tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הליגה נחלשה במהלך מלחמת הקודש השלישית ופורקה על ידי אלכסנדר הגדול בעקבות הריסת תבאי בשנת 335 לפנה"ס.
ערי הליגה המשיכו לשמור על קשרים ביניהם עד אשר שולבה בויוטיה במאה ה־3 לפנה"ס בליגה האיטולית.
הליגה הארצית בכדורגל הייתה הליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בישראל עד שנת 1999, ובעקבות השינויים במבנה הליגות והקמת ליגת העל הפכה לליגה השלישית.
בשנת 1976 הוחלט על הקמת הליגה הארצית כליגה שנייה מתחת לליגה הלאומית, הליגה הבכירה דאז, ומעל לליגה א' שהייתה עד אז הליגה השנייה בישראל.
לפי ההחלטה ארבע הקבוצות האחרונות בליגה הלאומית, בתוספת ארבע הקבוצות במקומות 2-5 בליגה א' דרום ובליגה א' צפון, הרכיבו את הליגה הארצית החדשה.
לאורך רוב שנותיה היו בליגה הארצית 16 קבוצות, והיא המשיכה לשמש כליגה שנייה עד תום עונת 1998/1999, אז הוחלט על שינוי במבנה הליגות והקמת ליגת העל מעל הליגה הלאומית.
הליגה הארצית הפכה לליגה השלישית ושיחקו בה 12 קבוצות, כאשר שתי הקבוצות הראשונות בתום כל עונה עלו לליגה הלאומית, ושתי האחרונות ירדו לליגה א' דרום ולליגה א' צפון, בהתאם למיקומן הגאוגרפי.
כמו כן בתום כל עונה ירדו שתי הקבוצות האחרונות בליגה הלאומית לליגה הארצית, ואילו לליגה הארצית עלו שתי קבוצות, אחת מליגה א' דרום ואחת מליגה א' צפון.
בתקופה זו נערך גם גביע הטוטו לליגה השלישית, והוא בוטל עם ביטול הליגה הארצית בשנת 2009.
עונת 2008/2009 הייתה האחרונה בתולדות הליגה הארצית, לאחר שהוחלט לבטלה ולהגדיל את שתי הליגות הבכירות.
סקציה נס ציונה סיימה את העונה במקום הראשון, ויחד עמה עלו לליגה הלאומית גם הפועל אשקלון, הפועל ראשון לציון, הפועל מרמורק, בית"ר שמשון תל אביב, מכבי עירוני בת ים והפועל נצרת עילית.
הקבוצות הנוספות ששיחקו בעונה האחרונה של הליגה הארצית וירדו בסופה לליגה א' היו מכבי כפר כנא, הפועל בני טמרה, הפועל אום אל-פחם, הפועל בני ג'דיידה ומכבי עירוני טירת כרמל.
הליגה הארצית בכדורסל היא ליגת הכדורסל השלישית בחשיבותה בכדורסל הישראלי, ומורכבת משתי ליגות המחולקות לפי אזור גאוגרפי: ליגה ארצית צפון וליגה ארצית דרום.
מעונת 1991/92 ועד לעונת 2014/15 הקבוצות אשר סיימו במקום הראשון בליגה הארצית בכל מחוז היו מעפילות לליגה הלאומית (הליגה השנייה) החל מעונת 2015/16 הונהג לתקופה של 4 עונות פלייאוף עליה ממקומות 1 עד 4 בכל מחוז בסיום עונת 2018/19 הורחב הפלייאוף למקומות 1 עד 8.
בעונת 2020/21 הורחבה הליגה לאחר שבוטלו היורדות לליגה א' וכל מחוז גדל מ-12 קבוצות ל-13 קבוצות.
בעקבות מגפת הקורונה ב-13 במרץ 2020 הודיע איגוד הכדורסל על השעיית כלל משחקים ללא הגבלת זמן בכלל הליגות וביניהן גם הליגה הארצית
ב-16 במרץ 2020 הודיע איגוד הכדורסל על סיום העונה וביטול הליגה הלאומית והקפאת היורדות לארצית.
ב-25 במאי 2020 הודיע איגוד הכדורסל כי כלל הליגות הסתימו וכי הקבוצות הממוקמות במקום הראשון יעלו בכלל הליגות (מלבד שתי הראשונות בלאומית) ולא יהיו יורדות.
בינואר 2021, הודיע איגוד הכדורסל כי בעונת 2020/21 לא יתקיימו פלייאוף עלייה ומשחקי מבחן באופן זמני, עקב מגפת הקורנה וכי רק אם הליגה תשלים כ-70 אחוזים ממשחקיה יהיו עולות לליגת הלאומית ויורדות לליגה א', אם רק ליגה אחת מבין השתיים תשלים 70 אחוזים ממשחקיה, העולות והיורדות היו רק בה.
מעונת המשחקים 2015/16 לאחר תום הליגה הסדירה, הונהג פלייאוף עלייה בכל מחוז בין מקומות 1–4 בשיטת פלייאוף (חצי גמר וגמר) ששוחק בסדרות הטוב משלוש.
המנצחת בגמר של כל מחוז העפילה לליגה הלאומית (שתי עולות סך הכול).
רמת השרון 4 הפועל מגדל העמק/יזרעאל 2 הפועל חבל מודיעין 1 מכבי שדרות 2
בארבע שנות הפלייאוף רק שתי קבוצות שסיימו במקום הראשון העפילו לליגה הלאומית.
פלייאוף עליון החל מעונת 2019/20
בסיום עונת 2018/19 הודיע איגוד הכדורסל על שינוי מבנה הפלייאוף בליגה הארצית.
לאחר ניסוי שנערך בליגה ובחן את קיום הפלייאוף במתכונת של ארבע קבוצות ממקומות 1–4 הוחלט להרחיב את הפלייאוף לקבוצות במקומות 1–8.
מקום 1 נגד מקום 8 בשיטת הטוב מ-3 כאשר הקבוצה שסימה את העונה במקום הראשון מארחת את המשחק הראשון והשלישי אם יש צורך בקיומו.
מקום 2 נגד מקום 7 בשיטת הטוב מ-3 כאשר הקבוצה שסימה את העונה במקום השני מארחת את המשחק הראשון והשלישי אם יש צורך בקיומו.
מקום 3 נגד מקום 6 בשיטת הטוב מ-3 כאשר הקבוצה שסימה את העונה במקום השלישי מארחת את המשחק הראשון והשלישי אם יש צורך בקיומו.
מקום 4 נגד מקום 5 בשיטת הטוב מ-3 כאשר הקבוצה שסימה את העונה במקום הרביעי מארחת את המשחק הראשון והשלישי אם יש צורך בקיומו.
המנצחות בסדרת רבע הגמר מעפילות לחצי הגמר בשיטה זהה לשיטת רבע הגמר אם הקבוצה שסיימה ראשונה מפסידה ברבע הגמר, זכות האירוח עוברת לקבוצה שסיימה שנייה וכן הלאה, אם כל ארבע הקבוצות הראשונות הודחו ברבע הגמר זכות האירוח תהיה של ה-5 ו-6.
כיום יש עולה אחת בלבד מכל מחוז, והיא זו המנצחת בסדרת הגמר המחוזית.
סדרת הגמר גם היא מתנהלת בשיטת הטוב מ-3 אם הקבוצה שסיימה ראשונה מפסידה בחצי הגמר, זכות האירוח עוברת לקבוצה שסיימה שנייה וכן הלאה.
עונה סגנית צפון תוצאה סגנית דרום2023/24הפועל כפר סבא1-2מכבי אשדוד2024/25 - - -
לאחר דחיית פתיחת העונה עקב מלחמת חרבות ברזל שונה מבנה הפלייאוף ורק הקבוצות במקומות 1–4 בכל מחוז יעפילו לפלייאוף.
המנצחות בסדרות חצאי הגמר המחוז יעפילו לגמר המחוז שהמנצחת תעפיל לליגה הלאומית.
בנוסף המפסידות מכל מחוז בסדרת הגמר יתמודדו ביניהם גם כן על כרטיס נוסף לליגה הלאומית.
לקראת עונת 2024/2025 ועקב מלחמת חרבות ברזל הוחלט על ביטול היורדות מהעונה החולפת (מלבד אליצור רעננה שהחליטה לוותר) לכן בעונה זו הליגה תכלול 31 קבוצות (15 במחוז הצפוני ו-16 במחוז הדרומי).
8 הראשונות בכל מחוז יעפילו לפלייאוף שבסיומו שתי המנצחות יעפילו לליגה הלאומית.
כמו כן שתי המפסידות בסדרות הגמר יתמודדו בסדרה נוספת שתקבע את העולה השלישית.
שלוש האחרונות בכל מחוז ירדו לליגה א', בעוד הרביעית מהסוף בכל מחוז (מקום 12 במחוז צפון ומקום 13 במחוז דרום) יתמודדו במשחק מבחן נגד הירידה.
קבוצה עיר אולם מושביםאליצור גבעת שמואלגבעת שמואלאולם בית ספר מורשת נריה900הפועל בני כפר סבא כפר סבא אולם היובל 680הפועל לב-חוף השרון מ.א.
חוף השרוןאולם כדורסל בית יהושע הפועל מגידו מ.א.
קבוצה עיר אולם מושביםאליצור נווה-דוד רמלהרמלהאולם קריית מנחם2,000הפועל גזר/נען/נצר סרנימועצה אזורית גזר, קיבוץ נצר סרני וקיבוץ נעןאולם קיבוץ נעןהפועל חבל אילותמ.א.
חבל איילותאולם קיבוץ יטבתה600הפועל חבל מודיעיןחבל מודיעיןאולם חט"ב נחשון, שוהם300הפועל יפו הצופיםיפובית הספר חסן ערפההפועל מטה יהודהמ.א.
מטה יהודהאולם בית הספר תיכון הרטוב, צרעה250הפועל נצר סרני/אריק גזרנצר סרני וגזראולם קיבוץ נצר סרני250הפועל רמת גן/גבעתייםרמת גן וגבעתייםאולם אורט אבין450מ.כ.
קריית מלאכיקריית מלאכיקאנטרי קלאב קריית מלאכימכבי באר יעקבבאר יעקבמרכז מקס450מכבי דימונהדימונהאולם נועם חיים650מכבי תל אביב/שהםשוהםאולם בית ספר יסודי ניצנים500עצמה מודיעיןמודיעין-מכבים-רעותתיכון עירוני א'
עונהעולות אל הליגה הלאומית בכדורסל
!יורדות מהליגה הלאומית בכדורסלעולות מליגה א' בכדורסל
!יורדות לליגה א' בכדורסל2024/2025מכבי חיפהמכבי פתח תקווה אליצורא.ס.
