tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מדד שארפ ספג ביקורת נוקבת בשנים האחרונות בשל אי יכולתו להתמודד עם שווקים יורדים.
מדד מחירים הוא מדד, המחושב בטכניקות סטטיסטיות ומשתנה מזמן לזמן, אשר מיועד למדוד את השתנות המחירים של סל מוצרים ושירותים הנקבעים במסגרת מדד ספציפי.
מדדים כאלה יכולים להיות מדד המחירים לצרכן אשר אמור למדוד את השתנות מחירי סל מוצרים ושירותים (להלן: "הסל") הנצרכים על ידי קבוצת אנשים מסוימת, מדד המחירים ליצרן, מדד מחירי הייבוא ועוד.
המדד יכול להתייחס לסל של קבוצות בני אדם שונות המוגדרות על פי משתנים שונים (גאוגרפיים, דמוגרפיים ועוד).
מאחר שמטרת המדד היא למדוד את השינוי ברמת המחירים, אין חשיבות לערכו המוחלט אלא לשנוי היחסי בערך זה.
סל בסיסי קבוע או משתנה
כדי לקבוע את ערכו של המדד יש לחשב את ערכו של הסל בכל עת ולקבוע את ערכו היחסי לעומת סל הבסיס.
מכאן החשיבות בקביעת הסל המשמש לחישוב המדד.
שיטה אחת לחישוב המדד היא לקבוע סל בסיסי קבוע שישמש לקביעת ערכי המדד בכל עת.
לשיטה זו יש יתרון בכך שהיא מאפשרת (לפחות תאורטית) השוואה בין מחירי אותו סל במשך תקופה ארוכה.
סל קבוע אינו מתחשב בשינוי הרכב הסל האפקטיבי במשך השנים ולצורך בדיקת שינויי מחירים בתקופות מרוחקות מתקופת הבסיס - עלול לתת תוצאות שאינן עונות לשאלות המעניינות את המשתמשים.
סל קבוע אינו נותן ביטוי למוצרים חדשים הנכנסים לשימוש.
קיימות בעיות של שינוי ושיכלול של מוצרים שאינו בא לביטוי בסל קבוע.
קיימת בעיית העלמות מוצרים מן השוק.
כדי לענות על בעיות אלה, הונהגה שיטה של חישוב מדדים לתקופות קצרות (של מספר שנים) תוך שרשורם (כלומר, קביעת הערך ההתחלתי של כל מדד כזה בגובה הסופי של המדד הקודם).
גם שיטה זו אינה נטולה בעיות ובייחוד הבעיה שאין היא נותנת תשובה הולמת לשאלה של שיעור השינוי במחירים לתקופות ארוכות.
שתי שיטות מפורסמות לחישוב המדד (או למעשה, לחישוב הסל הבסיסי של המדד) ידועות בשמות: מדד לספיר (Laspeyres) ומדד פאש (Paasche).
לפי שיטת לספיר נקבע הרכב הסל הבסיסי להיות זה שבתקופה הראשונה לחישוב המדד (בדרך כלל החודש הראשון) ואילו לפי שיטת פאש נקבע הסל לפיו מחושב המדד להיות הסל של החודש האחרון.
כלומר, מדד לספיר מודד את השיעור שבו השתנו מחירי הסחורות שנצרכו בחודש הראשון ואילו מדד פאש מודד את השתנות מחירי הסחורות שנצרכו בחודש האחרון.
כמות מוצר שנצרכה (נמכרה או נקנתה) בתקופה תסומן:
ערך t בתקופה הראשונה לחישוב המדד הוא
ערך t בתקופה האחרונה לחישוב המדד הוא
מדד לספיר ייקבע לפי הנוסחה:
ומדד פאש ייקבע לפי הנוסחה:
כאשר הסכימה היא על כל המוצרים הכלולים בסל.
קביעה מעשית של סל בסיסי
למעשה, אם רוצים לחשב את המדדים בכל תקופה (בדרך כלל חודש) ללא פיגור גדול, אין אפשרות להשתמש במדד פאש.
זאת, מאחר שלצורך זה יש להשתמש בהרכב הסל הנקבע על יסוד נתוני החודש האחרון.
גם מדד לספיר אינו יכול לשמש לצורך מעשי, אם רוצים למנוע פיגור בחישוב המדדים הראשונים ואם מניחים שהנתונים לגבי הרכב הסל נאספים בפיגור מסוים.
לפיכך, בדרך כלל, לצרכים מעשיים, משתמשים בסל בסיסי המבוסס על נתוני הכמויות הידועים לגבי מספר תקופות (חודשים) שלפני התקופה לגביה מחושבים המדדים.
בטכניקה דומה ניתן להשתמש לחישוב מדד כמויות.
מדד הכמויות נותן ביטוי לשינוי בכמויות המוצרים לאורך זמן.
במקרה זה, מתהפכים התפקידים של המחירים ושל הכמויות בכל הנוסחאות.
בעוד שבמדד המחירים משמשות הכמויות בתקופת הבסיס לצורך קביעת המשקל שיש לתת לכל מוצר במסגרת המדד, הרי, במדד כמויות, משמשים המחירים בתקופת הבסיס לצורך קביעת המשקל הניתן לכל כמות של מוצר.
מדד נילסן הוא מערכת מדרוג שפותחה על ידי חברת נילסן (NMR) לקביעת גודל והרכב הצרכנים במגוון תחומים מקמעונאות ועד אחוז צפייה בתחנות טלוויזיה, זאת בהתבסס על סקרי צרכנים.
החברה פועלת בלמעלה מ-100 מדינות והיא נוסדה ב-1923.
המערכת עודכנה ושונתה במידה רבה מאז שפותחה לראשונה בתחילת שנות ה-40 על ידי ארתור נילסן.
רשתות טלוויזיה רבות בארצות הברית מבססות את מחירי הפרסום שלהן תוך הסתמכות על מדד זה, כמו גם קובעות בעזרתו את לוחות הזמנים ואת תוכן התוכניות.
סוויפס הוא שם שניתן לארבעה חודשים בשנה (נובמבר, פברואר, מאי ויולי), בהם נקבעים, על ידי מדד נילסן, הסכומים שניתן לגבות עבור שידור פרסומות ברשתות הטלוויזיה שבארצות הברית.
נתוני הרייטינג של התוכניות השונות ברשתות הטלוויזיה נבדקים במהלך כל השנה, אך הסכומים שייגבו עבור שידור הפרסומות בעונת השידורים הבאה נקבעים במהלך חודשים אלו.
בעקבות התוצאות מבדיקת התוכניות והסדרות בחודשים אלו, מחליטים ברשתות השידורים האם להמשיך את שידור והפקת התוכניות, לבטל את התוכניות באופן מיידי או להימנע מהזמנה שלהן לעונת השידורים הבאה.
על מנת לספק את רצונם של ראשי הרשתות המסחריות, שחפצות ברייטינג גבוה במהלך חודשי הבדיקה, מושקעים בשידורי ה"סוויפס" משאבים רבים יותר; הופעות אורח של ידוענים, קווי עלילה שמושכים תשומת לב לכיוון הסדרות, וקליף האנגרים בפרקים שקודמים לחודשי הסוויפס.
כמו כן, תוכניות נצפות פחות מוסרות באופן זמני מלוח השידורים (עד שיסתיימו חודשי הסוויפס), בצעד שנועד להבטיח ממוצע רייטינג גבוה יותר לרשתות במהלך כל שבעת ערבי השידור שלהן.
תוכניות טלוויזיה שדורגו גבוה במדד
הטבלה הבאה מציינת את כל תוכניות הטלוויזיה עם ממוצע הרייטינג הגבוה ביותר לכל עונת טלוויזיה.
מדד מחירי תשומות בסלילה הוא מדד המתפרסם על ידי הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, המהווה אחד מסוגי מדדי המחירים החודשיים, ומחשב על עלות סלילת ואחזקת קטע כביש.
המדד המחושב בטכניקות סטטיסטיות ומיועד למדוד את שינויי המחירים של סל מוצרים ושירותים הדרושים לסלילת ולאחזקת כבישים כגון: מחירי מצע, אספלט, ברזל, שכר עבודה בענף ועוד.
המדד נקוב בנקודות המבטאות את היחס במחירי הסל ביחס לתקופת הבסיס, שבה נקבעה רמת המחירים ברמה של 100 נקודות.
סל המוצרים ותקופת הבסיס מוחלפים מדי זמן מה, וזאת בהתאם לשינויים הטכנולוגיים, שינויי התקינה והשינויים בביקוש.
תקופת הבסיס הנוכחית היא שנת 2004 ותקופת הבסיס שקדמה לה היא 1992.
המדד מורכב משלושה תתי מדדים: תשומות בכבישים עירוניים, תשומות בכבישים בין עירוניים, ותשומות לסלילת כביש חדש.
המדד משמש בדרך כלל גורמים בענף התשתית, עבודות עפר ופיתוח סביבתי, לצורך הצמדת סכומים בהתקשרות ביניהם.
מדד מחירי התוצר (או: מדד מחירי התמ"ג) הוא מונח כלכלי המציין את היחס בין התמ"ג הנומינאלי (תוצר במחירים "שוטפים") לתמ"ג הריאלי (תוצר במחירים קבועים, לפי מחירי שנת ייחוס מסוימת).
הנוסחה לחישוב מדד מחירי התוצר היא הבאה:
מדד מחירי התוצר = (תמ"ג נומינלי \ תמ"ג ריאלי) * 100
מדד נאסד"ק 100 הוא מדד בורסה המורכב מ-100 מהחברות (הלא פיננסיות) הגדולות ביותר הרשומות למסחר בנאסד"ק, בורסה לניירות ערך המנוהלת על ידי האגודה הלאומית לסוחרי ניירות ערך, הפועלת מארצות הברית.
במדד נכללים בעיקר חברות צמיחה מתחום הטכנולוגיה.
זהו מדד משוקלל היוון מותאם (modified capitalization-weighted index) ומשקל החברות במדד מבוסס על שווי השוק שלהן, אך ישנן הגבלות מסוימות כדי למתן את השפעותיהן של החברות הגדולות יותר.
בנוסף להיעדרן של חברות פיננסיות, הנאסד"ק 100 כולל 15 חברות שהתאגדו מחוץ לארצות הברית.
אומנם גם מדד ה-S&P 500 כולל 5 חברות מחוץ לארצות הברית, אך מדד הדאו ג'ונס מעולם לא כלל חברות זרות.
