tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אגף כוח האדם (בראשי תיבות: אכ"א, נקרא בעבר אגף משאבּי אנוש) במטה הכללי של צה"ל, הוא הגוף המתכנן והמתאם את פעילות הצבת כוח האדם ותנועתו, הטיפול במשאבּי האנוש של הצבא, התכנון מול תקינת אגף התכנון ותנאי השירות של הפרט.
בשנים 2004–2008, בעת כהונתו של אלעזר שטרן כראש האגף, נקרא האגף אגף משאבּי אנוש (אמ"ש); ביולי 2008, עם כניסתו לתפקיד של מחליפו אבי זמיר, שונה שם האגף לשמו הקודם - אגף כוח האדם.
ראש אכ"א הנוכחי הוא האלוף דדו בר כליפא, אשר מונה לתפקיד ב-18 בנובמבר 2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל.
מבנה אגף כוח האדם הנוכחי מתבסס על מטה המורכב מחטיבות (בדומה ללהקים שבמטה זרוע האוויר והחלל והמספנים שבמטה זרוע הים), מפקדות קציני החיל הראשיים העוסקים בבניין-הכוח שבתחום מקצועיותם, ויחידות עצמאיות אחרות.
מפקד אגף כוח האדם הוא ראש האגף, קצין בדרגת אלוף.
תחתיו נמצא מטה אגף כוח האדם, הגוף העוסק בניהול השוטף של האגף ותהליכי בניין הכוח בו.
בראשות מטה האגף עומד קצין בדרגת תת-אלוף.
בנוסף, לאגף כפופות חטיבות, אשר גם עליהן מפקד קצין בדרגת תת-אלוף.
חטיבת התכנון ומנהל כוח האדם מהווה את היחידה הראשית באגף, ולצידה פועלות חטיבת הפרט וחטיבת הסגל.
שני גופים עיקריים נוספים הם מחלקת משא"ן ולוגיסטיקה ומחלקת נפגעים ובטיחות בדרכים.
לאגף כוח האדם כפופים ארבעה חילות: חיל משאבי האנוש אשר חייליו מתפעלים היבטים רבים מפעילות האגף, חיל המשטרה הצבאית, חיל החינוך והנוער והחיל הכללי.
בסוף 2017 הוקמה מנהלת החרדים הצבאית לשיפור הטיפול באוכלוסייה זו.
לראש המטה של אגף כוח האדם כפופה יחידת מופת (המחלקה לשירותי הפרט, הפרישה והתשלומים).
יחידות אגף כוח האדם שם תפקידמטה אכ"א אחראי על כלל ההיבטים הארגוניים והמערכתיים הקשורים לניהול האגף.
בין תחומי אחריותו: תכנון ובניין הכוח של אגף כוח האדם, הקצאת משאבים תקציביים ותקני כוח אדם ליחידות השונות וכן בקרת אופן הפעלת המשאבים והתקנים.
כמו כן, האגף אמון על תנאי השירות (ת"ש) וזכויות הפרט של המשרתים והמשרתות.יחידות מופתיחידה מטכ"לית באגף כוח האדם בצה"ל, האמונה על הטיפול בחיילי צה"ל בתחומים שונים.
מופת מיישמת את מדיניות צה"ל בתחומי השכר, הגמלאות, רווחת הפרט והיחידות ומגבשת ומממשת את מדיניות תהליך הפרישה ושערי היציאה מצה"ל.קצינת פניות הציבור (קפ"ץ)גוף בירור שמטרתו לתת מענה לפניות חיילים בחובה, בקבע ובמילואים; בני משפחותיהם והציבור בכל תחום ונושא הקשור לצה"ל.
קצינת פניות הציבור עוסקת גם בבקשות סיוע בפתרון בעיות המצריכות טיפול מיידי ובפניות על רקע מצוקה נפשית.מערך מדעי ההתנהגות (ממד"ה)מערך מקצועי, הפרוס בכל זרועות ויחידות צה"ל, וייעודו ליישם ידע מתחומי הפסיכולוגיה והסוציולוגיה לטובת שיפור האפקטיביות של יחידות צה"ל ולטובת מיצוי וטיפוח המשאב האנושי.
תחת החטיבה נמצאת בין השאר מיטב, היחידה המופקדת על ביצוע הליכי המיון והשיבוץ של כלל המיועדים לשירות ביטחון (מלש"בים) והחיילים בצה"ל.
