tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
שם הסדרהרשת השידור המקוריתלולהטלוויזיה הישראליתדן ועדנההטלוויזיה הישראליתקלופסיהטלוויזיה הישראליתCrime and the Lawהטלוויזיה הישראלית
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1970
14 בפברואר – סיימון פג, שחקן קולנוע וטלוויזיה בריטי
3 במרץ – ג'ולי בואן, שחקנית אמריקאית.
ידועה בעיקר בזכות תפקידה בתור קלייר דאנפי בקומדיית המצבים "משפחה מודרנית"
9 במרץ – ירדן בר-כוכבא, שחקנית ישראלית
25 באפריל – ג'ייסון לי, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי
8 במאי – רות גונזלס, דוגמנית ושחקנית ישראלית
14 במאי – תומר שרון, שחקן, קומיקאי, זמר ומדבב ישראלי
29 במאי – דנה מודן, תסריטאית, עיתונאית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
23 באוגוסט – ריבר פניקס, שחקן קולנוע וטלוויזיה (נפטר ב-1993)
26 באוגוסט – מליסה מקארתי, שחקנית, קומיקאית, מפיקה ותסריטאית אמריקאית
25 באוקטובר – אדם גולדברג, שחקן, במאי ומפיק אמריקאי
21 בנובמבר – עלמה זק, בדרנית ישראלית
28 בנובמבר – ארז בן הרוש, שחקן, מנחה, כותב ויוצר ישראלי
1 בדצמבר – שרה סילברמן, קומיקאית ושחקנית יהודייה-אמריקאית
12 בדצמבר – ג'ניפר קונלי, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית, זוכת פרס אוסקר
12 בדצמבר – מדשן אמיק, שחקנית אמריקאית.
ידועה בעיקר בזכות תפקידה בתור שלי ג'ונסון בסדרת הטלוויזיה "טווין פיקס"
1971 במוזיקה הייתה שנה רבת־השפעה בהיסטוריה של המוזיקה הפופולרית, שהתאפיינה בפריחה יצירתית רחבת היקף, בפריצת דרך של יוצרים חדשים, ובהעמקת ההשפעה של זרמים כמו הרוק המתקדם, הפולק רוק והסול.
רבים מהאלבומים והסינגלים שיצאו באותה שנה הפכו לאבני דרך וליצירות מופת שנשארו רלוונטיים לאורך עשורים.
שנה זו התבלטה באיכות ובהשפעה התרבותית של תקליטים כמו "What's Going On" של מרווין גיי, "Led Zeppelin IV" של לד זפלין, ו-"Blue" של ג'וני מיטשל.
בנוסף, זו הייתה שנה שבה ביססו את מעמדם אמנים כמו אלטון ג'ון, קרול קינג ודייוויד בואי, והתרחשו אירועים חשובים כמו פסטיבלים מוזיקליים, הקמות ופירוקים של להקות, ותחילתו של שינוי בנוף התעשייה המוזיקלית.
1 בפברואר – לאחר חודשים של קשיים עם הציבור, ג'ינג'ר בייקר ואלוין ג'ונס קיימו "קרב תופים" בתיאטרון לייסאום.
3 בפברואר – דייווי ג'ונס הודיע על פרישתו מהמאנקיז.
8 בפברואר – הוקרנה באקדמיה למוזיקה בניו־יורק נוסח שלם של הסרט התיעודי של בוב דילן, Eat the Document, הכולל קטעים מסיבוב הופעות בריטניה (1966).
19 בפברואר – להקת קווין קיימה את קונצרטה הציבורי הראשון בלונדון.
1 במרץ – הושלם הרכב להקת קווין עם הצטרפותו של הבסיסט ג'ון דיקון.
4 במרץ – הרולינג סטונז פתחו בסיבוב הופעות בניוקאסל אפון טיין, שהוצג כפרידה מבריטניה לפני העתקת פעילותם לצרפת.
5 במרץ – בהרצאה באולסטר הול, בלפסט, ביצעו לד זפלין לראשונה את השיר "Stairway to Heaven".
6 במרץ – התקיים באקרה, גאנה, הקונצרט Soul to Soul בהובלת וילסון פיקט.
16 במרץ – בטקס פרסי הגראמי של 1971, שנערך לטקס הישגי 1970, הוענקו פרסי אלבום השנה, שיר השנה ותקליט השנה לסיימון וגרפונקל עבור Bridge over Troubled Water;
3 באפריל – תחרות האירוויזיון ה-16 בדבלין הוקרה על ידי מונקו עם השיר "Un banc, un arbre, une rue" בביצוע סברין.
6 באפריל – הרולינג סטונז קיימו מסיבת עיתונאים בקאן לרגל חתימה על חוזה חדש עם אטלנטיק רקורדס והשקת רולינג סטונז רקורדס.
19 באפריל – גיל סקוט-הרון הקליט את שיר הראפ הראשון שלו, The Revolution Will Not Be Televised, באולפני RCA בניו־יורק.
1 במאי – ביל וית'רס הוציא לאור את אלבום הבכורה Just as I Am.
12 במאי – מיק ג'אגר נישא לביאנקה ג'אגר בטקס קתולי בסן־טרופה; בין האורחים בלטו חברי הרולינג סטונז, פול מקרטני, רינגו סטאר, אריק קלפטון וסטיבן סטילס.
יוני – רפאל קובליק התמנה למנהל מוזיקלי של מטרופוליטן אופרה בניו־יורק, ביוזמת גוראן גנטלה כהמשך כהונתו כמנהל כללי.
1 ביוני – בקתה קטנה בטופלו, מיסיסיפי — בית ילדותו של אלביס פרסלי — נחנכה לציבור כאתר מורשת.
6 ביוני – ג'ון לנון ויוקו אונו הצטרפו לפרנק זאפה בהדרן בפילמור איסט; הקלטת האירוע שוחררה באלבום Some Time in New York City.
8 ביוני – קרול קינג קיימה את קונצרט הבכורה שלה בקרנגי הול ("Carnegie Hall Concert: June 18, 1971").
20–24 ביוני – התקיים פסטיבל גלסטונברי הראשון ביום ההיפוך הקיצי, דרום-מערב אנגליה; בין המשתתפים: דייוויד בואי, טראפיק, פיירפורט קונבנשן, קווינטסנס והוקווינד.
21–24 ביוני – נערך פסטיבל Celebration of Life בפוינט קופי פאריש, לואיזיאנה, למרות עיכוב של שלושה ימים; בהופעות השתתפו: פינק פלויד, הביץ' בויז, מיילס דייוויס וב.
24 ביוני – הרשויות סגרו את פסטיבל Celebration of Life בעקבות חוסר תשתיות; מתוכניות המוצגות הופיעו רק תשעה אמנים מתוך 27, ונעצרו כ-150 משתתפים.
9 ביולי – גרנד פאנק ריילרוד הופכה לאמנים השניים לאחר הביטלס למלא את אצטדיון שיי ולהקדים בצורה רחבה את שיאי המכירות.
נערך במדיסון סקוור גארדן הקונצרט למען בנגלדש, בהשתתפות ג'ורג' האריסון, ראווי שנקר, רינגו סטאר, בוב דילן, ליאון ראסל, בילי פרסטון, אריק קלפטון, ג'סי אד דייוויס ובדפינגר.
14 באוגוסט – המי פרסמו את Who's Next, אלבום שהגיע למקום הראשון בארצות הברית ובבריטניה.
31 באוגוסט – ג'ון לנון עזב את בריטניה לעבור לניו־יורק, ולא שב.
11 בספטמבר – הוקרנה לראשונה סדרת האנימציה The Jackson 5ive בערוץ ABC.
5 באוקטובר – בלאק סאבת' ערכו את הופעתם הראשונה בוויסקי א-גו-גו – לבושים בטוקסידו לבנים.
29 באוקטובר – דואן אלמן, גיטריסט להקת האחים אלמן, נהרג בתאונת אופנוע במייקון, ג'ורג'יה.
31 באוקטובר – פינק פלויד הוציאו את Meddle, אלבום שהוגדר כציון דרך בהתאם למעבר לגוון פרוגרסיבי; הגיע למקום השלישי במצעד בבריטניה.
6 בנובמבר – שר הובילה את מצעד הסינגלים בארצות הברית עם "Gypsys, Tramps & Thieves", שזכה לתקליט זהב.
8 בנובמבר – לד זפלין הוציאו את אלבום ללא כותרת רשמית, שהפך לאלבום הנמכר ביותר של הלהקה ולרביעי בכל הזמנים.
4 בדצמבר – במהלך הופעה של פרנק זאפה בקזינו מונטרו, שווייץ, פרצה שריפה בעקבות יריית אקדח זיקוקים; ארבעת חברי דיפ פרפל צפו באירועים מארגמנם.
בשירם "Smoke on the Water" תיארו את האירוע.
10 בדצמבר – פרנק זאפה שבר את רגלו לאחר שדחף אותו מעריץ בתיאטרון ריינבו בלונדון.
31 בדצמבר – בוב דילן הופיע בהפתעה בארבעה שירים במהלך ההדרן של הבנד בסוף השנה באקדמיה למוזיקה בניו־יורק, כולל "Like a Rolling Stone".
שנת 1971 נחשבת בעיני רבים לאחת השנים החשובות והעשירות בתולדות הרוק, הפופ והרוק המתקדם.
זוהי שנה שבה אמנים רבים הגיעו לשיא יצירתי, ואחרים פרצו לתודעה עם אלבומי מופת שהשפעתם חורגת הרבה מעבר לזמנם.
בין האלבומים הבולטים שיצאו במהלך השנה ניתן למנות:
לד זפלין עם Led Zeppelin IV – אלבום איקוני ומצופה שהכיל את השיר האלמותי Stairway to Heaven ונחשב לאחת מיצירות השיא של הלהקה.
שיתוף פעולה מפתיע נרשם עם הזמרת סנדי דני, שהתארחה בקטע "The Battle of Evermore".
פינק פלויד עם Meddle ו־Relics – בעוד Meddle הציג את התפתחות הלהקה לקראת עידן The Dark Side of the Moon, עם יצירה מרכזית כמו "Echoes", האוסף Relics שימר קלאסיקות מוקדמות מתקופת המעבר של הלהקה.
Woman ו־Other Voices – הראשון מביניהם היה אלבום הפרידה של ג'ים מוריסון, והכיל את הלהיט Riders on the Storm.