המדינות (לא כולל ארצות הברית) המיוצגות או שהיו מיוצגות במדד הנאסד"ק 100 הן:
איי קיימן – סיגייט טכנולוגיות (STX)
ישראל – פאלו אלטו נטוורקס (PANW)
הולנד – קיאג'ן (QGEN), ASML
בריטניה – ליברטי גלובל (LBTYA) וודאפון (VOD)
קנדה – לולולמון אתלטיקה (LULU)
בנוסף, הוא המדד היחיד מבין השלושה בארצות הברית, המדרג בכל שנה מחדש את דירוג המדד שלו, על מנת להבטיח כי החברות הגדולות בנאסד"ק (למעט חברות פיננסיות), נמצאות בו באופן מדויק בהתאם לשווי השוק שלהן.
החברות המרכיבות את מדד נאסד"ק 100
נכון ל-25 בדצמבר 2024, מדד נאסד"ק 100 מורכב מהחברות הבאות:
מדד מלמפטי (Mallampati) משמש רופאים מרדימים ואחרים כדי לנסות לנבא את מידת קלות האינטובציה על אדם מסוים, בדרך כלל כחלק מהערכה טרום ניתוחית.
המדד נקבע על ידי הסתכלות באנטומיה של חלל פה ומורכב מנראות הענבל, הקשתות סביב החגורה הלימפטית על שם ולדייר והחיך הרך.
ניתן לקבוע את המדד עם או בלי השמעת קוליות העיצורים.
ציון מלמפטי גבוה (3 או 4) מנבא אינטובציה קשה וכן קשור לשכיחות גבוהה של דום נשימה בשינה.
להלן פירוט מדד מלמפטי המתוקן:
מלמפטי 1: נראות מלאה של השקדים, הענבל והחיך הרך
מלמפטי 2: נראות של החיך הקשה והרך, החלק העליון של השקדים והענבל.
מלמפטי 3: נראות של החיך הקשה והרך ובסיס הענבל.
מלמפטי 4: נראות של החיך הקשה בלבד.
עבור פרט המקיים את אקסיומות פון נוימן-מורגנשטרן ובעל פונקציית תועלת לכסף , מקדם שנאת הסיכון של הפרט הוא .
ניתן להיעזר בהתנהגות המדד עם השינוי ב- על מנת למצוא פונקציות תועלת המתאימות לכל גישה אפשרית לסיכון והחלטות בתנאי אי ודאות.
יחס העדפה ופונקציית תועלת כללית
בבואנו לנתח בעיות החלטה של פרט בודד שלהן מספר תוצאות אפשריות, עלינו להבין מהו האופן שבו הפרט מדרג את התוצאות.
דירוג זה הוא תהליך מנטלי של הפרט המשווה בין כל 2 אלטרנטיבות וקובע איזו מהן הרצויה ביותר.
הצורך למדל תהליך זה באופן נוח ברור, היות שהוא מהווה בסיס לניתוח דרכי הפעולה שיבחר הפרט בין אם בבעיית החלטה שרק הוא שותף לה ובין אם במשחק מרובה משתתפים.
נניח כי בפני הפרט עומדת קבוצת אלטרנטיבות (סלים) וכי לפרט יחס העדפה בינארי על קבוצה כך שלכל מתקיים אם"ם הפרט מוצא את סל טוב לפחות כמו סל .
באופן טבעי מטרת הפרט היא למקסם את תועלתו.
על מנת שיחס העדפה זה יגדיר סדר על קבוצת האלטרנטיבות האפשריות נדרוש את קיום אקסיומות התועלת הבאות:
רציפות: לכל הקבוצות ו- הן קבוצות סגורות.
הגדרה: תהי קבוצת אפשרויות ו- יחס העדפות שלם וטרנזיטיבי על .
פונקציה נקראת פונקציית תועלת המייצגת את , אם לכל מתקיים:
יהי יחס העדפה של פרט המקיים את אקסיומות התועלת.
אז קיימת פונקציית תועלת רציפה, המייצגת את יחס ההעדפה של הפרט.
חשיבות של משפט זה היא בכך שאם יחס ההעדפה של הפרט מקיים את אקסיומות תורת התועלת, אזי במידול בעיית ההחלטה של הפרט ניתן לחשוב עליו כאילו הוא ממקסם פונקציית תועלת ולנתח את התנהגותו לפי עיקרון זה.
נשים לב כי פונקציית התועלת של הפרט איננה יחידה.
אכן, כל טרנספורמציה מונוטונית עולה אף היא פונקציית תועלת של פרט זה.
לכן, פונקציית התועלת היא פונקציה אורדינלית וקיימת חשיבות רק לסדר היחסי של הסלים לפי פונקציה זו.
החלטות בתנאי אי ודאות ותועלת פון-נוימן מורגנשטרן
התועלת במובנה הרגיל מאפשרת לנתח מצבי החלטה של פרט כאשר ההחלטה מתבצעת בתנאי וודאות.
בפועל, חלק נכבד מבין ההחלטות שפרטים מבצעים כרוכות במידה כזו או אחרת של אי ודאות לגבי התוצאה שתתקבל או המהוות חלק ממשחק שבו שותפים גם שחקנים אחרים המשפיעים אף הם על התוצאה .
לכן, קיים צורך להתאים את מושג התועלת על מנת לאפשר טיפול במצבים אלו.
נניח כי הפרט עומד בפני מצב שלו מספר סופי של תוצאות (פרסים) אפשריות .
הגדרה: הגרלה על הפרסים בקבוצה נתונה על ידי כאשר:
הגדרה: הגרלה מרוכבת היא הגרלה על הגרלות.
יהי אוסף ההגרלות המורכבות על הקבוצה ונניח כי קיים עבור הפרט יחס העדפה בינארי על קבוצת ההגרלות וכן שיחס העדפה זה מקיים את אקסיומות התועלת הכללית.
כמו כן נזהה את הפרס עם ההגרלה המורכבת .
תחת הנחות אלו ממשפט Debreu נקבל כי קיימת פונקציית תועלת כך שמתקיים לכל
הגדרה: פונקציית תועלת תיקרא ליניארית אם לכל הגרלה מתקיים:
בשנת 1947 ניסחו המתמטיקאי ג'ון פון-נוימן והכלכלן אוסקר מורגנשטרן 4 את ארבע האקסיומות הבאות (אקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן):
פישוט: לכל תהי ההגרלה הפשוטה ותהי ההגרלה המורכבת .
לכל ההסתברות לקבלת בהגרלה המורכבת היא:
הצבה: תהי ההגרלה המורכבת והגרלה פשוטה כלשהי המקיימת .
תחת הנחת אקסיומות התועלת הכללית ואקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן מתקיים המשפט הבא:
יהי יחס העדפה של פרט המקיים את אקסיומות התועלת הכללית ואקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן.
אזי קיימת פונקציית תועלת ליניארית המייצגת את יחס ההעדפה.
פונקציית תועלת זו, בניגוד לפונקציית תועלת כללית היא יחידה עד כדי טרנספורמציה אפינית.
באופן כללית משפט פון-נוימן מורגנשטרן ניתן להכללה כאשר הקבוצה היא בת מנייה וכן עבור המקרה של התפלגות רציפה.
נניח כי בפני פרט נתון עומדת קבוצת הגרלות על קבוצת הפרסים וכי הפרט מקיים את אקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן.
הגדרה: תהי הגרלה על פרסים כספיים ותהי תוחלת הפרס בהגרלה.
הפרט ייקרא שונא סיכון אם לכל הגרלה כנ"ל:
המחשה למושג שנאת הסיכון ניתן לראות בגרף.
פונקציית התועלת של הפרט קעורה ולכן מדובר בפרט שונא סיכון.
ואכן התועלת שמניבה ההגרלה לפרט (תוחלת התועלת) היא והיא נמוכה מהתועלת של תוחלת הפרס .
על מנת לבצע השוואה בין פרטים שונים העומדים בפני מצבי החלטה זהים, קיים צורך במציאת מדד שיאפשר השוואה זו וייתן ביטוי למסקנה האינטואיטיבית כי קיים קשר בין "רמת" הקעירות של פונקציית התועלת לבין שנאת הסיכון של הפרט.
יתרה מזאת, מכיוון שפונקציית התועלת של פרט המקיים את אקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן יחידה עד כדי טרנספורמציה אפינית, נרצה שהמדד המדובר יהיה אינווריאנטי תחת טרנספורמציות אפיניות.
תהי פונקציית תועלת מונוטונית עולה ממש, קעורה ממש וגזירה פעמיים ברציפות ב ויהי פרט כך ש- פונקציית התועלת של פרט זה מכסף והמקיים את אקסיומות פון-נוימן מורגנשטרן.
נניח שבידי הפרט רכוש תחילי בגובה וכי הוא עומד בפני הגרלה שבה ירוויח או יפסיד סכום כסף קטן בהסתברויות שוות (כפי שמופיע בגרף).
נסמן ב- את ההון של הפרט לאחר ההגרלה.
בפני הפרט עומדת ההגרלה הבאה .
היות שפונקציית התועלת של הפרט היא ליניארית בכסף וקעורה ממש מתקיים:
ולכן הפרט מקיים שנאת סיכון (בהגרלה זו ).
נסמן ב- את הפסד התועלת של הפרט עקב הצורך להשתתף בהגרלה.
פונקציה גזירה ברציפות פעמיים ומפיתוח טיילור סביב מתקיים:
נסמן ב- את ההון המקיים וכן .
הפרט שונא סיכון ולכן מתקיים .
פונקציה מונוטונית עולה ממש ומכאן .
ובעצם, האינטואיציה מאחורי מדד שנאת הסיכון של ארו-פראט היא השאלה מהו הסכום המקסימלי ששחקן עם הון התחלתי מוכן לשלם על מנת להימנע מהשתתפות בהגרלה הוגנת (כאשר הסכום נמדד ביחידות של שונות ההגרלה).
נוודא כי מדד זה אינווריאנטי תחת טרנספורמציות אפיניות.
תהי טרנספורמציה אפינית על אזי:
המדד שהוצג לעיל הוא מדד לוקאלי ביחס לרמת ההון התחילי .
אך מה אם אנו מעוניינים להשוות בין שנאת הסיכון של שני פרטים לכל רמת הון תחילי?
