tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הגשר לנוסעים מדרום לצפון על כביש 77 נחנך ב-6 ביולי 2011. ב-18 ביולי 2011 נפתח על הגשר הנתיב לנוסעים מצפון לדרום על כביש 77.
במסגרת העבודות להקמת המחלף, הוקדשה תשומת לב מיוחדת לאתר הארכאולוגי יפתחאל המצוי בלבו של המחלף.
במסגרת עבודות ההצלה שמומנו על ידי החברה הלאומית לדרכים התגלו שבע שכבות וממצאים נדירים המעידים על מרכזיותו של היישוב במקום לפני כ-10,000 שנה.
מחלף וולפסון הוא מחלף בנתיבי איילון, הממוקם בין שכונת תל גיבורים ובית החולים וולפסון בחולון, לבין השכונות יפו ד' ונווה עופר בתל אביב-יפו.
המחלף בנוי בתצורת מחלף כיכר והוא מורכב משני גשרים עיליים בצורת מעגל, הנמצאים בתוואי העירוני, ותחתם עוברים הנתיבים של הכביש המהיר ומסילת הרכבת תל אביב - בני-דרום.
תחנת הרכבת חולון-וולפסון ממוקמת בשטח המחלף.
המחלף נפתח לתנועה ב-1 ביולי 2003 כחלק מתוכנית השלמת המחלפים בקטע הדרומי של נתיבי איילון.
בשטח המחלף עצמו קיים זוג רמפות בלבד המחברות את גשרי המחלף עם נתיבי איילון (ירידה לנתיבי איילון לכיוון דרום ועלייה למחלף מנתיבי איילון לכיוון צפון).
העלייה למחלף מנתיבי איילון לכיוון דרום מתבצעת באמצעות רמפה המתחברת לרחוב היינריך היינה, ומרוחקת כ-50 מטרים מהמחלף.
הירידה לנתיבי איילון בכיוון צפון, מתבצעת באמצעות רמפה המרוחקת במידת מה מהמחלף, אשר יוצאת מרחוב הלוחמים בחולון, ומתחברת לנתיבי איילון סמוך לגשר תל-גיבורים.
מחלף זרזיר הוא מחלף בצפון ישראל המקשר בין כביש 77 לכביש 7626. המחלף נקרא על שם היישוב הבדואי זרזיר השוכן ממזרח לו.
המחלף סבל מעומסי תנועה בעשור הראשון של המאה ה-21, בעיקר כיוון שכביש 77 משמש כציר ראשי בין מרכז ישראל לבין אזור הכנרת ורמת הגולן.
בעקבות זאת הורחב כביש 77 בשנים 2009 עד 2011 לדו נתיבי לכל כיוון, בין צומת ישי דרך מחלף זרזיר עד מחלף המוביל.
מחלף חבצלת הידוע גם בשם מחלף חבצלת השרון הוא מחלף הנמצא בקילומטר ה-38 בכביש 2. המחלף מחבר בין כביש 2 לכביש 5710 המוביל מזרחה אל היישובים בת חן וביתן אהרון ומערבה אל חבצלת השרון וצוקי ים, והלאה אל צפונה של נתניה.
בקטע שבין מחלף זה למחלף נתניה בכביש 2, היו שני נתיבי נסיעה לכל כיוון, ובשנת 2011 התבצעו עבודות על ידי החברה הלאומית לדרכים להוספת נתיב שלישי בכל מסלול.
בכניסה למחלף מכיוון צפון ממוקמת תחנת דלק של דור אלון.
בתחנת דלק זאת נרצח פרנסואה אבוטבול.
בצמוד למחלף נחנך ב-2011 המרכז המסחרי "ביתן".
מחלף גינות סחרוֹב (נקרא בעבר "צומת גינות סחרוב") הוא מחלף בכניסה המערבית לירושלים, שבו נפגשים רחוב מגיני ירושלים וכביש 333 (שדרות בן-גוריון).
המחלף הוא אחת מדרכי הכניסה המרכזיות של העיר ומוביל לשכונת גבעת שאול והר המנוחות.
בעבר היה הצומת חלק מכביש 1, בטרם הוסט תוואי הכביש לעמק הארזים.
סלילת החיבור בין כביש 333 (אז כביש 1) לגבעת שאול החלה בתחילת 1989, במטרה להקל על עומס התנועה בכניסה לירושלים ולקצר את הדרך למשאיות שיעדן אזור התעשייה גבעת שאול.
סלילת רחוב מגיני ירושלים וחיבורו לכביש 1 כצומת מרומזר הסתיימה בנובמבר 1989. סלילת הצומת הצריכה חציבה בצלע ההר עליו הוקמה קבוצת טרסות, בה נשתלה צמחייה ים תיכונית, ושקיבלה את השם "גינות סחרוב", על שם הפיזיקאי ופעיל זכויות האדם הרוסי אנדריי סחרוב.
בשנת 1997 אושרה תוכנית להקמת נתיב מהיר בכביש 1 בכניסות לתל אביב וירושלים, שישמש כנתיב אגרה ולתחבורה ציבורית.
במסגרת התוכנית תוכננה הרחבה של צומת גינות סחרוב.
לאחר עיכובים רבים נסלל נתיב נוסף בין מוצא לגינות סחרוב, אך ב-2010 הוחלט שהוא לא יופעל כנתיב מהיר אלא רק כנתיב תחבורה ציבורית.
בספטמבר 2017 פרסמה עיריית ירושלים, באמצעות חברת מוריה, מכרז לעבודות להקמת מחלף סחרוב, בעלות של כ–350 מיליון שקל.
במסגרת העבודות תוכנן ביטול הרמזור בצומת גינות סחרוב על ידי בניית רמפה מעל הצומת.
על מנת לאפשר את ביצוע הפרויקט נדרשה עיריית ירושלים לפנות כ–18 מבנים מהמורדות הדרומיים של שכונת ליפתא.
הדיירים תושבי ליפתא קיבלו פיצוי כספי ופינו בהסכמה את המבנים.
המחלף נפתח לתנועה בינואר 2021. עם סיום עבודות ההקמה של הפרויקט הפך צומת גינות סחרוב למחלף שכולל 3 נתיבים בשדרות בן-גוריון, 2 נתיבי תחבורה ציבורית ושני גשרים.
מחלף גת רימון הוא מחלף בין כביש 471 ורחוב זרובבל בפתח תקווה המוביל למושב גת רימון.
לצפון, מוביל המחלף לרחוב יעקב זרובבל בפתח תקווה, וממנו לצומת כניסה לעיר, לרחובות העצמאות, הנביאים וי"ד לבנים.
המחלף בנוי כמחלף יהלום עם גשר העובר מעל כביש 471 ומחבר בין גת רימון ופתח תקווה.
בשני צידי הגשר ישנם שני צמתים מרומזרים המקשרים אל הכביש המהיר.
עם בניית כביש 471, שתוכנן ככביש מהיר, עלה הצורך בהקמת מחלף שיאפשר את חיבור המושבים גת רימון וכפר מעש לפתח תקווה, ללא הפרעה לתנועה בכביש המהיר, אך תושבי החלק המזרחי של גת רימון, הגובל בכביש, סירבו להגיע להסדר פינוי לצורך הקמת המחלף.
בשל התנגדותם נבנה תחילה צומת מרומזר שגרם לעומסי תנועה רבים עם חנוכת הכביש ב-2007. בשנת 2010 נמצא הסדר בין עיריית פתח תקווה לתושבי גת רימון והחלה בניית המחלף.
הוא נפתח לתנועה באפריל 2012.
מחלף הדרים הוא מחלף המקשר את מושב בני ציון ואת כביש הרוחב העתידי 551 עם כביש 4.
מחלף הדרים נבנה כהכנה להקמת כביש 551, צורת המחלף הוא כשל מחלף יהלום.
בקטע המחלף עולה כביש 4 על גשר ומשני כיווני הנסיעה רמפות ירידה מן הגשר, המעבר מצד אחד לצדו השני מתבצע במעבר מתחת לגשר.
כיום המחלף משמש רק לקשר את יישובי הסביבה עם כביש 4, בעתיד ישמש גם כמקשר עם כביש הרוחב 551 העתיד לעבור מתחתיו.
בסמוך למחלף נמצא בית מעצר הדרים.
מחלף המעפילים (ידוע גם בשמם "מחלף הרצליה צפון") הוא מחלף המקשר את נתיבי איילון (כביש 20) לרחוב המעפילים בכפר שמריהו שבמחלף משתנה שמו לרחוב מנחם בגין.
מחלף המעפילים הוא מחלף יהלום, שמפגשי הרמפות הכניסה והיציאה שלו לתוך נתיבי איילון הם צמתים מרומזרים.
כביש 531 נמצא צפונית למחלף בערך קילומטר אחד.
צפונית-מערבית למחלף נמצא היישוב כפר שמריהו, ודרומית-מערבית למחלף נמצאת הרצליה פיתוח.
מזרחית למחלף נמצא מרכז העיר הרצליה.
המחלף נבנה בכמה שלבים במשך כ-15 שנים.
תחילה נסלל המשך נתיבי איילון צפון, ממחלף שבעת הכוכבים עד לחיבור עם רחוב הבריגדה בהרצליה (בהמשך שונה שם הרחוב בקטע זה לרחוב מנחם בגין).
המכרז לסלילת קטע זה פורסם בסוף 1999. אך העבודות להשלמת קטע זו התעכבו מאחר שבמקביל נבנתה תחנת רכבת חדשה בהרצליה, במקום התחנה הישנה שהייתה בתוואי המיועד לנתיבי איילון צפון.
בנוסף שונה התכנון המקורי לדרישת עיריית הרצליה כך שכביש יהיה משוקע (כולל הקטע המערבי של כביש 531 המתחבר אליו), כך שיקטין באופן משמעותי הההפרעה לתושבים מבחינת רעש וזיהום אוויר.
שיקוע האיילון הביא לכך שרחוב המעפילים נשאר במפלס המקורי שלו מעל נתיבי איילון שנסללו בשיקוע.
קטע זה נפתח לבסוף לתנועה ב-4 בינואר 2005 כצומת פשוט המאפשר תנועה לכיוון הרצליה בלבד.
המשך סלילת נתיבי איילון באופן מלא ממחלף שבעת הכוכבים למחלף המעפילים, הצריך גם את הסתת תוואי מסילת החוף באזור.
במקביל לסלילת הקטע הראשון במחלף נערכו דיונים על סלילת כביש הרוחב כביש 531, והמשך נתיבי איילון צפונה עד חדרה.
בעיה נוספת שעיכבה את המשך פיתח רשת הכבישים באזור היה הצורך בהפקעת אלפי דונמים חקלאיים.