אשקלון/קריית גתמכבי אשדוד/גדרותמכבי מעלה אדומיםהפועל כפר סבאמ.כ.
קריית מלאכיהפועל גזר/נען/נצר סרני הפועל יפו הצופים הפועל לב-חוף השרוןמכבי עירוני כרמיאלהפועל נשרמ.כ.
אשקלון בוטלו היורדות2018/2019הפועל חבל מודיעין
מכבי רחובותאליצור נחל שורק, הפועל גלבוע ברוש, אליצור נווה-דוד רמלה, עירוני קריית אונו, אליצור גבעתיים, מכבי בת ים, מכבי כרמיאל, , .2017/2018אליצור "איתו" אשקלון
אליצור עירוני נתניההפועל מגדל העמקמכבי שדרות, מכבי תל אביב גברי, מכבי חדרה, מכבי קריית ביאליק, אליצור גבעתיים, הפועל כפר קאסם הפועל ג'ת, הפועל מבועים/מרחבים, הפועל גזר/נען, אליצור רמלה, עירוני קריית אונו2016/2017 מכבי קריית מוצקין
רמת השרון הפועל נצרת עילית, מכבי כרמיאל, אליצור גבעת שמואל, הפועל מבועים/מרחבים, עירוני קריית אונו.הפועל באר טוביה, הפועל לב השרון, אליצור אשקלון, הפועל נשר, אקדמיית וינגייט.
הליגה הבלקנית הייתה ברית של ארצות נוצריות אורתודוקסיות, שוכנות חבל הבלקן, שכוונה נגד האימפריה העות'מאנית.
בברית לקחו חלק בולגריה, סרביה, מונטנגרו ויוון.
ברקע ליצירת הברית הייתה המלחמה האיטלקית-עות'מאנית ב-1911 והתחושה שזאת העת בה ניתן לכבוש טריטוריות עות'מאניות.
הדיפלומטיה של האימפריה הרוסית השקיעה מאמצים לכינון הברית, שתאמה את האינטרסים שלה ויצרה מצב לא רגיל בו צרפת והאימפריה האוסטרו-הונגרית מצאו עצמן בחזית דיפלומטית משותפת כנגד הליגה והאימפריה הרוסית.
ראשית הברית הייתה בהסכם חשאי להגנה הדדית, בין בולגריה ובין סרביה, שנחתם ב-13 במרץ 1912. ההסכם הזה הורחב ב-12 במאי להסכם צבאי.
ב-29 במאי, בסופיה, נחתם הסכם בין בולגריה ובין יוון ובהמשך התווסף גם הסכם בין מונטנגרו ובין בולגריה.
מלחמת הבלקן הראשונה התחילה ב-8 באוקטובר כשמונטנגרו הכריזה מלחמה נגד האימפריה העות'מאנית ובנות הברית הנוספות שלחו ב-13 באוקטובר אולטימטום לאימפריה העות'מאנית והכריזו עליה מלחמה ב-18 באוקטובר.
ניצחון הליגה הבלקנית וכיבוש שטחים עות'מאנים נרחבים הביאה לסוף הברית, כי השותפות התחילו לריב על חלוקת הטריטוריות, במיוחד על חלוקת מקדוניה ואלה היו הסיבות העיקריות למלחמת הבלקן השנייה.
הליגה האיטלקית הראשונה בכדוריד (באיטלקית: Serie A - 1ª Divisione Nazionale) הנקראת גם סרייה א', הוקמה ב-1982. הליגה כוללת את 16 הקבוצות הטובות באיטליה ובכל עונה שלוש קבוצות שסיימו במקומות האחרונים יורדות לליגה השנייה והקבוצות שסיימו בשלושת המקומות הראשונים בליגה השנייה עולות.
האלופה ושתי הקבוצות שמסיימות את הליגה במקומות 2 ו-3 משחקות בגביע האלופות בכדוריד (שמקבילה לליגת האלופות בכדורגל וליורוליג בכדורסל) וכן זוכת הגביע ומקומות 4 ו-5 משחקות בגביע האיגוד האירופאי (שמקביל לליגה האירופית בכדורגל וליורוקאפ בכדורסל).
אלופת הליגה עונדת בעונה הבאה סמל קטן עם דגל איטליה על מדיה, הנקרא "סקודטו" (מגן קטן).
הקבוצה שמייצגת את העיר טריאסטה זכתה בתחרות 17 פעמים.
הליגה הבלטית הייתה ליגת הכדורסל הבכירה במדינות הבלטיות שבצפון אירופה: אסטוניה, לטביה, ליטא, שוודיה, פינלנד, רוסיה, בלארוס וקזחסטן.
ליגה זו הייתה ליגה אירופאית, שהתקיימה במקביל לליגות מקומיות בכל אחת מן המדינות, בדומה לתחרויות אירופאיות אחרות כמו היורוליג.
התאחדות הליגה הבלטית חברה ביול"ב, וחברה מצביעה במועצת המנהלים של היורוליג.
הליגה הייתה דומה במתכונתה לליגת הכדורסל האדריאטית.
בסיום עונת 2017/2018, הודיעה ההתאחדות כי היא מקפיאה את פעילות הטורניר, שלא חזר מאז.
הליגה נוסדה בשנת 2004 כדי להוסיף עוד כמה חודשים לעונות הקצרות של הליגות האזוריות הקטנות של אסטוניה, לטביה וליטא.
הליגה כוללת בתוכה בתחילה 22 קבוצות.
בשנת 2007 הונהגה ליגת משנה לליגה הבלטית כאשר האחרונה בליגה הבלטית יורדת לליגה זו, והראשונה בליגת המשנה עולה לליגה הבלטית, בנוסף הוקם גביע האתגר הבלטי.
הקבוצות החזקות והדומיננטיות ביותר במפעל זה היו הקבוצות הליטאיות שזכו ב-13 מתוך 14 העונות של הליגה כשהתקיימה, ובראשם הייתה ז'לגיריס קובנה שזכתה 5 פעמים במפעל.
בסיום עונת 2017/2018, הודיעה ההתאחדות הבלטית כי היא מקפיאה את פעילות הטורניר, שלא חזר מאז.
הרכב הליגה לפי מדינות בעונתה האחרונה (2017/2018)
הליגה האמריקאית היא הצעירה מבין שתי הליגות שמרכיבות את ליגת ה-MLB, ובין ליגות הבייסבול המקצועניות הוותיקות בעולם.
בתום העונה הסדירה והפלייאוף שאחריה, נפגשת אלופת הליגה עם אלופת הליגה הלאומית לסדרת גמר בשם הוורלד סיריס, שמכריעה מי תהיה אלופת ליגת ה-MLB.
שורשי האמריקן ליג מגיעים מליגת המשנה, הווסטרן ליג, שפעלה באזור המערב התיכון בארצות הברית.
לאחר בחירתו של באן ג'ונסון לנשיא הליגה ב-1883, הוא החל להרחיבה במטרה להופכה לליגה בכירה.
ב-1889 שונה שמה של הליגה לשמה הנוכחי, והוקמו קבוצות חדשות בקליבלנד ובשיקגו, מהלכים אלו נעשו ללא התנגדות של הנשיונל ליג, שבאותה תקופה הייתה הליגה הבכירה היחידה, ושלטה בפועל בבייסבול המקצועני.
ב-1900 הצטמצמה הנשיונל ליג מ-12 ל-8 קבוצות לאחר שניפתה קבוצות מבולטימור, וושינגטון, קליבלנד ולואיוויל.
הייתה זו הזדמנות פז עבור האמריקן ליג, שניצלה את המצב והקימה קבוצות משלה בבולטימור, וושינגטון ובוסטון.
בתחילת 1901 הכריז ג'ונסון על האמריקן ליג כליגה מקצוענית בכירה שתתחרה בנשיונל ליג.
שמונה קבוצות היו במייסדות הליגה:
פילדלפיה אתלטיקס (כיום האוקלנד אתלטיקס)
בוסטון אמריקנס (כיום הבוסטון רד סוקס)
מילווקי ברוארס (כיום הבולטימור אוריולס)
שיקגו וייט סטוקינג (כיום השיקגו וייט סוקס)
בולטימור אוריולס (כיום הניו יורק יאנקיז)
וושינגטון סנאטורס (כיום המינסוטה טווינס)
קליבלנד בלוז (כיום הקליבלנד אינדיאנס)
למרות ניסיונות הנשיונל ליג לפגוע בליגה הצעירה היא הצליחה לשרוד ולהתקיים לצידה של "אחותה" הבכירה.
ב-1903 עברה קבוצת בולטימור אוריולס לניו יורק ובכך בנתה בסיס לליגה בעיר הגדולה והמשפיעה ביותר, בה פעלו עד אז רק קבוצות מהנשיונל ליג.
ב-1961 התרחבה הליגה בשתי קבוצות נוספות, מוושינגטון ומלוס אנג'לס, וב-1969 נוספו עוד שתיים בסיאטל ובקנזס סיטי.
באותה שנה חולקה הליגה לשני בתים של שש קבוצות כל אחד, כמו כן נוספה סדרת גמר, בה התחרו ראשי שני הבתים על הזכות להעפיל לוורלד סיריס.
ב-1974 התרחבה ל-14 קבוצות, ונוספה קבוצה ראשונה מקנדה, הטורונטו בלו ג'ייז.
ב-1994 אורגנה הליגה מחדש, הקבוצות חולקו לשלושה בתים אזוריים, כאשר שלוש מנצחות הבתים והמסיימת שנייה בעלת המאזן הטוב ביותר, מעפילות לסיבוב הראשון של הפלייאוף.
לקראת עונת 2013 עברה יוסטון אסטרוס מהנשיונל ליג לבית המערבי של האמריקן ליג.
ב-1973 אומץ באמריקן ליג חוק החובט הייעודי (Designated hitter), לפיו שחקן אחד מכל קבוצה יכול לשמש כחובט מבלי שצריך גם להשתתף במשחק השדה.
המשמעות המעשית היא שהמגישים לא נאלצים לעלות ולחבוט, ובמקומם יכולות הקבוצות לשבץ שחקן המצטיין בצד ההתקפי.
החוק אומץ גם בנשיונל ליג ב-2022.
במהלך העונה הסדירה של ה-MLB נפגשות קבוצות משתי הליגות לסדרות משחקים המכונות אינטר-ליג.
על פי המסורת חלק מהסדרות מתקיימות בין קבוצות מאותו אזור גאוגרפי המתחרות על קהל האוהדים הפוטנציאלי, למשל שיקגו וייט סוקס מהאמריקן ליג נגד השיקגו קאבס מהנשיונל ליג, קנזס סיטי רויאלס נגד הסנט לואיס קרדינלס והניו יורק יאנקיז נגד הניו יורק מטס.
חוקי המשחק בסדרות אלו הם על פי הנהוג בליגה של הקבוצה המארחת את ההתמודדות.
הניו יורק יאנקיז היא הקבוצה הדומיננטית ביותר לאורך שנות קיומה של הליגה, נכון ל-2015 היאנקיז זכו 41 פעמים באליפות הליגה (ו-27 פעמים בוורלד סיריס).
אחריהם אוקלנד אתלטיקס עם 15 זכיות ובוסטון רד סוקס עם 13.
בוסטון רד סוקס - נוסדה ב-1901
ניו יורק יאנקיז - נוסדה בבולטימור ב-1901, עברה לניו יורק ב-1903
טורונטו בלו ג'ייז - נוסדה ב-1977
טמפה ביי רייס - נוסדה ב-1998
בולטימור אוריולס - נוסדה ב-1894 במילווקי, עברה לסנט לואיס ב-1902, ועברה לבולטימור ב-1954
שיקגו וייט סוקס - נוסדה ב-1894 בסו סיטי, איווה, עברה לסיינט פול ב-1895, ולשיקגו ב-1900
קליבלנד אינדיאנס - נוסדה ב-1894 בגרנד רפידס, מישיגן, עברה לקליבלנד ב-1900
דטרויט טייגרס - נוסדה ב-1894
קנזס סיטי רויאלס - נוסדה ב-1969
מינסוטה טווינס - נוסדה ב-1901 בוושינגטון, עברה למיניאפוליס ב-1961
לוס אנג'לס איינג'לס - נוסדה ב-1961
אוקלנד אתלטיקס - נוסדה ב-1901 בפילדלפיה, עברה לקנזס סיטי ב-1955 ולאוקלנד ב-1968
סיאטל מארינרס - נוסדה ב-1977
טקסס ריינג'רס - נוסדה בוושינגטון ב-1961, עברה לדאלאס ב-1972
יוסטון אסטרוס - נוסדה ביוסטון ב-1962, עברה לאמריקן ליג לקראת עונת 2013.
הליגה הבלקנית הבין לאומית (באנגלית Balkan International Basketball League) היא ליגת כדורסל אזורית אירופאית שהוקמה בשנת 2008 והתקיימה ברציפות עד 2024.
הליגה מורכבת ממספר משתנה של קבוצות ממספר מדינות בחבל הבלקן אך לעיתים גם מחוצה לו.
הרשימה לא מונה אף אחת מהקבוצות הגדולות באותן המדינות, שמשתתפות במפעלים השונים של היול"ב.
הליגה מממנת את ההוצאות של הקבוצות המשתתפות בה ונתמכת על ידי פיב"א אירופה.
הליגה חולקה לשני בתים המשוחקים בשני סיבובים (בית/חוץ).
כאשר הראשונה בכל בית עולה אוטומטית לפיינל פור.
מקומות 2-3 מכל בית עולות לשלב רבע הגמר בשיטת בית/חוץ.
2 הקבוצות המנצחות, עולות גם לפיינל פור.
שתי המנצחות בחצי הגמר, ישחקו בגמר.
ושתי המפסידות ישחקו על המקום השלישי.
בעונת זו נרשמו חמש קבוצות בלבד והליגה שוחקה במתכונת של ליגה רגילה כאשר בסיום היו אמורות 4 הראשונות להתמודד בשיטת פיינל פור, אך הליגה בוטלה עקב מגפת הקורנה.
הראשונה בבית צפון א' פגשה את הראשונה בבית דרום ב' והראשונה בבית דרום א' פגשה את הראשונה בבית צפון ב', שתי המנצחות שצלחו את שלב ההצלבה העפילו לסיבוב הבתים השני לבית עם 4 קבוצות הבלקן.
בעונה זו הודיעו 10 קבוצות מ-5 מדינות על הצטרפותן לליגה בסופו של דבר קומאנובו 2009 הודחה לאחר פתיחת הטורניר ובפועל השתתפו 9 קבוצות, הקבוצות שיחקו במתכונות של שני בתים בשלב הראשון, שני בתים בשלב השני, שלב פליי אין וטורניר פיינל פור לאחריו.
בתחילה נרשמו 7 קבוצות מ-5 מדינות אך לאחר מספר מחזורים הודחו בשקמי פריזרן עקב מחסור בשחקנים ולאחר שני הפסדים טכנים ובודיוולינק קייב שלא הצליחה לעמוד בהתחיבויות כספיות.
לאחר מכן קוצרה הליגה ובוטל שלב רבע הגמר ובמקומו התקיים פינחל פור.
לעונה זו נרשמו בתחילה 4 קבוצות מ-3 מדינות ולאחר תחילת העונה הצטרפה קייבי פיה, בסך הכל שוחקו בבית בודד שני סבבים ולאחר מכן התקיים טורניר פיינל פור, בעונה זו השתתפה לראשונה קבוצה מקפריסין.
ברואה (ברוי)84−55 / 77−73 קומנובו 2009שני משחקי גמר (בית וחוץ) סטארה זאגורה, בולגריה / קומאנובו, מקדוניה2017/2018 לבסקי סופיה73−82 בשקימי פריזרןגמר סמוקוב, בולגריה2018/2019 בלוקוטחנה68:82 טאוטהגמר טירנה, אלבניה2019/2020לא התקיים2020/2021 הפועל חולון75:91 אקדמיק פלובדיבגמר חולון, ישראל2021/2022 הפועל גליל עליון70:86 מכבי חיפהגמר נהריה, ישראל2022/2023הפועל באר שבע דימונה95:99קייבי פיהגמר סטארה זאגורה, בולגריה2023/2024 סיגל פרישטינה67:72 א.א.ל.
2008/2009: טרוויס פטרסון (רילסקי ספורטיסט)
2010/2011: ווידן סטוינובסקי (פני אינדוסטריס)
2022/2023: דייוויד אפיאני (הפועל באר שבע דימונה)
בשנת 2020 עקב מגפת הקורונה בישראל, בעונת 2020/2021 נרשמו 12 קבוצות מליגת העל בכדורסל בישראל לליגה הבלקנית כולן חוץ ממכבי תל אביב עקב חוזה חתום עם היורוליג.
הסיבה להרשמה היא שלפי תקנות הקורונה בתאריך שיועדה להיפתח הליגה הישראלית, רק קבוצות המייצגות את ישראל באירופה יכולות להתאמן כרגיל והליגה הישראלית תידחה.
הליגה האירופית של אופ"א היא תחרות כדורגל למועדונים אירופאיים, המנוהלת על ידי אופ"א, התאחדות הכדורגל האירופית.
הליגה האירופית היא טורניר המועדונים הכלל-אירופי השני בחשיבותו - מתחת לליגת האלופות ומעל לקונפרנס ליג.
בתחרות משתתפות קבוצות שסיימו במקומות מסוימים בצמרת הליגה של ארצן או שזכו בגביע הלאומי.
לכל מדינה מוקצה מספר מקומות בטורניר בהתאם למיקומה בדירוג הליגות של אופ"א.
הטורניר הוקם בשנת 1971 ונקרא בשם גביע אופ"א (UEFA Cup) כהמשך לטורניר גביע ערי הירידים.
בשנת 1999 אוחד הטורניר עם גביע אירופה למחזיקות גביע, ומאז החלו להעפיל לטורניר גם קבוצות אשר זכו בגביע בארצן.
בשנת 2009 אוחד הטורניר עם גביע האינטרטוטו, והחל להיקרא הליגה האירופית, כחלק מתהליך מיתוג שעבר.
הזוכה בליגה האירופית משחקת בסופר קאפ האירופי מול זוכת ליגת האלופות.
הטורניר נוסד כ"גביע אופ"א" כהמשך לטורניר גביע ערי הירידים שנערך בשנים 1955–1971. מספר הקבוצות שהשתתפו בגביע ערי הירידים צמח מ-11 קבוצות במהלך שנותיו הראשונות של הטורניר (1955–1958) ל-64 קבוצות במהדורתו האחרונה (1970/71).
לאור צמיחתו של הטורניר, החליטה אופ"א להקים טורניר תחת ניהולה שיהווה המשך לגביע ערי הירידים.
בשלב הגמר של מהדורתו הראשונה של הטורניר בעונת 1971/72, אשר הפגיש שתי קבוצות אנגליות, ניצחה טוטנהאם הוטספר את וולברהמפטון וונדררס, והפכה לקבוצה הראשונה שזוכה בטורניר.
בעונה שלאחר מכן, קבוצה אנגלית נוספת, ליברפול, זכתה בתואר לאחר שגברה בגמר על בורוסיה מנשנגלדבך הגרמנית.
מנשנגלדבאך זכתה בתואר בשנים 1975 ו-1979, ובנוסף סיימה כסגנית בשנת 1980. ליברפול זכתה בתואר פעם נוספת בשנת 1976 לאחר שגברה בגמר על קלאב ברוז' הבלגית.
כמו כן, הגיעה אנדרלכט הבלגית לשלב הגמר שנתיים ברצף (1983 ו-1984), כשבפעם הראשונה זכתה הקבוצה בתואר ושנה לאחר מכן סיימה כסגנית.
בשנת 1989 החל הכדורגל האיטלקי לבסס את הדומיננטיות שלו במפעל, כשנאפולי במדיה שיחק דייגו מראדונה, זכתה בטורניר לאחר שגברה בשלב הגמר על שטוטגרט הגרמנית.
שנות ה-90 החלו עם שנתיים בהן קבוצות איטלקיות בלבד העפילו לשלב הגמר, כששנה לאחר מכן (1992) קבוצה איטלקית נוספת, טורינו, העפילה לשלב הגמר בו הפסידה לאייאקס ההולנדית.
שנה לאחר מכן זכתה יובנטוס האיטלקית בתואר בפעם השלישית בתולדותיה, כשאינטר מילאנו זכתה בתואר שנה אחריה, והשאירה את הגביע באיטליה שנה נוספת.
בשנת 1995 התקיים גמר כל-איטלקי בפעם השלישית בתולדות המפעל בו גברה פארמה על יובנטוס.
שנת 1996 הייתה השנה היחידה בעשור זה אליו לא העפילה לפחות קבוצה איטלקית אחת.
בשנתיים שלאחר מכן העפילה אינטר מילאנו לשלב הגמר, כשאת הראשון הפסידה לשאלקה 04 הגרמנית לאחר דו-קרב בעיטות עונשין, כשבשנה לאחר מכן גברה על לאציו בגמר כל-איטלקי הרביעי בתולדות המפעל.
