tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
במצפה מוצב לוח תצפית המסמן נקודות מרכזיות באזור, ובו משולבת עמדה קולית שבה מספרת אמו של בניה את סיפורו.
כמו כן, בצידו האחורי של סלע ההנצחה קבוע תצלומו של בניה ריין.
מהמצפה ניתן להשקיף לעבר קריית שמונה, תילי הגולן בהם הר חרמונית, הר אביטל והר בנטל, וכן יישובי צפון עמק החולה, כגון הגושרים, מעיין ברוך ודן.
מצפה דדו הוא מצפה נוף השוכן בפסגת הר צפייה שבמערב מטולה, בגובה של כ-600 מטרים מעל פני הים והוא קרוי על שמו של לזכרו של רב-אלוף דוד (דדו) אלעזר.
המצפה מציע תצפית פנורמית מרהיבה על אזור הגליל העליון, עמק החולה, הרי נפתלי, רמת הגולן, החרמון, עמק עיון ודרום לבנון.
הגישה למצפה נוחה לכל סוגי הרכבים, והוא ממוקם על הדרך הנופית הביטחונית המחברת בין מטולה למצפה עדי, אשר ממשיכה לאורך הרי נפתלי.
המצפה הוקם על ידי קרן קיימת לישראל והמועצה המקומית מטולה, לזכרו של רב-אלוף דוד (דדו) אלעזר, הרמטכ"ל התשיעי של צה"ל, אשר היה אלוף פיקוד הצפון ופיקד על צה"ל במלחמת יום הכיפורים (1973).
במהלך כהונתו ניהל את הלחימה בשתי חזיתות – מול מצרים ומול סוריה – והוביל את צה"ל לבלימת האויב ולמעבר למתקפה בשטחי האויב.
לאחר המלחמה, בעקבות המלצות ועדת אגרנט, פרש אלעזר מתפקידו.
מצפה דדו נמצא סמוך למושבה מטולה, אשר הוקמה בשנת 1896 על אדמות שנרכשו על ידי הברון רוטשילד.
מקור שמה של מטולה הוא בכפר הערבי הסמוך "אום תאלה", שפירושו "משקיף על הסביבה".
בהסכם שנחתם בין בריטניה לצרפת לאחר מלחמת העולם הראשונה, נקבע גבולה הצפוני של ארץ ישראל במרחק של כ-30 מטרים בלבד מהבתים במטולה, על מנת לכלול את אדמותיה החקלאיות בתוך תחומי היישוב.
בסמוך למצפה דדו עברה "הגדר הטובה" – כינוי שניתן לגבול הצפון של ישראל עם לבנון, בתקופה שבה שכנה ברצועת הביטחון אוכלוסייה נוצרית מארונית ידידותית לישראל.
בשנת 1976, עם פרוץ מלחמת האזרחים בלבנון, החל שיתוף פעולה בין המארונים בדרום לבנון לישראל, ובשנת 1977 התאפשרה כניסתם לישראל לצורכי עבודה.
כמו כן, ישראל סייעה להם ביצוא דרך נמל חיפה.
לאורך הגבול פעלו שש תחנות רפואה שכונו "תחנות הגדר הטובה", שסיפקו טיפול רפואי לאוכלוסייה הנוצרית בדרום לבנון.
פעילות זו הסתיימה בשנת 2000, עם נסיגת צה"ל מרצועת הביטחון.
מצפה אריאל אוחנה הוא אתר הנצחה הממוקם בקיבוץ רבדים שבמועצה האזורית יואב, להנצחתו של סמל אריאל אוחנה, לוחם בגדוד 890 של חטיבת הצנחנים, שנפל בקרב על קיבוץ בארי ב-8 באוקטובר 2023.
אוחנה גדל בקיבוץ רבדים, למד בבית הספר "האלה" ובתיכון "צפית" במגמת מדעי הסביבה ותיאטרון.
הוא היה פעיל בפעילויות חברתיות בקיבוץ ושיחק כדורסל בקבוצת "שועלי צפית", בה שימש כקפטן.
קבוצת הנוער נקראת כעת "הפועל יואב צפית אריאל" על שמו.
באוגוסט 2022 התגייס לצנחנים ושובץ כלוחם נגביסט חוד בגדוד 890. במהלך מתקפת חמאס ב-7 באוקטובר 2023, הוקפץ יחד עם יחידתו מבסיס נבי מוסא לאזור עלומים, ומשם התקדם עם הפלוגה לקיבוץ בארי.
במסגרת הקרב, השתתף בלחימה, חיסל מחבלים ושחרר אזרחים.
ב-8 באוקטובר 2023 נכנס לבית שבו שהה מחבל חמוש, במטרה לחלץ את מפקדו הפצוע, ונפגע מירי.
יוזמת הקמת המצפה החלה לאחר השבעה, בהובלת חבריו ובני משפחתו, כמקום לזיכרון ולחיבור לנוף ולאדמה.
המצפה ממוקם מול שדות קיבוץ רבדים, וכולל פינות ישיבה, משחקי אבן, ושלט עם דמותו של אוחנה וכיתוב המתאר את חייו.
במהלך חנוכת המצפה התקיים טקס בהשתתפות בני משפחה, חברים ותושבי הקיבוץ, אשר כלל הפרחת עפיפונים המסמלת זיכרונות משותפים.
אביו של אריאל אמר בטקס חנוכת המצפה:
הקמת האתר התאפשרה הודות לתרומות ולמאמצים של בני משפחה, חברים ואנשי מקצוע, אשר לקחו חלק בתכנון וביצוע הפרויקט.
מצפה איתי מורנו הוא נקודת תצפית הנמצאת בכניסה ליישוב אדרת שחבל עדולם, ומשקיפה על עמק האלה וחבל עדולם.
המצפה הוקם לזכרו של , שנפל בקרב זיקים במהלך מלחמת חרבות ברזל, באוקטובר 2023. המצפה פתוח לקהל הרחב ומהווה נקודת תצפית למבקרים באזור עמק האלה.
המקום מציע נוף לצד אפשרות להכיר ולהוקיר את סיפור חייו ומורשתו של איתי שלמה מורנו.
המצפה ממוקם בכניסה ליישוב אדרת, וניתן להגיע אליו דרך הכביש העולה אל היישוב.
המצפה נושא את שמו של איתי שלמה מורנו, אשר גדל במושב אדרת.
הוריו, תמי ומשה מורנו, יחד עם אחיו, עדי ואיתן, וגרעין הנוער של היישוב, לקחו על עצמם את שיפוץ המקום, טיפוחו והפיכתו לפינת חמד עבור תושבי האזור והמטיילים הרבים המבקרים בעמק האלה.
להם חבר עדי אלוש, בן 23 מהיישוב אלון שבבנימין, שהקים לאחר אירועי 7 באוקטובר את פרויקט "אבן הפינה" להנצחת נופלים ונרצחים.
במסגרת הפרויקט, הוא בנה מיצפי הנצחה מותאמות אישית למשפחות השכולות.
סיפורו של איתי שלמה מורנו
איתי מורנו התגייס ליחידת יחידת מגלן בשנת 2018 ולאחר שחרורו המשיך לשרת במשרד הביטחון.
עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, ב-7 באוקטובר 2023, קיבל שני צווי גיוס – מהצבא וממקום עבודתו.
מורנו בחר להתייצב למילואים בצה"ל.
ב-11 באוקטובר 2023, ארבעה ימים לאחר גיוסו, נהרג בקרב בזיקים במהלך הסתערות על מחבלים.
בקרב זה לחם והגן על חבריו עד רגעיו האחרונים.
איתי היה בן 24 בנופלו והותיר אחריו הורים, רעיה ושלושה אחים.
כחלק מהנצחתו, הוצבה במצפה אנדרטה לזכרו ועליה חקוק סיפורו.
בנוסף, חבריו לנוער היישוב, תושבי היישוב יחד עם פרויקט "אבן הפינה" שיזם עדי אלוש, נרתמו לשיפוץ המקום ולתחזוקתו – ניקוי השטח, נטיעת עצים, וסידור פינות ישיבה לטובת המבקרים.
מצפה דניאל בן הרוש הוא אתר הנצחה הממוקם ביישוב אלון, שבקצה הצפון-מערבי של מדבר יהודה, על הגדה הדרומית של נחל פרת.
המצפה הוקם לזכרו של דניאל בן הרוש, תושב המקום שנפל ברצועת עזה במלחמת חרבות ברזל, ומשלב בין נוף פראי, טבע מדברי וערכי קהילה והנצחה.
המצפה מהווה מוקד של זיכרון, השראה והתכנסות עבור תושבי האזור ומבקרים מהארץ ומהעולם.
הוא מסמל את הערכים שדניאל ייצג – חיבור לאדם, לטבע ולרוח – וממשיך להוות מקור להשראה ולחיזוק הקהילתיות במקום.
דניאל בן הרוש נולד ב-20 באוגוסט 1992 ברמת השרון וגדל ברעננה, התחנך בחיספין והתגורר בכוכב יאיר, בית זית ואלון.
היה נשוי להדר ואב ליובל.
באתר ישנה פרגולה הפונה מזרחה, ספסלים, גינון מקומי, אבן זיכרון עם שמו וסיפורו של דניאל, שלט פנורמי המתאר את האתרים הנשקפים מהמצפה, ומרחב המשמש להתכנסויות קהילתיות.
עיצוב המקום מבטא את חיבורו של דניאל לטבע, לנוף ולמפגש האנושי.
המצפה הוקם ביוזמת מיזם "אבן הפינה", פרויקט חברתי להקמת אתרי הנצחה ברחבי הארץ, שהוקם על ידי עדי אלוש, תושב אלון שנהרג בתאונת דרכים בסרי לנקה.
ההקמה בוצעה בשיתוף עם מזכירות היישוב, ובמעורבות תושבים, משפחתו של דניאל, תלמידי תיכון "כ.א.ן" בכפר אדומים תרמו למצפה ביחד עם מכינת שחר האון בקיבוץ האון, חברים ומתנדבים.
המצפה נחנך בטקס קהילתי בהשתתפות בני משפחתו של דניאל ותושבי האזור.
המצפה משמש מוקד לפעילויות חינוכיות וחברתיות.
תלמידי כיתה ז' ביישוב בנו את ספסלי הישיבה במסגרת שנת בר המצווה שלהם.
ילדי כיתה א' לקחו חלק בפעילות נטיעות לקראת ט"ו בשבט.
הפעילויות סביב המצפה מדגישות את החיבור של הקהילה לזיכרון, למורשת המקומית ולמעורבות פעילה של הדור הצעיר.
