tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בעברית המודרנית התואר מתייחס למי שכופר באל או בתורה.
המקור הקדום ביותר בעברית למושג זה נמצא כבר במשנה במסכת אבות, .
בהקדמה לפרק חלק הסביר הרמב"ם כי המילה אפיקורוס .
עם זאת, במורה הנבוכים הוא מוזכר מספר פעמים כפילוסוף אשר אינו מקבל את רעיון ההשגחה העליונה: "מי שאינו יודע מציאות ה' יתרומם ויתהדר, אלא דמה כי הדברים הווים ונפסדים בהתקבצות ובהתפרקות באופן מקרי, ושאין שם מנהיג ולא מסדר מציאות, והוא אפיקורוס וסיעתו ודומיו כפי שמספר אלכסנדר".
אפיקורוס (כופר) מוזכר במשנה () בתור מי שאין לו חלק לעולם הבא.
המשנה אינה מגדירה מהו אפיקורוס, אך ברור כי שם זה נגזר משמו של החכם היווני אפיקורוס, שהשקפותיו הנוגדות את קיומם של אלים ושל השגחה עליונה, התפשטו בעולם העתיק לקראת ראשית האלף הראשון.
לדעת יעקב מלכין, האימוץ של שם הפילוסוף ככינוי כללי לכופרים מעיד על הפופולריות של עמדותיו בקרב הציבור היהודי באותה תקופה.
מקור הביטוי הוא שמו של הפילוסוף היווני, אבי האסכולה האפיקוראית, אך התלמוד פירש את השם כנגזר מן השורש פק"ר, דהיינו הפקר, ובהתאם לכך פירש את המושג כמי שמבזה תלמיד חכם או המבזה אדם בפני תלמיד חכם.
על פי הרמב"ם, זלזול בתלמידי חכמים הוא מקרה פרטי של זלזול בתורה או בחכמיה, ובהתאם לכך הוא מגדיר אפיקורוס כאדם שכופר במהות הנבואה ובנבואת משה רבנו, או שטוען שהאל אינו מתעניין במעשי האדם (כלומר טוען שאין השגחה אלוהית).
עם זאת, רמב"ם מבדיל בין אפיקורוס לבין אתאיסט (המכונה בלשונו "מין") אשר שולל את עצם קיומו של האל.
סביר להניח שהגדרות אלו נבעו מהיכרותו של רמב"ם עם המקורות היווניים שהביאו את משנתו של אפיקורוס.
בעקבות פעולות הצנזורה הנוצרית פשט מושג זה בספרי הקודש היהודיים, שכן הצנזורה לא ראתה בעין יפה את הביטוי "מין", שבעיניה כוון אל הנוצרים, והחליפה אותו בביטוי "אפיקורוס" (או "אפיקורס"), דהיינו כופר, שהרי גם הכנסייה נלחמה בכופרים.
אָפִיק הוא קיבוץ של התנועה הקיבוצית המאוחדת השוכן בדרום רמת הגולן.
הקיבוץ שוכן בגובה של 335 מטרים מעל גובה פני הים, ובגובה של 545 מטרים מעל פני הכנרת, ונמצא בין שני יובלי נחל עין גב.
בשנת 1967 הוקמה באזור הכפר הנטוש ג'יבין (בסמוך לגבול עם סוריה, כ-6 ק"מ ממזרח למיקום קיבוץ אפיק כיום), היאחזות נח"ל בשם נח"ל גולן.
במאי 1972 אוזרחה ההיאחזות וישוב הקבע הוקם באזור הכפר הסורי פיק, שנעזב במלחמת ששת הימים, במרחק של כ-10 ק"מ דרומית מערבית להיאחזות נח"ל גולן אשר הפכה לבסיס צבאי רגיל.
היישוב האזרחי הוקם על ידי שני גרעינים של חניכי הנוער העובד והלומד: גרעין אתגר וגרעין ארגוב.
כלכלת היישוב מתבססת על חקלאות (מטעים הכוללים תפוחים, שזיפים, אגסים וגידולי שדה).
ליישוב רפת חלב וכן לול.
היישוב הוא אחד מארבעת היישובים השותפים באתר התיירות והנופש חמת גדר, כמו כן, נמצא ביישוב בית ההארחה "אתנחתא באפיק" (בעבר נקרא גם "אורחן אפיק").
מקורו של שם היישוב בכפר הסורי פיק ששכן במקום וכן מאזכר את העיר התנ"כית אפק בנחלת שבט אשר.
בשטח שבין הכפר פיק ועד לעיר נווה נערך קרב הירמוך בין הביזנטים והמוסלמים.
סמוך לקיבוץ נמצא האתר הארכאולוגי תל סורג.
בשטח הקיבוץ נמצאים מבנים נטושים של מחנה צבאי סורי גדול.
בצד המערבי, במקום הצופה על האתר הארכאולוגי סוסיתא והכנרת, נמצא מועדון הקצינים הסורים.
במועדון זה ביקר מספר פעמים אלי כהן וממרפסתו צפה על הכנרת.
המרפסת מכונה כיום "מרפסת הר נבו" והיא חלק ממיזם שביל אלי כהן ברמת הגולן כפי שמעידות לוחיות הזיכרון הנמצאות במרפסת.
אפיקה היא להקת מטאל סימפוני מהולנד, שכיום נחשבת לאחת הלהקות הבולטות והמצליחות בסצנת המטאל הסימפוני והצליחה אף לפרוץ ולהצליח בסצנת המיינסטרים.
המוזיקה של הלהקה ממשיכה את הקו של After Forever ומתבססת על "שירת היפה והחיה" – מארק יאנסן בגרואלינג וסימונה סימונס בשירה אופראית בעיקר בטווח המצו סופרן אך לעיתים גם בקול אלט שתואר כ"ברור, בעל טון מושלם והרבה רגש".
אפיקה מרבה להשתמש בליווי מקהלות ששרות באנגלית ולטינית, ובחלק מהשירים אף בליווי תזמורתי הכולל כלי נגינה קלאסיים.
לעיתים כוללים השירים גם דקלומים ומילים בלטינית וערבית.
המוזיקה עצמה היא שילוב של מטאל גותי בסגנון Within Temptation, מטאל סימפוני שממשיך את אפטר פוראבר עם תערובת של פרוגרסיב מטאל ופאוור מטאל.
הגיטריסט של הלהקה, אד סלייטר, תיאר את סגנונה כ"גשר בין פאוור מטאל לגותיק מטאל".
המוזיקה של אפיקה היא מצד אחד אגרסיבית ובומבסטית כאשר שירים מסוימים שלה הם גדולים, אפיים וכבדים ואילו שירים אחרים יותר שקטים ומאופקים.
בהמשך שיריה נהיו פחות אפלים וכבדים, והיא נטשה את מאפייני המטאל הגותי במוזיקה שלה לטובת מטאל סימפוני מרוכך יותר.
רבים משירי הלהקה, בייחוד אלה של סדרת השירים The Embrace That Smothers, דנים במחאה כנגד הדת, נגד החשיבה הלא-עצמאית של דתיים אדוקים ונגד מעשים הנעשים בשם הדת.
כך, למשל, נפתח השיר "Cry for the moon" במילים "השתמש בהגיון הבריא שלך; אינך יכול להתחבא מאחורי האגדות שלך לנצח".
בהמשך, יוצא השיר נגד הצביעות הדתית: "מחילה אינה למכירה, גם לא הנכונות לסלוח".
השיר "Façade Of Reality" להבדיל, נכתב על מבצעי הפיגוע במגדלי התאומים.
הוא מבקר את האווירה הדתית שדחפה אנשים לנהוג כפי שנהגו, ותוהה האם יש תקווה לעתיד טוב יותר כל עוד אנשים נשלטים על ידי דתות.
לצד הביקורת כנגד הדת, יש שירים העוסקים גם בנושאים יומיומיים יותר כגון מערכות יחסים כושלות (כגון Never Enough).
אפיקה כתבה סדרת שירים בשם New Age Dawns .
סדרה זו הושפעה מקריסת תרבות המאיה ועוסקת בעיוורון העצמי שמוביל לנפילה (Consign to Oblivion), ובהמשך קוראת לאדם לקחת שליטה על חייו (Design Your Universe).
אפיקה מזכירה בסגנונה המוזיקלי להקות כגון After Forever ו-Within Temptation.
הלהקה נוסדה בשנת 2002 על ידי מארק יאנסן שעבד בעבר עם After Forever, ועזב אותם בגלל שינויים בסגנון הלהקה.
לאחר שעזב את After Forever הוא הקים להקה משלו, וצירף אליה את הזמרת סימונה סימונס.
שמה המקורי של הלהקה היה Sahara Dust אך כבר בתחילת 2003 שונה השם ל-Epica, בעקבות האלבום Epica של להקת הפאוור מטאל Kamelot.
אלבומה הראשון והפורץ של אפיקה שיצא ב-2003 היה The Phantom Agony, שעסק בין השאר בטרור האסלאמי.
על עטיפת האלבום הופיעה סימונס, לבושה בבגדי עור חושפניים, כשנחשים מתפתלים סביבה.
ב-2 ביוני 2006 הגיעה הלהקה לראשונה להופעה אחת בארץ במועדון הבארבי, אשר הותירה על הלהקה רושם רב וחבריה הבטיחו לשוב ולהופיע בארץ, כפי שהם אכן עשו ב-11 בדצמבר 2008.
ב-7 בספטמבר 2007 (בגרמניה, 10 בספטמבר בשאר העולם) הוציאה אפיקה את אלבומה השלישי The Divine Conspiracy שהפך לאחד אלבומי הסימפוני מטאל הנמכרים ביותר באותה שנה.
הלהקה יצאה לסיבוב הופעות ארוך מאוד בעקבותיו.
במהלך סיבוב ההופעות, דיווחה הלהקה לפתע כי סולניתה, סימונה סימונס, לקתה במחלה כתוצאה מחיידק אלים MRSA הנקרא גם "חיידק בית החולים" אשר בו נדבקה במקסיקו, לאחר שנאלצה לעבור ניתוח עקב זיהום ברגלה.
המחלה מנעה מסימון מלהופיע ולכן החליפה אותה חברתה ומורתה, אמנדה סאמרוויל.
במהלך 2008, לאחר מאבק עיקש ובן כמה חודשים, שבה סימון להופיע עם הלהקה.
ב-11 בדצמבר 2008 הופיעה הלהקה שוב בארץ, במועדון ה"בארבי" וחתמה את סיבוב ההופעות שלה בצורה מרשימה, אל מול אולם מלא.
בתום ההופעה ירדו חברי הלהקה לקהל ושוחחו עם המעריצים.