בשנה זו, החל שלב הגמר להיות משוחק במתכונת של משחק יחיד, אשר החליף צמד המשחקים שהונהגו בשיטת בית-חוץ עד אז.
בשנת 1999 גברה פארמה במשחק הגמר על אולימפיק מרסיי וסיימה עידן בו נשלט המפעל על ידי קבוצות איטלקיות.
בשנת 2004 זכתה ולנסיה בתואר, והחלה עידן בו עברה הדומיננטיות במפעל לקבוצות הספרדיות.
בשנים 2006 ו-2007 זכתה סביליה בתואר, כשבתואר השני מבין השניים זכתה הקבוצה לאחר שגברה על אספניול הספרדית בגמר הכל-ספרדי הראשון בתולדות המפעל.
בשנים 2005 ו-2008 זכו צסק"א מוסקבה וזניט סנקט פטרבורג בהתאמה בתואר, ושחטאר דונצק האוקראינית, קבוצה פוסט-סובייטית נוספת, זכתה בתואר בשנת 2009.
בעונת 2009/10 עבר המפעל תהליך של מיתוג מחדש והחל להיקרא בשם "הליגה האירופית".
אתלטיקו מדריד זכתה בתואר בשנים 2010 ו-2012, כשמשחק הגמר השני מבין השניים, הפגיש שתי קבוצות ספרדיות בפעם השנייה בתולדות הטורניר.
בשנת 2013 הפכה צ'לסי האנגלית לקבוצה הראשונה שזוכה בתואר שנה לאחר שזכתה בליגת האלופות.
בשנים 2014–2016 זכתה סביליה הספרדית בתואר שלוש פעמים ברציפות, אשר הפכו אותה לקבוצה המצליחה בתולדות המפעל עם חמש זכיות בסך הכול.
באופן מסורתי היה הטורניר פתוח לקבוצות אשר סיימו כסגניות הליגה בארצן.
בנוסף, קבוצות אשר נושרות מהמקום השלישי של שלב הבתים של ליגת האלופות, עוברות ישירות לשלב 32 האחרונות של הליגה האירופית.
ב-24 במאי 2013 הוחלט בקונגרס אופ"א שהחל מעונת הקבוצה אשר תזכה בליגה האירופית תקבל בעונה שלאחר מכן כרטיס אוטומטי למפעל הבכיר יותר של היבשת, ליגת האלופות.
נכון לעונת 2024/2025 השחקן עם מספר הזכיות הרב ביותר הוא חוסה אנטוניו רייס, אשר זכה בחמישה גביעי ליגה אירופית: שניים עם אתלטיקו מדריד ושלושה עם סביליה.
כמות הנציגות המשתתפות בטורניר נקבעת על פי דירוג הליגות של אופ"א.
ככל שמדינה מדורגת גבוה יותר בדירוג, כך היא תשלח יותר נציגות למפעל, והן יחלו להשתתף בשלבים מתקדמים יותר של המוקדמות.
בדרך כלל הקבוצות שעולות לליגה האירופית הן אלה שסיימו במקומות הכי גבוהים בליגה שלהן מתחת לקבוצות שהעפילו לליגת האלופות, וכן זוכות גביעים מקומיים.
בכל עונה (החל מעונת 2021/2022) בחודשים יולי ואוגוסט, נערכים סיבוב מקדים ופלייאוף.
בסיבוב המקדים משתתפות 16 קבוצות: 3 מחזיקות הגביע מליגות 13–15, 10 המפסידות מסיבוב המוקדמות השני בליגת האלופות במסלול אלופות ו-3 המפסידות מסיבוב המוקדמות השני בליגת האלופות במסלול לא-אלופות.
בסיבוב הפלייאוף משתתפות 20 קבוצות: 8 המנצחות מהסיבוב המקדים, 6 מחזיקות הגביע מליגות 7–12 ו-6 מפסידות מסיבוב המוקדמות השלישי בליגת האלופות.
הקבוצות שמסיימות במקום השני בכל בית מעפילות לשלב ה"נוקאאוט" מקדים יחד עם הקבוצות שסיימו במקום השלישי בכל בית בליגת האלופות.
הקבוצות שמסיימות ראשונות בכל בית מעפילות לשלב ה"נוקאאוט" יחד עם המנצחות מהסיבוב הקודם.
שלבים אלו מתקיים בשיטת משחקי בית וחוץ.
המנצחות של סיבובים אלו מעפילות לרבע הגמר שמתקיים אף הוא, כמו גם משחקי חצי הגמר, בשיטת בית וחוץ.
שתי הקבוצות שמעפילות למשחק הגמר נפגשות למשחק בודד שנערך באצטדיון שנקבע מראש לכל עונה, והוא זה שקובע את הזוכה באליפות הליגה האירופית.
איינדהובןאצטדיון ארמאנד סזאריבסטיה, צרפת פ.ס.וו.
איינדהובן ניצחה 3–0 בסיכום הכולל1979 הכוכב האדום בלגרד1–1 בורוסיה מנשנגלדבךאצטדיון הכוכב האדוםבלגרד, יוגוסלביה בורוסיה מנשנגלדבך1–0 הכוכב האדום בלגרדריינשטדיוןדיסלדורף, גרמניהבורוסיה מנשנגלדבך ניצחה 2–1 בסיכום הכולל1980 בורוסיה מנשנגלדבך3–2 איינטרכט פרנקפורטבוקלברגשטדיוןמנשנגלדבך, גרמניה המערבית איינטרכט פרנקפורט1–0 בורוסיה מנשנגלדבךואלדשטדיוןפרנקפורט, גרמניה המערביתאיינטרכט פרנקפורט ניצחה בזכות יתרון שערי חוץ1981 איפסוויץ' טאון3–0 א.ז.
קלןאצטדיון סנטיאגו ברנבאומדריד, ספרד פ.צ.
גביע אופ"א בשיטת משחק גמר
עם הצטרפותה של התאחדות הכדורגל הישראלית בשנת 1994 כחברה מלאה באופ"א, זכתה ישראל לנציגה במפעל.
הפועל באר שבע הייתה לנציגה הראשונה של ישראל במפעל לאחר שסיימה במקום השלישי בליגה הלאומית.
באר שבע הוגרלה במוקדמות הטורניר מול אריס סלוניקי היוונית, הפסידה לה בסיכום שני המשחקים, והודחה מהטורניר.
בעונת 2001/2002 רשמה הפועל תל אביב הישג שיא לקבוצה ישראלית בטורניר, לאחר שהעפילה לשלב רבע הגמר, כשבדרך הדיחה את הקבוצות: אררט ירוואן, גזיאנטפספור, צ'לסי, לוקומוטיב מוסקבה ופארמה.
בשלב רבע הגמר הודחה על ידי קבוצת מילאן האיטלקית.
הישג נוסף של קבוצה ישראלית בטורניר הוא של מכבי חיפה שהעפילה לשלב שמינית הגמר בעונת 2006/2007 והודחה על ידי אספניול הספרדית.
הישג שיא לשחקן ישראלי במפעל נרשם בעונת 2012/2013 כאשר יוסי בניון זכה בגביע במדי קבוצת צ'לסי, אם כי בניון לא השתתף במשחק הגמר.
הישג השיא הקודם היה של דוד פיזנטי ב-1986, עת השתתף באחד מצמד משחקי גמר גביע אופ"א, בהם הפסידה קבוצתו, פ.צ.
קלן, בסיכום המצטבר, לריאל מדריד.
הליגה הארצית בכדוריד היא הליגה השלישית והנמוכה ביותר בכדוריד הישראלי.
הליגה כוללת שני מחוזות (צפון/דרום), כשבכל מחוז 8 קבוצות.
הקבוצה שמסיימת ראשונה בכל מחוז בסיום העונה, עולה לליגה הלאומית.
ואותן מחליפות שתי הקבוצות שסיימו במקום האחרון בליגה הלאומית.
הצפונית מבין השתיים נשלחת לשחק בעונה שלאחר מכן בליגה הארצית צפון, והדרומית, בארצית דרום.
להלן הקבוצות המשתתפות בעונת 2022/2023:
הליגה האנטישמית של צרפת נוסדה בשנת 1889 על ידי העיתונאי הצרפתי אדואר דרימון ופעלה בשלהי המאה ה-19 בצרפת של ימי הרפובליקה הצרפתית השלישית.
הליגה, שבמקור נקראה גם הליגה הלאומית האנטישמית של צרפת (Ligue nationale antisémitique de France), הפיצה פרסומים אנטישמיים ופרסומים כנגד הקומוניזם והבונים החופשיים.
בין ראשי הליגה היו ז'אק דה ביאז וז'ול גרן.
הליגה נוסדה לאחר פרסום ספרו הפופולרי של דרימון "צרפת היהודית" (La France juive) ולאחר כישלון ניסיון ההפיכה של הגנרל ז'ורז' בולנז'ה שהביאו להתגברות הרגשות הלאומניים.
עיתונים רבים תמכו בליגה האנטישמית, ובהם "לה ליברה פארול" (La Libre Parole, "המילה החופשית") שבעריכת דרימון, "ל'אנטי-ז'ואיף" (L'Antijuif, "האנטי-יהודי") שבעריכת גרן ו"לה קרואה" (La Croix, "הצלב").
העיתון "לה ליברה פארול" שתמך בליגה, הוציא כ-91 גיליונות עיתון שבועי, מ-30 באפריל 1895 ועד 19 בדצמבר 1896. העיתון המשיך להופיע עד 1924. חלק מהגיליונות יצאו בתדירות גבוהה יותר.
בפתח כל מהדורה הופיעה קריקטורה או ציור, לרוב אנטישמיים ומודפסים בצבע.
בכמה מהגיליונות קריקטורות אנטישמיות היו מודפסות על כפולת העמודים האמצעית בגיליון.
קריקטורות אלה היו לרוב ברוח הליגה ותמכו בה וברעיונותיה.
מלבד תעמולה אנטישמית, ארגנה הליגה גם הפגנות נגד היהודים וגינתה מעורבות בסקנדל של מניות חברת תעלת פנמה ("שערוריית פנמה").
בזמן משפטו של אלפרד דרייפוס, שהוביל לפרשת דרייפוס, נקטה הליגה עמדה עקבית נגד דרייפוס וגם הפיצה תאוריות קונספירציה על ניסיונות כביכול של הבונים החופשיים להפיל את הרפובליקה הצרפתית השלישית.
הליגה החלה להתפרק ב-1899, בשל חילוקי דעות בין דרימון וגרן, אך שמשה מודל לליגות אחרות ימניות קיצוניות בצרפת בתקופה שבין מלחמות העולם.
