידי מהנדס התוכנה בארי בם, על מנת להעריך את המאמץ הנדרש לפיתוח מוצר תוכנה.
המודל משתמש בנוסחת נסיגה פשוטה, עם פרמטרים שנגזרו ממידע על פרויקטים בעבר וממאפייני פרויקטים עכשוויים.
COCOMO פורסם לראשונה בשנת 1981 בספרו של בארי בם "Software Engineering Economics", כמודל להערכת המאמץ, העלות ולוח הזמנים עבור פרויקטי תוכנה.
הוא התבסס על מחקר של 63 פרויקטים שנערכו בחברת TRW בה שימש בארי בם כמנהל חקר תוכנה וטכנולוגיה.
המחקר בחן פרויקטים המשתרעים מ-2,000 עד 100,000 שורות קוד, ושפות תכנות המשתרעות מאסמבלי עד PL/1. פרויקטים אלו התבססו על מודל מפל המים אשר היה נפוץ בתהליכי פיתוח תוכנה ב-1981.
COCOMO II הוא היורש של COCOMO 81 והוא מותאם יותר להערכת פרויקטים מודרניים.
הוא מספק יותר תמיכה עבור תהליכי פיתוח תוכנה מודרניים, והוא בעל בסיס מידע מעודכן של פרויקטים.
הצורך במודל חדש עלה כאשר טכנולוגיית פיתוח התוכנה עברה ממחשב מרכזי ועיבוד באצווה במהלך הלילה לפיתוח במחשב אישי, שימוש מחדש בקוד והשימוש ברכיבי תוכנות מדף.
הנוסחה הבסיסית של COCOMO II:
KSLOC = כמות שורות הקוד הנדרשת באלפים (תלוי בשפת התכנות).
Effort Factor = a - גורם התאמת המאמץ (לפי סוג הפרויקט).
נוסחאות מורכבות יותר יכולות להתחשב במידע רחב יותר, כמו: יכולות המתכנת, ניסיון בפלטפורמה, ניסיון בכלים, מורכבות המוצר, לכידות הצוות, גמישות תכנותית ופרמטרים רבים נוספים.
CORE - תיאום המשאבים המיוחדים (בפורטוגזית: Coordenadoria de Recursos Especiais) היא יחידת עילית של המשטרה האזרחית של ברזיל בריו דה ז'ניירו, המקבילה האזרחית ל-BOPE, שהיא חלק מהמשטרה הצבאית.
היחידה שהוקמה ביולי 1969 מקבילה ליחידת GOE של סאו פאולו.
היחידה הוקמה על מנת להוות יחידת תגובה מהירה
בביצוע מבצעי לוחמה בפשע המאורגן
ביצוע מעצר מבוקשים ברמה גבוהה
השתלטות על אירועי בני ערובה המוניים
מבצעי חילוץ במקרים של משברים לאומיים ואסונות טבע
COMPSTAT היא כלי ארגוני ופילוסופיית שיטור שפותחה ויושמה במשטרת ניו יורק בתקופת כהונתו של רודולף ג'וליאני כראש עיריית ניו יורק וויליאם בראטון כנציב המשטרה, על ידי ג'ק מייפל, שהיה אז סגן נציב המשטרה.
מדי שבוע (לפחות) נערכו ישיבות COMPSTAT בהם השתתפו נציב המשטרה והמפקדים הטריטוריאליים, בחנו את הדוחות, שמעו את תגובות המפקדים והצעותיהם לשיפור והתוו את מדיניות ההמשך.
ארבעה גורמים לצמצום הפשיעה נתגלו כגורליים להצלחה במלחמה בפשיעה:
קבלת מידע מודיעיני מדויק ובזמן אמת (חמש המ"מים), מה מתבצע?
ה-COMPSTAT מספק למשטרה מענה מדויק ובזמן אמת לשאלות אלה.
פריסה מהירה ויישום מהיר של אמצעים לגבי בעיות פשיעה מזוהות.
ה-COMPSTAT מאפשר לבחון אם פריסת האמצעים נעשית מהר מספיק.
טקטיקה יעילה הכוללת מחד תכנון טיפול בפשיעה ומאידך שינוי תוכניות על פי הצורך.
ה-COMPSTAT מספק מידע המאפשר להחליט איפה יש לפתח טקטיקה אחרת ולעקוב אחרי הטקטיקה בהתממשותה.
מעקב והערכה ללא הרף ובדיקת התוצאות כדי לוודא שהתוכניות נושאות פרי.
ה-COMPSTAT מהווה אמצעי מעקב והערכה המאפשר לבחון את תוצאות העבודה ולשנות טקטיקה ופריסה בהתאם.
בכל שבוע שולח כל רובע דו"ח סטטיסטי ממוחשב של הפשיעה ליחידת ה-COMPSTAT.
הנתונים כוללים - בחלוקה לפי תאריך, זמן ומקום - נתונים לגבי:
תלונות לגבי שבע העבירות שהוגדרו כחמורות ביותר.
מעצרים בגין ביצוע אחת (או יותר) מאותן עבירות.
זימונים וצווי בית משפט שהוצאו.
המחשב אוסף ומנתח את הנתונים ומפיק דו"ח COMPSTAT שבועי, המשווה את סטטיסטיקת העבירות, המעצרים וצווי ביהמ"ש מול אותו השבוע:
יחידת המחשוב מייצרת בקביעות מפות איכון אלקטרוניות, המראות את תחומי הרבעים ובתוכם מסומנות נקודות צבעוניות המייצגות עבירות או אירועים כאמור.
המפות ניתנות להצגה על מסך המחשב או להדפסה ויכולות לייצג:
"מקומות מסוכנים" (נקודות חמות) בהם ריכוז הפשיעה גבוה.
בעיות פשיעה מסוימות לפי זמן במשך היממה (לדוגמה: עבירות מסוג שלגביו נשאלה השאילתה יסומנו בצבעים שונים לפי משמרות בוקר, ערב ולילה).
מידע לפי מספר וסוג העבירות ליחידת זמן (לדוגמה: ירי יסומן בכחול, שוד באדום וכו').
מידת היענות כוחות האכיפה (לדוגמה: תלונות בנושא סמים יסומנו באדום, מעצרים בגין עבירות סמים יסומנו בכחול).
ניתן להעלות על מסך לוחות איכון מישיבות אסטרטגיית פשיעה קודמות לשם השוואה.
יחידת ה-COMPSTAT מפיקה גם דיווחי "עליות חדות", המערכת מבחינה בעליות פתאומיות בפשיעה זמן קצר לאחר שהן קורות, ומאפשרת לטפל במצב, לעיתים על ידי כינוס "ישיבות עליות חדות".
אחד מהכלים החשובים המופק מהמערכת והמאפשר חלוקה ופריסה נכונה של כוח האדם (וגם קידום הולם) הוא דו"ח פרופיל של מפקד.
הפרופיל כולל מידע אישי - שם וצילום, ותק בדרגה, משך התפקיד, השכלה וקורסים, הערכות ותפקידים קודמים ובנוסף גם: כמות שעות נוספות שנרשמו לסגל תחת פיקודו, מספר תאונות שבוצעו על ידי הסגל, תלונות כנגד הסגל ונתונים נוספים לגבי סטטיסטיקות פשיעה ומעצרים בתחום פיקודו.
החידוש המהותי שבאסטרטגיית ה-COMPSTAT היה האצלת יתר סמכויות על מפקדי התחנות, ובמקביל גם הטלת האחריות לרמת הפשיעה באזור התחנה.
הדגש בתפיסה זו היה, שמפקד התחנה צריך על סמך נתונים, המשקפים את הפעילות העבריינית בתחומו, לתכנן טקטיקות אופרטיביות, הבאות לידי ביטוי בתכנון מהיר ונכון של כוח אדם ומשאבים לפעילות יזומה, בצד יכולת עצמית לבקרה ולהערכה של פעילות זו.
