tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
החלק השלישי מתרחש שנים לאחר המפגש הראשון, כאשר המספר הוא חייל במלחמת העצמאות.
במהלך המלחמה מתברר לו כי ידידו, הבחור הערבי הצעיר, הוא שבוי, ובעודו כפות נורה למוות על ידי חיילי צה"ל.
ניתן לראות בבריכת השחייה שבסיפור מטפורה לארץ ישראל ולתחרות בין יהודים וערבים עליה.
המספר מצפה בתחילת הסיפור להשתלבות במרחב, וליחסי חברות עם שכנו, תוך משחקים בבריכה.
אובדן התום מסמל את העובדה כי במאבק זה אין מנצחים, ובדרך זו או אחרת כולם למעשה מנוצחים.
הסיפור עשוי להשאיר סימני שאלה ונקודות למחשבה אצל הקוראים, אך מצד שני אינו נוקט בעמדה מוסרית חד משמעית, ובכך חשיבותו.
הסופר מבכה את אובדן החיים המשותף ואת הכישלון ליצור חיים משותפים בין יהודים לערבים במדינת ישראל.
הקונפליקט שבין היהודים לערבים והתמודדות עם בעיית מלחמת השחרור.
בסיפור ניתן ביטוי לתולדות היחסים שבין שני העמים: התקופה הנאיבית, שבה הודגשו בעיקר ניגודי התרבות.
אולם התקיימו יחסים חברתיים בין התקופה שמבטאת כמיהה למערכת יחסים שלווה, ובין התקופה שמתבטאת במערכות המלחמה שבין הצדדים
עמדתו האינדיבידואלית, המוסרית- הומנית, של הגיבור נגד המלחמה.
נושא מרכזי נוסף המופיע ביצירה הוא הנושא הקיומי, הבא לידי ביטוי בעמדתו האינדיבידואלית של הפרט כלפי התנהגות בעת המלחמה: העובדות ההיסטוריות קבעו כי אין מניס מהכרעה צבאית בין שאיפותיהם הלאומיות של יהודים לבין שאיפותיהם הלאומיות של הערבים, ואילו הגיבור המספר שואף לפתרון מוסרי הומני
הרגשת אי השייכות היא פועל יוצא מהניתוק משרשרת הדורות וממורשת אבות ויש לה השפעה על תפיסת התוקף המוסרי של קיומנו בארץ.
נקודת שיא - עצם המאבק, והכישלון שבניצחון.
הסיפור הוא סיפור ריאליסטי-נטורליסטי בעל מסר אידאולוגי: הסיפור "תחרות שחייה" ריאליסטית- נטורליסטית.
המציאות מתוארת באמצעות פרטים מהותיים ומאפיינים.
יחד עם זאת, בתיאור המלחמה אין נאמנות לעובדות היסטוריות.
ניתן לראות בסיפור סמל שקוף למאבק על ארץ ישראל שהרי המים הקרירים והנעימים שבה הופכים ממים חיים למים עומדים, חמים ועכורים.
תחרות מדענים צעירים היא תחרות לבני-נוער המתקיימת במדינות אירופה ובישראל, שבמסגרתה מציגים בני-נוער עבודות מדעיות פרי-עטם.
התחרות הישראלית מתקיימת במוזיאון המדע בירושלים ומגיעה לשיאה ב"יום הלאומי למדע" (בשבוע אשר בו חל יום הולדתו של אלברט איינשטיין, ה-14 במרץ, והידוע גם כיום פאי).
התחרות החלה את דרכה בשנת 1998.
התחרות מיועדת לתלמידים בגילאים 15–20, אשר יכולים להגיש עבודות שכתבו בתחומי מדעי החיים, פיזיקה, כימיה, מתמטיקה, מדעי המחשב, טכנולוגיה, מדעי החברה והיסטוריה.
התלמידים שהגיעו לשלב הגמר משתתפים במחנה בן שלושה ימים בירושלים, במהלכו הם זוכים להציג את עבודותיהם במוזיאון.
השיפוט בתחרות נעשה על ידי חוקרים בכירים מהאוניברסיטאות בארץ ומהתעשייה המתקדמת.
הזוכים בתחרות מוכרזים בשבוע הלאומי למדע בבית הנשיא.
הפרסים כוללים מלגות לימודים והשתתפות בתחרות מדענים צעירים האירופאית ובתחרויות בארצות הברית.
בראש ועדת ההיגוי של התחרות עומדת פרופ' נאוה בן-צבי ויו"ר חבר השופטים הוא פרופ' חנוך גוטפרוינד.
השותפים לתחרות הישראלית הם המינהל למדע וטכנולוגיה במשרד החינוך, חברת אינטל והיחידה לנוער שוחר מדע באוניברסיטת תל אביב.
התחרות פרושה על שלושה ימים בדרך-כלל וכוללת פעילויות העשרה, למידה והכנה לקראת השיפוט.
חלק אינטגרלי מהתחרות הוא הזכות של תלמידים מצטיינים מרחבי המדינה להכיר אחד את השני, וכך ליצור סביבה חברתית מיוחדת.
רשימת הזוכים במקום הראשון ועבודתם הזוכה
1998 - ערן אלחיק - "הדברה ביולוגית של עש הפקעות באמצעות טפילים"
1999 - ענבל בלנק - "בחינת התרומות האסטרונומיות והסביבתיות למפלס הים בישראל על פי ניתוח נתונים רב שנתיים"; דני אורבך - "ההתנגדות הגרמנית לנאציזם"
2000 - אריאל גוטמן - "שירה ממוחשבת - ניסיון ליצור תוכנת מחשב כותבת שירה"
2001 - פבל קובלב - "שפת תיאור גרפית וקטורית - VGML"; עינב נחום - "תוכנית התערבות להפחתת אלימות בקרב ילדי הגן"
2002 - בוריס פיגובסקי - "משפט ההגבלה הקריסטלוגרפית"
2003 - עופר קפוטא, מקסים אייזשטד, שלומי פרוכטר - "מנוע גרפי תלת־ממדי מתקדם - The Claw Engine"
2004 - איליה גורביץ - "סטיות מהתפשטות איזוטרופית ואחידה של היקום"
2005 - אלעד אוסטר - "שיפור יעילות אלגוריתם ניוטון-ראפסון וחקירת החורים השחורים שלו באמצעות שימוש בקווטרניונים"
2006 - רפאל אוזן - "מערכת זיהוי תנועה, מעקב וחישוב מיקום תלת־ממדי של פורץ"
2007 - דיאנה גלסטיאן, ויקטוריה יבלקין, יבגניה קוסוי - "שתל דנטלי משופר"
2008 - חיאל רדר, יוגב אורנשטיין - "מערכת ממוחשבת לזיהוי ניטור ומעקב אחר שומות מלנומיות"; יגאל נזר - "השפעה של חומרים המעודדים חלוקה של תאים על שעתוק הגן Antizyme Inhibitor"
2009 - שחר גבירץ, ידיד אלגאוי - "טיהור מים מיוני עופרת"
2010 - עדי פרידמן - "פיתוח תחליף לדיסק פגום על בסיס פולימרים חכמים"
2011 - ארז אורבך - "חקר מנגנון ההוכחה של שפת פרולוג ויישומיו"; הלית אורני - "השפעת ההגות של ז'ורז' סורל על הפשיזם האיטלקי"
2012 - מאיה בראון, אבישי קטקו - "חיטוי מים באמצעות קרינת השמש" (ניגשו פעמיים ובפעם השנייה זכו)
2013 - דימטרי אזרוחי - "ואין עוד יהודי ולא יווני במשיח ישוע"; ויקטור איסרוב - "תנודות הרמוניות של יונים במלכודות מולטיפוליות"
2014 - ירדן ליכטרמן - "האידאולוגיה הכנענית בעבודת התרגום של יונתן רטוש"; אבי דובובסקי, רועי שפרן, תאמר חמוד - "מערכת ממוחשבת לאיתור וטיפול מיידי בדליפות נפט ממיכליות נפט"
2015 - נועם יונגרמן - "על גדילה ודעיכה במבני אצבוע צמיגי"; קדם שניר - "קידוד היחס הפדיקטיבי בשפות ממוקדות תימה"; נועה עדן - "תפקידו של פקטור השעתוק Pax6 בשמירת הזהות של תאי בטא בוגרים בלבלב"
2016 - רועי יעקובסון - "קשיחות במטריקת L1 והשערת קוזנר"; אמי כהן - "סגולות עור הנחש: כתבי יד שונים"; ליעם קימל - "אפיון פונקציונלי של הפאקטור הוירולנטי ExoY"
2017 - רינה סבוסטיאנוב - "הרכבה עצמית היברידית של שני פפטידים להידרוג'ל בעל תכונות מכניות יוצאות דופן"; גונן צימרמן - "פולינומים אורתוגונלים ותנאי נוואי הדו־ממדי"; עמרי גנשרוא - "חידושים לשוניים בספרות הישראלית העכשווית וסוגי החידושים: עיון בלשני סגנוני בספריהם של דוד גרוסמן ואשכול נבו"
תחרות רג'נרון ISEF בארצות הברית
הזוכים בתחרות בישראל משתתפים בתחרות Regeneron-ISEF בארצות הברית יחד עם עוד כ-1400 מתחרים מארצות נוספות.
במהלך התחרות פוגשים המתחרים חתני פרס נובל, ומשתתפים בהרצאות וסדנאות שונות.
המנהלה הכללית למחקר בנציבות האירופית (אחד ממוסדות האיחוד האירופי) מארגנת את התחרות האירופית למדענים צעירים, המיועדת לזוכי התחרויות המקומיות השונות (כדוגמת התחרות בישראל).
בתחרות משתתפות מדינות האיחוד האירופי, וכן מדינות נוספות כגון ישראל, טורקיה, ארצות הברית, סין ועוד.
כל מדינה רשאית לשלוח 6 מתחרים המייצגים 3 פרויקטים שונים.
התחרות החלה את דרכה כ"תחרות פיליפס", אשר התקיימה בין השנים 1968–1988. בשנת 1988 התבקש נשיא הנציבות האירופית דאז, ז'אק דלור (Jacques Delors), כי התחרות תנוהל על ידי הנציבות, ואכן מאז שנת 1989 מתקיימת התחרות במסגרת זו.
התחרות ב-1989 התקיימה בבריסל, ומאז נודדת התחרות בין מדינות אירופה השונות.
תחריט הוא טכניקה של דפוס שקע.