לבסוף, ביולי 2012, זכתה חברת אשטרום במכרז לסלילת המשך נתיבי אילון והקטע המערבי של כביש 531, שכלל גם את הקמת מחלף המעפילים.
בפברואר 2012, נסגרו נתיבי איילון צפון בקטע המוביל למחלף, עקב מים שחלחלו לכביש משדות סמוכים וגרמו למהמורות בכביש שדרשו את שיקומו.
בינואר 2014, נסגר קטע הכביש המקשר את נתיבי אילון צפון לרחוב מנחם בגין, לטובת הקמת המחלף, שינוי תוואי הכביש, העברת נתיבי אילון מתחת לרחוב המעפילים וקישור עם כביש 531. ב-29 בדצמבר 2016 נחנך הקטע הראשון, בכיוון צפון בלבד, המאפשר חיבור לכביש 531 בכיוון מזרח.
ב-7 באוגוסט 2018 נפתח לתנועה הקטע בכיוון דרום.
מחלף חב"ד (קרוי גם: מחלף כפר חב"ד או: מחלף נתב"ג מערב) הוא מחלף המתוכנן לחבר בין טרמינל 3 בנמל התעופה בן-גוריון לכביש 1 בסמוך ליישוב כפר חב"ד.
מטרתו של המחלף היא קיצור הדרך לנמל התעופה לנוסעים מכיוון מערב על כביש 1, נסיעה שאורכת כשמונה קילומטר נוספים ללא המחלף.
בעקבות העלייה המשמעותית במספר הנוסעים בנתב"ג, שהגיע ל-20 מיליון נוסעים בשנה, הואץ אישור הקמת המחלף.
ב-5 ביוני 2018 המועצה הארצית לתכנון ולבנייה המליצה לממשלה לאשר את תוכנית המחלף, שבנייתו מוערכת בתקציב של כ-400 מיליון שקלים שכבר אושרו ותכלול בנוסף גשר להולכי רגל ולרוכבי אופניים.
בשנת 2021 החלו עבודות הקמת המחלף.
ביולי 2021 נחסמה הכניסה לנתיב המהיר במחלף בן-גוריון והועברה כחמישה קילומטרים מערבה, בסמוך לחניון הנתיב המהיר, כדי לאפשר את העבודות בין נתיבי הכביש באזור כפר חב"ד.
באפריל 2022 הושלם השלב הראשון של העבודות.
נתיבי כביש 1 והנתיב המהיר הושבו לקדמותם, והעבודות במיקום המחלף הופסקו.
בינואר 2023 חודשו העבודות להקמת המחלף בצידי כביש 1, מתוך כוונה לחנוך אותו ב-2026.
על פי נתיבי ישראל, הפרויקט מתוקצב ב-500 מיליון שקל.
ב-7 בינואר 2024 אושר תקציב של מאות מיליוני שקלים לקידום המחלף החדש.
עלות הפרויקט כולו נאמדת עתה בכמיליארד שקלים, שחלקו מבוצע בימים אלה על ידי חברת נתיבי ישראל וחלקו יבוצע על ידי רשות שדות התעופה.
ב-15 במאי 2025 נמסר כי חברת שפיר הנדסה זכתה במכרז להקמת מחלף נתב"ג מערב וכי הצפי המעודכן לפתיחת המחלף הוא במהלך 2029.
מחלף ח"ן הוא מחלף המחבר את כביש 531 ורחוב בן-גוריון ברעננה.
המחלף נפתח לתנועה עם פתיחתו לתנועה של כביש 531 בשנת 2016. הוא מאפשר להתחבר לכביש 531 ממרכזה של העיר רעננה.
מקור שמו של המחלף הוא סמיכותו למושב גבעת ח"ן.
מחלף הרצליה מזרח הוא מחלף המחבר את כביש 531 וכביש 541. בסמוך אליו נמצאת תחנת הרכבת רעננה מערב.
המחלף נחנך ב 14 בינואר 2016 כחלק מהפתיחה של המקטע המרכזי של כביש הרוחב 531. הפתיחה יצרה עורק תחבורתי חדש לרוחב המדינה אשר הקל את הניידות בערי השרון.
המחלף מאפשר לנוסעים בכביש 531 לנסוע בצורה רציפה ממזרח למערב (או להפך) ולנוסעים בכביש 541 (דרך ירושלים) להשתלב בכביש 531 ולהפך.
מחלף דבירה הוא מחלף המחבר בין כביש 6 ו-כביש 40 לכביש 325, בסמוך לקיבוץ דבירה.
המחלף היה בעבר צומת המחבר בין כביש 40 לכביש 325. עקב הארכת כביש 6 דרומה כך שיתלכד עם כביש 40 באזור, הוחלט למחלף את הצומת.
המחלף דומה במעט למחלף יהלום, איך אינו מחלף יהלום מושלם.
כביש 325 עובר בגשר מעל כביש 6/40. במחלף נמצאים שני מעגלי תנועה, אחד מהם חסר והשני מלא.
ליד מעגל התנועה המלא (המזרחי) נמצאת תחנת דלק.
מחלף גלעם הוא מחלף הנמצא בעמק זבולון, צפונית-מזרחית לקריית אתא.
הוא מחבר בין כביש 79 לכביש 781. במחלף עוברת תנועה רבה מחיפה ומהקריות לכיוון עמק יזרעאל והגליל התחתון.
המחלף משמש ככניסה מזרחית לקריית אתא.
חברת נתיבי ישראל פתחה את המחלף אחרי פתיחתו לתנועה של קטע הכביש החדש שבין קריית ביאליק לבין המחלף.
מהירות הנסיעה בכביש 79 במחלף היא 90 קמ"ש.
במחלף תעבור הרכבת הקלה שתצא מתוך קריית אתא ותפעל בין מפרץ חיפה לבין נצרת.
ב 2025 המועצה הארצית לתכנון ובניה אישרה תוכנית להקמת בית חולים במקום.
מחלף דרור (נקרא בעבר צומת דרור) הוא מחלף בדרום השרון, שמחבר בין כביש 4 לכביש 553, ומהווה את אחד מהמחלפים העמוסים ביותר בישראל.
עלות הבנייה שלו נאמדה ב-350 מיליון שקל, אך בגלל הנזקים שנגרמו למחלף הוערכו התיקונים בעוד כמה מיליוני שקלים.
המחלף קרוי על שם היישוב הסמוך אליו, בני דרור.
בפברואר 2011 פורסם המכרז להקמת מחלף דרור.
במסגרת הקמת המחלף נכללו ביטול צומת אבן יהודה מזרח, ביצוע עבודות הסדרה לתוואי נחל דרור וכן הקמת גשר להולכי רגל לחציית כביש 4 לכיוון צפון.
ביולי 2011 זכתה חברת רמט במכרז למחלוף צומת דרור.
מלבד רמט התחרו במכרז כ-5 חברות נוספות.
החברה הייתה אמורה להקים את המחלף תוך שלוש שנים (עד סוף 2014).
בדצמבר 2013, עוד לפני סיום העבודות להקמת המחלף, התקיים טקס שבו נחנך המחלף.
בטקס השתתף שר התחבורה, ישראל כ"ץ, שציין כי המחלף לדעתו מהווה מודל למחלף טוב, שמשלב פתרונות למכוניות, שבילי אופניים, אוטובוסים, ואף קו רכבת שיעבור בעתיד במרכזו, מלבד עצם העובדה שהעבודות להקמת המחלף לא היו קרובות לסיומן, היה דבר נוסף שהקשה על סיום העבודות להקמת המחלף.
באותה תקופה הייתה כמות משקעים שנחשבה קיצונית יחסית לתקופה וזאת כחלק מהסופה במזרח התיכון של אותה שנה, וכתוצאה מכך חלקו העליון של המחלף שקע, ונגרמו סדקים ושברים באספלט של כבישי המחלף.
בעקבות זאת הוחלט כי הפתיחה בפועל של המחלף והכבישים הסמוכים אליו תהיה רק בפברואר של השנה שלאחר מכן.
בתחילת ינואר 2014 פורסם דו"ח ביניים של הוועדה שמינה השר כ"ץ, שבדקה את שקיעת מחלף דרור.
הוועדה טענה כי "הגשם זירז את הנזק שנגרם למחלף וייתכן כי תרם לחשיפה מוקדמת יותר של בעיות אשר היו מתגלות מאוחר יותר", וכי "הפרויקט לא היה מוכן לחורף".
רק באפריל 2014 נפתח המחלף לנוסעים, ומאז משמש את תושבי נתניה, עמק חפר והשרון.
מחלף וינגייט הוא מחלף שהוקם מדרום למכון וינגייט, ובסמוך לקיבוץ יקום שעל כביש 2. הכוונה להקים את המחלף פורסמה על ידי המכון וחברת נתיבי איילון ביוני 2020. בניית המחלף החלה בסוף שנת 2021 והוא נפתח לתנועה ב-21 במרץ 2024. העבודות על בניית המחלף התבצעו על ידי חברת דניה סיבוס.
כחלק מעבודות המחלף, נוספה כניסה חדשה למכון וינגייט, והיא החליפה את הכניסה המקורית למכון וינגייט.
המחלף מאפשר יציאת וכניסה של רכב אל ומוינגייט לצפון ולדרום על כביש 2. על הגשר כביש למכוניות ולצידו שביל אופניים ומדרכה.
גשר חדש נוסף עבור הולכי רגל ואופניים נבנה צפונה למחלף זה.
הגשר הישן להולכי הרגל פורק כדי לאפשר את הרחבת כביש 2
מחלף ירקון הוא מחלף המפגיש את כביש 5 ("חוצה שומרון") וכביש 40. הוא נמצא בצפון-מזרח פתח תקווה בסמוך לגבולה עם הוד השרון, ומצפון-מערב לראש העין.
המחלף נקרא על שם נחל הירקון העובר בסמוך והוא נפתח לתנועה במאי 1997. ועדת השמות קבעה ששם המחלף יהיה "מחלף ירקונים" אך במע"ץ טענו שהשלט קטן מדי עבור שם זה ולכן קצרה את השם.
בטרם הקמת המחלף היה במקום צומת שנחנך באוגוסט 1987 עם סלילת כביש 5 בקטע מצומת מורשה לכיוון אריאל.
המחלף מאפשר נסיעה רצופה על גבי גשר בכביש 5, ללא רמזורים.
בכביש 40 כוללת הנסיעה רמזורים.
המעבר בין הכבישים מתאפשר בכל הכיוונים.
סמוך למחלף נמצאים תחנת הרכבת פתח תקווה סגולה ומתחם מסחרי גדול הנקרא "מתחם ירקונים".