מהמצפה נשקפים נופים מרהיבים של מדבר יהודה ונחל פרת, לצד אתרים גאוגרפיים והיסטוריים רחבים: השומרוני הטוב, הר נבו, גיא הצבועים, מרפסת ים המלח, מצפה יריחו, פסגות חגי, בקעת יריחו, מבצר קיפרוס, ארמונות החשמונאים, רבת עמון, מוצב דיה, ונחל פרת המתפתל בין מצוקי המדבר.
הנוף מחזק את הקשר שבין טבע, היסטוריה וזיכרון אישי.
מצפה החיים – מצפה שילה הוא אתר הנצחה בעלי שבמועצה אזורית מטה בנימין, אשר הוקם לזכרו של סרן שילה ראוכברגר, קצין בחטיבת גולני ובן היישוב, שנהרג בקרב ב-7 באוקטובר 2023 במהלך מתקפת חמאס על יישובי עוטף עזה.
המצפה הוקם ביוזמת לוחמי סיירת גולני, חניכיו של ראוכברגר בתנועת הנוער "בני עקיבא", ונערים מהיישוב עלי.
ההקמה בוצעה בשטח פתוח בשיתוף בין הלוחמים לבין בני הנוער המקומיים.
המצפה משקיף אל הנוף הסמוך ומשמש כאתר זיכרון פתוח לקהל.
לדברי בני משפחתו, המצפה הפך למקום מפגש עבור אנשים שהכירו את ראוכברגר ואחרים שלא הכירו אותו, ובמהלך בנייתו לקחו חלק גורמים שונים שתרמו עזרה וחומרי בנייה.
המצפה נקרא "מצפה החיים – מצפה שילה", והוא נועד להנציח את זכרו באמצעות מקום שמבטא מעורבות קהילתית והמשכיות.
במסגרת טקס הנחת אבן הפינה למצפה שילה, מיזם "אבן הפינה" על שמו של עדי אלוש, יצרו ספסלים לזכרו של שילה ראוכברגר.
את הספסלים הכינו יחד בני נוער מהרשות לשירות לאומי עם משתתפי המיזם.
שילה ראוכברגר נולד וגדל ביישוב עלי.
הוא למד בישיבה התיכונית בסוסיא ובישיבה הגבוהה באילת.
ראוכברגר שירת כלוחם בסיירת אגוז, המשיך לקורס קצינים ושירת כמפקד מחלקה בגדוד 51 של חטיבת גולני.
במהלך מתקפת חמאס ב-7 באוקטובר 2023 שהה בבסיס מו"פ שבדרום רצועת עזה, וניהל קרב ממושך נגד מחבלים שחדרו לבסיס.
בקרב זה נהרג יחד עם עמיחי רובין.
לדברי חיילים שהיו במקום, פעילותו תרמה להצלת חיילים נוספים בבסיס.
מצפה כוכבים הוא מקום המצויד במכשור מדעי, ובפרט טלסקופ, המשמש לתצפית בכוכבים ובחלל.
האדם מגלה עניין בכוכבים משחר התרבות, והקים לשם כך מצפי כוכבים עוד בתקופות קדומות.
משערים שכבר בתקופת האבן הוקמו מצפי כוכבים, ובהם אתר סטונהנג' שבאנגליה.
ביוון העתיקה השתמש תלמי במצפה הכוכבים של אלכסנדריה, ובהתאם לתצפיותיו פיתח את המודל הגיאוצנטרי של מערכת השמש.
טיכו ברהה היה הבולט באסטרונומים שערכו תצפיות בכוכבים קודם להמצאת הטלסקופ, והיה שותף להקמתם של שלושה מצפי כוכבים, שניים ליד קופנהגן ואחד ליד פראג, מצפה הכוכבים של ברהה שימש אותו למדידות מדויקות של מיקום כוכבי הלכת, מדידות שעיבודן הוביל את תלמידו של ברהה יוהאנס קפלר לניסוח חוקיו.
שנים מעטות לאחר מותו של ברהה החל גלילאו גליליי להשתמש בטלסקופ, שהפך למכשיר המרכזי בכל מצפה כוכבים.
בשנת 1671 הוקם בפריז מצפה הכוכבים הלאומי, ובשנת 1675 הוקם בגריניץ' המצפה המלכותי הבריטי.
הטלסקופ מכתיב את המבנה האופייני למצפה הכוכבים: מבנה בעל כיפה בצורת חצי כדור, ובה פתח מלבני דרכו צופה הטלסקופ.
ב, עם התפתחות הצילום, החלו האסטרונומים להשתמש בלוחות צילום כחלק מהתצפית, כך שיכלו לשמור את תוצאות תצפיותיהם.
ספקטרוסקופ, המחובר אף הוא לטלסקופ, מאפשר לפצל את אור הכוכב לאורכי הגל השונים המרכיבים אותו, ובהתאם לכך ללמוד על ההרכב הכימי של פני הכוכב.
מצפי הכוכבים הבולטים בעולם נמצאים בארצות הברית:
מצפה הכוכבים קק בראש הר מאונה קיאה בהוואי.
בהר זה, יחד עם מצפה לס-קמפנס שבצ'ילה, תנאי התצפית הטובים ביותר בעולם.
בשל הגובה, 4,145 מטרים, האוויר דליל ואין כמעט הפרעות אטמוספיריות.
אין כמעט עננות וניתן לבצע תצפיות רוב לילות השנה.
על ההר ממוקמים שני טלסקופים אופטיים בקוטר 10 מטרים כל אחד, שכיום (2008) הם הגדולים בעולם.
מצפה הכוכבים פאלומר, ובו טלסקופ הייל, בעל מראה בקוטר 5 מטר (הטלסקופ היחיד-מראה הגדול בעולם).
מצפה הכוכבים ליק של אוניברסיטת קליפורניה, נמצא בראש הר המילטון, ובו טלסקופ בקוטר 3 מטר.
מצפה הר וילסון בקליפורניה, ובו טלסקופ בקוטר 2.5 מטר.
מצפה זה ייחודי בכך שהוא "מצפה שמש" כלומר, מטרתו העיקרית היא לחקור את השמש ומכאן ששעות הפעילות בו הן בעיקר ביום (ולא בלילה כמו בשאר מצפי הכוכבים) המיצפה בנוי על ההר בגובה 1,738 מטר.
גובה המיגדל מעל לקרקע כ 50 מטר, ועוד כ 50 מטר מתחת לקרקע (עד חדר התצפית),
בחלקו העליון של המצפה יש שתי מראות.
המראה התחתונה היא מתכווננת ועוקבת אחרי השמש, המראה משנה כיוון וזווית כך שהקרן מוחזרת ממנה.
קוטרה של המראה התחתונה הוא 48.26 ס"מ, וקוטר המראה העליונה הוא 36.83 ס"מ.
הקרן המכוונת כלפי מטה פוגעת בעדשה בעלת אורך מוקד של 45.72 מטר.
מהעדשה ממשיכה הקרן אל עומק המצפה (מתחת לגובה האדמה) ומגיעה לחדר תצפית הנמצא כ-46 מטר מתחת לעדשה.
בחדר התצפית קוטר דמות השמש הוא (בהתאם לעונת השנה) בין 430 ל 415 מ"מ.
מאז 1917 בכל יום בהיר בו דמות השמש מגיעה ברורה וללא הפרעות, ממפים את כתמי השמש, מודדים את העוצמה המגנטית של כל כתם שמש ומכינים שרטוט של השמש וכתמיה.
אחת התגליות שאושרו במכון היא שכתמי השמש מרוכזים ברובם סביב קו המשווה של השמש.
מצפה הכוכבים הלאומי קיט פיק נמצא באריזונה, ובו טלסקופים אחדים, שלגדול שבהם קוטר של 4 מטר.
במצפה לס-קמפנס שבצ'ילה נבנה טלסקופ שיהיה בקוטר 24.5 מטר.
טלסקופ זה יהיה מורכב משבע מראות החזרה נפרדות, בצורת משושה, הפועלות כמראת החזרה אחת ענקית, בדומה לטלסקופים במצפה קק.
חקר גלי הרדיו הביא להקמת מצפי כוכבים שבהם הטלסקופ האופטי הוחלף ברדיו-טלסקופ, הקולט גלי רדיו מהחלל באמצעות אנטנות ענקיות.
אחד ממצפי הכוכבים הבולטים מסוג זה הוקם בשנת 1963 על ידי אוניברסיטת קורנל, מצפה ארסיבו שבפוארטו ריקו.
קוטר האנטנה הראשית שלו, האנטנה הנייחת הגדולה עלי אדמות, מגיע ל-305 מטר.
מצפי כוכבים אחרים עוסקים בפענוח סוגי קרינה נוספים המגיעים מהחלל: קרני רנטגן, קרינת גמא ושטף נייטרינו.
מצפי כוכבים ממוקמים פעמים רבות בפסגות ההרים הגבוהים, כדי לצמצם את ההפרעות שמטשטשות אטמוספירת כדור הארץ את חדות הדמות הנראית במישור המוקד (מצלמה או עינית) של הטלסקופ.
אף אחד מהם אינו יכול להתחרות, מבחינה זו, בטלסקופ החלל האבל, המרחף בחלל.
בישראל מספר מצפי כוכבים, מרביתם שייכים למוסדות מדע.
המצפה הוותיק ביותר הוא מצפה הכוכבים בגבעתיים, שהוקם ב-1966 בגן העלייה השנייה בעיר.
הוא משמש כמצפה הראשי של האגודה הישראלית לאסטרונומיה.
יש בו טלסקופים אחדים, הגדולים שבהם בקוטר 40 סנטימטרים.
המצפה מקיים תצפיות והרצאות לקהל הרחב, ומתנהלת בו פעילות מחקר עצמית עבור גורמים שונים ובהם מערכת החינוך.
המצפה הגדול ביותר בישראל הוא מצפה הכוכבים על שם וייז, שהוקם ב-1971 על ידי אוניברסיטת תל אביב במצפה רמון, בשל תנאי הטופוגרפיה והראות הטובים.
קוטר הטלסקופ הראשי הוא מטר אחד, ובמקום גם טלסקופ רובוטי בקוטר 45 סנטימטרים שמשמש את תוכנית מגיני ארץ.
בשנת 2023 נחנך מצפה סקר של מכון ויצמן.
הוא כולל 48 טלסקופים שיספקו שדה ראייה רחב אל החלל.
המצפה נמצא ליד קיבוץ נאות סמדר.