בשפות זרות, כדוגמת האנגלית, משמש המונח "תחריט" (Engraving) גם לתיאור עיטורים החרוטים על גבי עצמים וחומרים שונים, בדומה לתבליט שטוח.
במשך אלפי שנים שימש התחריט כשיטה לעיטור חפצי־נוי, כגון תכשיטים וחפצי מתכת אחרים.
הניסיון של צורפים וחרשי מתכת בעיצוב אמנותי הוביל אמנים לפיתוח טכניקות חריתה מדויקות יותר.
השימוש בתחריט על לוחות נחושת החל בגרמניה ובאיטליה במחצית המאה ה-15. למעשה, לרבים מאמני התחריט המוקדמים היה ניסיון בצורפות.
תקופת השיא של התחריט הייתה בין השנים 1470 ל-1530, שבהן פעלו אמנים כגון אלברכט דירר, לוקס ואן ליידן (Lucas van Leiden) ואחרים.
לאחר תקופה זו החלה טכניקת התצריב לדחוק את מקומו של התחריט, בעיקר בשל העובדה כי לימוד טכניקה זו הוא פשוט יותר.
אמנים רבים, כדוגמת רמברנדט, שילבו ביצירותיהם את שתי הטכניקות.
התחריט נוצר על ידי חריתה של דימוי על גבי לוח הדפסה.
לוח ההדפסה המסורתי עשוי בדרך כלל מנחושת.
החריתה נעשית בעזרת מכשיר חד הנקרא חֶרֶט (), שבעזרתו חורצים את לוח ההדפסה.
חרטים אחרים, המכונים "פלורנטינים" (Florentine), הם בעלי חוד ישר ומחורץ היכול לייצר מספר קווים בחריצה אחת.
נפח נהוג ליצור על ידי שימוש ברשתות של קווים שתי וערב, המאפשרות להגיע לרמות כהות שונות.
חרטים מודרניים עובדים על עץ, שאינו מצריך שימוש בכימיקלים, במיוחד עצי פרי רכים כגון זית.
לשם כך יש מגוון של כלים שיוצרים חיתוכים שונים ומאפשרים את כל גוני האפור בין הלבן לשחור.
המושג תחרותיות מתייחס ליצר הניצחון וההישגיות המלווה את האדם בהימצאו בתחרות.
מספר צורות גילויה של התשוקה להיות ראשון במעלה הן כמספר הדרכים שהחברה מזמנת לאדם לשם כך.
לכן, אין זה משנה באיזה סוג של תחרות מדובר.
כלומר, הן תחרות מעולם הספורט והן התמודדות על תפקיד נחשק בעולם העבודה ילוו בתחרותיות.
שכן, תחרותיות היא אותו זרז לשאיפה לנצח.
המשחק היא אחת הפעולות שבה התחרותיות יכולה לבוא לידי ביטוי באופן המביא לידי התרתה של מתיחות מחוץ למהלכם הרגיל של החיים.
התחרותיות במשחק מתוחמת במסגרת של הסכם הדדי, המגדיר את גבולותיו של הזמן והמקום, היא נערכת לפי כללים מסוימים וצורה מסוימת.
בהינתן כל אלו ניתן לבחור בכל פעילות שהיא, שכן עבור תכלית המשחק אין חשיבות לטיבו של המעשה הספציפי והתועלת המכוונת בו.
תחרות מחשבים היא תחרות שבה המשתתפים מתמודדים בהפגנת כישורים מסוימים בתחום המחשוב, כגון יכולת תכנות, ידע באלגוריתמים, חיפוש באינטרנט ונושאי מחשבים דומים.
רוב סוגי הספורט קיימים מאות שנים, ולכן נערכות בהם תחרויות עם היסטוריה של מאות שנה, למשל האולימפיאדה.
לעומת זאת, נושא המחשבים הוא צעיר למדי - המחשב הראשון נוצר רק במחצית המאה העשרים, ולכן גם תחרויות בנושא זה הן עניין של עשרות שנים בודדות בלבד.
התחרות המוקדמת ביותר התקיימה בסוף שנות השבעים, אך בשנים האחרונות חל גידול מרשים במספר התחרויות ובהיקפן.
המשתתפים נדרשים להפגין מיומנות במחשוב.
השיפוט בתחרות מתבסס על זמן ועל איכות.
דוגמה: בתחרות פיתוח יישומים המשתתפים משתמשים במחולל יישומים שונים, ונדרשים לפתח יישום תוך שעות אחדות.
התוצאות נבחנות על ידי חבר השופטים לפי משך הזמן שנדרש לכל מפתח ואיכות התוכנה שיצר.
בעוד שחלק מהתחרויות כוללות התכנסות של המשתתפים במקום אחד, התפוצה הרחבה של תקשורת מחשבים ורשת האינטרנט בפרט גרמה לכך שההשתתפות בחלק מהתחרויות היא מרחוק והמשתתפים אינם נפגשים פנים אל פנים.
בחלק מהתחרויות הפרס הוא כספי; בחלקן הוא יכול להיות מקום עבודה; וקיימות תחרויות בהן ה"פרס" הוא פרסום המקומות הראשונים ב-"Hall of Fame" ("היכל תהילה") מקומי (צורה זאת צברה תאוצה רבה מאז הופעת האינטרנט, ומקובלת במיוחד באתרי חידות ואתגרי מחשב).
חברות היי-טק משתמשות בתחרות ככלי לאיתור מועמדים לעבודה.
זוכי התחרות מקבלים לעיתים מלגות לימודים למוסדות אקדמיים המעוניינים למשוך אליהם קהל זה.
אירועים רבים יכולים להחשב כתחרות הושמטו מהרשימה משום שאינם מתקיימים באופן סדיר.
כך, למשל, תערוכת Y2Hack היא תחרות האקרים שהתקיימה, נכון ל-2010 עד כה שלוש פעמים - בשנת 2000; בשנת 2004; ובשנת 2009.
קודגורו, תחרות מחשבים לגילאי 15 עד 18 המתקיימת מאז שנת 2000.
קודגורו אקסטרים, תחרות בשפת סף המתקיימת מאז שנת 2005.
תחרות חיפוש באינטרנט של מכללת אפקה מתקיימת מאז שנת 2003.
תחרות Webi לאתרי אינטרנט מתקיימת מאז 2004 מטעם עיתון אנשים ומחשבים.
HujiCode - האוניברסיטה העברית בירושלים קיימה לראשונה בתולדותיה תחרות תכנות ב-10 בנובמבר 2011.
אליפות הסייבר הישראלית, תחרות מחשבים לתלמידי כיתות א'-י"ב המתקיימת מאז שנת 2015.
ICPC - תחרות המחשבים הוותיקה ביותר והגדולה ביותר בעולם.
שורשיה בתחרות בשנת 1970 והיא מתקיימת כתחרות רב-שלבית מאז שנת 1977.
אוניברסיטת קליפורניה בברקלי עורכת מאז שנת 1991 תחרות הכנה, שבוגריה מייצגים את האוניברסיטה.
פרופסור גיל ברקת הוביל צוות ישראלי ראשון בשנת 2006.
IOCCC - תחרות לכתיבת קוד "גרוע" ככל האפשר.
מתקיימת מאז שנת 1984. דוגמה לקוד שנחשב על ידי רוב האנשים כגרוע הוא תוכנית C המייצרת מבוך ונראית כמו מבוך בעצמה (בגוף התוכנית אין אף הערה ושמות המשתנים בה קצרים מאוד).
Underhanded C Conteest - תחרות לכתיבת תוכנה שנראית תמימה אך מבצעת משהו אחר.
IOI - האולימפיאדה הבינלאומית במידע, מתקיימת מאז 1989.
ארגון FIRST עורך תחרויות מאז שנת 1992 ונכון ל-2013 משתתפים בה יותר משליש מיליון תלמידים.
ICFP - תחרות תכנות שנתית הנערכת משנת 1998.
"רובונר" - תחרות לתכנות רובוט שיכבה נר בתוך מבוך.
מתקיימת בכל שנה מאז אמצע שנות התשעים.
מטרת התחרות היא לבנות רובוט הנשלט באמצעות מחשב שיכול לנוע בתוך מבוך הבנוי כדירה, למצוא נר דולק ואז לכבותו בזמן הקצר ביותר.
מהלך זה מכוון להדמיית פעולה בעולם האמיתי של רובוט המבצע פונקציה של הגנת בית אמיתי משרפה.
הנר מייצג שרפה שהתחילה בבית ושהרובוט חייב לגלותה ואז לכבותה.
למרות האמור לעיל, המטרה האמיתית של התחרות היא לקדם את הידע והטכנולוגיה של רובוטיקה במתחרים עצמם ובעולם בכלל.
בישראל מתקיימת התחרות מאז שנת 1998 (תחרות 2004 בוטלה עקב עיצומי המורים
CSIDC - תחרות סטודנטים לתכנון פתרון עבור בעיות מעשיות.
התחרות נערכת על ידי IEEE משנת 2000 ועד שנת 2006 לאחר שבשנת 2007 לא נמצאו רבע מיליון הדולר הנחוצים לקיום התחרות.
Top Coder - חברה המארגנת תחרויות תכנות שבועיות מאז שנת 2001. נכון לשנת 2013 יש לה יותר מחצי מיליון משתתפים.
SCC - תחרות ליצירת תמונות וסרטים המתוארים על ידי תוכנת POVRay בפחות מ-512 בתים.
התחרות מתקיימת לפחות מאז שנת 2004.
CHC - תחרות של IEEE שהחלה עם חגיגות השישים להקמת הארגון בשנת 2006.
IEEExtreme - תחרות תכנות של 24 שעות המתקיימת מאז שנת 2006 ופתוחה לכל סטודנט חבר ארגון IEEE.
בתחרות שנערכה ב-8.3.2008 השתתפו 128 צוותים מרחבי העולם (ארצות הברית, לבנון, קפריסין, ערב הסעודית, פולין, דובאי, ועוד).
ובתחרות שנערכה באוקטובר 2009 השתתפו 697 צוותים ששלחו מעל עשרת אלפים פתרונות תוך 24 שעות התחרות.
בתחרות השישית, באוקטובר 2012 השתתפו אלפי משתתפים ששלחו מעל 150,000 תוכניות תוך 24 שעות.
באוקטובר 2013 השתתפו מעל ששת אלפי סטודנטים ששלחו מעל רבע מיליון תוכניות ביממת התחרות.
CodeJam - תחרות תכנות המאורגנת מאז 2008 על ידי חברת Google.