באוגוסט 2018 קבע בית המשפט המחוזי מרכז כי ב-1 בינואר 2019 יפונה המתחם, שהוקם ללא היתר על קרקע חקלאית.
מחלף מורשה הוא מחלף הנמצא צפונית מזרחית לתל אביב-יפו וסמוך לשכונת מורשה ברמת השרון, ומכאן שמו.
צומת מורשה הנושא את שמה של שכונת מורשה ברמת השרון הסמוכה, הוקם ב-1968 על הכביש שקישר בין צומת גהה לצומת גלילות בתוואי הנוכחי של כביש 4 וכביש 5. עם סלילתו של כביש מרעננה לכיוון צומת גהה הוקם הצומת כמפגש דרכים תלת כיווני.
הכיוון הרביעי התווסף לצומת עם סלילת החלק המזרחי של כביש 5 שנחנך באוגוסט 1987.
בנייתו של שלב א' של המחלף, שכללה את בניית הגשר ממערב למזרח, הסתיימה במרץ 1995. שלב ב', שכלל בניית לולאה לנסיעה מכיוון דרום למערב, נפתח לתנועה בדצמבר 1996.
מֶחְלָף יהלום הוא סוג מחלף הנפוץ במפגשי כביש מהיר עם כביש משני.
הכביש המהיר מופרד מפלסית מהכביש המשני: אחד מהם עובר מעל האחר בעזרת גשר או מנהרה.
כאשר מתקרבים למחלף מהכביש המהיר, רמפת יציאה סוטה מעט הצידה, יוצרת צומת עם הכביש המשני, ומיד אחרי הצומת הופכת לרמפת כניסה החוזרת אל הכביש המהיר.
שני מפגשי הרמפות עם הכביש המשני הם צמתים.
בארצות הברית, שבה מחלפי יהלום נפוצים בעיקר באזורים כפריים, תנועה שמגיעה מרמפת היציאה נעצרת על ידי תמרור עצור בצומת עם הכביש המשני, בזמן שתנועה הפונה לעבר הכביש המהיר אינה מוגבלת.
מחלפי יהלום עושים שימוש יעיל יותר בקרקע מאשר רוב המחלפים האחרים, ואינם סובלים מתופעת ה"אריגה" הנוצרת במחלפים מסוג מחלף עלה תלתן.
נוסף על כן, זהו המחלף המתאים ביותר למפגשי כבישים בעלי תנועה דלילה, ואין צורך במחלפים יקרים יותר.
לעומת זאת, במפגשי כבישים שהתנועה בהם עמוסה, שני צומתי המחלף עלולים לגרום לצפיפות ולתאונות.
פתרונות אפשריים לכך הם הוספת רמזורים ונתיבים נוספים המוקדשים לפניות שמאלה (ימינה, במדינות בהן נוהגים בצד שמאל), או (כמו שנפוץ בבריטניה) הוספת שני מעגלי תנועה ליצירת סוג מחלף הנקרא "מחלף משקולת" (בגלל הצורה שנוצרת מהוספת הכיכרות).
מסיבה זו, צמתים עמוסים רבים שבמקור נבנו כמחלפי יהלום, שודרגו למחלפי עלה תלתן שלם או חלקי אם ישנו מספיק מקום בקרבת המחלף לבניית לולאות או מחלף SPUI.
מחלף SPUI (ראשי תיבות באנגלית של Single Point Urban Interchange) דומה בתצורה למחלף יהלום אך במקום שני צמתים בכביש המשני בצידי המחלף, יש בו צומת אחד במרכזו.
בדומה למחלף יהלום, התנועה ב-SPUI מתנהלת בארבע רמפות לכניסה וליציאה מהכביש המהיר, אך הרמפות נפגשות עם הכביש המשני בנקודה אחת בלבד (לדוגמה מחלף קריית משה בכביש בגין - תצ"א).
מחלף SPUI משתרע על שטח דומה למחלף יהלום, אך עלות בנייתו גבוהה יותר עקב תוספות הבנייה הנדרשות (בדרך כלל, קצות הרמפות ימוקמו על גבי הרחבה של הגשר).
יתרונו של מחלף SPUI הוא הזרמת התנועה הפונה שמאלה מהרמפה לכביש המשני בשני הכיוונים, בו זמנית.
עקב כך, היקף התנועה בו גדול ממחלף יהלום רגיל.
תצורת מחלף SPUI ניתנת ליישום בפשטות יחסית, אם הכביש המשני הוא הנמצא על גשר.
כאשר הכביש המשני עובר מתחת לגשר, נדרש מפתח גשר ארוך מאוד, כיוון שאין אפשרות להשתמש בעמודי תמיכה בין נתיבי הכביש המשני, במקום שבו ממוקם מרכז הצומת הבודד.
לעיתים נבנים מחלפים בתצורת SPUI בתוספת אפשרות לביצוע פניות פרסה בעזרת מסלול בצורת U בקצה הרמפה, בנקודת המפגש עם הכביש המשני.
מסלול זה מאפשר לכלי רכב הנעים בכביש המהיר לבצע פניית פרסה לכיוון הנגדי של הכביש המהיר ללא המתנה ברמזור.
מחלף SPUI נבנה לראשונה בפלורידה בשנת 1974.
במקומות בהם יש נתיבים מיוחדים לנסיעה משותפת (קארפול), או כאשר רוחב הכביש מצומצם, כמו באזורים עירוניים, ניתן "לקפל" את המחלף פנימה, כך שהרמפות המחברות לכביש המשני הם במרכז הכביש המהיר ולא בצידיו.
סידור זה חוסך בשטח הנדרש למחלף, ובנוסף יש צורך רק בצומת אחד במקום שני צמתים עם רמפות חד-סטריות.
כתוצאה מכך, זמן ההמתנה ברמזורים עשוי להתקצר, במיוחד עבור התנועה הנעה בכביש המשני בלבד.
עם זאת, מבנה מחלף זה נוגד את המבנה המקובל שבו היציאה או הכניסה לכביש המהיר מקושרות לנתיב האיטי בכביש המהיר, ובכך עלול להגדיל את רמת הסיכון הבטיחותי במחלף.
מחלפי היהלום נפוצים גם בישראל, ולמעשה רוב המחלפים הם וריאציות שונות של מחלפי יהלום.
להלן חלק ממחלפי היהלום בישראל:
מחלף אליקים (בכביש 6 - תצ"א).
מחלף גהה הוא שילוב בין מחלף יהלום לעלה תלתן.
יש בו רק רמפת לולאה אחת, וכל השאר הם רמפות כמו במחלף יהלום.
מחלף לטרון (תצ"א) גם הוא וריאציה של יהלום.
ברביע הדרום-מערבי שלו ניתן לראות שאין צומת עם הרמפה, והיא פשוט משתלבת בכביש השני (כביש 3).
מחלף הראל (תצ"א) גם הוא שינוי קל של מחלף יהלום.
ברמפת היציאה מכיוון מערב משתלבת רמפת לולאה לכניסה לכביש המהיר.
מחלף אליפלט (תצ"א) הוא מחלף המכונה לעיתים "מחלף משקולת", משום שבמקום שני הצמתים בכביש 89, ישנם שני מעגלי-תנועה.
מחלף רמלה דרום הוא מחלף יהלום, ללא שינויים יוצאי דופן.
מחלף קק"ל (תצ"א) הוא מחלף יהלום מלא.
יש אפשרות נסיעה בכל שמונת הכיוונים (מדרום למזרח, מדרום למערב, ממערב לצפון, ממערב לדרום, ממזרח לדרום, ממזרח לצפון, מצפון למערב ומצפון למזרח).
כמו מחלף יהלום, יש לו שני צמתים עיקריים (ועוד כמה משניים שמחברים פניות ימינה מהיציאות).
המחלף ממוקם בצפון תל אביב במפגש שדרות קק"ל עם נתיבי איילון.
מחלף גת רימון הוא מחלף יהלום טהור.
מחלף חולות הוא מחלף המפגיש בין כביש 4 ונתיבי איילון.
הוא מהווה את הקצה הדרומי של נתיבי איילון.
המחלף נקרא על שם שטחי החולות והדיונות המאפיינות את האזור שבו נמצא המחלף.
המחלף הוא מסוג "Y" חלקי, כיוון שמתאפשרת בו פניה שמאלה באמצעות רמפת יעף מכביש 4 לנתיבי איילון, בעוד שפנייה שמאלה מנתיבי איילון לכביש 4 לכיוון צפון אינה קיימת.
המחלף מהווה את הקצה הדרומי של נתיבי איילון, אולם חברת נתיבי איילון מחזיקה בתוכנית להארכת הנתיבים עד לצפון אשדוד תוך חיבור לנמל אשדוד.
על פי תוכנית זו, מחלף חולות יהפוך ממחלף מזלג לנקודת חיבור והשקה בין שני הכבישים.
אולם, תוכנית זו לא עתידה לצאת אל הפועל בשנים הקרובות, עקב מיקומם של בסיס פלמחים ומתקנים ביטחוניים שונים על התוואי המתוכנן.
מחלף לטרון הוא מחלף המחבר בין כביש 1 וכביש 3 ונמצא באזור לטרון.
המחלף מורכב מגשר בכביש 1 החולף על פני כביש 3. כל כיווני התנועה במחלף מתאפשרים, אך כל הפניות שמאלה כרוכות בהמתנה בצומת או רמזור.
סמוך למחלף נמצאים מנזר השתקנים, אתר ההנצחה של חיל השריון, מיני ישראל ומסילת הרכבת החדשה לירושלים.
מחלף לה גוארדיה הוא מחלף בנתיבי איילון הממוקם בתל אביב-יפו ובנוי בתצורת מחלף יהלום.
היציאות והכניסות למחלף מרומזרות ואילו בנתיבי איילון מתאפשרת תנועה חלקה ללא רמזורים.
מכיוון דרום, היציאה למחלף מותנית רק לכלי רכב היוצאים מכביש 1 לאיילון צפון, וכן באיילון דרום היציאה מהצומת לנתיבי איילון מתחברת עם נתיבי כביש 1.
המחלף נקרא על שם רחוב לה גוארדיה המסתיים בגשר של המחלף, הנקרא על שם פיורלו לה גוארדיה, ראש העיר ניו יורק בין השנים 1934-1945.
ביוני 2008 נפתחה ממערב למחלף מנהרה העוברת מתחת לרחוב המסגר בתוואי רחוב הרכבת.
מנהרה זו מתחברת ישירות לרמפת הכניסה לנתיבי איילון בכיוון דרום.