הטיפול באוכלוסיית המיועדים לשירות ביטחון נעשה באמצעות לשכות הגיוס, הפזורות בחמש ערים מרכזיות בארץ.
הליך הגיוס עצמו מתבצע במתחם הקליטה במחנה דורי (תל השומר).חטיבת הסגל (חטה"ס) תפקידה הוא לתכנן ולהטמיע את המדיניות המטכ"לית בתחום מודל הקצונה והקבע בצה"ל.
בין היתר מדובר בקידום ותגמול של נגדים וקצינים, פיתוח מסלולי לימודים, קביעת מדיניות הטיפול במשרתי הקבע ועוד.יועצת הרמטכ"ל לענייני מגדר (יוהל"ם) יחידה שתפקידה לספק מידע והמלצות למטה הכללי של צה"ל בנושא שירות נשים בצה"ל, לרבות שילוב נשים בתפקידי לחימה.
היחידה הוקמה בשנת 2001, בעקבות פירוקו של חיל הנשים.
חילות אחראי על הטיפול במשאב האנושי בצה"ל.
תחומי העיסוק של החיל הם כל הקשור למיצוי, פיתוח וטיפוח כוח האדם.
קצין המשא"ן משתייך לסגל המוביל ונמצא בקשרי עבודה שוטפים עם המפקדים והחיילים בכל יחידה.
היבטים אחרים של כוח האדם מבצעים קצין הקישור, קצין התכנון וקצין הנפגעים.
אחראי על תחומי אכיפת החוק והסדר בצה"ל ופועל לשם חיזוק חוסנו המוסרי ושמירת איכות חיי המשרתים בו.
יחידות החיל פועלות בכל אחד מהפיקודים המרחביים וכן בפיקוד העורף ובבסיס המטה הכללי.
מפקדת מצ"ח מפעילה מספר יחידות משנה ותפקידה לעסוק בחקירה פלילית של חיילים החשודים בהפרת החוק ופקודות צה"ל.
מהווה את הסמכות המקצועית הראשית בתחום הפיקודי-חינוכי ובתחום הלאומי-חברתי, ומסייע למפקדי צה"ל במימוש יעדי הצבא במדינה דמוקרטית.
בין תפקידיו עומדים חיזוק תחושת השייכות של החיילים למדינה, לארץ, לעם ולמורשתו; הגברת האחדות והחוסן החברתי; הטמעת "רוח צה"ל" בקרב החיילים, ועוד.
סמכות המאגדת בתוכה את כל החיילים שלא שייכים לאף אחד מחילות צה"ל האחרים, לרבות יחידות שחייליהן משרתים במסגרות חוץ-צבאיות, כגון משרד הביטחון, משרד ראש הממשלה ומשטרת ישראל.היחידות הזרועיותחטיבת כוח האדם(תחת זרוע היבשה)אחראית על ניהול, פיתוח וטיפוח המשאב האנושי בזרוע היבשה.
מבין תפקידי החטיבה עומדים איתור, תכנון, ניהול והקצאת תגבורות כוח האדם בזרוע היבשה; תכנון האיוש, הקידום וסיווג כוח האדם בזרוע; וקביעת מדיניות הכשרת כוח האדם ופיקוח על ביצועה.להק כוח האדם(תחת זרוע האוויר והחלל)אחראית על ניהול, פיתוח וטיפוח המשאב האנושי בחיל האוויר.
מבין תפקידי הלהק עומדים איתור, תכנון, ניהול והקצאת תגבורות כוח האדם בחיל האוויר; תכנון האיוש, הקידום וסיווג כוח האדם בחיל; וקביעת מדיניות הכשרת כוח האדם ופיקוח על ביצועה.מספן כוח האדם(תחת זרוע הים)אחראית על ניהול, פיתוח וטיפוח המשאב האנושי בחיל הים.
מבין תפקידי המספן עומדים איתור, תכנון, ניהול והקצאת תגבורות כוח האדם בחיל הים; תכנון האיוש, הקידום וסיווג כוח האדם בחיל; וקביעת מדיניות הכשרת כוח האדם ופיקוח על ביצועה.
אגף התקשוב וההגנה בסייבר, שעד שנת 2025 נקרא אגף התקשוב וההגנה בסֶבֶ"ר, במטה הכללי של צה"ל הוא הגוף המתווה את מדיניות הקשר, התקשורת, המחשוב, השליטה והבקרה ואבטחת מערכות מידע בצה"ל.