מרכז אילן רמון לנוער שוחר פיזיקה (טלסקופ ראשי בקוטר 40 סנטימטרים וטלסקופ שמש)
הטכנודע בגבעת אולגה (טלסקופ ראשי בקוטר 40 סנטימטרים)
אורט מגדים בכרמיאל, מצפה הכוכבים בתל בית ירח שהוא הנמוך בעולם ושייך למכללת עמק הירדן (כולל גם טלסקופ רדיו)
בית הספר אורט מעלה אדומים (טלסקופ ראשי בקוטר 40 סנטימטרים)
בית הספר אורט רחובות (טלסקופ ראשי בקוטר 40 סנטימטרים וחמישה טלסקופים ניידים)
בית ספר אל-מוטראן בנצרת (טלסקופ ראשי בקוטר 30 סנטימטרים).
בנוסף למצפים המוסדיים יש בישראל כמה מצפי כוכבים פרטיים ומסחריים:
מצפה ברקת במכבים (טלסקופ ראשי בקוטר 37.5 סנטימטרים)
"מסע בין כוכבים" במרכז לאסטרונומיה במצפה רמון
המצפה של ויני ואן-דר-אורד בפונדק הק"מ ה-101 (קוטר טלסקופ ראשי של 35 סנטימטרים)
בבית יציב (קוטר טלסקופ ראשי של 30 סנטימטרים).
בכל המצפים נמצאים לרוב גם טלסקופים קטנים יותר איתם ניתן לקיים תצפיות לציבור, תצפיות שמש וציוד נוסף להסברים והדגמות.
מצפה הכוכבים המלכותי של גריניץ' הוא מצפה כוכבים ששימש במקור כמקום עבודתו של האסטרונום המלכותי של הממלכה המאוחדת וכיום משמש כמוזיאון.
המבנה נבנה על ראש גבעה בפארק גריניץ' בגריניץ', לונדון, הצופה על הנהר תמזה.
המלך צ'ארלס השני הורה על בניית המצפה בשנת 1675 על מנת לאפשר שיפור במיפוי כוכבי השמים, ולשם כך נבחר מקום מרוחק מהעיר על מנת שתאורת העיר לא תפריע לתצפיות.
המבנה בו שוכן המצפה תוכנן בידי סר כריסטופר רן ונבנה בין השנים 1675–1676.
לצד רעיונות משונים שעלו מצידם של תמהונים, התפתחו שתי אסטרטגיות לפתרון הבעיה: האחת - בניית שעונים מדויקים שיוצבו באניות כך שאחד מהם יראה את השעה בנמל המוצא ואילו השני יכוון בכל יום בצהריים לשעה 12, ומההפרש בין השעות ניתן יהיה להסיק את קו האורך.
השנייה - יצירת מפת כוכבים מדויקת ואיתור 'שעון אסטרונומי' (כמו תנועת הירחים סביב הכוכב צדק), באמצעותו ניתן יהיה לקבוע מה קו האורך.
יתרונה של השיטה הראשונה היה ברור, אך גם חסרונה המרכזי: המאמץ לבנות שעון מדויק היה רב, ובכל מקרה הנחת היסוד הייתה שגם אם יצליח מהנדס או שען לבנות שעון כזה, בצי יש מאות ספינות ולכן לא מדובר בפתרון מעשי.
מאידך גיסא נטען כנגד השיטה השנייה, שבמהלך שיט בים קשה מאוד לבצע תצפית על 'שעון אסטרונומי'.
בסופו של דבר הצליח נגר בריטי בשם ג'ון הריסון לבנות שעונים שהצליחו לעמוד בהגדרת המשימה, ולאחר דין ודברים הוא קיבל את הפרס המובטח.
השעונים, הנקראים H-1, H-2, H-3 ו-H-4, נמצאים היום במוזיאון מצפה הכוכבים.
לאחר מלחמת העולם השנייה פסק השימוש במבנה כמצפה בשל זיהום האוויר הרב באזור לונדון, ואנשי צוותו עברו לטירת הרסטמונקוקס במזרח סאסקס.
קו גריניץ' עובר דרך המבנה ומסומן מאז 16 בדצמבר 1999 בקרן לייזר ירוקה היוצאת מן המבנה בכיוון צפון.
שעון גריניץ', שנקבע על פי מדידות שנערכו בגריניץ', הוא כיום השעון המקובל בכל העולם.
כל יום, בשעה 13:00, צונח כדור המסמן את השעה המדויקת מראש תורן הנמצא על המצפה.
מִצְפֵּה-יְרִיחוֹ היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי בגוש אדומים על מצוק ההרים הצופה על יריחו.
היישוב משתייך לתנועת אמנה ולמועצה אזורית מטה בנימין ומהווה את היישוב הדרומי והמזרחי ביותר בה.
שמו של היישוב ניתן לו בגלל מיקומו הצופה על העיר יריחו.
ההתנחלות הוקמה בשנת 1977 על ידי גרעין יריחו, שהיו בו חברים דתיים וחברים חילוניים.
בסוכות ה'תשל"ח, בזמן כהונתו של מנחם בגין כראש ממשלה, עלו המתיישבים על הקרקע למקום שיועד להם מלכתחילה ביריחו על אדמות מדינה.
שר הביטחון, עזר ויצמן, לא אישר זאת, והאנשים פונו מיריחו.
חלק מחברי הגרעין החליטו לגור בינתיים במתחם מישור אדומים, עד שימצא להם מקום התיישבות קרוב ככל האפשר ליריחו.
במהלך חול המועד סוכות הגיעו אריק שרון, שר החקלאות ועוזרו אורי בר-און, והמליצו לעלות למקום שנקרא "טיבק ריאש", היא מצפה יריחו.
ביום א' בחשון (13 באוקטובר 1977), עלו המתנחלים לנקודה.
באוגוסט 1978 עבר היישוב, שהיה על סף פירוק בגלל סכסוכים פנימיים, לטיפול החטיבה להתיישבות.
החטיבה להתיישבות דרשה, כתנאי לקבלת היישוב לטיפולה, שהגרעין החילוני יעבור ליישוב חדש שיוקם עבורו בבקעה, וכך יסתיים הסכסוך במקום.
כאשר התקרב מועד האכלוס של היישוב החדש ורד יריחו, ניהלו חברי הגרעין החילוני מאבק ציבורי ומשפטי כדי להישאר במצפה יריחו.
ביום כ"ג בחשון תשמ"א (2 בנובמבר 1980), הוקם היישוב ורד יריחו, וכמה ממשפחות הגרעין החילוני במצפה יריחו עברו לגור בו יחד עם משפחות אחרות.
באמצע חודש שבט תשמ"א (ינואר 1981) עזבו כל משפחות הגרעין החילוני את מצפה יריחו, רובן לורד יריחו, ובמקום נשאר הגרעין הדתי.
לאחר מכן בשנת 1989 הוקמה ביישוב מצפה יריחו ישיבה תיכונית וישיבה גבוהה, דבר שתרם רבות להתפתחותו של היישוב זאת גם בזכות שרבים מהתלמידים שנישאו מתגוררים ביישוב, דבר אשר תרם ועדיין תורם רבות להתפתחות המקום.
היישוב מונה כיום כ-600 משפחות.
מרבית התושבים גרים בבתי קבע.
כ-30% מתושבי היישוב מוצאים את פרנסתם בתחומי היישוב.
הפעילות השוטפת של היישוב מנוהלת על ידי ועד הנהלה נבחר, ועד מקומי ועל ידי ועדות משנה הפועלות בתחומי: החינוך, הקליטה, החסד, הדת, התרבות ועוד.
ביישוב ישנם גם מוסדות חינוך: מעון יום, מספר גנים, בית ספר יסודי, תלמוד תורה, הישיבה התיכונית נתיבות יוסף, הישיבה הגבוהה והכולל אברכים מאור טוביה בראשות הרב שבתי סבתו.
בתפקיד רב היישוב מכהן הרב יהודה קרויזר.
באזור התעשייה של היישוב פועלים: מפעל אלקטרוניקה לייצור מעגלים מודפסים, "המדען הצעיר" - חברה העוסקת ביצור ערכות לימודיות להדגמת תהליכים מדעיים, מפעל מצננים, שתי נגריות, פנסיון לבעלי חיים, וסדנת ויטראז'.
כמו כן יש ביישוב חברות העוסקות בטיולי אופניים ובטיולי ג'יפים, אולם אירועים וישנו סופר אחד בלבד הנקרא "סופר נח" אשר מנוהל הסניף על ידי דני.
בקצה היישוב הוקמה בשנת 2014 "מרפסת ים המלח" שנקראת על שם ארבעה מבני המקום (שלמה וישי קרויזר, איתן אורנבך ואחיה חורי) שנהרגו בתאונת דרכים.
מהתצפית ניתן לראות את צפון ים המלח, הרי מואב, העיר יריחו ומדבר יהודה.
בהקמת התצפית הושקעו כ-250,000 שקלים והיא תוכננה על ידי האדריכלים עמי שמואלי ועזר שטול.
מצפה חגית הוא מאחז במתכונת של יישוב קהילתי בגוש מכמש, בספר מדבר יהודה, בבנימין, מעל נחל פרת.
הוא ממוקם כ-2.7 קילומטרים צפונית לכפר אדומים, יישוב האם שלו, בשטחה של מועצה אזורית מטה בנימין.
היישוב קרוי על שם חגית זביצקי, שנרצחה באזור ב-1997 בפיגוע בנחל פרת.
בשנת 2025 התגוררו במאחז כ-25 משפחות.
גובהו של היישוב כ-365 מטרים מעל גובה פני הים.
היישוב ממוקם על ציר אלון.
אופיו מעורב ומתגוררים בו הן דתיים והן חילונים.
המאחז הוקם ב-1999 על ידי משפחת בן דור לזכרה של חגית זביצקי, בת כפר אדומים, שנרצחה כשנה קודם לכן בפיגוע בנחל פרת.
המאחז נקרא על שמה והוקם מעל נחל פרת, מקום הירצחה.
המאחז התחיל את דרכו כחווה חקלאית, ועסק בגידול כבשים ורעייתן בכל הסביבה, על מנת לשמור על שטחים מהשתלטות ערבית.
באותה תקופה, היו במקום רק שני קרוואנים מעץ.
ב-12 באוקטובר 1999 הכריז ראש ממשלת ישראל אהוד ברק על המקום כאחד מ-15 מאחזים שהוא מתכוון לפנות, בהמלצת משרד הביטחון, ונתן לתושבים 14 שעות לערער על החלטתו.
בחודש לאחר מכן אמר יושב ראש מועצה אזורית מטה בנימין פנחס ולרשטיין שהתושבים יעזבו את המקום עצמאית עד שיאושר להתיישבות באופן רשמי על ידי ממשלת ישראל.
בסופו של דבר המקום פונה בדצמבר ואוכלוסייתו עברה באופן זמני למצפה דני.