מַחְלֵף חום הוא מתקן שייעודו העברת חום מזורם אחד לזורם אחר.
מפל הטמפרטורות בין הזורמים הוא הכוח הדוחף למעבר החום.
ללא מפל טמפרטורות לא מתאפשרת העברת חום בין הזורמים.
מחליפי חום משמשים בתעשיית המטוסים והחלל, במיזוג אוויר, בתעשיית הרכב והמכונות, בייצור כימי ותרופתי, בטיפול בשפכים, ובבתי זיקוק לנפט ולגז בישול.
הדוגמה הנפוצה והידועה למחלף חום היא הרדיאטור (בעברית: מקרן) של המכונית, המשמש להעברת חום ממים חמים - שמקורם במנוע והעוברים בצינורות בתוך הרדיאטור, אל האוויר - המוסע בעזרת מאוורר דרך כנפוני הרדיאטור.
יש שלשה סוגי זרימה במחליפי חום: זרימה מקבילה, זרימה ניגודית או זרימה חוֹצָה.
בזרימה מקבילה - שני הזורמים נכנסים אל מחלף החום באותו כיוון.
לדוגמה במחלף חום המופעל על בסיס מים בלבד, המים בצינור החם ובצינור הקר מוזרמים במקביל, האחד לשני, ובאותו הכיוון.
החסרון הוא בכך שלאחר העברת חלק מהחום, הצינורות מגיעים לשוויון במידות החום, ומעבר החום מופסק מכאן ואילך.
שני הנוזלים יוצאים מן המערכת באותה טמפרטורה, שהיא טמפרטורת הכניסה +/- מחצית מההפרש בין מידות החום בכניסה.
אם המים החמים היו ב 60 מעלות צלזיוס, והקרים ב 20 מעלות צלזיוס, (הפרש של 40 מעלות) שני סוגי המים יצאו מן המערכת ב 40 מעלות.
בזרימה נגדית - הזורמים נכנסים למחלף החום בכיוון נגדי זה לזה.
לדוגמה במחלף חום המופעל על בסיס מים בלבד, המים ב'צינור החם' יזרמו בכיוון הפוך למים ב'צינור הקר'.
התוצאה תהיה שהמים בצינורות 'יחליפו תפקידים'.
המים החמים יעבירו את מלא החום שלהם לקרים.
מהצינור ה'קר' יצאו מים חמים בחום המקורי של הצינור החם, ומהצינור החם יצאו (בצד השני) מים קרים כמעט כמו אלו שבצינור הקר.
בזרימה חוצה (או: אנכית / ניצבת) הזורמים מאונכים זה לזה, ואין קשר בין מידת החום של הזורם הראשון (בדרך כלל בצינורות) והזורם השני (בדרך כלל אוויר).
דוגמה לכך הוא הרדיאטור (בעברית: מקרן) שבמכונית.
האוויר מוזרם על פני הכנפונים, בלא תלות ברמות החום השונות של המים שבחלקי הרדיאטור השונים.
תתקבל יעילות נמוכה של מעבר החום, וצורך בהשקעת אנרגיה רבה, יחסית, על מנת להעביר את החום מתווך אחד לשני.
ניתן לחלק את מחליפי החום לשלושה סוגים עיקריים:
מחליפי חום סגורים - מתקנים שבהם אין מגע בין הזורמים.
לכל אחד מהזורמים מסלול זרימה משלו.
החום מועבר בהסעה מהזורם החם אל תווך מוצק (צינור או פלטה המפרידים בין הזורמים).
דרך התווך המוצק, שיש לו מקדם מעבר חום גבוה, עובר החום בהולכה אל הזורם הקר ומתפזר בהסעה בזורם.
מעבר החום איננו מקסימלי כי על החום לעבור דרך תווך בין הנוזלים, ובדרך עלולים להיות אבודי חום אל הסביבה.
מחליפי חום פתוחים - במתקנים אלו יש מגע ישיר בין הזורמים.
הזורמים מתערבבים האחד בשני ובמהלך הערבוב מעבירים חום מן האחד לשני בהסעה.
מעבר החום במחלף מסוג זה הוא מקסימלי מכיוון שאין התנגדות למעבר חום של תווך החוצץ בין הזורמים (לעומת מחלף חום סגור).
מחליפי חום מחדשים (רגנרטיביים) - במתקנים אלה קיימת יחידה מיוחדת, האוגרת את החום מן הזורם החם ולאחר מכן מעבירה אותו אל הזורם הקר, בקצב המתאים.
הזורם החם נכנס למערכת ומעביר חום ליחידה האוגרת, לאחר יציאת הזורם החם, הזורם הקר נכנס והפעם החום מועבר מיחידת האגירה אל הזורם הקר.
כמות האנרגיה המועברת במתקן זה תלויה בתכונות הזורמים השונים ובתכונות הפיזיקליות והגאומטריות של יחידת הזרימה, אך בדרך כלל הם בנויים לניצול גבוה יותר של האנרגיה, לאיבודים מופחתים, ולהעברת יותר מהחום אל הגוף הקר.
מחלף חום פלטות המורכב מפלטות המקבילות אחת לשנייה.
הפלטות מופרדות האחת מהשנייה בעזרת אטמים.
האטמים קיימים כדי למנוע דליפות של הזורמים החוצה ממחלף החום אל הסביבה או כניסה של חומרים מהסביבה פנימה ויצירת מסלולי זרימה נפרדים לזורמים העוברים במחלף החום ומניעת ערבוב ביניהם.
הזורם החם מעביר את החום אל הפלטות המעבירות את החום היישר אל הזורם הקר.
שטח מעבר חום גדול מאוד, ליחידת נפח מחלף חום.
ניתן לשנות את מספר הפלטות ובכך להגדיל או להקטין את קצב מעבר החום בהתאם לרצוי.
חסרונותיו של מחלף חום פלטות:
האטמים מגבילים את עמידות המערכת.
האטמים עמידים פחות מאשר הפלטות לטמפרטורה גבוהה ולחץ והם יכולים להישחק ולגרום לנזילות.
במערכת הפסדי עומד גבוהים עקב מאמצי גזירה.
שטח המגע בין הזורמים לפלטות גדול מאוד מה שגורם לעלייה במאמצי הגזירה.
גודל החלקיקים בתוך הזורמים מוגבל למרווח בין הפלטות.
חלקיק גדול מדי יגרום לחסימה ולירידה ביעילות מחלף החום.
מחלף חום קליפה וצינורות בנוי מצינור בעל קוטר גדול ובתוכו מספר צינורות בעלי קוטר קטן יותר כך שזורם אחד זורם בצינורות הפנימיים, ואילו הזורם השני זורם בצינור הגדול המכונה קליפה.
מעבר החום מתבצע דרך דפנות הצינורות הפנימיים כאשר הבחירה באיזה חלק של מחלף החום יזרום כל נוזל תלויה בתכונות החומרים ובמטרות מחלף החום.
בצינורות הקטנים נזרים לרוב זורמים בעלי תכונות קורוזיביות אשר ייתכן ויצרו בלאי בצינור.
ניתן להוסיף מחיצות בקליפה ובכך לגרום להגדלת מסלול הזרימה של הזורם החיצוני.
על ידי מחיצות אלו גדל מעבר החום.
יתרונותיו של מחלף החום קליפה וצינורות:
המערכת פשוטה והתחזוקה שלה פשוטה יחסית.
מחלף החום עמיד בטמפרטורות גבוהות ולחצים גבוהים.
הפסדי החום במערכת קטנים ביחס למחלף חום פלטות.
ניתן, על ידי שינוי מספר הצינורות והמעברים, לשלוט בקצב מעבר החום מזורם אחד לשני.
חסרונותיו של מחלף חום קליפה וצינורות:
הצטברות המשקעים גורמת לירידה ביעילות מחלף החום.
מעבר החום תלוי בזמן השהייה של הזורמים בצינורות, וזמן השהייה תלוי באורך הצינורות.
מכאן, שאורך הצינור מגביל את כמות החום המקסימלית שניתן להעביר.
במתקן זה יש מגע ישיר בין הזורמים.
מעבר החום במחלף מסוג זה הוא מקסימלי מכיוון שאין התנגדות למעבר חום של תווך החוצץ בין הזורמים (כמו במחלף חום סגור).
יתרון נוסף הוא שאין משקעים הגורמים לחוסר יעילות של מחלף החום.
רצוי להשתמש במחלף חום זה בעיקר ששני הזורמים הם מאותו חומר כמו למשל קיטור ומים.
אם הזורמים אינם מאותו החומר, המעבר במחלף גורם לדילול הזורם ונדרשת הפרדה בסוף התהליך, דבר שלא תמיד אפשרי ודורש מתקנים מיוחדים.
מחלף חום קיטורי - מחלף חום פתוח המשמש ליצירת מים חמים על ידי ערבוב ישיר של קיטור ומים קרים.
בתוך המכל בנוסף לזורמים יש כדורי זכוכית המגדילים את שטח המגע בין הזורמים על ידי הארכת מסלולי הזרימה שלהם וגרימת טורבולנציה.
הודות לכדוריות גדל מעבר החום בהסעה בין הזורמים.
1.ניצול החום הכמוס על ידי מעבר הפאזה.
2.יעילות גבוהה של מחלף החום עקב המגע בין הזורמים.
1.מוגבל לחומרים הניתנים לערבוב במעבר פאזה.
בעבודה שוטפת של מחלף חום ישנה הצטברות של אבנית CaCO3 על דפנות של מחלף חום, מה שגורם באופן ישיר לפגיעה בהחלפת חום, מאחר שאבן מהווה בידוד ולא מאפשר להעברת חום.
באופן עקיף הצטברות אבנית במחלף חום פוגעת בהוצאות אנרגיה בכך שנדרשת כמות גדולה של אנרגיה על מנת להגיע להחלפת חום הדרושה.
על מנת להחזיר את מחלף החום למצבו התקין בו החלפת חום מתבצעת בצורה רצויה יש לבצע ניקוי של מחלף חום, ישנם שני סוגים של ניקויים, ניקוי כימי וניקוי מכני.
ניקוי כימי מחלף חום מתבצע בסירקולציה של חומרים חומציים אשר מסוגלים להמיס את האבנית במחלף חום.
מאחר שחומרים חומציים פוגעים במתכות יש צורך בהוספת אינגיביטור לשמירת המתכת, כמובן שיש להתאים את האינגיביטור לסוג מתכת ממנה בנוי מחלף חום.
ניקוי כימי של מחליפי חום נחושת יש לבצע על ידי חומצת מלח בתוספת אינגיביטור השומר על נחושת.