מספר ימים לאחר ההופעה, הודיע אד על פרישתו מהלהקה לטובת פרויקטים אחרים ומעט מנוחה.
את אד סלאייטר החליף אייזק דה-להיי.
ב-2009 הופיעה אפיקה בהונגריה במופע בשם The Classical Conspiracy שחציו כלל עיבודי מטאל סימפוני לקטעי מוזיקה קלאסית וחציו השני שירים של הלהקה, בעיקר מהאלבום The Divine Conspiracy.
מאוחר יותר יצא אלבום של המופע בשם The Classical Conspiracy שחולק לשני תקליטורים.
ב-2014 יצא אלבומה השביעי The Quantum Enigma.
ב-14 ביוני 2017 הופיעה הלהקה שוב בישראל, במועדון ה"בארבי" מול אולם מלא.
ב-10 באוקטובר 2019 הופיעה הלהקה שוב בישראל, במועדון ה"בארבי" מול אולם מלא, ובהדרן הניפה את דגל ישראל לצד דגל הלהקה.
סימונה סימונס – שירה נשית, מצו-סופרן
מארק יאנסן – גיטרות ושירה (גרואלינג)
רוב ון דר לו – גיטרה באס
אריאן ון ויסנביק – תופים
הלנה אירן מיכאלסן – שירה נשית, סופרן (2002)
איוואן הנדריקס – תופים (2002)
The Classical Conspiracy (אלבום הופעה חיה במישקולץ, הונגריה) (2009)
אֶפּיקטֵטוס היה פילוסוף יווני מן האסכולה הסטואית.
אפיקטטוס נולד בערך בשנת 55 לספירה בעיר הירפוליס שהייתה בפריגיה (כיום בדרום מערב טורקיה).
הוא נולד עבד, נמכר מיד ליד ועבר מעיר לעיר עד שהגיע לרומא כעבד של אפאפרודיטוס, שהיה עבד משוחרר שעלה לגדולה בחצרו של הקיסר נירון.
אפיקטטוס היה פיסח, כנראה כתוצאה מאכזריותו של בעליו.
אך אפפרודיטוס אפשר לו להשתתף בשיעוריו של הפילוסוף הרומי מוסוניוס רופוס שלימד את התורה הסטואית ברומא.
כעבור זמן מה, אפפרודיטוס שחרר את אפיקטטוס מעבדות.
אפיקטטוס ייסד בית ספר ברומא שבו לימד את תורת המוסר הסטואית, אך כאשר בין השנים 89–95 הקיסר דומיטיאנוס גירש את הפילוסופים מרומא, אפיקטטוס ורבים מתלמידיו מצאו מפלט בעיר ניקופוליס, שהייתה באפירוס (כיום בגבולות יוון ואלבניה).
אפיקטטוס ייסד בית ספר לפילוסופיה בניקופוליס.
אחד מתלמידיו היה אריאנוס, שנתמנה אחר כך למושל חבל קפדוקיה (כיום בטורקיה).
אריאנוס רשם את דבריו של אפיקטטוס ופרסם אותם בשם "שיחות", שמהן פרסם מאוחר יותר הספר "מדריך".
שמו של אפיקטטוס נודע בכל האימפריה הרומית והגיע עד לקיסר אדריאנוס שבא לבקר בבית ספרו, וראה באפיקטטוס אחד מידידיו.
בגיל מאוחר אימץ אפיקטטוס ילד של חבר, ונישא לאשה שטיפלה בילד.
אפיקטטוס נפטר בניקופוליס סביב שנת 135.
אפיקטטוס התרכז בתורת המוסר במידה רבה יותר מאשר קודמיו, אנשי האסכולה הסטואית הראשונים: זנון מקיטיון שהיה מייסד האסכולה הסטואית וקלאנתס וכריסיפוס מסולי שהיו ממשיכיו במאה ה-3 לפנה"ס.
אפיקטטוס החזיק בדעה שעלינו להיות אדונים לעצמנו.
הוא לימד כי על המורה הסטואי לעודד את תלמידיו לחיות חיים פילוסופיים שמטרתם היא האושר, ולהיות מוגנים בפני תהפוכות הגורל באמצעות חיי תבונה, שפירושם להתנהג ביושר ובאופן מוסרי ולחיות בהתאם לטבע.
אין פירושו של דבר שעלינו להתנזר ולהתבודד; להפך, על החכם לקחת חלק בענייני הציבור.
החכם יקבל בשוויון נפש את צרות החיים: דלות, שכול, השפלה, כאב, עבדות, מאסר ומוות.
הוא יידע לשאת בסבל ולהתכחש לכאב, ויקבל את מותו בשלווה כחלק מן החוכמה הנסתרת שבטבע.
אפיקקטוס אמר: "מה אכפת לך באיזו דרך מן הדרכים אתה מדדה אל קברך?
אפיקטטוס הבדיל בין דברים הנתונים לשליטתנו לבין דברים "חיצוניים" שאינם כאלה.
בין הדברים שבשליטתנו הוא מנה את השאפתנות ואת האיבה, ובין הדברים החיצוניים שאינם בשליטתנו, את הבריאות, הרכוש והמוניטין.
הוא הסיק מכך כי הפירוש החיובי או השלילי שאנו מייחסים לנסיבות חיינו שאינן בשליטתנו, הוא למעשה, פעולה של רצוננו החופשי.
אם כי ישנם דברים שאינם תלויים ברצוננו, מה שתלוי ברצוננו הוא הפירוש לטוב או לרע שאנו נותנים להם.
לדוגמה: אנו יכולים לחשוב על המוות כנורא מכל הדברים, או להתייחס אליו כתופעה טבעית ולקבלו בשלוות נפש.
התורה הסטואית מהווה הכרה בכך שאין בכל אלה כדי להשפיע על חיינו, כלומר: האופן שבו אנו מקבלים את הדברים הוא הנותן לחיינו טעם טוב או רע.
דברים אלה של אפיקטטוס השפיעו על רבים מאנשי הרוח, בהם מישל דה מונטן, שכתב: "טעמם של הטוב והרע תלוי במידה רבה בדעתנו עליהם." (מסות, ספר 1 פרק 14), ושייקספיר שכתב: "הדברים כשלעצמם אינם טובים או רעים.
הכול תלוי באופן שבו אנו חושבים עליהם." (המלט).
בפרקי אבות נרשמו דברי רבי עקיבא (חי בתקופת מרד בר כוכבא) "הכל צפוי והרשות נתונה".
כמאתיים שנה אחרי אפיקטטוס, דעה דומה לזו נרשמה בתלמוד מפי רבי חנינא (שנת 250~): הכל בידי שמים חוץ מיראת שמים.
אפיקטטוס מתייחס אל היהודים בכתביו בשלושה מקומות.
התייחסויותיו הן בעלות אופי נייטרלי.
האזכור הראשון (apud: Arrianus, Dissertations I, 11:12-13) מופיע בדיון על הצורך בקריטריון של טוב ורע.
אפיקטטוס מצביע על ההבדלים בין דעותיהם של היהודים, הסורים, המצרים והרומאים בנושא אוכל, שכולן היו מנוגדות לחלוטין זו לזו.
באזכור השני (apud: Arrianus, Dissertations I, 22:4), ארבע האומות הללו נזכרות כמאמינות בהשקפות נוגדות לגבי האם המעשה עצמו של אכילת בשר חזיר הוא קדוש או לא.
האזכור השלישי (apud: Arrianus, Dissertations II, 9:19-21) מרמז על כך שאפיקטטוס ידע על משמעות טקס הטבילה בתהליך הגיור.
השיחות של אפיקטטוס, תרגם מיוונית והקדים מבוא שלמה ויסמן.
ירושלים, הוצאת י' מרכוס, תשל"ו.
אנכיירידון (Ἐγχειρίδιον, מורה דרך למוסר), תרגם נתן שפיגל.
בתוך: מרקוס אורליוס - קיסר ופילוסוף.
ספרון המוסר, העתיק מיוונית ד' גולדשמיט.
בתוך: שי לישעיהו, ספר יובל לר' ישעיהו וולפסברג-אביעד בן השישים.
תל אביב, המרכז לתרבות של הפועל המזרחי, תשט"ז.
המדריך, תרגם מיוונית אברהם ארואטי, מסדרת זמן לפילוסופיה, העורך ראובן מירן, הוצאת נהר, 2010.
אפיקים הוא קיבוץ בעמק הירדן (בכביש 90 בין אשדות יעקב לבית זרע) המשתייך לתק"צ.
שייך למועצה אזורית עמק הירדן.
מקור השם מהמיקום שבין שני אפיקי מים – נהר הירדן ונהר הירמוך.
קבוצת הגרעין של הקיבוץ, שהייתה מורכבת מחניכי "השומר הצעיר" מרוסיה, הוקמה בקיץ 1924. הוא נקרא "קיבוץ השומר הצעיר מס.ס.ס.ר", אך נודע גם כ"קיבוץ נצ"ח", ראשי התיבות של "נוער צופי חלוצי", כשם התנועה העולמית של "השומר הצעיר".
הקיבוץ נוסד כקיבוץ היעד של כל חברי השומר הצעיר העולים מברית המועצות ובהמשך, גם של חברי השומר הצעיר מלטביה.
חברי הגרעין עבדו באדמות ווזיה שליד ראש פינה, משם עברו לבית-גן ליד יבניאל.
התחנה הבאה הייתה כפועלי בניין בעפולה.
בהמשך, התפצלו לפלוגות עבודה בחיפה, בזכרון יעקב, בפלוגת הים בהנהגת זאב הים (רב חובל) שישבה על גדות הירקון והחזיקו את הקיבוץ בטירה.
בקיץ 1927 התרכזו חברי הקיבוץ באזור עמק הירדן.
חלקם עבדו עבור חברת החשמל בנהריים, כאשר השאר עבדו בבניית בתי קבוצת כנרת בנקודת הקבע על הגבעה והתגוררו ברפת שבכנרת.
החיכוך עם הפועלים האחרים של חברת החשמל הביא לעזיבה רבה, ובעקבות זאת בקשו, ולבסוף השיגו, רשות לפועלי הקיבוץ להתגורר בכנרת ולהמשיך לעבוד בנהריים.
במרץ 1929 כבר היו בקיבוץ כ-90 חברים, הודות לעליית חברים מברית המועצות.
עם תום בניית קבוצת כנרת עברו חברי הקיבוץ לחצר כנרת, שהתפנה לאור מעבר חברי קבוצת כנרת לבתי הקבע שנבנו עבורם.