ה-COMPSTAT מתייחס למערכת מיפוי ממוחשב שמציג באופן שבועי את סטטיסטיקות הפשיעה.
תהליך ה-COMPSTAT מכיל את ארבעת האלמנטים שלהלן:
מודיעין בזמן אמת שידוע לכל.
טקטיקות אפקטיביות ללחימה בתופעות פשיעה.
מפגשים של מפקדי הרבעים פעמים בשבוע לצורך העברת מידע בינם.
במפגשים הנ"ל נוכח גם נציב המשטרה וקציני משטרה בכירים נוספים.
במהלך מפגשי COMPSTAT שעורכים כשלוש שעות, כל מפקד מעלה את בעיות הפשיעה "החמות" באזורו, ואז הוא מסביר את הטקטיקות שהוא מתכוון להשתמש בהם לצורך טיפול בבעיה, באמצעות משוב שהוא מקבל משאר מפקדי התחנות ונציגי המגזרים השונים הוא יכול לשכלל את הטקטיקות או לנקוט לחלופין בטקטיקות אחרות מוצלחות יותר .
לדברי מי שהיה נציב משטרת ניו יורק, האוורד ספיר בראיון ב-1999:
האוורד ספיר אמר כי ה-COMPSTAT היווה זריקת אדרנלין ישר ללב של הזרוע לאכיפת החוק.
בתקופת כהונתו העיר צמצמה את הפשיעה כמעט בכל הקטגוריות של הפשע.
הן בפשיעה חמורה והן בפשיעה קלה יותר.
כמו כן הייתה ירידה של 30% בביצוע עבירות בכלל וירידה של 50% בעבירות רצח, כשהמפתח הוא ב- COMPSTAT.
אף על פי שגם תחנות משטרה אחרות בארצות הברית השתמשו במיפוי ממוחשב של הפשיעה לצורך שיפור שיטות הלחימה בפשיעה.
משטרת ניו יורק, בשונה מהשאר, עשתה צעד אחד נוסף קדימה בלחימה בפשע.
ובמקביל להתפתחות ה-COMPSTAT בניו יורק החליטו לכנס את 76 מפקדי התחנות ברבעים השונים בעיר יחדיו כדי לפתח יחד אסטרטגיה כוללת ללחימה בפשיעה.
הייתה זו אסטרטגיית ניהול חדשנית שהביאה לשבירה של מחסומים שהיו קיימים באופן מסורתי בין המגזרים השונים במשטרה, קרי, הבילוש, החקירות והסיור.
באותם מפגשי COMPSTAT הוצגה קשת רחבה יותר של כל נושאי הפשיעה מנקודת מבט של כל המגזרים בהתייחס למיפוי הפשיעה העדכני.
לפי הנתונים נקבעה אסטרטגיית הפעולה הכוללת נגד הפשיעה בעיר.
לאותם מפגשים לעיתים זומנו גם מנהלי בתי ספר, ראשי ועדי שכונות ואנשי עסקים וזאת כדי לעצב יחד אתם את התגובה הכוללת כנגד הפשיעה בעיר תוך התחשבות בצורכיהם.
CNET הוא אתר מדיה אמריקאי המפרסם סקירות, חדשות, מאמרים, בלוגים, פודקאסטים ווידאו בנושאי טכנולוגיה.
האתר נוסד ב-1994 על ידי האלסי מינור ושלבי בוני.
במקור CNET הפיק תוכן לשידור בטלוויזיה וברדיו בנוסף לאתר האינטרנט שלו, וכיום הוא משתמש בניו מדיה להפצה באמצעות שידורי טלוויזיה באינטרנט, פודקאסט ובלוג.
ל-CNET יש גם גרסאות מותאמות אישית לאזורים ולשפות שונות.
האזורים כוללים את בריטניה, אוסטרליה, סין, יפן, צרפת, גרמניה, קוריאה וספרד.
על פי אתרים לניתוח תנועת גולשים, אלכסה ו-SimilarWeb, האתר מדורג כנקרא ביותר מבין אתרי חדשות הטכנולוגיה ברשת האינטרנט, עם מעל 200 מיליון גולשים בחודש, ובין 200 האתרים הגדולים ביותר בעולם בשנת 2015.
ב-1994 CNET הפיקו 4 תוכניות פיילוט לטלוויזיה בנושא מחשבים, טכנולוגיה ואינטרנט.
התוכנית הראשונה, CNET Central נוצרה ושודרה לראשונה ברשת USA.
בהמשך שודרה ברשת האחות של USA, בערוץ ה-Sci-Fi ביחד עם The Web, ו-The New Edge.
בהמשך הוקם בשנת 1996 TV.com.
ראיין סיקרסט היה המנחה של התוכנית The New Edge.
בנוסף CNET הפיקו תוכנית טכנולוגיה נוספת שנקראה News.com אשר שודרה ב-CNBC בתחילת 1999.
בין השנים 2001–2003 הפעילה CNET את CNET רדיו.
לאחר שלא הצליחו למשוך מספיק מאזינים, הופסקה הפעילות בינואר 2003 בשל הפסדים כספיים.
CNET ביצעו מספר רכישות על להרחיב את שליטתם במספר אתרים, אזורים ושווקים.
ביולי 1999 נרכשה חברת GDT השווייצרית, בהמשך שונה שמה ל-CNET Channel.
בינואר 2000, באותו הזמן שבו CNET הפכו ל-CNET Networks, הם רכשו את אתר השוואת המחירים mySimon תמורת 736 מיליון דולר.
באוקטובר 2000 רכשו את ZDNet תמורת כ-1.6 מיליארד דולר.
באפריל 2001 רכשו את TechRepublic אשר מספקת תוכן IT מקצועי מגרטנר תמורת 23 מיליון דולר.
במאי 2008 הוכרז כי CBS Corporation ירכשו את CNET תמורת 1.8 מיליארד דולר.
CNCO היא להקת בנים לטינית-אמריקאית שהוקמה ב-13 בדצמבר 2015, המורכבת מכריסטופר ולז, ריצ'רד קאמצ'ו, זבדיאל דה חסוס, ג'ואל פימנטל (חבר לשעבר) ואריק בריאן קולון.
הלהקה זכתה בחוזה הקלטה של חמש שנים עם סוני מיוזיק לטין, לאחר שהפכו למתחרים הזוכים בעונה הראשונה של תוכנית הריאליטי "La Banda" (בעברית: הלהקה).
לאחר הניצחון, הלהקה הצטרפה לסיבוב ההופעות של ריקי מרטין בדרום אמריקה כהופעת חימום.
הם הוציאו את האלבום הראשון שלהם Primera Cita, ב-26 באוגוסט 2016. בחודש אוגוסט 2017, הם הפכו להיות להקת הבנים הראשונה שהגיע למיליארד צפיות ביוטיוב, עם הסינגל שלהם "".
מנהל הלהקה ראשי הוא ריקי מרטין ומנהלת הלהקה האישית היא אלי גרבר.
למעריצי הלהקה קוראים CNCOwners (ביחיד: CNCOwner), שילוב של CNCO והמילה האנגלית Owner (בעלים).
CNCO מורכבת מהזוכים של "לה בנדה", ריאליטי שירה שהחלה ב-Univision בספטמבר 2015, נוצרה על-ידי סיימון קאוול והופקה על-ידי ריקי מרטין.
הלהקה הוקמה בגמר התוכנית ב-13 בדצמבר 2015 וקיבלה את שמה המרמז על המילה הספרדית עבור חמישה "cinco" והוא מבוטא באנגלית כמו שהוא מאוית "C-N-C-O".