ישנן 3 דרכים טבעיות לבצע השוואה זו:
על ידי שימוש במדד שנאת הסיכון הלוקאלית
בהינתן שני פרטים המקיימים את אקסיומות פון נוימן מורגנשטרן.
אם לפרט א' פונקציית תועלת ולפרט ב' פונקציית תועלת ,נאמר כי פרט א' הוא בעל שנאת סיכון גדולה יותר אם לכל רמת הון תחילי מתקיים:
על ידי טרנספורמציה מונוטונית וקעורה ממש
נאמר כי פרט א' הוא בעל שנאת סיכון גדולה יותר מפרט ב' אם פונקציית התועלת של פרט א',, "קעורה" יותר מפונקציית התועלת של פרט ב', .
פורמלית, אם קיימת פונקציה מונוטונית עולה, קעורה ממש וגזירה פעמיים ברציפות כך שמתקיים:
על ידי הגדרת פרמיית סיכון
בבניית מדד שנאת הסיכון הלוקאלי של אראו-פראט התבוננו בפרט בעל הון תחילי העומד בפני הגרלה הוגנת.
יהי הרווח בהגרלה זו – משתנה מקרי המקיים .
הגדרה: פרמיית הסיכון בהגרלה תסומן והיא רמת העושר המקסימלית שפרט A מוכן לוותר עליה על מנת להימנע מההימור .
עבור פרט שונא סיכון ובעל פונקציית תועלת קעורה ממש מתקיים לכל רמת עושר תחילי .
אנו נאמר כי פרט א' הוא שונא סיכון יותר מפרט ב' אם .
שלוש הדרכים הללו לטיפול בשנאת סיכון גלובלית הן טבעיות, אך נראה כי קשה לבחור באחת מהן על פני האחרות ועולה השאלה איזו מהן היא הנכונה יותר.
מסתבר כי תחת הנחות מסוימות על פונקציות התועלת של הפרטים מתקיים המשפט הבא:
תהיינה פונקציות תועלת גזירות פעמיים ברציפות, מונוטוניות עולות ממש וקעורות.
כאשר מונוטונית עולה ממש, קעורה ממש וגזירה פעמיים ברציפות.
לכל רמת עושר תחילי ולכל משתנה מקרי כך שמתקיים .
נגדיר את באופן עקיף על ידי .
מכך ש- מונוטוניות נובע כי מוגדרת היטב.
על ידי גזירת שני האגפים פעמיים נקבל:
מהשורה הראשונה ומכך ש- מונוטונית עולה ממש נקבל .על ידי חלוקת השורה השנייה בראשונה נקבל כי:
נשים לב לכך שמתקיימים אי השוויונים הבאים:
כאשר אי השוויון נובע מאי-שוויון ינסן.
יהי משתנה מקרי שרירותי קטן כלשהו ונתבונן במשפחת המשתנים המקריים .
תהי פונקציה של בקטע .
נתבונן בקירוב טיילור עבור סביב :
מהגדרת מתקיים כי ולכן .
על ידי גזירת שני אגפי ההגדרה פעמיים נקבל:
מהצבת בשני השוויונות נקבל כי וכן , כאשר היא השונות של .
על ידי הצבת אל תוך קירוב טיילור נקבל:
ולכן לכל רמת עושר תחילי ולכל משתנה מקרי, עבור ערכי קטנים מספיק פרמיית הסיכון תלויה באופן מונוטוני ברמת שנאת הסיכון.
מדד ניירות ערך הוא מדד המשקף את רמת המחירים הממוצעת של קבוצות מסוימות או ענפים מסוימים של ניירות ערך הנסחרים בבורסה לניירות ערך.
המדד מחושב מתוך מחירי ניירות הערך, בדרך כלל על ידי חישוב ערכם המשוקלל.
המדד משמש משקיעים הן להערכת רמת המחירים של ענף או קבוצה מסוימים, והן כבסיס להערכת ביצועים (Benchmark) למדידת ביצועים של תיקי השקעות ולהשוואה של ביצועים אלה ברמה יומית, חודשית, שנתית או רב-שנתית.
מדדי ניירות ערך העיקריים הם מדדי מניות ומדדי איגרות חוב.
מדדי מניות בולטים בעולם הם מדד דאו ג'ונס ומדד נאסד"ק בארצות הברית, מדד ניקיי ביפן, מדד דאקס בגרמניה, ומדד הנג סאנג בהונג קונג.
קביעת המשקל של כל נייר ערך משתנה ממדד למדד: במדד דאו ג'ונס המניות השונות משוקללות לפי מחיריהן, וכך יכולה להיווצר הטיה לטובת מניות בעלות מחיר גבוה.
במדדים אחרים משוקלל בדרך כלל שווי שוק של כל מניה ומניה, ובמדדים מסוימים נלקחת בחשבון רק "הסחורה הצפה" באותן מניות, כלומר רק המניות שנמצאות בידי הציבור ונסחרות בבורסה ללא הכללת מניות שמוחזקות על ידי בעלי השליטה בחברה.
כיוון שניירות ערך מחלקים למחזיקיהם דיבידנדים או ריבית, נהוגות במדדים שתי גישות לצעד זה:
מדד מחיר, המתעלם מהדיבידנדים המחולקים, כך שחלוקת דיבידנד, המורידה את שער נייר הערך, מורידה גם את המדד.
מדד השקעה או מדד תשואה כוללת, המניח שהדיבידנדים המחולקים הושקעו מחדש בניירות הערך שבמדד.
מכשירי השקעה רבים, כמו קרנות נאמנות ותעודות סל, מנסים לחקות את מדדי ניירות הערך, דהיינו להניב תשואה דומה למדדים, ובאותה רמת סיכון.
כלי השקעה אלה פופולריים בקרב משקיעים שרמות הידע, הניסיון או הזמן שהם יכולים להקצות לניהול תיק ההשקעות אינן גבוהות.
לעומתם, יש מכשירי השקעה שמתיימרים להכות את המדד הרלוונטי.
הפופולריות של המדדים יוצרת עניין גם במכשירי השקעה נגזרים עליהם, כמו אופציות וחוזים עתידיים.
בישראל מדדי המניות המובילים הם מדד תל אביב 125, ולצדו מדד תל אביב 35 שמשמש גם כנכס בסיס למסחר באופציות.
במדדים אלה שקלול המניות השונות נותן משקל יתר לסחירות המניה, ולפיכך, חברה שמניותיה מוחזקות בשיעורים גבוהים על ידי הציבור, ולכן הסחירות היחסית במניותיה גבוהה יותר, זוכה לשקלול גבוה יותר אף מזה הנגזר משווי השוק של מניותיה.
מצד שני, חברות שמשקלן גבוה מאוד, כמו טבע תעשיות פרמצבטיות, ששוויה היה עד לשנת 2017 שקול לעשרות אחוזים מהמדד, מוגבלות במשקלן במדד.
מדדי אג"ח מובילים הם מדדי התל בונד השונים (60, 40 ו-20).
חישוב המדדים מתבצע על ידי הבורסה לניירות ערך בתל אביב, המשתפת פעולה עם הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
בסטטיסטיקה, מדד מיקום מרכזי (או מדד מרכז) הוא ערך מייצג של התפלגות (נקרא גם ערך מרכזי).
אף על פי שהמושג אינו מוגדר פורמלית, הממוצע החשבוני, החציון והשכיח הם הדוגמאות הנפוצות ביותר למדדי מיקום מרכזי.
בסטטיסטיקה תאורית בוחרים את מדד המרכז בהתאם לסוג המשתנה.
משתנה איכותי ניתן לתיאור בעזרת השכיח; משתנה אורדינאלי ניתן לתיאור גם בעזרת החציון; ומשתנה בסולם מדידה שבו אפשר להשוות הפרשים – ניתן לתיאור גם בעזרת ממוצע.
מדד מרכז יכול להיות מחושב עבור קבוצה סופית של ערכים (תצפיות במדגם) או עבור פונקציית התפלגות נתונה, כגון ההתפלגות הנורמלית הסטנדרטית.
בדרך כלל כהשלמה למדדי מרכז יוצגו גם מדדי פיזור שונים, דוגמת שונות וטווח בין רבעוני.
ממוצע חשבוני – סכום התצפיות מחולק במספר התצפיות.
ממוצע משוקלל – עבור כל תצפית במדגם נגדיר משקל, כך שסכום המשקלות יהיה אחד.
הממוצע המשוקלל יהיה סכום המכפלות של כל תצפית במשקל שלה.
נשים לב כי ממוצע חשבוני הוא למעשה ממוצע משוקלל עם משקלות זהות לכל התצפיות.
חציון – הערך אשר בדיוק חצי מכמות הערכים גדולים ממנו, ומחציתם קטנה או שווה לו.
ניתן לחשב ערך זה גם למשתנים אורדינאליים.
שכיח – הערך שמופיע הכי הרבה פעמים במדגם.
ניתן לחישוב גם עבור משתנה נומינלי.
ממוצע גאומטרי/הנדסי – השורש ה-n של מכפלת כל התצפיות כאשר n הוא מספר התצפיות.
אמצע הטווח – ממוצע חשבוני של ערכי המקסימום והמינימום במערכת נתונים.
הממוצע, החציון והשכיח מתקבלים באופן טבעי כאשר מסתכלים על בעיה של מזעור פונקציית הפסד עבור אוסף נתון של תצפיות:
הממוצע יתקבל בתור הערך שממזער פונקציית הפסד ריבועית: כאשר הן התצפיות.
באופן דומה החציון הוא הממזער של פונקציית הפסד של ערך מוחלט .
השכיח הוא הממזער של פונקציית ההפסד הבאה: כאשר .
פונקציות אלו הן חלק ממשפחה של פונקציות הפסד (נורמות) בשם פונקציות .
מדד קרינת על-סגול, מדד קרינה אולטרה סגולה או מדד קרינת UV הוא מדד של עוצמת קרינת על-סגול (UV) העלולה לגרום לכווית שמש.
המדד תקף למקום ולזמן מסוים.
המדד פותח על ידי מדענים קנדיים ב-1992, וב-1994 אומץ על ידי ארגון הבריאות העולמי והארגון המטאורולוגי העולמי.
שימושו העיקרי הוא בתחזיות יומיות המכוונות לציבור, וזמין יותר ויותר בתחזיות לפי שעה.
המדד מוצג בקנה מידה ליניארי פתוח, ביחס ישר לעוצמת קרינת UV שגורמת לכוויות שמש.