בתקופה בכנרת החלו החברים בהנחת היסודות לנקודת הקבע בהקמת משתלה וסידור בסיס ללול.
בשנת 1932 עבר הקיבוץ למקומו הנוכחי.
בהתחלה נקרא "הנקודה" או "טוצ'קה" (נקודה ברוסית), עד שיעקב פלמוני הציע לחבר הקבוצה ישראל חפש את השם "אפיקים", כי הקיבוץ ישב בין אפיקי הירדן והירמוך, והשם התקבל באספת הקיבוץ.
באותה שנה הגיעה קבוצת חלוצות מלטביה כנציגות למכבייה הראשונה בתל אביב ומשם הגיעו לקיבוץ ורובן נישאו לחברי הקיבוץ.
במרוצת הזמן קלט הקיבוץ קבוצות נוספות, רובם עולים מאירופה ומקצתם ילידי ישראל ואף מדמשק.
הקיבוץ היה שותף במפעל המים מכון חמשת הקיבוצים, שהוקם בשנים 1942–1943, וכלל מכון שאיבה על גדות הירמוך שהעלה את המים אל ראש אמת מים, ממנה זרמו המים במערכת תעלות פתוחות להשקיית השדות.
בתקופת מלחמת העולם השנייה התגייסו 37 מחברי אפיקים ליחידות העבריות.
בזמן מלחמת העצמאות שימש הקיבוץ לבסיס של הפלמ"ח, ולאחר הקמת מדינת ישראל שימש כבסיס נח"ל.
בקיבוץ קיים אולם הספורט "בית איתמר" שנקרא על שמו של , בן הקיבוץ שנהרג בתאונת צניחה זמן קצר לאחר מלחמת העצמאות.
דמותו של גולני מונצחת בציור פרסקו שצייר הצייר היהודי-אמריקני שלדון שונברג באולם הספורט בשנת 1953.
הקיבוץ השתייך בעבר לקיבוץ המאוחד.
עם הפילוג בקיבוץ המאוחד, לא התפלג כרבים מהקיבוצים, עזב את הקיבוץ המאוחד והצטרף כולו לקבוצת המיעוט בקיבוץ המאוחד, אשר הקימה את איחוד הקיבוצים המזוהה עם מפא"י (לאחר מכן: איחוד הקבוצות והקיבוצים) וחבר הקיבוץ יוסף יזרעאלי נעשה המזכיר הראשון של התנועה החדשה.
ספרו של אסף ענברי "הביתה" מספק קריאה מהנה על תולדות הקיבוץ, אולם ניתוח סוציולוגי מפורט המשתמש בנתונים נוספים מלמד כי שליטה בלתי-דמוקרטית של שלושת מנהיגיו ונאמניהם אומנם תרמה לצמיחתו המהירה אבל לא תמיד שירתה את טובת החברים כפי ששירתה את המנהיגים.
אפיקים הוא מגדולי הקיבוצים ומראשוני התעשייה הקיבוצית, שנהנה עשרות שנים מחסותו של דוד בן-גוריון.
ענפי חקלאות: מטעי בננות, תמרים ומטעים סוב-טרופיים, תבואות, מדגה ורפת.
תעשייה: מפעל לציוד ניטור ומדידת חליבת פרות (אפימילק) ומפעל לייצור כלי רכב מסוג קלנועית למוגבלי תנועה.
בעבר היה פעיל בו מפעל לייצור דיקטים ומוצרי עץ – "קלת".
באפיקים פועלת "כלביית אפיקים" שרכשה מוניטין בגידול, אילוף ורבייה של כלבים גזעיים מזנים שונים.
בסוף שנת 1924 ארגנו חברי "קיבוץ השומר הצעיר" שאך זה נוסד קבוצת כדורגל במושבה בית-גן שבגליל התחתון ליד יבנאל.
ב-1948 הוקמה קבוצת הכדורגל של קיבוץ אפיקים, שהפכה עם השנים לבכירה מבין קבוצות הכדורגל מהתנועה הקיבוצית, יחד עם הפועל כפר בלום, מבחינת הישגיה; בעונת 1975-76 עשתה הקבוצה היסטוריה ועלתה לליגה א'.
תקופת הזוהר של הקבוצה הייתה בשש השנים ששיחקה בליגה א', בין העונות 1976-77 ל-1981-82.
תל עובדיה – אתר פרהיסטורי הנחשב לאחד האתרים הקדומים ביותר בעולם ובעל חשיבות רבה בקנה מידה עולמי להבנת האבולוציה של האדם.
האתר התגלה במאי 1959, בעת שטרקטור של קיבוץ אפיקים עסק בהכשרת הקרקע לחקלאות.
האֲפִיקוֹמָן הוא כינוי למצה הנאכלת לקראת סופו של ליל הסדר, בסימן "צָפוּן" (כתחליף לאכילת קורבן פסח).
נוהגים לצורך כך לקחת חצי מהמצה האמצעית משלוש המצות המונחות על שולחן הסדר, ולהצניעה עד סוף הסדר.
בקרב חלק מיהודי אשכנז נפוץ מנהג הילדים לגנוב ולהחביא את האפיקומן, ולקבל תמורתו פרס, מקור מנהג זה אינו ידוע, ויש המתנגדים למנהג זה.
במקור, המילה אפיקומן אינו כינוי למצה, אלא כינוי לפעולה הנעשית לאחר האכילה.
לפי הַקַּבָּלָה נהוג לחצות את המצה בצורה בה החלק הגדול המשמש לאפיקומן יהיה בצורת האות "ו", בעוד החלק הקטן החוזר לקערה ואמור לסמל את היותו לחם עוני יהיה בצורת האות "ד".
בקרב האשכנזים שהמצות אינם רכות פעולה זו מורכבת לביצוע ועל כן מסתפקים בהבדלים הגודל בלבד ללא קשר לצורתם.
במשנה (פסחים י, ח): נאמר "אין מפטירין אחר הפסח אפיקומן" כלומר יש לאכול את קורבן הפסח בסופו של הלילה ואין לסיים ב"אפיקומן".
בפירוש המשנה נחלקו האמוראים בתלמוד, לפי רב הכוונה היא שאין ללכת מחבורה אחת שאוכלת את קורבן הפסח לחבורה אחרת (הוא מפרש את המילה אפיקומן=אפיקו מאני, כלומר שאין להוציא כלים מהבית בו הוא נמצא כדי ללכת לבית אחר).
לפי שמואל הכוונה שאין לאכול כלום לאחר אכילת הפסח, כדרך שהרגילות הייתה לאכול קינוח לאחר הסעודה, (הוא מפרש את המילה אפיקומן=אפיקו מין, כלומר שאין להוציא מיני קינוח לאחר הפסח).
כפי דעת שמואל נפסק להלכה.
וכך גם בזמן שאין קרבן פסח, אוכלים בסוף הסעודה כזית מצה, זכר לאותה אכילה קרבן הפסח, ולאחר אכילה זו אין אוכלים דבר.
פרשנים מסורתיים הציעו כי מקור המילה הוא מארמית, ומורכב משתי מילים: "אפיקו" (הוציאו) "מן" (מזון, קינוח), או "אפיקו מאני" (הוציאו כלים).
בימי הביניים הוצעו גם פירושים נוספים למילה: רבי קלונימוס איש רומי בן המאה ה־11 כתב כי "בלשון יוון 'אפיקומין', כלומר שום דבר".
לא ידוע לאיזו מילה כיוון רבי קלונימוס, וייתכן כי מדובר באשגרה.
רבי נתן מרומי כתב ספר הערוך כי פירושו לשון כלום.
רבי אליהו בחור כתב בספר התשבי כי גזרון המילה הוא יווני, וכי משמעה קינוח סעודה.
השערה מקובלת מניחה, שמקור המילה היא ממִשתה שעורכים אחרי הסעודה (מיוונית ἐπὶ κῶμον הוא אל התהלוכה, אל השעשועים) השערה זו מתאימה לפירושו של רב בתלמוד.
בלשנים מודרניים סבורים כי מקור המילה אפיקומן היא מיוונית, "קינוח סעודה" (επικωμον) ופרשנות זו מתאימה לדעת שמואל בתלמוד.
עוד פירוש מיוונית, את המילה ניתן לחלק לשתי מילים אֶפִּי-קוֹמְיוֹן, ותרגומה החופשי: סיום משעשע (בדומה למילים: אפילוג וקומדיה).
לפי ההגדה "אין מפטירין אחר הפסח אפיקומן?", והכוונה הייתה שאחרי לילה בו נוהגים בכבדות ראש, לא יסיימו בקלות ראש.
על פי הראשונים, יש לאכול כזית מהאפיקומן (שיעור זה נתון במחלוקת בין הפוסקים - מ-7 סמ"ק ועד כדי 50 סמ"ק), כמו כל מצוות אכילה.
עם זאת, מהרי"ל כתב שיש לאכול לכתחילה כשיעור שני זיתים, כדי שתהיה אכילת שביעה.
יש לאכול שיעור זה בתוך זמן הנקרא 'כדי אכילת פרס'.
בזמן שיעור זה רבו הדעות, יש אומרים שהוא 9 דקות, ויש אומרים 8, יש אומרים 4, ואחרים אומרים 3 דקות בלבד.
מחלוקת התנאים בדין קרבן פסח
בעניין קרבן פסח ישנה מחלוקת בין רבי עקיבא לרבי אלעזר בן עזריה.
לדעת רבי אלעזר בן עזריה זמן אכילת קרבן הפסח הוא רק עד חצות ליל הסדר, ואילו לדעת רבי עקיבא זמן אכילת קרבן פסח מדאורייתא הוא עד סיום ליל הסדר.
לדעת אביי ייתכן שרבי עקיבא מודה שאין לאכול את קרבן הפסח אלא עד חצות הלילה, וזאת מדרבנן כדי להרחיק את האדם מן העבירה.
כך פוסק גם הרמב"ם: .
במסכת פסחים מובאים דברי רבא לפיהם האוכל מצה בזמן הזה, שאין קרבן הפסח נוהג, לאחר חצות אינו יוצא ידי חובה לפי שיטת רבי אלעזר בן עזריה.
מבארת הגמרא שם שיש בכך חידוש שהיינו יכולים לטעות ולחשוב שבזמן הזה שאכילת המצה היא חיוב נפרד מאכילת קרבן הפסח תהיה האכילה כשרה כל הלילה.
לדעת תוספות הלכה כרבי אלעזר בן עזריה ולכן גם אכילת המצה בזמן הזה צריכה להיות קודם חצות.