באוקטובר 2000 חזרו התושבים למקום.
באותו שלב עמדה אוכלוסייתו על שמונה מבוגרים וארבעה ילדים.
התושבים טענו שאהוד ברק אישר את חזרתם.
בשנת 2013 התגוררו במקום חמש משפחות ובשנת 2018 התגוררו במקום 18 משפחות.
בהמשך התגוררו ביישוב כ-20 משפחות.
מחבלים ביצעו טרור הצתות נגד היישוב, והציתו שריפות סמוך אליו מספר רב של פעמים.
שריפות בולטות בעוצמתן היו בשנת 2019, עת נשרף בית ביישוב, ב-2020, עת פונו חלק מתושבי היישוב, וב-2022, בה ניתנה הוראה לפנות את היישוב בעקבות השריפה ופעלו במקום מטוסי כיבוי.
ב-2025 התגוררו במקום כ-25 משפחות.
קיימים ביישוב מעונות וגני ילדים, ספרייה ובית כנסת.
קיימים מרכולים וקופות חולים ביישובי גוש מכמש הסמוכים.
מצפה כרמים היא שכונה של ההתנחלות כוכב השחר, בשטחי המועצה האזורית מטה בנימין.
שכונת מצפה כרמים הוקמה כמאחז בשנת 1999. בתחילה השתכנו המשפחות מדרום לכוכב השחר, במקום בו נמצאת כיום שכונת מעלה שלמה, אולם היישוב הועתק מזרחה בהסכמה עם הממשלה למקומו הנוכחי.
את תהליך ההקמה ליווה אישית מפקד פיקוד המרכז, משה יעלון, והוא אושר על ידי ראש הממשלה אהוד ברק.
שמו של היישוב ניתן לו בשל מיקומו.
במקום 54 משפחות, 16 מהן בבתי קבע.
לאחר העתקתו, התגלה שגם השטח החדש נמצא על אדמות פרטיות של פלסטינים מהכפרים הסמוכים, דיר ג'ריר וכפר מאליכ, לפי רישומי המנהל האזרחי.
הוא הוגדר כמאחז בלתי־חוקי גם בדו"ח שהכינה עו"ד טליה ששון עבור המדינה ב־2005.
הליכים משפטיים בעניין מצפה כרמים
החטיבה להתיישבות של ההסתדרות הציונית העולמית העניקה למתיישבי השכונה מעמד של "בר־רשות", מתוך הנחה שהמקרקעין הוקצו כדין להסתדרות הציונית.
באמצע שנת 2010 הוחל בבניית מבני קבע ומבני ציבור בהתאם לתוכנית המתאר.
הבנייה לא נעשתה מכוחם של היתרים, ומוסדות התכנון לא פעלו לאכוף את דיני התכנון והבנייה.
בשנת 2011 הוגשה עתירה לבג"ץ נגד התוכניות במקום, בטענה ששתי חלקות בתחום השכונה, שבהן מתגוררות 135 נפשות, הן חלקות פרטיות של העותרים הערבים.
החלו לבנות במאחז כ־20 מבנים, חלקם בתי קבע וחלקם קרוואנים.
לצורך בירור הבעלות וזכות תושבי שכונת מצפה כרמים כבני רשות להתגורר במקום, התקיים הליך אזרחי בבית המשפט המחוזי בירושלים.
תושבי הכפר דיר ג'ריר, עתרו לבג"ץ אך רק בשנת 2014 נערך הדיון בו הוציא נשיא בית המשפט העליון, השופט אשר גרוניס, צו על תנאי המורה למדינה להסביר מדוע לא יפונו המבנים.
פסק הדין, שעשויה להיות לו משמעות תקדימית להסדרת מעמדם של מבנים נוספים בהתנחלויות ובמאחזים, התקבל בשמחה על ידי מפלגת הבית היהודי, וספג ביקורת ממפלגת מרצ ומתנועת "שלום עכשיו".
תושבי הכפר ערערו על פסק הדין של בית המשפט המחוזי.
ב־27 באוגוסט 2020 התקבל ערעורם בבית המשפט העליון, תוך דחיית עמדתו של היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט.
בפסק הדין קבעה נשיאת בית המשפט העליון אסתר חיות כי רשויות המדינה הרלוונטיות התנהלו שלא בתום לב, שהיה מאפשר להכשיר בדיעבד את ההתיישבות, ולפיכך לא ניתן להחיל על המקום את "תקנת השוק".
בפסק הדין נקבע כי על המדינה מוטלת חובה לפנות 27 משפחות מביתן בתוך שלוש שנים, ולהסדיר פתרונות מגורים לתושבים שהתיישבו במקום בתמיכתה.
תושבי המקום פתחו במאבק נגד ההחלטה, כשלצורך כך הם גייסו כספים בקמפיין מימון המונים.
השופטת דפנה ברק-ארז הצטרפה לעמדה העקרונית של השופטים חיות, פוגלמן וברון המצמצמת את תחולתה של תקנת השוק שבחוק הצבאי בשל תחולתם של עקרונות המשפט הבינלאומי באזור התפוס בתפיסה לוחמתית, אך מנגד הצטרפה למעשה לעמדת השופטים הנדל, עמית וסולברג אשר פסקו לטובת המדינה והכשירו את החזקת הקרקע בפועל על ידי המתיישבים.
ארגוני שמאל בישראל מחו נגד קביעה זו.
פרופ' אוריאל פרוקצ'יה פרסם מאמר בעיתון "הארץ" נגד הכרעת בית המשפט העליון בעניין.
ביוני 2025 הושלמה הסדרתו של היישוב.
מצפה הכוכבים ליק הוא מצפה כוכבים בבעלותה ובתפעולה של אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז (UCSC).
מצפה הכוכבים ממוקם בפסגת הר המילטון ברכס דיאבלו מזרחית לסן חוזה, קליפורניה, בגובה 1,283 מטרים מעל גובה פני הים.
במצפה שישה טלסקופים שהגדול בהם בקוטר שלושה מטרים.
מצפה כוכבים זה הוא המצפה הראשון שהוקם בפסגה של הר ואויש באופן קבוע.
המצפה הוקם בין השנים 1876–1886 מכספי הירושה של ג'יימס ליק שגם נקבר מתחת לטלסקופ הראשון.
מִצְפֶּה מַשּׂוּאָה הוא מגדל תצפית אש שבנתה הקרן הקיימת לישראל באזור רמת אבישור, ממערב ליישוב צפרירים.
מגדל התצפית מתנשא לגובה של 8 מטרים מעל הקרקע ו-364 מטרים מעל פני הים.
סמוך מאוד למגדל התצפית מצויים חניון ללינת שטח ושירותים שלא משתמשים במים (הפסולת עוברת בהם פירוק אורגני).
המקום נגיש לרכב ומהווה אתר טיולים פופולרי.
המצפה, המצוי בין תל לכיש לבין עזקה קרוי על שם כתובת שנמצאה בתל לכיש ובה כתוב:
על־פי הארכאולוג יגאל ידין "אל מַשואות לכיש" משמעו "על" מַשואות לכיש: כלומר משמר העיר מדווח כי המשואות בעזקה, העיר הסמוכה - כבו, וכי נבוכדנצר מלך בבל כבש את העיר וכל מה שנותר למגיני לכיש לעשות הוא להוסיף ולהתבצר בעירם.
מגדל התצפית הוקם בשנת 1957 ותוכנן על ידי ישראל דן מילוסלבסקי.
ביולי 1965 התפוצץ במקום מטען חבלה שהניח מחבל מהפת"ח.
מצפה הכוכבים על שם פלורנס וג'ורג' וייז הוא מצפה הכוכבים הגדול ביותר בישראל.
המצפה הוקם בשנת 1971 בשיתוף מוסד הסמית'סוניאן על מנת לשמש מעבדת מחקר אסטרופיזיקלית לאוניברסיטת תל אביב.
המצפה ממוקם על שפתו של מכתש רמון, כ-5 ק"מ מערבית לעיירה מצפה רמון.
פעם בשנה, חלק ממתקני המצפה נפתחים לקהל הרחב.
המצפה נמצא בגובה של 875 מטר מעל פני הים.
מספר הלילות באפס עננות באתר הוא כ-170 לשנה.
מספר הלילות השימושיים, בהם חלק מהלילה הוא ללא עננים, מגיע ל-240. העונה המיטבית, בה אין עננות למעשה, היא מיוני עד אוגוסט, כאשר הסיכוי הגבוה לעננות הוא בתקופה מינואר עד אפריל.
הרוחות הן לרוב מתונות צפון-מזרחיות וצפוניות.
רוחות סופה (מהירות מ-40 קמ"ש) קורות לעיתים רחוקות.
מהירות הרוח יורדת לאורך הלילה.
הלחות היחסית גבוהה ונוטה לרדת במשך הלילה מאפריל עד אוגוסט.
יתרון חשוב של המצפה על שם וייז הוא במיקומו - קו אורך 35 מעלות מזרח בחצי הכדור הצפוני, מה שמאפשר שיתוף פעולה עם מצפים אחרים בקווי אורך אחרים למקרים של סדרות.
פרויקטים כאלה חוקרים תנודות כוכבים במסגרת פרויקט "טלסקופ כדור הארץ", מודדים אירועי עידוש כבידתי, מבצעי צפייה משולבים ארץ-חלל, וכדומה.
טלסקופ במפתח 1 מטר מתוצרת בולר אנד שיבנס , מסוג ריטצ'י-קרטיין, עם מראה משנית מסתובבת המאפשרת תצפית באורך מוקד של שבעה מטרים ו-13 מטרים.
לטלסקופ מספר מצלמות ומכשור מדעי שניתן להרכיב עליו:
מצלמת CCD של חברת Princeton Instruments 1300X1340 בעלת פיקסלים בגודל 15 מיקרון.
מצלמת CCD של חברת Tektronix 1024X1024 בעלת פיקסלים בגודל 24 מיקרון.
מצלמת CCD של חברת SITe 2048X4096 בעלת פיקסלים בגודל 15 מיקרון.
מעלה (MAALA) – ReImager : מכשיר אופטי המורכב מ-13 עדשות ותפקידו לשנות את אורך המוקד של הטלסקופ (משבעה מטרים לשלושה מטרים) ובכך להרחיב את שדה הראייה של הטלסקופ.
מכשיר זה מאפשר כאמור צילום בשדה ראייה רחב במיוחד ומשמש לסקר השמיים טווס (TAVAS – Tel-Aviv University Variability Survey).
מטרתו של סקר שמים זה היא תצפית וגילוי של סופרנובות, אסטרואידים, כוכבים משתנים ועוד.