לדוגמה, אם אדם בעל עור בהיר (ללא קרם הגנה) מתחיל לקבל כוויות שמש כעבור 30 דקות במדד ברמה 6, אז אותו אדם צפוי לקבל כוויות כעבור 15 דקות במדד ברמה 12 - כפול במדד, כפול במהירות.
המטרה של המדד היא לעזור לאנשים להתגונן בצורה יעילה מקרינת שמש, אשר יש בה תועלת בריאותית כאשר החשיפה היא מתונה, אך חשיפה ממושכת גורמת לכוויות שמש, הזדקנות העור, פגיעה ב-DNA, סרטן העור ופגיעה בעין כקטרקט.
ארגוני בריאות ממליצים על שימוש באמצעי הגנה בחשיפה ממושכת לרמת קרינה מדרגה 3 ומעלה.
המדד מוצג בקנה מידה ליניארי, בו ערכים גבוהים מייצגים סיכון גדול יותר לכוויית שמש.
רמה 0 מייצגת מצב ללא קרינה כלל (לילה).
רמה 10 תוכננה במקור לייצג את אור השמש בצהרי יום קיץ עם שמים בהירים, הנפוצים בקווי רוחב טרופיים, בהרים, ובאזורים עם דלדול שכבת האוזון מעל הממוצע.
מיטות שיזוף רבות מייצרות קרינת על-סגול גבוהה יותר.
רמת המדד הגבוהה ביותר שנמדדה הייתה 43.3, בהר הגעש Licancabur אשר בבוליביה בגובה פני הקרקע נמדד (ב-29 בדצמבר 2003).
יש החולקים על דיוק מדידה זו.
בעוד שמדד הקרינה יכול להיות מחושב באמצעות מכשירי מדידה ניידים, אשר מבצעים מדידה ישירה של קרינת על-סגול במקום מסוים, הערכים הנמסרים בתחזיות מבוססים לרוב על מודל ממוחשב.
על אף שלעיתים התחזית לא נכונה (במיוחד כאשר ישנם שינויים פתאומיים בכמות העננים), שגיאת החיזוי הנפוצה היא בטווח של ±1.
כאשר המדד מוצג על בסיס יומי, הוא מייצג את עוצמת הקרינה סביב הזמן בו השמש נמצאת בשיא גובהה במהלך היום, בצהריים.
התחזית מבוצעת על ידי מודל שלוקח בחשבון השפעות של מרחק וגובה השמש, שכבת האוזון, מצב העננים, זיהום אוויר ומידת האלבדו מפני השטח וגובה פני הקרקע.
החישובים משוקללים לטובת אורכי גל על-סגול שלהם העור האנושי הוא הרגיש ביותר.
מדד הקרינהצבעסיכון של פגיעה מחשיפה
לשמש ללא הגנה, למבוגר הממוצעהמלצות להתגוננות0-2.9ירוק"נמוך"להרכיב משקפי שמש בימים בהירים, למרוח קרם הגנה אם יש שלג על הקרקע שגורם להשתקפות הקרינה, או אם יש עור בהיר.3-5.9צהוב"בינוני"ללבוש בגדים ארוכים אם שוהים בחוץ.
להפחית את זמן השהייה בשמש למינימום האפשרי.11+סגול"קיצוני"יש לנקוט בכל אמצעי ההגנה: קרם הגנה בעל מקדם 30 SPF לפחות, בגדים ארוכים, משקפי שמש, כובע רחב.
להפחית את זמן השהייה בשמש למינימום האפשרי.
כאשר מפרשים את מדד הקרינה והמלצותיו יש לקחת בחשבון את הנקודות הבאות:
עוצמת קרינת העל-סגול המגיעה לפני כדור הארץ תלויה בזווית השמש בשמים.
בכל יום השמש מגיעה לזווית הגבוהה ביותר (העוצמה הגבוהה ביותר, הצל הקצר ביותר) בצהריים, דבר המתרחש רק בסביבות 12:00 בצהריים בשעון חורף.
כמו כן, עוצמת הקרינה יכולה להיות גבוהה או נמוכה ביחס למשטחים בזוויות שונות ביחס לאופק.
לדוגמה, אם אדם הולך או עומד בחוץ, החשיפה לקרינה לעיניים וחלקים אנכיים של העור, כמו הפנים, יכולה להיות חמורה יותר דווקא כאשר השמש נמוכה.
עוצמת הקרינה יכולה כמעט להכפיל את עצמה כאשר יש השתקפות משלג, או משטח בוהק אחר כמו מים או חול.
ההמלצות מתייחסות למבוגר ממוצע עם עור שזוף במקצת.
אנשים בעלי עור כהה יותר צפויים לעמידות גבוהה יותר בפני חשיפה לשמש, בעוד נדרשת הגנה גבוהה יותר לילדים, קשישים, בעלי עור בהיר, וכאלה אשר יש להם רגישות לשמש עקב בעיות בריאותיות.
מדד שמידט לדירוג כאב מעקיצות הוא דירוג סולם כאב של הכאב היחסי מעקיצות של חרקים מסדרת הדבוראים.
המדד הוא בעיקר פרי עבודתו של האנטומולוג האמריקאי ג'סטין שמידט (Justin Orvel Schmidt; 1947-2023) במרכז מחקר הדבורים על שם קרל היידן (Carl Hayden) באריזונה.
שמידט פרסם מספר מחקרים בנושא, וטען כי נעקץ על ידי מרבית החרקים העוקצים המשתייכים לסדרת הדבוראים.
המאמר המקורי שלו ב-1983 ניסה לקבוע שיטה ולהשוות את התכונות ההמוליטיות (תמס דם) של ארס החרקים.
המדד הכלול במאמר התחיל מ-0 עבור עקיצות שהיו בלתי יעילות לחלוטין כנגד בני אדם, התקדם למדד 2 של הכאב המוכר כמו עוקץ דבורת הדבש או מין הצרעות הנפוץ (Vespula vulgaris) וסיים במדד 4 עבור העקיצות הכואבות ביותר.
הצרעה מהסוג Synoeca, נמלת הקליע והצרעה מסוג Pepsis הם החרקים היחידים בדרגה זו.
לסיכום, חלק מהתיאורים של הדוגמאות הכואבות ביותר מוצגות במאמר, לדוגמה עקיצת נמלת הקליע מחוללת כאב מידי מייסר וחוסר תחושה ועד לחץ דומה לחוד עפרון, כמו גם רעידה בצורת רצון בלתי נשלט לנער את האיבר הפגוע.
בהמשך חידד שמידט את הסולם, כשהשיא היה מאמר שפורסם ב-1990, המסווג עקיצות של 78 מינים ו-41 סוגים של דבוראים.
שמידט תיאר בפרוטרוט באופן ססגוני חלק מחוויותיו.
במאמריו שמידט לא נקב במדד שונה מחמשת הערכים (בין 0 ל-4), אבל במאמר שהופיע בכתב העת Outside מ-1996 הוא ציין דרגות ביניים כדוגמת 1.2 עבור נמלת האש.
בטור "The Straight Dope" מהעיתון Chicago Reader מ-2012 ציין עורך הטור ססיל אדמס כי שוחח עם שמידט והלה הודה שדרגות ביניים אלו "הוצאו ממנו בעורמה" על ידי כתב ה-Outside.
בספטמבר 2015 הוענק לשמידט במשותף עם מייקל סמית (שחקר השפעת עקיצת דבורים על חלקים שונים בגוף) פרס איג נובל בפיזיולוגיה ואנטומולוגיה בשל מחקרם על הדבוראים.
מדד קב"א (קבוצת איכות) הוא מדד מיון ותכנון עיקרי וכלי מיון ראשוני למועמדים לשירות ביטחון בישראל (מלש"ב) לאיתור ולשיבוץ לתפקידים, על פי נקודות חתך שנקבעו.
הקב"א ניתן בצורת ציון מספרי, בטווח 41–56.
בשנת 2022 שינה צה"ל את הצגת הקב"א באתר מתגייסים (גם למי שכבר קיבל ציון קב"א בעבר).
במקום מספר הנע בין 41 ל-56 כפי שהיה נהוג, מתחלק הקב"א לרמות.
התאמה נמוכה לקצונה, התאמה בנונית לקצונה, התאמה גבוהה, והתאמה גבוהה מאוד, בנוסף, באוגוסט 2021 הודיע צה"ל כי מדד הקב"א הוחלף במדדים חדשים לאחר כשישים שנה
בספטמבר 2024 הוחזר ציון הקב"א לשימוש והוצג באתר מתגייסים למלש"בים, אך בהמשך הוסר בשנית.
שנו"ל (שנות לימוד עד 2018 כונה "צה"ר" - ציון השכלה ראשוני): פוטנציאל שנות הלימוד במערכת החינוך של המלש"ב (עד 12 שנים במסלול רגיל).
דפ"ר (דירוג פסיכוטכני ראשוני) בדק את יכולותיו של המלש"ב בתחומי חשיבה שונים.
ציון הדפ"ר שימש כאחד המרכיבים המרכזיים, ונכון לשנת 2002 הוא היה במשקל 50%, בקביעת הקב"א של המועמד לגיוס.
צד"כ (ציון דרך): ריאיון אישי - נתון זה שוקלל לתוך הקב"א.
בשנת 2020 צה"ל שילב (כניסיון) מדד נוסף: מדד ההתאמה.
זהו כלי שמנבא את יכולתו של המלש"ב להשתלב ולהצליח בשירות הקרבי.
המדד מזהה גם את יכולת הפיקוד של המתגייס.
המדד מבוסס על אלגוריתם שמנתח שורת מאפיינים כגון: רצונו של המתגייס, התאמה פיזית, התאמה למסגרת, יכולת קוגניטיבית, כישורים חברתיים, יכולת לעבוד בצוות, חשיבה כמותית, חשיבה מילולית ויכולת אנלוגית.
אצל עולים חדשים, שלהם לא נערך ריאיון צד"כ, הוא מורכב מציון הדפ"ר (60%) ושנו"ל (40%) בלבד, ללא התחשבות בהרמ"ע (ראיון מיון עולים).
החל מנובמבר 2017 גם בנות עוברות ריאיון אישי זהה לשל הבנים, המייצר ציון המכונה "צמ"א" (ציון מיון אישי) ונוסחת החישוב זהה לשני המינים.