אגף התקשוב הוקם ב־3 במרץ 2003, על יסודות חיל הקשר, האלקטרוניקה והמחשבים.
בדומה לאמ"ן ולחילות האוויר והים, אגף התקשוב אמון על בניין הכוח והפעלתו.
ראש האגף הנוכחי הוא האלוף אביעד דגן.
האגף מורכב ממספר חטיבות: חטיבת ההגנה בסב"ר, חטיבת ההפעלה, חטיבת המידע והבינה המלאכותית, חטיבת הספקטרום והרשת, חטיבת הרמ"ט ומנהלת הטרנספורמציה.
שמו הקודם של האגף מורכב מהמונח תקשוב – הלחם של תקשורת ומחשוב, ומראשי התיבות סב"ר – סביבת הרשת – החלופה העברית למונח סייבר.
האגף מנחה את תחום התקשוב בזרוע היבשה, בחיל האוויר, בחיל הים ובאגף המודיעין, עובדה המוצאת את ביטויה בסמלי זרועות אלו על סמלו של האגף.
מבנה אגף התקשוב הנוכחי מתבסס על מטה המורכב מחטיבות (בדומה ללהקים שבמטה זרוע האוויר והחלל והמספנים שבמטה זרוע הים), ויחידות עצמאיות אחרות.
מפקד אגף התקשוב וההגנה בסייבר הוא ראש האגף, קצין בדרגת אלוף.
עיקר המערכים של האגף מרוכזים בידי החיל היחיד הכפוף לאגף התקשוב: חיל הקשר והתקשוב.
מדובר בתוכנית רב-זרועית, בה משולבים גורמים מבצעיים וטכנולוגיים, שמטרתה להוביל את צה"ל להיות ארגון חדשני, דיגיטלי ומבוסס מידע, וככזה, להשפיע על התהליכים המבצעיים ולהעצים את הקטלניות והאפקטיביות של צה"ל.
יחידות אגף התקשוב וההגנה בסב"ר סמל שם תפקיד מפקדחטיבת ראש המטהיעודה הובלת האסטרטגיה, המדיניות ותהליכי בניין הכוח של אגף התקשוב וההגנה בסייבר בראייה מטכ"לית ורב זרועית.
גם בתחומי הדיגיטל, בספקטרום והסייבר ההגנתי, וגם בהרחבת שיתופי הפעולה במרחב הצה"לי, הלאומי והבינ"ל.
תא"ל עומר כהןחטיבת בינה חטיבת המידע והבינה המלאכותית, היא חטיבה מטכ"לית, מבצעית-טכנולוגית, המובילה ויוזמת פלטפורמות, מערכות ויכולות מידע ובינה מלאכותית, המאפשרות קפיצה מעריכית באפקטיביות המבצעית של צה"ל ומשרתיו.
הכול באמצעות טכנולוגיה פורצת דרך, תהליכים רב-זרועיים ורב-ארגוניים, פיתוח אנשים, שיטה - ותרבות.
תא"ל ל'מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית אחראית על הובלת השתנות דיגיטלית צה"לית המתמקדת ברשתיות, שמאפשרת שיתוף פעולה בין כלל הזרועות והאמצעים בשדה הקרב להעצמת האפקטיביות והקטלניות של צה"ל תא"ל ארז אסקל
תגי היחידה של חיילי אגף התקשוב וההגנה בסב"ר בפיקודים
במאי 2018 קיבלו החיילים מיחידות התקשוב השונות בפיקוד הצפון, המרכז והדרום (גדודי תקשוב פיקודיים) את תגי היחידה החדשים המאפיינים את השיוך המקצועי והשיוך הפיקודי שלהם.
ב־1999 הוקמה חטיבת התקשוב תחת אט"ל במסגרת הקמת האגף.
בתחילת 2001 הטיל הרמטכ"ל שאול מופז על אלוף בני גנץ לבחון את מערך התקושב בצה"ל.
הוועדה המליצה במרץ 2002 למסדר גוף מטכ"לי לטיפול ברכיבי רשת בין זרועיים וכסמכות עליונה לתחום.
עד להקמת אגף התקשוב במרץ 2003, סמכויותיו היו בעיקר תחת אגף המבצעים במטכ"ל.
עם ההתפתחות וגדילת המורכבות של המערך התקשובי והטכנולוגיה בצה"ל היה צורך בריכוז של מאמצי התכנון והנחיות הפעילות וסדר העדיפויות התקשוביות בצה"ל.