מד אור (פוטומטר) המאפשר מדידת עוצמת האור של עצמים שמימיים בתדירות של עד כ-1,000 פעמים בשנייה.
טלסקופ מתוצרת חברת סנטוריון במפתח 46 ס"מ ואורך מוקד 1.8 מטרים.
הטלסקופ מצויד במצלמת CCD של חברת SBIG עם 2048X4096 פיקסלים ומאפשר צילום בזווית רחבה של 80X55 דקות קשת.
הטלסקופ הוא חלק מפרויקט "מגיני ארץ" המופעל על ידי אוניברסיטת תל אביב.
נמצא בכיפה קטנה ליד שער המצפה ונשלט מרחוק באופן בלעדי, דרך כל מחשב המחובר לרשת האינטרנט.
משמש בעיקר לתצפיות פוטומטריות של אסטרואידים, סופרנובות וגלקסיות.
טלסקופ אוטומטי קטן בקוטר 10 ס"מ.
מצויד במצלמת CCD המחוברת לעדשת טלא-פוטו.
המכשיר מצלם שדות כוכבים מספר רב של פעמים ומודד את עוצמת האור של הכוכבים כתלות בזמן.
מטרתו העיקרית של המכשיר היא חיפוש ליקויים (ראה כוכבים לוקים) הנגרמים על ידי כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש.
שקילת מסתם של חורים שחורים בגלקסיות פעילות ומדידת הקשר בין מסתם של החורים השחורים לבין עוצמת האור של גרעין הגלקסיה.
חיפוש כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש – מצפה וייז הוא חלק מרשת בינלאומית העוסקת בחיפוש כוכבי לכת מחוץ למערכת השמש באמצעות מיקרו עידוש כבידתי.
מתפרצי קרינת גמא – פרצי אנרגיה פתאומיים וקצרים שבהם משתחחרת כמות עצומה של אנרגיה.
בשנת 2003 נעשתה במצפה וייז מדידת המרכיב האופטי, המדויקת ביותר שנעשתה עד היום, של מתפרץ קרינת גמא (GRB030329).
כוכב הלכת צדק – בתצפיות שנערכו במצפה וייז בשנות ה-70 התגלו עננים של נתרן וגופרית סביב צדק.
עננים אלו קשורים להתפרצויות געשיות על הירח איו.
מים בשביטים – תצפיות בספקטרוסקופ במצפה וייז חשפו לראשונה, בשנות ה-70, את קיומן של מולקולות מים בשביטים.
במצפה התגלו למעלה מ-40 אסטרואידים.
מנהלי המצפה מאז היווסדו היו:
מצפה יוסף הוא מצפה הסמוך לראש הר גריזים ליד היישוב השומרוני קריית לוזה.
המצפה צופה על קבר יוסף שבעיר שכם, וכן על הר עיבל, מזרח השומרון והרי הגלעד.
מצפה יוסף נמצא סמוך לפסגת הר גריזים בכתף ההר היורדת לכיוון מחנה הפליטים בלאטה, במקום הנקרא בפי הערבים תל א-ראס (تل الراس.
בתרגום לעברית: גבעת הראש, כשהכוונה לראש ההר), בנקודה שגובהה כ-800 מטרים מעל פני הים, הצופה על העיר שכם, עתיקות שכם הקדומה, וכן על קבר יוסף ומכאן שמו - מצפה יוסף.
המצפה כיום משמש כמקום תפילה, בשל היותו הנקודה הקרובה ביותר לקבר יוסף שניתן ליהודים להגיע אליה בחופשיות, והיחידה מחוץ לשכם שניתן לראות ממנה את קבר יוסף.
לקבר יוסף עצמו יכולים יהודים להיכנס רק מספר פעמים בשנה, תחת אבטחה של צה"ל.
במצפה מתפקד כולל חצות מידי לילה בוא באים אברכים מישובי האזור ללמוד, מבנה הכולל הוא המבנה האזרחי היחיד במצפה יוסף.
ההגעה לאתר היא דרך קריית לוזה, שהיא אחד משני המקומות היחידים בהם יש קהילה של השומרונים (השנייה בעיר חולון).
ממצפה יוסף ניתן לראות גם את הר עיבל, ולמעשה ניתן לצפות בכל המרחב שבו נערך מעמד הברכה והקללה בעת הכניסה לארץ בראשית תקופת ההתנחלות.
כמו כן, כפי העולה מהמקרא, משל יותם נישא בכתף הר גריזים הפונה לשכם הקדומה, לא הרחק מהמצפה.
מהמצפה ניתן גם לצפות בשלושת גבולות הארץ ממקום אחד: במערב ניתן לראות את הים התיכון, ממזרח ניתן להבחין בהרי הגלעד שבעבר הירדן, ובימי ראות-טובה ניתן להבחין בחרמון במבט צפונה.
המקום צופה גם על עמק המכמתת ועמק בית דג'ן, על הרי מזרח השומרון כולל אזור אלון מורה והר כביר, חוות סקאלי, איתמר וגבעות איתמר, עלי, ועוד.
במצפה יוסף נערכו עצרות תפילה המוניות בשנים בהן לא ניתן היה להיכנס לקבר יוסף בשכם.
בפברואר 2022 ביקר במקום שחקן הקולנוע ג'ון ווייט יחד עם ראש מועצה אזורית שומרון יוסי דגן.
במרץ 2024 ביקרה במקום משלחת של אוונגליסטים מקורבי נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, שכללה את טוני פרקינס, אלי כוהנים ומריו ברמניק, יחד עם יוסי דגן וח"כ אוהד טל.
באותו החודש ביקרה במקום גם ורוניקה רוחאס, סגנית נשיא אקוודור, יחד עם הארכיבישוף מלכי-סאדק ובליווי יוסי דגן.
ביוני 2025 ביקר במקום שר החוץ של זמביה.
המקום מאובטח על ידי מוצב של צה"ל שממוקם לצד המצפה.
בתחילת שנת 2012 שופץ המצפה בידי המועצה האזורית שומרון, שהתקינה לאורך המצפה מעקה בטיחותי, שילוט ומפות של הנוף.
בשנת 2024 הובא קרוואן חדש למקום לכולל חצות המהווה המבנה האזרחי היחיד במפצה יוסף.
ב-2 ביולי 2024 ירה פלסטיני מאזור שכם לעבר קבוצת מבקרים במצפה, ופצע את אחד מהם באורח קל.
מצפה יאיר הוא מאחז דתי על רכס מעון, בספר מדבר יהודה, הנכלל בגוש מעון-כרמל בהר חברון.
הוא ממוקם כשני קילומטרים מסוסיא, בשטחה של מועצה אזורית הר חברון.
המאחז היה בראשיתו חווה חקלאית.
הוא קרוי על שם יאיר הר-סיני, ובשנת 2025 התגוררו בו 50 משפחות.
גובהו של היישוב כ-890 מטרים מעל גובה פני הים, כשבתחומו פסגה של רכס מעון הפולטת לגובה של מעל 900 מטרים.
גובהו של היישוב מאפשר לו צפייה על דרום מדבר יהודה, על קמרי הנגב ועל הר חברון.
המאחז הוקם באוקטובר 1998 על ידי מאיר עם-שלם כחווה חקלאית ששמה "מגן דוד".
בראשיתה היא עסקה בגידול כבשים, ועל חקלאות המבוססת עצי זית וגפנים.
באותן שנים היו היחסים בין עם-שלם לבין הערבים החיים בסביבה מתוחים.
מאבקי קרקעות ורעייה באזור בין היהודים לערבים, שעד אז התמקדו בעיקר בסביבות היישובים הקרובים מעון וסוסיא, החלו אט אט לזלוג גם לסביבות חווה זו.
בשנת 2001 נרצח יאיר הר-סיני, רועה צאן מחוות הר סיני הסמוכה, השוכנת ליד סוסיא.
בעקבות רציחתו עלו למקום משפחות רבות, והחווה החקלאית הפכה ליישוב של ממש.
שם המקום שונה ל"מצפה יאיר", על שמו של הר-סיני.
לפי חוות דעת (ביניים) על מאחזים בלתי מורשים משנת 2004 המאחז הוקם על קרקע משולבת, שהיא קרקע שחלקה אדמת מדינה, חלקה אדמת סקר, וחלקה אדמה בבעלות פרטית של פלסטינים.
שנה לאחר מכן פורסם כי מועצה אזורית הר חברון, שהמאחז נמצא בתחומה, מתכננת להקים בו 40 יחידות דיור.
בשנת 2018 התגוררו במאחז 20 משפחות.
באותה תקופה עסקו תושביו בעיקר בחקלאות, בנייה, וחינוך, במאחז הותרה עבודה עברית בלבד, ופעל בו מקווה לזכרה של כוכבה אבן חיים.
מאז המאחז המשיך להתפתח, ובשנת 2025 התגוררו בו כ-50 משפחות.
בשנת 2022 פלש מחבל ערבי למאחז, יידה אבנים ותקף את אחד מתושבי המקום.
תושבי המקום עצרו את המחבל והזעיקו את כוחות הביטחון הישראליים, כשבתורם הגיעו למאחז ושחררו את המחבל.
במרץ 2025 הוקפו שני רועי צאן מהמאחז על ידי מחבלים ערביים מהכפר הסמוך ג'ינבה, אחד באלות והשני באמצעות יידוי אבנים.
השניים נפצעו באורח קל ופונו לבית החולים סורוקה.
המאחז דתי, ופועלים בו מספר מוסדות חינוך המחנכים לאור דרכה של הציונות הדתית, והם: מעון יום, גן ילדים, ותלמוד תורה.
בנוסף פועל ביישוב חינוך בלתי פורמלי, נמצא בו סניף מקומי של תנועת הנוער בני עקיבא, וממוקמת בו משחקיה-ספרייה.
צפונית ליישוב פועלת חוות ברק, או חוות מצפה יאיר.
המקום הוא חווה חקלאית, ופועל בו בית קפה בשם "קפה רונאל".
מצפה הכוכבים פולקובו הוא מצפה כוכבים ראשי של האקדמיה למדעים הרוסית.
הוא ממוקם באזור העיר סנקט פטרבורג (במרחק של כ-19 ק"מ מהמרכז ההיסטורי של העיר), על גבעות פולקובו, הנמצאות בגובה של כ-75 מטרים מעל פני הים.
מצפה הכוכבים נפתח בשנת 1839 ומנהלו הראשון היה פרידריך פון שטרובה.
בשנת 1861 הבן שלו אוטו וילהלם פון שטרובה נעשה מנהל המתקן.
המצפה היה מצויד בטלסקופים מתקדמים, כולל טלסקופ שובר-אור בקוטר של 38 ס"מ שהיה אז הגדול בעולם.