43-41 — מתחת לסף הגיוס או גיוס מיוחד.
51-48 — כשירות לתפקידים פיקודיים.
56-52 — כשירות לתפקידים מובחרים ולקצונה, בשילוב דפ"ר של 50 ומעלה.
החל משנת 2011 התפרסמו נתוני הקב"א והדפ"ר באופן גלוי ב"קיוסק המידע האישי" באתר האינטרנט "עולים על מדים" והחל מיולי 2016 ניתן היה לצפות בנתונים המספריים של הקב"א, הדפ"ר והפרופיל הרפואי באתר האינטרנט החדש "מתגייסים", שהחליף את "עולים על מדים".
באתר "עולים על מדים" הישן, הפרופיל פורסם בצורה מילולית ולא התאפשר למועמד לברר את הפרופיל המספרי המדויק שלו.
נוסף על כך, האופן המדויק לפיו נקבעים נתונים אלה נשמרים בסוד על ידי צה"ל.
אף על פי כן, מלש"ב שקיבל זימון למסלול יוקרתי כמו קורס טיס, קורס חובלים או יום סיירות יכול היה להסיק שהנתונים שלו גבוהים.
נטען כי מקום מגוריו של אדם או נישואיו של הוריו משפיעים על דירוג הקב"א, וכך מלש"ב שגר בעיירה בעלת דירוג סוציואקונומי (חברתי-כלכלי) נמוך לא יוכל להתקבל ליחידה שאותה ביקש.
ממחקרים שביצעו סוציולוגים מחוץ לצה"ל, ממחקרים סודיים של צה"ל שדלפו לציבור.
כך לתפיסתו במבחני דפ"ר השאלות מקנות לבוגרי תיכוניים עיוניים יתרון על פני כל היתר, ובצד"ח הציון נקבע לפי מראיינת שבוחנת לפי התרשמות אישית ולא על פי מדדים נייטרליים.
לתפיסתו הגישה הזו של הצבא הנציחה את הפערים התרבותיים ואף הקצינה אותם.
מסקנה נוספת שלו שמשנות ה-80 ואילך לפחות בצבא הירוק הקב"א פחות הבחינה בין האשכנזים למזרחיים ממרכז הארץ, ולכן מוצאים בצה"ל הרבה יותר קצינים ממוצא מזרחי, ועדיין גם אז מזרחיים מהפריפריה הופלו לרעה.
מדד שטח גוף או שטח פני גוף או שטח הפנים של גוף האדם הוא מונח בפיזיולוגיה וברפואה, המציין או מחשב את פני השטח של הגוף האנושי.
מדד זה הוא אינדיקטור טוב יותר של חילוף החומרים בגוף מאשר משקל הגוף, שכן הוא פחות מושפע ממסת שומן חריגה.
המדד משמש לחישוב המינון של תרופות עם חלון תרפויטי צר, כגון תרופות המשמשות בכימותרפיה.
חלון תרפויטי (טווח תרפויטי) הוא מונח בפרמקולוגיה המתאר את טווח המינונים שבהם תרופה (או חומר פעיל ביולוגית אחר) פועלת באופן הרצוי וללא סכנת הרעלה.
חלון צר יכול להגביר משמעותית את הסיכון למתן מנת יתר או לסיכון למתן מנת חסר (תוך יצירת סיכון מוגבר להישנות המחלה).
תפקוד כליות (Renal clearance) - בדרך כלל מחולק ב-BSA כלומר לכל 1.73 מטר2 כדי לקבל הערכה אמיתית של קצב סינון גלומרולרי (GFR);
מדד הלב (Cardiac index) הוא מדד של תפוקת הלב מחולק ב-BSA, על מנת לתת ייצוג טוב יותר של יעילות תפוקת הלב;
בכימותרפיה נקבע מינון התרופות הניתנות לפי ה-BSA של המטופל.
ישנם מספר חישובים הנעשים לחישוב ה-BSA ללא מדידה ישירה.
הנוסחה המקובלת ביותר בה נעשה שימוש היא נוסחת דו בואה (Du Bois) אשר הוכחה כיעילה בהערכת שומן הגוף גם במקרי השמנת יתר (אשר מדד מסת הגוף לא מצליח לעשות):
נוסחה נוספת בה נעשה שימוש היא נוסחת מוסטלר (Mosteller):
או אם Ht הוא גובה במטרים (ולא בסנטימטרים):
נוסחאות אחרות לחישוב BSA הן:
ממוצע BSA עבור ילדים בגילאים שונים, עבור גברים, עבור נשים, הם:
| colspan="2" | ילד בן שנתיים
| colspan="3" | נשים בוגרות
| colspan="3" | גברים בוגרים
BSA (שטח גוף) ממוצע שנמדד ב-3,000 חולי סרטן בין השנים 1990 עד 1998 במסד הנתונים של הארגון האירופי למחקר וטיפול בסרטן (EORTC) הוא 1.79 מטר2.
מדד פריפריאליות הוא מדד שמחשבת הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה, ומשקף את מידת הפריפריאליות של רשות מקומית בישראל מבחינת מיקומה הגאוגרפי ביחס למרכזי פעילות כלכלית.
המדד משמש כלי עזר להקצאת משאבים והטבות לרשויות מקומיות בעלות דירוג נמוך במדד זה.
הרשויות המקומיות מסווגות לעשרה אשכולות (לא שווים בגודלם) לפי המדד, בסדר עולה של רמת המרכזיות, החל מאשכול 1 שבו נכללות רשויות מקומיות הפריפריאליות ביותר (אילת וחבל אילות), ועד אשכול 10 שבו נכללות רשויות מקומיות המרכזיות ביותר (תל אביב-יפו, בני ברק, גבעתיים ורמת גן).
ערך המדד נקבע לפי שני מרכיבים:
מדד נגישות פוטנציאלית, המשקלל בין קרבת הרשות המקומית לכל הרשויות המקומיות בארץ לבין גודל האוכלוסייה שלהן
קרבה לגבול מחוז תל אביב, המדגישה את הקרבה של הרשות המקומית למרכז הכלכלי והעסקי של ישראל.
הקרבה בין היחידות הגאוגרפיות נמדדת לפי הדרך הקצרה ביותר ביניהן בצירי התנועה (כבישים, מסילות ברזל, נתיבי טיסה).
מדד נגישות פוטנציאלית עבור אזור i () מחושב על פי הנוסחה:
– עוצמת הפעילות שאליה נגישים באזור .
נמדד על פי גודל אוכלוסייה במדד הלמ"ס.
ניתן למדוד גם על פי תוצר מקומי גולמי לנפש, שיעור תעסוקה וכו'.
– עיכוב הגעה לאזור j מאזור i.
במדד הלמ"ס נמדד על פי המרחק הקטן ביותר ברשת הכבישים.
באופן כללי המשתנה עשוי לשקלל מדדים מרחביים למשל על פי מרחק נסיעה וזמן נסיעה, ולא מרחביים למשל הבדלים תרבותיים ופוליטיים כמו שפה שונה.
הוא עיכוב פנימי ויכול להיות מחושב למשל על פי רדיוס השטח.
רשויות המצויות במחוז תל אביב - מקבלות ערך מרחק אפס.
רשויות המצויות מחוץ למחוז תל אביב - ערך המרחק מוגדר על פי מרחק ממרכז הרשות המקומית עד לגבול המחוז לפי הדרך הקצרה ביותר בכבישים מלבד כבישים החסומים משיקולי ביטחון.
למשל מאילת לתל אביב 321 ק"מ.
הקרבה מתקבלת כהפרש בין הרשות הרחוקה ביותר (אילת) לבין המרחק ממרכז הרשות.
מחושב על פי ציוני התקן של המרכיבים: מדד נגישות פוטנציאלית וקרבה למחוז תל אביב.
במדד הפריפריאליות של רשויות מ-2009 שני המדדים קיבלו משקל שווה, ובמדד הפריפריאליות של יישובים מ-2015 מדד הנגישות הפונטנציאלית קיבל משקל של ומדד הקרבה לתל אביב .
על בסיס מדד הפריפריאליות נהוג לחלק לאשכולות באמצעות שיטת Ward כך ששונות ערכי המדד בתוך אשכול תהיה מינימלית ושונות ערכי המדד בין האשכולות תהיה מקסימלית.
סעיף 11 לפקודת מס הכנסה מעניק זיכוי ממס הכנסה לתושבי יישובים מסוימים.
זכאות של יישוב לזיכוי זה וגובה הזיכוי מושפעים מקריטריונים אחדים, ובהם אשכול הפריפריאליות של היישוב.
רשות מקומית המדורגת באשכול 1 של מדד הפריפריאליות מקבלת מענק ממשרד הפנים.
רשות מקומית שקיבלה מענק כזה נדרשה לשלם תשלום מופחת לאוצר המדינה בגין שירותי הרשות הארצית לכבאות והצלה.
סעיף 40ג לחוק לעידוד השקעות הון מעניק מענק מוגדל למפעל בצפון המשויך לאשכול פריפריאליות 1 עד 4.
חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2017 ו-2018), תשע"ז-2016 קבע הקמה של קרן במשרד הפנים שמטרתה צמצום פערים בין רשויות מקומיות.
כספי הקרן מחולקים בין הרשויות המקומיות לפי קריטריוני חלוקה, שאחד מהם הוא אשכול הפריפריאליות של הרשות המקומית.
בתקנות ביטוח בריאות ממלכתי (הקצאה לקופות החולים), תשנ"ה-1995, הקובעות את אופן חלוקת כספי ביטוח בריאות ממלכתי בין קופות החולים, ניתנת עדיפות למבוטחים המתגוררים ברשות מקומית המסווגת תחת אחד מארבעת האשכולות התחתונים של מדד הפריפריאליות.
תקנות לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה (מתן העדפה אזורית), תשע"ח-2018, קובעות כי "תינתן העדפה אזורית להקמת חממה ביוטכנולוגית בעיריות, במועצות מקומיות ובמועצות אזוריות במחוז הצפון, המסווגות באשכולות פריפריאליים 1 עד 4".
תקנות שירות ביטחון (אמות מידה לגיבוש רשימה של ישיבות), תשע"ח-2017, מאפשרות לשר הביטחון לתת הקלה מסוימת לישיבות הפועלות ברשות מקומית המדורגת באשכולות 1 עד 3 במדד הפריפריאליות.