תחרות מונופוליסטית היא מבנה שוק בו יש מספר לא קטן של חברות בשוק, המוכרות מוצרים דומים אך לא זהים (עיתונים, בגדים, מזון, שירותים וכדומה).
המודל מבוסס על ספרו של אדוארד צ'מברלין "התאוריה של תחרות מונופוליסטית" שפורסם ב-1933.
במצב זה הפירמה אינה מקבלת מחיר כנתון, בדומה לתחרות משוכללת, אלא יכולה לקבוע בעצמה את המחיר.
בעצם קביעת המחיר היא מתנהגת כמו מונופול.
פירמה בתחרות מונופוליסטית תמכור יותר כאשר:
יש מספר קטן של חברות בשוק.
המחיר של החברות האחרות יהיה גבוה יותר.
כאשר כל הענף מוכר יותר.
ולהפך – פירמה תמכור פחות כאשר:
המחיר של חברות אחרות יהיה נמוך יותר.
הפירמה תנהג בדיוק כמונופול – תשווה את הפדיון השולי לעלות השולית, וכך תקבע את הכמות אותה תייצר ותמכור.
בשלב הבא, הפירמה תקבע את המחיר שניתן לגבות על כמות זו לפי עקומת הביקוש שהיא רואה.
תחרות השחמט לזכר אלכין 2013 התקיימה בחלקה הראשון בפריז, שבצרפת ובחלקה השני בסנקט פטרבורג, שברוסיה, בין התאריכים 20 באפריל ו-1 במאי 2013. התחרות התנהלה בשיטת ליגה וכללה תשעה סיבובים.
מארק טיימנוב העניק מספר פרסים מיוחדים: על המשחק שקרוב ביותר לסגנונו של אלכסנדר אלכין זכה פרסינה על ניצחונו נגד קראמניק.
בפרס על התחבולה היפה ביותר זכה דינג לירן בניצחונו נגד ארוניאן מהסיבוב הראשון והפרס על המשחק הטכני הטוב ביותר ניתן לגלפנד על ניצחונו נגד אדמס.
בתחרות השחמט בניו יורק שנערכה בשנת 1931 בשיטת ליגה זכה חוסה ראול קפבלנקה (קובה) עם תוצאה של 10 נקודות מ-11 אפשריות, בהקדימו בנקודה וחצי את יצחק קשדן (ארצות הברית).
|+ תחרות ניו יורק 1931 - טבלת תוצאות
| 1||align=right|חוסה ראול קפבלנקה ||
| 3|| align="right" |אלכסנדר קוויץ || ארצות הברית
| 4||align=right|הרמן שטיינר || ארצות הברית
| 5||align=right|ישראל הורוביץ || ארצות הברית
| 6||align=right|אברהם קופצ'יק || ארצות הברית
| 7||align=right|אנתוני סנטאסירה || ארצות הברית
| 8||align=right|איזידור טורובר || ארצות הברית
| 9||align=right|אדוארד לאסקר || ארצות הברית
|10||align=right|ארתור דייק || ארצות הברית
|11||align=right|פרנק מרשל || ארצות הברית
למרות שבאופן מסורתי עוסקת תחרות יופי ביופי חיצוני, ישנן תחרויות יופי שהתפתחו עם השנים, בהן נבחנת גם אישיותם של המתמודדים, ואינטליגנציה.
המונח תחרות יופי מתייחס לרוב לתחרות בו מתמודדות נערות ונשים צעירות.
התחרות הראשונה נערכה בבלגיה בשנת 1888. במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 החלו להתקיים תחרויות ארציות (למשל מיס לוקסמבורג בשנת 1927).
תחרויות היופי הבינלאומיות המובילות בעולם הן מיס תבל ומיס עולם, ולאחריהן מיס אירופה.
ברוב מדינות העולם נערכות תחרויות יופי, כאשר הזוכים בחלק מהתחרויות, נשלחים לייצג את מדינתם בתחרויות יופי בינלאומיות.
בישראל נערכו תחרות היופי רבות, כאשר התחרות הלאומית והמובילה היא מלכת היופי.
תחרויות יופי זכו לביקורות רבות במהלך השנים.
ארגונים פמיניסטיים דיברו על כך שתחרויות יופי מחזקות את הרעיון על פיו נשים צריכות להישפט על פי מראן החיצוני וכי מהותה של האישה היא להיראות יפה ומושכת.
כמו כן, יש הטוענים שתחרויות יופי גורמות לבנות להתעסק יתר על המידה בתחומים של אופנה, ביגוד וקוסמטיקה.
בין הביקורות הנוספות שעולות על התחרויות אלו שהם מתיימרות לתת ציונים מדויקים על יופי שאמור להיות עניין של טעם אישי התלוי בעיני המתבונן.
שרה באנט-וייזר חקרה את הקשר בין תחרות יופי והזהות הלאומית והשפעת התחרות על התרבות.
"תחריט יבש" היא טכניקת הדפס העובדת בצורה של דפוס שקע, נקרא גם תחריט במחט יבשה.
תחריט יבש היא אחת הטכניקות הבסיסיות בהדפס, כיוון שהיא מאפשרת עבודה חופשית של האמן.
מקור הטכניקה הוא בשלהי המאה ה-15 בדרום גרמניה.
המצאתה מיוחסת לאמן שנודע בכינויים "אמן הספר" .
במסגרת הטכניקה עושה האמן שימוש בלוח מתכת רכה כמצע ליצירת גלופה.
לרוב נעשה שימוש בלוח נחושת, אולם אמנים מודרניים עושים שימוש גם בחומרים נוספים כגון אבץ.
האמן משרטט על לוח המתכת את הדימוי המבוקש בעזרת מחט חדה עשויה פלדה או בעלת חוד של יהלום.
לאחר מכן מורחים צבע להדפסה על גבי הלוח.
האמן מחדיר את הצבע לשקעים ולחריצים, ובמקביל מסיר את הצבע העודף משאר לוח ההדפסה.
לבסוף, האמן מצמיד גיליון נייר אל לוח ההדפסה ומדפיס אותו בעזרת מכבש דפוס או בהדפסה ידנית.
השימוש במחט על גבי לוח המתכת הרך יוצרת גלופה שאיננה מתאימה להדפסת עותקים רבים, כיוון שהקו שנחרט בלוח נשחק בתהליך ההדפסה.
על כן, מקובל להדפיס כמות קטנה של עותקים מהדפסים מסוג זה.
נהוג לשלב טכניקה זו עם טכניקות הדפס אחרות, בייחוד טכניקות התצריב השונות.
הדפס העץ פלאמאריון הוא הדפס עץ בנושא אסטרונומיה, שיוצרו אינו ידוע.
הוא מכונה כך על שם קאמי פלאמאריון, מחבר הספר שבו התגלה לראשונה.
הספר, שיצא לאור בפריז בשנת 1888, עוסק במטאורולוגיה פופולרית.
בהדפס נראה גבר משרבב את ראשו, ידו ומקלו אל מאחורי הקלעים של השמיים.
הוא מביט בהשתאות במנגנונים אסטרונומיים מופלאים, הנגלים לעיניו.
כיתוב התמונה בספר היה: "מיסיונר מימי הביניים מדווח שמצא את נקודת המפגש שבין שמים לארץ".
בגוף הטקסט מסופר כי לפי דבריו, הוא הצליח להגיע לאופק.
ההדפס היה נפוץ מהמאה ה-19, שאז נתגלה.
נטען כי על פי סגנונו, הוא נוצר במאה ה-16 ורק המסגרת הדקורטיבית נתווספה במאה ה-19.
תחרות יין היא אירוע מקצועי מאורגן שבו שופטים ייננים ומבקרי יין סוגים שונים של יין ומעניקים להם וליקבים שייצרו אותם ציון (דירוג) ולעיתים מדליות בקטגוריות שונות.
הכלי המרכזי בו נעשה שימוש בתחרויות הוא טעימת יין בשיטה העיוורת (בה לא ידוע לשופטים מהיכן הגיע היין אותו הם בוחנים) על מנת להימנע מהטיות של מותגים ומחירים.
תחרויות נערכות ברמה אזורית, ארצית או בינלאומית.
קיימות תחרויות רבות ושונות במאפייניהן, מתחרויות ליקבי בוטיק קטנים ועד לתחרויות עולמיות.
יצרן יין שזכה במדליה בתחרות נחשבת, מעטר את תווית הבקבוק בסמל המדליה, שם התחרות, הקטגוריה והשנה בה נערכה.
אחת המגמות מן המחצית השנייה של המאה ה-20 ואילך היא השוואת יינות מכל רחבי העולם, באופן המבטל את האזוריות.
כך ניתנה אפשרות ליינות מקליפורניה או צ'ילה לגבור בטעימות עיוורות על יינות מיקבים צרפתיים בעלי מסורת ארוכה ומוניטין.
תחרות שמונה האומות היא תחרות שחייה בינלאומית שהתקיימה אחת לשנה בהשתתפות שמונה מדינות מאירופה (דרג ב').
התחרות נערכה בכל שנה במדינה אחרת ובמחזוריות קבועה.
בכל משחה שחו שחיינית או שחיין אחד בלבד מכל מדינה, ובכל פעם המדינה מקבלת מסלול אחר למשחה, מתוך 8 המסלולים בבריכת השחייה, בסבב.
תחרות זו שימשה מקפצה להשתלבות מלאה בתחרויות באירופה וקבלת הזכות להשתתף באליפות אירופה בשחייה בשנת 1991.
אמיר גניאל היה השחיין הישראלי המעוטר ביותר בתחרות זו, לאחר שזכה ב-12 מדליות, מהן 8 אישיות, 6 זהב (4 אישיות), 2 כסף (1 אישית), ו-4 ארד (3 אישיות).
לראשונה נערכה התחרות בשנת 1961 בלה-לובר בבלגיה בהשתתפות בלגיה, ספרד ושווייץ.
בשנים 1962 ו-1963 נערכה התחרות בברצלונה, ספרד אליהן הצטרפו פורטוגל וווילס.
בשנת 1964 הצטרפה למסגרת נורווגיה בתחרות שנערכה בלוזאן, שווייץ.
בשנת 1966 נערכה התחרות באוסלו, נורווגיה לראשונה בהרכב מלא של 6 מדינות.
בשנת 1969 בתחרות שנערכה בקארדיף, ספרד לא השתתפה פורטוגל ובמקומה הצטרפו לראשונה ישראל וסקוטלנד.
ישראל סיימה במקום רביעי מתוך 6 מדינות.
לראשונה, נערכה בשנת 1971 התחרות בישראל, בבריכת גלי גיל ברמת גן, בהשתתפות 7 מדינות.