ניקוי מכני של מחלף חום פלטות
יש לפרק את מחלף החום לפלטות אשר עשויות נרוסטה בדרך כלל, וטבילת הפלטות באמבטיה מתאימה בגודלה מלאה חומצה פוספורית.
ניקוי מכני של מחלף חום שרוולי
במחליפי חום שרווליים ישנם צינורות פנימיים, ישנם שני סוגים של ניקוי מכני במחלף חום מסוג זה
ניקוי על ידי מברשות מסתובבות שחודרות לאורך הצינור ומורידות את שכבת האבנית.
ניקוי על ידי לחץ מים גבוה המוזרק דרך דיזה .
מחלף לוד הוא מחלף בו נפגשים כביש 1 וכביש 40. הוא ממוקם צפונית ללוד ודרומית-מזרחית לנמל התעופה בן-גוריון.
המחלף נפתח לתנועה ביולי 1978 עם פתיחתו של כביש 1 בקטע זה.
מחלף לוד הוא מחלף מסוג מחלף יהלום מורחב, שכן המעבר מכביש 1 לכיוון מזרח לכביש 40 לכיוון צפון מתבצע באמצעות לולאה.
המחלף בנוי מגשר בכביש 1 החולף מעל לכביש 40. בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 עבר המחלף עדכון ונבנתה הלולאה שהחליפה שימוש ברמזור.
רוחבו של הגשר בכביש 1 הוכן מלכתחילה לקלוט תנועה אל הלולאה ובמשך יותר מ-20 שנה ניתן היה לראות נתיב לא מנוצל על הגשר.
סמוך למחלף ממוקם מחלף רכבות הצפוי בעתיד להפוך למחלף הרכבות הגדול בארץ.
במחלף עוברת גם המסילה המזרחית של רכבת ישראל מתחת לכביש 1 ממערב לכביש 40. ממערב למחלף עוברת בגשר מעל כביש 1 מסילת ירושלים - גנות.
שתי המסילות מתחברות באמצעות רמפה דרומית מערבית למחלף, כך שרכבות המגיעות מכיוון לוד במסילה המזרחית, יכולות לעבור למסילה לכיוון נתב"ג.
בעתיד צפוי להיבנות חיבור נוסף בין המסילות, צפונית מערבית למחלף, שיאפשר לרכבות המגיעות מכיוון צפון לעבור למסילה לכיוון ירושלים.
מחלף חיפה דרום הוא מחלף המקשר את כביש 2, כביש 4 וכביש 23 ומהווה את הכניסה הדרום-מערבית של חיפה.
המחלף נפתח לתנועה בשנת 1973, והיה למחלף הראשון בישראל בעל שלושה מפלסים.
בשולי המחלף נמצאות תחנת הרכבת חיפה חוף הכרמל ומרכזית חוף הכרמל המרכזת קווי אוטובוס.
המפלס התחתון של המחלף משמש את מסילת החוף של רכבת ישראל.
כמו כן קיים חיבור מן המחלף לפארק מתם המאכלס תעשיות היי טק.
מ-1 בדצמבר 2010 המחלף משמש גם ככניסה המערבית למנהרות הכרמל.
בצידו המזרחי של המחלף נמצאים הגשרים המובילים לכניסה המערבית של המנהרות.
מחלף חמד הוא מחלף המחבר את כביש 1 וכביש 3975 וממוקם סמוך ליישובים אבו גוש, בית נקופה, ועין נקובא.
סמוך למחלף נמצא מעיין עין חמד ומכאן שמו.
המחלף הוא מטיפוס מחלף יהלום ומורכב מרמפות לכיוון מערב ומזרח.
הגשר בנוי בתוואי הדרך המשנית וחולף מעל כביש 1. המחלף נפתח לתנועה ב-1972 במקביל לפרויקט ההרחבה של כביש 1 שהחל בסוף שנות ה-60.
בשנת 2014 הוקם ממערב לגשר הישן, גשר חדש, גבוה יותר, כחלק מפרויקט הרחבת כביש 1 לשלושה נתיבים.
הגשר הישן נהרס בשנת 2016.
ברמפה לכיוון מערב ממוקם מעגל תנועה ובו ארבע יציאות - לכיוון בית נקופה בצפון, לכביש 3975 מערב, יציאה לכביש 1 מערב, ויציאה לכביש 3975 מזרח.
ברמפה לכיוון מזרח היה צומת, לכביש 3975 מזרח, ובחזרה לכביש 1 מזרח.
לאחר השדרוג גם בצד זה הוקם מעגל תנועה.
מחלף יגאל ידין, הנקרא גם צומת רמות, הוא מחלף בעיר ירושלים המחבר את כביש 50 (כביש בגין) עם כביש 1 בקטע המכונה כביש 9 בצפון העיר.
המחלף גם מקשר לשדרות גולדה מאיר המשמשות ככניסה הראשית לשכונת רמות אלון.
בשלב הראשון הוקם חלקו המזרחי של המחלף בו עובר כביש 50 מעל כביש 1. העבודות להקמת שלב זה החלו בשנת 1998. שלב זה נפתח לתנועה במאי 2002 והוא בוצע על ידי חברת שפיר הנדסה.
במקביל החל תכנונו של כביש 9, שתוכניתו אושרה באוגוסט 1999.
העבודות להקמת השלב השני של המחלף החלו בסוף 2001, כחלק מפרויקט סלילת כביש 9. אך התוכנית לסלילת הכביש נתקלה בהתנגדות של תושבי שכונת רמות והארגונים הסביבתיים, שהתנגדו למעבר הכביש בעמק הארזים, הנחשב לאחד האזורים הרגישים ביותר מבחינה נופית בירושלים, והדבר הביא לעיכוב בסלילת הכביש.
יממה לפני טקס הפתיחה של הכביש, במאי 2007, במעמד ראש הממשלה אהוד אולמרט, נאלצה חברת מוריה להודיע על ביטולו, זאת לאחר שבית המשפט המחוזי בירושלים הוציא צו ארעי האוסר על פתיחת הכביש, בעקבות עתירת החברה להגנת הטבע, אשר טענה כי טרם הושלם השיקום הנופי וכי נתגלו חריגות שונות בביצוע הפרויקט.
השלב האחרון נפתח לבסוף בסוף 2007 עם פתיחת הקטע בכביש 1 ממחלף שער מוריה למחלף יגאל ידין.
בספטמבר 2017 החלו עבודות הקמה של מסוף הארזים לצד המחלף, שנועד לשרת בין השאר את באי הר חוצבים, השכונות החרדיות הסמוכות ותושבי צפון ירושלים.
המסוף שעלות בנייתו המשוערת כ-350 מיליון שקלים נחנך ב-2024, הוא כולל 12 רציפים לאוטובוסים עירוניים ובינעירוניים, חניון תת-קרקעי גדול בשטח של כ-20 דונמים לכ-250 אוטובוסים (שיחליף בעתיד את מגרשי החנייה הוותיקים בכניסה לירושלים המיועדים לפיתוח במסגרת פרויקט הכניסה לעיר) ומעליו גג ירוק.
כמו כן מסלול הקו הכחול של הרכבת הקלה בירושלים שצפוי להיחנך ב-2026 יחלוף לצד מרכז התחבורה ויחבר בינו לשכונות רבות בירושלים, ועד שתושלם הרכבת הקלה יעבור במסלול קו האוטובוסים הכחול המהיר.
ב-8 בספטמבר 2025 התרחש פיגוע ירי בצומת, בו נרצחו 6 אזרחים ונפצעו עוד רבים, חלקם באורח קשה.
המחלף נבנה משתי מערכות הפרדה מפלסית עצמאיות החולקות ביניהן את כיווני הפנייה האפשריים.
כך למשל, נכון לשנת 2017 לא מתאפשרת הפנייה ישירות מכביש 1 בכיוון מזרח לכביש 50 בכיוון דרום אלא דרך שדרות גולדה מאיר ומחלף גולדה מאיר.
המערכת המזרחית בנויה כמחלף עלה תלתן חלקי עם שתי לולאות.
הגשר בנוי בתוואי כביש 50 וחולף מעל כביש 1, ובשני הצירים מתאפשרת תנועה רציפה ללא רמזורים.
גם המערכת המערבית בנויה במבנה עלה תלתן חלקי עם שתי לולאות וגשר בתוואי שדרות גולדה מאיר.
הגשר חולף מעל כביש 1 שהתנועה בו רציפה, בעוד שבתוואי הגשר קיימים צמתים מרומזרים.
מתחת למחלף עוברים נחל שורק ויובלו, נחל צופים.
מחלף מוצא הוא מחלף המחבר את כביש 1 וכביש 16 ורחוב שורק בסמוך ליישובים מבשרת ציון ובית זית.
המחלף הוא מטיפוס מחלף יהלום, המאפשר תנועה רציפה בכביש 1 באמצעות מנהרה שנכרתה בתוואי הדרך המשנית מתחת לכביש 1. המחלף נפתח לתנועה ב-3 בפברואר 1992, והוא נקרא על שם היישוב הסמוך מוצא שהפך מאז לשכונה בירושלים.
בסמוך למחלף עובר ערוצו של נחל שורק.
באמצע שנות ה-60 הוחל בהרחבת כביש 1 לכביש דו־מסלולי עם הפרדה בין כיווני הנסיעה.
אחר כך הורחבה העלייה לקסטל לשלושה נתיבי נסיעה לכל כיוון בתוואי תלול מאוד.
ב"סיבוב מוצא", החוצה את עמק מוצא, שלושת נתיבי הנסיעה של העלייה לקסטל צמצמו לשני נתיבים, בנוסף היה במקום צומת הכניסה ליישובי האזור מוצא, בית זית ומבשרת ציון.
המקום הפך למוקד של תאונות דרכים עם הגידול במספר הרכבים המשתמשים בכביש, ואירעו בו מספר רב של תאונות דרכים קטלניות.
הפתרון שהוצע בסוף שנות ה-80, לטיפול בצומת ובסיבוב מוצא, היה לבנות כביש מהיר חדש לירושלים (כביש 45) כך שכביש 1 ישמש ככביש משני.
זאת מאחר שיישור תוואי הכביש הקיים נחשב בלתי אפשרי, מסיבות הנדסיות ומחשש לפגיעה קשה בנוף.
סלילת כביש 45 בוטלה אחר כך.
לאחר מאבק ארוך של תושבי האזור הוקמה בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 מנהרה מתחת לכביש 1 במקום צומת מוצא, סמוך ל"בית האדום".
במקביל הודיעה מע"צ על תוכנית ל"יישור" סיבוב מוצא, על ידי בניית גשר החוצה את העמק, אך התוכנית לא בוצעה באותה עת מחוסר תקציב.
בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 החלו עבודות לסלילת תוואי חדש לכביש 1 דרך צפון ירושלים שכינויו היה "כביש 9 (ירושלים)", בעוד התוואי הישן משמש ככניסה למרכז העיר.
פיצול התוואי הישן מהתוואי החדש נקרא מחלף שער מוריה ונבנה כמחלף "T" חלקי בסמוך למחלף מוצא המקורי.
גשר ארוך וגבוה מקשר אל התוואי הישן, בעוד הכניסה לתוואי החדש עוברת מתחת לגשר.
מחלף שער מוריה בעבר הווה את חלקו המזרחי של מחלף מוצא, למרות שהוא מרוחק כקילומטר מזרחה ממחלף מוצא.
מחלף שער מוריה נפתח לתנועה בשנת 2007.
בשנת 2006 הציגה החברה הלאומית לדרכים את התוכנית לשינוי ושדרוג כביש 1, כולל מנהרה מתחת לקסטל ויישור סיבוב מוצא.
ב-2010 אישרה המועצה הארצית לתכנון ולבנייה את תוכנית שבמסגרתה נבנה גשר חדש באורך של 800 מטר מעל לחלקו המערבי של המחלף, על מנת לשפר את זרימת התנועה בעיקול החד הצמוד למחלף ממערב.
העבודות החלו בשנת 2013 וסיום הפרויקט המשוער היה ב-2015. הגשר בכיוון מערב נפתח לתנועה ביוני 2016 והכיוון הנגדי נחנך בינואר 2017.
בשנת 2022 נחנך כביש 16, המחבר בין המחלף לשכונות דרום-מערב ירושלים.
מחלף מבוא איילון הוא מחלף המקשר בין כביש 20 (נתיבי איילון) וכביש 431. הוא המחלף המערבי ביותר בכביש 431 וממערב לו הופך תוואי הכביש לדרך מקומית.
המחלף נפתח לתנועה ב-11 בנובמבר 2008, ביחד עם חלקו המערבי של כביש 431 שנפתח בפברואר 2009 לתנועה לכל אורכו.
המחלף מורכב משני טיפוסי מחלפים המאפשרים גישה מכל כיוון לכל כיוון.
האחד במבנה של מחלף T חלקי והשני במבנה של מחלף יהלום חלקי בעל רמפה סיבובית.
המחלף מאפשר נסיעה רציפה באיילון ופניות רציפות ללא צמתים מאיילון בכיוון דרום לכביש 431 בכיוון מזרח ומ־431 בכיוון מערב לאיילון בכיוון צפון.
כמו כן, מתאפשרת פניית פרסה מנתיבי איילון דרומה לצפונה.
שאר הפניות מתאפשרות באמצעות מערכת מעגלי תנועה המשולבים במחלף היהלום ובמעגלי תנועה נוספים במחלף קריית ראשון הממוקם ממזרח.
עקב הקרבה היחסית בין שני מחלפים אלו, לא כל רמפות הכניסה והיציאה מחוברות ישירות לכביש 431, אלא חלקן מובילות לכבישי שירות המקבילים לכביש הראשי.
כבישי השירות מתחברים למחלף הסמוך ומשם מתאפשר החיבור לכביש הראשי.
מֶחלף חורְשים הוא מחלף אשר מחבר בין כביש 6 לכביש 531.
המחלף נקרא על שם קיבוץ חורשים הנמצא ממזרח למחלף.
ממערב למחלף נמצא מושב חגור ומצפון נמצא היישוב ג'לג'וליה.
מחלף חורשים ממוקם כשלושה קילומטר מצפון למחלף קסם ובכך הוא מהווה את קצהו הצפוני של הקטע הקצר ביותר לתשלום בכביש 6.
מבנה המחלף הוא מסוג מחלף חצוצרה.
רמפת היעף מאפשרת נסיעה רציפה מכביש 6 בכיוון צפון לכביש 531 בכיוון מערב ללא רמזורים או צמתים, והלולאה מאפשרת נסיעה מכביש 531 בכיוון מזרח לכביש 6 בכיוון צפון.
קצהו המזרחי של כביש 531 מסתיים במחלף.
מיקום המחלף נקבע בתמ"א 3 (תוכנית מתאר ארצית לדרכים), שנערכה ב-1976. התכנון המפורט של המחלף בוצע על ידי חברת כביש חוצה ישראל בשנות ה-90. החברה גם ניהלה את הפקעת הקרקעות להקמת המחלף.
עבודות ההקמה החלו בנובמבר 1999, והמחלף נחנך בתחילת חודש אוגוסט 2002, עם השלמת המקטע הראשון של כביש 6 בין מחלף אייל למחלף נחשונים, באורך של כ-18 ק"מ.
באוקטובר 2002, נפתח לתנועה קטע נוסף של כביש 6, באורך של כ-13 ק"מ, בין מחלף נחשונים למחלף בן שמן.
עם פתיחת המחלף כביש 531 לא הושלם ברובו, למעט הקטע המוביל למחלף, והוא קושר זמנית ישירות לכביש 444 ולדרכים מקומיות.
זאת עד לפתיחתו של מחלף ג'לג'וליה בשנת 2011.
מחלף מאחז הוא מחלף בכביש 6 (חוצה ישראל), המקשר אותו לכביש 40. מבנה המחלף חריג כיוון ששני הכבישים מתאחדים מדרום למחלף ולכן כיווני הפניה האפשריים במחלף מועטים.
במחלף ניתן לפנות מכביש 40 לכביש 6 בכיוון צפון ומכביש 6 לכביש 40 בכיוון דרום.
מחלף מאחז קיבל את שמו לזכר קרב חרבת מחאז שנערך באזור במלחמת העצמאות.
מאז פתיחת הקטע הדרומי, מדרום למחלף שורק, בשנת 2008, הנסיעה בו אינה כרוכה בתשלום אגרה.
מחלף יוספטל הוא מחלף בנתיבי איילון הממוקם בין שדרות יוספטל בבת ים ורחוב אליעזר הופיין בחולון.
לקראת בניית המחלף פוצל הצומת לשני חלקים והכביש העירוני המקשר בין חולון לבת ים הורחב והוגבה כחלק מבניית הגשר.
בניית המחלף החלה בשנת 2000 והיא הושלמה בשנת 2004. הפרויקט כלל שיקוע קטע הכביש בנתיבי אילון, סלילת שני מסלולים ברוחב שלושה נתיבים כל אחד, בניית הגשר עצמו, והקמת תשתיות היקפיות (הקמת מערכות ניקוז, בניית קירות אקוסטיים והתקנת מערכות תאורה).
עלות הפרויקט כולו מוערכת בכ-55 מיליון שקל.
הקמת המחלף לוותה בהתנגדות ארגונים סביבתיים ואנשי מקצוע מתחום התחבורה, אשר מחו באופן עקרוני נגד תוכנית משרד התחבורה לסלילת כבישים והרחבת תשתיות התחבורה, אשר פוגעת בסביבה, במקום לפתח ולקדם את התחבורה הציבורית.
במחלף נמצאת תחנת הרכבת יוספטל שנחנכה בשנת 2011 כחלק ממסילת הרכבת תל אביב - בני-דרום.
הצעה לתיקון חוק התכנון והבנייה
הקמת המחלף לוותה בביקורת ציבורית לגבי דרכי הפרסום לציבור בנוגע להקמת המחלף.
לאחר תחילת הבניה בשטח הספיקו כ-100 תושבים להגיש בקשה לפיצויים.
מאות תושבים נוספים זכו להארכה נוספת משר הפנים אך רובם נותרו ללא מענה.
בעקבות המאבק האזרחי והפגיעה בתושבים, יזמו סטודנטים מפרויקט גל תיקון לחוק אשר הוגש בשיתוף עם חבר הכנסת רן כהן.
התיקון אשר כונה "הצעת חוק מחלף יוספטל" נועד להגביר את השקיפות בהליכי התכנון והבניה ולמנוע הישנות מקרים דומים בעתיד.
הצעת החוק נדחתה בעקבות התנגדות הממשלה, אך לאחר עזיבתו של כהן את הכנסת, היא הוגשה שוב על ידי חברי הכנסת ניצן הורוביץ, אופיר פינס-פז, אילן גילאון, שי חרמש, אריה אלדד, חיים אורון ושלמה מולה.
מחלף מוטה גור הוא מחלף על כביש 4 במזרח חיפה, בין קריית אתא לקריית חיים, במקום המכונה "צומת קריית אתא" או "צומת אתא".
המחלף מחבר את שדרות ההסתדרות - קטע כביש 4 במסלול צפון-דרום בין קריית ביאליק והצ'ק פוסט, עם רחוב חלוצי התעשייה העובר בין חוף מפרץ חיפה לאזור התעשייה של קריית אתא והכניסה המערבית לעיר זו.
בסמוך למחלף פועלים "ביג" ומתחמי מסחר נוספים ביניהם בורקס העגלה, וכן ישנו שוק בקרבת מקום, לצד אולמי שמחות, ושורה של תחנות אוטובוס לחיפה, קריות וצפון.
כ-50 אלף כלי רכב חולפים במחלף בממוצע מדי יום.
קווי מטרונית 1,2 ו-4 עצורים בסמוך לצומת.
בעבר היו במקום שני צמתי T סמוכים שנקראו במשותף "צומת קריית אתא"', אף על פי שנמצאו בשטח המוניציפלי של העיר חיפה.
ב-1997 הקימה חברת התשתיות העירונית "נתיבי כרמל" ("יפה נוף") את מחלף מוטה גור (על שם חבר הכנסת מוטה גור שנפטר שנתיים קודם לכן), והתנועה בכיוון צפון-דרום עברה לנוע על גשר באורך 700 מטר שנמתח מעל לצומת המרומזר.
בקיץ 2009 החלו עבודות לשינוי רמפות העלייה והירידה מהגשר, שנהרסו ונבנו מחדש בתצורה שונה - ביניהן נסללו מסלולי תחבורה ציבורית (מת"צ) עבור מעבר המטרונית מתחתיו.
בצמוד למחלף נמצא מחלף אתא דרום המקשר אל כביש 22. המטרונית עוברת בו בדרכה לקריית אתא ולתחנה מרכזית הקריות.
מחלף יגור הוא מחלף מרכזי בעמק זבולון, במזרח מטרופולין חיפה, שקיבל את שמו מקיבוץ יגור הסמוך.
עד לשנת 2012 עמד במקום צומת.
המחלף מפגיש שלושה כבישים בינעירוניים המהווים עורקים ראשיים בצפון ישראל, והוא מורכב מגשר אחד שעליו שורת רמזורים, ומעבר אחד חופשי מרמזורים לתנועה מכיוון חיפה לעמק יזרעאל.