מדד שתי המדינות (Two-State Index או TSI) היא הערכה חודשית שמופקת החל מאפריל 2018 על ידי ארגון יוזמת ז'נבה אשר מנסה למדוד את התמיכה בקרב הציבור הישראלי והפלסטיני כלפי הפתרון של שתי מדינות לשני עמים על סמך ניתוח מעל ל-50 פרמטרים שונים הלוקחים בחשבון את ההתפתחויות האחרונות בסכסוך הישראלי-פלסטיני.
מאז שנחתמו הסכמי אוסלו בספטמבר 1993 התמיכה בקרב הציבור הישראלי והפלסטיני כלפי הפתרון של שתי מדינות לשני עמים, ידע עליות ומורדות.
הציבור בשני הצדדים הישראלי והפלסטיני חלוק בעמדותיו.
התמיכה הציבורית בפתרון שתי מדינות ידע נקודת שפל בציבור היהודי בחודש פברואר 1995 עם 37% תמיכה, ושיא התמיכה היה ב-2007.
בחודש אפריל 2018 הושק מדד שתי המדינות.
במטרה לנסות ולהעריך את האפשרות של שתי מדינות.
המדד מארגן בשיטתיות את ההתפתחויות השונות באמצעות בדיקה של יותר מ-50 פרמטרים ועוזר לקבוע האם הפרמטרים מקדמות או מעכבות את מציאת פתרון לשתי מדינות.
אף על פי שהמדד אינו מדעי הוא מפיק הערכה אקטואלית לפתרון שתי המדינות.
המדד מציין היכן הייתה תזוזה משמעותית ולאיזה כיוון, מציע רעיונות ליישום ופתרונות.
המדד מופק על ידי צוותים ישראלים ופלסטינים ומשקף הבנה ייחודית של המציאות המדינית והפוליטית.
מדד קלות עשיית עסקים היה מדד שפותח על ידי סמיון דג'נקוב מהבנק העולמי.
המחקר האקדמי שהיווה את התשתית לבניית המדד נעשה בשיתוף עם הפרופסורים אוליבר הארט ואנדריי שלייפר.
המדד דירג את מדינות העולם על ציר מספרי כך שהדירוג הגבוה ביותר ייצג סביבה רגולטורית ומוסדית טובה יותר להקמת עסקים חדשים, והגנות חזקות יותר של זכויות קניין.
בתוצאות סקרי המדד נעשה שימוש רב במחקרים אקדמאים, בקביעת דירוגי אשראי של מדינות, וכן בתוכניות כלכליות של פוליטיקאים במדינות שונות.
ניהול והפצת המדד הופסקו על ידי הבנק העולמי ב-16 בספטמבר 2021, לאחר חקירה פנימית אשר חשפה כשלים בניהול המדד בעקבות לחץ שהופעל על עורכיו לשפר את התוצאות של מדינות מסוימות.
מטרת המדד כפי שהוגדר על ידי מפתחיו, היה לפתח אינדיקטור שיאפשר קיום מחקרים אמפיריים שיגדירו את הרמה האופטימלית של הרגולציה העסקית.
האינדיקטורים שנאספו במסגרת פרויקט "קלות עשיית עסקים" מאפשרים מחקר כזה.
מאז תחילת הפרויקט בנובמבר 2001, יותר מ-3,000 מאמרים אקדמיים השתמשו באחד או יותר מהאינדיקטורים שנבנו בפרויקט.
הדו"ח הוא מעל לכל, מחקר השוואתי של הרגולציה.
הסקר מורכב משאלון שעוצב על ידי צוות הפרויקט בסיוע יועצים אקדמיים.
השאלון מתמקד במקרה עסקי פשוט המבטיח השוואה בין כלכלות ובמשך הזמן.
הסקר גם מבסס הנחות על הצורה המשפטית של העסק, הגודל, המיקום ואופי פעילותו.
שאלות המדד נועדו למדוד רגולציה בעלת השפעה ישירה על עסקים ולא תנאים כלליים יותר כגון קרבה של האומה לשווקים גדולים, איכות התשתית, האינפלציה, או רמת הפשיעה.
הסקר נענה על ידי יותר מ־12,500 משיבים מומחים (עורכי דין, רואי חשבון וכו') ב־190 מדינות.
נסקרים אלו מקיימים אינטראקציה עם צוות הפרויקט בשיחות ועידה, תכתובות וביקורים של הצוות העולמי לצורכי אימות נתונים וגיוס משיבים.
תוצאות הסקר נבדקות בעקביות לפני שהן נכללות בדוח וכן מאומתות גם עם הממשלה הרלוונטית לפני הפרסום.
המשיבים ממלאים סקרים כתובים ומספקים הפניות לחוקים, לתקנות ולאגרות הרלוונטיים, בהתבסס על תרחישי מקרה סטנדרטיים עם הנחות ספציפיות, כגון הנחה כי העסק הנמצא בעיר הכלכלית הגדולה במשק.
דירוג המדינה במדד, מבוסס על ממוצע של 10 תת-פרמטרים:
פתיחת עסק – נהלים, זמן, עלות הון מינימלי לפתיחת עסק חדש
התמודדות עם היתרי בנייה – נהלים, זמן ועלות לבניית מחסן
קבלת חשמל – נהלים, זמן ועלות הנדרשים עבור העסק כדי לקבל חיבור חשמל קבוע עבור מחסן שנבנה לאחרונה
רישום נכס – נהלים, זמן ועלות רישום נדל"ן מסחרי
קבלת אשראי – עומק מידע אשראי הנדרש
הגנה על המשקיעים – מדדים לגבי היקף הגילוי, היקף אחריות הדירקטורים וקלות תביעת בעלי המניות
תשלום מיסים – גובה המיסים, משך הזמן המושקע בשנה בבקשות להחזר מס, גובה אחוז המס מתוך הרווח הגולמי
המסחר מעבר לגבולות – מספר המסמכים, עלות וזמן הנדרש לייצא ולייבא
אכיפת חוזים – נהלים, זמן ועלות לאכיפת חוזה חוב
פתרון חדלות פירעון – זמן, עלות ושיעור ההחלמה (%) תחת הליך פשיטת רגל
במסגרת הפרויקט מוצגים גם הנתונים הבאים:
מרחק לגבול האינדיקטור – מציג את המרחק של כל המשק ל "גבול", שהוא גובה הביצועים הגבוהים ביותר שנצפו על כל אחד מהאינדיקאטורים בכל הכלכלות שנכללו מאז שכל אינדיקטור נכלל במדד
יזמות – מודד פעילות יזמית.
הנתונים נאספים ישירות מ -130 רשמים של חברות, על מספר החברות החדשות שנרשמו בשבע השנים האחרונות
שיטות עבודה מומלצות – מספקים תובנות לגבי האופן שבו ממשלות שיפרו את הסביבה הרגולטורית בעבר בתחומים שנמדדו על ידי ביצוע עסקים
שקיפות בתקנות העסקיות – נתונים על הנגישות למידע רגולטורי מודדים כמה קל לגשת ללוחות זמנים עבור 4 תהליכים רגולטוריים בעיר הכלכלית הגדולה ביותר במשק.
יותר מ-3,000 מאמרים אקדמיים השתמשו בנתונים מהמדד וכן נטען כי למדד השפעה חזקה מאוד על שיפור הרגולציה ותרומה לצמיחה כלכלית.
המעבר מקבוצת המדינות שמדורגות ברבע הגרוע מכל המדינות לרבע הטוב ביותר יכול לנבא עלייה של 2.3 נקודות אחוז בצמיחה השנתית.
7,000 ניירות עבודה נוספים במחלקות לכלכלה ומדעי החברה משתמשים בנתונים מהדוח.
זוכה פרס נובל לשנת 2016 בכלכלה אוליבר הרט הוא בין מחברי מאמרים כאלה.
מרכיבי המשנה השונים של המדד כשלעצמם מספקים הצעות קונקרטיות לשיפור.
רבים מהם עשויים להיות קלים יחסית ליישום ולכן המדד השפיע על מדינות רבות לשפר את התקנות שלהן.
הדירוג העדכני ביותר מופיע בדו"ח "קלות עשיית עסקים 2019".
ניו זילנד מובילה בראש הדירוג בין השנים 2017–2019. סינגפור הצליחה לעמוד בראש המדד בשנים 2007–2016. על אף כי מדינות עשירות יותר, מדורגות בממוצע גבוה יותר ממדינות עניות, ישנם כמה יוצאים מן הכלל.
אחת הדוגמאות היא כווית, אחת המדינות העשירות בעולם, מדורגת (97) בהשוואה למדינות עניות בהרבה כדוגמת קניה (מדורגת 61), קולומביה (מדורגת 65) ואוזבקיסטן (מדורגת 76).
– אותו הדירוג עבור מדינות שונות
המתודולוגית המדד בנוגע ליחסי עבודה ספגה ביקורת מצד הקונפדרציה לאיגוד הסחר הבינלאומי מכיוון שהיא מעדיפה תקנות תעסוקה גמישות.
בדיווחים המוקדמים, ככל שהיה קל יותר לפטר עובד מסיבות כלכליות, כך השתפר דירוג המדינה.
האינדיקטור הרלוונטי עבר תיקונים ב-2008 אך בהמשך הוא הוסר לחלוטין.
מחקר שהוזמן על ידי ממשלת נורווגיה טען כי קיימות חולשות מתודולוגיות במדד, כדוגמת אי-ודאות ביכולתם של המדדים לתפוס את האקלים העסקי הבסיסי ודאגה כללית כי מדינות רבות יתמקדו בשינוי דירוגן במדד על פני טיפול בכשלים שקיימים באקלים הבסיסי ולא באים לידי ביטוי במדד.
מדד ראסל 2000 הוא מדד שוק המניות בארצות הברית עם מניות המרכיב את 2,000 המניות הקטנות ביותר ב.
הוא הוקם על ידי בשנת 1984. המדד מתוחזק על ידי , חברה בת של (LSEG).
ראסל 2000 הוא מדד ההשוואה הנפוץ ביותר עבור קרנות נאמנות שמזהות את עצמן כ"קטנות", בעוד שמדד S&P 500 משמש בעיקר עבור מניות בשווי גדול.
זהו המדד המצוטט ביותר לביצועים הכוללים של מניות חברות קטנות עד בינוניות.
זה נחשב בדרך כלל לאינדיקטור של כלכלת ארצות הברית בשל ההתמקדות שלו בחברות קטנות בשוק האמריקאי.