לעומת זאת הרמב"ם פוסק שאכילת האפיקומן מצוותה כל הלילה, וגם בהלכות קרבן פסח פסק הרמב"ם כרבי עקיבא, אלא ששם הוסיף שכדי להרחיק את האדם מהעבירה יש להקדים ולאכול קודם חצות.
ישנה מחלוקת בדעת הרמב"ם: לדעת הפרי חדש יש להקדים את אכילת האפיקומן לפני חצות כשם שמקדימים את אכילת קרבן הפסח.
לעומת זאת לדעת רבנו מנוח יש לחלק בין אכילת קרבן פסח, שבה כתב הרמב"ם שחייב לאכלו קודם חצות, כי אם יאכלנו בטעות אחר עלות השחר יתחייב כרת, ולעומת זאת אם יאכל מצה לאחר עלות השחר אין בכך איסור, ולכן לא כתב את הסייג שיש לאכלה קודם חצות.
דעה אמצעית היא דעת הרא"ש, שכתב שיש להחמיר ולאכול קודם חצות, מחמת הספק שמא הלכה כרבי אלעזר בן עזריה, וכן מחמת האפשרות שגם לדעת רבי עקיבא יש לאכלו קודם חצות.
עצה למי שאינו מסיים את סעודת ליל הסדר בחצות
לגבי מי שלא אכל מצה כלל בליל הסדר קודם חצות כתב המשנה ברורה שיאכל לאחר חצות, אך מבלי לברך את ברכת על אכילת מצה, וזאת מחמת החשש לאותן השיטות שלאחר חצות אין מצווה באכילת מצה.
ולאחר שיסיים סעודתו יאכל שוב מצה לשם אפיקומן ויצא בכך ידי חובה לפי שיטת רבי עקיבא.
רש"י שם פירש שמדובר בהגבהת הקערה עם המצות (דהיינו, סילוק האוכל), או אכילה מהירה.
עם זאת, הרמב"ם () הבין שמדובר בחטיפת המצה אחד מהשני.
רק בשלב מאוחר יותר התפתח המנהג שהילדים עצמם הם החוטפים.
בכל מקרה, המנהג נועד לעורר את הילדים, כדי שישתתפו בליל הסדר, שהרי עיקר המצווה הוא "והגדת לבנך".
בליל הסדר, עורך הסדר בוצע את אחת המצות, כדי שיהיה באכילה משום "לחם עוני", הנאכל כפרוסה ולא כלחם שלם.
את החצי הנותר נוהגים להותיר לאפיקומן.
סביב המצה הזו התפתח המנהג שהילדים מנסים "לגנוב" אותה, ולקבל הבטחות למתנה בתמורה להחזרת המצה.
אמנם, לרוב אין צורך אמיתי בהחזרת המצה, כיוון שניתן לאכול את האפיקומן גם ממצות אחרות.
כיום נהוג שעורך הסדר מטמין את האפיקומן והילדים תרים אחריו.
על אף שהחבאת האפיקומן נהוגה בעדות רבות, גנבתו על ידי הילדים הייתה בעבר מקובלת רק אצל חלק מיהודי אשכנז ובשאר עדות ישראל לא היה המנהג מוכר כלל, והיו אף חכמי הלכה שאסרו מנהג זה מחשש שהוא עלול לחנך את הילדים לגנוב.
ומצאו סמך לדבריהם מהאמרה העממית המובאת במסכת ברכות 'בתר גנב גנוב וטעמא טעים' (=גם הגונב מן הגנב טועם טעם גנבה)
אפיק ים סוף הוא מערכת לחץ נמוך המשפיעה על מזג האוויר בישראל ובלבנט.
מערכת זו מאפיינת בעיקר עונות מעבר.
שינוי קל באוריינטציה של המערכת עשוי לגרום לשינוי משמעותי במזג האוויר, ממזג אוויר חם ויבש ועד גשום וקריר.
לפיכך, בהימצאה, מזג האוויר קשה לחיזוי.
אפיק ים סוף הוא שלוחה צפונית של השקע הסודני.
האפיק הוא מערכת סינופטית קרקעית, כלומר מערכת סינופטית שהשפעתה ניכרת בגובה פני הים.
אפיק ים סוף מתפתח רק כשאין מערכת דומיננטית אחרת באזור, ועשוי להתפתח בכל עונות השנה אך בישראל נפוץ בעונות מעבר, בעיקר בסתיו.
מערכת זו עשויה לגרום למזג אוויר גשום מלווה בסופות רעמים, לעיתים בניגוד לכל תחזיות מזג האוויר מיום האתמול שצפו יום חם ובהיר.
בקיץ מרכז המערכת נמצא מעל סעודיה.
האפיק הפרסי שולט במזרח הים התיכון ולכן כל אימת שאפיק ים סוף מתחיל להתפתח, נבלע בתוך האפיק הפרסי ולא מצליח לבוא לידי ביטוי.
בחורף מרכז המערכת נמצא מעל סודאן, אך התחממות הקרקע פחותה ביחס לשאר עונות השנה ולכן אפיק ים סוף יתקשה להתפתח.
לפי הסטטיסטיקה, השליש השני של חודש אוקטובר (10-20 באוקטובר) הוא המועד ביותר מהבחינה הזו.
ב-10 הימים הללו הסיכוי לנוכחות אפיק ים סוף מעל ישראל, כמו גם לפעילות ממנו, הוא הגבוה ביותר בשנה.
היווצרות אפיק ים סוף והקושי בחיזוי התנהגותו
אפיק ים סוף מופיע במפות הלחץ הממוצעות לאורך כל השנה.
הסיבה לכך היא רכסי ההרים המשתרעים לאורך חופי ים סוף.
האוויר יורד מפסגות ההרים אל הים וכתוצאה מ"אפקט רגלי ההר" (אפקט LEE LOW) נוצר אפיק לאורך ים סוף.
חיזוי התנהגותו של אפיק ים סוף (או בקיצור- אי"ס) נחשב לאתגר קשה גם בעיני חזאים מנוסים, זאת ממספר סיבות:
יש מחסור יחסי בתחנות מדידה באזור המדובר, מה שמקשה באופן תדיר על חיזוי ההתפתחויות העתידיות.
פעילות אי"ס בדרך כלל אינה מתבטאת בחזית, או בכניסה תדירה של אוויר קר ולח - ההתפתחויות נוטות להיות מקומיות בדרך כלל.
ציר האפיק הוא מעין קו דמיוני החוצה את האפיק לשניים.
למיקום הציר חשיבות מהותית לגבי מזג האוויר בחוף ובשפלה.
סטייה של 20-30 ק"מ מערבה עשויה להפריד בין שרב בינוני עד כבד לבין מזג אוויר חמים פחות ולח.
אפיק ים סוף בשילוב רכס רום
בדרך כלל אפיק ים סוף אינו גורם לפעילות.
הסיבה לכך היא שלרוב הוא מלווה ברכס רום.
במצב כזה ישנם שני תרחישים אפשריים:
1. אפיק ים סוף בעל ציר מזרחי- ציר האפיק נמצא ממזרח לישראל וכתוצאה מכך הרוחות נוטות להיות צפוניות-מערביות רוויות לחות מהים אשר חודרת בעיקר למישור החוף המרכזי-דרומי ולנגב.
2. אפיק ים סוף בעל ציר מערבי- ציר האפיק נמצא ממערב לישראל וכתוצאה מכך הרוחות נוטות להיות מזרחיות-דרומיות מזרחיות יבשתיות.
התוצאה היא התחממות בפנים הארץ ולעיתים אף התפתחות תנאי שרב.
במישור החוף בדרך כלל הזרימות נשארות בעלות רכיב ימי עם אספקת לחות.
אפיק ים סוף בשילוב אפיק או שקע רום
לעיתים ניתן לזהות במפות התפתחות אפיק או שקע רום מעל מזרח הים התיכון.
במצב כזה אפיק ים סוף עשוי לגרום לפעילות.
מצב זה נקרא "אפיק ים סוף פעיל".
גם כאן ישנם שני תרחישים אפשריים:
אפיק ים סוף בעל ציר מזרחי- אספקת לחות בשכבות הנמוכות עשויה לגרום, בשילוב המערכת הציקלונית ברום, להתפתחות עננות נמוכה ממטירה בעיקר במישור החוף המרכזי-דרומי והנגב.
אפיק ים סוף בעל ציר מערבי- אוויר חם ויבש בשכבות הנמוכות בשילוב מערכת ציקלונית עם אוויר לח וקר יחסית ברום.
מקור הלחות הוא טרופי: הלחות מוסעת למזרח הים התיכון בעזרתן של זרימות רום בעלות רכיב דרומי מובהק.
התוצאה היא הפרש טמפרטורה חריף שגורם לעלייה מהירה של האוויר מהשכבות הנמוכות כלפי מעלה, ובשילוב הלחות ברום, עשויה להתפתח עננות בינונית ממטירה.
באופן גס יש שני תרחישים אפשריים בהם יכול להיווצר אפיק או שקע רום מעל מזרח הים התיכון.
התקדמות טבעית של מערכות הלחץ מזרחה.
לדוגמה, שקע רום ששוהה ביום מסוים באזור לוב, עשוי להגיע כעבור יומיים למצרים ולפתח בהדרגה "אפיק ים סוף פעיל".
בנוסף, אותו שקע רום בהגיעו למצרים, עשוי לעודד את התעמקותו של אפיק ים סוף.
אפיק ים סוף מפותח יחסית אשר מצליח "להחזיק מעמד" כמה ימים רצופים במזרח הים התיכון, עשוי להחליש את הרכס ברום וליצור מעליו שקע רום.
אפיק רום הוא מערכת לחץ נמוך הנמצאת בשכבות הגבוהות של האטמוספירה.
מדד מקובל למערכות לחץ ברום הוא מפלס 500 מיליבר - משטח לחץ שנע בממוצע בישראל בין הגבהים 5,500–5,800 מטר מעל גובה פני הים.
(לשם השוואה, 1013.2 מ"ב הוא לחץ האוויר הממוצע בקרקע).
אפיק רום הוא אזור בו גובה משטח הלחץ (500 מיליבר) נמוך מהאזורים שמסביבו, כלומר באזורים הסובבים את האפיק, הלחץ בן 500 מ"ב נמצא בגובה רב יותר מאשר באפיק עצמו.
מערכת זו מאופיינת באוויר דחוס יותר ולכן הוא גם קר יותר.
נוכחותו של האפיק מעידה על נוכחות אוויר קר וכבד ברום, דבר המעודד עליית אוויר חם וקל מהמפלסים הנמוכים.
הרום תמיד קר יותר, עם זאת, האוויר מטה לא יעלה תמיד אלא רק החל מהפרש מסוים.
האוויר העולה מתעבה ויוצר עננים.