כל התנועה האחרת עוברת על הגשר דרך הרמזורים.
מאז פתיחתו המחלף סובל מעומסי תנועה לכיוון עמק יזרעאל מהמחלף ועד צומת העמקים ובחזרה, היוצרים כל בוקר וכל אחר הצהריים פקקי תנועה.
הפניה ימינה מכיוון עמק יזרעאל לכיוון מחלף סומך ומחלף גבעות אלונים, נעשית גם היא על גבי הגשר שמתחילה בנתיב פניה אחד ימינה ההופך בהמשך לשני נתיבי פניה בלבד, המוסיפים לעומס.
הקמת המחלף לא פתרה את בעיית עומסי התנועה באזור.
במרץ 2019 נפתח קטע ממונהר של כביש 6 בין מחלף העמקים למחלף סומך שמייתר את הצורך לעבור דרך מחלף יגור לנוסעים בין מחלף העמקים למחלף סומך.
כביש 70 – מתחיל במחלף זה, ממשיך למחלף גבעות אלונים ומגיע עד צומת חניתה בשלומי;
כביש 75 – בין נצרת וקריית טבעון (דרך צומת העמקים) למחלף קישון;
כביש 752 – מתחיל בנקודה זו וחוצה את צומת הצ'ק פוסט ונכנס לעיר התחתית.
כביש 75 חוצה את מחלף יגור בכיוון מערב-מזרח, כשמקבילים אליו ערוץ נחל קישון מצפון ותוואי רכבת העמק מדרום; והוא ממשיך מערבה תחת השם דרך העמקים.
כביש 70, שכיוונו צפון-דרום, מתחיל במחלף ומוביל ליישובי הגליל.
כביש 752 יוצא מהמחלף דרומה ומיד מתעקל מערבהּ, וחוצה את העיר נשר תחת השם דרך בר-יהודה.
הקרקע שעליה משתרע הצומת שייכת ברובה לקיבוץ יגור, שמדרום.
מרכזיותו של הצומת מושכת אליו מוכרי תוצרת חקלאית לצד מפגינים; כך למשל, ב-2007 חסמו את הצומת תלמידי מכללת אורנים, כחלק משביתת המחאה הגדולה במערכת ההשכלה הגבוהה באותו זמן.
ב-10 באפריל 2002 אירע בצומת פיגוע התאבדות, כשמחבל פוצץ את עצמו באוטובוס של אגד בקו 960 שהיה בדרכו מחיפה לירושלים, וקיפד את חייהם של שמונה נוסעים.
במרץ 2010, לאחר שנים של דחיות והתלבטויות בסוגיית הצורך בהסבת הצומת המרומזר למחלף, אושרה הקמת מחלף בצומת יגור, בעלות של כרבע מיליארד ש"ח.
הפרויקט מתוכנן להשתלב בהפעלת קו הרכבת ההיסטורי חיפה-בית-שאן, שעובר בסמוך.
עבודות הקמת המחלף החלו בחודש יוני 2011, והסתיימו בשנת 2013.
באמצע נובמבר 2012, נפתח הגשר העובר מכיוון נשר למחלף סומך לתנועה.
הרמזורים במסלול הנסיעה של כביש 75, בין צומת לב המפרץ לצומת העמקים בוטלו.
במקביל למסלול זה, נפתח מתחת לגשר מעבר למסילת העמק שתנוע בטבורו של המחלף.
במרכז הגשר הוצבו רמזורים המנווטים את התנועה מנשר ומסומך לכיוון חיפה.
הנוסעים מנשר ליגור ולעמק יזרעאל, פונים ימינה לפני העלייה לגשר.
ב-6 במרץ 2013 נפתח המחלף לתנועה במלואו, מספר חודשים מוקדם מהצפוי.
בסמוך למחלף נבנה חניון חנה וסע אשר ישמש לנקודת הקצה של קו המטרונית שנסלל עד לשכונת הדר בחיפה.
הצפי לסיום העבודות על הקו, שהחלו בחודש מרץ 2018. בניית הקו הסתיימה בשנת 2021. אבל נכון ליוני 2022, הקו עדיין לא נפתח.
הגשר העליון מעל מחלף יגור משמש למחאות.
בשנים 2021-2020 בתקופת המחאה נגד בנימין נתניהו התקיימו בכל שבת אחר הצהריים הפגנות על הגשר.
ביוני 2022 חזרו ההפגנות לגשר תחת הכותרת: "כן לממשלת השינוי והאחדות"
מחלף ישי הוא מחלף בצפון עמק יזרעאל, בסמוך לרמת ישי, בו מצטלבים כביש 75 וכביש 77.
המחלף נפתח לתנועה מלאה ב-11 בינואר 2019, עד אז, היה המחלף צומת מרומזר שניחן בגודשי תנועה רבים.
מחלף ישי הוא מחלף יהלום עם לולאת תלתן אחת.
כביש 77 עובר בגשר מעל כביש 75 ומתעקל כך שהוא מקביל אליו בכיוון מערב.
כביש 75 מתעקל מעט בקשת בשביל לפנות מקום לכביש 77.
כביש 77 מערב\דרום: ישנה יציאה ימינה לעבר כביש 75 הכוללת עקומה חדה ומסתיימת בצומת בו ניתן לפנות ימינה לכביש 75 מערב ללא צורך לעמוד ברמזור, לפנות שמאלה לכביש 75 מזרח או להמשיך ישר לכיוון כביש 77 מערב\דרום.
כביש: 77 צפון\מזרח ישנה יציאה ימינה עם עקומה חדה שמאלה (צפון-מזרח), ממנה ניתן לפנות ימינה (ללא רמזורים) לכביש 75 מזרח, לפנות שמאלה לכביש 75 מערב או להמשיך ישר לכביש 77 לכיוון צפון\מזרח.
כביש 75 מזרח: ישנה צומת בה ניתן להמשיך ישר או לפנות ימינה לכביש 77 צפון\מזרח (ללא עמידה ברמזור), ואחרי-כן ישנה יציאה מסוג לולאת-תלתן לכיוון כביש 77 מערב\דרום.
אחרי כן ישנו צומת בו ניתן לפנות שמאלה או להמשיך ישר.
כביש 75 מערב: ישנו צומת בו ניתן לפנות ימינה לכביש 77 מערב\דרום (ללא עמידה ברמזור) ואפשרות להמשיך ישר.
אחרי-כן ישנו צומת בו ניתן לפנות שמאלה לכביש 77 צפון\מערב או להמשיך ישר.
ב-11 בינואר 2019 נפתח המחלף שהיה צומת בעברו.
המחלף נבנה על ידי חברת סולל בונה כאשר על הפרויקט פיקחה חברת הניהול א.
במחלף הוצבה תאורת לד ממוקדת מיסעה וללא זליגת אור.
בנוסף, מדובר בתאורה חסכונית באנרגיה שאינה מפריעה לסביבה האקולוגית – אחד המרכיבים בהגדרתו של פרויקט כביש 77 כ'פרויקט ירוק'.
בעשור הראשון של המאה ה-21, היו בצומת עומסי תנועה רבים בעיקר בבוקר ואחרי הצהריים ולכן הוחלט לשדרג את קטע הכביש בינו לבין מחלף המוביל לדו נתיבי לכל כיוון.
עבודת שדרוג הצומת בוצעה בשיטת ה"תכנון-ביצוע" (Design build), בה הקבלן המבצע אחראי גם על תכנון הכביש.
בין היתר, הורחבו כביש 77 בקטע צומת ישי – צומת המוביל לדו מסלולי דו-נתיבי, בוצעו עבודות עפר ודיפון לסלילת נתיב שלישי (בעתיד) והתאורה שודרגה.
החברה להגנת הטבע התלוננה כי הקבלן ערם עודפי עפר מהעבודות בשטחים פתוחים ופגע בטבע.
מחלף ינאי הוא מחלף המחבר בין כביש 2, בקילומטר ה-41, לבין כביש 5720 המוביל לבית ינאי, מכמורת, חופית וכפר ויתקין.
במרץ 1992 נפתח חלקו המערבי של המחלף, בעוד סכסוך בין כפר ויתקין לחופית לגבי מיקום חלקו המזרחי של המחלף על אדמתם מנע את פתיחת חלקו המזרחי.
בקטע זה של כביש 2 ישנם שני נתיבי נסיעה לכל כיוון, ובשנת 2011 ביצעה החברה הלאומית לדרכים בישראל עבודות להוספת נתיב שלישי בכל מסלול.
בכניסה למחלף מכיוון דרום ישנה תחנת דלק של פז ובה כמה חנויות ומסעדות.
כמו כן, בצמוד למחלף קיים מרכז מסחרי בשם "M הדרך".
מחלף יבנה הוא מחלף המחבר את העיר יבנה לכביש 4 דרך כביש 4111.
עם סלילתו של כביש 4 ככביש מהיר בקטע שבין ראשון לציון לאשדוד בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, נבנה גשר לצורך הכניסה ליבנה, אולם לא נבנו רמפות כניסה ויציאה.
רק בשנות ה-80 הוקמו הרמפות ואז נפתח המחלף לתנועה.
בשנת 2008, בעקבות תאונות רבות ובעיות בטיחות, הוחלט לשפץ את המחלף ולשפר את התנועה בו.
בשנת 2011, במסגרת העבודות להקמת קו הרכבת בין אשדוד לתל אביב נהרס הגשר ונבנה מחדש כשמתחתיו נחפרה מנהרה לרכבת.
בצידו המזרחי של המחלף נמצאת תחנת הרכבת יבנה מערב.
באוקטובר 2024 בוצע פיגוע סמוך למחלף בו נרצח אדם וארבעה נוספים נפצעו.
מחלף חוף השרון יקום-געש הוא מחלף המחבר את יישובי חוף השרון עם כביש 2.
בשנת 2017 ובתום יותר משלוש שנים של עבודות תשתית במסגרת פרויקט תת"ל 15 (תוכנית תשתיות לאומיות מספר 15) וחיבור ככביש 531 לכביש 2 - נחנך במהלך חודש אפריל 2017 מפרידן תחתי (מנהרה) בין היישובים יקום וגעש במתכונת דו-סטרית ובצרוף מעגלי תנועה חדשים בכל צד של המנהרה החדשה.
המפרידן החדש מאפשר תנועה דו סטרית בין צידיו השונים של כביש 2 (כביש החוף) ותורם לחיבור יישובי המועצה האזורית חוף השרון בכלל ובהנגשת הדרכים לקיבוץ יקום בפרט.