המדד מייצג כ-7% משווי השוק הכולל של .
נכון ל-31 בדצמבר 2022, שווי השוק הממוצע המשוקלל של חברה במדד הוא כ-2.76 מיליארד דולר ושווי השוק החציוני הוא כ-950 מיליון דולר.
שווי השוק של החברה הגדולה במדד הוא כ-8.1 מיליארד דולר.
בבורסה לניירות ערך בתל אביב קיימות כמה קרנות מחקות מדד ראסל 2000 שנסחרות בשקלים.
מדד תל אביב 35 (שנקרא בעבר מדד המעו"ף, כראשי התיבות של "מכשירים עתידיים ופיננסיים", ובהמשך, עד אמצע פברואר 2017, "מדד תל אביב 25") הוא מדד הדגל של הבורסה לניירות ערך בתל אביב, העוקב אחר 35 המניות בעלות שווי השוק הגבוה ביותר הנסחרות בה, בכפוף לתנאי סף מסוימים.
חלק ממניות אלה הן מניות דואליות.
מדובר במדד תשואה כוללת, כלומר מדד שמייצג הן את השינוי המצרפי במחירי המניות המרכיבות אותו והן את הדיבידנדים המתקבלים מהן, בהנחה שהדיבידנדים מושקעים מחדש במניות המדד.
ערכו של המדד בנקודות הוא ביחס לערך בסיס שרירותי של 100 נקודות - ערכו ביום השקתו, 1 בינואר 1992. המדד מתעדכן לפרקים על ידי הבורסה לניירות ערך בתל אביב ומשנה את הרכבו; בתקופה של עדכון ייתכן מצב שנכללות בו יותר מ-35 מניות.
המדד מהווה כלי לסקירה מהירה של השינוי במצב שוק המניות.
המוצרים והנגזרים העוקבים אחר מדד זה הם הסחירים ביותר בבורסה בתל אביב.
בזכות התעניינות זו של המשקיעים במדד נהנות המניות החברות בו מיתרון בסחירות ביחס לשאר המניות בבורסה, נוסף על זה שמקנה להן גודלן.
מדד תל אביב 35 נחשב ל"מדד העם".
רוב השקעות הציבור הלא מתוחכם, המבקש להשקיע בבורסה באופן ישיר, מתבצעות דרך מוצרי מדד ת"א 35 (לשעבר ת"א 25).
זאת משום שמדד זה נחשב סולידי יחסית בעיני הציבור בעיקר בשל העובדה שהמדד מכיל חברות ענק כגון "טבע" ומניות בנקים.
ב-19 באוקטובר 2010 היה שווי השוק הכולל של מניות ת"א 25 כ-520 מיליארד ש"ח, כשני שלישים משווי כלל המניות וההמירים בבורסה.
מניות מדד תל אביב 35 יחד עם מניות מדד תל אביב 90 מרכיבות את מדד תל אביב 125. אין לשווי נקודה במדד כל משמעות ישירה, שכן לא ניתן לקנות את המדד אלא רק מוצרי מדד (תעודות סל או נגזרים).
רוב התעודות העוקבות אחר מדד ת"א 35 עושות זאת ביחס של 1:1 עם שער המדד.
בתעודות אלו, שווי כל נקודה הוא אגורה.
באוגוסט 2016 הודיעה הבורסה בתל אביב על "רפורמת המדדים", במסגרתה מדד ת"א 25 הוחלף על ידי "מדד ת"א 35" החל מ-9 בפברואר 2017.
המדד מורכב מ-35 המניות בעלות שווי השוק הגבוה ביותר העומדות בתנאים הבאים:
משקל המניות במדד נקבע לפי היחס בין שווי השוק שלהן לשווי השוק המצרפי של המדד, עד תקרה של 7%.
מניה שמשקלה היחסי אמור היה להיות למעלה מתקרה זו, נקבע משקלה להיות 7% והיתרה מחולקת בין שאר החברות במדד, ביחס למשקלן הן.
החל מפברואר 2008 משקלה של כל מניה במדד נקבע על פי הכמות הצפה - שווי השוק של החזקות הציבור במניה.
משקלן היחסי של המניות במדד מתעדכן מדי יום על פי שווי השוק שלהן בטרם פתיחת יום המסחר.
ערך המדד מחושב ומפורסם על ידי הבורסה בזמן המסחר מדי 15 שניות.
הרכב המדד מתעדכן פעמיים בשנה, בתום המסחר ביום חמישי הראשון בחודשים פברואר ואוגוסט, לפי נוסחה מוגדרת של שווי שוק ממוצע למניות בתום יום המסחר ביום חמישי שהתקיים שלושה שבועות לפני מועד העדכון.
נוסף על התנאים האמורים לעיל קיימים כללי דירוג שווי שוק ממוצע לשם החלפת מניות במדד.
מניה תיווסף למדד אם שווי השוק שלה מספיק גבוה לפי תנאי המסלול המהיר של המדד.
חברה שעומדת בתנאי המסלול המהיר מצורפת למדד כשבועיים לאחר יום המסחר הראשון במניותיה.
התאוששות זו של המדד בלטה מאוד מול מדדי הבורסות האחרות בעולם באותה תקופה.
כך למשל, מדד דאו ג'ונס נותר עדיין במרחק של 20% משיאו, מדד DAX הגרמני נותר במרחק 15% משיאו, ומדד CAC 40 הצרפתי במרחק 35% משיאו.
גם בהשוואה למדדים אחרים בבורסה בת"א ניתן לראות כי התאוששות מדד ת"א 25 הייתה יוצאת דופן.
כך למשל, מדד ת"א 75 נותר בתקופה זו במרחק של 18% משיאו, ומדד הנדל"ן נשאר במרחק של 60% משיאו.
הסיבה להתאוששות זו של המדד, נובעת בעיקר מכך שרמת החשיפה של ישראל למשבר הכלכלי העולמי הייתה פחותה באופן משמעותי מרמת החשיפה של מדינות אחרות.
התווספה לכך מדיניות ריבית נמוכה של בנק ישראל והעדר אלטרנטיבה להשקעה, שדחפה את הציבור להשקיע במוצרי מדד זה.
התנהגות מדד ת"א 35 מושפעת באופן בולט מהתנהגות המדדים בארצות הברית ומדד DAX הגרמני.
במסחר התוך יומי ניתן לראות, בדרך כלל, שכל שינוי קל במדדי החוזים העתידיים בבורסת ניו יורק משתקף באופן מיידי במדד בישראל.
נתוני מאקרו המפורסמים בארצות הברית משפיעים יותר מאשר פרסומים שקולים בישראל.
עקב התנהגות זו הוחלט בשנת 2008 להקדים את שעת תום המסחר, משעה 17:30 לשעה 16:30, וכך לבטל את שעת החפיפה שהייתה עם המסחר בארצות הברית.
נכון ל-2017 קיימת עדיין שעת חפיפה בין המסחר בישראל ובארצות הברית, בתקופת הסתיו, כאשר ישראל עוברת לשעון חורף וארצות הברית עדיין נמצאת בשעון קיץ.
בתקופה זו אפשר לראות את הקורלציה החזקה שיש בין המדדים.
ברמה התוך יומית מדד ת"א 35 תנודתי יותר מאשר המדדים האחרים.
קיימות קפיצות רבות יותר ושינויים בטווחי זמן של שניות.
תופעה זו נובעת מהמסחר בנגזרים.
הפרשי שערים שנוצרים כתוצאה מביקושים היצעים במסחר באופציות גורם לכך שהמדד המגולם על ידי האופציות, המכונה ה"מדד הגלום", מתרחק עד כדי נקודה עד שתיים ממדד ת"א 35. הפרשי שערים אלו מאפשרים לסוחרי ארביטראז', לקנות מדד אחד ולמכור את השני, ולקבל רווח בטוח שמורכב מההפרש בין המדדים.
עם סגירת הארביטרז' מבצע המדד קפיצה מקומית וסגירת פער עם המדד הגלום.
פעולה זו גורמת למדד ת"א 35 ברמתו התוך-יומית להראות כשיני מסור.
בתמונה משמאל ניתן לראות למשל כיצד מדד הבסיס (הקו הלבן) פותח פער עם המדד הגלום (הקו הצהוב).
הפער יכול להיווצר כתוצאה מביקושים היצעים במניות המרכיבות את מדד הבסיס.
הפער אינו יכול להחזיק מעמד זמן רב, שכן הוא מקור מיידי לרווח בטוח, ואכן ניתן לראות שתוך זמן קצר הפער נסגר.
ככל שמחזורי המסחר קטנים יותר, ניתן לראות שהמדד הדומיננטי יותר הוא הגלום והמדד אשר סוגר את הפער הוא מדד הבסיס.
בתמונה שמתחת ניתן לראות עד כמה מדד ת"א 90 "חלק" לעומת מדד ת"א 35.
בשנת 2010 נסחרו בבורסה 16 תעודות סל שהתבססו על מדד ת"א 25, כאשר חלקן עקבו אחר המדד במישרין, חלקן תעודות "בחסר" שביקשו להציג תשואה הפוכה לתשואת המדד, וחלקן תעודות ממונפות (משני הכיוונים) שהציעו חשיפה של למעלה מ-100% לעלייה או ירידה במדד.
תעודות סל אלה מרכזות עניין רב ומחזורי המסחר בהם הם מהגדולים בבורסה.
כמו כן נסחרים בבורסה אופציות וחוזים עתידיים על המדד במגוון מחירים.
נגזרים אלה הם המכשיר הפיננסי בעל הסחירות הגבוהה ביותר בבורסה.
קרנות נאמנות רבות מגדירות עצמן כקרנות 'ת"א 35' ועבורן משמש המדד כמדד יחס (benchmark) שמול תשואתו הן מודדות את הצלחתן היחסית בניהול כספי משקיעיהן.
גם דיווחי החדשות מהבורסה פותחים בדרך כלל בשינוי היומי במדד ת"א 35 ורק לאחר מכן פונים למדדים האחרים (בעיקר מדד תל אביב 125).
למרות מרכזיותו של מדד ת"א 35 בשוק ההון הישראלי, מבקרים מצביעים על מספר חסרונות ועיוותים הקיימים בו:
כפילות: הוא מכיל חברות שיש להן בעלות על חברות אחרות בו, כגון החברה לישראל והחזקותיה בבז"ן (שמאוחר יותר יצאה מהמדד) ובכי"ל.