בשנת 1885 נרכש טלסקופ שובר-אור נוסף, בקוטר 30 אינץ',
עבודת המצפה התמקדה בקביעת קואורדינטות של הכוכבים וקבועות אסטרונומיות (נקיפת ציר כדור הארץ, אברציה אופטית).
כמו כן עובדי המצפה התמקדו בגילוי וחקר כוכבים כפולים.
לקראת יובל ה-50 של המצפה, בשנת 1889, נוסדה מעבדה אסטרופיזית עם טלסקופ בקוטר 76 ס"מ שהיה אז הגדול באירופה.
בשנת 1923 הותקן ספקטרוגרף חדש ובשנת 1940 טלסקופ מיוחד לחקר השמש.
בזמן מלחמת העולם השנייה האתר היה בין המטרות של התקפות הגרמנים ונהרס כולו.
השיקום החל בשנת 1946 ובשנת 1954 הפעילות מדעית באתר חודשה.
באותה תקופה התווספו מספר מכשירים נוספים, כולל טלסקופ בקוטר 65 ס"מ.
בשנת 1953 הוקמה מחלקה לרדיו-אסטרונומיה בניהול סמיון חייקין.
אתר מצפה הכוכבים הוכרז על ידי אונסק"ו חלק מאתר מורשת עולמית של סנקט פטרבורג.
החל משנת 2016 מתנהלים דיונים על תחילת בנייה בקרבת המתקן.
בסופו של דבר בשנת 2019 סוכם על צמצום היקף הבנייה, במקביל הנהלת האקדמיה הרוסית למדעים קילבה החלטה על צמצום הפעילות המדעית במצפה והעברתו הדרגתית לאזור עם תנאיים אקלימיים טובים יותר לביצוע תצפיות אסטרונומיות.
מצפה הכוכבים קק (שמו המלא - W.
Keck Observatory) הוא מצפה אסטרונומי השוכן קרוב לפסגת הר מאונה קיאה שבהוואי, בגובה של 4,145 מטר, באתר הנחשב אחד הטובים והחשובים בעולם לתצפיות אסטרונומיות.
במצפה שני טלסקופים אופטיים זהים, בעלי מראה ראשית בקוטר 10 מטרים, מה שהופך אותם לטלסקופים השניים בגודלם בעולם, אחרי הטלסקופ הקנרי הגדול.
שני הטלסקופים יכולים לעבוד יחד ליצירת אינטרפרומטר אסטרונומי יחיד.
הטלסקופים האופטיים הגדולים שנבנו במהלך שנות ה-90 של המאה ה-20 הם בעלי מראות ראשיות בקוטר 8–10 מטרים.
ייצור מראה בגודל כזה הוא אתגר טכנולוגי לא מבוטל.
בגלל אורך הגל הקצר יחסית, נדרש דיוק גבוה מאוד בעיצוב המראה (בשונה מטלסקופ רדיו, לדוגמה), מסדר גודל של עשרות בודדות של ננומטרים.
דרך אחת להמחיש זאת היא לדמיין שאם היו מייצרים גוף בגודל כדור הארץ, הסטייה המקסימלית המותרת בגובה פני השטח הייתה קטנה ממטר.
קושי נוסף נובע מהעובדה שהעומסים על המראה, עקב משקלה העצמי, כוחות הנוצרים על ידי רוחות וכן כוחות המופעלים עליה בזמן שינוי כיוון הטלסקופ, הם משמעותיים מאוד ועלולים לגרום לעיוותים רגעיים ואף לפגיעה בלתי הפיכה.
אחד הפתרונות האפשריים להתמודדות עם בעיות אלה הוא הרכבת המראה ממספר מקטעים קטנים יותר שקל יותר לייצרם.
במקרה זה עולה הצורך לתפעל את אוסף המראות כיחידה אחת ברמת דיוק גבוהה מאוד, והתקדמות זו היא העיקרית שאפשרה את בנייתם של טלסקופים גדולים, כמו אלה של מצפה קק.
כל אחת מהמראות הראשיות של טלסקופי קק מורכבת מ-36 מקטעים משושים אשר פועלים יחד כמראה יחידה, בעזרת מערכת אופטיקה פעילה (שאין לבלבל עם אופטיקה מסתגלת).
זוהי מערכת נשלטת מחשב של חיישנים ומנועים, המחוברים לבוכנות ורתמות ומשנים את מיקומו של כל מקטע ביחס לשכניו כפעמיים בשנייה, בדיוק של עד ננומטרים בודדים.
המראות עשויות מזכוכית קרמית זרודור, המיוצרת על ידי חברת Schott AG הגרמנית.
כל אחד מהטלסקופים מוצב על כנת אלטאזימוט.
ניתוח ממוחשב קבע שסוג זה של כנה מספק את החוזק והיציבות המקסימליים לכמות פלדה נתונה, כ-270 טון במקרה זה.
המשקל הכולל של כל טלסקופ הוא כ-300 טון.
שני הטלסקופים מצוידים במערכת אופטיקה מסתגלת (AO), אשר מפצה על הטשטוש שנגרם על ידי אטמוספירת כדור הארץ.
המערכת ממומשת במראה משנית בקוטר של כ-15 ס"מ, אשר משנה את צורתה בקצב גבוה מאוד - כ-1000 עד 2000 פעמים בשנייה.
כמערכת האופטיקה המסתגלת הראשונה שהותקנה על טלסקופ גדול, במהלך שנות פעילותה עברה המערכת מספר שדרוגים להרחבת יכולותיה.
אחד השיפורים כלל התקנת מערכות לייזר ליצירת כוכב ייחוס מלאכותי בשני הטלסקופים.
בנוסף, שני הטלסקופים יכולים לעבוד יחד כאינטרפרומטר קק.
המרחק בין שני הטלסקופים הוא 85 מטר, מה שנותן לאינטרפרומטר
(בציר אחד) של 5 מילישניות קשת באורך גל של 2.2 מיקרון, ו-24 מילישניות עבור 10 מיקרון (שני אורכי הגל בתחום התת-אדום).
מחסור בטלסקופים נוספים לא מאפשר לאינטרפרומטר קק לעבוד במצב פעולה של סינתזת מפתח (aperture synthesis) ולכן העבודה בו התרכזה באינטרפרומטריית ביטול ומדידות קוטר זוויתי.
בספטמבר 2005, הושגה במצפה יכולת אינטרפרומטריית ביטול בפעם הראשונה, עם עומק אפס צנוע של פי 100.
הטלסקופים מצוידים באוסף גדול של מכשירים, הן מצלמות והן ספקטרומטרים, המאפשרים ביצוע תצפיות ברוב חלקי התחום הנראה והתת-אדום הקרוב של הספקטרום.
DEIMOS - ספקטרוגרף לצילום חוץ-גלקטי עמוק ומרובה עצמים - בעל יכולת לאסוף תמונת ספקטרום מיותר מ-130 גלקסיות בחשיפה יחידה.
במצב פעולה Mega Mask, המכשיר יכול לקחת ספקטרום של יותר מ-1200 עצמים בו-זמנית, על ידי שימוש במסנן צר-סרט מיוחד.
HIRES - ספקטרומטר אשל ברזולוציה גבוהה - הגדול והמורכב מבין המכשירים הראשיים של הטלסקופ מפצל את הקרינה המגיעה אליו למדידת עוצמה מדויקת בכל אחד מאלפי ערוצי הצבע שלו.
יכולותיו הספקטרליות אפשרו תגליות פורצות דרך רבות, כגון גילוי כוכבי לכת חוץ-שמשיים ועדויות ישירות לתאוריית המפץ הגדול.
מכשיר זה גילה כוכבי לכת חוץ-שמשיים יותר מכל כלי וטלסקופ אחרים בעולם.
LRIS - ספקטרוגרף צילום ברזולוציה נמוכה - כלי מדידה לקרינה בעוצמה נמוכה המסוגל ליצור ספקטרום ותמונות של העצמים המוכרים הרחוקים ביותר ביקום הנראה.
NIRC - מצלמת תת-אדום קרוב - מצלמה זו של קק 1 היא בעלת רגישות גבוהה, כך שהיא מסוגלת לגלות שווה ערך לאור נר יחיד על הירח.
רגישות זו הופכת אותה לכלי מועיל למחקרים אולטרה עמוקים של היווצרות ואבולוציית גלקסיות, חיפוש אחר פרוטו-גלקסיות וצילום סביבות של קוואזרים.
המצלמה סיפקה הזדמנות למחקרים פורצי דרך של המרכז הגלקטי וכן משמשת לחקר דיסקות פרוטו-פלנטריות (סביב כוכבים צעירים) ואזורי יצירת כוכבים מסיביים.
NIRC-2 - מצלמת תת-אדום קרוב מדור שני, העובדת עם מערכת האופטיקה המסתגלת של המצפה ומשמשת לספקטרוסקופיה ויצירת תמונות קרקעיות ברזולוציה גבוהה מאוד בתחום 1–5 מיקרון.
מחקרים אופייניים כוללים מיפוי פני שטח של גופי מערכת השמש, חיפוש כוכבי לכת חוץ-שמשיים וכן ניתוח מורפולוגי של גלקסיות רחוקות.
NIRSPEC - ספקטרומטר תת-אדום קרוב זה חוקר גלקסיות רדיו בהיסט-לאדום גבוה מאוד, אופן תנועה וסוגי כוכבים הממוקמים קרוב למרכז הגלקטי, אופיים של ננסים חומים, אזורים מרכזיים בגלקסיות יצירת כוכבים, גרעיני גלקסיות פעילות, כימיה בין-כוכבית, פיזיקה כוכבית ומדעי מערכת השמש.
OSIRIS - ספקטרוגרף צילום מדכא-OH לתחום התת-אדום הקרוב - המכשיר, שעובד עם מערכת האופטיקה המסתגלת, לוקח ספקטרום בשדה ראייה קטן כדי ליצור סדרת תמונות באורכי גל שונים.
כמו כן, הוא מאפשר לסנן אורכי גל בהם אטמוספירת כדור הארץ היא בעלת בהירות גבוהה עקב פליטה ממולקולות OH (הידרוקסיל), ולכן מאפשר גילוי עצמים חיוורים פי 10 משהתאפשר בעבר.
ב-1985, הווארד קק, העומד בראש מוסד קק (הנקרא על שם אביו), החליט לתרום 70 מיליון דולר למימון, תכנון ובנייה של טלסקופ שייקרא על שם הארגון.
בסיום תהליך הבנייה, מחיר הקמת המתקן הגיע ל-140 מיליון דולר, והכסף הנוסף גויס על ידי מוסד קק והגיע מתרומות ומענקים פרטיים.
כיום מצפה קק מנוהל על ידי האיגוד למחקר אסטרונומי של קליפורניה, מוסד ללא כוונות רווח שחבר המנהלים שלו כולל נציגים מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה (קאלטק) ואוניברסיטת קליפורניה.
נאס"א הצטרפה לשותפות באוקטובר 1996, כאשר קק II החל בתצפיות, 3 שנים לאחר קק I.
זמן תצפית מוקצה על ידי המוסדות השותפים בפרויקט: קאלטק, אוניברסיטת הוואי ואוניברסיטת קליפורניה מקבלות הצעות מחקר ממדענים העובדים במוסדות אלה, נאס"א מקבלת הצעות מחוקרים הפועלים בארצות הברית, והמצפה האופטי האסטרונומי הלאומי (NOAO) מקבל הצעות מחוקרים ברחבי העולם.
מצפה כרם הוא אתר ארכאולוגי הנמצא ביער ירושלים, בסמוך למוזיאון יד ושם ומעבר לבקעת הקהילות.
באתר ממצאים מתקופות שונות, בהן: תקופת הברונזה הקדומה, תקופת הברזל, התקופה הרומית, הביזנטית וייתכן שגם ההלניסטית.
גודל האתר הוא כ-60 דונם.
באתר נמצאים שרידי מבנים, מערות קבורה, בורות מים, גומחות בסלע במערב האתר, שתפקידן המשוער היה קולומבריום, וכחמישה עשר גתות.
האזור היה נטוע כרמים בתקופת הברזל, בתקופה הרומית והביזנטית ואולי וגם בתקופה ההלניסטית.
במקום נקודת תצפית שממנה ניתן לראות חלקים נרחבים מהאזור.
בשלהי מלחמת העולם הראשונה חפרו חיילי צבא האימפריה העות'מאנית תעלות בשוליים המערביים והדרומיים של מצפה כרם.
בתעלות אלה לא נעשה שימוש לצורך הגנה, מכיוון שהצבא הבריטי כבש את ירושלים מכיוון מערב, בדרך יפו.
במלחמת העצמאות, ב-10 ביולי 1948, נכבשה הגבעה על ידי פלוגת יהונתן.
בקרב נפלו מפקד הפלוגה, עודד חי, שלושה ממפקדי הפלוגה ושניים מטוראיה.
בשנות החמישים נעשו במקום פעולות יעור של קק"ל.
מצפה הכוכבים פאלומר הוא מצפה כוכבים הנמצא במחוז סן דייגו בארצות הברית.
הוא שייך למכון הטכנולוגי של קליפורניה ומנוהל על ידו.
המצפה כולל שלושה טלסקופים ראשיים.
לגדול מביניהם, טלסקופ הייל, קוטר מראה מחזירה של כ-5.1 מטרים.
המצפה היה מהראשונים שביצעו סקר שמים, עוד בשנת 1948. זמן שימוש בטלסקופ מוענק גם לשותפות אוניברסיטת קורנל והמעבדה להנעה סילונית של נאס"א.
המצפה נוסד לאור חזונו של האסטרונום ג'ורג' אלרי הייל לבנות טלסקופים בעלי מראות מחזירות גדולות מאלו שהיו קיימות אז.
הפרויקט השאפתני יצא לדרך בשנת 1928 ונעזר בתרומה של 6 מיליוני דולרים מקרן רוקפלר.
בשנת 1949, כאשר הטלסקופ הראשי במצפה הופעל לראשונה, הוא היה הטלסקופ הגדול מסוגו בעולם.
מעמד זה נלקח ממנו רק בשנת 1992 עם פתיחתו של מצפה קק.
בשנת 1953, נערכו במצפה המדידות המדויקות ביותר עד אז למדידת המרחק של כדור הארץ מגלקסיית אנדרומדה, שהראו שהמרחק לגלקסיית אנדרומדה הוא למעשה יותר מכפול מין המרחק שהעריכו החוקרים עוד קודם.
טלסקופ הייל - הטלסקופ הראשי במצפה, קרוי על שם מייסד המצפה, ג'ורג' אלרי הייל.
טלסקופ משני בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-1.5 מטרים.
הוצב בשנת 1970 והיה הטלסקופ בו התגלה ננס חום לראשונה.
טלסקופ סמואל אוסצ'ין - טלסקופ שלישי מסוג שמידט בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-1.2 מטרים.
טלסקופ מסוג שמידט בעל מראה מחזירה בקוטר של כ-40 ס"מ.
זה היה הטלסקופ הפעיל הראשון במצפה, החל משנת 1936. בעזרתו התגלה השביט המפורסם שומייקר-לוי 9 וכמו כן מעל מאה סופרנובות על ידי פריץ צוויקי.
אינטרפרומטר פאלומר - המשמש לבניית תמונות אסטרונומיות ברזולוציה גבוהה במיוחד.
Zwicky Transient Facility המערכת הופעלה בשנת 2018 ובעזרתה כבר התגלו מספר גרמי שמיים לרבות כוכב שביט (C/2022 E3 (ZTF.
מצפה לוול הוא מצפה כוכבים בפלגסטף שבאריזונה.
מצפה לוול הוקם ב-1894, ובכך הוא מהווה את אחד המצפים הוותיקים בארצות הברית, וב-1965 הוכרז כאתר היסטורי לאומי .
ב-2011 צוין המצפה על ידי המגזין טיים כאחד מ-100 המקומות החשובים בעולם.
המצפה הוקם בידי האסטרונום פרסיוול לוול ב-1894. בשנת 1896 הוצב במצפה טלסקופ בקוטר של 61 ס"מ שבנה אלבן קלרק.
הטלסקופ נבנה בבוסטון, בעלות של 20,000 דולר, והועבר ברכבת לפלאגסטאף.
המצפה נוהל במשך תקופה מסוימת בידי בן-דודו השלישי של פרסיוול לוול, גאי לוול (Guy Lowell), ממשפחת לוול הידועה שמקורה בבוסטון.
לאחר גאי היה ממונה על המצפה במשך 40 שנה רוג'ר פטנאם, אחיינו של פרסיוול, ואחריו התמנה בנו ויליאם לוול פטנאם השלישי (William Lowell Putnam III).
הטלסקופ המקורי של המצפה, שבנה קלרק, נמצא עדיין במצפה כיום ומשמש כמוצג חינוכי לציבור המבקרים, אך אינו מהווה כלי מחקר.
המצפה מארח כ-85,000 מבקרים בשנה, ומקיים סיורים שבהם המבקרים יכולים לצפות בגרמי השמים דרך הטלסקופ של קלרק וטלסקופים אחרים.
המצפה מפעיל כמה טלסקופים, בשני מיקומים בפלאגסטאף.
הבניין הראשי, שנמצא במארס היל (Mars Hill), מערבית לאזור העסקים של פלאגסטאף, כולל את טלסקופ קלרק המקורי, וכן את הטלסקופ ששימש ב-1930 את קלייד טומבו לגילוי הכוכב פלוטו.
טלסקופ זה הוא באורך 33 ס"מ.
המתחם השני של המצפה הוא תחנת אנדרסון מסה (Anderson Mesa), שהוקמה ב-1959, 20 ק"מ דרומית-מזרחית למתחם במארס היל.
בתחנה מצויים ארבעה טלסקופים המשמשים למחקר, לרבות טלסקופ פרקינס בן 1.8 המטרים (המופעל בשותפות עם אוניברסיטת בוסטון) וטלסקופ ג'ון ס.
מצפה לוול משתתף, יחד עם מצפה הצי האמריקאי ומעבדות המחקר של הצי, בהפעלת האינטרפרומטר (מד ההתאבכות) האופטי המדויק של הצי (Navy Precision Optical Interferometer) שנמצא במתחם.
המצפה מחזיק גם בטלסקופי מחקר קטנים יותר באתר ההיסטורי שבמארס היל וכן באוסטרליה ובצ'ילה.
ב-2012 הסתיימה הקמתו של טלסקופ ערוץ דיסקברי באורך 4.28 מטר, שנבנה בידי מצפה לוול ביער הלאומי קוקונינו (Coconino) שבאריזונה, בשיתוף עם ערוץ דיסקברי.
מצפה זי"ו (מכונה גם "גבעת האנטנה") הוא נקודת תצפית ואנדרטה לזכרם של שני מאבטחים ישראלים, יהודה בן יוסף ויואב דורון, שנהרגו ב-13 במרץ 2003 בתקרית הריגת המאבטחים בדרום הר חברון, לאחר שזוהו בטעות כמחבלים.
האתר נמצא במקום בו נהרגו השניים, בתוך היישוב מצפה זיף, כ-10 קילומטרים דרומית לקריית ארבע.
במקום מתקיימות תפילות שחרית כותיקין בימי שישי קבועות.
השם "מצפה זי"ו" הוא ראשי תיבות של "זכרון יהודה ויואב".
המצפה הוקם כתגובה לפיגוע הירי בצומת זיף, בו נרצחו בני הזוג יוסי וחני דיקשטיין, ילדם שובאל דיקשטיין, וסמ"ר אלעזר ליבוביץ'.
הוחלט להקים סמוך למקום הפיגוע ישוב קבע ואף הוצבה במקום אנטנת תקשורת, עליה שמרו יהודה בן יוסף ויואב דורון.
האתר כולל סככת תצפית ומקומות ישיבה.
מהמצפה נשקף נוף פנורמי של האזור, כולל מדבר יהודה.
אל המצפה מוביל שביל כורכר, שאורכו כ-300 מטר, המתחיל מכביש 356. בראש המצפה הוצבה אנדרטה לזכר ההרוגים.
מיד לאחר התקרית הוקם במקום גל-עד לזכר ההרוגים.
המצפה עצמו הוקם על ידי משפחות ההרוגים וחבריהם, מועצה אזורית הר חברון ובמימון תורמים.
המצפה נחנך ב-13 במרץ 2004, שנה לאחר מותם.
מדי שנה נערך במקום, בז' באדר, יום השנה למותם, כנס לזכרם
בינואר 2012 חוללה האנדרטה פעמיים.
סיור של צה"ל עובר מדי יום ליד האנדרטה, אך הצבא אינו מציב שם עמדה קבועה.
במאי 2025 אושר לבנות את היישוב מצפה זיף סביב האנדרטה, ובנובמבר 2025 נקרא היישוב כך בידי ועדת השמות הממשלתית, על שם עיר המחוז המקראית והתלמודית זיף ששכנה בסמוך למקום.
מצפה מודיעין הוא מגדל תצפית שריפות ביער בן שמן, אחד מ-42 מגדלי תצפית שריפות שהקומו ביערות הקרן הקיימת.