חברי הלהקה התחרו בנפרד עם מתחרים אחרים מאמריקה הלטינית וארצות הברית לפני שופטי התוכנית: ריקי מרטין, אלחנדרו סאנס ולאורה פאוזיני.
הם הוחתמו בחוזה הקלטה של חמש שנים עם סוני מיוזיק לטין, הראפר ויסין הפיק את האלבום הראשון שלהם וריקי מרטין הפך לנציגם.
הם ביצעו את השיר "Devuélveme Mi Corazón" בגמר, שכלל הופעות אורח של: פיטבול, פיפת' הרמוני, ויסין וסרטון ברכה על הזכייה מוואן דיירקשן, סיימון קאוול, בקי ג'יי, מארק אנתוני, חנטה דה סונה ועוד.
הם ביצעו את השיר שוב בכיכר טיימס במנהטן, ניו-יורק בחגיגות השנה האזרחית החדשה ביוניברסל פליס 2016.
כריסטופר ולז (בספרדית: Christopher Bryant Vélez Muñoz) נולד ב-23 בנובמבר 1995, בניו ג'רזי, ארצות הברית וכשהיה בן שלוש עבר עם משפחתו ללוחה, אקוודור.
בגיל 18 הוא חזר לניו ג'רזי, בחיפוש אחר חיים טובים יותר עבור משפחתו שקיווה שיצטרפו אליו.
עבודתו בניו ג'רזי כללה צחצוח נעליים.
הוא חבר הלהקה המבוגר ביותר.
ריצ'רד קאמצ'ו (בספרדית: Richard Yashel Camacho Puello) נולד ב-22 בינואר 1997, בניו יורק, ארצות הברית, ממוצא דומיניקני.
הוא חי את עשר השנים הראשונות שלו ברפובליקה הדומיניקנית ויש לו שני אחים צעירים שאחד מהם, ישוע גם זמר.
הוא נבחן לאודישנים של "לה בנדה" עם אחיו ישוע שניהם התקבלו בסיבוב הראשון של האודישנים אבל בסיבוב השני אחיו לא עבר והוא המשיך בלעדיו.
הוריו גם עובדים בתחום המוזיקה והריקוד.
באוגוסט 2016 הוא הפך לאב, יש לו בת בשם אליה סופיה קאמצ'ו (בספרדית: Aaliyah Sofía Camacho).
זבדיאל דה חסוס (בספרדית: Zabdiel de Jesús Cólon) נולד ב-13 בדצמבר 1997, בביימון, פוארטו ריקו.
מגיל צעיר החל להתעניין במוזיקה, שר עם קבוצת ההיפ הופ והסלסה שלו ולמד לנגן בכלי נגינה כגון: פסנתר, מנדולינה, תופים, גיטרה, אוקוליי ועוד.
בבית הספר התאמן במשחק ובבלט.
חואל פימנטל (בספרדית: Joel Pimentel de León) נולד ב-28 בפברואר 1999, בהאספריה, קליפורניה, ארצות הברית, ממוצא מקסיקני.
בהשראת סבו המנוח החל ללמוד תיאטרון והמשיך בשירתו.
בגיל 16 הוא השתתף בתוכנית "La Banda" (בעברית "הלהקה")
סבו המנוח שלו נפטר שנה לפני התוכנית הטלוויזיה, חואל החליט ללכת לתוכנית בשביל סבו.
בחודש מאי 2021 נודע כי פימנטל עוזב את הלהקה.
אריק בריאן קולון (בספרדית: Erick Brian Colón Arista) נולד ב-3 בינואר 2001, בהוואנה, קובה.
שלוש שנים לפני הצטרפותו ללהקה עבר מקובה לטמפה, פלורידה עם אמו ואחותו.
שם הוא שיחק כדורגל, רקד והשתתף בפעילויות מוזיקליות בבית ספרו.
הוא חבר הלהקה הצעיר ביותר.
מיד לאחר זכייתם, חברי הלהקה החלו לעבוד על האלבום הראשון שלהם: Primera Cita מפיקו המוזיקלי של האלבום היה הראפר ויסין.
הדיסק כולל 14 שירים ביניהם ניתן למצוא את הלהיט הבינלאומי "", הרמיקס שעשו עם ויסין לשיר "Tan Facil" והרמיקס שעשו עם אברהם מתאו לשיר "Quisiera".
בסמוך לכך, יצאו לסיבוב ההופעות הראשון שלהם, "Más Allá Tour".
באפריל 2017 יצא הסינגל הראשון "Hey DJ", מאלבומם השני CNCO, שיצא במרץ 2018, ובעקבותיו יצא הסינגל השני "Mamita" באוקטובר 2017. לשיר "", יצאה גרסת רמיקס המכילה בתוכה גם את השפה האנגלית, ובה השתתפה להקת הבנות הבריטית, ליטל מיקס.
בשנת 2018 יצאה הלהקה לסיבוב ההופעות השני שלה, "CNCO World Tour", שבהמשך נחשב לסיבוב ההופעות העולמי הראשון שלה.
בשנת 2020, הוציאו עם נאטי נטשה את השיר "Honey Boo".
CNCO World Tour הוא סיבוב ההופעות השני של להקת הבנים הלטינית-אמריקאית CNCO.
סיבוב הופעות זה נועד על מנת לקדם את אלבום האולפן השני של הלהקה, CNCO.
סיבוב ההופעות החל ב-6 באוקטובר 2018, בגואטמלה סיטי, גואטמלה, והסתיים ב-2 במרץ 2019, באורלנדו, ארצות הברית.
סיבוב הופעות זה הוא סיבוב ההופעות העולמי הראשון של הלהקה.
להלן רשימת השירים איתם הופיעו CNCO במופעים אשר נכללו בסיבוב ההופעות:
CODA (קודה) הוא סרט דרמה אמריקאי משנת 2021, המציג ילדה מתבגרת שומעת שהיא בת להורים חירשים .
הסרט נכתב ובוים על ידי שאן הדר, מככבים בו אמיליה ג'ונס כנערה השומעת, עם מרלי מטלין וטרוי קוטסור כהוריה החירשים ודניאל דוראנט כאחיה החירש.
הסרט, המהווה גרסה מחודשת בשפה האנגלית לסרט הצרפתי "משפחת בלייה" משנת 2014, צולם בגלוסטר, מסצ'וסטס, בארצות הברית.
"CODA" הוקרן בבכורה עולמית ב־28 בינואר 2021, בפסטיבל סאנדנס.
אפל רכשה זכויות הפצה לסרט תמורת סכום שיא של 25 מיליון דולר.
הסרט הוקרן בבתי הקולנוע ובשירות הסטרימינג אפל TV פלוס ב-13 באוגוסט 2021.
הסרט קיבל מועמדות לפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר - דרמה בטקס פרסי גלובוס הזהב ה-79.
הסרט היה מועמד לשלושה פרסי אוסקר, וזכה בשלושתם.
הסרט זכה בפרס אוסקר לסרט הטוב ביותר ובכך הפך לסרט הראשון שזכה בפרס האוסקר בקטגוריה זו, שהופק/הופץ על ידי שירות לצפייה ישירה ולא על ידי אולפן סרטים.
כמו כן בטקס פרסי אוסקר ה-94 הסרט זכה בפרס התסריט המעובד הטוב ביותר וטרוי קוטסור זכה בפרס שחקן המשנה הטוב ביותר.
בגלוסטר, מסצ'וסטס בארצות הברית, משפחה מנהלת עסק דיג.
רובי, בת 17 והשומעת היחידה במשפחה, עוזרת להוריה ואחיה החירשים בעסק.
בזמן לימודיה בתיכון, היא מצטרפת למקהלה, שם היא נמשכת לבן זוגה לדואט ומוצאת תשוקה בשירה.
מנהל המקהלה שלה מעודד אותה לשקול ללמוד בבית ספר למוזיקה, והיא צריכה להחליט בין עזרה למשפחתה לבין השגת מטרתה.