החסרון בכך הוא שהמדד אינו מציע פיזור סיכונים אמיתי כפי שהיה יכול אלמלא הזיקה ההדדית בין החברות המרכיבות.
טענת נגד היא שהמשקל במדד של כפילות זו הוא אחוזים בודדים (נכון ל-2013).
קביעת התקרה למשקל מניה בודדת בו מעוותת את משקלן הראוי.
מעשית, מדובר בשאלת משקלה הראוי של מניית "טבע", שמשקלה היה בעבר כשליש מהמדד ומוגבלת לפחות משליש מהשפעתה האמיתית על ציבור בעלי המניות.
החסרון בעיוות הוא שהתוצאות שמציג המדד פחות דומות לאלה המצרפיות שהשיגו המשקיעים בשוק המניות הישראלי, אך יש בו גם יתרון: מנקודת מבט של פיזור השקעות וסיכונים, לא ראוי לתת לחברה אחת משקל רב כל כך.
מיעוט המניות במדד מאפשר ויסות המדד על ידי שחקני המעו"ף המקצועיים.
המדד מסיט את תשומת הלב של המשקיעים לקבוצה מצומצמת של מניות על חשבון שאר המניות.
לא מיוצגות בו חברות פרטיות או ממשלתיות גדולות שחולשות על פעילות רבה במשק, כגון חברת החשמל, ישקר, תנובה ואף לא חברות היי-טק ישראליות מובילות, שמניותיהן אינן נסחרות בבורסה בתל אביב.
שתי הטענות האחרונות מופנות גם כלפי מדדי מניות מובילים בעולם ובראשם מדד דאו ג'ונס הוותיק של ארצות הברית, ואינן ייחודיות לישראל.
אמנם מדדי מניות של חברות ציבוריות אינם מייצגים את כלל החברות הפועלות במשק כלשהו, או את הכלכלה המקומית בכללותה, אך אין זה תפקידם.
המדד נועד לשמש כמכשיר ומדד יחס לכלל המניות הזמינות למשקיעים בשוק המניות שאותו הוא מודד.
באוגוסט 2015 הודיעה הבורסה בתל אביב שהיא בוחנת אפשרות לרפורמה במדדים, במסגרתה יהפוך מדד ת"א 25 למדד ת"א 35.
בינואר 2016 פרסמה הבורסה את התוכנית המפורטת לרפורמה להערות הציבור,
ובאוגוסט 2016 הודיעה רשמית על יישום הרפורמה החל מ-9 בפברואר 2017.
במסגרת המעבר ממדד ת"א 25 למדד ת"א 35, תשתנה גם תקרת משקל כל מניה במדד מ-10% ל-7%.
מדהורי דיקסיט (בהינדית: माधुरी दीक्षित; נולדה ב-15 במאי 1967) היא שחקנית ודוגמנית הודית.
תחילה התפרסמה דיקסיט כדוגמנית, היא החלה לשחק רק בשנת 1988. ברבים מסרטיה, שיחקה לצד שאהרוח' ח'אן ואניל קאפור.
תפקידה הראשון היה בסרט "טאזאאב" בשנת 1988, ומאז היא משחקת בסרטי דרמה, פעולה ונוער, המשודרים במדינות אסיה, בין היתר ברוסיה ובישראל.
בין סרטיה ניתן למנות את "דבדס", "אהובתי אני שלך", "פחם בוער", "קישן וקנהיה", "אג'ה נצלה" ו"הלב" (עם אמיר ח'אן).
בשנת 2022 כיכבה בתפקיד הראשי בסדרת המסתורין "משחק התהילה" בשירות הזרמת המדיה נטפליקס.
המדד התפרסם לראשונה על ידי הבורסה לניירות ערך ב-1 בינואר 1999 בשווי של 299.89 נקודות, שהיה באותו זמן השער של מדד ת"א 100. משקלן היחסי של המניות במדד מתעדכן מדי יום על פי שווי השוק שלהן בטרם פתיחת יום המסחר.
המדד נותן תמונה משלימה לגבי מצב החברות מהדרג השני בכלכלה הישראלית.
מדד תל אביב 90 נחשב למדד ספקולטיבי יותר ממדדי תל אביב 35(לשעבר תל אביב 25) ותל אביב 125(לשעבר תל אביב 100).
כך למשל, במשבר של שנת 2008, ירד מדד זה ב-70%, לעומת ירידה של 50% שירד ת"א 25. מסיבה זו, המדד נחשב לפחות פופולרי להשקעה בקרב הציבור.
כשש תעודות סל שונות עוקבות אחר מדד זה, ארבע תעודות עוקבות אחריו בחסר, ועוד שלוש תעודות מורכבות העוקבות אחריו עם מינוף (חיובי או שלילי).
מדד תל אביב 90 החליף את מדד תל אביב 75 בפברואר 2017, במסגרת "רפורמת המדדים" שיזמה הבורסה לניירות ערך.
המדד מורכב מ-90 המניות בעלות שווי השוק הגבוה ביותר, ושאינן נכללות במדד תל אביב 35. המניות צריכות לעמוד בתנאים הבאים:
מחזור יומי ממוצע של 50 אלף ש"ח או חציון מחזור יומי של עשרת אלפים ש"ח.
החזקות הציבור במניה הן לפחות 20%
שווי החזקות הציבור במניה הוא לפחות 100 מיליון ש"ח
על אף האמור לעיל הכלל הנוגע להחזקות הציבור אינו מוחלט.
כך למשל, בדצמבר 2008 רק 93 מניות עמדו בכלל זה, ולמדד נכנסו 7 מניות שלא עמדו במינימום הנדרש.
הרכב המדד מתעדכן פעמיים בשנה, בתום המסחר ביום חמישי הראשון בחודשים מאי ונובמבר, לפי שווי השוק שלושה שבועות לפני תאריך העדכון.
תהליך העדכון מתבצע על פי האלגוריתם הבא:
ראשית מוצאות המניות שלא עומדות בדרישות.
במקומם המניות שיצאו, נכנסות מניות שעמדו בתנאי הסף, כאשר עדיפות ניתנת למניות בעלות שווי שוק גבוה יותר.
אם בתום התהליך, ישנן מחוץ למדד מניות העומדות בתנאים, ששווי השוק שלהן גדול ב-20% משווי השוק של מניה הנמצאת בתוך המדד, יכנסו מניות אלו ויוצאו המניות בעלות שווי השוק הנמוך יותר.
מאז חזר המדד והתאושש באופן עקבי אך רק בשנת 2020 עקף את רמות השיא שנקבעו בשנת 2007.
אחת מתכונותיו הבולטות של מדד תל אביב 90 היא שהוא אינו מושפע משוק הנגזרים, כפי שמושפעים מדדי תל אביב 35, ובמידה פחותה מדד תל אביב 125. כך יכול מדד זה לתת תמונה אמיתית יותר לגבי המגמות התוך יומיות.
השוואת התנהגות מדד זה לעומת מדד תל אביב 35 נותנת תובנה לגבי רמת התערבות שחקני המעו"ף במסחר, שכן שחקני המעו"ף אינם פועלים במניות המרכיבות מדד זה.
באוגוסט 2015 הודיעה הבורסה בתל אביב שהיא בוחנת אפשרות לרפורמה במדדים, במסגרתה יהפוך מדד ת"א 75 למדד ת"א 90. בינואר 2016 פרסמה הבורסה את התוכנית המפורטת לרפורמה להערות הציבור, ובאוגוסט 2016 הודיעה רשמית על יישום הרפורמה החל מ-9 בפברואר 2017.
במסגרת המעבר ממדד תל אביב 75 למדד ת"א 90, השתנה אופן חישוב תקרת משקל של כל מניה במדד, כך שלאחר השינוי מגבלת המשקל תהיה 2%.
ברפואה מרבים להשתמש בבדיקות כדי לאבחן מחלות או במסגרת בדיקות סקר.
לעיתים קרובות, הבדיקות הרפואיות פחות מדויקות ויותר מתאימות לתפקידן: כאשר בדיקה מדויקת יכולה להתבצע לדוגמה רק במסגרת ניתוח או נתיחה שלאחר המוות או שמחירה גבוה מדי, היא איננה תמיד מעשית בשימוש קליני.
לכן נפוצות בדיקות רפואיות אחרות, מעשיות יותר ומדויקות פחות.
רמות הדיוק והיכולת האבחנתית של הבדיקות הרפואיות נמדדות בהשוואה לבדיקה מדויקת (הידועה בכינוי מדד הזהב) וניתנות בצורה של מדדים שונים.
נהוג לתאר את תוצאות הבדיקה הרפואית ומדד הזהב בטבלה פשוטה.
במקרה של בדיקה לזיהוי מחלה, אם לפי הבדיקה המטופל חולה, נאמר שתוצאות הבדיקה חיוביות; אם לפי הבדיקה המטופל בריא נאמר שתוצאות הבדיקה שליליות.
האבחון של הבדיקה מושווה לאבחון של מדד הזהב, הקובע אם המחלה קיימת או לא קיימת.
תוצאות חיוביות מאומתות מכונות חיוביות אמיתיות (true positives) ותוצאות חיוביות שקריות מכונות חיוביות שגויות (false positives).
באותה דרך, מכונות תוצאות שליליות מאומתות שליליות אמיתיות (true negatives) ותוצאות שליליות שקריות מכונות שליליות שגויות (false negatives).
קיום התופעהכפי שנקבע על ידי מדד הזהבקיים לא קיים תוצאתהבדיקה חיובית חיובית אמיתיתחיובית כוזבת ← ערך ניבוי חיובישלילית שלילית כוזבתשלילית אמיתית ← ערך ניבוי שלילי ↓רגישות ↓סגוליות
המדדים (קרי: אומדים) לנכונות הבדיקה מתארים הסתברויות שונות:
רגישות - ההסתברות לזיהוי הנבדק כחולה על ידי הבדיקה, אם הוא אכן חולה.
סגוליות - ההסתברות לזיהוי הנבדק כבריא על ידי הבדיקה, אם הוא אכן בריא.
ערך ניבוי חיובי - ההסתברות שהנבדק אכן חולה, אם תוצאת הבדיקה חיובית.
ערך ניבוי שלילי - ההסתברות שהנבדק אכן בריא, אם תוצאת הבדיקה שלילית.
והם מחושבים לפי הנתונים שהתקבלו בטבלה: