tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בשביל לייצר את תגובת מייאר נדרשת טמפרטורה של 140 מעלות צלזיוס לפחות, ולכן היא לא תתרחש לרוב במאכלים שנוצרו בבישול.
לכל סוג מזון קבוצה אופיינית של חומרים שנוצרו בתגובת מייאר והם הקובעים את הארומה האופיינית לו.
דוגמאות למזונות המקבלים ארומה וצבע מתוצרי תגובת מייאר:
במאפים דוגמת לחם, החומר האחראי לארומה הוא 6-Acetyl-2,3,4,5-tetrahydropyridine שניתן לזהותו בהרחה בריכוז של 0.06 ננוגרם לליטר.
אחד החומרים הנוצרים במזון עקב תגובת מייאר שבה חומצת האמינו היא אספרגין, הוא אקרילאמיד.
תגובת ג'אריש-הרקסיימר היא תגובה של מערכת החיסון כנגד חומרים המתפזרים לגוף בעת פירוק של מיקרואוגניזמים בעקבות טיפול אנטיביוטי.
האנטיביוטיקה גורמת לפירוק קרום התא של הפתוגן, ולשפיכה של התוכן התאי לזרם הדם, וכתוצאה מכך לתגובה סוערת של מערכת החיסון.
תגובה זו עשויה לגרום לתחלואה קשה ואף לתמותה מכיוון שהיא מביאה לירידת לחץ דם ופגיעה באיברי מטרה.
התגובה נגרמת בעיקר בעת טיפול בחיידקים ממחלקת ה-spirochaetes, ובמיוחד בחיידק שגורם למחלת העגבת, אך יכולה לקרות גם מחיידקים ומפרזיטים נוספים.
התסמינים מתחילים תוך 24 שעות מהתחלת הטיפול באנטיביוטיקה ובדרך כלל עוברים ספונטנית תוך מספר שעות.
הסמינים כוללים: חום, צמרמורת, ירידת לחץ דם, כאב ראש, דופק לב מהיר, נשמת, הסמקה, כאבי שרירים והחמרה בנגעים העוריים שנגרמו מהמחלה הראשונית.
הגורם הנפוץ ביותר שגורם לתגובת ג'אריש הרקסיימר הוא החיידק Treponema pallidum, המשתייך למחלקה spirochaete, הגורם למחלת העגבת.
אך תגובה זו עשויה לקרות גם בעת טיפול במחלות אחרות שנגרמות מחיידקים ממחלקה זו, כגון: מחלת ליים, עכברת וקדחת חוזרת אנדמית.
מלבד אלו, תוארו מקרים בהם התרחשה תגובת ג'אריש הרקסיימר בעת טיפול אנטיביוטי במחלות שנגרמות מחיידקים שאינם spirochaetes כמו: קדחת Q, מחלת שריטת החתול, ברוצלוזיס, שערנת ומחלת השינה.
ליפופרוטאינים המשתחררים מהחיידקים בעת פירוק קרום התא על ידי האנטיביוטיקה, הם ככל הנראה הגורם שמעורר את תגובת מערכת החיסון.
התגובה החיסונית גורמת לשחרור נרחב של ציטוקינים דלקתיים, לרבות: TNF-alpha, IL-6 ו-IL-8.
ברוב המקרים, תופעת ג'אריש הרקסיימר היא תופעה מוגבלת שעוברת בעצמה גם ללא טיפול תוך מספר שעות.
בכל מקרה, נדרש לעקוב אחר החולים כדי לוודא שלא יפתחו תסמינים מסוכנים כגון ירידת לחץ דם חדה.
במקרים הדורשים טיפול, בדרך כלל יש צורך בטיפול בתסמינים על ידי מתן נוזלים לשמירה על זילוח דם נאות לרקמות.
בנוסף, ניתן לטפל בתרופות נוגדות דלקת לפי החומרה.
במקרים קלים ניתן להסתפק בתרופות ממשפחת נוגדי הדלקת שאינם סטרואידים, ובמקרים קשים יותר גם בנוגדנים כנגד הציטוקין TNF-alpha.
התופעה תוארה לראשונה על ידי שני רופאי עור שונים, אדולף ג'אריש מאוסטריה וקרל הרקסיימר מגרמניה, ונקראת על שמם.
שני הרופאים תיארו את התסמינים שנגרמו לאחר טיפול במחלת העגבת על ידי כספית, תרופה שהייתה מקובלת בעבר לטיפול במחלה – טרם עידן גילוי האנטיביוטיקה.
תגובת חומצה-בסיס היא תגובה כימית המתרחשת בין חומצה לבסיס.
תגובה זו יכולה להתרחש כחלק מטיטרציית חומצה-בסיס לצורך קביעת pH.
מספר מסגרות תאורטיות מספקות תפיסות חלופיות של מנגנוני התגובה ויישומם בפתרון בעיות קשורות; אלה נקראות תאוריות חומצה-בסיס.
הרעיון של תגובת חומצה-בסיס הוצע לראשונה ב-1754 על ידי , שהציג לראשונה את המושג בסיס, כדי לתאר חומר, שמתאפשר לו להגיב עם חומצה.
כדי לתאר את המילה "חמצן", הוא השתמש במילים היווניות ὀξύς (אוֹקְסִיס), שמשמעה "חומצה" ו-γεινομαι (גֵינוֹמַאי), שמשמעה "יוצר", דהיינו: יוצר חומצה.
הגדרתו של לבואזיה עמדה בתוקף במשך שלושים שנה, עד שב-1810 הכימאי הבריטי האמפרי דייווי הוכיח כי מספר צורות של חומצות המכילות הליד, לרבות מימן גופרי, אינן כוללות חמצן, בשונה מטענתו של לבואזיה.
חרף כך, דייווי כשל בפיתוח תיאוריה נוספת, שתחליף את זו האחרונה של לבואזיה.
תיקון נוסף לתאוריה זו של לבואזיה הוענקה על ידי הכימאי ינס יאקוב ברצליוס, שטען כי חומצות הן תחמוצות של אל-מתכות, ואילו בסיסים הם דווקא תחמוצות של מתכות.
תאורית המימן של ליביג לחומצות
ב-1838 הציע יוסטוס פון ליביג שחומצה היא תרכובת המכילה מימן, שאותו ניתן להחליף במתכת.
הגדרה מחודשת זו התבססה על עבודתו המקיפה אודות ההרכב הכימי של חומצות אורגניות, שהחליפה את החמצן במימן, כפי שביצע דייווי.
ההגדרה של ליביג, על אף שהיא אמפירית לחלוטין, נשארה בשימוש כמעט 50 שנה עד לאימוץ הגדרת ארניוס.
ההגדרה המודרנית הראשונה של חומצות ובסיסים במונחים מולקולריים הומצאה על ידי סוונטה ארניוס.
תאוריית המימן של חומצות באה בעקבות עבודתו משנת 1884 עם פרידריך וילהלם אוסטוולד בביסוס נוכחות של יונים בתמיסה מימית והובילה את ארניוס לקבל את פרס נובל לכימיה ב-1903.
חומצת ארניוס היא חומר שעובר דיסוציאציה במים ליצירת יוני מימן (H+); כלומר, חומצה מגבירה את ריכוז יוני H+ בתמיסה מימית.
זה גורם לפרוטונציה של מים, או ליצירת יון ההידרוניום (H3O+).
לפיכך, בתקופה המודרנית, הסמל H+ מתפרש כקיצור של H3O+, מכיוון שכיום ידוע שפרוטון בלבד אינו קיים כצורון חופשי בתמיסה מימית.
בסיס ארניוס הוא חומר שעובר דיסוציאציה במים ליצירת יוני הידרוקסיד (OH-); כלומר, בסיס מגביר את ריכוז יוני OH- בתמיסה מימית.
הגדרות ארניוס של חומציות ובסיסיות מוגבלות לתמיסות מימיות ואינן תקפות לרוב התמיסות הלא מימיות, והן מתייחסות לריכוז יוני הממס.
לפי הגדרה זו, H2SO4 ו-HCl טהורים המומסים בטולואן אינם חומציים, ו-NaOH מותך ותמיסות של סידן אמיד באמוניה נוזלית אינם בסיסיים.
ההגדרה של ברונסטד-לאורי, שנוסחה בשנת 1923, באופן עצמאי על ידי יוהאנס ניקולאוס ברונסטד בדנמרק ומרטין לאורי באנגליה, מבוססת על הרעיון של פרוטונציה של בסיסים באמצעות דה-פרוטונציה של חומצות - כלומר, היכולת של חומצות "למסור" יוני מימן (H+) - הידועים גם בשם פרוטונים - לבסיסים, אשר "מקבלים" אותם.
תגובת חומצה-בסיס היא, אם כן, מסירת יון מימן מהחומצה והוספתו לבסיס.
ניתוק יון מימן מחומצה מייצר את הבסיס המצומד שלו, שהוא החומצה עם יון מימן שהוסר.
קליטה של פרוטון על ידי בסיס מייצרת את החומצה המצומדת שלו, שהיא הבסיס עם יון מימן נוסף.
בניגוד להגדרות הקודמות, ההגדרה של ברונסטד-לאורי אינה מתייחסת ליצירת מלח וממס, אלא ליצירת חומצות מצומדות ובסיסים מצומדים, הנוצרים על ידי מסירה של פרוטון מהחומצה לבסיס.
בגישה זו, חומצות ובסיסים שונים מהותית בהתנהגותם ממלחים, הנראים כאלקטרוליטים, בכפוף לתיאוריות של דביי, אונסאגר ואחרות.
חומצה ובסיס מגיבים לא לשם יצירת מלח וממס, אלא ליצירת חומצה חדשה ובסיס חדש.
התנהגות חומצה-בסיס של ברונסטד-לאורי אינה תלויה רשמית בכל ממס, מה שהופך אותה למקיפה יותר ממודל ארניוס.
הנוסחה הכללית לתגובות חומצה-בסיס לפי הגדרת ברונסטד לאורי היא:
כאשר HA מייצגת את החומצה, B מייצגת את הבסיס, BH+ מייצגת את החומצה המצומדת של B, ו-A- מייצגת את הבסיס המצומד של HA.
לדוגמה, מודל ברונסטד-לאורי לפירוק חומצה הידרוכלורית (HCl) בתמיסה מימית יהיה הבא:
הסרת H+ מ-HCl מייצרת את יון הכלוריד, Cl-, הבסיס המצומד של החומצה.
ההוספה של H+ ל-H2O (הפועל כבסיס) יוצרת את יון ההידרוניום, H3O+, החומצה המצומדת של הבסיס.