אמיליה ג'ונס – רובי רוסי
טרוי קוטסור – פרנק רוסי
דניאל דוראנט – ליאו רוסי
מרלי מטלין – ג'קי רוסי
הסרט שנכתב ובוים על ידי שאן הדר, הוא גרסה מחודשת בשפה האנגלית לסרט הצרפתי משפחת בלייה, שיצא לאקרנים בשנת 2014. פיליפ רוסלט היה אחד ממפיקי הסרט המקורי, והוא בעל הזכויות להפקת גרסה מחודשת.
הוא והמפיק פטריק ווקסברגר פנו להדר כדי לביים גרסה מחודשת לקהל הצופים בארצות הברית.
עד מאי 2019 הקימו החברות Pathé Films ו- Vendôme Group שותפות להפקת סרטים לפיתוח והפקה של סרטים בשפה האנגלית, כאשר הראשון היה CODA.
הסרט מתרחש בגלוסטר, מסצ'וסטס בעוד ש"משפחת בלייה" התרחש בחוות חלב כפרית בצרפת, במאית CODA בחרה את העיירה גלוסטר, המוכרת לה מילדותה.
הדר למדה שפת סימנים אמריקאית בתהליך כתיבת התסריט, כאשר 40% מהסרט הוא בשפה זו.
הבמאית נעזרה בשני שותפים חירשים בהפקת הסרט: אלכסנדריה ויילס ואן טומאסטי.
הדר התחילה בליהוק השחקנית החירשת, זוכת פרס האוסקר, מרלי מטלין לתפקיד האם החירשת בסרט.
לאחר מכן פרצה מחלוקת בין מממני הסרט, שהתנגדו לליהוק שחקנים חירשים נוספים לבין מרלו מטלין, שאיימה לפרוש אם כך יהיה.
בסופו של דבר המממנים ויתרו ומטלין השיגה את שלה.
הדר תיארה את הליהוק כהזדמנות של מטלין לשחק בתפקיד אחר מהטייפ-קאסטינג הקבוע שלה: "תפקידיה הקודמים היו של דמויות מורכבות" אמרה הדר.
"מטלין, בחיים האמיתיים, היא הרבה יותר מצחיקה, ויש לה חוש הומור.
בתפקיד הנוכחי היא גילמה אשת דייגים ממעמד הפועלים, ויש הרבה אלמנטים באישיות שלה שהיו נכונים מאוד לדמות הזו." מטלין השתמשה בקשריה עם תיאטרון החירשים בלוס אנג'לס, כדי לעזור להדר למצוא שחקנים חירשים נוספים.
הדר צפתה בשחקן טרוי קוטסור בהפקה של חירשים וליהקה אותו כדייג וכאב המשפחה.
לאחר אודישנים, ליהקה את דניאל דוראנט לתפקיד האח החירש.
למטלין, קוטסור ודוראנט הייתה היכרות מוקדמת בזכות שיתוף הפעולה שלהם בהפקת המחזמר אביב מתעורר.
עבור השחקנים החירשים שכרה הדר קבוצה של מתורגמנים שאיפשרה תקשורת שוטפת עם צוות השחקים וצוות ההפקה.
מטלין אמרה: "הדר באמת שקעה בתרבות שלנו ועשתה כל ניסיון ללמוד ולעבוד איתנו ולהביא לסט שני במאים של שפת סימנים.
הם, יחד עם המתורגמנים והצוות שלמד את השפה שלנו, עבדו כולם יחד.
זה עבד כמו בכל סט אחר, אבל הזווית של שפת הסימנים, הפכה אותו למיוחד".
הבמאית גם ערכה אודישנים למאות נערות בגיל ההתבגרות לפני שליהקה את אמיליה ג'ונס כבת השומעת במשפחה החירשת.
ג'ונס לקחה שיעורים בפיתוח קול ולמדה את שפת הסימנים האמריקאית במשך תשעה חודשים לפני תחילת הצילומים.
CODA הוקרן בבכורה עולמית ב-21 בינואר 2021 בפסטיבל סאנדנס 2021, כאחד מסרטי יום הפתיחה.
הסרט הוקרן במסגרת תחרות סרטי הדרמה האמריקאים בפסטיבל.
עקב מגפת הקורונה באותה תקופה בארצות הברית, הוקרן הסרט באופן וירטואלי.
יומיים לאחר הקרנת הבכורה, רכשה חברת אפל את זכויות ההפצה של הסרט בסכום שיא של 25 מיליון דולר.
בפסטיבל זכה הסרט בפרס חבר השופטים, בפרס הקהל ובפרס אנסמבל השחקנים.
במאית הסרט שאן הדר זכתה בפרס הבמאית הטובה ביותר.
CONOP 8888 (מכונה גם: Counter-Zombie Dominance; בתרגום חופשי: שליטה במאבק נגד זומבים) הוא מסמך פעולה בן 31 עמודים שהוציא הפיקוד האסטרטגי של מחלקת ההגנה של ארצות הברית ב-30 באפריל 2011, ובו תוכנית מפורטת להתמודדות אפשרית נגד מתקפת זומבים.
המסמך נוצר בשנים 2009 ו-2010 על ידי קצינים זוטרים כחלק ממערך תכנון כוללני, והם בחרו להשתמש בזומבים כדוגמה בשל מספר סיבות:
זומבים הם פיקטיביים, ועל כן הוסר הצורך לשימוש במידע מסווג או במידע הזקוק לעיבוד.
בתרחיש הרגיש לא היו צריכות להיות מעורבות מדינות נוספות, שעלולות לעורר משברים פוליטיים.
בחירה בתרחיש שכזה תעורר עניין אצל התלמידים לומדים את המסמך.
התוכנית פורסמה ב-30 באפריל 2011 בשרתים המסווגים של קהילת המודיעין האמריקאית, אך ב-13 במאי 2014 המסמך פורסם בעיתון "Foreign Policy" לאחר שהוגשה בקשה בשם חופש המידע.
במסמך מופיעות המטרות שלשמן הוא נכתב: "משום שהזומבים יהוו איום על כל הלא-זומבים, התוכנית האסטרטגית תוכן כדי לשמור על חיי האדם ותבצע פעולות לסייע לכל אוכלוסייה אנושית, גם לאוכלוסיות ממדינות אויבות".
בין היתר נכתב במסמך: "צור תנאים לשמור על האנושות מפני הזומבים והגן עליהם...
בעת הצורך בצע כל פעולה נדרשת כדי לבטל את האיום מצד הזומבים על חייו של האדם...
סייע לרשויות האכיפה בשמירה על החוק והסדר וחידוש השירותים הבסיסיים במהלך התקפת זומבים ואחריה".
במסמך מפורטים שמונה סוגים של זומבים שעלולים להיווצר, והנחיות כיצד להתמודד איתם.
בין הסוגים ישנם זומבים מהחלל, זומבים חמושים וגם זומבים צמחוניים, שאוכלים רק צמחים ולא מוחות של בני אדם.
במסמך מופיעה תניית פטור המדגישה כי המסמך שפורסם הוא רציני, ואינו בדיחה.
עם זאת, פמלה קונז, דוברת הפיקוד האסטרטגי של ארצות הברית, הודיעה כי המסמך הוא כלי אימון המשמש לתרגילים פנימיים בהם מתאמנים הלומדים בתרחיש בדיוני, וכי לא מדובר בתוכנית פעולה ספיציפית עבור צבא ארצות הברית.
CNR היא חברת תקליטים, וידאו ואודיו הולנדית.
היא נוסדה בשנת 1937 בשם CNR רקורדס בידי קורנליס ניקולאס רוד, שעשה את הונו כיצרן של אהילים וגופי תאורה אחרים.