בנוסף, לאפיק הרום יש היכולת ליצור שקע ברומטרי בקרקע.
הוא זה שאחראי להיווצרות שקע קפריסאי חורפי סמוך לישראל.
בקדמת האפיק (חלקו המזרחי), ישנה התבדרות ברום, כלומר, נותר ריק (ואקום) המעודד את האוויר מטה לעלות ולתפוס את מקומו.
האוויר מן הקרקע עולה מעלה כך שבקרקע נותר פחות אוויר ולחץ האוויר יורד ונוצר שקע.
ככל שאפיק הרום יהיה עמוק יותר (משטח לחץ נמוך יותר ביחס לסביבה) הוא ייצור שקע עם לחץ נמוך יותר תחתיו.
בישראל, במהלך החורף מגיע בממוצע אפיק רום אחד בשבוע (עם השקע הקפריסאי שמתחתיו).
האפיק מגיע לרוב מאיטליה, הנמצאת במערב הים התיכון ובדרכו לישראל נוטה להיחלש.
בממוצע שוהה כיומיים בישראל וכאשר האפיק עמוק במיוחד, עשוי לרדת שלג בירושלים.
בחורף האפיקים ה"בשרניים" הם הירוקים.
אבל בסופו של דבר האפיק נמדד ביחס לסביבתו, לכן נגדיר כלל אצבע- כדי להקל על זיהוי אפיק הרום במפות 500 נגדיר אותו כ"קערה".
הצורה שבה מתעקלים הקווים הצבעוניים במפה.
במפה המצורפת ניתן לראות אפיק רום מעל יוון.
נציין כי הערכים בסקאלה נמדדים בדקה-מטרים (deca=10) לכן צריך להכפיל ב-10 על מנת לקבל את הגובה במטרים.
אפקט דו-שקע (או בעגה המטאורולוגית בישראל "ביצי השור", לפי המטאורולוג ד"ר ברוך זיו) מתאר מצב שבו אפיק רום, הנוצר בדרך כלל במערב הים התיכון, מתקדם לעבר ישראל.
טרם הגיעו לחופי הארץ בוחר לפתע במסלול צפוני הפונה לכיוון הים השחור.
במצב זה, אפיק הרום לא מגיע ומערכת גשם פוטנציאלית "מבטלת" את הגעתה לארץ.
סוגיה זו מתעתעת רבות בחזאים ולמעשה הופכת את חיזוי מזג האוויר למשימה קשה ביותר.
הסיבה לבריחת האפיק צפונה נעוצה בהיווצרות של אפיק רום נוסף מערבית לאפיק הקיים ובצמוד אליו.
במצב כזה, האפיק הקיים נחלש במהירות ומצפין.
ניתן לראות דוגמה לאפקט זה מחורף 2004/5 בתמונות להלן:
אפיציקל - ביוונית "על המעגל", והכוונה היא לגוף שנע במעגל סביב גוף אחר שגם הוא נע במעגל.
באסטרונומיה אפיצקלים שימשו במודל הגאוצנטרי לצורך חישוב מיקום כוכבי הלכת.
האפיציקלים הוכנסו לתורתו של אריסטו כדי לספק הסבר לשתי תופעות המאפיינות את כוכבי הלכת:
תנועה אחורית המגיעה לשיאה כאשר כוכב לכת חיצוני (מאדים, צדק או שבתאי) נמצא בניגוד.
התנועה היחסית של כדור הארץ וכוכבי הלכת במהלכם סביב השמש גורמת לכך שבמשך תקופה מוגבלת תנועתו של כוכב הלכת היא ממזרח למערב ולא ממערב למזרח (תנועה קדומנית).
בהירות נראית כוכבי הלכת משתנה בצורה משמעותית.
הדבר בולט במיוחד בכוכבי הלכת הפנימיים (כוכב חמה, נוגה) וגם במאדים.
לפי המודל הגאוצנטרי של אריסטו, כוכבי הלכת נעים סביב כדור הארץ במעגלים מושלמים, אולם המודל בצורתו המקורית לא סיפק הסבר לתנועה אחורית או לשינויים בבהירות.
את רעיון האפיציקל הציע האסטרונום אפולוניוס מפרגה בסוף המאה ה-3 לפנה"ס.
לפי הצעתו, שאומצה על ידי תלמי, כוכבי הלכת נעים במעגל קטן שמרכזו נע על פני מעגל גדול אשר מרכזו הוא כדור הארץ (לעיתים המעגל הגדול נע במהירות קבועה סביב האקוונט שממוקם בנקודה באמצע הדרך בין כדור הארץ למרכז המעגל הגדול).
הקו המחבר בין כוכב לכת למרכז האפיציקל שלו – יהיה תמיד מקביל לקו המחבר בין כדור הארץ לשמש.
בגלל התנועה המורכבת של כוכבי הלכת היה צורך להוסיף עוד ועוד אפיצקלים כדי לדייק את המסלול שלהם.
עם התגלית של יוהאנס קפלר שמסלולי כוכבי הלכת אינם מעגליים אלא אליפטיים, ועם ניסוח חוקי הכבידה ששולטת בתנועת גרמי השמיים, יצאו האפיציקלים משימוש באסטרונומיה.
טור פורייה יכול לשמש לתיאור אפיציקלים.
הסיבה היא שהאברים בטור פורייה הם פונקציות מחזוריות מרוכבות, ואפשר לתאר אותן בקואורדינטות פולריות כווקטורים שמסתובבים בתוך מעגל.
סכום הווקטורים האלה יוצר שרשרת של אפיציקלים, כלומר אפיציקלים שמחוברים זה לזה בהשקה, ואפשר ליצור בעזרת עוד ועוד אפיציקלים כל מסלול מסובך ככל שיהיה, כולל ציורים.
אפיק ניסים (נולד ב-31 בינואר 1981 ברחובות שבישראל) הוא כדורסלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקלע.
כיום משמש כמייסד ומנכ"ל של עמותת מסירה מנצחת (ע"ר)
כאשר היה בן 7 הצטרף ניסים למחלקת הנוער של מכבי ראשון לציון.
עם הקבוצה זכה בעונת 1996/7 בגביע המדינה לנוער ובעונת 1997/8 באליפות המדינה לנוער.
בתיכון למד בגימנסיה הריאלית ושיחק בנבחרת בית הספר אשר בעונת 1998/9 הפסידה בגמר אליפות בתי הספר.
במקביל, נמנה ניסים בסגל נבחרת העתודה שזכתה במקום השני באליפות אירופה בשנת 2000, ובזכות כך נחשב לאחד מהשחקנים המבטיחים של הכדורסל הישראלי.
לאחר שראשון לציון ירדה לליגת המשנה ב-2002, עבר ניסים להפועל חיפה רמת השרון.
ב-2004 עבר ניסים לשטרסבורג הצרפתית.
כבר בעונתו הראשונה בקבוצה, זכה ניסים עם הקבוצה באליפות הליגה הצרפתית לעונת 2004/05 לאחר ניצחון בפיינל-פור על נאנסי, בה שיחק מאיר טפירו.
בכך, עזר לה להעפיל ליורוליג.
בזכות פועלו בקבוצה נבחר ניסים על ידי אתר האינטרנט "יורובאסקט" כאחד מחמשת הכדורסלנים החדשים והמצטיינים של העונה.
למרות ההצלחה בצרפת, ויתר ניסים על השתתפות ביורוליג, הטורניר המוביל באירופה, והצטרף ללוקטומטיב רוסטוב הרוסית.
בזמנו בקבוצה קלע 10.5 נקודות למשחק בממוצע.
ניסים לא נשאר זמן רב ברוסיה, ועבר באמצע העונה לאוקראינה, לקבוצה בי.סי.
קייב, שהייתה אז אלופת המדינה ושבצוותה היו מספר ישראלים נוספים.
ניסים הוביל את הקבוצה במשחק החשוב בעונה מול מוליכת הטבלה עם 24 נקודות, ומאוחר יותר הגיע עם קבוצתו לסדרת הגמר של הפלייאוף האוקראיני ולפיינל-פור היורוצ'לנג'.
ביולי 2006, עקב בעיות כלכליות בקבוצה, נפרדה הקבוצה מניסים והוא חזר לשטרסבורג.
על אף שקבע שיא אישי של נקודות למשחק בגביע יול"ב בכך שקלע 21 נקודות ברבע הגמר, זו הייתה עונה לא מוצלחת, וניסים סיים עם 11 נקודות למשחק בממוצע.
עקב אי שביעות הרצון משכרו בנוסף להתקשות בקליעה, הועלתה האפשרות שניסים יעבור לשחק לספרד.
למרות זאת, נשאר ניסים בצרפת.
בעונה שלאחר מכן שיפר את יכולת המסירה שלו, מה שהתבטא בשלושה אסיסטים למשחק בממוצע.
בפברואר 2008 נפצע בשריר הירך ונאלץ להחמיץ חודש של משחק.
ב-11 ביולי חתם ניסים בפרימה ורולי מהליגה השנייה באיטליה.
את עונת 2011 סיים בקבוצת נימברוק הצ'כית תחת שרביטו של המאמן הישראלי ננו גינזבורג, והוביל אותה לאליפות הליגה.
באליפות אירופה בכדורסל 2011 היה חלק מהסגל הסופי של נבחרת ישראל, ולאחר טורניר אישי מוצלח חתם בקבוצה הרוסית יניסיי קרסנויארסק.
ב-8 בינואר 2012 חתם בקבוצה הסלובנית קרקה נובו מסטו ואיתה זכה באליפות הליגה הסלובנית.
ב-8 באוקטובר 2012 חתם בהפועל אילת.
בשנת 2014 היה שותף להפסד קבוצתו בגמר גביע המדינה למכבי תל אביב, תוך שהוא קלע 11 נקודות בגמר.
באוגוסט 2018 שוחרר אפיק ניסים מהפועל אילת.
בקיץ 2018 חתם ניסים בהפועל ירושלים כשחקן אימונים.
ניסים השתתף במשחקי הנבחרת הלאומית של ישראל לאורך הקריירה, ואף הצטיין בחלקם.
הוא זכה עם נבחרת הקדטים במדליית ארד באליפות אירופה בשנת 1997 ובמדליית כסף עם העתודה באליפות אירופה בשנת 2000. אולם, ניסים מיעט לשחק במדי הנבחרת בשנים שלאחר מכן, ועקב בקשותיו להשתחרר מן הזימונים לנבחרת מספר רב של פעמים, נמתחה עליו ביקורת באמצעי התקשורת.
בנובמבר 2018 חתם באליצור יבנה.