מים הם אמפוטריים - כלומר, הם יכולים לפעול גם כחומצה וגם כבסיס.
מודל ברונסטד-לאורי מסביר זאת, ומראה את פירוק המים לריכוזים נמוכים של יוני הידרוניום והידרוקסיד:
כדוגמה למים הפועלים כחומצה, שקוהל תמיסה מימית של פירידין, C5H5N:
בדוגמה זו, מולקולת מים מתפצלת לשני יונים: יון מימן, שנתרם למולקולת פירידין, ויון הידרוקסיד.
במודל ברונסטד–לאורי, הממס לא בהכרח חייב להיות מים, כפי שנדרש במודל של ארניוס.
לדוגמה, נבחן מה קורה כאשר חומצה אצטית, CH3COOH, מתמוססת באמוניה נוזלית:
יון H+ מוסר מחומצה אצטית, ויוצר את הבסיס המצומד שלו, יון אצטט, CH3COO-.
הוספת יון H+ למולקולת אמוניה של הממס יוצרת את החומצה המצומדת שלו, יון האמוניום, NH4+.
המודל של ברונסטד-לאורי מסווג חומרים המכילים מימן (כמו HCl) חומצות.
לפיכך, חלק מהחומרים, אשר כימאים רבים ראו בהם חומצות, כגון SO3 או BCl3, אינם נכללים בסיווג זה בשל מחסור במימן.
לואיס כתב ב-1938 כי "הגבלה של קבוצת החומצות לאותם חומרים המכילים מימן מהווה התערבות כה גדולה בהבנה הסיסטמטית של הכימיה כמו ההגבלה של המונח "גורם מחמצן" לחומרים המכילים חמצן".
יתר על כן, KOH ו-KNH2 אינם נחשבים בסיסי ברונסטד, אלא מלחים המכילים את הבסיסים OH- ו-NH2-.
הדרישה לאטום מימן, אותה הציגו ארניוס וברונסטד-לאורי, הוסרה בידי הגדרת לואיס של תגובות חומצה-בסיס, שהומצאה על ידי גילברט נ.
לואיס ב-1923, באותה שנה כמו ברונסטד-לאורי, אבל זו לא פורסמה על ידו עד 1938. במקום להגדיר תגובות חומצה-בסיס במונחים של פרוטונים או חומרים קשורים אחרים, ההגדרה של לואיס מגדירה בסיס (המכונה בסיס לואיס) כתרכובת שיכולה לתרום זוג אלקטרונים, וחומצה (חומצה לואיס) כתרכובת שיכולה לקבל את זוג האלקטרונים הזה.
לדוגמה, בורון טריפלואוריד הוא חומצת לואיס טיפוסית.
ליון הפלואוריד יש אוקטט מלא והוא יכול לתרום זוג אלקטרונים.
היא תגובת חומצה-בסיס טיפוסית המדגימה את הגדרת לואיס.
תאוריית חומצה-בסיס זו היא התאוריה שהוצעה על ידי הכימאי הגרמני הרמן לוקס בשנת 1939, ושופרה עוד יותר על ידי האקון פלד בסביבות 1947 והיא עדיין בשימוש בגיאוכימיה ואלקטרוכימיה מודרנית של מלחים מותכים.
ההגדרה שלה מתארת חומצה כקולטת יון אוקסיד, ובסיס כתורם יון אוקסיד.
ב-7 באוקטובר 2023 פרצה מלחמת חרבות ברזל בין ישראל לבין ארגוני הטרור האסלאמי חמאס, הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני וחזבאללה.
הלחימה החלה בעקבות טבח שבעה באוקטובר מרצועת עזה, שכללה מספר רב של מקרי טבח המוני, מעשי רצח והתעללות אכזריים, חטיפת בני ערובה וקרבות ירי עם כוחות הביטחון של ישראל ועוד.
מתקפת הנגד של ישראל כללה, בין השאר, הפצצה והפגזה מאסיביים של יעדי טרור ברצועת עזה.
בין החטופים והנרצחים נמנים לא רק אזרחים ישראלים, אלא גם אזרחים זרים ממדינות רבות.
תגובות בעולם המערבי כללו הזדהות עם ישראל, גינוי חריף של מתקפת הטרור והחטיפה.
חלק מהתגובות הרשמיות של ארצות ערב ומדינות מוסלמיות כללו גינוי של המבצע הישראלי ברצועת עזה ושבחים כלפי פעולת חמאס, בייחוד מצד איראן.
מספר מנהיגים מהעולם ביקרו בישראל לאות הזדהות ותמיכה.
בנוסף לתגובות רשמיות של ממשלות העולם, התנהלו בעולם מספר גדול של הפגנות.
ההפגנות השונות כללו תמיכה במדינת ישראל והעם היהודי, ומנגד הפגנות הזדהות עם הפלסטינים ואף תמיכה באינתיפאדה אלימה ומאבק נגד ישראל.
לבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ) הוגשה תלונת דרום אפריקה נגד ישראל בגין רצח עם, והדיונים החלו ב-11 בינואר 2024. מספר מנהיגים ופרלמנטים לאומיים הכריזו כי ישראל מבצעת רצח עם ברצועת עזה, ביניהם אלו של ברזיל, קולומביה, ונצואלה, קובה, לבנון, טורקיה ובנגלדש.
במרץ 2025 דו"ח נוסף מטעם מועצת האו"ם לזכויות אדם קבע כי ישראל ביצעה "פשעי רצח עם" ברצועת עזה, שכוללים הרס שיטתי של מוסדות רפואה, מניעת ילודה ואלימות מינית נגד גברים ונשים.
ישראל דחתה את ההאשמות כחסרות ביסוס והגדירה את הדו"ח כ"עלילת דם".
ב-21 בנובמבר 2024 בית הדין הפלילי הבין-לאומי (ICC) הודיע כי הוציא צווי מעצר נגד ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון יואב גלנט בגין פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות ברצועת עזה.
לקראת סוף שנת 2024 החלו ארגונים פרו-פלסטיניים לאתר חיילי צה"ל בחו"ל במטרה שייעצרו ויחקרו אותם.
בחודשי המלחמה הראשונים זכתה ישראל לתמיכה ולהזדהות מצד מדינות רבות.
מסמך שהוציא משרד החוץ ב-8 באוקטובר מנה 82 מדינות שתמכו באופן חד משמעי בישראל.
ברחבי העולם נערכו הפגנות תמיכה וסולידריות עם ישראל.
פעילים תומכי ישראל קידמו תגית ברשתות החברתיות HamasisISIS# שבה הם משווים בין פעילות חמאס לבין ארגון המדינה האסלאמית.
ב-10 באוקטובר מנהיגי ארצות הברית, בריטניה, גרמניה, צרפת ואיטליה הוציאו הצהרה משותפת התומכת בישראל, ומכירה בזכותה להגן על עצמה.
ההצהרה גם מגנה את החמאס ורואה בפעילתו מעשי טבח וטרור מחרידים וטוענת כי אין להם שום לגיטימציה.
המנהיגים טענו כי אין אפשרות לשבת עם החמאס לשיחות שלום, וכי בעודם תומכים בשאיפות הלגיטימיות של העם הפלסטיני, חמאס לא מקדם שאיפות אלה ומציע רק עוד טרור ושפיכות דמים.
המנהיגים גם הזהירו גורמים נוספים במזרח התיכון מהתערבות בסכסוך.
"במהלך הימים הקרובים נישאר מאוחדים ומתואמים, יחד כבעלי ברית, וכידידים משותפים של ישראל, כדי להבטיח שישראל תוכל להגן על עצמה, ובסופו של דבר לקבוע את התנאים לאזור שלום ומשולב במזרח התיכון".
ב-7 באוקטובר, יום מתקפת הטרור, הודיע ביידן על תמיכה חד-משמעית בישראל ובהמשך נשא שלושה נאומים מיוחדים על המלחמה בישראל.
הוא השווה את החמאס לדאעש ושלח איום לחזבאללה להימנע מניצול המצב.
ביידן הודיע כי הוא שותף להצהרת התמיכה של מדינות המערב בישראל.
ארצות הברית שלחה את נושאת המטוסים ג'רלד פורד הנמצאת בים התיכון, עם צי ספינות התקיפה שלה, לעגון קרוב יותר מול חופי ישראל.
ארצות הברית צפויה גם להודיע על הגדלת משלוח הנשק לישראל.
ראש עיריית ניו יורק אריק אדמס נשא נאום תמיכה בעד ישראל בו אמר ש"אנחנו לא בסדר" עם הזוועות שביצע חמאס ועם מעשי החטיפה והרצח.
ב-10 באוקטובר 2023 נשא נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן נאום נוסף שבו הוא גינה בתקיפות את הטרור הפלסטיני והזוועות שביצע חמאס, אותן הוא השווה לדאעש, וגינה את מטרתו המוצהרת של הארגון שהיא רצח יהודים.
הוא העניק גיבוי מלא לישראל – כולל הבטחת סיוע צבאי, הצבת נושאת מטוסים להרתעה אסטרטגית ומשלוח תחמושת ומיירטי כיפת ברזל.
מזכיר המדינה האמריקאי אנתוני בלינקן ומזכיר ההגנה האמריקאי לויד אוסטין הגיעו לביקורי הזדהות בישראל ולפגישות עם שרים ישראלים ועם משפחות החטופים האמריקנים שברצועת עזה.
נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן הגיע לביקור בישראל ב-18 באוקטובר, היום ה-12 למלחמה.
הוא נפגש עם ראש הממשלה בנימין נתניהו וקבינט המלחמה, והביע תמיכה בישראל להמשך הלחימה בחמאס ובארגוני הטרור ברצועת עזה.
במהלך ביקורו נפגש עם משפחות נפגעים וחטופים, ועם אנשי כוחות הביטחון שנלחמו במחבלים שחדרו לישראל וביצעו מעשה את מעשה הטבח והזוועות בטבח שבעה באוקטובר, והתחייב לסייע לישראל בהחזרת החטופים בעזה.
כמו כן הבטיח ביידן סיוע צבאי וכלכלי נרחב לישראל וקידם לאזור שתי נושאות מטוסים וכוחות נוספים על מנת להרתיע את איראן, חזבאללה וסוריה מלהצטרף לחמאס במלחמה ולתקוף את ישראל.
בנאום שנשא בביקורו בישראל, הביע ביידן צער רב על האזרחים הרבים שנרצחו ונחטפו באכזריות, שיבח את גבורת הישראלים, ואמר שמתקפת הטרור הייתה האסון הגדול ביותר לעם היהודי מאז השואה וציין ש"בשואה העולם ראה ולא עשה כלום" והבטיח "אנחנו לא נעמוד מנגד".