רוד ראה בחברת התקליטים שלו רק תחביב, אבל דברים השתנו לטובה בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-20 כאשר CNR רכשה זכויות הפצה ושיווק עבור כמה חברות תקליטים זרות שהתמחו במוזיקת פופ ומוזיקה קלאסית.
בהמשך לכך, פעל והחתים אמנים מקומיים על חוזי הקלטות.
מיליוני עותקים מתקליטיהם נמכרו ברחבי אירופה.
באפריל 1999 יצא האלבום Free של הזמרת-יוצרת הישראלית דנה אינטרנשיונל בהוצאת CNR מיוזיק.
COPS היא תוכנית מציאות אמריקאית אשר מופקת על ידי חברת Langley Productions.
הסדרה עלתה לשידור לראשונה ברשת פוקס ב-11 במרץ 1989. הסדרה נוצרה על ידי ג'ון לנגלי ומלקולם ברבור והיא אחת מתוכניות הטלוויזיה הוותיקות ביותר בארצות הברית שעדיין מופקות עבורן פרקים חדשים, אשר מכילה 36 עונות נכון ל-2024.
שיר הנושא האיקוני של הסדרה, "Bad Boys" בביצוע להקת Inner Circle, מנוגן בפתיח של כל פרקי הסדרה ובסיום של כל הפרקים.
הסדרה מתעדת את חייהם של שוטרים, סגני שריף ופקידי אכיפת חוק אחרים בארצות הברית במהלך פעילויות משטרתיות שונות, כולל עצירות של כלי רכב אקראיים לאורך הכבישים, מעצרים של חשודים, ועוד.
כל פרק בדרך כלל מורכב משלושה קטעים עצמאיים אשר לרוב מסתיימים במעצר אחד או יותר.
הסדרה צולמה בעונות הראשונות בעיקר בפלורידה, אך בעם השנים היא צולמה במיקומים מרובים ברחבי ארצות הברית, וכמו גם במספר מדינות אחרות ברחבי העולם.
הקונספט של הסדרה נהגה במהלך שביתת איגוד התסריטאים האמריקני ב-1988, כאשר ההפקה של תוכניות מציאות החלה להפוך לאופציה אטרקטיבית יותר עבור רשתות הטלוויזיה האמריקניות.
בעקבות מחאות ג'ורג' פלויד, אשר החלו בעקבות פרסום סרטון המתעד את רצח ג'ורג' פלויד על ידי שוטר במשטרת מיניאפוליס, ביוני 2020 רשת פארמונט החליטה לבטל את התוכנית.
משנת 2021 ואילך התוכנית מופקת על ידי רשת פוקס.
COMIT הייתה השפה הראשונה לעיבוד מחרוזות (בהשוואה ל־SNOBOL, TRAC ו־Perl) ופותחה בין השנים 1957 ל־1965 עבור מחשבי IBM 700/7000 series על ידי ויקטור ינגווה מאוניברסיטת שיקגו, יחד עם עמיתים ב־MIT.
ינגווה יצר את השפה כדי לתמוך במחקר ממוחשב בתחום הבלשנות, ובפרט לצורכי תרגום מכונה במסגרת עיבוד שפה טבעית.
יצירת COMIT הובילה בהמשך לפיתוח SNOBOL, ששונה מרוב שפות התכנות של התקופה (שנות ה־50 וה־60) בכך שדפוסים (patterns) היו בה אובייקט ממעלה ראשונה.
CP/M (ראשי תיבות באנגלית: Control Program/Monitor) היא מערכת הפעלה בסיסית אשר שימשה כתשתית התוכנה במיקרו מחשבים עד להופעתו של המחשב האישי ה-IBM PC אשר התבסס על מערכת הפעלה אחרת, MS-DOS.
מערכת CP/M פותחה ב-1973 על ידי גארי קילדל ושווקה על ידי חברת דיגיטל ריסרץ' (Digital Research) שהייתה בבעלותו.
מערכת ההפעלה CP/M הייתה מערכת קלה וקומפקטית שיועדה לעבודה על פלטפורמות שונות ובדרך כלל מבוססות מיקרו מעבדים עם ארכיטקורה של 8 סיביות.
המערכת הייתה מבוססת על BIOS באופן שאיפשר לה לספק שירותי
API לצרכני תוכנה במחשבים שונים ללא תלות בחומרה ספציפית; ארכיטקטורה זו תרמה לתפוצתה הרחבה של CP/M במגוון רחב של מחשבים קטנים ואישיים במרוצת שנות השבעים.
מערכת ההפעלה CP/M הייתה בעלת ארכיטקטורה בסיסית למדי אשר איפשרה פעולה של משימה אחת בלבד עד שזו הסתיימה.
CP/M חסרה את המערכות התומכות לריבוי משימות ושיתוף זמנים (Time Sharing).
בבסיסה של המערכת הייתה סדרה של פונקציות שירות אשר הפניה אליהן נעשתה דרך כתובת ייחודית בזיכרון והפרמטרים הנחוצים הועברו ברגיסטרים.
פונקציות השירות שימשו לניהול קבצים על גבי תקליטונים, ניהול התקנים בסיסיים במחשב (כמו מדפסת), תיווך ישירות ל-BIOS של המחשב, ועוד.
עם הופעתו של המחשב האישי של IBM, המבוסס על מערכת ההפעלה DOS של מיקרוסופט, גוועה לאיטה מערכת CP/M.
CSI (בשמה המלא באנגלית: CSI: Crime Scene Investigation; בעברית זירת הפשע) היא סדרת משטרה אמריקאית המשלבת אלמנטים של מדע פופולרי.
הסדרה מתארת את עבודת חוקרי הזיהוי הפלילי בעיר לאס וגאס שעוסקים בפענוח מקרי רצח.
הסדרה המצליחה, ששודרה ברשת CBS, עלתה לאוויר ב-6 באוקטובר 2000.
לסדרה שתי סדרות בת: "CSI: מיאמי" ששודרה בשנים 2002 עד 2012, ו-"CSI: ניו יורק" ששודרה בשנים 2004 עד 2013. גם שתיהן זכו להצלחה.
לסדרה יש מספר פרקי קראוסובר עם סדרות הבת, ועם הסדרה "ללא עקבות".
ב-28 בספטמבר 2014 עלתה לאוויר העונה ה-15 ברשת CBS.
בחודש מאי 2015 הודיעה רשת CBS כי העונה ה-15 של הסדרה הייתה עונתה האחרונה.
כדי לסגור את הסיפור, הוקרן ב-27 בספטמבר 2015 פרק כפול מיוחד.
ב-2021 עלתה סדרת ההמשך "CSI: לאס וגאס".
עלילת הסדרה מתרחשת בעיר ההימורים לאס וגאס שבנבדה, יוצר הסדרה בחר למקם אותה בלאס וגאס מכיוון שמעבדת הזיהוי הפלילי של העיר היא המעבדה הפעילה ביותר בארצות הברית, אחרי מעבדת ה-FBI בווירג'יניה.
אולם, אף על פי שהעלילה מתרחשת בלאס וגאס, מרבית צילומי הסדרה נערכים בהוליווד וזאת מסיבות טכניות.
מחלקת הזיהוי הפלילי נוהגת לפתור את מקרי הרצח בעיקר בהתבסס על ראיות מתחום מדעי הטבע הנמצאות בזירה ופחות על עדויות.
על פי רוב צוות הבלשים מנסה לפתור בכל פרק מספר מעשי פשע שהתרחשו או התגלו באותו הלילה.
מרבית התעלומות נפתרות עד סוף הפרק ולעיתים נמצאות כקשורות זו לזו (לדוגמה, מקרים בהם שני חוקרים נשלחים לזירות פשע שונות ומגלים שאותו פושע עומד מאחורי הפשעים השונים).