הם נועדו לשמש לתצפית לצורך התרעה והגנה מפני שריפות.
החל מסוף שנות ה-90, לאור ההתפתחויות הטכנולוגיות לאיתור מוקדי השריפות, המגדלים לרוב אינם מאוישים.
הדרך למצפה מסתעפת דרומה מכביש 443 כ-2 ק"מ מזרחית למחלף בן שמן.
המקום הוא צומת דרכים ביער דרך אחת יורדת דרומה לעבר הפגודה התאילנדית ותל גמזו.
דרך אחרת יוצאת צפונה, עוברת מתחת לכביש 443, חולפת ליד אנדרטת הזיכרון ליהודי לוב ומגיעה לתל חדיד.
עד 1948 היה במקום כפר ערבי קטן בשם דיר אבו סלאמה, כפר בת של הכפר ח'דיתה, שהיה ממוקם כקילומטר מצפון לו.
בסקר משנת 1882, שערכה הקרן הבריטית לחקר ארץ ישראל, מתואר המקום ככפר קטן הממוקם על גבעה.
במפקד 1922, שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, בדיר אבו סלאמה הייתה אוכלוסייה של 30 נפש, כולם מוסלמים.
בסקר הכפרים בשנת 1945 האוכלוסייה בכפר הייתה 60 מוסלמים, ושטח הקרקע הכולל של הכפר היה 1,195 דונם.
אשר מתוכם הוקצו 41 דונם לחקלאות שלחין, ו-695 לגידולי דגנים.
בתקופת המנדט היה שייך הכפר לנפת רמלה.
הכפר נכבש ותושביו גורשו ב-13 ביולי 1948 במהלך מבצע דני.
בשנות ה-50 זה היה מקום לאימוני חי"ר של צה"ל.
ובמקביל נטעה בו הקרן הקיימת יער.
המגדל הוקם ב-1963 כשהיער היה עוד צעיר.
גובהו 8 מטרים והוא נמצא בגובה 174 מטרים מעל פני הים.
הוא בנוי כחרוט הפוך מבטון חשוף ומעוצב כלפיד המסמל את המרד החשמונאי, בעל שתי קומות.
גרם מדרגות מקיף אותו מהבסיס עד לעמדת התצפית.
המגדל משמש את תצפיתני קק"ל בלבד ובדרך כלל אינו פתוח לקהל.
הוא נמצא במרכז היער וצופה אל מרחבי יער בן שמן, מישור החוף, השפלה והרי ירושלים.
צמוד למגדל נבנה אמפיתיאטרון לאירועים.
את הכסף לבניית המגדל והאמפיתיאטרון תרם הארגון היהודי אמריקאי "ארבעטער פארבנד" (ברית הפועלים) והוא נחנך ב-4 באוגוסט 1963.
בקיץ 1969 ערכה במקום תנועת הצופים העבריים אירוע ג'מבורי, בהשתתפות 12,000 חניכים לציון 50 שנה להקמת התנועה.
בשנת 1985, קיבלה משפחה ממושב שילת את הזיכיון להפעיל את האתר, והיא ערכה בו שורה של מופעי רוק, בין השאר הופיעו במקום דני סנדרסון, שלמה גרוניך, נורית גלרון ואחרים.
החל משנת 1988, הופעל במקום גם גן אירועים.
ב-2015 הוקם ליד המצפה, חניון "חנה וסע" על מנת להקטין את עומס התחבורה בכביש 1.
מצפה נויטרינו בגלאי אייסקיוב הוא גלאי נייטרינו אשר נמצא בתחנה האנטארקטית אמונדסן-סקוט באנטארקטיקה.
הגלאי מכיל אלפי חיישנים אשר מפוזרים בנפח של קילומטר מעוקב מתחת לקרח הארקטי.
הגלאי מורכב מחיישנים עגולים אופטיים (DOM Digital Optical Modules).
בתוך הקרח יש סריג של חוטים המושחלים אנכית בעומק של 1.5-2.5 ק"מ ולאורך כל אחד מהם מוצמדים 60 חיישני DOM – בסך הכל יש 86 חוטים כאלו.
IceCube מתוכנן לחפש מקורות נייטרינו בעלי רמת אנרגיה גבוהה מאוד על מנת לחקור תהליכים אסטרופיזיקליים.
בנובמבר 2013 הוכרז כי ה-IceCube זיהה 28 חלקיקי נייטרינו שמקורם מחוץ למערכת השמש.
הגלאי מורכב למעשה מ-86 מיתרים, שעל כל אחד מהם מותקנים 60 Digital Optical Modules, כל אחד מהם מעט גדול יותר מקוטרו של כדורסל.
כל המכשור הורד לתוך פיר שעומקו כ-2.5 ק"מ, על מנת ליצור מבנה בצורת קובייה שנפחה הוא קילומטר מעוקב.
הקובייה מורכבת מ-5,160 גלאים סך הכול והיא מתחילה מעומק של קילומטר וחצי מתחת לקרקע.
בניית הגלאי החלה בשנת 2005 והושלמה ב-18 בדצמבר 2010. עלות הבנייה הייתה בסך של כ-240 מיליון דולר, ובשיתוף פעולה של 47 מוסדות מ-12 מדינות שונות ברחבי העולם בהובלת הקרן האמריקנית הלאומית למדע.
נייטרינו נכלל במודל הסטדנרטי כאחד מהחלקיקים האלמנטריים ושייך לקבוצת הלפטונים והוא בעל מטען חשמלי נייטרלי ורק לעיתים רחוקות מגיב עם חומרים אחרים.
כשנייטרינו כן מגיב עם מולקולת מים חלקיק חדש, שמטענו החשמלי זהה למטען האלקטרון אך מסתו שונה - מיואון או טאו (השייכים לקבוצת הלפטונים גם כן).
טעון כמו אלקטרון, מיואון או טאו.
הלפטונים הטעונים הללו יכולים לנוע בקרח במהירות הגבוהה יותר ממהירות הפאזה של אור אשר יעבור דרך אותו הקרח.
זאת משום שכאשר האור נע בתוך הקרח הוא מאט במקצת אבל הלפטונים אינם מושפעים מהעובדה שהם זזים בקרח ולכן מהירותם גדולה יותר ממהירות האור.
כאשר הלפטונים נעים בקרח במהירות הגבוה יותר ממהירות הפאזה של האור - הם פולטים קרינת צ'רנקוב אשר נקלטת על ידי החיישנים.
האותות המתקבלים מועברים לפני השטח של הקרחון על ידי כבלים.
האותות נאספים ונשלחים למתקן וחלקם נשלחים להמשך מחקר לניתוח נוסף באוניברסיטאות השותפות למחקר זה.
ברגע שהמידע מועבר ניתן לשחזר את מסלול התנועה של הנייטרינו אשר הגיע ועבר דרך הגלאי.
הגלאים של IceCube מסוגלים לזהות רק חלקיקי נייטרינו בעלי אנרגיה מינימלית של 1011 אלקטרון-וולט.
כתוצאה מכך מה שהוזכר לפני לא יתרחש אם האנרגיה של חלקיק נייטרינו לא תעמוד בדרישות המינימליות.
בזמן פעולת הגלאי קיימים אתגרים המפריעים ומקשים על המחקר איתם יש להתמודד.
לדוגמה, כשקרינה קוסמית פוגעת באטמוספירה מעל לחיישנים נוצרים חלקיקי מיואון אשר נקלטים בגלאי IceCube ומקשים על זיהוי המיואונים שמקורם בהתנגשות של נייטרינו במולקולת המים בקרח שלשמם נבנו גלאים אלו.
בנוסף, מגיעים לגלאי גם נייטרינו אשר נובעים מקרינה קוסמית הפוגעת בקצה השני של כדור הארץ.
על מנת להבדיל בין התופעות השונות בודקים את האנרגיה והכיוון של התוצרים של הנייטרינו אחרי ההתנגשות.
אם יש יותר אנרגיה מהמצופה או שהכיוון במרחב הוא יוצא דופן, ניתן לדעת שמקורו של הנייטרינו הוא מחוץ לכדור הארץ.
מקורות נקודתיים של נייטרינו בעלי אנרגיות גבוהות
מקור של נויטרינו בעלי אנרגיה גבוה יכול להסביר את המקור של הקרינה הקוסמית בעלת האנרגיה הגבוה ביותר.
לקרינה זו יש כל כך הרבה אנרגיה שהשדה המגנטי של גלקסיות לא מסוגל להכיל אותן, ולכן מניחים שהן מגיעות ממקור אחר.
ההשערה התאורטית היא שהמקורות הללו, אשר יכולים ליצור קרינה קוסמית כזאת, גם יצרו נויטרינו בעלי אנרגיה גבוהה שמסוגלים להגיע לכדור הארץ.
לכן נייטרינו אלו יבצעו אינטראקציה עם הגלאי IceCube וניתן יהיה לחקור אותם.
התפרצויות של קרינת גמא אשר חופפות עם נייטרינו
כאשר שני פוטונים מתנגשים זה עם זה או כאשר קבוצה של פוטונים מתנגשים הם יוצרים פאיונים.
פאיונים טעונים מתפרקים למיואונים ולמיואון נייטרינו ואילו פאיונים טבעיים (אשר לא נוצרו מהתנגשות פוטונים) מתפרקים והופכים לקרינת גמא.
קיימת אפשרות ששטף של קרינת גמא יחפוף לשטף של נייטרינו במקורות מסוימים כגון, התפרצויות של קרינת גמא ושאריות של סופרנובה.
תופעה זו תוכל לשפוך אור על אופייה החמקמק של ההתפרצויות של קרינת גמא.
הגלאי IceCube מסוגל לזהות גם את תנודותיהם של נייטרינו שמקורם בקרינה הקוסמית.
הגלאי מסוגל לזהות רק נייטרינו אשר יש להם אנרגיה של לפחות 25 ג'יגה-אלקטרון-וולט.
ככל שהזמן עובר כך מתקבל עוד ועוד מידע על תנודת האלקטרונים וכתוצאה מכך IceCube יוכל לדייק יותר במדידותיו ואולי אפילו למצוא את המסה המדויקת של שלושת חלקיקי הנייטרינו השונים (אלקטרון נייטרינו, מיואון נייטרינו ותאו נייטרינו).
Weakly interacting massive particle) WIMP), חומר אפל יכול להילכד על ידי כוח המשיכה של גרמי שמיים אשר בעלי מסות גבוהות כמו השמש ולהצטבר במרכזה.
אם ריכוז החומר מספיק גבוה הם יתחילו לעבור איון.
כתוצאה מכך עשויים להיווצר חלקיקי נויטרינו.