בשנת 1972 ביקשה פורטוגל לשוב למסגרת אך זו הייתה מלאה בשמונה מדינות, איסלנד הצטרפה וכל אדני הזינוק בבריכת השחייה (8) היו כבר תפוסים.
בשנת 1978 נערכה התחרות בפעם השנייה בישראל, בבריכת השחייה באוניברסיטת תל אביב.
ישראל דורגה במקום חמישי כללי ובמקום ראשון מבין הגברים לראשונה בתולדותיה.
בשנת 1980 נערכה התחרות בעיר אדינברו בסקוטלנד.
נבחרת ישראל כללה שבע שחייניות ושלושה שחיינים.
אל התחרויות הצטרפו גם ארבעה שחיינים ישראלים שהתאמנו באותה עת בארצות הברית.
בשנת 1986 נערכה התחרות בתל אביב, בפעם השלישית.
בשנת 1992 השתתפו לראשונה שני שחיינים ושתי שחייניות בכל משחה.
לנה ינסן () - סגנית אלופת עולם
אירן דלבי () - אלופת אירופה
בריג'יט בקו () - אלופת אירופה
אינגריד למפרר () - מדליית ארד אולימפית, סגנית אלופת אירופה
מרטין וודרוף () - סגן אלוף אולימפי
דייוויד וילקי () - אלוף אולימפי, אלוף עולם ושיאן עולם
דאנו הלסל () - שיאן עולם
סטפן וולרי () - מדליית ארד באליפות אירופה, מקום חמישי באולימפיאדה
דויד לופז זוברו () - מדליית ארד אולימפית, סגן אלוף אירופה
ג'יימס קרטר () - מדליית ארד אולימפית, סגן אלוף אירופה
התחרות נערכה בקארדיף, ויילס ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 102 נקודות.
התחרות נערכה באנטוורפן, בלגיה ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 114 נקודות.
התחרות נערכה ברמת גן, ישראל ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 114 נקודות.
התחרות נערכה באדינבורו, סקוטלנד ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 143 נקודות.
התחרות נערכה בסיון, שווייץ ().
סקוטלנד () זכתה בתחרות עם 143 נקודות.
התחרות נערכה באוסלו, נורווגיה ().
סקוטלנד () זכתה בתחרות עם 164 נקודות.
התחרות נערכה בפאלמה דה מיורקה, ספרד ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 151 נקודות.
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 217 נקודות.
התחרות נערכה ברייקיאוויק, איסלנד ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 220 נקודות.
התחרות נערכה בתל אביב, ישראל ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 207 נקודות.
נבחרת ישראל - גברים, דורגה במקום ראשון עם 105 נק', לפני ספרד 100 נק'.
התחרות נערכה במול, בלגיה ().
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 260 נקודות.
נבחרת ישראל - גברים, דורגה במקום שלישי עם 104 נק', אחרי נורווגיה 134 נק' וויילס 105 נק'.
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 235 נקודות.
התחרות נערכה בקיאסו, שווייץ ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 221.5 נקודות.
נורווגיה () זכתה בתחרות עם 221 נקודות.
התחרות נערכה בטנריפה, ספרד ().
ספרד () זכתה בתחרות עם 217 נקודות.
התחרות נערכה בהלסינקי, פינלנד ().
השתתפו 7 מדינות, ספרד ויתרה על השתתפותה.
ישראל סיימה במקום שני בין הבנים.
שווייץ () זכתה בתחרות לפני סקוטלנד בפער של חצי נקודה.
ישראל סיימה במקום שביעי (בנים - 5, בנות - 8).
ישראל סיימה במקום שמיני (בנים - 8, בנות - 8).
נורווגיה () זכתה בתחרות לאחר שזכתה ב-13 משחים מתוך 20 וצברה 282 נקודות.
תחרות פאגאניני (מאיטלקית: Premio Paganini או Paganini Concore) היא תחרות בינלאומית בכינור על שם הכנר הוירטואוז ניקולו פאגאניני, אשר נערכת מאז שנת 1954 בג'נובה איטליה, בין החודשים ספטמבר ואוקטובר.
כיום (2020) התחרות נערכת אחת לשלוש שנים בתיאטרון "קרלו פליצ'ה" שבעיר.
התחרות מורכבת משלושה שלבים הכוללים נגינה ללא ליווי, מוזיקה קאמרית עם פסנתר וקונצ'רטי עם תזמורת סימפונית.
שלב המוקדמות: שילוב של יצירות לכינור וסולו ויצירות קאמריות בליווי פסנתר.
ישנה חובה לנגן שני קפריסים מתוך 24 קפריצ'י לכינור מאת פאגאניני.
שלב חצי הגמר: שלוש או ארבע יצירות לכינור סולו\יצירות קאמריות, מביניהן יצירה אחת לפחות מאת פאגאניני, ולפחות יצירה אחת מודרנית.
שלב הגמר: שני קונצ'רטי\יצירות לכינור ולתזמורת, כאשר אחת מהן נכתבה בידי פאגאניני.
ישנם כשמונה שופטים, לרוב כנרים אך ייתכן שגם מנצחים, מלחינים וכדומה.
מנכ"ל התחרות לשעבר הוא המנצח פאביו לואיזי.
שישה מוזיקאים, ולעיתים שבעה זוכים בפרס כלשהו.
מאז 1989 התווספו מספר פרסים ייחודיים.
הזוכים לרוב זוכים בחוזי הקלטות והזדמנות לנגן על אחד מהכינורות של פאגאניני או של מיטב הבונים כמו סטרדיוואריוס, אמאטי וגוארנרי.
תחרות יהודי מנוחין הבין-לאומית לכנרים צעירים (הידועה אף בכינוי תחרות מנוחין) היא תחרות מוזיקה בינלאומית לכנרים מתחת לגיל 22. היא נוסדה על ידי יהודי מנוחין בשנת 1983, במטרה לטפח כנרים צעירים.
בשנותיה הראשונות התקיימה התחרות בעיר פולקסטון בחוף הדרומי של אנגליה.
מאז שנת 1998 התחרות מקיימת אחת לשנתיים בערים שונות ברחבי העולם.
בין הזוכים בתחרות, יוליה פישר, טסמין ליטל וניקולאי זניידר, אשר המשיכו ובנו קריירה בינלאומית משמעותית.
התחרות היא חלק מן האיחוד האירופי לתחרויות מוזיקה לנוער תחרות מנוחין מתקיימת אחת לשנתיים, בערים שונות בתמיכת נותני חסות מקומיים.
התחרויות האחרונות הוזרמו בשידור חי באינטרנט.
התחרות פתוחה לכנרים מכל מדינות העולם עד גיל 22. המתחרים נבחרים מראש על יסוד הקלטת וידאו ומתחרים בשלושה סיבובים במהלך התחרות.
קיים רפרטואר חובה שנבחר על ידי מארגני התחרות.
עם זאת, למתחרים בשלב חצי הגמר ניתנת הבחירה לנגן יצירה לכינור המבטאת את כישרונם.
בסיבוב הראשון, לכל מתחרה ניתן גם מאמר מוזיקלי בן ארבע עד שמונה תיבות עליהן עליו לאלתר במשך שלוש דקות.
בשנים האחרונות כללו הרפרטואר הנדרש והופעות הגאלה יצירות חדשות שהולחנו במיוחד לתחרות או יצירות הקשורות למדינה המארחת.
בתחרות שהתקיימה באוסלו בשנת 2010, הוחלפו יצירות החובה של פגניני ביצירות של הכנר והמלחין הנורווגי אולה בול לציון 200 שנה ליום הולדתו.
בתחרות שנערכה בשנת 2008 בקארדיף, נערכה בכורה עולמית ליצירה "אלגיה למלך ארתור" של המלחין הוולשי מרווין ברץ'.
התחרות שנערכה בשנת 2014 באוסטין, טקסס, כללה שתי בכורות עולמיות של יצירות שנושאן הוא מדינת טקסס: "סוזי שחורת העין" של דונלד גרנתם ויצירתו של דן ולצ'ר "הקאובוי והעכסן".
בקטגוריית הבוגרים מוענקים פרסי כסף לארבעת המקומות הראשונים ואילו בקטגוריית הצעירים (מתחת לגיל 16) מוענקים פרסי כסף לחמשת המקומות הראשונים.
בתחרות מוענקים מספר פרסי כסף נוספים, בהם: פרס באך על הביצוע הטוב ביותר של יצירות הכינור של יוהאן סבסטיאן באך.
זהו פרס שנתרם לזכרו של רוברט מאסטרס, המנהל המייסד של בית הספר על שם יהודי מנוחין.
זוכה הפרס הראשון בקטגוריית הבוגרים זוכה גם להשאלה לשנה של כינור סטרדיוואריוס מ"תור הזהב".
זוכה הפרס הראשון בקטגוריית הצעירים מקבל השאלה לשנה של "כינור איטלקי ישן ונאה".
התחרות נוסדה על ידי יהודי מנוחין ורוברט מאסטרס, אשר סייעו להקמת בית הספר על שם יהודי מנוחין.
התחרות התקיימה לראשונה בשנת 1983 בפולקסטון שבחוף הדרומי של אנגליה והמשיכה להתקיים בעיר במשך 15 השנים הראשונות שלה כאשר במהלכה מנוחין עצמוערך כיתות אמן למתחרים.
בשנת 1998 התקיימה התחרות לראשונה בבולון-סור-מר בצד הצרפתי של תעלת למאנש ובשנת 2000 שבה התחרות לפולקסטון.
בפתיחת התחרות הראשונה אמר יהודה מנוחין:
"נגני הכינור הצעירים והמחוננים שלנו יהיו שגרירי רצון טוב, כיוון שהם באים בלב נקי והמוזיקה בנשמתם.
באותם אנשים צעירים אנו משקיעים את עתידנו.
לאחר מותו של מנוחין, הפסנתרן גורדון באק, שהיה נגן הליווי של התחרות מאז הקמתה, נטל לידיו את הניהול האמנותי של התחרות, והרחיב את התוכנית למתכונת פסטיבל בו מתקיימת תחרות לצד קונצרטים, כיתות אמן ואירועים חינוכיים וקהילתיים.
התחרות גם החלה בערים שונות בעולם בכל פעם.