הוא שיבח את ישראל כמדינה דמוקרטית וחזר על מחויבותו לביטחון ישראל ואמר שהטרור לא ינצח.
דונלד טראמפ הביע תמיכה גורפת בישראל והודיע כי אם ייבחר לנשיאות בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2024 יגרש מארצות הברית כל אדם שהפגין תמיכה בעד הפלסטינים והחמאס.
מחלקת המדינה של ארצות הברית פרסמה הודעה חריגה שבה היא דוחה את הצהרותיהם של השרים בצלאל סמוטריץ' ואיתמר בן גביר על יישוב מחדש של פלסטינים מחוץ לעזה בטענה כי אלו הצהרות "חסרות אחריות".
שרי החוץ של האיחוד האירופי קיימו ועידת וידאו ב-10 באוקטובר, וקיבלו החלטה המתירה לישראל להגן על עצמה, אך גם הגדירה ענישה קולקטיבית נגד תושבי הרצועה כמנוגדת למשפט הבינלאומי.
ב-19 באוקטובר אישר הפרלמנט האירופי ברוב של 500 מול 21 החלטה המגנה את חמאס, מכירה בזכותה של ישראל להגן על עצמה וקוראת לשחרר באופן מיידי את כל החטופים בידי חמאס.
בתחילת דצמבר שיגרו מנהיגי ספרד, אירלנד, בלגיה ומלטה מכתבים לכל מנהיגי האיחוד האירופי בקריאה לקבל החלטה להפסקת אש.
גורמים באיחוד האירופי ניסו להעביר החלטה של האיחוד לבצע הפסקת אש מידית.
שגרירות ישראל במוסדות האיחוד בבריסל ושגרירויות ישראל באירופה הובילו מאמץ דיפלומטי במטרה שלא יעברו החלטות נגד ישראל.
במקביל ישראל מנהלת מאמץ לסכל החלטה בפרלמנט האירופי בשטרסבורג הקוראת להפסקת אש.
שר החוץ של האיחוד האירופי ז'וזפ בורל גינה את השרים איתמר בן גביר ובצלאל סמוטריץ' על קריאתם לעודד הגירה של פלסטינים מרצועת עזה.
הוא אמר כי מדובר בדברי הסתה וכי "למילים יש משמעות".
ראש ממשלת בריטניה רישי סונאק שותף להצהרת התמיכה החד-משמעית בישראל.
מעון ראש ממשלת הממלכה המאוחדת בדאונינג 10 הואר בצבעי דגל ישראל כאות סולידריות.
ב-12 באוקטובר הודיעה בריטניה כי היא שולחת לאגן המזרחי של הים התיכון שתי ספינות מלחמה ומטוסי ביון לתמיכה בישראל.
ב-19 באוקטובר הגיע סונאק לביקור הזדהות בישראל, נפגש עם אישי ציבור ישראלים, ומשפחות החטופים.
השר הבריטי לענייני המזרח התיכון, לורד טאריק אחמד, אמר כי מדינתו "מגנה את הערותיהם המתסיסות של השרים בצלאל סמוטריץ' ואיתמר בן גביר" אודות עידוד הגירה של פלסטינים מרצועת עזה.
קנצלר גרמניה אולף שולץ שותף להצהרת התמיכה של מדינות המערב בישראל.
הבונדסטאג הקדיש דקת דומייה לזכר הנרצחים בישראל.
בנוסף קנצלר גרמניה הגיע לביקור הזדהות בישראל ומשלחתו השתטחה על הרצפה בעת ששהתה בשדה התעופה בעקבות מתקפת טילים על ישראל.
שער ברנדנבורג הואר בצבעי דגל ישראל.
ב-10 באוקטובר, היום השלישי למלחמה, פתח התובע הכללי הציבורי של גרמניה בחקירה נגד חמאס בחשד לחטיפה ולרצח של אזרחי גרמניה בטבח שבעה באוקטובר בדרום.
קבוצות כדורגל בבונדסליגה הוציאו הודעת מטעמן המגנות את פעילות החמאס.
במסגרת ליגת הכדורגל לנשים נערך משחק שהחל בדקת דומייה לזכר הנרצחים בישראל, השחקניות עלו לשחק כאשר הן עונדות סרטים שחורים וביציעים, האוהדים הניפו שלטים וכרזות ובהן תמיכה בישראלים וקריאה לשחרור החטופים.
ב-17 באוקטובר 2023 הגיע קנצלר גרמניה אולף שולץ לביקור תמיכה בישראל ונפגש עם נתניהו.
הוא הביע תמיכה ללא סייג בישראל ואף הזהיר את כל הגורמים באזור לא להתערב בנעשה בין ישראל לחמאס.
ב-20 באוקטובר 2023 הודיעה שרת הפנים של גרמניה ננסי פזר שאם יצטרכו יגרשו את תומכי חמאס מהמדינה, ובנוסף אמרה שגרמניה תילחם בתעמולה של חמאס ברשתות החברתיות.
ב-21 באוקטובר 2023, בפסגה בקהיר אמרה שרת החוץ של גרמניה, אנאלנה ברבוק: "ביטחון ישראל אינו ניתן למשא ומתן, המלחמה נגד חמאס חייבת להימשך, תוך התחשבות במצב ההומניטרי, עלינו להבחין בין אוכלוסייה אזרחית ומזהירים מפני הפצת שנאה, כמו כן, גרמניה קוראת לשחרור כל החטופים המוחזקים בידי חמאס".
משרד החוץ הגרמני גינה את הצהרות השרים בצלאל סמוטריץ' ואיתמר בן גביר בנוגע ליישוב מחדש של פלסטינים מחוץ לעזה וכינה אותן "הערות לא מועילות"
נשיא צרפת, עמנואל מקרון, גינה בחריפות את פיגועי הטרור בישראל.
הביע הזדהות מלאה עם הקורבנות ומשפחותיהם והוסיף כי צרפת עומדת לצד ישראל והוא שותף להצהרת התמיכה של מדינות המערב בישראל.
ב-24 באוקטובר 2023 הגיע לישראל לביקור סולידריות, בו נפגש עם נשיא המדינה יצחק הרצוג, ראש הממשלה בנימין נתניהו ויו"ר האופוזיציה יאיר לפיד וכן עם יו"ר הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס ברמאללה.
בהצהרה עם ראש הממשלה נתניהו אמר מקרון: "כמו שהייתה קואליציה נגד דאעש, אני מציע להקים קואליציה בינלאומית ולפעול נגד קבוצות הטרור שמאיימות על כולם.
צריך לפעול נגד חזבאללה ונגד מה שקורה בתימן.
זה אינטרס של כל העמים באזור.
ביטחון עם ישראל לא נתון לדיון, אנחנו חושבים שחמאס ארגון טרור שצריך לפעול מולו בכוח וללא רחמים.
הוא לא פועל למען הפלסטינים".
מגדל אייפל הואר בצבעי דגל ישראל ביחד עם סמלי מגן דוד בצבע כחול.
צרפת אסרה על הפגנות תמיכה בפלסטינים ובחמאס ובמתקפת הטרור הפלסטינית, בין השאר מחשש שהן יתפתחו למהומות אלימות ויעודדו טרור.
ב-15 באוקטובר 2023 הגיעה שרת החוץ הצרפתית, קתרין קולונה, לביקור סולידריות בישראל.
היא פגשה משפחות חטופים וביקרה פצועים במרכז רפואי ברזילי שבאשקלון.
צרפת תשלח לאזור חלק מכוח חיל הים שלה, כולל ספינת הסער אמפיבית
ב-11 בנובמבר אמר נשיא צרפת עמנואל מקרון כי ישראל חייבת להפסיק להרוג תינוקות ונשים בעזה, בתגובה אמר ראש הממשלה נתניהו כי ישראל לא צריכה ולא תקבל הטפות מוסר, שר הביטחון גלנט הגיב בתקיפות ושאל, מאיפה עזות המצח להטיף לנו מוסר באמצע לחימה.
למחרת התקשר מקרון לנשיא הרצוג והבהיר כי הוא תומך באופן חד-משמעי במדינת ישראל ובזכותכם להגנה עצמית, וכי לא התכוון לייחס לישראל שום אשמה של פגיעה מכוונת באזרחים חפים מפשע.
ראש ממשלת איטליה ג'ורג'ה מלוני שותפה להצהרת התמיכה של מדינות המערב בישראל.
שער טיטוס ברומא הואר בצבעי דגל ישראל ועליו הדגל.
ב-21 באוקטובר הגיעה ראש הממשלה ג'ורג'ה מלוני לביקור בישראל ונפגשה עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו.
ראש ממשלת הולנד מארק רוטה הגיע ב-23 באוקטובר לביקור תמיכה בישראל ונפגש עם ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו.
שר החוץ הספרדי: "מגנה בחריפות את מתקפות הטרור החמורות ביותר מעזה נגד ישראל".
לעומת זאת איאונה בלרה, השרה לזכויות חברתיות בספרד ומנהיגת מפלגת השמאל הקיצוני "פודמוס", קוראת לקהילה הבין-לאומית "להטיל על ישראל סנקציות כפי שהוטלו על רוסיה" בשל מה שהיא מכנה "רצח עם מתוכנן".
ממשלת יפן גינתה בחריפות את התקפות החמאס ושיגורי הרקטות מעזה, וקראה לכל הצדדים לנהוג איפוק.
ב-3 בנובמבר אמרה כי תספק סיוע הומניטרי נוסף לפלסטינים בסך 65 מיליון דולרים
ברזיל גינתה את המתקפה על ישראל וכינסה ישיבת חירום של מועצת הביטחון של האו"ם.
בניין הקונגרס הברזילאי הואר בצבעי כחול לבן.
בפברואר 2024 נשיא ברזיל לולה דה סילבה אמר כי מה שישראל עושה זו לא מלחמה אלא רצח עם והשווה זאת לפשעי היטלר.
דבריו ספגו גינויים חריפים בישראל והובילה למשבר דיפלומטי שכלל נזיפה לשגריר ברזיל אחרי סיור ביד ושם.
דבריו ספגו גינויים גם בברזיל.
נשיא אוקראינה ולדימיר זלנסקי הביע תמיכה חד-משמעית בישראל ואמר כי לישראל יש את הזכות להגן על עצמה ותקף נחרצות את חמאס.