השני יצא לאחר מותו, בניסיון להמשיך את דרכה של הלהקה ללא הסולן הכריזמטי.
ג'ון לנון עם Imagine – האלבום הבשל והפיוסי ביותר של לנון, עם השיר הנושא Imagine שהפך להמנון אוניברסלי לשלום.
דייוויד בואי עם Hunky Dory – אלבום שמזג בין סינגר־סונגרייטר לפופ־ארט, והכין את הקרקע לדמותו של זיגי סטארדאסט, עם שירים כמו "Changes" ו־"Life on Mars?".
בלאק סבאת' עם Master of Reality – אלבום כבד ואפל שהעמיק את הצליל של ההבי מטאל, והשפיע עמוקות על דורות של מוזיקאים.
הרולינג סטונז עם Sticky Fingers – אלבום עשיר בבלוז ורוק, הידוע גם בזכות עטיפתו הפרובוקטיבית של אנדי וורהול ובזכות השירים "Brown Sugar" ו־"Wild Horses".
The Who עם Who's Next – אלבום קלאסי שכולל להיטים כמו "Baba O'Riley" ו־"Behind Blue Eyes", עם שימוש חלוצי בסינתיסייזרים וכתיבה קולנועית.
דיפ פרפל עם Fireball – ממשיך את הקו המוזיקלי של רוק כבד עם אלמנטים ניסיוניים, תוך חידוד הסאונד שהלהקה גיבשה ב־Deep Purple in Rock.
יס עם The Yes Album ו־Fragile – שני אלבומים מהותיים בצמיחתה של הלהקה, שביססו את יס כאחת ממובילות הרוק המתקדם, עם קטעים כמו "Roundabout" ו־"Yours Is No Disgrace".
קינג קרימזון עם Islands – אלבום מלנכולי ואווירתי, שהמשיך את הקו האקספרימנטלי־תזמורתי של הלהקה באותה תקופה.
ג'וני מיטשל עם Blue – אחד מאלבומי הזמר־כותב הגדולים של כל הזמנים, בו התבטאה הפואטיקה והאינטימיות הייחודית של מיטשל.
ג'נסיס עם Nursery Cryme – אלבום שהציג לראשונה את ההרכב הקלאסי של הלהקה עם פיל קולינס וסטיב האקט, והיווה פריצת דרך בעולם הרוק המתקדם.
אמרסון, לייק ופאלמר עם Tarkus – אלבום שנפתח בסוויטה באורך צד שלם, שמציגה את הווירטואוזיות והחשיבה הקונספטואלית של ההרכב.
פול מקרטני עם Ram – אלבום שהוקלט יחד עם לינדה מקרטני, עם סאונד חופשי, קליל וניסיוני יותר ממה שהוצג ביצירתו הקודמת McCartney.
שלמה ארצי – על אנשים
אריק איינשטיין – בדשא אצל אביגדור (עם מיקי גבריאלוב), שירי ילדים
שלמה גרוניך – למה לא סיפרת לי!?
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1974 ונוגעים לעולם הקולנוע.
7 בפברואר – "אוכפים לוהטים" יוצא לאקרנים בארצות הברית
1 במאי – ג'ורג' לוקאס יוצר את הטיוטה הראשונה למלחמת הכוכבים (סרט)
לרוברט רדפורד יש שלושה סרטים ברשימת 10 הסרטים המרוויחים בצפון אמריקה, השחקן הראשון שעשה זאת מאז בינג קרוסבי.
הסרט הטוב ביותר: "הסנדק 2"
הבמאי הטוב ביותר: פרנסיס פורד קופולה ("הסנדק 2")
השחקן הטוב ביותר: ארט קרני ("הארי וטונטו")
השחקנית הטובה ביותר: אלן בורסטין ("אליס לא גרה כאן יותר")
5 במרץ – אווה מנדז, שחקנית אמריקאית
15 באוגוסט – נטשה הנסטרידג', שחקנית קנדית
30 ביולי – הילרי סוונק, שחקנית אמריקאית
￼20 באוגוסט – מישה קולינס, שחקן אמריקאי
28 באפריל – פנלופה קרוז, שחקנית
28 באוקטובר – חואקין פיניקס, שחקן אמריקאי
11 בנובמבר – לאונרדו דיקפריו, שחקן קולנוע אמריקאי
17 בדצמבר – ג'ובני ריביסי, שחקן אמריקאי
13 בנובמבר – ויטוריו דה סיקה, שחקן ובמאי איטלקי (נולד ב-1901)
"צ'יינהטאון", בבימויו של רומן פולנסקי ובכיכובם של פיי דאנאוויי וג'ק ניקולסון
"פרנקנשטיין הצעיר", בבימויו של מל ברוקס ובכיכובו של ג'ין ויילדר
"השיחה" בכיכובו של ג'ין הקמן
"שרית" בבימויו של ג'ורג' עובדיה, ובכיכובם של דליה פרידלנד, יגאל בשן וירדנה ארזי.
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1975 ונוגעים לעולם הקולנוע.
מרץ – מתחילה הפקת הסרט "מלחמת הכוכבים".
"מלתעות" הופך לסרט הראשון שהרוויח מעל למאה מיליון דולר בצפון אמריקה, וקובע את הרף לשוברי קופות בעתיד.
"מלתעות", בבימויו של סטיבן ספילברג
"קן הקוקייה", בכיכובו של ג'ק ניקולסון
"פאני ליידי", סרט ההמשך של "מצחיקונת"
"טומי", סרט המבוסס על אופרת הרוק של "המי": טומי
הסרט הטוב ביותר: "קן הקוקייה"
הבמאי הטוב ביותר: מילוש פורמן ("קן הקוקייה")
השחקן הטוב ביותר: ג'ק ניקולסון ("קן הקוקייה")
השחקנית הטובה ביותר: לואיז פלטשר ("קן הקוקייה")
5 בינואר – בראדלי קופר, שחקן אמריקאי
22 בפברואר – דרו ברימור, שחקנית
2 באפריל – פדרו פסקל, שחקן
10 באפריל – דייוויד הארבור, שחקן
4 ביוני – אנג'לינה ג'ולי, שחקנית
27 ביוני – טובי מגוויר, שחקן
7 באוגוסט – שרליז ת'רון, שחקנית
16 באוגוסט – טאיקה וואיטיטי, שחקן ובמאי
5 באוקטובר – קייט וינסלט, שחקנית
4 במאי – מו האוורד, שחקן היה ממקימֵי המופע של שלושת המוקיונים
2 בנובמבר – פייר פאולו פאזוליני, במאי קולנוע ואיש אשכולות איטלקי (נרצח)
"הקשר הצרפתי 2", בכיכובו של ג'ין הקמן
"בארי לינדון", בבימויו של סטנלי קובריק
"אחר צהריים של פורענות", בכיכובו של אל פצ'ינו
"מונטי פייתון והגביע הקדוש", הסרט העלילתי הראשון של חבורת מונטי פייתון
30 בינואר – להקת קיס מופיעה לראשונה
1 במרץ – פינק פלויד מוציאים את האלבום The Dark Side of the Moon, שנחשב אחד האלבומים המשפיעים ברוק המתקדם
3 באפריל – משוחררים שני אלבומי האוסף "האדום" וה"כחול" של להקת הביטלס
12 במאי – דייוויד בואי הוא אמן הרוק הראשון שמופיע במרכז התערוכות ארלז קורט
16 ביוני – עולה המחזמר The Rocky Horror Show בלונדון, אשר שימש השראה לסרט הפולחן מופע הקולנוע של רוקי
3 ביולי – הזמר דייוויד בואי מחליט לפרוש מדמות הבמה שלו, זיגי סטארדסט
קווין מוציאים לאור את אלבום הבכורה שלהם
15 באוגוסט – עולה לאקרנים הסרט המוזיקלי ישו כוכב עליון על פי המחזמר מאת אנדרו לויד ובר.
ישראל משתתפת לראשונה בתחרות הזמר של האירוויזיון עם השיר אי שם בביצוע אילנית ומסיימת במקום הרביעי.
כוורת מוציאים לאור את אלבום הבכורה שלהם.
להקות שקמו במהלך שנת 1973:
Selling England by the Pound של להקת ג'נסיס - האלבום החמישי של הלהקה
The Dark Side of the Moon של פינק פלויד - נחשב לאלבום הרוק המתקדם המוכר והמפורסם ביותר ואחת הסיבות העיקריות להצלחתה של הלהקה.
Brain Salad Surgery האלבום החמישי של להקת אמרסון, לייק ופאלמר.
אלבום הבכורה של להקת אירוסמית'
Queen - אלבום הבכורה של להקת קווין
Aladdin Sane של דייוויד בואי
בין השירים המצליחים באותה שנה היו:
"Angie" של להקת הרולינג סטונז
"Top of the World" של להקת הקרפנטרז
קרוליין קור, מתופפת להקת הקורס
מייק הוגאן, בסיסט להקת הקרנבריז
נטלי אפלטון, זמרת, חברה לשעבר בלהקת אול סיינטס
מוס דף, ראפר ושחקן קולנוע
רוסלנה ליז'יצ'קו, זמרת, כותבת ומלחינה, זוכת אירוויזיון 2004
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1974.
29 במרץ – צילומים ראשונים של כוכב חמה על ידי הגשושית מארינר 10
16 בנובמבר – שידור הודעת ארסיבו
גילוי לוסי - שלד מאובן של אדם קדמון, אוסטרלופיתקוס אפארנזיס שגילו מעל 3 מיליון שנים
תחילת ייצור מעבד 8080 על ידי אינטל
תחילת ייצור מעבד מוטורולה 6800
תחילת ייצור מחשב אישי מדגם Altair 8800 על ידי חברת MITS
גילוי מֶזון J/Ψ המורכב מקווארק קסום ואנטיקוארק קסום על ידי ברטון ריכטר וסמואל טינג
19 ביוני – שימוש ראשון בתמרון היימליך, תמרון לפתיחת נתיב אוויר חסום על ידי גוף זר, באמצעות הגברת הלחץ בחלל הבטן ובבית החזה
ביצוע ראשון של שאיבת שומן
פרס נובל לפיזיקה – מרטין רייל, אנתוני יואיש, על מחקרם החלוצי באסטרופיזיקת רדיו.