2004 – לונדון, אנגליה הממלכה המאוחדת באקדמיה המלכותית למוזיקה
2008 – קארדיף, ויילס, הממלכה המאוחדת במכללה הוולשית המלכותית למוזיקה ודרמה
2010 – אוסלו, נורווגיה באקדמיה הנורווגית למוזיקה
2012 – בייג'ינג, הרפובליקה העממית של סין בקונסרבטוריון הסיני המרכזי למוזיקה
2014 – אוסטין, טקסס, ארצות הברית בבית הספר למוזיקה ע"ש שרה וארנסט באטלר
2016 – לונדון, הממלכה המאוחדת באקדמיה המלכותית למוזיקה.
בתחרות זו ציינו 100 להולדתו של מנוחין.
2021 – התחרות מתוכננת להיערך בריצ'מונד, וירג'יניה, ארצות הברית
תחרות יהודי מנוחין ממומנת על ידי ארגון הצדקה קרן תחרות מנוחין, הרשומה בבריטניה.
נשיא הקרן הוא הכנר והמנצח היפני ג'וג'י האטורי.
הקרן מקיימת קשר הדוק עם משפחת מנוחין.
בתו של יהודי מנוחין, זמירה מנוחין-בנטאל, היא פטרונית הקרן לכל חייה ונכדו, אהרון מנוחין, משמש כאחד הנאמנים בקרן.
המנהל האמנותי של התחרות הוא הפסנתרן גורדון בלק.
חברי חבר השופטים בעבר כללו את מקסים ונגרוב, ג'רמי מנוחין, וג'וליה פישר.
"תחרות כלבים" הוא סינגל מאת אביתר בנאי, אשר נכלל באלבומו השלישי "עומד על נייר".
את מילות השיר כתב בנאי עם עמיר לב והלחין עם אמיר צורף.
השיר לווה בקליפ שבו שיחק בנאי נהג מונית.
בקליפ השתתפה גם אחותו אורנה בנאי, ששיחקה נוסעת.
מאז יציאתו השיר נחשב לאחד מלהיטיו הגדולים של בנאי והוא מקפיד לבצע אותו בהופעות.
בדצמבר 2004 הגיע השיר למקום רביעי במצעד הפזמונים השבועי של רשת ג'.
במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשס"ה הגיע למקום ה-26.
תחרות מיס ניצולת השואה היא תחרות יופי ישראלית שנוסדה בשנת 2012, ובה משתתפות נשים ניצולות השואה.
התחרות אורגנה על ידי השגרירות הנוצרית הפרוטסטנטית הבינלאומית ועל ידי יד עזר לחבר.
האירוע, שנערך מדי שנה בחיפה, עורר מחלוקת.
התחרות מתקיימת מדי שנה מאז 2012, למעט 2014.
בשנת 2012 חברו השגרירות הנוצרית הבינלאומית ויד עזר לחבר וייסדו את תחרות מיס ניצולת השואה, שארגן שמעון סבג.
האירוע, שהוצג כ"חגיגת חיים", עורר מיד ביקורת.
סבג הגיב ואמר כי המשתתפות "מרגישות טוב ביחד.
העובדה שכל כך הרבה רצו להשתתף מוכיחה שזה רעיון טוב." כמעט 300 משתתפות הגישו בקשה להשתתף בתחרות, שבסופו של דבר צומצמה ל-14 משתתפות.
טווח הגילים של המשתתפות נע בין 74 ל-97. האירוע הראשון נערך ב-28 ביוני 2012, והשתתפו בו כ-600 איש, ביניהם משה כחלון ויוסי פלד.
בשנת 2013 נערכה התחרות בהיכל הספורט רוממה חיפה.
שופטי התחרות כללו את פנינה רוזנבלום ואשת התקשורת ג'ודי שלום ניר מוזס.
18 נשים השתתפו בתחרות, בגילאי 70 עד 94.
בשנת 2015 השתתפו 13 נשים בתחרות שהתקיימה ב-24 בנובמבר 2015. המשתתפות סיפרו לקהל את סיפורי הישרדותן.
אחת השופטים באותה השנה הייתה העיתונאית ליהיא לפיד, אשתו של יאיר לפיד, שהצהירה: "אני חושבת שבחרנו בהן על פי תשוקת החיים שלהן, על פי האנרגיה שלהן.
הן כל כך שמחו להיות שם על הבמה ולספר את סיפורן.
כל אחת מהן רצתה בכך והזכירה את העובדה שהיא כאן כי היא רוצה שנזכור ונדבר על זה ולעולם לא נשכח.
והיה משהו כל כך נוגע ללב בדרך שהן רק רצו שנבין שאנחנו צריכים לחגוג את החיים."
בשנת 2016, מתוך 300 נשים שהגישו מועמדות לתחרות, נבחרו 14 מועמדות לגמר.
מקהלה המורכבת כולה מניצולי שואה הופיעה לראשונה באירוע בו השתתפו כמעט 1,000 איש.
בין הנוכחים היו יונה יהב ושרה נתניהו.
הזוכה, אנה גריניס, הוכתרה לצלילי השיר "אישה יפה" של רוי אורביסון.
בשנת 2018 נבחרה מתוך 12 המועמדות הסופיות בת 93, טובה רינגר, שנולדה בפולין ושרדה את מחנה הריכוז אושוויץ במהלך מלחמת העולם השנייה.
שנה מיס ניצולת השואה גיל בזמן התחרות ארץ מוצא מקור 2018 טובה רינגר 93 פולין 2016 אנה גריניס 75 רוסיה 2015 ריטה ברקוביץ' 83 רומניה 2013 שושנה קולמר 94 צ'כיה 2012 חוה הרשקוביץ 78 רומניה
הטקס של שנת 2018 תועד על ידי הבמאי הפולני ראדק וגריז'אן וצוותו, בסרט תיעודי בשם "גברת ניצולת השואה".
בשנת 2024 זכה הסרט בפרס ע"ש הבמאי היהודי גרמני – אמריקאי ארנסט לוביטש.
קולט אביטל, פוליטיקאית ישראלית, אמרה כי "זה נשמע לי לגמרי מקאברי.
אני בעד העשרת חיים, אך תחרות חד פעמית המסתירה (ניצולות) בבגדים יפהפיים אינה מה שהולך להפוך את חייהן למשמעותיים יותר."
גל מור, עורך "חורים ברשת", שאל: "מדוע יש להשתמש במוסד מתפורר, תחרותי, המדגיש את מראה הנשים כהשראה, במקום לאפשר להן לספר את סיפורן ללא גימיקים?
זהו צעד אחד מ"הישרדות-שואה" או "האח הגדול אושוויץ." זה משאיר טעם רע.
ניצולי שואה צריכים להיות מעל לכל אלה."
תחרות פרסי הטלוויזיה (הישראלית) לילדים ולנוער ה־1 היא טקס הענקת הפרסים הראשון של פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער.
הטקס התקיים ב-25 באוגוסט 2021 במדיטק בחולון בהנחיית שירלי לוי וקווין רובין.
הטקס שודר ב-1 בספטמבר של אותה השנה בערוץ ניקלודיאון.
זהו הטקס הראשון של תחרות הפרסים מאז ההפרדה של סדרות הילדים והנוער מטקס פרסי האקדמיה הישראלית לטלוויזיה בשנת 2020.
אופן בחירת הזוכים בטקס התבצע על פי שקלול הצבעת חברי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה – שהיוו 70% מההחלטה, והצבעת נבחרת צעירים מכל חברי הארץ המונה 100 חברים בחלוקה של 50 בגילאי 5 עד 9, ו–50 בגילאי 10 עד 15.
רשימת המועמדים העולים לגמר התפרסמה ב–8 באוגוסט 2021. התוכניות שהגישו מועמדות לתחרות ולא קיבלו מועמדות בטקס הן מחנה אבא, משפחה בהנפקה, קסום זום!, אגדות מרשמלו, אין דה גיים, סטיצ'ז, גינת הצוציקים עם דוד חיים ואנחנו כאן.
הזוכים הוכרזו ב-25 באוגוסט 2021.