מדי מספר פרקים ישנן תעלומות בלתי מפוענחות, ועל פי רוב, לקראת סוף כל עונת שידורים, תעלומות אלה מסתברות כקשורות זו לזו ונפתרות יחדיו.
כל עונה מכילה גם פרק אחד שבו מככבות דמויות המשנה במקום הדמויות הראשיות ושני פרקים עוקבים הבנויים כפרק אחד ארוך.
כמו כן, לצד העניין המרכזי של הסדרה, מתפתחים מפרק לפרק יחסים בין הדמויות הקבועות.
לאורך תשע עונותיה הראשונות של הסדרה היא דורגה כאחת מעשר התוכניות הנצפות בארצות הברית.
בין השנים 2002–2004 הייתה הסדרה הנצפית ביותר בארצות הברית.
בעונה העשירית דורגה הסדרה במקום ה-12 בדירוג הסדרות הנצפות ביותר בארצות הברית.
פתיח הסדרה הוא השיר "Who Are You" של להקת הרוק The Who.
ד"ר גילברט "גיל" גריסום (ויליאם פיטרסן) – אחראי משמרת הלילה של חוקרי ה-CSI בלאס וגאס.
גריסום חובב חרקים ונוהג לחקור אותם בזמנו החופשי.
במהלך העונות 1–3 יש לו בעיות שמיעה, אולם בפרק האחרון של העונה השלישית הוא עובר ניתוח.
הוא עוזב את המעבדה באמצע העונה התשיעית על מנת להיות עם שרה סיידל, ארוסתו מהעונה השמינית.
בהמשך העונה הוא מופיע לפעמים בתפקידי אורח.
ד"ר ריימונד "ריי" לאנגסטון (לורנס פישבורן) – דמות קבועה בעונה התשיעית, אחרי הצגה כדמות אורחת בעונה השמינית.
לאנגסטון הוא רופא לשעבר ומרצה לקרימינולוגיה לשעבר, שהתערב בחקירה של גריסום, ובסוף הצטרף כחוקר זוטר במשמרת הלילה של חוקרי ה-CSI לאחר שגריסום עזב.
ריי עוזב את הסדרה בתחילת העונה ה 12 ונוסע בעקבות אשתו הפצועה שעברה התעללות על ידי הרוצח הסדרתי נייט הסקל, שגם דקר את ריי וגרם לו לאבד כליה.
בסוף העונה ה 11 ריי הורג את הסקל, ונחקר על די חקירות הפנים של המשטרה.
ראסל (טד דנסון) – הצטרף לתוכנית בתחילת העונה ה-12 לאחר שבסוף העונה הקודמת ד"ר לנגסטון עזב כדי להיות עם אשתו לשעבר.
הוא מחליף את קתרין כאחראי משמרת הלילה ומשתלב בצוות בצורה טובה.
הוא אוהב להרגיש את הראיות לפני שהוא מתחיל לעבד אותן ותמיד מנסה להבין את הסיטואציה מכול כיוון.
קתרין ווילוז (מארג הלגנברגר) – יד ימינו של גריסום ומאז עונה 9 אחראית משמרת הלילה של חוקרי ה-CSI במקומו, לאחר עזיבתו.
היא חוקרת מנוסה השואפת להתקדם.
במהלך העונה החמישית היא הייתה אחראית משמרת אחר הצהריים.
קתרין מאוד טריטוריאלית לגבי הזירות שלה.
לקראת סוף העונה העשירית התגלה שהיא מנהלת מערכת יחסים עם אחד השוטרים אשר מלווים את הצוות במקרי רצח שונים לו ורטן.
בתחילת העונה ה-12 אנו מגלים שקתרין הוחלפה בתפקידה על ידי מפקח חדש שהגיע במקום ד"ר לאנגסטון.
הדמות עזבה את הסדרה באמצע העונה ה-12 והצטרפה ל-FBI
ווריק בראון (גארי דורדאן) – ווריק הוא אחד החוקרים תחת פיקודו של גריסום, ובעונה החמישית תחת פיקודה של קתרין.
הוא נרצח בפרק הראשון של העונה התשיעית.
ניקולס "ניק" סטוקס (ג'ורג' אידס) – ניק עובד גם הוא תחת פיקודו של גריסום.
הוא חבר טוב של ווריק.
בעונה החמישית עבד יחד עם ווריק תחת פיקודה של קתרין במשמרת אחר הצהריים.
אחרי עזיבתו של גריסום הוא מתמנה ליד ימינה של קתרין.
כאשר מגיע די.בי וקתרין עוברת מתפקידה כמפקחת יש ביניהם חיכוכים רבים על רקע העבודה.
שרה סיידל (ג'ורג'ה פוקס) – שרה היא אחת החוקרות הטובות ביותר של המעבדה.
לקראת סוף העונה השישית ותחילת השביעית אנו מגלים כי היא מעורבת במערכת יחסים רצינית עם גריסום.
אחרי שהיא נחטפת על ידי רוצחת סדרתית בסוף העונה השביעית וניצלת על ידי חבריה היא עוזבת את המעבדה.
בעונה השמינית היא מתארסת לגיל גריסום ובהמשך הוא עוזב את העבודה על מנת להיות איתה.
היא מופיעה לפעמים בתפקידי אורח בעונה התשיעית.
בעונה העשירית חוזרת שרה לצוות החוקרים.
גרגורי "גרג" סנדרס (אריק סזמנדה) – גרג התחיל את עבודתו בצוות כמדען במעבדה, אולם בעונה החמישית, גרג עובר הכשרה והופך להיות חוקר שטח.
גרג אהוב על כולם אך שרה היא חברתו הטובה ביותר.
קפטן ג'ים בראס (פול גילפויל) – פקד ג'ים בראס מלווה את הצוות במהלך החקירות.
דייוויד הודג'ס (וולאס לנגהם) – הודג'ס הוא מדען חומרים שהגיע למעבדה בעונה השלישית מלוס אנג'לס.
סופיה קרטיס (לואיז לומברד) – השתתפה בעונות החמישית עד השביעית.
סופיה היא בלשית ולא חוקרת CSI.
ג'ולי פינלי (אליזבת שו) – מומחית לדם, הצטרפה לסדרה באמצע העונה ה-12 לאחר עזיבתה של קתרין ווילוז.
הורמון משחרר קורטיקוטרופין (CRH – Corticotropin-Releasing Hormone) הוא הורמון בעל 41 חומצות אמינו המופרש על ידי ההיפותלמוס, כאשר איבר המטרה שלו הוא החלק הקדמי של בלוטת יותרת המוח (אדנוהיפופיזה).
בתגובה לכך מפרישה האדנוהיפופיזה את ההורמון ACTH לזרם הדם, כך הוא מגיע לאיבר המטרה שלו, בלוטת יותרת הכליה (האדרנל).
על הפרשת ההורמון קיימת בקרה של משוב שלילי, זאת אומרת שההורמונים ACTH וקורטיזול מפחיתים את הפרשת CRH מההיפותלמוס.
זהו ההורמון הראשון אשר מפעיל את מערכת הסטרס בגוף ואחראי בסופו של דבר לייצור של קורטיזול (על ידי הפעלת ההורמון ACTH ומשם הפעלת בלוטת האדרנל לייצור קורטיזול).
ההורמון בנוי מ-41 חומצות אמינו והוא נוצר מפרקורסור של 191 חומצות אמינו.
ההורמון נוצר בהיפותלמוס, בגרעין הפרא-ונטריקולרי, בתאים הנקראים תאים פרבי-סלולריים, שהאקסונים שלהם מסתיימים בפלקסוס אשר נשפך למחזור הפורטלי ולהיפופיזה הקדמית.
הורמון ה-CRH מסונתז גם בהיפופיזה הקדמית ולא רק בהיפותלמוס.