למרטין רייל, על תצפיותיו והמצאותיו, ובייחוד על טכניקת סינתזת המיפתח (Aperture synthesis), ולאנתוני יואיש על תפקידו המכריע בגילוי פולסרים
פרס נובל לכימיה – פול פלורי (Paul John Flory), על עבודתו הבסיסית, תאורטית וניסיונית, בעניין הכימיה הפיזיקלית של מקרומולקולות
פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה - אלבר קלוד, כריסטיאן דה דוב, ג'אורג'ה אמיל פאלאדה, על תיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים
פרס נובל לכלכלה - גונאר מירדאל, פרידריך האייק על עבודתם החלוצית בתחום התאוריה של הכסף והתנודות הכלכליות, ועל הניתוח החודר של קשרי הגומלין בין תופעות כלכליות, חברתיות וממסדיות
מדליית פילדס – אנריקו בומביירי (איטליה), דייוויד ממפורד (ארצות הברית)
פרס טיורינג – דונלד קנות', על תרומות בסיסיות לשטחים רבים במדעי המחשב.
ובעקר תרומתו לתחום של אנליזה של אלגוריתמים
8 באוגוסט – מנג'ול בהרגבה, מתמטיקאי אמריקאי-קנדי ממוצא הודי, עוסק בעיקר בתורת המספרים, חתן מדליית פילדס (2014)
23 באוגוסט – קונסטנטין נובוסלוב, פיזיקאי רוסי-בריטי, חתן פרס נובל לפיזיקה (2010) על ניסויים פורצי דרך בחומר הדו-ממדי גרפן
2 בפברואר – אימרה לקטוש (נולד ב-1922),פילוסוף הונגרי ממוצא יהודי, עסק בפילוסופיה של המתמטיקה ופילוסופיה של המדע
4 בפברואר – סאטינדרה נאת בוז, פיזיקאי הודי (נולד ב-1894)
8 בפברואר – פריץ צוויקי, אסטרו-פיזיקאי ממוצא שווייצרי, נושאים בהם היו לא תרומות משמעותיות: חומר אפל, סופרנובה, כוכב נייטרונים, עידוש כבידתי (נולד ב-1898)
4 במרץ – מיכאיל טיכונראבוב, מהנדס ומדען חלל סובייטי, ממפתחי הלוויין הראשון, הספוטניק 1 (נולד ב-1900)
סת'רלנד, הבן (.Earl Wilbur Sutherland Jr), פרמקולוג וביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1971) על גילוי פעולת הורמונים, באופן מיוחד אפינפרין, דרך שליחים שניוניים (נולד ב-1915)
11 באפריל – אברהם רובינזון, מתמטיקאי ישראלי ואמריקאי, יהודי, עסק בהנדסה אווירונאוטית, לוגיקה מתמטית, ואנליזה מתמטית (נולד ב-1918)
24 ביוני – ריימונד פריסטלי, גאולוג בריטי, בין הראשונים מחוקרי אנטארקטיקה (נולד ב-1886)
28 ביוני – וניבר בוש, מהנדס אמריקאי שנודע בעבודתו על מחשבים אנלוגיים, בתרומתו לפיתוח פצצה גרעינית במסגרת פרויקט מנהטן, בייסוד חברת ריית'יאון וברעיון של "ממקס", שהוא מאבות רעיון ההיפרטקסט (נולד ב-1890)
13 ביולי – פַּטְרִיק בְּלֶקֶט, פיזיקאי ניסויי בריטי, חתן פרס נובל לפיזיקה, ידוע ממחקריו על תאי ערפל, קרינה קוסמית ופלאומגנטיזם (נולד ב-1897)
24 ביולי – ג'יימס צ'דוויק, פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיקה על גילוי הנייטרון (נולד ב-1891)
7 באוגוסט – וירג'יניה אַפְּגָאר, רופאה אמריקאית שהתמחתה בהרדמה, מפתחת מבחן אפגאר, שיטה להערכת בריאותו של היילוד, הפחיתה באופן דרסטי תמותת תינוקות ברחבי העולם (נולדה ב-1909)
22 באוגוסט – יעקב בּרוֹנוֹבסקי, מתמטיקאי, ביולוג והיסטוריון של המדע, בריטי ממוצא פולני-יהודי, התפרסם כמגיש סדרת הטלוויזיה התיעודית ב-BBC, "מותר האדם" (נולד ב-1908)
26 באוגוסט – צ'ארלס לינדברג, אמריקאי, חלוץ בתחום התעופה שהתפרסם כשבצע טיסת הסולו הטרנס-אטלנטית הישירה הראשונה בהיסטוריה (נולד ב-1902)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1973 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הבמאי הטוב ביותר: ג'ורג' רוי היל ("העוקץ")
השחקן הטוב ביותר: ג'ק למון ("להציל את הנמר")
השחקנית הטובה ביותר: גלנדה ג'קסון ("מגע של מעמד")
14 באפריל – אדריאן ברודי, שחקן קולנוע אמריקאי יהודי, זוכה פרס האוסקר
15 ביוני – ניל פטריק האריס, שחקן קולנוע אמריקאי
21 ביוני – ג'ולייט לואיס, שחקנית קולנוע אמריקאית
3 ביולי – פטריק וילסון, שחקן אמריקאי
26 ביולי – קייט בקינסייל, שחקנית קולנוע אמריקאית
6 באוגוסט – ורה פרמיגה, שחקנית אמריקאית
22 באוגוסט – קריסטן ויג, שחקנית וקומיקאית אמריקאית
12 בספטמבר – פול ווקר, שחקן אמריקאי (נהרג ב-2013)
15 בפברואר – טים הולט, שחקן
22 בפברואר – קאטינה פאקסינו, שחקנית
10 במרץ – רוברט סיודמאק, במאי
26 במרץ – נואל קאוורד, שחקן, מחזאי ומלחין של מוזיקה פופולרית
26 באפריל – אירנה ריאן, שחקנית
11 במאי – לקס בארקר, שחקן
23 ביוני – פיי הולדן, שחקנית
2 ביולי – בטי גרייבל, שחקנית
6 ביולי – ג'ו בראון, שחקן
7 ביולי – ורוניקה לייק, שחקנית
11 ביולי – רוברט ריאן, שחקן
12 ביולי – לון צ'ייני (הבן), שחקן
18 ביולי – ג'ק הוקינס, שחקן
20 ביולי – ברוס לי, שחקן ואמן וו-שו
10 באוגוסט – דאגלאס קנדי, שחקן
16 באוגוסט – וידה-אן בורג, שחקנית
22 באוגוסט – לואיז האף, שחקנית
13 בספטמבר – בטי פילד, שחקנית
21 בספטמבר – דיאנה סאנדס, שחקנית
26 בספטמבר – אנה מניאני, שחקנית
16 באוקטובר – ג'ין קרופה - מוזיקאי ושחקן
25 באוקטובר – קליאו מור, שחקנית
23 בנובמבר – ססואה היאוואקה, שחקן
23 בנובמבר – קלייר דוד, שחקנית
23 בנובמבר – קונסטנס טלמג', שחקנית
25 בנובמבר – לורנס הארווי, שחקן
26 בדצמבר – ויליאם היינס, שחקן
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1972 ונוגעים לעולם הקולנוע.
"הרפתקה בפוסידון" - 93.3 מיליון דולר
"מאחורי הדלת הירוקה " - 50 מיליון דולר
גברים במלכודת -46 מיליון דולר
"ג'רמיה ג'ונסון " -44.7 מיליון דולר
הבריחה - 36.7 מיליון דולר
הבמאי הטוב ביותר: בוב פוסי ("קברט")
השחקן הטוב ביותר: מרלון ברנדו ("הסנדק")
השחקנית הטובה ביותר: לייזה מינלי ("קברט")
השחקן הטוב ביותר: מרלון ברנדו
השחקנית הטובה ביותר: ליב אולמן
השחקן הטוב ביותר: ג'ק למון
השחקנית הטובה ביותר: לייזה מינלי
11 בינואר – אמנדה פיט
18 במרץ – דיין קוק
31 במרץ – אלחנדרו אמנבר
17 באפריל – ג'ניפר גארנר
2 במאי – דה רוק
7 ביוני – קרל אורבן
19 ביוני – רובין טאני
10 ביולי – סופיה ורגרה
29 ביולי – ויל ויטון
15 באוגוסט – בן אפלק
30 באוגוסט – קמרון דיאז
6 בספטמבר – אידריס אלבה, שחקן בריטי
27 בספטמבר – גווינת' פלטרו
1 בנובמבר – ג'ני מקארתי
29 בדצמבר – ג'וד לאו
1 בינואר – מוריס שבלייה
12 בספטמבר – ויליאם בויד
17 בספטמבר – אקים טמירוף
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1972.
4 בפברואר – חללית מארינר 9 משדרת תמונות ממאדים.
23 ביולי – שיגור חללית Landsat 1 - חללית לחקר כדור הארץ.
פרסום A Blueprint for Survival הצהרה שנחתמה על ידי מדענים רבים בתחום.
פרסום השערת גאיה על ידי ג'יימס לבלוק (James Ephraim Lovelock)
סינתזה של ויטמין B12 על ידי רוברט וודוורד ואלברט אשנמוזר (Albert Eschenmoser).
סטיבן ג'יי גולד וניילס אלדריג' פרסמו תיאורית "שיווי המשקל המקוטע" (Punctuated equilibrium)
גילוי שמבנה ה-DNA של שימפנזה, גורילה ובן אדם זהים ב-99%.
1 בפברואר – תחילת ייצור מחשבון ראשון שכולל פונקציות מדעיות - HP-35.
המצאת טומוגרפיה ממוחשבת על ידי גודפרי נ.
ייצור קונסולת משחקים המחוברת לטלוויזיה על ידי חברת Magnavox
6 באפריל – הקמת חברת .Cray Inc לייצור מחשבי-על.
החל משנה זו התחיל ייצור מחשבים מהדור הרביעי.
הם מבוססים על טכנולוגיית VLSI.
שחרור משחק מחשב פונג על ידי חברת אטארי.
פיתוח שפת תכנות C במעבדות בל.
תחילת ייצור המוני של מחשבונים הנדסיים.
תוך זמן קצר סרגל חישוב יצאה משימוש.
חיבור בינלאומי ראשון לרשת ARPANET
גילוי ciclosporin, תרופה חיונית להצלחת השתלות איברים.
פרס נובל לפיזיקה - ג'ון ברדין, לאון קופר, רוברט שריפר, על הפיתוח המשותף של התאוריה של מוליכות על הקרויה תאוריית BSC.