מחלף כפר סבא רעננה צפון הוא מחלף, המחבר את הערים כפר סבא ורעננה אל כביש 4.
מחלף כפר סבא רעננה צפון הוקם כמענה לעומסי התנועה הרבים מהם סבל הצומת שקדם לו, כחלק מתוכנית כוללת למחלוף כל הצמתים בכביש 4 ממחלף מורשה וצפונה.
המחלף נפתח לתנועה בשנת 2009 בהשקעה של למעלה מ-250 מיליון שקלים.
מבנה המחלף משלב מחלף עלה תלתן עם מחלף יהלום.
כביש 4 מצוי על גשר; הכביש המקשר בין שתי הערים עובר מתחתיו בזוג מנהרות; בפניה מכביש 4 לכיוון הערים רמפת לולאה (ללא רמזור); בפנייה מכפר סבא לצפון כביש 4 נתיב האצה ישיר (ללא רמזור); ובפניות ממזרח לדרום או ממערב לצפון זוג צמתים מרומזרים משני צידי הגשר, שלאחריהם מעבר במנהרות.
מחלף חטיבת הנגב הוא מחלף המקשר בין כביש 40 לכביש 60 ומשמש ככניסה המזרחית לבאר שבע, בדרך אליהו נאוי (בעבר דרך חברון).
הכניסה מכיוון כביש 60 לבאר שבע אופיינה שנים רבות בפקקי תנועה רבים בשל תנועה כבדה של כלי רכב, בשנת 2007 החלה בניית המחלף במקום הצומת שהיה קיים במקום שנים רבות, על מנת לתת מענה לבעיות התחבורה במקום.
מחלף מבוא כרמל, הנקרא גם "מחלף ידין" הוא מחלף המחבר את כביש 22 (נתיבי המפרץ) עם כביש 23 (מנהרות הכרמל) ודרך יגאל ידין בחיפה.
המחלף שהוא אחד הגדולים בישראל נפתח לתנועה בשנת 2010 בעלות של כ-170 מיליון שקל, והוא מקצר משמעותית את הדרך לחיפה לבאים מעכו והקריות, והוא חלק מכביש עוקף קריות המחבר בין חיפה לעכו.
המחלף מאפשר נסיעה רציפה וללא רמזורים על כביש 22 והוא עובר בגשר עילי מעל דרך יגאל ידין שממנו ניתן לעלות על הגשר באמצעות רמפת עליה מיוחדת, כמו כן הירידה מן הגשר לכיוון שדה התעופה חיפה הצמודה אליו מתבצעת על ידי לולאה סיבובית אל דרך יגאל ידין.
הגשר עובר מעל מסילת הרכבת לכיוון נהריה, וכן מעל נחל קישון ונחל גדורה.
מחלף יהלום מתחלף הוא מחלף יהלום שבו שני כיווני הכביש החוצה מחליפים צדדים כאשר הם חוצים את הכביש המהיר.
כך כל המחלף מרומזר בשני רמזורים (בדומה לכל מחלף יהלום), אך הפניות לכל כיוון נעשות ללא רמזורים כלל.
ייחודו של המחלף הוא בכך שבחלק הכביש החוצה את הכביש המהיר, התנועה נעה במסלול הנגדי ביחס לרגיל.
יתרונו של מבנה מחלף כזה הוא במספר הרמזורים הקטן יותר שעומד בדרכם של כלי הרכב הפונים, רמזור בודד במקום שניים במבנה מחלף יהלום רגיל.
התנועה הנעה בכביש המשני בלבד, עוברת שני רמזורים בדומה למחלף יהלום רגיל.
עם זאת, מחלף יהלום מתחלף דורש שטח גדול יותר בהשוואה למחלף רגיל.
מחלף יקנעם הוא מחלף הממוקם בכניסה ליקנעם עילית.
הוא מפגיש בין הכבישים 6 ו-722. המחלף נפתח לתנועה ב-14 בנובמבר 2018.
המחלף נבנה במסגרת מיזם הארכת כביש 6 לצפון במקטע מחלף אליקים–מחלף סומך.
עם פתיחתו, כביש 6 התארך צפונה עד מחלף העמקים, ומאוחר יותר נפתח קטע נוסף שממשיך עד מחלף סומך.
המחלף צמוד להר הכרמל ולאזור התעשייה של יקנעם עילית.
המחלף מורכב משני חלקים: חלקו המרכזי הוא מיזוגו של כביש 722 לתוך כביש 6 וחלקו השני הוא החיבור של כביש 722 בצומת מרומזר עם רחוב כרמל ביקנעם.
המגיעים מדרום (בכביש 6) יכולים להמשיך לכביש 722 לכיוון יקנעם או להמשיך בכביש 6 על רמפת עליה לגשר מעל רחוב הכרמל, דרך מנהרות יקנעם אל מחלף תל קשיש.
המגיעים מכביש 722 עוברים במעבר תת-קרקעי מתחת לכביש 6 ומשתלבים בו במסלול האצה.
מחלף מלא הוא מחלף שבו מתאפשר מעבר בין שני כיווני הנסיעה בכביש לשני כיווני הנסיעה בכביש אחר שנמצא במחלף, ללא עצירה וגורמים מעכבי תנועה, כגון רמזורים, מעגלי תנועה וכו'.
מחלפים מלאים הם בדרך כלל מקום מפגשם של כבישים מהירים, והם בנויים למהירויות גבוהות.
לכן, מחלפים מלאים חדשים ייבנו בדרך כלל עם כמה שפחות לולאות, על מנת שמהירות הנסיעה ביציאות לא תהיה איטית וכדי לחסוך עלויות ושטח.
מחלפים עם 4 כיווני נסיעה
במחלפים אלו הכבישים נפגשים אך לא מסתיימים בהם.
מחלפים לא משולבים הם מחלפים שיש בהם סוג יציאה אחד (מלבד דרכי השירות).
סוג היציאה הוא בדרך כלל ייחודי לסוג המחלף.
במחלף זה היציאות הן דרכי שירות ולולאות.
מחלף זה תופס שטח גדול אך הוא מאפשר נסיעה רציפה ללא רמזורים במהירות בינונית בלולאות, שמאלצות את הנהגים להאט.
במחלף זה יש שני מפלסים.
במחלף זה כל היציאות הן בדרכי שירות, שמתפצלות ומשתלבות אחת באחרת.
מחלף זה תופס שטח גדול אך הוא מאפשר נסיעה רצופה ללא רמזורים במהירות גבוהה ביציאות בדרכי השירות.
במחלף זה יש בדרך כלל 4 מפלסים: 2 מפלסים לכבישים ו-2 ליציאות.
מחלפים משולבים הם מחלפים שמשלבים סוגי יציאה משני סוגי מחלפים שונים (מלבד דרכי השירות).
במחלף זה יש שתי יציאות (מהכביש העליון) כמו במחלף ערימה, ושתי יציאות (מהכביש התחתון) כמו במחלף עלה תלתן.
מחלפים עם 3 כיווני נסיעה
הכביש שמסתיים/מתחיל במחלף יהיה בדרך כלל הכביש העליון בו.
מחלפים שבהם יש 3 כיווני נסיעה הם בדרך כלל מחלפים משולבים, מחלפים לא משולבים (שבהם יש עוד סוג חיבור חוץ מדרכי שירות) הם נדירים ביותר.
במחלף T כל היציאות הן בדרכי שירות, שמתפצלות ומשתלבות אחת באחרת.
במחלף זה יש בדרך כלל 3 מפלסים.
במחלף Y כל היציאות הן בדרכי שירות, שמתפצלות ומשתלבות אחת באחרת.
במחלף זה יש בדרך כלל 2 מפלסים.
מחלף חצי עלה-תלתן הוא מחלף בעל שתי לולאות ושתי דרכי שירות, בדומה למחלף עלה תלתן.
מחלפים משולבים מהווים את רוב המחלפים שהם עם 3 כיווני נסיעה.
מחלף חצוצרה הוא מחלף שמשלב שתי לולאות ושתי דרכי שירות.
במחלף חצוצרה יש בדרך כלל 2 מפלסים.
מחלף מל"ל הוא מחלף המחבר את כביש 531 וכביש 402 בכפר סבא והוד השרון.
מחלף מל"ל הוא מחלף SPUI - מחלף עירוני בעל נקודת מפגש יחיד.
המחלף קרוי על שם כפר מל"ל הצמוד לו מדרום.
המחלף תוכנן כחלק מפרויקט כביש 531 בשנות ה-90, כביש רוחב המחבר את כבישים 2, 4 ו-6. המכרז לסלילת הקטע המרכזי של הכביש עד למחלף מל"ל, היה אמור להתפרסם בפברואר 1999, אך הוקפא עקב קשיים תקציביים.
המכרז פורסם לבסוף ביולי 2002. אולם סלילת הכביש והקמת המחלף התעכבה במשך שנים רבות.
עקב מאבקים משפטיים נגד הפקעת הקרקעות בתוואי הכביש וגובה הפיצויים.
ההפקעה כלל שטחיים חקלאיים ואף מספר בתים שעמדו בתוואי הכביש ונהרסו.
בשנת 2009 הושלמה סלילת כביש 531 עד למיקום המחלף, מבלי שנבנה.
במקום הוקמה צומת שהתחברה לרחוב השרון (כביש 402) בלבד.
אולם, נציג המשרד להגנת הסביבה הציג לחברי הוועדה צילומים שביצע ערב הדיון, לפיהם הקמתו כמעט הושלמה והעבודות היחידות שלא בוצעו על מנת להשלים את המחלף הוא להניח את הקורות עיליות שישמשו את המחלף.
המחלף הושלם בינואר 2016, עם השלמת מחלף רעננה דרום, אז חובר מחלף מל"ל למחלף רעננה דרום והוקמה בניהם תחנת הרכבת רעננה – דרום.
מחלף לקייה הוא מחלף בנגב הממוקם צפונית ליישוב לקייה וקרוי על שמו, ומחבר בין כביש 6, כביש 31 וכביש 358. הוא נפתח לתנועה באפריל 2016 עם פתיחת קטע כביש 6 בינו לבין מחלף להבים.
המחלף הוא מחלף יהלום כאשר הצמתים במחלף הם מעגלי תנועה.
החיבור בין כביש 31 לכביש 358 עובר בגשר מעל לכביש 6. קטע כביש 31 שיוצא מהמחלף משמש את היישוב לקייה בעיקר.
נהגים הרוצים להמשיך מזרחה לכיוון ערד וים המלח יכולים לעשות זאת בדרך יותר מהירה, עם המשך עם כביש 6 ויציאה לכביש 31 במחלף שוקת.