ההפרשה של CRH מתבצעת עקב גירוי של מרכזים קורטיקלים גבוהים (בקורטקס שבמוח), בשני מצבים עיקריים
הפרשה במחזור של 24 שעות- בתוך יממה, מתרחשים אירועים הקשורים להפרשה בתבניות קבועות של ההורמון CRH.
סטרס- במהלך היממה, כתוצאה ממצבי סטרס שונים כפי שתוארו לעיל.
השפעה נוספת על הפרשה של CRH היא קיום של מנגנון פידבק שלילי מקורטיזול או מסטרואידים סינתטיים.
הקולטנים ל-CRH נקראים קולטנים מסוג 1 והם נמצאים בהיפופיזה הקדמית.
מאחר שמצבי דחק דורשים זמן תגובה מהיר, ניתן לראות כי תוך שניות מהרגע בו יש קישור של CRH לקולטן, יש הפרשה של ACTH ושל נגזרות חלבון ה-POMC, שהוא חלבון ממנו נגזר הורמון ה-ACTH וכן פפטידים נוספים.
למעשה, ההורמון CRH פועל בדרך של שפעול גנים, וגורם בדרך זו לקידוד של חלבונים כגון חלבון ה-POMC ממנו נגזר ההורמון ACTH המשוחרר מההיפופיזה.
ציטוקינים ספציפיים אשר מופרשים בתהליכים דלקתיים, כגון IL6, IL1, TNFa, גורמים להפעלת מערכת הסטרס בגוף היות שניתן למצוא בהם פעילות דמוית CRH- ציטוקינים אלו מפעילים למעשה את ציר ה- CRH ונקראים גם Tissue cortico tropin releasing factor.
כך למשל אצל חולים בטראומה עם תהליך דלקתי, יש הגברה של ייצור ACTH ושל קורטיזול.
CRIME (ראשי תיבות של: Compression Ratio Info-leak Made Easy) היא התקפת סייבר המנצלת פרצת אבטחה בעוגיות מאובטחות הנשלחות בפרוטוקולים HTTPS ו-SPDY, המשתמשים בדחיסת מידע.
בתקיפה זה מנסה התוקף להשיג קובצי עוגייה המכילים מידע של אימות זהות סודיות.
בעת ביצוע אחזור תוכנן של עוגיות הזהות הסודיות, באפשרותו של התוקף לבצע חטיפת שיחה על שרת אינטרנט מאובטח ויכולת לבצע התקפות נוספות.
פרוטוקול TLS 1.2 מצפין נתונים דחוסים מבלי לעכב את הנתונים הלא מוצפנים ובכך יכול התוקף לראות את גודל ההצפנה שנשלחה על ידי דפדפן האינטרנט ובאותו הזמן לגרום לו לשלוח בקשות מרובות אל אתר היעד.
בשלב הבא יגלה התוקף את השינוי בגודל המטען הדחוס של הבקשה המכילה את קובץ העוגייה שנשלחה על ידי דפדפן האינטרנט רק אל אתר היעד, כאשר את התוכן ישנה התוקף על פי צרכיו.
במידה והגודל מופחת הוא יוכל לגלות אם התוכן שהוזרק תואם למקור ומכיל את התוכן הסודי שחיפש.
התקפה זו יעילה נגד מספר גדול של פרוטוקולים: SPDY (דוחס את כותרת הבקשות), TLS (דוחס רשומות) ו-HTTP (דוחס תגובות).
ניתן למנוע התקפה זו באמצעות מספר דרכים:
השבתת דחיסת בקשות SPDY בדפדפן.
הלקוח יבחר את שיטת הדחיסה הרצויה והשרת יבחר רק שיטת דחיסה שהלקוח הציע, כך שאם הלקוח יציע 'none' (ללא דחיסה), הנתונים לא יידחסו.
החל מספטמבר 2012 החלו חברות שונות ומפתחי אתרים ליישם מדיניות הגנה כנגד דחיסת נתונים בפרוטוקולים SPDY ו-TLS ובגרסאות האחרונות של דפדפני האינטרנט וכמו כן גם שרת האינטרנט nginx (גרסה 1.0.9 ומעלה), OpenSSL (גרסה 1.2.2 ומעלה) לא היו פגיעות להתקפה זו.
CQD () הוא אחד מאותות המצוקה הראשונים בהם נעשה שימוש המורכב מהאותיות C Q D שנות השימוש בהם הקוד פעל הם מתחילת 1904 עד שנת 1908 ברדיו באמצעות שפת מורס ושימוש במכשיר הטלגרף.
השימוש באות חירום זה הוכרז ב-7 בינואר 1904 על ידי חברת מרקוני תקשורת ימית בינלאומית הבריטית, ונכנס לשימוש במתקני החברה החל מה-1 בפברואר של שנת 1904, ובשנת 1908 החולף עם האות החירום החדש: SOS.
משמעות הקוד הייתה זהה מאוד למשמעות קוד החירום SOS, שניהם היו בכוונה לשלוח אות מצוקה לסכנת חיים מיידית לנמצאים על כלי הטיס או על כלי השיט, כל השומע קריאה זו נדרש להגיע לעזרה מיידית.
מקובל לחשוב כי משמעות המילים CQD הם ראשי תיבות של Come Quick, Distress או Come Quick, Danger .
הוסכם שסימן זה הוא קל לשימוש וקל לזיכרון בידי חובבן ובליווי הפרעות.
תוכן משותף עם הקוד CQD והקוד SOS, היה הוא משודר כאות בודדת ולא כשלושה אותות נפרדים.
אות ה־CQD לא היה תקף זמן רב, בכינוס הבינלאומי בברלין ב-1906 התקן הגרמני של SOS אומץ, ואושר בשנת 1908. אות ה-CQD היה בשימוש לעוד כמה מספר שנים.
שימוש בקוד זה הפך למוכר לאחר שאושר ב-1908 הקוד SOS, בידי משדרים באוניות בריטיות לרוב לשנת 1912, רובם של חברת: "וייט סטאר ליין".
ההצלה המשמעותית הראשונה בשימוש קוד זה התרחשה בינואר 1909, כאשר כ-1500 איש ניצלו מההתנגשויות הספינות ריפבליק ופלורידה על ידי הבאלטיק ששמעה את איתות ה-CQD.
ב-15 באפריל שנת 1912, אוניית הנוסעים הבריטית, טיטניק שלחה את הקוד CQD לספנות אחרות לאחר התנגשותם בקרחון בשימוש בקוד מורס כדי לבקש עזרה ולהציל את האנשים הנמצאים על הספינה, יותר מאוחר הוצע שימוש בקוד החירום החדש: SOS
משום שחשבו שכך השדרנים באוניות האחרות יזהו את האות שטיטניק שולחת.
לאחר זמן מה, האוניות שקלטו את הקוד היו: "קרפטיה", "מאונט טמפל", "פרנקפורט", ו"אולימפיק" אשר דיווחו לרב-חובל שלהם לנסוע לכיוון האונייה טיטניק.
"קרפטיה" שהייתה הקרובה מביניהם, הייתה במרחק של 58 מיילים ימיים מהאונייה טיטניק
השדרן שהיה באונייה "קרפטיה" דיווח לרב-חובל שלו, ורב-החובל הורה להגביר למלוא המהירות שהייתה כ-17 קשר, ואמרה שתגיע תוך כ-4 שעות.
CR929 הוא מיזם משותף של התעשייה האווירית של רוסיה והתעשייה האווירית של סין לבניית מטוס רחב גוף על קיבולת של 250–300 נוסעים.
המטוס מפותח על ידי תאגיד המטוסים המאוחד הרוסי ו-COMAC הסינית.