לקראת עונת 2020/21 חתם במכבי רחובות מהליגה הארצית, בעונתו הראשונה בקבוצה סיימה הקבוצה במקום ה-2. בעונת 2021/22 המשיך בקבוצה והיה שותף לזכייה באליפות הליגה הארצית ולהעפלתה לליגה הלאומית.
לקראת עונת 2022/2023 מונה לתפקיד מנכ"ל מכבי עירוני רחובות מהליגה הלאומית.
ניסים הוא בוגר תואר ראשון בחינוך וחברה, עם התמחות בספורט ב.
אפיקורוס (האות יו"ד מודפסת במהופך) היה כתב עת חילוני מייסודה של עמותת האתאיסטים בישראל שיצא לאור בשנים 1997–1999.
כתב העת הופיע לראשונה בחורף 1997, בעריכתם של המחזאי והתסריטאי רון גואטה ועורך דין רן שלום, מייסדי עמותת האתאיסטים בישראל.
יצאו לאור רק שני גיליונות, בני 64 עמודים כל אחד, בגודל A4. הגיליון השני והאחרון יצא לאור בחורף 1999.
ערוץ טלוויזיה הוא שידור בתדר בעל רוחב פס גדול יחסית, המאפשר שידורי טלוויזיה.
בתחילת דרכה של הטלוויזיה הועברו שידוריה באמצעות אנטנות קרקעיות, ומספר הערוצים הכולל היה מצומצם.
ערוצי הטלוויזיה שודרו בשיטה האנלוגית בשני טווחי תדרים, תדר גבוה מאוד (תג"מ – VHF) ותדר אולטרה גבוה (תא"ג – UHF).
עם המעבר לשידור דיגיטלי והפעלתה של טלוויזיה בכבלים, ולאחר מכן עם הפעלתם של שידורי טלוויזיה בתקשורת לוויינית והגדלת רוחב הפס משמעותית, גדל מאוד היצע הערוצים.
טווח הקליטה של ערוץ טלוויזיה בשידור אלחוטי מוגבל לטווח של האמצעים המשמשים להעברתו, דורש אנטנות לשידור וקליטה ואינו יעיל.
לעומת זאת, שידור בלוויין או בכבלים מאפשר שידור בו זמנית בערוצים רבים.
ערוצי הטלוויזיה מסומנים בדרכים להלן:
לפי התדר שבו הוא משודר, הנמדד במגהרץ, או קוד מזהה לתדר זה.
זהו זיהוי נפוץ לערוצי טלוויזיה המשודרים באמצעות אנטנות קרקעיות.
מספרו הסידורי אצל הספק של טלוויזיה רב-ערוצית.
שמו המלא או בקיצור, למשל: "MTV", "נשיונל ג'יאוגרפיק" וכדומה.
בחירת ערוץ על ידי הצופה נעשית בדרך כלל באמצעות שלט רחוק המשמש למטרה זו, ומאפשר גישה ישירה לערוץ לפי מספרו ומעבר סדרתי (קדימה ואחורה) בין הערוצים.
מבחינת תוכנם, ערוצי טלוויזיה הם משני סוגים:
ערוץ המשדר מגוון רחב של תוכניות מתחומי החדשות והבידור ותכנים חינוכיים.
ערוץ המוקדש לתחום מסוים, כגון ערוץ סרטים, ערוץ טבע וכו'.
ערוץ כזה מכונה "ערוץ נישה".
תחנת טלוויזיה משדרת לעיתים בערוץ יחיד, ולעיתים בערוצים אחדים, שלכל אחד מהם מאפיינים משלו.
בישראל, תחנת הטלוויזיה הראשונה שהחלה לשדר היא "הטלוויזיה החינוכית הישראלית", אשר החלה את שידוריה ב-24 במרץ 1966, תחת השם "נאמנות הטלוויזיה הלימודית".
במחשבים ובתקשורת נתונים, אפיק נתונים או אפיק מחשב הוא תת-מערכת המשמשת להעברת מידע בין רכיבי מערכות ממוחשבות.
בעבר, אפיקי נתונים מוקדמים היו, על פי רוב, פשוט אוסף חוטים שחיברו חשמלית מספר רכיבי מחשב במקביל.
כיום, המונח משמש לכל מנגנון המאפשר את הפונקציונליות הבסיסית של החיבור החשמלי במקביל, למרות שמדובר במנגנונים מתוחכמים בהרבה.
עם התקדמות טכנולוגיות אפיקי הנתונים, ההבחנה בינם לבין רשתות תקשורת הפכה להיות מעורפלת, וכיום מדובר בעיקר בהבחנה רעיונית (מבחינת התפקיד של האפיק במערכת הכוללת), ולא בהבחנה מעשית (מבחינת דרך המימוש או הטכנולוגיה).
ניתן לראות דמיון רב בין אפיקי הנתונים המודרניים לבין רשתות תקשורת, כמו התבססות על תקשורת בחבילות, או השימוש בהם לתקשורת עם רכיבים חיצוניים למערכת מחשב סגורה.
ניתן אף לראות כיום אמולציות ומימושים של פרוטוקולי אפיקי נתונים על גבי רשתות תקשורת - לדוגמה, iSCSI.
באופן כללי, אפיקי נתונים עשויים להתבסס על צורת תקשורת (העברת סיביות) באופן טורי או מקבילי, כאשר צורת החיבור הפיזית בין הרכיבים יכולה להיות multi-drop (חיבור במקביל לתווך משותף) או משורשרת, בה לכל רכיב שני חיבורים עבור שתי חוליות נפרדות (אחת לרכיב הקודם בשרשרת, ואחת לרכיב הבא).
אפיקי המחשב הראשונים היו פקעות של חיווט אשר חיברו התקנים וזיכרון.
לרוב היה אפיק אחד לזיכרון ואחר להתקנים והם היו נגישים באמצעות פקודות נפרדות אשר עשו שימוש בפרוטוקולים ובתזמונים ייחודיים לכל אפיק.
אחד הקשיים הראשונים היה השימוש בפסיקות.
המחשבים הראשונים ביצעו פעולות קלט ופלט באמצעות Busy waiting להתקן שיהיה מוכן.
הדבר היה צוואר בקבוק לתוכניות שהיו צריכות לבצע מטלות אחרות בזמן ההמתנה.
במצב שכזה, אם התוכנית תנסה לבצע מטלות אחרות, ייתכן שייקח זמן רב עבורה לבדוק שוב האם התקן היעד מוכן וכך מידע יאבד.
הפתרון היה שההתקנים יבצעו פסיקות לפעולת המעבד.
הפסיקות היו מתועדפות משום שהמעבד יכול לבצע קוד רק עבור התקן אחד כל פעם וישנם התקנים שחשיבות הזמן עבורם גדולה מלאחרים.
השיטה הקלאסית והפשוטה לתעדף פסיקות או גישה לאפיק הנתונים הייתה שימוש ב-daisy chain.
ניתן לחלק את אפיקי הנתונים לשני סוגים:
אפיקים פנימיים או אפיקים מקומיים - המשמשים לחיבור רכיבים פנימיים של מערכת מחשב ללוח האם ובאמצעותו למעבד ולזיכרון.
דוגמאות לאפיקים מסוג זה כוללות את ISA, EISA ו-PCI לסוגיו.
אפיקים חיצוניים - המשמשים לחיבור ציוד היקפי למחשב.
דוגמאות לאפיקים מסוג זה כוללות את ATA, SCSI ו-USB.
כרטיסי תקשורת (מודמים וכרטיסי רשת) אינם נחשבים לרוב כאפיקים.
טכנולוגיות חדשות גורמות לטשטוש ההבדלים בין ההתקנים.
כניסת USB עשויה לשמש לחיבור התקן חיצוני (מדפסת, למשל) אך ניתן להשתמש בה (עם התאמות מסוימות) כדי לחבר שני מחשבים ביניהם וליצור ביניהם תקשורת.
אפיק מהווה כל שקע צר, מוארך ומשופע שנוצר על ידי מים זורמים; כלומר תחתית או קרקעית של נחל, נהר או פלג מים, שבה נוצר גבול הזרימה הרגילה של מים.
האפיקים מגוונים בגודלם: הם יכולים להשתרע ברוחבם על פני מטרים ספורים בלבד, לפלגים ונחלים, ועד לכמה מאות מטרים לנהרות ענק.
תעלת האפיק לא תמיד מכילה מים – יש כאלה שהמים בהם זורמים רק לעיתים רחוקות.
אֶפּיק רקורדס היא חברת תקליטים אמריקאית השייכת לסוני מיוזיק ופועלת תחת המטרייה של קבוצת "אפיק רקורדס".
זו חברת התקליטים (לייבל) הראשית של סוני מיוזיק.
בתחילה, התעסקה אפיק בסגנון הג'אז אך היא התרחבה לסגנונות נוספים.
"אפיק רקורדס" הושקה בשנת 1953 על ידי CBS לצורך שיווק ג'אז, פופ ומוזיקה קלאסית שלא התאימו לזרמים היותר מרכזיים של קולומביה רקורדס.
עד שנת 1960, הבסיס המוזיקלי של אפיק היה לכלול את כל סגנונות המוזיקה.
הדבר נעשה בין השאר כדי למנוע מקולומביה רקורדס (אשר, באותה עת, הייתה בעלת מוניטין של הוצאת תקליטים של אמנים מוכרים) מלהחתים יותר מדי אמנים חדשים.
לאחר מכן, אפיק הפכה לידועה יותר בהחתמות של אמנים צעירים.
אפיק זכתה בתקליט הזהב הראשון שלה בסוף שנות השישים והפכה למפיצת להיטים אימתנית בתחומי הרוק אנד רול, רית'ם אנד בלוז והקאנטרי.
בין האמנים הבולטים שהחתימה ניתן למצוא את הסטייפל סינגרס, רוי המילטון, בובי וינטון, ההוליס, דונובן וג'ף בק.
כמה מן האמנים הבריטים באפיק, במהלך שנות השישים, היו תוצאה של עסקת ההפצה הבינלאומית של אפיק/אוקה, השייכות ל-CBS, עם EMI.
הקלטות אפיק הונפקו על ידי EMI בקולומביה רקורדס.
עסקת ההפצה פקעה בשנת 1968
כמו כן, במהלך שנות השישים אפיק פיקחה על חברות תקליטים קטנות של CBS כמו אוקה רקורדס ודייט רקורדס.
ההצלחה המסחרית של אפיק המשיכה לגדול בשנות השבעים עם הפצת אלבומים של אבבא, הקלאש, צ'רלי דניאלס, האחים איסלי, הג'קסונים, מיט לוף, ג'וני נאש ואחרים.