שר החוץ האלבני: "אלבניה מגנה בחריפות את המתקפה של חמאס נגד ישראל.
אנחנו עומדים איתנים נגד הטרור.
מחשבותינו עם הקורבנות, משפחותיהם וכל מדינת ישראל".
ממשלת שווייץ גינתה את המתקפה וקראה לפתרון הקונפליקט בדרכי שלום ולהפסקת הלחימה.
לאחר מכן, הודיעה כי תומכת בזכותה של ישראל להגנה וביטחון והחלה בדיון הכרה בחמאס כארגון טרור, צעד שיקשה על הארגון להשתמש בשירותי בנקים שווייצריים.
מגדל שעון מפורסם Zytglogge בברן הואר בצבעי דגל ישראל כאות הזדהות.
ב-25 באוקטובר ביקר בישראל קנצלר אוסטריה קארל נהאמר ואמר: "אנו מגנים את מתקפת הטרור המתועבת של חמאס על ישראל ואת הרצח הברברי של אזרחים חפים מפשע, בצורה החריפה ביותר" וקרא לשחרר מיידית את החטופים בעזה.
ב-25 באוקטובר ביקר בישראל ראש ממשלת צ'כיה פטר פיאלה והביע תמיכה בישראל והתנגדות לחמאס.
ב-29 באוקטובר קראה שרת ההגנה, יאנה צ'רנוכובה, לעזוב את האו"ם בעקבות החלטת המועצה לקרוא להפסקת אש מבלי לגנות את חמאס.
ב-4 בנובמבר נשיא פורטוגל אמר לשגריר הפלסטיני במדינה כי הפלסטינים אשמים במלחמה.
שר החוץ של פולין פרסם הודעה המגנה בתוקף את מתקפת הטרור של חמאס ורצח אזרחים.
עם זאת, ברחבות ורשה נערכה הפגנה פרו-פלסטינית שבה נשמעו קריאות לשחרור פלסטין וחוסר לגיטימציה של ישראל.
ב-23 באוקטובר ביקר ראש ממשלת יוון קיריאקוס מיצוטאקיס בישראל ונפגש עם ראש הממשלה בנימין נתניהו והביע תמיכה בישראל.
נשיא קפריסין ניקוס כריסטודולידיס הגיע לביקור בישראל ונפגש עם ראש הממשלה בנימין נתניהו.
ראש ממשלת קוסובו, אלבין קורטי הביע דאגה נוכח מעשי חמאס, וקרא להפסקתם המיידית.
הוא תמך בזכותה של ישראל להגן על עצמה.
הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו הביעה תמיכה בישראל וגינתה את פעולות החמאס.
קמרון הביעה תמיכה בישראל וגינתה את פעולות החמאס.
ב-9 באוקטובר, ראש ממשלת קנדה ג'סטין טרודו, יחד עם פוליטיקאים מובילים אחרים בקנדה, הביעו תמיכה בישראל ובזכותה של ישראל להגנה עצמית, וגינו את מתקפת הטרור של חמאס.
ממשלת קנדה הודיעה על סיוע הומניטרי לרצועת עזה, ליהודה ושומרון, לישראל ולשטחים סמוכים בסך כולל של 60 מיליון דולר קנדי, והבטיחה שתוודא שהכסף לא יגיע לידי חמאס (נכון לסוף דצמבר 2023).
יום למחרת מתקפת הפתע של חמאס, שיבח נשיא איראן, אבראהים ראיסי, את פעולות החמאס.
לפי הוול סטריט ג'ורנל, גורמים ביטחוניים באיראן עזרו לחמאס לתכנן את מתקפת הפתע נגד ישראל וגם אישרו אותה במהלך סדרת פגישות שנערכו בביירות יחד עם גורמים מחזבאללה, סמוך למתקפה.
דיווח נוסף של הוול סטריט ג'ורנל טען כי בספטמבר 2023 כ-500 מחבלים פלסטינים מחמאס וגא"פ עברו הדרכות ואימונים במתקנים צבאיים באיראן כהכנה למתקפה, בהובלת קצינים בכירים של כוח קודס, הכוחות המיוחדים של משמרות המהפכה האיראניים.
ב-15 באוקטובר נפגש שר החוץ של איראן, חוסיין אמיר עבדוללהיאן, עם מנהיג חמאס, איסמעיל הנייה בקטר.
ובהמשך נועד בביירות ובדמשק עם נסראללה, בשאר אל-אסד ועם ראשי חמאס.
שר החוץ של איראן איים בהמשך כי טהרן ובני חסותה, ובראשם חזבאללה, עשויים להצטרף למלחמה אם ישראל לא תחדל מפעולותיה בעזה.
ב-17 באוקטובר, מנהיג איראן, עלי חמינאי איים גם הוא על ישראל אם תמשיך בלחימה.
ב-5 בנובמבר הזהיר שר ההגנה האיראני, כי אם ארצות הברית לא תקדם הפסקת אש מהירה, היא תוכה "מכה חזקה".
ב-27 בדצמבר אמר דובר משמרות המהפכה, ראמזן שריף כי מתקפת הטרור של חמאס ב-7 באוקטובר הייתה נקמה על התקיפה בנמל התעופה הבין-לאומי בבגדאד (2020).
רג'פ טאיפ ארדואן, נשיא טורקיה הביע תמיכה בחמאס ובפלסטינים, ואף שלח סיוע הומניטרי לעזה.
בנוסף קרא להפסקת אש ולעצור את התקיפות שלטענתו התקיפות בגדר של "רצח עם".
הוא טען שחמאס הוא לא ארגון טרור וגינה רק את ישראל.
איטליה גינתה את דבריו של ארדואן וקראה להם "חמורים ומגעילים".
משרד החוץ גינה בחריפות את דבריו של ארדואן ומסר בהצהרה רשמית: "ישראל דוחה בשאט נפש את דבריו החמורים של נשיא טורקיה על ארגון הטרור חמאס.
החמאס הוא ארגון טרור מתועב הגרוע מדעאש שרוצח באכזריות ובכוונה תחילה תינוקות, ילדים, נשים וזקנים, לוקח אזרחים כבני ערובה ומשתמש בבני עמו כמגנים אנושיים".
לאחר כמעט כחודש מתחילת המלחמה טורקיה החזירה את השגריר שלה בישראל "להתייעצות" בשל המלחמה.
ארדואן טען כי יפעל להביא את ישראל לבית הדין בהאג וכי הוא מתכוון להפגש עם נשיא איראן איברהים ראיסי.
ארדואן איים על מדינת ישראל שיפלוש לשטחיה "כמו שעשינו לנגורנו קרבאך וללוב, כך נעשה גם בישראל".
תורכי אל-פייסל הוציא הודעת גינוי לישראל ולחמאס, לישראל אמר: "מגנים את ישראל על כך שאפשרה העברת כספים מקטר לידי החמאס ברצועת עזה".
לחמאס אמר: "מגנים את חמאס על הניסיון שלו למנוע נורמליזציה בין ערב הסעודית לישראל".
נשיא מצרים, עבד אל-פתאח א-סיסי אמר בפסגה בקהיר: "אנו מגנים פגיעה באזרחים.
פתרון צודק לסוגיה הפלסטינית אסור לבוא על חשבון מצרים.
נחזור למפת הדרכים לסיום הטרגדיה בעזה, נחייה את תהליך השלום ונתחיל בהפסקת אש המובילה למדינה פלסטינית.
בנוסף ההפצצות של ישראל מעכבות את הסיוע ההומניטרי".
מלך ירדן, עבדאללה השני, אמר בפסגה בקהיר: "נעצור את האסון ההומניטרי האזורי.
אלימות נגד אזרחים בעזה, בגדה המערבית ובישראל אינה מתקבלת על הדעת.
הפגיעה של עזה באזרחים היא פשע מלחמה.
לחוסר מעש בינלאומי בעזה יש השלכות הרות אסון על כולנו, קורא להפסקת אש למתן סיוע הומניטרי".
ב-1 בנובמבר 2023 החזירה ירדן את שגרירה מתל אביב לרבת עמון ובנוסף הודיעה כי השגריר הישראלי לא ישוב לירדן עד סיום הלחימה בעזה.
איחוד האמירויות פרסמה כי "התקפות חמאס נגד ערים ויישובים סמוכים לרצועת עזה, שכללו גם ירי אלפי רקטות למרכזי אוכלוסייה, מהוות הסלמה חמורה.
אנחנו נחרדים מהדיווחים לפיהם אזרחים ישראלים נחטפו כבני ערובה מבתיהם".
סולטאן עומאן ובהמשך בכירים נוספים גינו את ישראל על הפעולות הצבאיות ועל המצור ברצועת בטענות לכיבוש וסבל מתמשך לתושבי עזה.
וקראה לישראל לחדול מפעולות האיבה ולסיים את המצור.
בנוסף נאמר כי בכוונת עומאן להעביר סיוע לרצועה דרך מצרים.
נציגי הממשל העיראקי מסרו כי המתקפה הפלסטינית היא תולדה טבעית של דיכוי מתמיד מצד הישות הציונית.
משרד החוץ של אלג'יריה פרסם הודעה המגנה בחריפות את ההפצצות הישראליות על עזה וקורא לגופים בינלאומיים להתערב בסכסוך וכן להביע הזדהות על הפלסטינים הנלחמים נגד "ההתנחלות הקולוניאליסטית הישראלית".
יורש העצר הכוויתי, אמר בפסגה בקהיר: "הקהילה הבינלאומית מתמודדת עם הפרות ישראליות בסטנדרטים כפולים, הטרגדיה ההומניטרית בעזה היא תוצאה של כישלון הקהילה הבינלאומית למצוא פתרון צודק לסוגיה הפלסטינית.
להתפתחויות האלו יהיו השלכות חמורות על האזור כולו".
בנוסף, ב-25 באוקטובר 2023, נציג כווית בארגון המזון והחקלאות קרא לקהילה הבינלאומית למנוע את השימוש בהרעבה כנשק פוליטי וצבאי נגד הפלסטינים ברצועת עזה.
יו"ר הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס אמר בפסגה בקהיר: "אנו מזהירים מפני גירוש ועקירת פלסטינים מעזה, ירושלים והגדה המערבית.
ממשלת ישראל מתעלמת מהקריאות שלנו להפסקת אש.
אנו דוחים פגיעה באזרחים משני הצדדים.
מעגל האלימות נמשך בשל חוסר הצדק והזנחת זכויות הפלסטינים.
מועצת הביטחון חייבת להגן על העם הפלסטיני.