בשנת 1899 הפכה הליגה, בהנהגתו של גרן, ל"גרנד אוקסנט דה פראנס" (Grand Occident de France) שהתרכזה יותר בפעילות אנטי-מסונית אם כי שמרה על אופייה האנטישמי.
השם עצמו מתייחס לשמו של הארגון המסוני הגדול והותיק בצרפת (Grand Orient de France).
בתקופה זו הליגה הייתה מקושרת לשבועון של ז'ול גרן, ל'אנטיג'ויף".
הליגה נעלמה בהדרגה לאחר פרשת פורט שברול (Fort Chabrol) ומעצרו של גרן.
האימפריה האתונאית השנייה הידועה גם בשם הברית האתונאית השנייה או הליגה האתונאית השנייה, היא קונפדרציית איים שהתקיימה ביוון העתיקה בין 355-378 לפנה"ס בהנהגת אתונה.
האימפריה הייתה המשך של הליגה האטית-דלית (הידועה גם בשם "האימפריה האתונאית הראשונה") והייתה מכוונת בעיקרה כנגד ההגמוניה הספרטנית.
הפוליס היוונית העתיקה אתונה, הגיעה לשיא עוצמתה בתקופת המאה ה-5 לפנה"ס, עת יצאה כמנצחת העיקרית ממלחמת פרס–יוון.
לאחר המלחמה הקימה אתונה את "הליגה האטית-דלית", הידועה גם בשם "האימפריה האתונאית הראשונה".
אף על פי שלכאורה הפולייס החברות בברית היו בעלות מעמד שווה, הרי שבפועל עד מהרה השתלטה אתונה על הליגה ושלטה ביד חזקה בבעלות בריתה באמצעות קלירוכיות שהקימה.
התנהגות זאת התנקמה בה עד מהרה בדמות המלחמה הפלופונסית, שבמהלכה תמכו מרבית הפולייס היווניות בליגה הפלופונסית בהנהגת ספרטה.
בשנת 404 לפנה"ס הסתיימה המלחמה בניצחון מוחץ של ספרטה ובפירוק הליגה הדלית.
הניצחון הספרטני במלחמה פתח בתולדות יוון עידן שזכה לכינוי "ההגמוניה הספרטנית", אולם עד מהרה התגלו הספרטנים כרודנים לא פחות מהאתונאים, ובשנת 395 לפנה"ס נפתחה המלחמה הקורינתית.
במלחמה זו איחדו כוחות אתונה, תבאי, ארגוס וקורינתוס, כנגד ספרטה.
בשנת 387 לפנה"ס, נחתם שלום אנטלקידס שסיים את המלחמה.
הפולייס המתנגדות לספרטה נאלצו לחתום על ההסכם רק בשל איומים מצד האימפריה הפרסית, ולפיכך זכה ההסכם לכינוי "שלום המלך" (על שמו של מלך פרס ארטקסרקסס השני).
הודות לתמיכה הפרסית, רודנותם של הספרטנים רק גברה לאחר שלום המלך.
עם זאת, בשנת 378 לפנה"ס מרדו התבנים בספרטנים, וגירשו את חיל המצב הספרטני מהקדמאה.
מסע המלחמה הכושל של המלך הספרטני קלאומברוטוס הראשון לתבאי, השלים את ניפוץ המיתוס בדבר היותה של ספרטה בלתי מנוצחת, ואתונה חשה כעת חופשייה לנסות ולחדש את עוצמתה האבודה.
בשנת 378 לפנה"ס פתחה אתונה בשלב הראשון של תוכניותיה על ידי כך שפרסמה קריאה לכל ערי יוון עצמה, במטרה להתגונן מפני ספרטה הרודנית.
לקריאה זאת נענו כיוס ותבאי, שכבר היו בעלות בריתה של אתונה, אך גם ביזנטיון, רודוס, מיטילנה, מיטמנה ואיים נוספים.
בשלב השני נשלחה פנייה משותפת בשם כל בעלות הברית אל כל היוונים והברברים שלא היו נתונים תחת שלטון הפרסים, להצטרף גם הם לברית החדשה .
ההצעה להצטרף לברית התקבלה בהתלהבות רבה, מכיוון שהברית של ספרטה עם פרס נחשבה בעיני יוונים רבים כבגידה מבישה ("מדיזם").
אתונה מצדה, למדה מלקחי העבר, וכעת הבטיחה שיטת הנהגה מתונה יותר ופחות אימפריאליסטית.
כבר בהצהרה הראשונית הוכרז כי כל עיר תוכל לחיות על פי המשטר שבו תבחר, אתונה לא תציב חילות מצב בשום מקום, לא ייגבה מס, ולא יוקמו קלירוכיות על אדמות בעלות הברית.
יתרה מכך, האתונאים ויתרו על כל רכוש שלהם, פרטי או ציבורי, אשר היה על אדמת בעלות הברית, ואזרחי אתונה התחייבו להבא לא לרכוש נכסים כאלו.
לבעלות הברית הוקמה אספה מיוחדת שנקראה סינהדריון, והוקמה מנציגים של כל בעלות הברית.
הסינהדריון התכנס באתונה, אף על פי שאתונה עצמה לא יוצגה בו כלל.
כתוצאה מכך, כל החלטה של הברית הייתה צריכה לקבל אישור משתי מועצות נפרדות: הסינהדריון, ואספת העם של אתונה (האקלסיה).
הפיקוד על הצבא והצי נמסר לאתונה, אולם המס השנתי (פורוס) שהיו ערי הברית משלמות בתקופת האימפריה הראשונה, לא חודש.
תחת זאת, בעלות הברית הרימו תרומות (סינטקסיס) לטובת מאמץ מלחמתי.
מחד, שיטה זו הייתה אהודה הרבה יותר בקרב בעלות הברית ושיפרה את נאמנותן.
מאידך, בעלות הברית נהגו לרוב להרים תרומות רק כאשר הדבר נגע באינטרסים שלהן או למען פעולות צבאיות ופוליטיות שנעשו בקרבתן.
יתרה מכך, לעיתים השיטה גרמה למחסור בכספים, כך שמצביאים נאלצו להפעיל לחץ כדי להשיג 'תרומות' בצורה עצמאית.
הבדל מהותי נוסף שיצרה השיטה, היא העובדה שלא הוקם מנגנון קבוע לניהול אוצר הברית כמו בתקופת האימפריה הראשונה.
בניגוד לברית הראשונה שכוונה בראש ובראשונה נגד פרס, כוונה הברית הנוכחית כנגד ההגמוניה הספרטנית, אך לא זנחה גם את היוונים תושבי אסיה הקטנה הנמצאים תחת שלטון פרס.
בהדרגה הצטרפו אל הברית גם רוב ערי אובויה, ערי תראקיה וכלקידיקי, חלק מהמנהיגים המקומיים בתסליה, ואף אפירוס.
בשיאה כללה הברית כ-70 חברות.
בעקבות כינון הברית וחוסר שביעות הרצון הכללית מהתנהלותה של ספרטה, העזה אתונה לתמוך בגלוי בתבאי במלחמתה כנגד ספרטה.
עד מהרה גורשו הספרטנים מרוב שטחי בויאוטיה.
בשנת 376 לפנה"ס החליטו הספרטנים לשבור את האימפריה האתונאית השנייה, ושייטת ספרטנית נשלחה לתקוף את פיראוס.
המצביא האתונאי כבריאס הביס את הספרטנים בקרב נקסוס וחידש את מיתוס השליטה האתונאית בים.
כביראס קיבל את הצטרפותם של מרבית האיים הקיקלאדיים לברית.
בשנת 375 לפנה"ס פתחו האתונאים בשני מסעות מלחמה מקבילים.
כבריאס פשט על תראקיה וצירף לברית את תסוס, סמותרקה ואבדרה.
טימותאוס הכה את הצי הספרטני בקרב באזור מערב יוון, וקיבל את הצטרפותן לברית של קורקירה, קפלוניה וערי אקרנאניה.
עם זאת, הכסף החל לאזול לאתונה, ולפיכך היא קיבלה בשמחה את הצעתה של פרס לתווך בינה לבין ספרטה.
הסכם השלום המחודש שנחתם בשנת 374 לפנה"ס היווה ניצחון כביר עבור אתונה.
הן פרס והן ספרטה הכירו בברית האתונאית כשוות ערך לליגה הפלופונסית, וחילות המצב הספרטניים גורשו מפלטאיה ומתספיאה.
עם זאת, ההסכם הופר עד מהרה.
המצביא האתונאי טימותאוס הושיב קבוצת גולים דמוקרטים בראש גשר מבוצר על חצי האי זקינתוס.
ספרטה מחתה בפני אספת העם האתונאית על המעשה, אולם אתונה נתנה לו אישור ואף הורתה על קבלת זקינתוס לברית.
ספרטה קיבלה הבטחה לעזרה מדיוניסיוס הראשון, טיראן סירקוסאי שבסיציליה, מה שעודד אותה לפתוח במלחמה מחדש.
הספרטנים החליטו להשתלט על קורקירה כדי שתשמש להם קרש קפיצה מסיציליה ליוון.
הספרטנים השיגו עליונות במים מסביב לקורקירה, והטילו מצור על העיר.
האתונאים החליטו על מסע מלחמה לעזרת הקורקירים, ונאלצו לשם כך להטיל מס רכוש ומס מיוחד.
למזלם של האתונאים, הספרטנים לא טרחו לשלם את שכר החיילים בזמנו, כך שהמשמעת בשורותיהם הייתה רפה.
הקורקירים ערכו פשיטה על מחנה הצרים, והמפקד הספרטני נהרג.
הצי הספרטני חשש מהופעת הצי האתונאי בפיקודו של איפיקרטס, והתפזר גם כן.
על אף הישגים אלו, האתונאים היו מותשים מהמלחמה, בניגוד לתבנים שנהנו ממנה מאוד והצליחו להרחיב מאוד את תחומי שליטתה של הליגה הבויאוטית.
בשנת 371 לפנה"ס נכנעו תבאי וספרטה ללחצן של אתונה ופרס, והסכימו לחתום על הסכם שלום.
ברגע האחרון מנהיג תבאי, אפמינונדס, הביא לביטולו של ההסכם, כאשר דרש להחליף את המילה "תבנים" במילה "בויאוטים".
דרישה זו נתקלה בהתנגדות עזה מצד הספרטנים, והתבנים הביסו אותם בקרב לאוקטרה וניפצו לנצח את העוצמה הספרטנית.
אתונה תפסה עד מהרה את מקומה של ספרטה כמבצעת של "שלום המלך" מטעם פרס.