הקמתו של אגף במטה הכללי, דבר הקורה לעיתים רחוקות, שייעודו עיסוק בנושא התקשוב, הייתה ביטוי לדגש ששם צה"ל על מחשוב, תקשורת נתונים ועל שליטה ובקרה, לאחר עבודת מטה שנעשתה על ידי בני גנץ, מפקד גיס בפיקוד הצפון באותה התקופה.
בדצמבר 2005 החליט הרמטכ"ל דן חלוץ להעביר את הכפיפות של חיל הקשר והתקשוב מאגף התקשוב לזרוע היבשה, כחלק משינוי ארגוני כולל בצה"ל, שבמסגרתו הועברו גם חילות אחרים לזרוע היבשה.
מלחמת לבנון השנייה הייתה המלחמה הראשונה שבה נטל חלק אגף התקשוב.
בתחילת שנת 2008 החזיר הרמטכ"ל גבי אשכנזי את חיל התקשוב לאגף התקשוב.
אגף התקשוב נמצא בליבת העשייה הצבאית בתחומי התוכנה, הקשר והטכנולוגיה.
פעילות זו מוצאת את ביטויה באופן בולט במיוחד בשני העשורים האחרונים, נוכח כניסת הטכנולוגיה והמיחשוב בצורה נרחבת לפעילות הצבאית.
משימות האגף, מעבר לנושאי הקשר הקלאסי, הם טכנולוגיה, מחשוב, הגנה בסב"ר והצפנה.
האגף הוא הצעיר מבין אגפי המטכ"ל ואנשיו פועלים לשמור על עליונות טכנולוגית בעולם התוכנה והמחשוב.
ביולי 2013 החל התהליך המכרזי להעתקת יחידות אגף התקשוב ממקומם במרכז המדינה אל קריית התקשוב שתוקם בבאר שבע וזאת במסגרת תוכנית העתקת בסיסי צה"ל לנגב.
זרוע הסב"ר היא זרוע שתוכננה להקמה בצה"ל, שהייתה צפויה להיות אחראית על הפעלת הכוח במרחב הקיברנטי (סייברספייס) ועל לוחמת רשת (סייבר) התקפית והגנתית.
עם כניסתו של גדי איזנקוט לתפקיד הרמטכ"ל הוא הטיל על ראש אגף המודיעין, הרצי הלוי, לעמוד בראש צוות רב-זרועי לבחינת שיפור האפקטיביות המבצעית במימד הסב"ר.
ביוני 2015 הורה איזנקוט על הקמת הזרוע בתוך שנתיים.
את הליך התכנון והקמת הזרוע ליווה צוות היגוי מטכ"לי שכלל בין השאר את ראש אגף התכנון וסגן הרמטכ"ל.
לתחומי אחריותה של הזרוע תוכננו לעבור תחומים שנמצאים באחריות אגף המודיעין ואגף התקשוב, בהם תחום הגנת הסב"ר, תחום לוחמת רשת, תחומי איסוף מודיעין ותכנון מבצעי הנוגעים בזירה הקיברנטית.
בינואר 2017 נדחתה הקמת זרוע הסב"ר, והאחריות ההתקפית לתחום הסב"ר הושארה באגף המודיעין, כאשר מטה הסב"ר הצה"לי, שהיה תחת סגן הרמטכ"ל, הוכפף לאגף התקשוב.
במאי 2017 שונה שם אגף התקשוב לאגף התקשוב וההגנה בסב"ר, בהתאם עודכן גם סמל האגף וחיילי האגף קיבלו כומתה בצבע תכלת כהה.
פירוש השם סב"ר הוא "סביבה רשתית".
ראשי תיבות אלו נבחרו במכוון כדי שיזכירו את המילה "סייבר", המייצגת את הייעוד החדש שנוסף לאגף התקשוב: אבטחת מידע והגנה על רשתות המידע והתקשורת של צה"ל מפני לוחמת רשת.
ב-17 בספטמבר 2017 חנך אגף התקשוב וההגנה בסב"ר תג יחידה חדש.
צורתו היא עיגול והרקע הוא מטריצה של ספרות 0 ו-1 המייצגות דיגיטציה של מחשבים ואת המרחב הקיברנטי.
עליו מוטבע ברק אדום, סמל לתחום הקשר, התקשוב והתקשורת.