סדרת דרמהסדרה קומיתסדרת תעודהפלמ"ח – עונה 1 (ענני סטודיוז / yes TeenNick)
סקיי – עונה 1 (ענני סטודיוז / TeenNick HOT + yes)
בת השוטר – עונה 1 (סלוצקי אפיקי תקשורת / yes TeenNick)
ספיידרז – עונה 1 (ענני סטודיוז / HOT TeenNick)
שקשוקה – עונה 1 (שולה שפיגל ודנה עדן הפקות / כאן חינוכית)ילדי בית העץ – עונה 4.(יולי אוגוסט הפקות / כאן חינוכית)
אבא מטפלת – עונה 2+1 (יואב גרוס הפקות / TeenNick)
מורובוט – עונה 2 (סלוצקי אפיקי תקשורת / kidz HOT)
צפוף – עונה 4 (יואב גרוס הפקות / HOT זום)
לבד בבית – עונה 1 (ענני סטודיוז / כאן חינוכית)להציל את חיות הבר – עונה 3 (שולה שפיגל ודנה עדן הפקות / כאן חינוכית)
והילד הזה הוא אני – עונה 1 (סומיוקו הפקות / כאן חינוכית)
להגשים את החלום – עונה 1 (עדי עדואן הפקות / מכאן)
חיות שטח – עונה 1 (סרטי יפעת פרסטלניק בע"מ / כאן חינוכית)
ילדים מכאן – עונה 1 (רות ליטן, מיכל מרקוביץ / HOT VOD Young)תוכנית לגיל הרךתוכנית מגזין, בידור והעשרהקפה עמליה – עונה 2 (סומיוקו הפקות / כאן חינוכית)
מסעדת בונבון – עונה 1 (ענני סטודיוז / yes ניק ג'וניור)
עיר המספרים – עונה 1 (פיצ'יפוי הפקות אנימציה / כאן חינוכית)
וואלה קואלה – עונה 1 (ענני סטודיוז / yes ניק ג'וניור)
צוות הצלה – עונה 7–6 (ענני סטודיוז / HOT ניק ג'וניור)סליחה על השאלה – ילדים – עונה 1 (יולי אוגוסט הפקות / כאן חינוכית)
מסיבת יצירה – הדוכן של מור ושי־יה – עונה 6 (ענני סטודיוז / HOT ניק ג'וניור)
הקומה האחרונה – עונה 2 (ענני סטודיוז /TeenNick HOT+yes)
גלילאו – עונה 10 (אולפני הרצליה / כאן חינוכית)
שוסטר ושוסטר – עונה 4 (יולי אוגוסט הפקות / כאן חינוכית)
השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמההשחקן הטוב ביותר בסדרת דרמהנאיה בינשטוק – פלמ"ח
ליאנה עיון – בת השוטר
קים אור אזולאי – ספיידרזאברהם ארנסון – פלמ"ח
קווין רובין – זיגיהשחקנית הטובה ביותר בסדרה קומיתהשחקן הטוב ביותר בסדרה קומיתגאיה באר גורביץ' – אבא מטפלת
דאנה איבגי – אבא מטפלת
נטע רוט – לבד בבית
רוני הדר – ילדי בית העץ
שירה נאור – צפוףיובל סמו – אבא מטפלת
אבי דנגור – לבד בבית
יניב ביטון – ילדי בית העץ
שחר חסון – לבד בבית
בימוי בסדרת דרמהבימוי בסדרה קומיתיהונתן בר אילן, עומר גולדמן, נועה גוסקוב – פלמ"ח
רועי פלורנטין – בת השוטר
שלי כרמל – סקיישירילי דשא – ילדי בית העץ
דן מסר – לבד בבית
יוגב יפת – אבא מטפלת
תסריט בסדרת דרמהתסריט בסדרה קומיתיהונתן בר אילן, עדן גוריון, נעה גוסקוב, דניאל ברק, ליאור אמסטרדמסקי, ירון ארזי, עומר גולדמן – פלמ"ח
אבנר ברנהיימר, אסיה לבטוב, מיכל מונצז' – שקשוקה
דנה שץ, מיכל קופר-קרן – בת השוטר
ירון ארזי, סיון שיקנאג'י – הבאר
מיכל קופר-קרן, נדב בן סימון – ספיידרז
נועה פניני, גיורא חמיצר – סקיינטלי מרכוס, אסף בייזר, נעם נבו, יעל כץ, הדר תדמור, יובל פרידמן, ניר ברגר, רמי פרג – צפוף
נדב פרישמן, יניב זוהר, מתן בלומנבלט, ארנון וייס, משה פרסטר, הדר תדמור, עופר קניספל, גיא שוהם, נדב בן סימון – לבד בבית
רז יובן, אלעד חן, יובל ברגר, נועה לזר קינן, אפרת חן – אבא מטפלת
שירילי דשא, רועי שגב – ילדי בית העץ
שראל פיטרמן, אלעד חן – מורובוט
אשר בן יאיר–אילן – פלמ"ח
מתן כהן – להציל את חיות הבררן מאירוביץ, שלומי אליעזר, לימור אורנשטיין – פלמ"ח
דני רפיח, שלומי אליעזר, לימור אורנשטיין, ארן אמיר, עמיחי ביקובסקי, ירון רודה – סקיי
מתן גורדו, ינון פורת – להציל את חיות הבר
קובי אור כהן – אבא מטפלתעיצוב תלבושותאיפורים ברוסילבסקי – פלמ"ח
טל קלשון – אבא מטפלת
יפעת כנפי – בת השוטר
קרן איל מלמד – ילדי בית העץ
שרית שררה – סקייגלית שניידרמן – פלמ"ח
ליאת שיינין – אבא מטפלת
מיכל אפרתי – לבד בבית
ויטל דרום – ילדי בית העץעיצוב פסקול/הקלטהליהוקג'אנגל סאונד, טל שמחס, יוני מרי – ילדי בית העץ
מיכאל אמת – בת השוטר
מיכאל אמת, אשי מילוא – מקיף מילאנו
ניר סבו – סקייברוריה אלבק – פלמ"ח
ברוריה אלבק – לבד בבית
מורן מרציאנו – אבא מטפלת
מיה מרלנג'ון אהרוני, טל בן ברוך, הדר אוזן, טל מרקו, מור אבורמן – סליחה על השאלה – ילדיםניהול אמנותימוזיקה מקוריתיצחק רונן וסרשטיין – פלמ"ח
יצחק רונן וסרשטיין – סקיי
עידו דולב – ילדי בית העץ, לבד בבית, צפוף
שירי גולן – אבא מטפלתיאיא כהן אהרונוב, אמיר לקנר – ילדי בית העץ
אסף פרישמן – לבד בבית
טל ירדני, יונתן מרגי, ג'וני גולדשטיין, רון ביטון – PPS
עמרי בר – ספיידרזאפקטים ויזואלייםאנימציהגרוסמן טי.וי.
אלישבע קסל – משפחה באוטו
גיא פיטשון – צוות הצלה
פיצ'יפוי הפקות אנימציה – עיר המספרים
גרינהאוס דזיין סטודיו – והילד הזה הוא אנירועי ניצן – סקיי
דניאל פליק, יניב משעני – PPS
בקטגוריות אלו ההצבעה פתוחה לקהל הרחב.
קאסט השחקנים בסדרהתגלית השנהלבד בבית – עונה 1
ילדי בית העץ – עונה 4
מסעדת בונבון – עונה 1
צוות הצלה – עונה 7–6ירין אורון – לבד בבית
איתי ארד – מסעדת בונבון
מור עזריה – אבא מטפלת
שחר טבוך – סקיישיר נושא בסדרהPPS – עונה 1 "משהו בשבילך" (מילים ולחן: רון ביטון, ג'וני גולדשטיין, יהונתן מרגי)
מקיף מילאנו – עונה 1 "לעוף גבוה" (מילים: לידור סולטן, אילון ששון, עילי צ'פמן לחן: לידור סולטן, איילון ששון)
בת השוטר – עונה 1 "השמיים שומרים" (מילים: דנה שץ לחן: מאור תיתון)
ילדי בית העץ – עונה 4 "בום צ'קאלקה" (מילים: רן ויאיא כהן אהרונוב לחן: יאיא כהן אהרונוב)
תוכניתזכיותפלמ"ח10ילדי בית העץ4אבא מטפלת2לבד בביתסקיי
תוכניתמועמדויותפלמ"ח18לבד בבית13אבא מטפלת12ילדי בית העץסקיי11בת השוטר8צפוףPPSשקשוקהספיידרז7הבאר5מורובוט4מסעדת בונבון3צוות הצלהעיר המספריםסליחה על השאלה – ילדים2זיגימקיף מילאנווהילד הזה הוא אני
תוכניתמועמדויותענני סטודיוז58גרוס הפקות20יולי אוגוסט הפקות20סלוצקי אפיקי תקשורת12שולה שפיגל ודנה עדן הפקות8טדי יזמות והפקותסומיוקו הפקות5פיצ'יפוי הפקות אנימציה3אי די די תוכן בע"מ2
תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער ה־2 היא טקס הענקת הפרסים השני של תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער.
הפרסים בטקס מוענקים לתוכניות וסדרות טלוויזיה לילדים ונוער ששודרו בערוצי הטלוויזיה הישראלית ובפלטפורמות השונות מה-1 ביוני 2021 ועד ה-30 בספטמבר 2022 על ידי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.
בנובמבר 2022, הכריזה האקדמיה כי הטקס יועבר באמצעות סרטוני טיקטוק ו-Reel.
ביום הטקס, תפרסם האקדמיה בעמוד היוטיוב כ-15 סרטונים קצרים שונים בהם יוענקו הפרסים לזוכים.
שלומי לאופר ישמש כעורך התוכן של הטקס ומשה שתיבי כמפיק.
אופן בחירת הזוכים נעשה בשיתוף עם קהל יעד של כ-10,000 ילדים שיצביעו באתר ייעודי ויהוו כ-50% מכוח ההכרעה.
פרס מפעל חיים הוענק לציפי שביט.
רשימת המועמדים הסופית פורסמה ב-24 בנובמבר 2022. התוכניות שהגישו מועמדות לתחרות ולא קיבלו מועמדות בטקס הן הבאר, כל עוד בלבב, ספיידרז, דו איט, הנה ניני ומתנות קטנות.
הזוכים הוכרזו ב-29 בדצמבר 2022.
סדרת דרמהסדרה קומיתסדרת תעודהכראמל – עונה 1 (יולי אוגוסט הפקות/כאן חינוכית)
אינפיניטי – עונה 1 (STORYZ/ערוץ זום, yes)
מיוחדת – עונה 1 (שמונה הפקות/כאן חינוכית)
מקיף מילאנו – עונה 3 (סומיוקו בע"מ/כאן חינוכית)
פלמ"ח – עונה 3 (ענני סטודיוז/TeenNick, yes)האחיין שלי בנץ – עונה 1 (נאוי פרו בע"מ/כאן חינוכית)
אבא מטפלת – עונה 3 (יואב גרוס הפקות/TeenNick, yes, HOT)
גולדה ומאיר – עונה 1 (ענני סטודיוז/TeenNick, yes, HOT)
ילדי בית העץ – עונה 5 (יולי אוגוסט הפקות/כאן חינוכית)
לבד בבית – עונה 2 (ענני סטודיוז/כאן חינוכית)להציל את חיות הבר – עונה 4 (כאן חינוכית)
השמרטפים – עונה 1 (ביונד קריאייטיב בע"מ/כאן חינוכית)
והילד הזה הוא אני – עונה 2 (כאן חינוכית)
– עונה 1 (כאן חינוכית)תוכנית מגזין, בידור והעשרהתוכנית לגיל הרךסליחה על השאלה - ילדים – עונה 3 (כאן חינוכית)
האולפן שלי בנץ – עונה 1 (כאן חינוכית)
אלי החתול – עונה 1 (הופ!, yes, HOT, סלקום TV, פרטנר TV)
מסעדת בונבון – עונה 2 (ניק ג'וניור, yes)
צוות הצלה – עונה 9 (ניק ג'וניור, HOT)
השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמההשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמהיובל סגל - כראמל
אקי אבני - מקיף מילאנו
עילי צ'פמן - מקיף מילאנו
שאדי מרעי - המתחם ה-25
שחר טבוך - אינפיניטילירית בלבן - כראמל
ליאנה עיון - בת השוטר
מיקה צור - מקיף מילאנו
נאיה בינשטוק - מקיף מילאנו
נועה אסטנג'לוב - מיוחדתהשחקן הטוב ביותר בסדרה קומיתהשחקנית הטובה ביותר בסדרה קומיתיובל סמו - אבא מטפלת
אבי דנגור - לבד בבית
אבי גרייניק - האחיין שלי בנץ
אורי ורד - האחיין שלי בנץ
יניב ביטון - ילדי בית העץ
עומר עציון - האחיין שלי בנץנטע רוט - לבד בבית
גיתית פישר - האחיין שלי בנץ
דאנה איבגי - אבא מטפלת
נועה אסטנג'לוב - האחיין שלי בנץ
רוני הדר - ילדי בית העץ
הבימוי הטוב ביותר בסדרת דרמההבימוי הטוב ביותר בסדרה קומיתלליב סיון - מיוחדת
יהונתן בר אילן - מקיף מילאנו
רועי פלורנטין - בת השוטר
רועי שגב - כראמלשירלי דשא - ילדי בית העץ
אופיר בועז - גולדה ומאיר
אילן רוזנפלד - זאת שלי
דן מסר - האחיין שלי בנץ
יוגב יפת - אבא מטפלת
התסריט הטוב ביותר בסדרת דרמההתסריט הטוב ביותר בסדרה קומיתרועי שגב, שירילי דשא – כראמל
אבנר ברנהיימר, אסיה לבטוב, מיכל מונצ'ז – שקשוקה
אבנר ברנהיימר, יאיר פרי, נוי כרמל, דפנה לוסטיג – מקיף מילאנו
יהונתן בר אילן, עדן גוריון, נעה גוסקוב, הדר ארזי סראנו, דניאל ברק, אביב פנקס, עומר גולדמן, יאיר פרי - פלמ"ח
מיכל קופר קרן, ליאור ירון, אדווה בולה, מיכאל שטרן, נועה בן שימול, הדר תדמור – מיוחדתדרור ויידמן, ברק כהן, מתן בלומנבלט, מאיה סובול, איל אפטר, לילך ברנע לשם, הדר תדמור – האחיין שלי בנץ
אלעד חן, רז יובן - אבא מטפלת
יניב זוהר, נדב פרישמן, מתן בלומנבלט, דניאל סלגניק, טוליק פיפלקס – לבד בבית
שירילי דשא, רועי שגב - ילדי בית העץ
שירילי דשא, רועי שגב, יגאל שפירא – מי פה הבוס?