עם זאת, התקררו היחסים בינה לבין תבאי ואליס, שסירבו לחתום על הסכם שלום עם ספרטה.
קרנה של ספרטה ירדה ולעולם לא שבה עוד, ואת מקומה מיהרה לתפוס תבאי ("ההגמוניה התבנית").
תבאי מיהרה לפרוש מהברית האתונאית, ובעקבותיה ערי אובויה, כלקידיקי ואקרנאניה.
קרנה של הברית ירדה בהתאם.
כעבור מספר שנים נוספות הסתכסכו האתונאים עם התבנים, כאשר שני הצדדים ניסו להגביר את השפעתם בים האגאי.
בשנת 363 לפנה"ס הופיע אפמינונדס בראש צי תבני בביזנטיון, ובהשפעתו מרדה העיר באתונה.
התנהל משא ומתן על הרחבת המרד גם אל כיוס ורודוס, אולם אז נטשו הכוחות התבניים את הזירה והביזנטים ויתרו על היוזמה.
בשנת 361 לפנה"ס התרחב המרד כאשר גם קורקירה נטשה את הברית, ובו זמנית נחשפה חולשתה של אתונה לנוכח פשיטותיו של אלכסנדר מפראי שמולן הייתה חסרת אונים.
בשנת 357 לפנה"ס פרשו גם רודוס, כיוס וקוס מהליגה האתונאית, ויחד עם ביזנטיון (שכאמור לעיל כבר פרשה בשנת 363), הקימו ברית מתחרה, מה שהוביל לפריצתה של מלחמה שזכתה לכינוי "מלחמת בעלות הברית".
הגורם העיקרי לפרוץ המרד היא שהסיבה המרכזית להקמת הברית האתונאית, הגנה כנגד ספרטה, כבר לא הייתה תקפה, ונראה היה שאתונה דואגת בעיקר לאינטרסים של עצמה.
שנתיים לאחר פריצת המלחמה, בשנת 355 לפנה"ס, נאלצו האתונאים להכיר בעובדה שקופת המלחמה שלהם ריקה, בעוד המורדים נהנים מתמיכה כלכלית מהפרסים.
באותה שנה הכירה אתונה בפרישתן ובעצמאותן של הערים המורדות, שעד מהרה הצטרפה אליהן לסבוס, וכך באה אל קיצה האימפריה האתונאית השנייה.
לאחר סיום המלחמה הברית האתונאית המשיכה להתקיים בהרכב מצומצם, כאשר הערים האחרונות שנותרו חברות בה היו: סאמוס, למנוס, אימברוס, סקירוס, האיים הקיקלאדיים, אובויה, וכמה נמלים בתראקיה ובחרסונסוס.
דור אחד לאחר מכן, ולאחר תבוסתן המשותפת של אתונה ותבאי בקרב כירונאה (338 לפנה"ס), פורקה הברית באופן סופי וההגמוניה ביוון עברה לידיה של מוקדון.
הליגה הארצית בכדורסל נשים היא ליגת הכדורסל השלישית בישראל לנשים.
הליגה מורכבת מקבוצות שהשתתפו בעבר בליגה השנייה או הראשונה או שמתיימרות להעפיל אליה.
ובנוסף קבוצות חדשות וקבוצות בת של קבוצות מהליגה הלאומית ומליגת העל.
הליגה מחולקת לארבעה מחוזות (צפון/שרון/מרכז/דרום) בשני סיבובים של 11 משחקים.
4 הקבוצות שסיימו במקום הראשון בכל מחוז מעפילות אל טורניר העלייה, כאשר בחצי הגמר נפגשות 4 הקבוצות ושתי המנצחות מעפילות לליגה הלאומית, כאשר שתי המפסידות בחצי הגמר מתחרות על הכרטיס השלישי והקבוצה המנצחת עולה גם היא לליגה הלאומית.
צפון1מכבי כרמיאל עירוני2הפועל נצרת אורתודוקס3מכבי שפרעם4הפועל עראבה5הפועל נחף6הפועל קריית טבעון7הפועל ע .הירדן/טבריה8הפועל גליל תבור9הפועל תמרה10הפועל יפיע11הפועל סחנין12הפועל דיר חנא
שרון1אליצור נתניה עירוני2הפועל מעגן מיכאל3הפועל חיפה4הפועל טייבה5מכבי חיפה ביכורים6עירוני אעבלין7מכבי הוד השרון8הפועל פתח תקווה9מכבי חדרה10הפועל שפרעם11ביתר כפר יונה12הפועל הכרמל עוספיא
מרכז1הפועל נס ציונה2בני יהודה ת"א עזר3עירוני ראש העין קובי4הפועל יפו5בני יהודה תא/בית דני6הפועל ל.ח.
חוף השרון7בני יהודה באהבה8אליצור פתח תקווה9מכבי תל אביב/גני תקוה10מכבי שהם11בני יהודה/כ.באהבה12אליצור רמת גן
דרום1הפועל ב-ש אלטשולר2הפועל ברנר3מכבי רחובות טופז4עצמה מודיעין5אס"א ירושלים ורשה6הפועל אשקלון7אסא ירושלים/פ.זאב8ביתר אשדוד9מ.ל.ה.ש ירושלים10אליצור ירושלים11הפועל באר שבע אסא12הפועל מטאור אשדוד
הליגה הבלארוסית הראשונה בשמה המלא הליגה הראשונה של אליפות בלארוס בכדורגל (בבלארוסית: Першая ліга чэмпіянату Беларусі па футболе) היא הליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל הבלארוסי.
הוקמה בשנת 1992, בעקבות עצמאות בלארוס ומהווה לליגת המשנה בכדורגל.
שתי הקבוצות המסיימות במקומות הראשונים בתום כל עונה מעפילות לליגת העל.
הליגה כוללת 16 מועדונים שמשחקים זה מול זה ב-30 מחזורים (למעט בעונות 1992 ו -1995 שנערכו במתכונת מקוצרת של 15 מחזורים).
בהזדמנויות שונות מספר הקבוצות המשתתפות צומצם (ועמד על 15 או 14), בשל פרישת קבוצות מהליגה וחוסר במציאת קבוצות שיחליפו את מקומן.
ברוב העונות, שתי הקבוצות הטובות ביותר מעפילות לליגת העל, בעוד שתי הקבוצות הפחות טובות נושרות לליגה הבלארוסית השנייה.
עם זאת היו כמה סטיות מהפורמט, במיוחד כאשר ליגת העל הורחבה או צומצמו בה מספר הקבוצות.
קבוצות שמסומנות בכתב מודגש הן קבוצות שהעפילו לליגת העל בסוף העונה.
סלביה מאזיר ויטבסק 2015 איסלוץ' מחוז מינסק הורודייה קרומקצ'י מינסק 2016 הומל דנייפר מוהילב לוקומוטיב הומל 2017 לוץ' מינסק סמולביץ' טורפדו מינסק 2018 סלביה מאזיר אנרגטיק מינסק בלשינה בוברויסק2 2019 בלשינה בוברויסק סמולביצ'י 2020 ספוטניק רצ'יצה הומל קרומקאצ'י מינסק
הקבוצה הייתה אמורה להעפיל לליגת העל אבל נדחתה על ידי ההתאחדות
הקבוצה הייתה אמורה להעפיל לליגת העל אבל התפרקה לאחר סיום העונה
הליגה הארצית בכדורגל נשים היא ליגת כדורגל נשים השלישית בכדורגל הנשים בישראל אחרי ליגת העל (ליגה ראשונה) והליגה הלאומית (ליגה שנייה).
הליגה נוסדה בשנת 2015 כליגת מאמא-רגל (או מאמא גול), ליגה חובבנית בת 4 קבוצות ששיחקו משחקים של 15 דקות למחצית, לרוחב המגרש, 8 שחקניות בקבוצה וללא מגבלת חילופים.
כיום, בעונת 2019/2020 היא משוחקת על מגרש שלם, 90 דקות, 11 שחקניות בקבוצה וללא מגבלת חילופים.
הליגה הוגדרה כליגה בפיתוח החל משנת 2017 כשהכוונה להפוך אותה לליגה רגילה תוך חמש שנים.
החלטה זו גרמה לכך שמשרד הספורט לא הכיר בקיומה של ליגת כדורגל נשים שלישית ולא העביר תקציבים כפי שהתחייב.
הנושא הגיע לפתחו של בג"ץ ולאחר דיון בנושא הסכים משרד הספורט להעביר התקציבים שהבטיח.
הליגה נקראת "הליגה הארצית לנשים" החל מעונת 2016/2017 והחל מעונת 2019/2020 היא משוחקת כליגת כדורגל נשים רגילה כששתי הקבוצות שיסיימו ראשונות בסוף העונה יעלו לליגה הלאומית.
בליגה מספר קבוצות שמשתנה מעונה לעונה בהתאם למספר הקבוצות שנרשמו להתאחדות באותה עונה.
להלן הקבוצות המתמודדות בעונת 2022/2023 בליגה הארצית בכדורגל נשים:
קבוצהישובמגרש הערותהפועל עפולהעפולהאס"א תל אביב ב'תל אביבמגרש אוניברסיטת תל אביבמכבי יבנהיבנהבועטות טמרהטמרההפועל איחוד בנות אעבליןאעבליןמכבי עירוני אשדודאשדודהסינתטיקועירוני אור יהודהאור יהודהמכבי פנתרות אשדודאשדוד
הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר היא רשת של אוניברסיטאות עתירות מחקר אירופאיות, שנוסדה בשנת 2002 כשותפות בין עשרים אוניברסיטאות מחקר רב־תחומי.
מטרת הליגה היא להשפיע על המדיניות באירופה ולפתח את השיטות הטובות ביותר באמצעות חילופי ניסיון הדדי.
חברי הליגה מפתחים ומפיצים את השקפתם בנוגע למחקר, חדשנות והשכלה גבוהה באמצעות מסמכי מדיניות, הצהרות, ישיבות ואירועים המסייעים לעיצוב המדיניות ברמת האיחוד האירופי.
הליגה מהווה שיח למוסדות אירופה ובעלי עניין אחרים במדינות.
הליגה פועלת כקול חזק של אוניברסיטאות עתירות מחקר באירופה במגוון רחב של נושאים הקשורים למדיניות ויוזמות של האיחוד האירופי.
אוניברסיטאות הליגה ומגזר המחקר בכללותן תורמות משמעותית לכלכלה האירופית.
בשנת 2016, חברי הליגה הניבו שווי כלכלי קולקטיבי של 99.8 מיליארד אירו ו־1.3 מיליון משרות.
פעילויות פיתוח המדיניות של הליגה מתבצעות בעזרת קבוצות; קבוצות מדיניות, קבוצות נושאיות וקבוצות רשת, המורכבות מנציגי הליגה או אנשי צוות בכירים אחרים, והן מוקמות לפי הצורך כדי לסייע בפירוט עמדות המדיניות של הליגה.
הליגה מפרסמת באופן קבוע מגוון מאמרים ודוחות המצהירים הצהרות מדיניות ברמה גבוהה, מספקות ניתוחים וממליצות על קובעי מדיניות, אוניברסיטאות, חוקרים ובעלי עניין אחרים.
הנהלת הליגה ממוקמת באוניברסיטה הקתולית בלוון שבבלגיה.
כל אוניברסיטה חברה מיוצגת בליגה על ידי ראש המוסד שלה.
עצרת הרקטורים היא הגוף המקבל את ההחלטות הגבוה ביותר בארגון והוא נפגש פעמיים בשנה במוסד חבר אחר.
אספת הרקטורים ממנה שלושה מחבריה לכהן כדירקטוריון.
ב־1 בינואר 2017 הליגה הרחיבה את מספר חבריה לעשרים ושלוש; אוניברסיטת דבלין ואוניברסיטת קופנהגן הצטרפו לליגה.
המכון הטכנולוגי של ציריך הצטרף לברית ב־1 בינואר 2024 ובכך גדל מספר חבריה לעשרים וארבע.
הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר חברה ברשת הגלובלית של אוניברסיטאות מחקר.
סי.), איגוד אוניברסיטאות המחקר במזרח אסיה (יבשת סין, יפן, דרום קוריאה, הונג קונג וטאיוואן), ליגת C9 (סין), קבוצת השמונה (אוסטרליה, שבסיסה בקנברה), אוניברסיטאות מחקר RU11 (יפן) וקבוצת אוניברסיטאות המחקר הקנדי U15, שבסיסה באוטווה.
הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר הצטרפה לשותפיה ברשת הגלובלית בחתימה על ההצהרות הבאות:
24 האוניברסיטאות החברות (ושנת הייסוד בסוגריים), נכון לשנת 2024 הן:
סרייה א'2 (באיטלקית: Serie A2) היא ליגת כדורסל גברים באיטליה, המשמשת כליגה השנייה בפירמידת הליגות האיטלקית, מתחת לליגה הראשונה סרייה א' ומעל הליגה השלישית, הסרייה ב', כאשר עלייה וירידה מתרחשות בין הליגות הללו.
הליגה מנוהלת על ידי הליגה הלאומית בכדורסל (Lega Nazionale Pallacanestro, בקיצור LNP) שבעצמה מאורגנת על ידי פדרציית הכדורסל האיטלקית.
2001–2013: ליגה-דואה באסקט (LegaDue Basket)
הליגה נוצרה במאי 1974, על ידי הליגה באסקט, הארגון שאחראי על ניהול ליגת העל האיטלקית בכדורסל עד היום, שהחליט ליצור ליגה שנייה חדשה עם עשרה מועדונים: השניים שירדו ליגה באותה עונה, ושמונה מהליגה השנייה לשעבר (הסרייה ב').
בעונת 1975/76 השתתפו 12 מועדונים, לאחר שמערכת מסובכת גרמה להעברה של מועדונים מהסרייה א'1 ל-א'2.
ביוני 2001 נוצרה ה-LegaDue והחליפה את הסרייה א'2. הליגה באסקט השתתפה כעת בניהול הליגה, אם כי נותרה מערכת של עלייה וירידה בין הליגות.
בקיץ 2013 אוחדה ה-LegaDue עם ה-Divisione Nazionale A (בקיצור DNA), הליגה השלישית, ליצירת ליגה דו-שכבתית, ה-DNA גולד וה-DNA סילבר.
לשתי הליגות היו עונות נפרדות, אך הקבוצה המדורגת ראשונה ב-DNA סילבר הצטרפה לשבע קבוצות הטובות ביותר ב-DNA גולד כדי להתחרות על הכרטיס היחיד לעלייה לסרייה א'.
שמונה קבוצות ה-DNA סילבר הבאות נלחמו על מקום אחד בעונת ה-DNA גולד הבאה, בעוד שלוש הקבוצות האחרונות ירדו ליגה.
נכון לעונת 2023/24, הליגה מורכבת מ-24 קבוצות המחולקים לשני בתים, אדום וירוק.
הקבוצה האחרונה בכל בית יורדת אוטומטית לליגה השלישית, ושלוש הקבוצות הלפני אחרונות בכל בית נכנסות לבית תחתון, בו כל קבוצה משחקת בבית ובחוץ נגד שאר הקבוצות (הנקודות מהעונה הסדירה נשמרות) וארבע הקבוצות האחרונות יורדות גם הן.
|פורטיטודו בולוניה|פלקנסטרו וירטוס רומא ואוניברסו טרוויזו
|colspan=2|העונה בוטלה בעקבות מגפת הקורונה באיטליה
|נאפולי באסקט ודרטונה באסקט2021/22סקאליג'רה ורונה
הליגה הבלגית-הולנדית או בשמה הנפוץ BNXT היא ליגת הכדורסל המאוחדת של בלגיה והולנד.
ליגה זו החליפה את הליגות הבכירות בשתי המדינות.
בליגת הזהב ובליגת הכסף משחקות הקבוצות סבב בודד ובסיומו עוברות הקבוצות לשחק בפלייאוף הצלבה לפי מדינה, כאשר הקבוצות במקומות 1–2 בבית הזהב מעפילות אוטומטית לשלב חצי הגמר ושתי קבוצות אחת מכל מדינה מבית הכסף מצטרפות.
שלב הפלייאוף מתקיים בשיטת הטוב מ-3 ברבע והטוב מ-5 בחצי הגמר והגמר.
שמונה הקבוצות מליגת הכסף שלא סיימו במקומות הראשונים מעפילות לסדרת פלייאוף מורחבת של הטוב מ-2 בעלת 4 סבבים ובסיומן שתי המנצחות (ללא תלות מדינה) מעפילות לפלייאוף האליפות יחד.
בכל עונה אלופת הליגה היא הקבוצה שזכתה בפלייאוף המשותף, ו-2 קבוצות, אחת מכל מדינה, מקבלת את תואר האליפות המקומי.
+ בלגיהעונה אלופה תוצאה בסדרת הגמר סגנית 2021/22אוסטנדה 3–1 קנגורו מכלן2022/23 אוסטנדה 3–1 אנטוורפ ג'יינטס2023/24 אוסטנדה 3–1 אנטוורפ ג'יינטס2024/25 אוסטנדה 3–1 קנגורו מכלן
הליגה הבינלאומית נגד גזענות ואנטישמיות הוקמה ב-1927 ומתנגדת לחוסר סובלנות, שנאת זרים והדרה.
ב-1927, העיתונאי הצרפתי ברנרד לקאצ'ה יצר את "הליגה נגד פוגרומים" ופתח בקמפיין תקשורתי לתמיכה בשלום שוורצברד, שרצח את סימון פטליורה ב-25 במאי 1926, ברובע הלטיני של פריז.
שוורצברד ראה בפטליורה אחראי לפוגרומים רבים באוקראינה.
לאחר זיכויו של שוורצברד, הליגה התפתחה ל-LICA (Ligue internationale contre l'antisémitisme, או הליגה הבינלאומית נגד אנטישמיות), ושוורצברד הפך לחבר בולט ופעיל בארגון.
היא מילאה תפקיד משמעותי במהלך הקרב בין הליגות בפברואר 1934. לאחר 1932, LICA התפתחה ל-LICRA, אך השם שונה רשמית רק ב-1979, במהלך כהונתו של ז'אן פייר-בלוך (מ-1968 עד 1992 בתפקיד).
בספטמבר 1939, עם תחילת מלחמת העולם השנייה, גויסו רבים ממנויי LICRA, ורבים מהם היו חברי הרזיסטנס לאורך כל המלחמה.
במהלך הכיבוש הגרמני של צרפת, פעילות ה-LICRA נאסרה על ידי ממשלת וישי, והוא נאלץ להתארגן מחדש בחשאי כדי לעזור לקורבנות תורת הגזע הנאצית.
זה נעשה על ידי הסתרתם הרחק מפריז, על ידי מתן תעודות זהות מזויפות, ועל ידי סיוע להם לברוח לשווייץ, ספרד ואנגליה.
בשנת 1972, החוק הצרפתי אישר ל-LICRA לייעץ לקורבנות של מעשים גזעניים במהלך הופעותיהם בבית המשפט.
מאוחר יותר, LICRA קיבל תשומת לב תקשורתית רבה במהלך התיק של LICRA נגד Yahoo!, בו הוגש כתב אישום נגד Yahoo!
על מכירת מזכרות נאציות לאנשים בצרפת תוך הפרה של החוקים הצרפתיים.
ה-LICRA פועל נגד ניאונאציזם והכחשת שואה.
לדוגמה, הארגון תמך בזוג קלרספלד (סרג ' ובייט קלרספלד) והיה פעיל במהלך משפטו של קלאוס ברבי ב-1987.
בשנות ה-90, LICRA פתח סניפים בחו"ל: בשווייץ, בבלגיה, בלוקסמבורג, בגרמניה, בפורטוגל, בקוויבק, ואף בקונגו, ברזוויל ובאוסטריה.
משנת 1999, עם הגעתו של הנשיא פטריק גאוברט, LICRA הרחיב את היקף פעילותו וכלל טיפול בנושאים חברתיים כגון אפליה בעבודה, אזרחות ונוער מקופח.
לארגון ישנן מספר ועדות בתחומים שונים:
הוועדה לעזרה פסיכולוגית תומכת בקורבנות במצוקה של מעשים גזעניים או אנטישמיים.
הוועדה המשפטית בוחנת ומחליטה אם לתבוע על דיבור או כתיבה גזעניים.
היא גם עשויה לעזור לקורבנות בייעוץ משפטי.
ועדת הנוער הוקמה ב-2002 כדי לתת מענה למחסור במנויים צעירים בארגון.
היא מבצעת פעולות מקומיות ולאומיות כדי להפוך צעירים לרגישים יותר לנושאי גזענות ואנטישמיות.
ועדה זו מפגישה מנויים בגילאי 16 עד 30 בכל יום ראשון השני בחודש.
ועדת הזיכרון, ההיסטוריה וזכויות האדם, שהוקמה ב-1986, מיידעת ומכשירה את חברי LICRA.
מומחיות לגבי ספרים, תמונות וסרטונים הקשורים לגזענות או אנטישמיות,
הפצת ידע היסטורי למורים ולתלמידים.