דגם הבסיס ייקרא CR 929-600. הגרסה המשנית היא CR 929-500. הגרסה הישנה יותר היא CR 929-700. יצוין כי האותיות הלטיניות C ו-R מציינות את שמות המדינות שמשתתפות בפרויקט: C - סין (China), R - רוסיה (Russia).
הסכם שיתוף הפעולה נחתם בשנת 2014 במהלך ביקורו של נשיא רוסיה ולדימיר פוטין בבייג'ינג.
דגם המטוס הודגם לראשונה בתערוכת החלל הבינלאומית China Airshow - 2016 (בז'והאיי, נובמבר 2016).
ב-29 בספטמבר 2017 נקרא רשמית בשם CR 929. ב-6 ביוני 2018 תאגיד המטוסים המאוחד וחברת COMAC הסכימו כי הפרויקט מהווה פיתוח של מטוס רחב גוף לטווח ארוכים.
ב-6 בנובמבר 2018, ב-China Airshow הוצג דגם בקנה מידה מלא של המטוס.
הדגם הוצג לראשונה ברוסיה בתערוכת MAKS-2019.
כדי ליישם את הפרויקט, נוצרה חברה משותפת לסין ורוסיה למטוסים מסחריים בינלאומיים בשם China-Russia Commercial Aircraft International Corp.
(בראשי תיבות RCAIC), שבסיסה בשנגחאי.
כמו כן, ישנו משרד ראשי האחראי על האסטרטגיה והפיתוח של התוכנית ברמה הגבוהה ביותר.
לנשיא המיזם המשותף מונה גו בוז'י, ראש חטיבת המטוסים הרחבים של תאגיד COMAC.
יו"ר מועצת המנהלים של המיזם המשותף הוא אולג יבגנייביץ' בושרוב (סגן שר התעשייה והמסחר של הפדרציה הרוסית).
סרגיי פומיניח (מנהל התוכנית למטוסים רחבי גוף של תאגיד המטוסים המאוחד) מונה לחבר הדירקטוריון מהצד הרוסי.
מקסים ליטווינוב מונה למעצב הראשי מהצד הרוסי, וצ'ן אינגצ'ון מהצד הסיני.
COMAC מפתחת ומייצרת גוף מרוכב מתכת; תאגיד המטוסים המאוחד מפתח ומייצר אגף מורכב.
ההרכבה הסופית נערכת בשנגחאי, במתקני COMAC.
עלות הפיתוח הצפויה של המטוס היא 13–20 מיליארד דולר.
רוסיה וסין משתתפות בפרויקט ומממנות אותו בשווה.
פיתוח הקו והקמת מתקני ייצור יעלו 13 מיליארד דולר אמריקאי, 7 מיליארד דולר נוספים יעבור למערכת אספקת החלפים, שיווק ומכירת תמיכה - סבסוד וערבות הערך שנותר.
לדברי פוטין, חלק מהעלויות של הפרויקט ליצירת מנוע יכולות להיות ממומנות באמצעות חברת "רוסנפטגז".
בשנת 2019 צפויים להסתיים החוזים הסולידיים הראשונים.
הטיסה הראשונה צריכה להתקיים לא יאוחר משנת 2022. משלוחי מטוסי הייצור ללקוחות יחלו 10–12 שנים לאחר השקת הפרויקט, בערך בשנים 2026–2027. התוכנית כולה מתוכננת עד 2045.
מחיר המטוס נקבע על 113.5–117.8 מיליון דולר; בשנה הראשונה המוצר צפוי להיות זול ב-20% מהמתחרים.
בשלב הראשון יקבל המטוס מנועי ג'נרל אלקטריק או מנועי רולס רויס.
בשלב השני (אחרי 2030) מתוכנן להתקין את מנוע ה-PD-35 הרוסי.
משקל ההמראה המרבי הוא 245 טון.
סיפאפ הוא מכשיר נשימה לא חודרני, מפוח המספק זרם אוויר בלחץ חיובי מתמשך.
המכשיר נועד לסייע למטופלים שנושמים בכוחות עצמם אך זקוקים לסיוע נשימתי, בעיקר במחלות הפוגעות בנשימה במהלך שינת הלילה ובעת דום נשימה בשינה.
מכשיר הסיפאפ מורכב ממפוח המחולל זרם אוויר בלחץ, צינור ומסכה חלקית או מלאה המורכבת על פני המטופל.
ישנם סוגי מסכות שונים, מצינורית אף ("משקפי חמצן"), ועד למסכת פנים מלאה (בדומה למסכת חמצן המשמשת בצלילה).
המכשיר מנטר את הנשימה של המטופל כדי לתמוך בו במקרי דום נשימה במהלך השינה.
המכשיר אינו פותר את בעיית הנשימה, אלא מספק טיפול סימפטומטי, ולרוב נדרש שימוש בו למשך כל החיים.
בחלק מהמכשירים מותקן מכשיר אידוי המסייע בהשבת לחות.
המערכת מומלצת לשימוש במצבים רפואיים שבהם ישנה הפרעה בנשימה במהלך הלילה:
דום נשימה בשינה - תסמונת המאופיינת בהפסקת נשימה במהלך השינה, למשך 10 שניות ומעלה, ופוגעת באיכות השינה.
הנשמת פגים בעלי ריאות לא מפותחות.
במקרים מסוימים, המכשיר עשוי לצמצם או להחליף כליל תרופות סטרואידיות.
היפוקסיה - חוסר חמצן ברקמות הגוף.
טרכאומלציה - קנה נשימה רך מדי שלא מאפשר פעילות גופנית מאומצת, לעיתים עד כדי חסימת הקנה.
במרץ 2020, מנהל המזון והתרופות האמריקאי פרסם המלצה לשימוש בסיפאפ בחולי נגיף Covid-19, תוך הוספת סינון אוויר נוסף, כדי למנוע העברת זיהומים, אך מומחים הצביעו על בעיות שעלולות לצוץ כתוצאה מהשימוש.
במערכת הנשימה ישנן רקמות רכות: בית הבליעה, החך הרך, הענבל והחגורה הלימפטית על שם ולדייר, שמוחזקים בעת העוררות על ידי שרירי הצוואר ובעת השינה הם רפויים.
עודף משקל, מבנה גנטי ומחלות שונות, עשויים לגרום להתקרבות הרקמות ולצמצום מעבר האוויר עד כדי חסימה (כך נוצרות קולות הנחירה).
במקרה של הפסקת הנשימה, אינסטינקט הגוף הוא כניסה למצב לחץ, והערת האדם כדי שישוב לנשום, מצב זה יכול להגיע עד עשרות פעמים בשעה.
מכשיר הסיפאפ מזרים אוויר בלחץ חיובי קבוע, היוצר "קיר" בין הפה והלשון באופן שמונע את סגירת הלוע, ומרחיב את המעבר בין הרקמות.
הדגמים האוטומטיים של המכשיר מזהים את הפסקת הנשימה המתקרבת (על ידי מדידת הנשימה) ומגבירים בהתאם את לחץ האוויר המופק כדי למנוע חסימה.
מכשיר הביפאפ (BPAP) פועל על עיקרון דומה אך מספק שתי רמות שונות של לחץ חיובי: לחץ גבוה בשאיפה ולחץ נמוך בנשיפה.
הביפאפ מאפשר טווח והפרש לחצים גדולים יותר.
מכשיר זה מיועד למטופלים שמתקשים להתמודד עם הלחץ החיובי הגבוה בזמן הנשיפה או לחולים באי ספיקה נשימתית.
מכשירי סיפאפ נחשבים למכשירים בטוחים לשימוש, לאחר ההתאמות הנדרשות, שעלולות לקחת אף מספר שבועות.
לחץ האוויר הנפלט מייצר רעש חלש שעשוי להפריע להירדמות של המטופל או של הסובבים אותו.
חבישת המסכה על הפנים מסורבלת ולעיתים מפריעה להירדמות.