אנחנו נשארים בארצנו ודוגלים בשלום באמצעות פתרון שתי המדינות וסיום הכיבוש." מאוחר יותר הוציאה הרשות הפלסטינית מסמך רשמי שמכחיש שחמאס ביצע את הטבח בפסטיבל נובה וטען שההרוגים שם הם תוצאה של "הפצצה אווירית" על ידי מסוק משטרה.
בסקר נרחב של מכון המחקר הפלסטיני AWRAD, באוניברסיטת ביר-זית 75% אחוז מהמשיבים הפלסטינים תמכו בטבח שביצע חמאס (14 בנובמבר 2023).
סקר מקיף מ-13 בדצמבר הראה תמיכה בחמאס ובטבח.
82% מתושבי יהודה ושומרון הערביים ו-57% מתושבי הרצועה חשבו שהחלטת חמאס לתקוף את ישראל הייתה נכונה.
הסקר גם גילה ביקורת על רוב מדינות העולם, כולל מדינות מוסלמיות רבות, וכן כעס על האו"ם.
מזכ"ל הליגה הערבית אחמד אבו אל-רייט קרא ל"הפסקה מיידית של הפעולות הצבאיות בעזה" ושל "מעגל העימותים המזוינים בין שני הצדדים" והוסיף כי "המשך יישום המדיניות האלימה והקיצונית של ישראל הוא פצצת זמן המונעת מהאזור כולו הזדמנות רצינית ליציבות בעתיד הנראה לעין".
ב-13 באוקטובר במסגרת "יום הזעם" שהכריז חמאס, התקיימו במזרח התיכון מספר הפגנות תמיכה בחמאס, במיוחד במדינות ששותפות לציר האיראני וכן במדינות עם תמיכה בארגון האחים המוסלמים.
בירדן התקיימה הפגנה המונית בעמאן.
מפגינים נוספים ניסו לחצות את הגבול לישראל אך נבלמו בידי צבא ירדן.
הפגנות המוניות התקיימו גם בעיראק, תימן ואיראן.
הפגנת תמיכה גדולה בחמאס התקיימה בלבנון בהשתתפות סגן מזכ"ל חזבאללה.
אמרה שהיא "מודאגת מאד" מהאלימות, קראה להפסקת אש מידית עם החמאס, וטענה כי הפתרון לסיום העימות הוא הקמת מדינה פלסטינית עצמאית.
לא לקחה צד ברור בקונפליקט.
היא גינתה באופן כללי את האלימות וקראה להפסקת אש מידית.
בהמשך, נשיא רוסיה, ולדימיר פוטין טען כי ההחמרה החדה היא תולדה של מדיניות כושלת של ארצות הברית במזרח התיכון.
לאחר מכן השווה פוטין בין הסגר על עזה למצור הנאצי על לנינגרד.
מצד אחד פוטין טען כי לישראל יש זכות להגן על עצמה, אך מצד שני אמר כי מתקפה קרקעית של צה"ל תוביל למספר "בלתי מתקבל על הדעת לחלוטין" של נפגעים אזרחיים.
לאחר מכן הצהיר שגריר רוסיה באו"ם וסילי נבנזיה כי לישראל אין זכות להגן על עצמה פוטין קרא לפתוח במשא ומתן במזרח התיכון.
בהמשך אירחה רוסיה משלחת מטעם חמאס סגן שר החוץ הרוסי, מיכאיל בוגדנוב, קיים שיחות נפרדות במוסקבה עם שגרירי ישראל, לבנון ואיראן.
לאחר ראיון של השר עמיחי אליהו בו אמר (ולאחר מכן חזר בו) שיש להפציץ את עזה עם פצצת אטום המשיכה רוסיה בפן האנטי ישראל וקראה לסבא"א לחקור את ישראל
קראה לשני הצדדים לנהוג באיפוק והידברות.
: משרד החוץ של בוטסואנה פרסם הודעה המגנה את הפגיעה באזרחים משני הצדדים וקרא להפסקה מיידית של פעולות האיבה.
הנשיא גוסטבו פטרו השווה את מעשי צה"ל לשואה, בעקבות כך ישראל השעתה את הייצוא הביטחוני למדינה והשגרירה זומנה לשיחת נזיפה.
קולמביה מצידה ביקשה מהשגריר הישראלי לעזוב
משרד החוץ של דרום אפריקה פרסם הודעה הקוראת להפסקת הלחימה ותחילת שיחות שלום בין פלסטין לישראל, והזכיר את הדיכוי של העם הפלסטיני על ידי הכיבוש הישראלי, את חילול מסגד אל אקצה ומקומות קדושים לנוצרים, וקרא לפתרון שתי המדינות וחזרה לגבולות 67.
: ג'יבוטי הביעה תמיכה בפלסטינים.
בנוסף, הגישה בקשה שתחקור בחקירה נגד ישראל בגין התקיפות בעזה.
: ארגנטינה הצהירה שהיא מכירה בזכות של ישראל להגן על עצמה אך גינתה את התקיפה של חיל האוויר הישראלי בג'בליה.
נשיא ארגנטינה חייבר מילי תמך בישראל עם כניסתו לתפקיד ואף ביקר בישראל ואף שר "עם ישראל חי" בכותל.
וגם הנשיא מילי תקף את בית הדין בהאג על ההחלטה להטיל צווי מעצר לראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון לשעבר יואב גלנט ואמר כי "הפללת ההגנה הלגיטימית של אומה תוך השמטת הזוועות הללו היא מעשה המעוות את רוח הצדק הבינלאומי.
ארגנטינה עומדת בסולידריות עם ישראל, מאשרת מחדש את זכותה להגן על תושביה ודורשת שחרור מיידי של כל בני הערובה"
: בתגובה ללחימה בעזה, משרד החוץ של בוליביה החליט לנתק את היחסים עם ישראל.
בנוסף הגישו בוליביה בקשה לחקור בחקירה נגד ישראל על מה שמבצעת בעזה.
לא גינתה באופן חד-משמעי את חמאס ראש הממשלה אמר שחמאס מחזיק 222 חטופים ואת כל עזה כבני ערובה אך בהמשך אמר תקיפות צה"ל בעזה לא מידתיות.
בנוסף סגנית ראש ממשלת בלגיה, פטרה דה סוטר קראה להטיל סנקציות על ישראל בשל מה שהיא מתארת כ"הפצצה בלתי אנושית" על עזה.
: נשיא צ'ילה, גבריאל בוריץ' תקף את מדינת ישראל ואמר: "צ'ילה מגנה בחריפות את הפעולות הצבאיות של ישראל והענישה הקולקטיבית של האוכלוסייה האזרחית בעזה".
: ב-24 באוקטובר 2023 מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש אמר ש"התקפות חמאס לא התרחשו בוואקום".
דבריו פורשו כהצדקה למעשי חמאס, ועוררו ביקורת חריפה מצד ישראל וקריאה להתפטרותו, ושר החוץ אלי כהן ביטל פגישה איתו במחאה.
ראש ממשלת בריטניה גינה את מזכ"ל האו"ם על דבריו ואמר שאין הצדקה למעשי הטרור של חמאס.
, ו הגישו בקשות לפתוח בחקירה נגד ישראל בגין תקיפות צה"ל ברצועת עזה.
: יורש העצר של בחריין, סלמאן בן חמד אאל ח'ליפה אמר כי הוא מגנה באופן חד-משמעי את מתקפת הטרור של חמאס ואת התקיפות האוויריות של צה"ל ברצועה.
יש לעשות הכל כדי להביא לסיום הלחימה בעזה.
ראש הממשלה נרנדרה מודי אמר: "מגנה בחריפות את מותם של אזרחים בעימות בין ישראל וחמאס".
ב-10 בדצמבר שוחח שר החוץ של הודו סוברהמניאם ג'אישנקר עם ראש ממשלת הרשות הפלסטינית מוחמד אשתייה ואמר כי לא חל שינוי בעמדתה ארוכת השנים של הודו לגבי הסוגיה הפלסטינית.
עם התמשכותה של המלחמה, שהביאה לחורבן נרחב ברצועת עזה ולסבל רב לאוכלוסייתה, הלכה וגברה הביקורת על ישראל.
החרם האקדמי על אוניברסיטאות וחוקרים מישראל הלך והתרחב.
ארגון הכליאה הבינלאומי ICPA מנע השתתפות של קציני שירות בתי הסוהר שאמורים היו להרצות בכנס שהתקיים בבלפסט שבאירלנד.
במאי 2025 החליטה מועצת העיר ברצלונה על ניתוק היחסים עם ממשלת ישראל.
ההחלטה כוללת גם ניתוק קשרי ערים תאומות עם תל אביב, מניעת עבודה עם חברות הקשורות לממשלת ישראל שזוהו כפועלות ביהודה ושומרון, ודרישה מנמל ברצלונה שלא לאפשר עגינה של אוניות הנושאות נשק לישראל.
קרן הינד רג'אב הגישה תלונה כנגד לוחם שטייל במדינה על ביצוע לטענתם של פשעי מלחמה, בית המשפט הורה למשטרה לפתוח בחקירה כנגד החייל אך הוא הספיק להימלט מהמדינה.
מועצת הביטחון של האומות המאוחדות
ב-9 באוקטובר התכנסה מועצת הביטחון של האו"ם, בעקבות דרישת ארצות הברית לגנות בצורה חריפה את מתקפת חמאס.
ב-14 באוקטובר הפיצה רוסיה לחברות מועצת הביטחון של האו"ם טיוטת הצעת החלטה שקוראת להפסקת אש מיידית ברצועת עזה.
לפי הערכות, ארצות הברית צפויה להטיל וטו על הצעת ההחלטה, אם זו תגיע להצבעה במועצת הביטחון.
ב-18 באוקטובר הטילה ארצות הברית וטו על הצעת החלטה שהגישה ברזיל למועצת הביטחון שבה דרשה הפסקת אש.
ב-25 באוקטובר הטילו רוסיה והרפובליקה העממית של סין וטו על הצעת החלטה של ארצות הברית שגינתה את החמאס ודרשה את שחרור החטופים באופן מיידי.
ההחלטה זכתה לרוב, כאשר המתנגדות היו רוסיה, סין ואיחוד האמירויות.
ב-27 באוקטובר התקיימה הצבעה בעצרת הכללית של האו"ם, על הצעת החלטה ירדנית הקוראת להפסקת אש מבלי להזכיר את מעשי החמאס.
ההחלטה עברה בתמיכת 121 מדינות כאשר 14 התנגדו להצעה (ביניהן ארצות הברית, צ'כיה, הונגריה ופרגוואי), ובנוסף 44 מדינות נמנעו, בהן רוב מדינות אירופה.
בנוסף לכך, קנדה הגישה הצעת החלטה נגדית הקוראת לגנות את פעולות החמאס.
ההצעה אומנם זכתה לרוב של 88 מדינות נגד 55, אך נדחתה עקב כללי הדיון הדורשים רוב של שני שלישים.
בין התומכות בהצעה הקנדית נמנו מדינות אירופה, מרבית מדינות דרום אמריקה, וכן הודו ומדינות במזרח אסיה.
ב-8 בדצמבר התכנסה מועצת הביטחון של האו"ם, בעקבות בקשה של רוסיה ואיחוד האמירויות, במטרה להעביר החלטה על הפסקת אש מיידית.
על פי הערכות, מטרת המהלך היא הפעלת לחץ על ארצות הברית להביא להפסקת אש.
ארצות הברית הטילה וטו על יוזמה זו.
רוב מדינות האיחוד האירופי לא תמכו בהצעה הפסקת האש, כולל גרמניה, איטליה, אוסטריה, צ'כיה, הונגריה, הולנד, המדינות הבלטיות, ודנמרק.
לעומת זאת פינלנד, ספרד, אירלנד ובלגיה, ומלטה תמכו בהצעה.
מיד לאחר מתקפת הפתע האפיפיור פרנציסקוס התפלל למען הקורבנות וקרא לשחרר את הילדים החטופים.
בתחילת נובמבר 2024 נפגד האפיפיור עם נציגי מטה המשפחות להחזרת החטופים והנעדרים.
ב-17 בנובמבר התייחס למלחמת חרבות ברזל במאמר שפורסם בעיתון לה סטמפה: "כמה מומחים בינלאומיים אומרים שלמה שקורה בעזה יש מאפיינים של רצח עם.
לאורך כל מלחמת חרבות ברזל, היה ארגון הבריאות העולמי פעיל כחלק מן העימות.
הארגון סיפק סיוע לוגיסטי ורפואי רב לפלסטינים בעזה, ביהודה ושומרון, במצרים, ובירדן, ופרסם דו"חות ומאמרים אשר בהם הצהרות בעלות נופך פוליטי ואידאולוגי באשר למלחמה.
מיד לאחר תחילת המלחמה, ארגון הבריאות העולמי הציג את שטחי יהודה ושומרון ועזה כ-"שטחים הפלסטינים הכבושים", ויצר אתר אינטרנט ייעודי לדיון בבעיותיהם של הפלסטינים בזמן המלחמה (אך לא נוצר אתר דומה עבור ישראל או נפגעים ישראלים).
כן הקים ארגון הבריאות העולמי אתר ייעודי לגיוס כספים עבור הפלסטינים בעזה.
משרד הבריאות גינה את WHO על הבחירה שלא לגנות טבח שבעה באוקטובר בה מחבלי חמאס וגא"פ ביצעו טבח ב- ישראלים ואזרחים זרים, ובין השאר תקפו אמבולנסים ורצחו רופאים, פרמדיקים וחובשים.
כמו כן, שלח המשרד מכתב גינוי על שתיקתו בנוגע לשימוש של חמאס בבתי חולים ובפרט בבית החולים שיפא לצורכי טרור וכמגן אנושי.
ב-4 בנובמבר פרסם הארגון מאמר ובו גינה "את התקפותיה של ישראל על מוסדות בריאות, שעשויות להוות הפרה של החוק הבינלאומי", וקרא מפורשות להפסקת אש.
ב-5 בנובמבר 2023, הארגון פרסם דו"ח מיוחד שכותרתו "תוכנית תגובה מבצעית של ארגון הבריאות העולמי לשטחים הפלסטינים הכבושים".
לא נכתב דו"ח דומה עבור ישראל או ישראלים נפגעים.
בדו"ח הארגון הנוגע לפלסטינים, שהיה מעודכן עד לתאריך ה-5 לנומבר 2023, נטען בין השאר כי: 41% מההרוגים בצד הפלסטיני הם ילדים, ו-45% מכלל ההרוגים הם ילדות ונשים (עמוד 2).
ברצועה היו 300 אלף חולים במחלות כרוניות קשות כגון סרטן וסוכרת (עמוד 3), מתוך אוכלוסייה של כ-2 מיליון לערך.
היו ברצועה בתחילת המלחמה 50,000 נשים הרות, עם כ-183 לידות ביום בממוצע (עמוד 3).
הארגון לקח על עצמו טיפול בנפגעים ברצועה בזמן המלחמה (עמוד 4).
חלק מדו"ח הארגון התייחס למניעת פשיעה מינית (עמוד 5), חרף העובדה שהארגון לא גינה פשיעה כזו כנגד ישראליות וישראלים בתחילת המלחמה, או כנגד שבויים ישראלים, מצד חמאס.
הארגון לקח על עצמו הקמת בתי חולים ארעיים וחיזוק בתי חולים קיימים ברצועת עזה (עמודים 6, 8).
שיתוף פעולה מלא עם UNRWA (עמוד 10).
ביצוע פעולות דומות ביהודה ושומרון (עמוד 11).
לכל המטרות הללו ואחרות, הארגון הקצה מתקציבו כ-110 מיליון דולרים (410.6 מיליון ש"ח) בין החודשים נובמבר 2023 ו-ינואר 2024 (עמוד 12).
תקציב זה היווה למעשה עלייה ושדרוג של התקציב שהוצע ונתבקש בדו"ח הארגון הקודם בנושא.
ב-20 בנובמבר 2023, פרסם הארגון מאמר שכותרתו: "ארגון הבריאות העולמי מזועזע מן המתקפה האחרונה על בית החולים האינדונזי בעזה".
במאמר זה צוין כי "הארגון תיעד כ-335 התקפות על מוסדות בריאות בשטחים הפלסטינים הכבושים מאז ה-7 באוקטובר, ובכללותן 164 התקפות בעזה, ו-171 התקפות בגדה המערבית".
המאמר קבע: "העולם לא יכול לעמוד מנגד בשקט בזמן שבתי חולים אלה, אשר אמורים להיות מקומות מפלט בטוחים, הופכים לסצנות של מוות, הרס וייאוש".
ב-21 בנובמבר 2023, הודיעו הארגון "בעצב רב על מותה של חברת הצוות שלנו, דימה עבדו-אללטיף מוחמד אל-חאג', בת 29 בשטחים הפלסטינים הכבושים, אשר בית הוריה הופצץ, ובעקבות כך נהרגו היא וכחמישים בני משפחה נוספים שלה".
בכתבה בה הופיע הידיעה נכתב בנוסף: "מתי זה ייעצר?
אנו מתחננים שוב עם כל מי שבידיהם הכוח לסיים את העימות, לעשות זאת".
באוקטובר 2023, פרסם הארגון דו"ח שכותרתו "קריאת מימון רב-מדינתית: השטחים הפלסטינים הכבושים" ובו "קריאה משותפת של הארגון ושל מדינות נוספות, להביא לסיום המשבר בשטחים הפלסטינים הכבושים, ולגיוס 80 מיליון דולרים לתמיכה בפלסטינים בעזה, ביהודה ושומרון, בירדן, במצרים ובמקומות נוספים".
בדצמבר 2023, עברה החלטה בארגון להעביר לאיראן כ-76.1 מיליון אירו (310.4 מיליון ש"ח).
זאת חרף מעורבותה הישירה של איראן בגרימת המלחמה, ותמיכתה הישירה בחמאס וחזבאללה במהלכה.
ב-20 במאי 2024, הצהיר התובע בבית הדין הפלילי הבין-לאומי, כרים קאן, כי ביקש מהשופטים בבית הדין, להוציא צווי מעצר בהאשמת פשעי מלחמה ובהם בין היתר הרעבה - לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, ולשר הביטחון יואב גלנט, ומנגד גם לראשי חמאס אסמאעיל הנייה, יחיא סינוואר ומוחמד דף.
הבקשה עברה להחלטתם של שופטי בית הדין, וב-20 במאי נודע כי השופטת המקסיקנית פסלה את עצמה מלדון בבקשה בשל ניגוד עניינים, וכי שופט צרפתי יחליף אותה.
התגובות הבינלאומיות להצהרה זו נעו מתמיכה בהוצאת הצווים בקרב חלק ממדינות אירופה, ועד להתנגדות מוחלטת ללגיטימיות של הצו, מצד ארצות הברית (שבעצמה, כמו ישראל, אינה מכירה בסמכות בית הדין ואינה חברה בו), והנשיא האמריקאי, ג'ו ביידן, אמר שמדובר ב"שערורייה", וקבע "נעמוד לצד ישראל".
נחשף גם כי בארצות הברית גורמים בקונגרס מקדמים חקיקת בזק דו מפלגתית אשר תטיל סנקציות על התובע, השופטים, ובני משפחותיהם, בשל בקשת הצווים האמורה.
הצווים ממקמים את ישראל בקבוצת מדינות שנתפסות כמפירות של החוק הבינלאומי.
תגובות חברתיות וציבוריות למתקפת הפתע הפלסטינית ומלחמת חרבות ברזל
לפי סקר דעת קהל שערך עיתון האקונומיסט בתחילת המלחמה, רוב הציבור בעולם מזדהה עם ישראל ותומך בה, אף על פי שברשתות החברתיות המקוונות יש יותר פוסטים פרו-פלסטיניים.
ב-14 בנובמבר השתתפו כ-290,000 בני אדם בהפגנה למען ישראל בוושינגטון די.סי..
ב-26 בנובמבר השתתפו למעלה ממאה אלף מפגינים, בהם פוליטיקאים בריטיים ואנשי הקהילה היהודית, במצעד בלונדון נגד האנטישמיות המתגברת ונגד חמאס ותומכיו.
ב-25 בפברואר 2024 יצאו לרחובות בברזיל מאות אלפי מפגינים בעד ישראל, וכנגד נשיא ברזיל המכהן לולה דה סילבה שהתבטא בחריפות כלפי ישראל.
השפעת מלחמת חרבות ברזל בעולם התרבות והבידור
בעקבות פריצת המלחמה, ידוענים, אנשי תקשורת, כתבים ואתרי חדשות ברחבי העולם תמכו בישראל וגינו את המתקפה.
מספר אמנים בינלאומיים רבים הביעו תמיכה פומבית בישראל כמו כוכבי "חברים" קורטני קוקס ודייוויד שווימר.
לעומת זאת חברתם ג'ניפר אניסטון הציגה גיוס לנפגעים הפלסטינים בעזה וגם לנפגעים הישראלים.
קריס ג'נר שיתפה בעמוד האינסטגרם פוסטים המציגים את המספרים מאחורי המתקפה וסטורי נוסף של עמוד ההסברה StandWithUs.
השחקנית היהודייה-אמריקאית איימי שומר שיתפה את הפוסט של מנהלה של מדונה, גיא עוזרי, בו הסביר על המצב בישראל.
השחקנית ג'יימי לי קרטיס הביעה תמיכה כשהעלתה פוסט עם דגל ישראל.
שחקן הקולנוע ומתאבק ה-WWE לשעבר דוויין ג'ונסון "The Rock" העלה פוסט תמיכה בישראל בו גינה בחריפות את מעשי הטבח שביצע ארגון הטרור חמאס.
בין התומכים הנוספים נמנים מדונה, ארנולד שוורצנגר, נואה שנאפ, קייט וולש, מישל טרכטנברג ואשלי טיסדייל, ג'יי.
רמירז, קים קרדשיאן, ודוויין ג'ונסון.
הנסיך ויליאם וקייט מידלטון גינו את ההתקפה על ישראל.
חברת פרמאונט גלובל ביטלה את טקס פרסי המוזיקה של MTV אירופה 2023 שהיה אמור להתקיים בפריז ב-5 בנובמבר, בטענה שהסכסוך בישראל ובעזה "לא מרגיש כמו זמן לחגיגה עולמית".
ב-23 אוקטובר, מעל 400 שחקנים, קומיקאים ומנהלי בידור מהוליווד חתמו על מכתב פתוח לנשיא ביידן.
הם קראו לשחרור בני ערובה המוחזקים על ידי חמאס.
בנוסף המכתב קורא לשחרור כל בני הערובה, בלי הבדלי אזרחות.
ב-10 בדצמבר 2023 הכריז הבמאי והמפיק היהודי סטיבן ספילברג על מיזם לתיעוד הזוועות והפשעים נגד האנושות שביצעו הפלסטינים במתקפת הפתע על ישראל ב-7 באוקטובר.
ב-15 בדצמבר 2023 הסכים (באופן יוצא דופן) מישל וולבק, הסופר הצרפתי, מגדולי הסופרים בעולם ואחד היוצרים המחוזרים ביותר לראיונות, לאפשר ראיון בלעדי עם תמר שבק בפריז.
וולבק אמר: "עד כמה שידוע לי אינני יהודי, אני תומך בכם מסיבות מוסריות".
וולבק הביע דעות נחרצות של תמיכה בישראל ובחיילי וחיילות צה"ל באופן שגם מדינאים לא עשו.
הוא הביע את הערצתו להם ותמך בפעולות צה"ל בעזה, הן הנקודתיות (כירורגיות, כפי שכינה זאת) של סיכולים ממוקדים של אנשים מסוימים, והן הנרחבות של לוחמה בכל שטח רצועת עזה.
הוא הצהיר: "צריך להעניש את חמאס מספיק חזק כדי שישתכנע שאי אפשר לחסל את ישראל".
מספר ספורטאי עילית מהעולם הביעו את דעתם על ההתרחשויות.
במשחקי היורוליג והיורוקאפ ערכו דקת דומייה לזכר קורבנות הטבח במשחקים שנערכו בשבוע שלאחריו.
לעומת זאת התגובות של אופ"א ופיפ"א היו מהוססות יותר.
אופ"א בפגרת הנבחרות שהתרחשה שבוע אחרי המתקפה, הוסיפה דקת דומייה רק לאחר התערבות שינו זוארץ תוך כדי שהכניסו גם את פיגוע הירי בבריסל.
דבר אשר הרגיז רבים מעיתונאי הספורט בישראל.
במחזור המשחקים שנערך שבועיים לאחר מכן בליגות המקצועניות באנגליה, נערכה דקת דומייה לזכר קורבנות שני הצדדים.
בחלק מהמשחקים כמו בדרבי של ליברפול דקת הדומיה בוזתה על ידי חלק מהקהל.
בין הספורטאים שהביעו תמיכה בישראל נמנים לברון ג'יימס, ניימר, ליאונל מסי, פלויד מייוות'ר, טום בריידי, צ'ירו אימובילה, טיבו קורטואה, ריבאלדו, פרנצ'סקו טוטי, גרהאם סונס, מיכאילו מודריק, דוויין ג'ונסון, באדי הילד, וקונור מקגרגור.
בין הספורטאים שהביעו תמיכה בפלסטינים נמנים מוחמד סלאח, רולאנדו, כרים בנזמה, מסוט אוזיל, אריק קאנטונה, ארדה טוראן וקיירי אירווינג.
חלק מכלי התקשורת המערביים, כמו BBC, מציגים את פעילי חמאס בתור "חמושים" ולא בתור מחבלים .
הטיעון לעניין זה הוא כי כך נשמרת האובייקטביות בדיווח - העיתונאים אינם נוקטים צד בשאלה אם מדובר בטרוריסטים או בפעילים בארגון מחתרת הנאבק למען שחרור לאומי.
סר אפרים מירוויס, הרב הראשי של בריטניה, ביקר בחריפות את אופן סיקור הלחימה וטען כי "אם לא משתמשים במונח 'טרוריסט', פותחים חלון הזדמנויות להצדקת העניין".
בעקבות הביקורת הנוקבת על הקביעה השגויה של ה-BBC שקבעה בתחילה בצורה נחרצת שישראל אשמה בפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי בעזה אף על פי שהגורם היה רקטה פלסטינית, ויחד עם ביקורת של גורמים פוליטיים בהם ראש ממשלת בריטניה רישי סונאק ומחאות מול מטה התאגיד, נאלץ ה-BBC לשנות גישה.
ב-15 בנובמבר 2023 פרסם ה-BBC ידיעה שקרית שלפיה כוחות צה"ל תקפו צוותים רפואיים ודוברי ערבית בבית החולים שיפא בעזה.
הידיעה השקרית התבססה על סילוף של הודעת דובר צה"ל שבה דובר דווקא על מתן סיוע לצוותים הרפואיים בידי ישראלים דוברי ערבית.
כעבור מספר שעות פרסם ה-BBC התנצלות על הפרסום הכוזב.
ב-9 בינואר 2024 פרסם ה-BBC התנצלות על ידיעה שקרית שפרסם ובה טען שצה"ל הוציא להורג 137 אזרחים.
תוכנית "ארץ נהדרת" הוציאה מספר מערכונים בשפה האנגלית, בהם כתבי BBC מוצגים באור נלעג, כאשר הם מביעים עמדה פרו-פלסטינית ומתעקשים לסלף עובדות שאינן מוצאות חן בעיניהם.
מערכון אחד שם ללעג את הסיקור החד-צדדי נגד ישראל ובפרט על הדיווח השגוי על הפיצוץ בבית החולים הערבי אל-אהלי, בו הואשמה ישראל בלי בירור מעמיק.
מערכון זה זכה לתהודה בבריטניה ונהפך לוויראלי.
ב-2 בנובמבר 2024, פורסם כי קבוצה של מאות מעובדי BBC מאשימים את הרשת במכתב שנשלח מטעמם בעילום שם אל המנכ"ל בהיותה נוטה לסיקור חיובי של ישראל במלחמה.
הפצת תוכן שקרי ואלים על ידי חמאס וגורמים נוספים
חמאס מנהל מסעות דה-לגיטימציה ותעמולה ברשתות חברתיות.
בעקבות המלחמה החלו תלונות בעולם על כך שחמאס מפיץ דיסאינפורמציה ברשתות החברתיות.
האיחוד האירופי התלונן לאילון מאסק כי X (לשעבר טוויטר) משמשת להפצת דיסאינפורמציה על המלחמה בישראל וכי "תוכן אלים וטרוריסטי לא הוסר מהרשת החברתית".
לפי בדיקה שערך הניו יורק טיימס, חמאס הצליח למנף את קשיי אכיפת מדיניות התוכן של רשת X, ולהפיץ סרטונים אלימים בתפוצה רחבה וזאת במטרה לעורר אימה.
לטענת מומחים בוטים וחשבונות מזויפים שמופעלים על ידי איראן, חמאס והג'יהאד האסלאמי מפיצים פייק ניוז ונרטיבים שמשרתים את חמאס.
בתגובה אמרה מנכ"לית X לינדה יאקרינו , כי הרשת הסירה מאות חשבונות שקשורים לחמאס ומחקה או תייגה עשרות אלפי תכנים מאז פרוץ המלחמה.
גורמים נוספים המעורבים במאמץ כוללים את סוריה, לבנון ועיראק, וכן ארגוני טרור כמו אל-קאעדה והמדינה האיסלמית.
תגובת ויטיג או אולפינציית ויטיג היא תגובה כימית של אלדהיד או קטון עם טריפניל פוספוניום יליד הנקרא ריאגנט ויטיג.
תגובות ויטיג משמשות לרוב להמרת אלדהידים וקטונים לאלקנים.
לרוב, תגובת ויטיג משמשת להכנסת קבוצת מתילן באמצעות מתילן-טריפנילפוספוראן (Ph3P=CH2).
באמצעות ריאגנט זה, אפילו קטון בעל הפרעה סטרית כמו קמפור יכול לעבור להמרה לנגזרת מתילן שלו.
דוגמה לשימוש בו היא בסינתזה של לוקוטריאן A מתיל אסטר.
השלב הראשון משתמש ביליד מיוצב, שבו קבוצת הקרבוניל מצומדת ליליד ומונעת עיבוי עצמי, אם כי באופן בלתי צפוי זה נותן בעיקר את תוצר הציס.
תגובת ויטיג השנייה משתמשת בריאגנט ויטיג לא מיוצב, וכצפוי זה נותן בעיקר את תוצר הציס.
תגובת ויטיג דווחה בשנת 1954 על ידי גאורג ויטיג ועמיתו אולריך שולקופף.
על תרומה זו, זכה ויטיג בפרס נובל לכימיה בשנת 1979.
תגובת בנארי היא תגובה אורגנית.
בשנת 1931 גילה אריך בנארי כי β-(N,N- דיאלקילאמינו)-ויניל קטונים הגיבו עם ריאגנטי גריניארד בסיפוח 1,4 כדי לתת קטוני α,β-בלתי רוויים, אלדהידי α,β-בלתי רוויים ואסטרי α,β-בלתי רוויים, כמו גם קטונים ואלדהידים פולי-בלתי רוויים לאחר הידרוליזה של תוצר הביניים של התגובה ואלימינציה של אמין דיאלקילי.