פרס נובל לכימיה - כריסטיאן אנפינסן, על עבודתו על ריבונוקלאז; סטנפורד מור, ויליאם סטיין, על תרומתם להבנה של הקשר בין המבנה הכימי לפעילות הקטליטית של מולקולת הריבונוקלאז.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - ג'רלד אדלמן, רודני ר.
פורטר, על גילוי המבנה הכימי של נוגדנים.
פרס נובל לכלכלה - ג'ון היקס, קנת' ארו, על התרומות החלוציות לתאוריית שיווי המשקל הכלכלי הכללי ולתיאורית הרווחה.
פרס טיורינג – אדסחר דייקסטרה, על תרומתו לפיתוח ALGOL ותרומתו הכללית לאומנות התכנות ושפות תכנות
28 ביוני – נגו באו צ'או, מתמטיקאי וייטנאמי זכה במדליית פילדס.
1 באוקטובר – לואיס ליקי, פלאונטולוג בריטי (נולד ב-1903)
26 באוקטובר – איגור סיקורסקי, מתכנן מטוסים רוסי-אמריקאי (נולד ב-1889)
25 בנובמבר – אנרי קואנדה, ממציא, פיזיקאי, מהנדס אווירונאוטיקה וחלוץ בתחום חקר האווירודינמיקה ממוצא רומני (נולד ב- 1886)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1973.
15 בינואר – שיגור לונה 21 עם רכב חלל סובייטי שני.
6 באפריל – שיגור חללית פיוניר 11.
14 במאי – שיגור סקיילאב - תחנת החלל הראשונה של ארצות הברית.
בהמשך השנה בתחנה ביקרו צוותי סקיילאב 2 וסקיילאב 3.
30 ביוני – ליקוי חמה ארוך במיוחד.
21 ביולי – שיגור מארס 5 על ידי ברית המועצות.
בהמשך החודש ובאוגוסט שוגרו עוד 3 גשושיות.
3 בנובמבר – שיגור מארינר 10 לכיוון נוגה וכוכב חמה.
3 בנובמבר – פיוניר 10 שיגרה תמונות ראשונות של צדק.
גילוי חורים בעטרה של השמש.
גילוי תא דנדריטי על ידי רלף מ.
גילוי תהליך סינתזה של ויטמין B12 על ידי רוברט וודוורד ואלברט אשנמוזר.
אפריל - יצירת ממשק משתמש גרפי למחשב "אלטו" (Alto) במעבדות זירוקס
פרסום מודל בלק ושולס לניתוח שוק פיננסי.
כנס סולווה ה-16 - אסטרופיזיקה וגרביטציה
פרסום ראשון של דימות תהודה מגנטית (MRI) - יישום של שימוש בשילוב של קרינת רדיו ושדה מגנטי חזק כדי להשפיע על הספין של הפרוטונים בגרעין אטומי המימן שנמצאים במולקולות המים ולהדגים תמונה של איברים ורקמות, על ידי ממציאי המכשיר פול לוטרבור ופיטר מנספילד
ביצוע ניתוח ראשון בשיטת LASIK, ניתוח לתיקון הראייה בלייזר.
ביצוע הניסוי של רוזנהאן שעסק בתקפות האבחון הפסיכיאטרי
3 באפריל – השיחה הראשונה בטלפון נייד (שאיננו במכונית) נערכת על ידי ממציאו מרטין קופר במנהטן
פרס נובל לפיזיקה - לאון אסאקי, איוואר גיאוור, ובריאן ג'וזפסון על תגליותיהם הניסיוניות בתופעות מינהור במוליכים למחצה ומוליכי על, בהתאמה.
פרס נובל לכימיה - ארנסט אוטו פישר, ג'פרי וילקינסון, על עבודתם בנושא הכימיה של תרכובות אורגנו-מתכתיות.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - קארל פון פריש, קונרד לורנץ, ניקולאס טינברגן על חקר התנהגות חיות חברתיות, במיוחד הסבר שפת הריקוד של הדבורה ועל תופעת ההחתמה בעופות
פרס נובל לכלכלה - וסילי לאונטיף, על פיתוח שיטת תשומה-תפוקה ועל יישומה בבעיות כלכליות חשובות
פרס טיורינג - צ'ארלס באקמן (Charles W.
Bachman), על תרומותיו יוצאות הדופן לטכנולוגיית מסדי הנתונים
26 במרץ – לארי פייג', מדען מחשב ויזם יהודי-אמריקאי, ייסד יחד עם סרגיי ברין את חברת גוגל.
5 באוקטובר – סדריק וילאני, מתמטיקאי צרפתי זכה במדליית פילדס.
11 בפברואר – יוהנס הנס דניאל ינסן, פיזיקאי גרעין גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1963 על חלקו בתגליות בנוגע למבנה הקליפה הגרעינית (נולד ב-1907).
14 במרץ – הווארד אייקן, מראשוני אנשי המחשבים בארצות הברית (נולד ב-1900).
12 באוגוסט – וולטר רודולף הס, רופא שווייצרי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1949 על גילוי הארגון התפקודי של מוח הביניים כמתאם הפעילות של האיברים הפנימיים (נולד ב-1881).
12 באוגוסט – קרל ציגלר, כימאי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1963 על חלקו בגילויים הקשורים לפולימרים כבדים (נולד ב-1898).
16 באוגוסט – סֶלמן אברהם וקסמן, ביוכימאי ומיקרוביולוג אמריקאי יהודי יליד רוסיה (אוקראינה), חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1952 על גילוי הסטרפטומיצין (נולד ב-1888).
11 בנובמבר – ארטורי אילמארי וירטאנן, כימאי פיני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1945, על מחקריו והמצאותיו בכימיה חקלאית ותזונתית, ובייחוד על שיטת שימור המספוא שלו (נולד ב-1895).
23 בדצמבר – ג'ררד קאיפר, אסטרונום הולנדי-אמריקאי, בין שאר הישגיו, במיוחד במדעים הפלנטריים המודרניים, חזה את קיומה של חגורת קויפר (נולד ב-1905).
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1975.
19 באפריל – הודו שיגרה חללית ראשונה (בעזרת הסובייטים)
17 ביולי – טיסה משותפת סויוז-אפולו
20 באוגוסט – שיגור החללית ויקינג 1 לכיוון מאדים
26 באוקטובר – גשושית סובייטית ונרה 9 שידרה נתונים מקרקעית נוגה במשך מספר חודשים
30 בדצמבר – הפעלת טלסקופ בקוטר 6 מ' בברית המועצות.
היה הטלסקופ הגדול בעולם עד לשנת 1993
פיתוח שיטה לגילוי ריצוף DNA על ידי פרדריק סנגר
בניית מצלמה דיגיטלית בחברת קודאק.
תחילת עידן המחשב האישי: Altair 8800 (ינואר),ייסוד Homebrew Computer Club, (אפריל), הקמת IMSAI 8080 (נובמבר), ועוד
תחילת ייצור מעבד MOS Technology 6502
סטיב ווזניאק מתכנן ובונה את האבטיפוס של מחשב הלוח אפל I
4 באפריל – ביל גייטס ופול אלן מייסדים את חברת מיקרוסופט.
חברת נשיונל סמיקונדקטורס מציגה את המעבד PACE, שהיה המיקרו-מעבד 16 סיביות המסחרי הראשון.
גילוי חלקיק טאו על ידי מרטין פרל
פרס נובל לפיזיקה - אגה בוהר, בן מוטלסון, ג'יימס ריינווטר - על גילוי הקשר בין תנועה קולקטיבית ותנועת חלקיקים בגרעין האטום, ופיתוח התאוריה של גרעין האטום בהתבסס על קשר זה
פרס נובל לכימיה - ג'ון קורנפורת', ולדימיר פרלוג - על מחקריהם בתחום הסטריאוכימיה של תגובות של אנזימים ושל מולקולות ותגובות אורגניות בהתאמה
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה - דייוויד בולטימור, רנאטו דלבקו (Renato Dulbecco), הווארד מרטין טמין - על ההסבר כיצד וירוס מחולל גידול משפיע על החומר הגנטי של התא במנגנון של "שעתוק לאחור"
פרס נובל לכלכלה - לאוניד קנטורוביץ', צ'אלינג קופמאנס על תרומותיהם לתאוריה של אופטימיזציה של הקצאת משאבים.
פרס טיורינג - אלן ניוול (Allen Newell) והרברט סיימון
17 ביולי – טרנס טאו, מתמטיקאי אמריקאי זכה במדליית פילדס (2006)
12 באוקטובר – בראם כהן, מתכנת מחשבים יהודי-אמריקאי, הידוע בעיקר כמפתח רשת שיתוף הקבצים ביטורנט
14 בנובמבר – מרטין היירר (Martin Hairer), זכה במדליית פילדס (2014)
8 בפברואר – רוברט רובינסון, כימאי אורגני אנגלי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1947 על מחקריו בתחום פיגמנטים צמחיים (אנתוציאנין) ואלקלואידים (נולד ב-1886)
14 בפברואר – ג'וליאן האקסלי, ביולוג בריטי (נולד ב-1887)
31 במרץ – לזלי וייט, אנתרופולוג אמריקאי, מהזרם הנאו-אבולוציוני (נולד ב-1900)
27 ביוני – ג'פרי טיילור, פיזיקאי ומתמטיקאי בריטי, בלט במיוחד בתחומי מכניקת הזורמים ותורת הגלים (נולד ב-1886)
10 בספטמבר – ג'ורג' פג'ט תומסון, פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1937 על חלקו בגילוי התכונות הגליות של האלקטרון, כפי שהן באות לידי ביטוי בתופעות של עקיפה (נולד ב-1892)
25 בספטמבר – יהושע בר-הלל, פילוסוף ישראלי נודע בעיקר במחקרו החלוצי בתחום תרגום באמצעות מכונה, עסק גם ביסודות המתמטיקה ובבלשנות (נולד ב-1915)
30 באוקטובר – גוסטב הרץ, פיזיקאי גרמני ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1925, על חלקו בגילוי החוקים השולטים בפגיעתו של אלקטרון באטום (נולד ב-1887)
5 בנובמבר – אדוארד טייטום, ביוכימאי אמריקאי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על חלקו בגילוי תפקיד הגנים בניהול תהליכים ביוכימאים בתא (נולד ב-1909)
18 בדצמבר – תאודוסיוס דובז'נסקי, גנטיקאי וביולוג אבולוציוני רוסי, סובייטי ואמריקאי, תרם תרומה מרכזית לעיצוב הסינתזה האבולוציונית המודרנית (נולד ב-1900)
1972 בישראל (ה'תשל"ב – ה'תשל"ג) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 24 שנים להקמתה.
במוקד האירועים בשנה זו עמדו מספר מפיגועי הטרור הקשים ביותר נגד ישראלים: חטיפת מטוס סבנה (מאי); הטבח בנמל התעופה לוד (מאי); טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן (ספטמבר) והשתלטות על שגרירות ישראל בבנגקוק (דצמבר).
אסתר וילנסקה מקימה את "פורום השמאל"
מוקמת האגודה לזכויות האזרח בישראל
ב-28 במרץ נערכו (לראשונה תחת שליטת ישראל) בחירות לרשויות המקומיות הפלסטיניות ביהודה ושומרון.
האירועים הביטחוניים הבולטים בשנת 1972 היו פיגועי טרור קשים נגד ישראלים בזירה הבינלאומית.
1 בינואר – התמנה דוד אלעזר לרמטכ"ל במקום חיים בר-לב.
4 בינואר – 13 מעטפות נפץ הגיעו לישראל ונוטרלו על ידי חבלני משטרת ישראל.
אחת המעטפות התפוצצה ופצעה קשה חבלן.
8 במאי – נחטף מטוס של חברת התעופה הבלגית סבנה לנמל התעופה לוד.
9 במאי, יום המחרת, פרצו לוחמי סיירת מטכ"ל למטוס ושחררו את החטופים.
30 במאי – אירע הטבח בנמל התעופה לוד.
3 מחבלים מארגון הצבא האדום היפני פותחים באש באולם הנוסעים של נמל התעופה, רוצחים 24 בני אדם ופוצעים 71. בין הנרצחים המדען הבינלאומי אהרן קציר.
ביולי מתפוצץ מטען חבלה שהונח בשירותי התחנה המרכזית הישנה של תל אביב.
16 באוגוסט – מטען הוטמן במטוס אל-על בטיסה רומא.
הודות לפעילות של יהודה פוקס הנטוס נחת בלשום.
5 בספטמבר – אירע טבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.
מחבלים מארגון ספטמבר השחור פרצו לכפר האולימפי, הרגו שני ספורטאים ממשלחת ישראל באולימפיאדת מינכן (1972), ונטלו תשעה נוספים כבני ערובה.
למחרת נרצחו התשעה במהלך ניסיון-חילוץ כושל של משטרת גרמניה.
לאחר טבח הספורטאים הישראלים באולימפיאדת מינכן הורתה ראש הממשלה גולדה מאיר על המוסד להוציא את מבצע זעם האל לפועל, במסגרתו ניסה המוסד לחסל את האחראים לטבח.
18 בספטמבר – רצח עמי שחורי , דיפלומט ישראלי נרצח באמצעות מעטפת נפץ שנשלחה לשגרירות ישראל בלונדון
21 בנובמבר – התרחש יום קרבות ברמת הגולן במהלכו הופצצו מוצבים וסוללות טילים סוריות.
בקרבות אוויר הופלו 6 מטוסי מיג 21 סוריים.
8 בדצמבר – נחשפה חוליה של ישראלים-יהודים, בראשות בן קיבוץ בשם אודי אדיב שריגלה למען סוריה.
פרשיית הריגול של יהודים למען סוריה זעזעה את הציבור בישראל.
28 בדצמבר – משבר בני הערובה בשגרירות ישראל בבנגקוק (1972)
18 חיילים נהרגים בהתנגשות משאית צבאית ברכבת באזור הקריות.
האינפלציה מגיעה לכדי 14%, והגרעון בתקציב לכדי 12.5% מהתוצר.
מוקם הבנק הבינלאומי הראשון, מאיחוד של מספר בנקים קטנים
מוזיקה: זמר השנה של קול ישראל הוא שלמה ארצי, שמוציא את אלבומו השלישי, "פתאום אחר ימים רבים", הכולל מספר שירי משוררים שהולחנו וזמרת השנה היא אילנית.
זמר השנה של גלי צה"ל הוא יגאל בשן, שאף מוציא אלבום בכורה לאחר שחרורו מצה"ל, "להשתחרר".
זמרת השנה של גלי צה"ל היא עדנה לב.
הלהקה הצבאית שנבחרה כלהקת השנה היא להקת חיל הים, והאזרחית היא אחרית הימים.
במקום הראשון בפסטיבל הזמר זכתה שלישיית הטוב הרע והנערה עם "טוב לי לשיר"; למקום השני הגיע בועז שרעבי עם "חייך וחיי" ולשלישי עדנה לב עם "קרן שמש קרן זוהר".
את הפסטיבל הנחו, לאחר שנים של הנחייתו של יצחק שמעוני, יוסי בנאי ורבקה מיכאלי.
ספרות: דן בן אמוץ ונתיבה בן-יהודה מפרסמים את ה"מילון עולמי לעברית מדוברת"; "פרחים כמוסים" של רוני גבעתי זוכה בפרס ניומן; מתפרסם ספר שיריו הראשון של נעים עריידי
תקשורת: מתפרסם "מסמך נקדי", הקובע אמות מידה אתיות לפעולת עיתונאי רשות השידור; מק"י סוגרת את "קול העם"
בין חתני פרס ישראל: יעקב רכטר (אדריכלות); דוד גינצבורג (מדעים מדויקים)
19 בנובמבר – הרב שלמה גורן מפרסם את פסק דין האח והאחות ומאפשר את חתונתם של חנוך ומרים לנגר לבחירי לבם
14 במרץ – "מבצע החלב" של הפנתרים השחורים: גנבת חלב והעברתו לשכונות עוני בירושלים
נפתח הסניף הראשון של רשת המזון המהיר "בורגראנץ'"
חברת שטראוס מתחילה לשווק את מעדן החלב "דני"
במוקד השתתפותה של ישראל באולימפיאדה לא עומדים ההישגים הספורטיביים, אלא הפיגוע נגד ספורטאי נבחרת ישראל.
במשחקים הפאראלימפיים, שהתקיימו בעיר היידלברג זכו המשתתפים הישראלים ב-28 מדליות: 9 מדליות זהב, 10 מדליות כסף ו-9 מדליות ארד.
ציפי רובין זכתה במדליית זהב ושברה שיא עולם בהטלת כידון וזכתה במדליית כסף בהדיפת כדור ברזל.
בעלה אריה רובין זכה במדליית זהב ובשתי מדליות כסף בשחייה.
אורה גולדשטיין זכתה בארבע מדליות (זהב בהדיפת כדור ברזל וכסף בשלושה מקצועות: קרב חמש, שחייה ל-50 מ' חזה, וזריקת דיסקוס).
עוד זכו בזהב נבחרת הגברים בשחייה, ברוך חגאי (טניס שולחן), מרגלית פרץ (סיף) ורחל טסה (סיף).
13 במרץ – רשף לוי, תסריטאי, מחזאי, במאי קולנוע, מפיק, מנחה טלוויזיה וקומיקאי ישראלי
25 במרץ – נפתלי בנט, ראש הממשלה ה-13 של ישראל, יושב-ראש מפלגת הימין החדש וחבר הכנסת מטעמה.
לשעבר שר החינוך, שר התפוצות ושר הביטחון.
30 במרץ – מילי אביטל, שחקנית, תסריטאית ודוגמנית ישראלית-אמריקאית
2 באפריל – אייל ברקוביץ', כדורגלן עבר ישראלי ומגיש תוכניות בטלוויזיה וברדיו בהווה
12 באפריל – גיל ססובר, שחקן, סופר, קומיקאי, יוצר, איש עסקים ויזם ישראלי
26 באפריל – אבי נמני, כדורגלן עבר ישראלי
15 ביוני – גאולה אבן-סער, עיתונאית ואשת רדיו וטלוויזיה ישראלית
18 ביוני – מיכל ינאי, שחקנית, מדבבת ומנחת טלוויזיה ישראלית
23 בספטמבר – גלית גוטמן, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
1 בפברואר – ברל לוקר, יו"ר הסוכנות היהודית וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ב-1887)
26 בפברואר – יוסף ספיר, ראש עיריית פתח תקווה, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נולד ב-1902)
1 במרץ – משה סנה, ראש המפקדה הארצית של ההגנה, חבר הכנסת, מנהיג ופובליציסט (נולד ב-1909)
9 בפברואר – יעקב הרצוג, רב, משפטן ודיפלומט ישראלי (נולד ב-1921)
(23 או 24 במרץ, ט' בניסן) - חיים מאיר הגר, בעל "האמרי חיים", האדמו"ר ה-6 לשושלת החסידית קוסוב-ויז'ניץ (נולד ב-1887)
25 במרץ – שלום נתן רענן, ראש ומנהל ישיבת מרכז הרב (נולד ב-1900)
5 באפריל – ראובן ברקת, חבר הכנסת ויו"ר הכנסת לשעבר (נולד ב-1906)
14 באפריל – יוסף ברסלבי, חוקר ארץ ישראל (נולד ב-1896)
30 במאי – אהרן קציר, מדען, נהרג בטבח בנמל התעופה לוד (נולד ב-1914)
23 בספטמבר – אהרון סלע, המפכ"ל הרביעי של משטרת ישראל (נולד ב-1919)
12 בדצמבר – שרה דבורצקי, מתרגמת ישראלית וכלת פרס טשרניחובסקי לתרגומי מופת (נולדה ב-1915)
בנימין אידלסון, אדריכל ישראלי וחתן פרס ישראל לאדריכלות לשנת 1968 (נולד ב-1911)
יוסף אריכא, סופר עברי, מהבולטים במספרים הארצישראלים וממבשרי הספרות העברית החדשה (נולד ב-1907)
עידוא בן-גוריון, סופר ומחזאי עברי, במאי תיאטרון ופזמונאי (נולד ב-1938)
אלישבע גולדשמידט, מחלוצות המחקר הגנטי בישראל (נולד ב-1912)
יחיאל הופר, סופר יידיש, מסאי ומשורר (נולד ב-1906)
מאיר הרניק, איש רדיו ומוזיקאי ישראלי (נולד ב-1927)
עדיה חורון, הוגה דעות, חוקר, היסטוריון ומבקר תרבות, מהאבות הרעיוניים של תנועת הכנענים (נולד ב-1907)
נפתלי יבין, שחקן, במאי תיאטרון עברי, מחזאי וסופר (נולד ב-1936)
ברוך קורצווייל, חוקר ספרות ושירה (נולד ב-1907)
גרשון שופמן, סופר עברי המשתייך לדור התחייה, צייר (נולד ב-1880)
1973 בישראל (ה'תשל"ג - ה'תשל"ד) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 25 שנים להקמתה.