בנוסף תרמה להצלחתה ההפצה שלה בפילדלפיה אינטרנשיונל רקורדס.
במהלך שנות השמונים, ניתן לומר שאפיק הייתה חברת התקליטים המצליחה של העשור.
הצלחת המיינסטרים של שנות השמונים ושנות התשעים הושפעה מהחתמות והוצאות אלבומים של אמנים כמו מייקל ג'קסון, מועדון תרבות, גלוריה אסטפן, אירופה, סינדי לאופר, אוזי אוסבורן, פרל ג'אם, סלין דיון ועוד.
הוצאת האלבום הגדולה ביותר של אפיק הייתה האלבום, Thriller, של מייקל ג'קסון בשנת 1982, עם מכירות שמוערכות בין 65 ל-110 מיליון עותקים והפך לאלבום הנמכר ביותר בכל הזמנים
החתמות מוצלחות נוספות, כללו בין היתר את ג'ניפר לופז, מריה קארי, אבריל לאבין, ג'סיקה סימפסון, Fifth Harmony, שאקירה, קורן, פיונה אפל, נייט מקדונלד, Rage Against the Machine ומייגן טריינור.
"אפיק רקורדס" נמצאת בבעלות חברת סוני מיוזיק.
סוני קנתה את CBS Records בשנת 1987, והחליפה את שמה לסוני מיוזיק בשנת 1991. בשנת 2004, התמזגה סוני מיוזיק עם חברה גדולה להפצת מוזיקה, BMG, שהביאה חברות תקליטים כגון אפיק, אריסטה, קולומביה רקורדס, ג'ייב רקורדס RCA, ועוד רבות אחרות, תחת חברה אם אחת, "Sony BMG Music".
בהמשך השנה, "Sony BMG Music", מיזגה את אפיק וקולומביה רקורדס והקימה את חברת התקליטים קולומביה/אפיק, אף על פי ששתי חברות התקליטים ממשיכות לפעול כמותגים נפרדים.
בשנת 1990, הפעילות האירופית של חברת סוני מיוזיק שולבה בשתי חברות תקליטים נפרדות, אפיק וקולומביה.
אפיק - ספרות ישראלית היא הוצאת ספרים ישראלית להוצאת ספרי מקור.
ההוצאה נוסדה על ידי פרופסור דן מירון, ויפתח אלוני, סופר ומשורר, העורך הראשי של ההוצאה.
באתר ההוצאה עולים גם טקסטים קצרים פרי עט סופריה, תחת הכותרת "המזקקה", וכן יש בו חנות מקוונת לרכישת הספרים.
אפיקיון (שם מדעי: Epicyon; מילולית: "יותר מכלב") הוא סוג טורף נכחד ממשפחת הכלביים שהיה דומה לזאב המודרני, אך היה גדול ממנו, ולמעשה היה הגדול שבכל הכלבים מעולם.
הוא השתייך לתת-המשפחה הנכחדת בורופגיים (Borophaginae) אשר דמתה לצבועים ויכלו לרסק עצמות במלתעותיהם החזקות.
מאובניו נמצאו ב-1858 באמריקה הצפונית מפלורידה עד אלברטה ועד קליפורניה.
במקור שייכו אותו לסוג כלב, אך בהמשך העבירו אותו לסוג חדש ששייך לקבוצת כלבים אחרת.
האפיקיון הגיע לאורך 1.5 מטר והגיע למשקל 60–170 קילוגרם, שהגדול מביניהם היה המין Epicyon haydeni, מה שהופך אותו לכלב הגדול ביותר מעולם.
הא היה בעל לסתות חזקות המזכירות לסתות אריה שהיו בעלות יכולת נשיכה חזקה מהרבה מכל כלב מודרני ועזרו לו לרסק עצמות.
האפיקיון חי בערבות אמריקה הקדומה לצד טורפים נוספים כמו דוביים, שנחרבים, ברבורופליים וכלבים דומים אליו כמו הבורופאגוס (Borophagus).
כלב זה היה מטורפי-העל של אמריקה ונראה שצד בקבוצות, איתם היה יכול להפיל טרף כבד ממנו בהרבה בדומה לזאבים רגילים.
כמו כן סביר להניח שהוא חטף טרף של טורפים אחרים אשר צדו לבדם.
הטרף העיקרי שלו היה גמליים נכחדים כמו האייפיקמלוס הגבוה, סוסיים קדומים וקרנפיים שרעו בערבות אמריקה של המיוקן.
להקות של כלב זה מופיעות בסדרה מפלצות חוזרות לתחייה שם הן הורגות אמפיקיונים צעירים.
אפיק גיימס היא חברת משחקים הממוקמת בקרי שבקרוליינה הצפונית.
החברה נוסדה על ידי טים סוויני בשם "Potomac Computer Systems" בשנת 1991, ומוקמה במקור בפוטומק שבמרילנד.
לאחר הוצאתו הראשונה של משחק הווידאו המסחרי, ZZT בשנת 1991, שונה שם החברה ל-"Epic MegaGames, Inc".
בתחילת שנת 1992 שונה שם החברה לאפיק גיימס.
חברת אפיק גיימס מפתחת את מנוע Unreal Engine, מנוע משחק מסחרי שבין היתר גם משמש, על גלגוליו, כמנוע משחקי הווידאו שפותחו באופן פנימי, כמו פורטנייט, סדרת Gears of War, וסדרת Unreal.
בשנת 2014, Unreal Engine הוכתר כ"מנוע המשחק המוצלח ביותר" על ידי ספר השיאים של גינס.
לאחר שחרורו של המשחק הפופולרי "פורטנייט באטל רויאל" בשנת 2017, החברה צברה השקעות נוספות שאפשרו להרחיב את הצעות ה-Unreal Engine שלה, בהן הקמת אירועי ספורט אלקטרוני סביב המשחק והשקת חנות משחקים.
נכון לשנת 2019, שווי החברה מוערך בקירוב ל-2 מיליארד דולר.
במרץ 2021 רכשה החברה את Mediatonic, שפיתחה את משחק הווידאו Fall Guys, אשר זכה להצלחה גדולה במהלך שנת 2020. בשנת 2022, לאחר הפיכתו לחינמי, זכה המשחק להצלחה גדולה עוד יותר כך שהתחילו לשחק בו שוב.
אפּיק גיימס נגד אפל היא תביעה משפטית, שהתנהלה בבית המשפט הפדרלי של ארצות הברית במחוז צפון קליפורניה.
התביעה, שהוגשה באוגוסט 2020 על ידי חברת אפיק גיימס נגד חברת אפל נוגעת להתנהלות אפל ב-App Store, חנות האפליקציות שלה בפלטפורמות iOS.
על פי מדיניות אפל, רכישות בתוך האפליקציה בפלטפורמת iOS אפשריות רק דרך ה-App Store, ועבור רכישות אלה אפל גובה עמלה של 30%.
מייסד אפיק גיימס, טים סוויני, ערער בעבר על 30 אחוזי העמלה שגובה אפל על כל רכישה שמתבצעת בחנות שלה.
בעקבות סכסוך הנוגע למשחק המצליח פורטנייט שאותו פיתחה, אפיק ניסתה לקרוא תיגר על מדיניות אפל ותנאי השימוש בחנות האפליקציות שלה.
ב-13 באוגוסט 2020 הטמיעה אפיק גיימס שינויים במשחק פורטנייט בפלטפורמות iOS בכוונה לעקוף את מערכת התשלומים של חנות היישומים של אפל, והציעה לצרכנים אפשרויות תשלום אחרות ואף עודדה אותם לבחור בהן באמצעות מתן הנחות.
אפל בתגובה הסירה את המשחק מחנות האפליקציות, מה שהוביל את אפיק להגשת התביעה.
אפל הגישה תביעה נגדית וטענה כי המהלך של אפיק מהווה הפרה של תנאי החוזה שהיה מתוכנן מראש.
אפיק גיימס הגישה באותו יום תביעה נוספת נגד חברת גוגל, הקוראת תיגר על התנהלותה הדומה של גוגל בחנות האפליקציות Google Play עבור פלטפורמת אנדרואיד, וזאת לאחר שגם גוגל הסירה את פורטנייט מחנות האפליקציות שלה מסיבות הדומות לאלו של אפל.
עם זאת, גוגל הדגישה כי המצב המשפטי בעניינה אינו זהה לזה של אפל.
כבר בשנת 2015, מייסד ומנכ"ל אפיק גיימס, טים סוויני, הטיל ספק בצורך של חנויות דיגיטליות כמו סטים, App Store ו-Google Play לדרוש 30% עמלה על כל רכישה שמתבצעת.
הוא טען כי כאשר מתחשבים בשיעורי הפצת התוכן הנוכחיים וגורמים אחרים הנדרשים לתחזוקה שוטפת, 8% עמלה אמורים להיות מספקים על מנת להפעיל חנויות דיגיטליות באופן רווחי.
30% עמלה אכן היו מקובלים בתעשיית המשחקים במחשבים אישיים, קונסולות, ומכשירים ניידים, ובהתייחס לכך, בשנת 2019 הצהיר סוויני כי העמלה הגבוהה הגיונית בקונסולות, מכיוון שבהן "יש השקעה עצומה בחומרה, הנמכרת לעיתים מתחת לעלות, ובקמפיינים שיווקיים בשותפות רחבה עם מפרסמים".
על פי אפיק גיימס, אחד מהנימוקים ליצירת חנות המשחקים הדיגיטלית שלה, שהוקמה בדצמבר 2018, היה כדי לספק למפתחי משחקים פלטפורמת שיווק ומכירה שגובה עמלה נמוכה (12%).
כאשר פורטנייט התרחבה ממשחק בפלטפורמת המחשבים האישיים בלבד לפלטפורמות נוספות, אפיק גיימס ביקשה להציע בחינם את המשחק למכשירים ניידים.
בתחילה אפיק שחררה את המשחק ללקוחות אנדרואיד, אך כדי להימנע מהעמלה שגובה גוגל על עסקאות בתוך האפליקציה, אפיק הציעה את המשחק באמצעות הורדה חיצונית באתר הרשמי של המשחק, ולא דרך גוגל פליי.
הדבר הביא לפרצות אבטחה ולשיבוטים רבים שהתחזו לאפליקציית פורטנייט.
באפריל 2020, אפיק נכנעה והעמידה את המשחק להורדה חינמית בגוגל פליי.
מכיוון שאפל אינה מאפשרת התקנת אפליקציות חיצוניות בפלטפורמות iOS, אפיק מלכתחילה הציבה את פורטנייט ב-App Store כבר בשנת 2018.