עריכת התמונה הטובה ביותרינון פורת, גיל וסלי – להציל את חיות הבר
אורן נבות, טל הייק, עידית אלוני, נמרוד ישראלי – סליחה על השאלה - ילדים
חן שביט שגב, רן מאירוביץ – ילדי בית העץ
ניר כהן, דניאל דור, נוהר חסין, אורי בירגר – האחיין שלי בנץהצילום הטוב ביותרבנימין חירם – כראמל
אשר בן יאיר – מקיף מילאנו
אשר בן יאיר – פלמ"ח
עופר דורי ודורון פרחי – אינפיניטי
רועי גלוסקא – האחיין שלי בנץהניהול האמנותי הטוב ביותרעדו דולב – כראמל
בתיה סגל-פיק ומיכאל פיק – פרפר נחמד
יצחק רונן וסרשטיין – פלמ"ח
נריה בן ארי – האחיין שלי בנץ
עדו דולב – ילדי בית העץהליהוק הטוב ביותרענבר דוד – האחיין שלי בנץ
מורן מרציאנו – בת השוטר
מיכל קורן – מקיף מילאנו
ענבר דוד – מיוחדתהאיפור הטוב ביותררויטל דרום – כראמל
אליה קדם והילה מינס – מקיף מילאנו
ליאת שיניין – אבא מטפלת
מאיה לוי שמאי – בת השוטר
מאיה לוי שמאי – האחיין שלי בנץהמוזיקה המקורית הטובה ביותריאיא כהן אהרונוב ואמיר לקנר – ילדי בית העץ
אלי סורני – מקיף מילאנו
בן זיידמן ודניאל מרקוביץ' – כראמל
צליל בירן, דידי שחר, טל בלכרוביץ' ומתן גוב ארי – פרפר נחמדעיצוב הפסקול הטוב ביותרקובי ניסים – האחיין שלי בנץ
דרור מנצורה – בת השוטר
מיכאל אמת – מקיף מילאנו
תומר קורן ויוני מרי – אינפיניטיעיצוב התלבושות הטוב ביותרחוה לוי רוזלסקי – כראמל
בת חן פור – שקשוקה
גל בונט – פרפר נחמד
יפעת כנפי – האחיין שלי בנץ
מאיה מור – מקיף מילאנו
שירי מוצניק גרינשטיין – בת השוטרפרס מפעל חייםציפי שביט
תוכניתמועמדויותכראמל8האחיין שלי בנץ4להציל את חיות הבר2ילדי בית העץאבא מטפלת1לבד בביתמיוחדתסליחה על השאלה - ילדיםפרפר נחמד
תוכניתמועמדויותיולי אוגוסט הפקות10נאוי פרו בע"מ4יואב גרוס הפקות1
תוכניתמועמדויותהאחיין שלי בנץ15מקיף מילאנו13כראמל11מיוחדת9ילדי בית העץפלמ"ח8אבא מטפלת6בת השוטראינפיניטי5לבד בבית4פרפר נחמדשקשוקהגולדה ומאיר2להציל את חיות הברסליחה על השאלה - ילדים
גוף שידורמועמדויותכאן חינוכית78yes32TeenNick23HOT11ערוץ זום5ערוץ הילדים (BIGI)2ניק ג'וניור
תוכניתמועמדויותיולי אוגוסט הפקות22סומיוקו בע"מ18ענני סטודיוז17נאוי פרו בע"מ16שמונה הפקות9יואב גרוס הפקות6דנה ושולה סטודיו בע"מסלוצקי אפיקי תקשורתSTORYZ5אולפני הרצליה2
אסף גולן ובר מיניאלי – פרס השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה
יהודה בוחבוט – פרס הליהוק
משה אבוטבול ועדי ביטי – פרס השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה
נריה קראוס ושחר טבוך – פרס תוכנית המגזין הבידור וההעשרה הטובה ביותר
יואב גינאי ואליס זאנו – פרסי עיצוב פסקול ומוזיקה מקורית
קרינה שטוטלנד ואלונה סער – פרס השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית
יפעת הללי אברהם ועלמה קבילרו – פרס ניהול אמנותי
יוני פרוים וקים אור אזולאי – פרס השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית
סמדר שיר ושחר טבוך – פרס התוכנית הטובה ביותר לגיל הרך
איתי יעקב ועומר דרור – פרס תלבושות ואיפור
עידו גרינברג ומאיה כהן – פרס הבימוי הטוב ביותר בסדרה קומית
קיץ ברבנר ועלמה קבילרו – פרסי צילום ועריכה
דורית מזרחי ולאון שניידרובסקי – פרס הבימוי הטוב ביותר בסדרת דרמה
לירון זייד ומשי קלינשטיין – פרס סדרת התעודה הטובה ביותר
עדן דניאל גבאי, עודד פז ואסף אמיר – פרס מפעל חיים
רז שכניק ועומר נודלמן – פרס הסדרה הקומית הטובה ופרס התסריט בסדרה קומית
ערן סויסה וקים אור אזולאי – פרס לסדרת הדרמה הטובה ופרס התסריט בסדרת דרמה
תחרות פרסי הטלוויזיה (הישראלית) לילדים ולנוער הוא פרס שניתן מדי שנה על ידי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה לאנשי הטלוויזיה המצטיינים, החל משנת 2021 ועד לשנת 2022.
עד שנת 2020 ניתנו פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער במסגרת פרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה.
בשנת 2021, החליטה האקדמיה לקולנוע וטלוויזיה לנהל טקס שנתי נפרד להענקת פרסי כבוד לעולם התוכן של הילדים והנוער.
ב-25 באוגוסט 2021, שודר הטקס לשנת 21–2020 בשידור חי בניקלודיאון במדיטק בחולון.
הטקס לשנת 22–2021 התקיים ב-29 בדצמבר 2022, הכריזה האקדמיה כי הטקס הועבר באמצעות סרטוני טיקטוק וReel.
ביום הטקס, פרסמה האקדמיה בעמוד היוטיוב כ-15 סרטונים קצרים שונים בהם יוענקו הפרסים לזוכים.
הטקס עצמו שודר בכאן חינוכית ב-5 בינואר 2023.
החל משנת 2023, הקטגוריות של פרסי הילדים שולבו מחדש בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה.
תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער ה-1
סדרה קומית: "ילדי בית העץ – עונה 4"
סדרת תעודה: "להציל את חיות הבר – עונה 3"
תוכנית לגיל הרך: "קפה עמליה – עונה 2"
תוכנית מגזין, בידור והעשרה: "סליחה על השאלה – ילדים – עונה 1"
השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה: "נאיה בינשטוק – פלמ"ח"
השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה: "אברהם ארנסון – פלמ"ח"
השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית: "גאיה באר גורביץ' – אבא מטפלת"
השחקן הטוב ביותר בסדרה קומית: "יובל סמו – אבא מטפלת"
בימוי בסדרת דרמה: "יהונתן בר אילן, עומר גולדמן, נועה גוסקוב – פלמ"ח"
בימוי בסדרה קומית: "שירילי דשא – ילדי בית העץ"
תסריט בסדרת דרמה: "יהונתן בר אילן, עדן גוריון, נעה גוסקוב, דניאל ברק, ליאור אמסטרדמסקי, ירון ארזי, עומר גולדמן – פלמ"ח"
תסריט בסדרה קומית: "נטלי מרכוס, אסף בייזר, נעם נבו, יעל כץ, הדר תדמור, יובל פרידמן, ניר ברגר, רמי פרג – צפוף"
תחרות פרסי הטלוויזיה לילדים ולנוער ה-2
סדרת דרמה: "כראמל – עונה 1"
סדרה קומית: "האחיין שלי בנץ – עונה 1"
סדרת תעודה: "להציל את חיות הבר – עונה 4"
תוכנית לגיל הרך: "פרפר נחמד – עונה 1"
תוכנית מגזין, בידור והעשרה: "סליחה על השאלה – ילדים – עונה 3"
השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה: "לירית בלבן - כראמל"
השחקן הטוב ביותר בסדרת דרמה: "יובל סגל - כראמל"
השחקנית הטובה ביותר בסדרה קומית: "נטע רוט - לבד בבית"
בימוי בסדרת דרמה: "לליב סיון - מיוחדת"
תסריט בסדרת דרמה: "רועי שגב, שירילי דשא – כראמל"
תסריט בסדרה קומית: "דרור ויידמן, ברק כהן, מתן בלומנבלט, מאיה סובול, איל אפטר, לילך ברנע לשם, הדר תדמור – האחיין שלי בנץ"
תחרות צ'ייקובסקי הבינלאומית היא תחרות מוזיקה קלאסית המתקיימת מדי ארבע שנים במוסקבה ובסנקט פטרבורג, רוסיה, לפסנתרנים, כנרים וצ'לנים בגיל 16 עד 32 ולזמרים בגיל 19 עד 32. התחרות נקראת על שם המלחין הרוסי פיוטר איליץ' צ'ייקובסקי.