האירוע הבולט בה היה פרוץ מלחמת יום הכיפורים.
מלחמת ששת הימים גורמת לפגיעה קשה בכבוד של המדינות הערביות ולשאננות בקרב הצד הישראלי.
מנהיג מצרים, גמאל עבד אל נאצר נפטר ומחליפו היה אנואר סאדאת שנתפס כחסר עוצמה, דבר שהגביר את השאננות בקרב ישראל.
קודם למלחמה, בחודשים מאי עד אוגוסט, התרחשה "כוננות כחול לבן" בישראל, והעובדה כי לא פרצה מלחמה למרות הכוננות הייתה אחד הגורמים שמובילים לכשל המודיעיני ולאמונה כי גם במקרה זה מדובר על סימני שווא למלחמה.
סאדאת תכנן מתקפה על ישראל, צירף את הסורים וקיבל תגבורת ממדינות ערב נוספות.
ביום הכיפורים, שבת, 6 באוקטובר, בשעה 13:55 החל השלב הראשון של המלחמה, חמש דיוויזיות חיל הרגלים המצרי צולחות את התעלה, ושלוש דיוויזיות חיל הרגלים הממוכן הסורי תקפו לאורך הגבול ברמה.
צבאות סוריה ומצרים נהנו מהפתעה טקטית כמעט מושלמת.
סימנים רבים העידו על מלחמה מתקרבת, והכישלון היה במתן פרשנות נכונה לסימנים אלה, באופן העברת המידע המודיעיני למקבלי ההחלטות, ובאופן קבלת ההחלטות על סמך המידע הפגום שהועבר.
הציבור הישראלי הוכה בתדהמה וכך גם מקבלי ההחלטות והצבא.
בשלב השני של המלחמה, בחזית הדרום עסק צה"ל במגננה ובגיבוש כוחות, ובחזית הצפון הבקיע צה"ל את קווי הסורים והחל להתקדם לכיוון דמשק.
בשלב השלישי והאחרון, בחזית הדרום הבקיע צה"ל את קווי המצרים, כבש שטח נרחב ממערב לתעלה, וכיתר את הארמייה השלישית.
בחזית הצפון ייצבו כוחות צה"ל את הקווים החדשים, ובסופו של דבר כבשו את מוצב החרמון.
המלחמה נמשכה עד ל-24 באוקטובר, אז נכפתה על הצדדים הפסקת אש על ידי מועצת הביטחון של האו"ם, בהחלטה מס' 338 ובהחלטה מס' 339, ועל ידי שתי מעצמות-העל: ברית המועצות וארצות הברית.
אבדות חיל השריון וחיל האוויר הישראלי במלחמה היו חסרות-תקדים.
מספר האבדות בצד הישראלי במלחמה הגיע ל-2,656 הרוגים, 7,251 פצועים, מאות שבויים וציוד רב שנהרס.
מהצד הערבי מספר האבדות היה גבוה יותר, 15,600 הרוגים, 35,000 פצועים, 8,700 שבויים וציוד רב שנהרס.
למרות ניצחון מספרי של ישראל במלחמה, התחושה בקרב העם הייתה קשה.
בצד המצרי לעומת זאת הייתה הרגשה של ניצחון.
לאחר המלחמה, כונה הכישלון המודיעיני והמנהיגותי שאיפשר את פרוץ המלחמה בהפתעה "המחדל".
הזעם בדעת הקהל הציבורית עקב "המחדל" הביא, בסופו של דבר, להקמת ועדת אגרנט, להדחת כמה מבכירי צה"ל, ולהתפטרותה של גולדה מאיר מראשות הממשלה (ב-1974).
מאיר התפטרה, על אף שדו"ח הוועדה לא מצא אותה אשמה באופן ישיר.
טיסה 114 של חברת התעופה הלובית
מטוס לובי מסוג בואינג 727-224 הוטס מטריפולי שבלוב לקהיר ב-21 בפברואר.
בהתקרבו לקהיר, הוא נקלע לסופת חול והמטוס נסחף מעבר לתעלת סואץ ונכנס לסיני, אזור שהיה אז בשליטת ישראל.
צה"ל שבאותו זמן היה בכוננות גבוהה הוזנקו שני מטוסי F-4 פנטום.
כאשר מטוסי הפנטום הופיעו, טייס המשנה הלובי זיהה אותם בטעות כמטוסי מיג מצריים.
הטייסים של מטוסי הפנטום לא הבחינו בנוסעים מכיוון שהתריסים של החלונות סגורים.
ב-14:01 ירו מטוסי הפנטום פגזים נותבים אל מול המטוס.
המטוס שינה את מסלולו והחל להנמיך לכיוון בסיס האוויר רפידים.
כשהחלו להנמיך, הבינו חברי הצוות שמדובר בבסיס אוויר צבאי אך הם חשבו שזה הוא בסיס חיל אוויר מצרי.
הם מחליטים שתהיה זו טעות לנחות שם, ומתחילים לחזור חזרה.
טייסי מטוסי הפנטום הישראלים חשבו שהמטוס מנסה לברוח ושהוא נשלט על ידי גורמים בעלי כוונות עוינות, ומחליטים שאין לתת לו לברוח.
המטוס הלובי נורה בהוראת הרמטכ"ל ב-14:08 ו-108 נוסעים ואנשי צוות נספו מתוך 113. בשל הסיטואציה המורכבת האו"ם לא הנהיג שום פעולה נגד ישראל בשל הפלת המטוס.
קודם למלחמת יום הכיפורים, בלילה שבין ה-9 וה-10 באפריל, ביצע צה"ל את אחד המבצעים המפורסמים שלו, בו תקף מחבלים בביירות.
כוחות יחידות מיוחדות של סיירת מטכ"ל, סיירת צנחנים, נח"ל מוצנח ושייטת 13 פושטות מהים על יעדים של אש"ף בלבנון, והרגו שלושה מבכירי הארגון, כ-20 מחבלים המשתייכים לאש"ף, אנשי ביטחון לבנוניים ואזרחית איטלקייה.
הכוח הישראלי אבד שני חיילים.
במבצע זעם האל, נדרש המוסד לחסל את ראש ארגון הטרור ספטמבר השחור, עלי חסן סלאמה.
המידע הגיע ימים ספורים לפני המבצע, מייק הררי, מפקד יחידת המבצעים "קיסריה", אסף צוות בן שישה אנשים והחל לעקוב אחר בכיר באש"ף שהוביל אותם לעיירת הנופש לילהאמר.
בכיר זה העביר ניירת לאחמד בושיקי, מלצר ממוצא מרוקאי, שמזוהה כעלי חסן סלאמה בטעות.
הצוות עשה עבודת בילוש רשלנית שמשכה תשומת לב.
ב-21 ביולי באותה שנה, כשאחמד בבושיקי ירד מאוטובוס שני יורים יורו לגופו מטווח קצר 13 כדורים.
מייק הררי ראש הצוות ראה את הגופה והכריז על המבצע כמוצלח.
יום למחרת נתפסו שני אנשי צוות.
אחד מהם סבר ששירותי הביון הנורווגים שותפים לפעולה וסיפר להם על כל המבצע.
כל הצוות נעצרו ונשלחו לבית המשפט ב-1974. בית המשפט זכה את אחד מחברי הצוות וגזר על השאר עונשי מאסר שונים.
לבסוף לאחר לחצים שהפעילה המדינה, משתחררים ה-5 לאחר שרצו זמן מסוים בכלא.
ב-1996 ממשלת ישראל שלחה פיצוי לבנו של בושיקי על סך 400 אלף דולר.
ב-21 בנובמבר 1973, כחודש וחצי לאחר מלחמת יום הכיפורים מוקמת ועדת ארנט, ועדת חקירה ממלכתית, לחקר נסיבות פריצתה של מלחמת יום הכיפורים.
הוועדה שמעה עשרות עדים ומפרסמת את דו"ח הביניים שלה ב-1 באפריל 1974. הדו"ח עורר סערה ציבורית מכיוון שהדו"ח מצא את דוד אלעזר, אלי זעירא ואת שמואל גונן כאשמים העיקריים לכישלונה של המלחמה והוציא מאשמה את ראש הממשלה גולדה מאיר ואת שר הביטחון, משה דיין.
כתוצאה מהד"וח דוד אלעזר התפטר אלי זעירא ושמואל גונן הודחו וגולדה מאיר התפטרה שבוע לאחר מכן.
לאחר מכן התפרסמו 2 דו"חות נוספים אך לא עוררו סערה.
הוועדה ספגה ביקורות קשות במיוחד בכך שהוציאו את הדרגים הגבוהים מאשמה.
ב-1995 פורסמו שאר עמודי הדו"ח שהיו חסויים ושמות העדים מתפרסמים ב-2008.
8 בינואר – יום קרבות שריון ואוויר ברמת הגולן.
בקרבות נפגעו ריכוזי טנקים סוריים, חיל האוויר הפציץ מטרות בעומק סוריה.
בקרבות אוויר הופלו 6 מטוסי מיג 21 סוריים ומטוס ישראלי אחד נפגע אך נחת בישראל בשלום.
29 בינואר – כ-10 מעטפות נפץ שנשלחו מטורקיה התגלו בעזרת ערנותם של עובדי הדואר.
20 בפברואר – מבצע ברדס 54-55, פשיטה על בסיסי מחבלים בצפון לבנון.
25 במרץ – נגזר דינם של חברי חוליית הריגול בה היה חבר אודי אדיב.
7 במאי – מצעד צה"ל נערך ביום העצמאות ה-25 למדינת ישראל - שהפך למצעד הצבאי האחרון שהתקיים בישראל
1 ביולי – אל"ם ג'ו אלון, נספח אווירי בשגרירות ישראל בארצות הברית נרצח בוושינגטון, הרוצחים הצליחו לברוח.
9 ביולי – טקס הפתיחה של המכביה התשיעית נערך ברמת גן
10 באוגוסט – מטוס יורט על ידי חיל האוויר בעקבות מידע שגוי כי במטוס נמצא ג'ורג' חבש.
13 בספטמבר – 12 מטוסי קרב סוריים מופלים בקרבות אוויר על ידי חיל האוויר הישראלי.
28 בספטמבר – עולים מברית המועצות נחטפו במחנה המעבר לעולים בשנאו שבאוסטריה על ידי מחבלים פלסטינים שדרשו לסגור את המעבר.
לבסוף השלטונות האוסטרים נכנעו לבקשה והחטופים שוחררו.
5 באוקטובר – הרמטכ"ל דוד אלעזר מורה על גיוס מילואים מצומצם, אף על פי שהצמרת הביטחונית של ישראל אינה מאמינה שמלחמה עומדת לפרוץ.
15 בנובמבר – הסכם החלפת 233 שבויים ישראלים בשבי המצרי ב-8,300 חיילים מצריים בשבי הישראלי.
23 בנובמבר – האונייה אנט טבעה בסמוך לנמל אשדוד.
הנשיא ה-3 של מדינת ישראל, זלמן שזר, החליט שלא להתמודד שלישית על תואר נשיא המדינה ובעקבות כך היו 2 מועמדים לנשיאות, הביופיזיקאי אפרים קציר והפרופסור למדעי היהדות אפרים אלימלך אורבך.
ב-10 באפריל נערכת ההצבעה בכנסת ובה זכה, בסיבוב הראשון, אפרים קציר ברוב של 66 קולות מול 41 קולות בעד אפרים אלימלך אורבך.
ב-24 במאי באותה שנה הושבע אפרים קציר לנשיא המדינה ה-4 של מדינת ישראל.
לקראת הבחירות לכנסת, שהיו אמורות להתקיים ב-30 באוקטובר (ונידחו ל-31 בדצמבר בשל המלחמה) הוקם בספטמבר "הליכוד", צירוף של גח"ל, "הרשימה הממלכתית", "התנועה למען ארץ ישראל השלמה" ו"המרכז החופשי".
מאיר פעיל ורן כהן הקימו את מפלגת מוקד, המתמודדת בהצלחה בבחירות לכנסת.
מפלגה חדשה נוספת המתמודדת בהצלחה בבחירות היא רצ שהקימה שולמית אלוני, ממקימי התנועה לזכויות האזרח, הקמה בשנה זו.
ב-31 בדצמבר זוכה המערך בראשות גולדה מאיר בבחירות לכנסת השמינית עם 51 מנדטים ועובר את הליכוד שזכה ב־39 מנדטים.
לראשונה בבחירות אלו מופעלת שיטת חלוקת עודפי קולות הידועה כ"שיטת בדר-עופר", על שם שני חברי הכנסת שהעבירו את החוק המשנה את שיטת הבחירות.
השיטה נותנת עדיפות למפלגות גדולות יותר בחלוקת הרווחים.
4 באפריל – חוק באדר עופר לחלוקת עודפי קולות מתקבל בכנסת.
7 ביוני – קנצלר גרמניה וילי ברנדט מבקר בישראל, ביקור ראשון מסוגו.
15 בספטמבר – בחירות לוועידת הסתדרות העובדים הכללית; ירוחם משל מחליף את יצחק בן-אהרן בתפקיד המזכ"ל.
24 בספטמבר – מוקמת תנועת רצ שמחליטה לרוץ לכנסת השמינית וזוכה ב־3 מנדטים.
21 בדצמבר – נפתחה בז'נבה ועידת שלום בהשתתפות ישראל, מצרים וירדן, ובעקבותיה נחתמו הסכמי הפרדת כוחות בין ישראל למצרים ובין ישראל לסוריה
פיצול במק"י: אסתר וילנסקה מקימה את אופוזיציה קומוניסטית ישראלית, בטענה שמק"י נטשה את המחויבות האידאולוגית שלה
בשנת 1973 נמשכה מגמת ההתרחבות המואצת של המשק.
מלחמת יום הכיפורים שפרצה באוקטובר הייתה כרוכה גיוס מילואים נרחב וממושך שהביא לעצירה של מגמת ההתרחבות המואצת.
לאחר המלחמה, הטילו מפיקות הנפט במזרח התיכון חרם על מדינות המערב שתמכו בישראל.
מלבד זאת, הביאו גם לידי החלטה בארגון אופ"ק להעלות את מחיר חבית הנפט בשיעור חד מ-2 דולר אמריקני לחבית לפני המלחמה למחיר של 40 דולר אמריקני לחבית לאחר ההחלטה.
משבר האנרגיה העולמי והגידול בהוצאות הביטחון הביאו לבלימת הצמיחה, למשבר במאזן התשלומים, ולשיעורי אינפלציה שהלכו וגדלו.
התייקרות הנפט וחומרי הגלם המיובאים הובילה גל עליות מחירים.
שיעור האינפלציה בשנת 1973 הגיע לכדי 20%.
ב-7 באפריל משתתפת ישראל לראשונה בתחרות האירוויזיון תחת אבטחה כבדה בלוקסמבורג עם השיר "אי שם", שנכתב על ידי אהוד מנור ונורית הירש, בביצוע הזמרת אילנית.
השיר זכה במקום ה-4 אחרי הממלכה המאוחדת ולפני שוודיה.
המדינה שניצחה באירוויזיון הייתה לוקסמבורג.
ב-7 במאי ביום העצמאות נערך בירושלים בבנייני האומה פסטיבל הזמר ברוח יובל 25 שנה למדינה.
השיר "את ואני נולדנו בתש"ח" בביצוע הזמרת עדנה לב זוכה במקום הראשון ואחריו "שיר בבוקר בבוקר" בביצוע שלמה ארצי ו"רכבת העמק" בביצוע דורית ראובני.
"לו יהי" של נעמי שמר, בביצוע חוה אלברשטיין הוא אחד השירים המזוהים ביותר עם התקופה (אלברשטיין גם מוציאה אלבום בשם זה).
שלמה ארצי מוציא שני תקליטים, אחד בחברת ישראדיסק אוסף של שירי משוררים, "אומרים ישנה ארץ" וגם תקליט הילדים "מסע לארץ התווים".
אריק איינשטיין מוציא את התקליט "ארץ ישראל הישנה והטובה".
הדודאים חוברים לצמד "סוזן ופרן" לאלבום הפולק "קשת בענן", המלווה בסיבוב הופעות.
קמה להקת כוורת ויוצא אלבומה הראשון, "סיפורי פוגי".
שלישיית הנשמות הטהורות היא "שלישיית השנה" במצעד השנתי של גלי צה"ל.
גבי שושן מוציא את אלבום הבכורה שלו "נער שחור עיניים", כולל הלהיט "שש עשרה מלאו לנער".
שלמה גרוניך ומתי כספי מוציאים את אלבומם המשותף "מאחורי הצלילים".
טדי יזמות והפקות מוקמת על ידי טמירה ודודו ירדני.
בתחום המוזיקה הקלאסית מקים נסים אלשיך את הסינפונייטה הישראלית באר שבע, תזמורת סימפונית, שמשכן הקבע שלה הוא באר שבע.
עלי שכטמן קיבל "פרס ראש הממשלה ליצירה ספרותית ביידיש על הרומן "ערב" ושאר יצירותיו".
פרס זה נוסד על ידי ראש ממשלת ישראל גולדה מאיר ב-1973 כפרס ספרותי לכותבי יידיש.
"הבית ברחוב שלוש" מועמד לפרס אוסקר; "אבו אל בנאת" מועמד לפרס דקל הזהב בפסטיבל קאן; יוצא סרט הביכורים של אסי דיין, "הזמנה לרצח" ויוצא גם הסרט "קזבלן", שהפך לאחד הסרטים המצליחים בהיסטוריה של הקולנוע הישראלי.
כמו כן יוצאים לאקרנים הסרטים "אור מן ההפקר", "הבלש האמיץ שוורץ", "חכם גמליאל", "המשכנע בע"מ", "מתנה משמיים", "קוראים לי שמיל", "שלום, תפילת הדרך", "שלושה ועוד אחת" של חבורת העין השלישית, "שרית".
ב-11 במרץ נפתח בתל אביב קולנוע ה"דרייב אין" הראשון בישראל.
ב-18 במאי אייבי נתן החל לשדר מספינתו את תחנת הרדיו הפיראטית "קול השלום" וב-1 באוקטובר הוא הפסיק.
במהלך מלחמת יום הכיפורים, יוצרים רבים מתגייסים למאמץ המלחמתי ומופיעים בפני חיילים, ביניהם הזמר לאונרד כהן, שמצוי בתקופת שיא, אך מפנה זמן להופעות בפני חיילים בחזית מצרים.
לאחר מלחמת יום הכיפורים, פורצת יצירה ביקורתית כמו גם תנועות חברתיות הקוראות לעריכת דין וחשבון ציבורי.
קבוצת עיתונאים (יהונתן גפן, אורי דן, ישעיהו בן-פורת, איתן הבר, חזי כרמל, אלי לנדאו ואלי תבור) מפרסמת את הספר "המחדל".
הספר עורר בזמנו הד רב בדעת הקהל.
מוקם מחדש תיאטרון החאן הירושלמי במבנה ששימש בעבר כאכסניה לחניית לילה של שיירות.
בעקבות המלחמה הרחיבה הטלוויזיה את שידוריה לשש שעות וחצי מדי יום (כולל שעה וחצי בערבית ושעה לשידורי ילדים), ושידרה עד חצות.
בעיתון העולם הזה מופיע מדור סאטירה בשם "zoo הארץ"; בג'רוזלם פוסט מתחילה להתפרסם רצועת הקומיקס Dry Bones.
לימור שריר-שרייבמן זכתה בתחרות מלכת היופי ולאחר מכן התחרתה בתחרות מיס תבל והפכת לסגנית מיס תבל.
הממשלה החליטה על הקמת האוניברסיטה הפתוחה; נפתחה מכללת יעקב הרצוג.
חתני וכלות פרס ישראל: בן-ציון דינור (חינוך), ראובן רובין (ציור), חנה מרון (תיאטרון), שרה לוי-תנאי (מחול), אריה אלחנני (אדריכלות), שמואל נח אייזנשטדט (סוציולוגיה), היינריך מנדלסון (מדעי החיים), ש.
שלום (שירה), ריכרד שטיין (רפואה), שאול אביגור (תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה), דורותיאה קרוק-גלעד (מדעי הרוח), יהודה אבן-שמואל (יהדות) ואריה דבורצקי (מדעים מדויקים); גם ארגונים ומפעלים זוכו בשנה זו - "מכון התלמוד הישראלי השלם" ו"פנקסי הקהילות" של יד ושם
התפרסם דו"ח ליטבק בנושא יהדות אתיופיה.
8 בינואר – דיקלה, זמרת ויוצרת ישראלית
8 בפברואר – אביתר בנאי, זמר-יוצר ישראלי
21 במרץ – גיא זו-ארץ, מנחה טלוויזיה ושחקן ישראלי
26 באפריל – ליאור כלפון, שחקן, תסריטאי, במאי תיאטרון ומדבב ישראלי
10 במאי – אביב גפן, זמר-יוצר, מוזיקאי, מלחין, פזמונאי, משורר ומפיק מוזיקלי ישראלי
29 במאי – תומר רוסו, שחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי
1 בספטמבר – גילי ארגוב, זמר ישראלי
4 בספטמבר – רון שובל, זמר ישראלי
30 בספטמבר – מיקי בוגנים, מעצב שיער, איש אופנה ומנחה טלוויזיה ישראלי
6 באוקטובר – אופירה אסייג, מגישת טלוויזיה
7 באוקטובר – שלומי סרנגה, זמר ישראלי
11 בנובמבר – אורלי לוי-אבקסיס, פוליטיקאית ישראלית
22 בינואר – יעקב דורי, הרמטכ"ל הראשון של צה"ל (נולד ב-1899)
16 באפריל – אישטוון קרטס, מנצח הונגרי יהודי, אורח תדיר בתזמורת הפילהרמונית הישראלית, טבע בחוף הרצליה (נולד ב-1929)
16 במאי – ז'אק ליפשיץ, פסל ליטאי יהודי, נטמן בירושלים (נולד ב-1891)
18 במאי – אברהם שלונסקי, משורר ישראלי יליד אוקראינה (נולד ב-1900)
17 ביוני – אברהם יהודה גולדראט, חבר הכנסת (נולד ב-1912)
(יולי) - צבי נשרי, חבר בוועד האולימפי הארץ ישראלי ונמנה עם מייסדיו בשנת 1933 (נולד ב-1878)
1 ביולי – ג'ו אלון, עוזר לנספח הצבאי בשגרירות ישראל בוושינגטון, נרצח (נולד ב-1929)
6 ביולי – אוטו קלמפרר, מנצח ומלחין יהודי יליד גרמניה (נולד ב-1885)
8 ביולי – בן-ציון דינור, שר, חבר הכנסת, היסטוריון ומחנך (נולד ב-1884)
20 ביולי – חנה חושי, פעילה בארגוני פועלים בחיפה, מייסדת ויו"ר ארגון אמהות עובדות בחיפה, אשתו של אבא חושי (נולדה ב-1903)
26 ביולי – שלום יצחק הלוי, רב ליהודי תימן (נולד ב-1891)
5 באוגוסט – חיים לייבוביץ, תעשיין ואיש ציבור (נולד ב-1891)
30 באוגוסט – אברהם הרצפלד, ממייסדי מפלגת "אחדות העבודה" ובין יוזמי הקמת ההסתדרות הכללית (נולד ב-1891)
24 בספטמבר – אליהו מזור, חבר הכנסת (נולד ב-1899)
(ספטמבר) אהרן צייטלין, משורר וסופר עברי (נולד ב-1898)
8 באוקטובר – שלמה ערמן, חייל צה"ל שעוטר בעיטור הגבורה, העיטור הגבוה ביותר שניתן בצה"ל, על לחימתו בימים הראשונים של מלחמת יום הכיפורים (נולד ב-1953).
10 באוקטובר – עדה מימון, מנהיגת נשים (נולדה ב-1893)
13 באוקטובר – אלוף אברהם מנדלר (אלברט), מפקד אוגדה בסיני, נהרג כאשר טיל נגד טנקים פגע בנגמ"ש שלו, במהלך מלחמת יום הכיפורים (נולד ב-1929).
13 באוקטובר - אפרים גוטליב, מומחה לתורת הקבלה (נולד ב-1921)
17 באוקטובר – נפתלי הרץ טור-סיני, נשיא האקדמיה ללשון העברית (נולד ב-1886)
18 באוקטובר – ליאו שטראוס, פילוסוף ותאולוג יהודי אמריקאי יליד גרמניה.
30 באוקטובר – דוד ליבשיץ, איש ציבור ישראלי שכיהן כחבר הכנסת (נולד ב-1897)
1 בדצמבר – דוד בן-גוריון, ראש ממשלתה הראשון של ישראל (נולד ב-1886)
10 בדצמבר – שמחה בבה, איש ציבור וחבר הכנסת (נולד ב-1902)
12 בדצמבר – יצחק אדל, מלחין, מורה ומחנך ישראלי (נולד ב-1896)
אפרים אוירבך, משורר יידיש, סופר, עורך ומתרגם.
דוד צבי בנעט, חוקר של הפילוסופיה הדתית של האסלאם הימי ביניימי וחוקר במדעי היהדות (נולד ב-1893)
חיים הלפרין, פרופסור לכלכלה חקלאית ואיש ציבור ישראלי (נולד ב-1895)
עזרא זוסמן, משורר עברי, מתרגם, עורך ומבקר תיאטרון (נולד ב-1900)
משה פלימן, ראש עיריית חיפה לשעבר (נולד ב-1905)
גרשם קורט פרייער, חוקר אמנות ופילוסופיה (נולד ב-1885)
יעקב רימון, משורר וסופר עברי דתי לאומי (נולד ב-1903)
1974 בישראל (ה'תשל"ד - ה'תשל"ה) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 26 שנים להקמתה.
העיסוק הציבורי בשנה זו עומד בצל מלחמת יום הכיפורים שפרצה באוקטובר בשנה שעברה.
10 במרץ – גולדה מאיר מציגה את ממשלתה השלישית בפני הכנסת
1 באפריל – ועדת אגרנט מגישה את מסקנות הביניים שלה לגבי נסיבות פריצתה של מלחמת יום הכיפורים, שגוררות את התפטרות הרמטכ"ל דוד אלעזר
2 באפריל – הגשת דו"ח ועדת אגרנט (החלקי) לממשלה.
11 באפריל – גולדה מאיר מתפטרת מראשות הממשלה
3 ביוני – יצחק רבין מושבע כראש ממשלת ישראל, ומציג את הממשלה השבע עשרה בפני הכנסת
18 בינואר – ישראל ומצרים חותמות על הסכם הפרדת הכוחות ביניהן לאחר המלחמה
5 במרץ – כוחות ישראל נסוגים מהגדה המערבית של תעלת סואץ, במסגרת הסדר עם מצרים
18 במרץ – מסתיים משבר האנרגיה העולמי שהטילו מדינות אופ"ק על המערב לאחר מלחמת יום כיפור
31 במאי – ישראל וסוריה חותמות על הסכם הפרדת הכוחות ביניהן לאחר המלחמה
11 באפריל – פיגוע חבלני בקריית שמונה, שתוצאותיו: 18 הרוגים, בהם שמונה ילדים ושני חיילים.
15 במאי – אסון מעלות: 27 הרוגים, בהם 21 תלמידי בית ספר, בפיגוע טרור של החזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין, רובם תוך כדי ניסיון חילוץ של סיירת מטכ"ל
24–25 ביוני – הפיגוע בנהריה, שבו נרצחו אם ושני ילדיה ונהרג חייל
19 באפריל – מתרחש אסון מחניים בו נהרגים שמונה חיילי צה"ל כתוצאה מהתנגשות בין שני מסוקי יסעור מעל שדה התעופה מחניים
עוד באפריל, ממונה יצחק חופי במקומו של צבי זמיר למשרת ראש המוסד; אברהם אחיטוב מחליף את יוסף הרמלין כראש השב"כ
שנת 1974 הייתה שנה שבה ניכרו השפעותיה המשמעותיות של מלחמת יום הכיפורים על כלכלת ישראל:
גיוס המילואים שנמשך חודשים רבים לאחר המלחמה עד ליישום הסכם הפרדת הכוחות בין ישראל למצרים וסוריה פגע במשק.
משבר האנרגיה העולמי הגדיל משמעותית את הוצאות רכישת הדלק בדולרים והביא להרעה במאזן התשלומים.
החל רכש נרחב של אמל"ח מארצות הברית כפיצוי על אובדן אמל"ח במלחמה והביא לגידול בהוצאות הממשלה.
צה"ל נדרש ליישם את לקחי המלחמה שדרשו התעצמות כמותית אל מול איומים צבאיים מצד מדינות ערב.
בתקופה זו הייתה אווירה כללית של משבר שמטלטל את החברה הישראלית שיצרה המלחמה מרובת הנפגעים.
כתוצאה מההגדלה המשמעותית של הוצאות הממשלה שנבעו מהמלחמה, נאלצה הממשלה לבחון דרכים להגדלת מקורות המימון.
חלק מהיוזמות וההצעות לא התקבלו אך יצרו אי ודאות במשק.
ב-2 ביולי החליטה הממשלה על "תוכנית ריסון" - העלאת היטל יבוא מ-25% ל-35%, איסור על בניית דירות בשטח של מעל 110 מ"ר, הוגדלו מלוות המלחמה על הציבור.
לאחר תום מלחמת יום הכיפורים, ובייחוד לאחר פרסום דו"ח ועדת אגרנט החלו נשמעים קולות אשר קראו להפקת לקחים במישור הפוליטי והחברתי.
בין היתר בלט במחאתו, שגרפה אחריה רבים, הקצין במיל' מוטי אשכנזי.
משה דיין וגולדה מאיר מתפטרים, למרות שדו"ח ועדת אגרנט נמנע מלהטיל עליהם אחריות ל"מחדל".
ב-25 בפברואר (ט"ו בשבט תשל"ד) מוקמת גם תנועת גוש אמונים.
התנועה מתחילה בפעולות מחאה נגד הסכמי הפרדת הכוחות עם סוריה ברמת הגולן; ופועלת לעלייה על הקרקע ב"שטחים".
החל מיוני-יולי עולים פעילי התנועה על הקרקע מספר פעמים להקמת התנחלות, בעיקר באזור תחנת הרכבת הנטושה ליד סבסטיה.
מאבקים אלה מול הממשלה נמשכים לתוך 1975.
מוקם "בית הלוחם" הראשון, בשכונת אפקה בתל אביב.
אמנות: מוקמת קבוצת האמנים "אקלים"