באמצע שנת 2020 חזר סוויני על עמדתו בנוגע לעמלה שגובות אפל וגוגל, וזאת לנוכח שימוע גדול בקונגרס בארצות הברית, החוקר את ההגבלים העסקיים ורמיסת התחרות על ידי חברות הביג הטק, ובמהלך חקירות דומות שהתנהלו נגד אפל באיחוד האירופי.
בראיון ל-CNBC אמר סוויני כי "אפל נעלה את המערכת שלה ויצרה מונופול מוחלט על הפצת תוכנה".
על גוגל אמר: "גוגל למעשה חונקת בכוונה חנויות מתחרות בכך שהיא מעמידה מכשולים וחסמים בממשק המשתמש".
סוויני הצהיר עוד כי "אם כל מפתח היה יכול לקבל את התשלומים שלו ולהימנע מעמלה בשיעור של 30% על ידי אפל וגוגל, היינו יכולים להעביר את החיסכון לכלל הצרכנים, והשחקנים שלנו היו מקבלים מחירים טובים יותר על הפריטים שאנו מציעים, וכך הייתה נוצרת תחרות כלכלית".
הסוגיה המשפטית שעל הפרק היא האם השליטה של אפל בחנות האפליקציות של iOS היא מונופול או לא.
לטענת אפיק, אפל היא מונופול למכשירי iOS, ולכן התנהגותה בהגבלת מערכות תשלום וחנויות דיגיטליות חלופיות היא נוגדת תחרות.
מנגד, אפל טוענת כי לשוק בו אפיק משתתפת ישנן פלטפורמות מרובות, לא רק iOS, ומנקודת מבט זו, אפל איננה מונופול.
בראיון ל-CNN הצהיר סוויני כי מספר חודשים לפני אוגוסט 2020 אפיק גיימס תכננה דרך פעולה תחת שם הקוד "Project Liberty" (תרגום חופשי: "פרויקט חירות"), במטרה לאלץ את אפל וגוגל לשנות את תנאי השימוש בחנויות שלהם, או שיפתחו נגדן בהליכים משפטיים.
ב-13 באוגוסט 2020 הטמיעה אפיק גיימס את השינויים ועדכנה את פורטנייט בכל הפלטפורמות, כולל גרסאות iOS ו-Android.
השינוי היה הוזלת מחיר מטבעות המשחק ב-20% עבור שחקנים שרכשו אותם ישירות מהחנות של אפיק.
משתמשי iOS ואנדרואיד שבקשו לרכוש את המטבעות דרך חנויות האפליקציות של אפל או גוגל לא קיבלו הנחה זו, מכיוון שלדברי אפיק, עקב העמלה הגבוהה שגובות אפל וגוגל, אין באפשרותה להחיל את ההנחה גם לאמצעי תשלום זה.
בתוך שעות, הן אפל והן גוגל הסירו את פורטנייט מחנויות האפליקציות שלהן וציינו כי עקיפת מערכות התשלומים שלהן מהווה הפרה של תנאי השירות.
אפיק גיימס הגישה מיידית תביעות נפרדות נגד אפל וגוגל בבית המשפט הפדרלי במחוז צפון קליפורניה, בגין התנהגות מונופוליסטית ונוגדת תחרות, שנסובה סביב חנות האפליקציות ומערכות התשלומים שלהן.
אפיק טענה כי התנהלות זו מהווה הפרה של חוק שרמן, החוק הפדרלי בנושא הגבלים עסקיים, ושל החוק בקליפורניה האוסר על התנהלות נוגדת תחרות.
במקביל וכחלק מהתביעה נגד אפל פרסמה אפיק סרטון בשם "Nineteen Eighty-Fortnite", המהווה פרודיה לתשדיר הפרסומת "1984" של אפל, שלטענת אפיק שימשה את אפל כדי לערער על הנתח הגדול שהיה ל-IBM בשוק המחשבים באותה תקופה.
בתביעתה נגד גוגל טענה אפיק את אותו הדבר, והוסיפה כי ההגבלות שמציבה גוגל מונעות עסקאות במשחקי פורטנייט שלא הותקנו דרך חנות האפליקציות בטלפונים חכמים מסוג LG ו-OnePlus.
לטענת אפיק, "על אף הבטחותיה של גוגל להפוך את מכשירי אנדרואיד פתוחים לתחרות, גוגל הקימה חסמים חוזיים וטכנולוגיים המונעים תחרות בהפצת אפליקציות למשתמשי אנדרואיד, וכך היא מבטיחה שרוב האפליקציות יורדו מהחנות שלה".
בתגובה לתביעה, הצהירה גוגל: "יש לנו מדיניות עקבית שהוגנת כלפי מפתחים שבחרו להשתמש בחנות האפליקציות' אשר שומרת עליה בטוחה למשתמשים.
אף על פי שהמשחק פורטנייט נותר זמין באנדרואיד, איננו יכולים להפוך אותו לזמין בחנות מכיוון שהוא מפר את המדיניות שלנו.
עם זאת, אנו מברכים על ההזדמנות להמשיך בדיונים עם אפיק גיימס ולהחזיר את פורטנייט ל-Google Play".
בתגובות ברשתות החברתיות כתב סוויני כי אפיק פתחה במהלכים הללו כי "אנו נלחמים למען חירותם של בעלי טלפונים חכמים להתקין אפליקציות מכל מקור שיבחרו, למען החופש של מפתחי אפליקציות לבחור איך להפיץ אותן, ולמען החופש של שתי הקבוצות לעשות עסקים באופן ישיר.
הטיעון הנגדי העיקרי הוא: 'יצרני טלפונים חכמים יכולים לעשות מה שהם רוצים', וזוהי תפיסה איומה.
לכולנו יש זכויות, ואנחנו צריכים להילחם כדי להגן על זכויותינו מפני מי ששולל אותן מאיתנו".
בשני כתבי התביעה אפיק לא ביקשה פיצויים כספיים, אלא במקום זאת ביקשה "הקלות אשר יאפשרו תחרות הוגנת בשני שווקים מרכזיים אלה, המשפיעים ישירות על מאות מיליוני צרכנים וכעשרות אלפי מפתחי אפליקציות".
ב-17 באוגוסט 2020 הודיעה אפל לאפיק כי עד ליום ה-28 באותו החודש היא תבטל את רישיונות וחשבונות המפתח שלה, ותמנע ממנה גישה לכלי פיתוח האפליקציות בפלטפורמות iOS ו-macOS.
אפיק הגישה בקשה לצו מניעה זמני, במטרה להחזיר את פורטנייט אל חנות האפליקציות, ולמנוע את הסרת חשבונות המפתחים שלה ואת חסימת גישתה לכלי הפיתוח.
טענתה של אפיק הייתה כי חסימתה תשפיע על יכולתה לעדכן את המנוע הגרפי שלה: Unreal Engine, דבר שישפיע על כל המפתחים שהשתמשו במנוע זה.
חברת מיקרוסופט תמכה בעמדה זו וכתבה: "מניעת גישה של אפיק לכלי הפיתוח של אפל תפגע במנוע הגרפי: Unreal Engine ב-iOS ו-macOS ותציב בחיסרון מהותי את כל המפתחים שפיתחו משחקים המבוססים עליו".
בתגובה לצו המניעה טענה אפל כי אפיק פנתה אליה ביוני 2020 בבקשה להיתר מיוחד לקבל תשלום מלקוחות באופן ישיר ולא דרך ה-App Store, וכשאפל לא אפשרה זאת, פנתה אליה אפיק שוב ב-13 באוגוסט 2020 בהצהרה לפיה בכוונתה להפר את תנאי השימוש בחנות.
אפל ביקשה מבית המשפט לדחות את הבקשה לצו המניעה, וטענה כי אפיק בעצמה יצרה את מצב החירום שבו היא נמצאת.
לאחר שימוע שהתקיים ב-24 באוגוסט 2020 נעתר בית המשפט לבקשתה של אפיק למנוע את הסרת רישיונותיה ואת גישתה לכלי הפיתוח עבור iOS ו-macOS, אך לא ביטל את החלטת אפל להסיר את פורטנייט מחנות האפליקציות.
השופטת איבון גונזלס-רוג'רס כתבה כי הסרת רישיונות המפתחים תהווה "פגיעה משמעותית הן בפלטפורמת Unreal Engine עצמה, והן בתעשיית המשחקים באופן כללי".
בהתייחס לכך כתבה השופטת כי "אפל בחרה לפעול באופן אגרסיבי באיום בצעד זה".
בעניין פורטנייט, רוג'רס הסכימה עם אפל כי אפיק אחראית למצב בו היא נמצאת, והוסיפה כי לדעתה "לא ניתן לטעון לנזק בלתי הפיך כשאתה זה שגרם לנזק בעצמך".
ב-28 באוגוסט הקפיאה אפל את חשבון המפתחים של אפיק ב-iOS.
פעולה זו מנעה מאפיק להעלות חומרים חדשים לחנות האפליקציות, אך עדיין אפשרה לה להמשיך לפתח ולעדכן את המנוע הגרפי שלה, כפי שבית המשפט קבע.
ב-8 בספטמבר 2020 הגישה אפל תביעה נגד אפיק גיימס בגין הפרת חוזה.
אפל האשימה את אפיק בהתנהגות זדונית שמטרתה להונות, ותבעה פיצויים כספיים בגין הנזקים שנגרמו למוניטין שלה כתוצאה מפעילותם של שחקני פורטנייט מתוסכלים, וכתוצאה מקמפיין יחסי ציבור שליליים נגד אפל, שכלל גם סרטון שפרסמה אפיק שמהווה פרודיה על הפרסומת "1984" המיתולוגית של אפל.
בנוסף לכך, אפל דרשה גם את השבת ההפסדים שנגרמו לה מ-13 באוגוסט 2020: היום בו הוטמעו השינויים שאפשרו לעקוף את מערכת התשלומים שלה.
אפל לא נקבה בסכום הפיצוי אותו היא דורשת.
בנובמבר 2020 בית המשפט דחה את בקשתה של אפל לפיצויים כספיים.
במהלך השימוע המקדים שהתקיים ב-28 בספטמבר 2020 בחנה השופטת גונזלס-רו'גרס את האפשרות לקיים את המשפט עם חבר מושבעים.
רוג'רס טענה כי לדעתה חשוב להבין מה אנשים חושבים, הן כצרכנים והן כמפתחי אפליקציות.
אפל ואפיק גיימס טענו יחד שהתיק צריך להמשיך להתנהל תחת הכרעתו של שופט/ת ולא חבר מושבעים.
השופטת נעתרה לבקשת שני הצדדים, וקבעה כי המשפט יחל במאי 2021.