התחרות נערכת פעם ב-4 שנים.
התחרות נערכת בחסות משרד התרבות של רוסיה.
תחרות צ'ייקובסקי הבינלאומית הייתה תחרות המוזיקה הבינלאומית הראשונה שהתקיימה בברית המועצות, החל בשנת 1958. היא נערכה ב-2 קטגוריות: פסנתר וכינור.
בשנת 1962 התווספה תחרות בצ'לו, בשנת 1966 זמרה (לנשים וגברים בנפרד), בשנת 2019 לכלי נשיפה.
לתחרות ה-14 בשנת 2011 התמנה ואלרי גרגייב ליושב ראש התחרות, וריכרד רודזינסקי, לשעבר נשיא קרן ואן קלייברן, התמנה למנהל כללי.
נקבעה שיטת הצבעה חדשה, שהגה המתמטיקאי ג'ון מקביין, ושימשה את חבר השופטים בתחרות הכינור הבינלאומית של אינדיאנפוליס, בתחרות הפסנתר הבינלאומית ע"ש ואן קלייברן ובתחרות הפסנתר הבינלאומית של קליבלנד.
כל החוקים והתקנות עברו גם הם שינוי מלא.
הדגש הושם על הרכב חבר השופטים, שהכיל בעיקר אמני ביצוע נודעים ומכובדים.
שמואל אשכנזי זכה בפרס שני בתחרות 1962. איתמר זורמן זכה בפרס שני בשנת 2011.
למנצחי תחרות 2019 חולקו פרסים כדלקמן:
שם פרס גראן פרי US$100,000הפרס הראשון US$30,000 ומדליית זהבהפרס השני US$20,000 ומדליית כסףהפרס השלישי US$10,000 ומדליית ארדהפרס הרביעי US$5,000 ותעודההפרס החמישי US$3,000 ותעודההפרס השישי US$2,000 ותעודהפרס לביצוע קונצ'רטו בסבב השני US$2,000 ותעודה
בצבע צהוב מודגשים מקבלי גרן-פרי
תחריר היא סדרת טלוויזיה ישראלית שיצרו שלמה משיח, אריאל בנבג'י ואסתר נמדר תמאם, היא מבוימת על ידי אריאל בנבג'י ומככבים בה שון סופטי, יעל אלקנה, מאור שוויצר ואסי ישראלוף.
הפרק הראשון של הסדרה עלה ב-Yes ב-4 בפברואר 2025, הסדרה בת שישה פרקים.
התסריט לסדרה נכתב בהשראת אירועים אמיתיים: במרכז העלילה פינוי השגריר ודיפלומטים ישראלים בעקבות תקיפת שגרירות ישראל במצרים בשנת 2011. היא מספרת על אנשי השגרירות הישראלית בקהיר כשהמקומיים מחליטים לתקוף את השגרירות, כאשר מתקבלת החלטה לפנות את השגרירות, חוץ ממספר מאבטחים שיאלצו להישאר מאחור.
הגר שחם-שמטוב (יעל אלקנה) – רל"שית השגריר, בת זוגו של רועי.
בעלילה של שנת 2013 היא אשתו של טל.
רועי ברזאני (שון סופטי) – קב"ט השגרירות, בן זוגה של הגר.
טל שמטוב (מאור שוויצר) – הסגן של רועי.
בעלילה של שנת 2013 הוא בעלה של הגר.
דובצ'ק (יואל רוזנקיאר) – אחראי האבטחה בשגרירות.
גדעון (אסי ישראלוף) – שגריר ישראל במצרים.
אריאל שבתאי (רן קפלן) – מאבטח חדש בשגרירות.
אורי טולדנו – מאבטח חדש בשגרירות.
נורה (ואלרי חמאתי) – סטודנטית מצרייה לאומנות.
בת זוגו של מוניר, בהריון.
צנע (יגאל נאור) – איש המוסד והבוס של דפנה.
דפנה ירושלמי (דינה סנדרסון) – אשת המוסד, כפופה לצנע.
ערן (מוריס כהן) – ראש השב"כ.
ראשיד מחפוז (הישאם סלימאן) – ראש המודיעין המצרי.
מוניר מחפוז (וואל חמדון) – סטודנט מצרי.
דכרורי (עלי עלי) – ראש ארגון "האחים המוסלמים" במצרים.
דוד אסלן (דניאל אסייג) – עורך הדין של שמטוב.
מיכל (תמרה קלינגון) – עובדת בשגרירות.
ליילה (לנא מונא סברא) – סטודנטית מצרייה.
זכי (מחמוד עמאש) – סטודנט מצרי.
ג'ומעה (מיסם מסרי) – סטודנט מצרי.
כמאל (מחמוד אבו גאזי) – גנרל בצבא המצרי, מכהן כמ"מ נשיא מצרים.
מילאד מטר – רמטכ"ל הצבא המצרי.
ב-6 בדצמבר 2023 פורסם שיעל אלקנה תשחק בתפקיד ראשי בסדרה.
ב-1 בינואר 2024 פורסם שמאור שוויצר ושון סופטי יככבו בסדרה, כאשר הם ישחקו את טל שמטוב, סגן הקב"ט ואת רועי בראזני, הקב"ט בשגרירות ישראל במצרים ובן זוגה של דמותה של יעל אלקנה, בהתאמה.
ב-15 בינואר 2024 פורסם שואלרי חמאתי תצטרף לסדרה ושהיא תגלם את נורה, סטודנטית מצרייה.
שלושה ימים לאחר מכן, ב-18 בינואר 2024 פורסם שאסי ישראלוף יצטרף לסדרה, שבה הוא ישחק את שגריר ישראל במצרים.
טורניר שחמט הוא סדרה של משחקי שחמט המשוחקים באופן תחרותי כדי לקבוע אדם או קבוצה כמנצחים.
מאז טורניר השחמט הבינלאומי הראשון בלונדון, 1851, הפכו טורנירי שחמט לצורה הסטנדרטית של תחרות שחמט בין שחקנים מובילים.
כיום, טורנירי השחמט המוכרים ביותר, הן תחרויות אישיות שכוללות את טורניר המועמדים ותחרות העל טאטא סטיל.
טורניר השחמט הקבוצתי הגדול ביותר הוא אולימפיאדת השחמט, בה השחקנים מתחרים עבור נבחרת ארצם באותו אופן כמו המשחקים האולימפיים.
מאז שנות ה-60 של המאה ה-20, מחשבי שחמט התמודדו מדי פעם בטורנירים אנושיים, אך לא מדובר במצב נפוץ.
רוב טורנירי השחמט מאורגנים ומנוהלים על פי המדריך של פדרציית השחמט העולמית (FIDE), המציע הנחיות ותקנות לניהול טורנירים.
טורנירי שחמט נערכים בעיקר בסגנון ראונד רובין, בסגנון שיטה שווייצרית או בסגנון אלימינציה, כדי לקבוע צד מנצח.
אף על פי שהשחמט המודרני נוסד בשנת 1475 לערך, הטורניר הראשון (במובן של תחרויות מאורגנות) נערך בלידס ב-1841. היה טורניר נוקאאוט בלונדון ב-1849 וטורניר באמסטרדם ב-1851. טורניר השחמט הבינלאומי הראשון נערך בלונדון בשנת 1851 במהלך התערוכה הגדולה, ושימש כמדריך לטורנירי שחמט בינלאומיים עתידיים שיבואו בעקבותיו.
הטורניר לא רק הראה את הצורך בבקרת זמן, אלא גם הדגים בבירור את החסרונות בפורמט של הדחה בנוקאאוט.
בתחרות ניצח אדולף אנדרסן מגרמניה, שנחשב לשחקן השחמט הטוב בעולם כתוצאה מכך.
מספר טורנירי השחמט הבינלאומיים גדל במהירות לאחר מכן.
עד סוף שנות ה-50 של המאה ה-19 נערכו טורנירי שחמט בברלין, פריז, מנצ'סטר, ניו יורק, סן פרנסיסקו, ברמינגהאם ווינה.
עד סוף מלחמת העולם השנייה התקיימו 24 טורנירי שחמט בינלאומיים בשנה, ועד 1990 היו יותר מאלף.
ב-1924 נעשה ניסיון לכלול את השחמט במשחקים האולימפיים.
עם זאת, מכיוון שהיה קשה להבחין בין שחקני שחמט חובבים לשחמטאים מקצועיים, האירוע בוטל.
בעוד אולימפיאדת פריז (1924) התקיימה בפריז, אולימפיאדת השחמט הלא רשמית הראשונה התקיימה בנפרד מהאולימפיאדה, אך גם בפריז.
הפדרציה הבינלאומית של השחמט (FIDE) הוקמה ביום הנעילה של אולימפיאדת השחמט הלא רשמית הראשונה.
פיד"ה ארגנה את אולימפיאדת השחמט הרשמית הראשונה בשנת 1927, בה השתתפו 16 מדינות.
באולימפיאדת השחמט ה-29 בשנת 1990 כבר היו חברות 127 מדינות.
אולימפיאדות השחמט נערכו במרווחי זמן לא קבועים על ידי פיד"ה עד 1950; מאז, הם מתקיימים באופן קבוע אחת לשנתיים.
מנוע השחמט הראשון (תוכנת מחשב למשחק שחמט) שניצח אדם במשחק טורניר היה ה- Six ב-1967. זמן קצר לאחר מכן, נוצרו טורנירים רק עבור מחשבי שחמט.
בשנת 1970 התקיימה לראשונה (NACCC) בעיר ניו יורק, ובשנת 1974 התקיימה לראשונה (WCCC) בסטוקהולם.
, תוכנת שחמט של ברית המועצות, הוכתרה כאלופת השחמט הממוחשבת הראשונה בעולם.
ב-1995 התקיימה לראשונה בפאדרבורן, גרמניה.
במשך זמן מה, מחשבים התחרו גם בטורנירים אנושיים, אך מחשבים הפכו כה חזקים שבני אדם אינם מסוגלים עוד להתחרות בהם; שחקנים נוטים כעת להתייחס אליהם כאל כלי ניתוח ולא כאל יריבים.
העניין נותר בטורנירי שחמט ממוחשבים, במיוחד אליפות העולם בשחמט מחשבים ו.
פיד"ה מפרסם מדריך המספק כללים לטורנירי שחמט.
זה כולל סעיפים הנוגעים לכללי המשחק, אך ישנם גם סעיפים המציינים כיצד טורנירים מאורגנים ומוסדרים.