ועדת הספורט מנסה לשמור על הספורט ככלי אינטגרציה.
היא מובילה פעולת מניעה כלפי אלימות באצטדיונים.
היא נלחמת נגד קומוניטריזם ונגד מי שמשתמש בספורט כאמצעי לגיוס והסתננות.
באירופה, LICRA מייצגת את צרפת ברשת FARE .
ועדת החינוך, בראשות ברברה לפבר ואלן סקסיג, מעודדת צעירים להיות מודעים יותר לערכים הרפובליקנים.
הליגה האנטישמית () הייתה ארגון שנוסד בשנת 1879 בגרמניה על ידי הסופר והפוליטיקאי וילהלם מאר.
מטרת הארגון הייתה להיאבק נגד השפעת היהודים בחברה ולהפיץ רעיונות אנטישמיים.
מאר עצמו טבע את המונח "אנטישמיות" לתיאור שנאת יהודים על בסיס גזעי ולא דתי.
וילהלם מאר ייסד את הליגה האנטישמית לאחר שפרסם את ספרו "ניצחון היהדות על הגרמניות" (Der Sieg des Judenthums über das Germanenthum) בו טען כי היהודים השתלטו על גרמניה ויש לפעול נגדם.
הליגה האנטישמית הפיצה תעמולה אנטי-יהודית ופעלה ליצירת דעת קהל עוינת כלפי היהודים.
האידאולוגיה של הליגה האנטישמית התבססה על רעיונות גזעניים שראו ביהודים גזע נחות ומסוכן שיש להיאבק בו.
הליגה טענה שהיהודים מהווים איום על החברה הגרמנית והתרבות האירופית ויש לגרש אותם מגרמניה.
הליגה האנטישמית הייתה אחד הגורמים המרכזיים בהפצת רעיונות אנטישמיים בגרמניה בסוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20. רעיונות אלה השפיעו על התנועה הנאצית ועל האידאולוגיה שלה, שהובילה לרדיפת היהודים בשואה.
הארגון חדל להתקיים עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה, אך רעיונותיו האנטישמיים המשיכו להשפיע על החברה הגרמנית והובילו לרדיפת יהודים בשנות ה-30 וה-40 של המאה ה-20.
הליגה הלאומית בכדורגל היא הליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל הישראלי, אחרי ליגת העל.
עד תום עונת 1998/1999 ובטרם הוקמה ליגת העל, הייתה הליגה הלאומית הליגה הבכירה בישראל.
ביחד עם ליגת העל אלו שתי הליגות שנחשבות למקצועניות בישראל, והחל משנת 2014 שתיהן מנוהלות על ידי מנהלת הליגות לכדורגל.
בליגה הלאומית משחקות שש עשרה קבוצות.
בתום כל עונה שתי הקבוצות שסיימו ראשונות מעפילות לליגת העל, ושתי הקבוצות שסיימו אחרונות יורדות לליגה א'(הליגה השלישית).
ישנן עדויות לכך שהייתה ליגה שנייה שהתקיימה בארץ ישראל עוד בתחילת שנות ה-30 (למשל בעונת 1930/1931).
ליגה זו הייתה בעיקר הזדמנות לקבוצות מהליגה הראשונה עם קבוצות המילואים שלהם להריץ שחקנים שישתפשפו לקראת הופעה בליגה הראשונה, ביחד עם קבוצות מיישובים קטנים שרצו ייצוג משלהם בליגות הכדורגל, והזדמנות לעלות לליגה הבכירה ולבמה מול הקבוצות הגדולות.
ליגה זו נקראה לרוב "ליגה ב'" או "ליגה ממחלקה ב'" בעיתונים.
בהמשך הצטרפו לליגה עוד קבוצות עצמאיות עם גדילת הפופולריות של הכדורגל בישראל בעיקר בעקבות שלטון המנדט הבריטי שהקפיד לקיים טורנירים, ומשחקי גביע ולהנחיל את תרבות הכדורגל במושבות הקולוניאליות שלו.
קבוצות של גדודים שונים מהצבא הבריטי השתתפו רבות בליגות בארץ ישראל בשנים אלו ואף זכו להצלחה רבה והיוו דוגמה מבחינת מקצוענות לקבוצות שהורכבו מיהודים צברים (הערבים המקומיים, למעט מקרים בודדים, סירבו להשתתף בליגות של שלטון המנדט וקיימו ליגות משלהם).
הליגה שהתקיימה הופסקה לסירוגין בהתאם לאירועים הביטחוניים ואף לא תמיד קבוצות שסיימו במקומות הראשונים עלו לליגה הבכירה (ולעיתים עלו יותר מ-2 או קבוצות שהוקמו הגיעו ישירות לליגה הבכירה) מטעמי תקציב, סכסוך האגודות ("הפועל" או "מכבי") או החלטה מנהלתית של ההתאחדות לכדורגל.
עם הקמת מדינת ישראל וסיום שלטון המנדט בישראל, וקיום הליגה לראשונה תחת השלטון המקומי, הוקמה "ליגה מיוחדת" בעונת 1949/1950 שהייתה ליגת מבחן עונתית שנועדה לקבוע את רמת הקבוצות הרבות שהיו בישראל באותן שנים ולסדר אותם בליגות המתאימות להם, ליגה שבשנים הבאות נקראה "ליגה ב'".
למעשה עד עונת 1954/1955 התקיימה ליגה שנייה (ליגה ב') שחולקה למחוזות ("בית הצפון" ו"בית הדרום").
בעונת 1955/1956 בוצעה רפורמה במערך הליגות של הכדורגל הישראלי, ליגה א' שעד עתה הייתה הליגה הבכירה בישראל נקראה מאז "הליגה הלאומית", וליגה ב' שהייתה הליגה השנייה, נקראה מאז "ליגה א'" הבאה מתחתיה ב', ג' והליגה האחרונה נקראה ליגה ד' (שהתקיימה והופסקה לסירוגין).
ב-1976 הפך שמה של הליגה השנייה ל"ליגה הארצית", ואילו הליגה הבכירה נשארה "הליגה הלאומית".
בשנת 1999 בוצעה רפורמה נוספת במערך הליגות בישראל, ושמה של הליגה הבכירה שונה שוב ל"ליגת העל", וכך הליגה השנייה קיבלה את שמה הנוכחי, "הליגה הלאומית".
השם "הליגה הארצית" הועבר לליגה השלישית, שהפכה מליגה המחולקת לשני מחוזות לליגה ארצית אחת מאוחדת, מתחתיה היו ליגה א' וב'.
עד עונת , בסיום כל עונה עלו שתי הקבוצות המדורגות במקומות הראשונים בטבלה לליגת העל, ושתי הקבוצות האחרונות בליגת העל ירדו לליגה הלאומית.
כמו כן, שתי הקבוצות המדורגות בתחתית הליגה הלאומית ירדו לליגה השלישית, הליגה הארצית, ושתי הראשונות בליגה הארצית עלו לליגה הלאומית.
בעקבות ביטול הליגה הארצית והמעבר לשתי ליגות מקצועיות בעלות 16 קבוצות, במקום שלוש ליגות בעלות 12 קבוצות, הייתה עונת ייחודית מבחינת כמות העולות והיורדות.
מהליגה הלאומית עלו 5 קבוצות לליגת העל ומליגת העל ירדה קבוצה אחת לליגה הלאומית.
כמו כן, מהליגה הלאומית ירדה קבוצה אחת לליגה הארצית, ומזו עלו 7 קבוצות לליגה הלאומית.
בשנים שלאחר מכן, הונהגה בליגה שיטת הקיזוז.
ביולי 2012 בוטלה שיטת הקיזוז גם בליגה זו.
החל מאוגוסט 2014 מנוהלות שתי הליגות הבכירות המקצועניות (ליגת העל והליגה הלאומית) על ידי מנהלת הליגות לכדורגל שהוקמה על ידי נציגי הקבוצות בשיתוף עם ההתאחדות לכדורגל.
בליגה הלאומית כיום שש עשרה קבוצות, המשחקות אחת נגד השנייה בשני סיבובים, ולאחר מכן מתבצעת חלוקה לפלייאוף עליון (מקומות 1–8) ופלייאוף תחתון (מקומות 9–16), ומשוחקים שבעה מחזורים נוספים, 37 מחזורים בסך הכול.
שתי הקבוצות הראשונות בטבלה עולות לליגת העל, ושתי האחרונות יורדות לליגה א'.
הקבוצה שסיימה במקום הארבע העשרה מתמודדת נגד הירידה במשחק מול הקבוצה שניצחה בגמר הפלייאוף על העלייה בליגה א' - משחק המשוחק בסיום עונות ליגה א' על ידי המקום השני בליגה א' צפון והמקום השני בליגה א' דרום.
להלן הקבוצות המתמודדות בעונת 2025/2026 בליגה הלאומית:
הפועל ראשון לציוןהפועל רמת גן
העולות והיורדות בליגה הלאומית מאז שינוי מבנה הליגות
קריית יםסתיו טוריאל (הפועל תל אביב) ובן הדדי (הפועל רמת השרון) (16 שערים)
הליגה הלאומית בכדורסל (נקראת גם ליגה לאומית ווינר לצורכי חסות מסחרית) היא הליגה השנייה במבנה ליגות הכדורסל בישראל.
בליגה הלאומית משחקות 16 קבוצות, כל קבוצה פוגשת את יריבתה במהלך העונה פעמיים ובסה"כ כל קבוצה מקיימת 30 משחקים.
שיטת הליגה החל מעונת 2025/26
עקב הרחבת הליגה ל-16 קבוצות בעונת 2025/26 כל קבוצה מקיימת 30 משחקים כאשר בסיום העונה הסדירה הראשונה מעפילה לליגת העל בכדורסל, ואילו הקבוצות במקומות 2–9 מעפילות לשלב נוסף הפלייאוף ומקומות 10–16 משחקות ביניהן בבית התחתון שבסיומו שלוש האחרונות יורדות לליגה ל
שיטת הליגה החל מעונת 2024/25
בתום 26 משחקים, הליגה מתחלקת לשני "בתים", כאשר 6 הראשונות בטבלה מהוות את הבית העליון, ו-8 הנוספות – את הבית התחתון, ובתוך כל בית מתקיימים משחקים בשיטת ליגה.
בסיום שלבים אלו, הראשונה מהבית העליון מעפילה לליגת העל בכדורסל, ואילו הקבוצות במקומות 2–6 מהבית העליון ושלוש הראשונות מהבית התחתון (סה"כ שמונה קבוצות) מעפילות לשלב נוסף, של פלייאוף.