"הכלב הנובח" הוא תגובה כימית אקסותרמית הנובעת מהצתה של תערובת של פחמן דו-גופרי וחמצן דו-חנקני.
כאשר התערובת ניצתת בצינור גלילי, התגובה מייצרת הבזק בהיר ו"ווף" חזק - רעש המזכיר כלב נובח.
במילים פשוטות, תגובת "הכלב הנובח" היא תהליך בעירה, שבו דלק (פחמן דו-גופרי, CS2) מגיב עם חומר מחמצן (חמצן דו-חנקני, N2O), ומייצר חום וגופרית.
חזית הלהבה בתגובה היא אזור של גז חם מאוד ולומיניסצנטי, המופק מפירוק המגיבים.
באפריל 1853, יוסטוס פון ליביג ערך הדגמה של הניסוי מול משפחת המלוכה הבווארית.
אולם, מיכל הזכוכית התנפץ, ורסיסים גרמו לפציעות קלות בפניהם של המלכה תרזה, בנה הנסיך לואיטפולד, וליביג עצמו.
תגובת פיצוי היא תגובה חיובית של פרט או אוכלוסייה כלפי טריפה.
יחסי טורף-נטרף מצויים בשיווי משקל בטבע, ולמרות הסברה שפרט או אוכלוסייה ניזוקים מן הטורף, לא כך תמיד הם פני הדברים, ופעמים רבות צומחת מכך תועלת, הן לפרט והן לאוכלוסייה.
תגובת פיצוי של אוכלוסייה מתרחשת כאשר פגעי הטריפה מתאזנים באמצעות גידול האוכלוסייה באותו שיעור בו הוקטנה.
תגובת פיצוי של פרט היא למשל התגובה של צמח על אכילת חלקים ממנו.
הצמח מפצה על הנזק שנגרם לו בהחלפה מהירה של רקמות שנאכלו ברקמות חדשות, וקצב ההטמעה כמעט שאינו יורד.
הפיצוי נגרם בשל כמה סיבות:
סיבה אחת היא שישנם בצמח חלקים בעלי כושר הטמעה, אבל אין ביכולתם לבצעה משום שהאור איננו מגיע אליהם.
חלקים אלה מהווים עול על הצמח, ועצם אכילתם או אכילת חלקים סמוכים אליהם שהיעדרם מאפשר חדירת אור, תורמת באופן חיובי למאזן האנרגיה של הצמח.
סיבה אחרת היא המצאות חומרי תשמורת בצמח.
אלה משתחררים ומזינים את הצמח עד אשר ביכולתו ללבלב מחדש ולהצמיח רקמות.
מובן שככל שיעשה שימוש בחומרי תשמורת אלה, מאגרם ידולדל והצמח לא יוכל עוד לנצלם.
סיבה נוספת היא שאם מערכת השורשים אינה נפגעת, הרי אלה מעבירים לנצר מינרלים ומים בכמות דומה אולם לפחות יחידות נפח בצמח ועל כן התזונה בצמח משתפרת באופן כללי.
תגובת שרשרת גרעינית היא התרחשות של תגובות גרעיניות מסוג מסוים, כגון ביקוע או היתוך, שכל אחת מהן גורמת באופן ישיר להתרחשות של יותר מתגובה אחת נוספת בממוצע ― כך שכמות התגובות הגרעיניות הולכת וגדלה עם התקדמות התהליך.
תגובת שרשרת לא יציבה הכוללת כמות מספיקה של דלק ביקוע, כמות המכונה מסה קריטית, יכולה לגרום לפיצוץ שמשחרר אנרגיה רבה, והיא התהליך עליו מבוסס נשק גרעיני.
בנוסף, ניתן לשלוט בתגובת השרשרת ולעשות בה שימוש כמקור אנרגיה בכורים גרעיניים.
להלן כמה משוואות ביקוע, המראות ממוצעים בתגובת שרשרת גרעינית:
משוואות אלה אינן כוללות בתוכן 10MeV עבור חלקיקי נייטרינו שלא נעשה בהם שימוש וקשה לגלותם.
כשאטום כבד עובר ביקוע גרעיני הוא נשבר לשני שברי ביקוע או יותר.
שברי הביקוע מורכבים מאטומים קלי משקל יחסית לאטום הכבד.
סכום המסות שלהם לא תואם במדויק לזה של האטום הכבד, גם כאשר מתחשבים בנייטרון שגרם לביקוע.
הפרש המסות מורכב מנייטרונים שנפלטו ושחרור של אנרגיית קשר.
הנייטרונים עוזבים את אתר הביקוע במהירות גבוהה, ועשויים להתנגש עם אטומים כבדים אחרים בתופעה המכונה בשם "לכידת ביקוע".
דבר זה יכול להסתיים בביקוע גרעיני, וכך ליצור את הבסיס לתגובת שרשרת.
זמן ההיווצרות הממוצע הוא הזמן הממוצע שעובר מפליטת נייטרון עד ללכידת ביקוע.
הנייטרונים עוברים מרחקים קצרים בלבד, עד לטווח של 10cm (הקוטר של מסה קריטית); המהירות הממוצעת של נייטרון היא באזור של 10,000km/s, כך שמסגרת הזמן היא בטווח של 10ns.
יחידה זו מכונה לעיתים שייק (Shake = עשר ננו שניות).
גורם הכפלת הנייטרון האפקטיבי, או k, הוא מספר הנייטרונים הממוצע שמשתחרר וגורם לתגובת ביקוע נוספת.
הנייטרונים הנותרים נכשלים ביצירת ביקוע, או שאינם נספגים בכלל ועוזבים את המערכת.
הערך של k עבור שילוב של שתי מסות הוא תמיד גדול יותר מאשר המרכיבים.
במקרים מסוימים הערך שלו שווה לסכום של ערכי k של המרכיבים.
גודלו של ההפרש תלוי במהירות ובמרחק, כמו גם באוריינטציה הפיזיקאלית.
מעבר של כדור קטן דרך חור קטן מפיק ערך גדול במיוחד של k: כמו לירות קליע "קווי" לתוך מטרה המעוצבת בצורת סדק.
ניתן לעשות הבחנה בין המקרים הבאים:
K < 1 (מסה תת-קריטית): תחילת התגובה היא עם ביקוע אחד ומתקבל ממוצע כולל של 1/(1-k) ביקועים.
K > 1 (מסה על-קריטית): תחילת התגובה היא עם נייטרון אחד כאשר יש הסתברות לא-טריוויאלית שהוא לא גורם ביקוע או שתחילת תגובת השרשרת דועכת.
הן מספר הנייטרונים הנוכחים בקבוצת האטומים (שהוא גם השיעור המיידי של תגובת הביקוע), ומספר הביקועים שהתרחשו מאז תחילת התגובה, הוא פרופורציונלי ל- , כאשר g הוא זמן ההיווצרות הממוצע ו-t הוא הזמן שעבר.
דבר זה לא יכול להמשיך: K יורד כאשר כמות חומר הביקוע שנשארה יורדת; כמו כן, גם המבנה הגאומטרי והצפיפות עשויים להשתנות: המבנה הגאומטרי משתנה בקיצונית כאשר חומר הביקוע הנותר נקרע לגזרים, אולם בנסיבות אחרות הוא פשוט יימס ויתנדף, וכדומה.
כאשר K שואף ל-1, החישוב הזה נותן הערכת יתר במידה מסוימת ל"שיעור ההכפלה".
כאשר גרעין אורניום סופג נייטרון הוא נכנס למצב מעורר למשך זמן קצר מאוד שיכול לדעוך במספר דרכים אפשריות.
הצורה הנפוצה היא ביקוע לשני שברים, תוצרי ביקוע, שהם בדרך כלל איזוטופים של יוד וצזיום, עם פליטה של מספר נייטרונים.
תוצרי הביקוע עצמם אינם יציבים, עם טווח רחב של זמן חיים, ובדרך כלל מדובר במספר שניות, ומתפרקים גם כן, ובכך משחררים נייטרונים נוספים.
בדרך כלל, מחלקים את אוכלוסיית הנייטרונים שבקעו לשני סוגים – "נייטרונים מיידיים" ו"נייטרונים מתעכבים".
באופן טיפוסי, "החלק של הנייטרונים המתעכבים" הוא פחות מ-1% מהכמות הכוללת.
בכור גרעיני ערך K המשתנה הוא באזור 1 על מנת לקבל תהליך יציב.
כאשר מושג מצב שבו K = 1 כאשר כל הנייטרונים המופקים נלקחים בחשבון, הריאקציה נחשבת "קריטית" וזה המצב שמושג בכור גרעיני.
שינויי הכוח הם איטיים, וניתנים לשליטה עם מוטות ייצוב.
כאשר מושג מצב של K = 1 וכאשר לוקחים בחשבון רק את הנייטרונים ה"מיידיים", התגובה נחשבת כ"קריטית מהירה" – שיעורי הכפלה קצרים בהרבה יכולים להתרחש, כאשר הדבר תלוי בקריטיות העודפת (K – 1).
השינוי בתגובתיות שצריך להיות כדי לעבור מקריטיות ל"קריטיות מהירה" (כלומר, החלק של הנייטרונים המתעכבים) מוגדר כדולר.
הערך של K מוגדל על ידי מחזיר נייטרונים המקיף את החומר הבקיע, וגם על ידי הגדלת הצפיפות שלו: ההסתברות של נייטרון לכל ס"מ של מעבר לפגוע בגרעין היא פרופורציונלית לצפיפות, בעוד המרחק שהוא עובר לפני עזיבת המערכת מוקטן רק על ידי השורש הריבועי של הצפיפות.
בשיטת הקריסה כלפי פנים עבור כלי נשק גרעיניים, הפיצוץ מתרחש על ידי הגדלת הצפיפות באמצעות פיצוץ קונבנציונלי.
נניח שביקוע הנגרם על ידי נייטרון הפוגע בגרעין מפיק 3 נייטרונים (כלומר, 2 נייטרונים נוספים).
בנוסף, נניח כי K > 1. ההסתברות שנייטרון יגרום ביקוע היא K / 3. ההסתברות שנייטרון חופשי לא יגרום תגובת שרשרת היא (1 - k / 3) (אין ביקוע כלל) בנוסף להסתברות של לפחות ביקוע אחד, כאשר אף לא אחד משלושת הנייטרונים שהופקו גורם תגובת שרשרת.
לאחרון יש הסתברות של K / 3 פעמים בחזקה השלישית של ההסתברות הראשונה שהוזכרה שנייטרון חופשי לא גורם לתגובת שרשרת.