בחזית מוטבע סמל המטה הכללי של צה"ל כסמל להשתלבות מערך התקשוב והסב"ר בכל מערכי צה"ל.
החל מ-17 בספטמבר 2017 חיילי האגף משתמשים בכומתה בצבע תכלת כהה.
ראש האגף, האלוף נדב פדן, אמר כי .
החל משנת 2018, תגי היחידה של יחידות התקשוב בפיקודים המרחביים כוללים את סמל הפיקוד במקום את סמל המטכ"ל.
אגף התכנון (אג"ת) בצה"ל הוא אגף במטה הכללי, האמון על האגף עוסק בתכנון ובתכלול של האסטרטגיה הצבאית, בתכנון ובניין הכוח הצה"לי משלב העיצוב ארוך הטווח, דרך תכנון שנתי ורב שנתי של בניין הכוח בצה"ל (כולל הובלה וניהול מערכות לבניין כוח רב-זרועי) ובריכוז הפעולות לעיצוב המערכה ולתכנונה אל מול הזירה האיראנית.
אג"ת אחראי על גיבוש מבנה, ארגון ותקינת כוח האדם בצה"ל, על אמצעי הלחימה והמשאבים לגופי צה"ל בתחומי התקציב, ועל תחומי המקרקעין, התשתיות והפריסה בצבא, לרבות הגנה על אינטרסים ביטחוניים בתחום התשתיות.
בנוסף, אחראי אג"ת על עיצוב וגיבוש שיטות לחימה רב-זרועיות חדשות, הסדרת ארכיטקטורה רב זרועית בבניין כוח וקידום חדשנות אופרטיבית.
עוד בשנות השלושים פעל במטכ"ל של ארגון ההגנה גוף תכנון, ובראשית מלחמת העצמאות, בנובמבר 1947, הוקמה באגף המבצעים במטכ"ל ההגנה מחלקת תכנון (אג"ם/2), שבראשה עמד ישראל בר.
אגף תכנון הוקם ב-2 ביוני 1948 כאגף עצמאי הכפוף לרמטכ"ל, ובראשו עמד אלוף יוחנן רטנר.
תפקיד האגף היה לשאת באחריות לתכנון האסטרטגי.
עיקר עיסוקיו של האגף היה תכנון כל פעולות צה"ל העתידיות, קביעת קווים מנחים לפיתוח, יצור ורכש אמל"ח, וקביעת קווים מנחים לבניית מערכי ביצורים והקמת התיישבות.
רטנר עמד בראש האגף שבועות בודדים, שלאחריהם מונה לשמש כנספח צבאי בברית המועצות.
בפברואר 1949 אורגן מחדש אגף המבצעים כאגף מטה כללי (אג"ם), שכלל בתוכו חמש מחלקות, בהם מחלקת התכנון.
בראש מחלקת התכנון, הועמד בשנית ישראל בר, שגם מונה לפקד החל מחודש אוגוסט 1949 על מחלקה משולבת לתכנון ולמבצעים למשך מספר חודשים.
במהלך תקופה זו, תרם ישראל בר תרומה משמעותית לעיצובו של צה"ל.
בסוף חודש נובמבר 1949 פוצלה שוב מחלקת תכנון ומבצעים, ובראש מחלקת התכנון עמד שלום עשת.
תחת עשת עסקה המחלקה בארבעה נושאים: תכנון אסטרטגי, תכנון ביטחון לאומי, אמל"ח, ותוכניות לבניין הכוח.
בשנת 1966 מחלקת התכנון שולבה עם המחלקה לתפקידי מטה, כך שנוצרה המחלקה לתכנון וארגון (תוא"ר).
בראש המחלקה המאוחדת עמד אברהם טמיר, שתוארו הפך בהמשך לעוזר ראש אג"ם לתכנון.
מספר ימים לאחר מלחמת יום הכיפורים, הוקם מחדש אגף התכנון כאגף עצמאי במטה הכללי בראשו הועמד האלוף אברהם טמיר.
האגף נועד לשאת באחריות מטה כוללת לתכנון אסטרטגי, לתכנון רב-שנתי ולבניין הכוח בצה"ל.
בין השנים 1974–1975 החל אגף התכנון, באמצעות המחלקה לתכנון אסטרטגי, לעסוק גם בתחומים מדיניים.
בשנת 1975 השתלב האגף במשא ומתן להסכם שנחתם בין ישראל למצרים, והכין תוכניות להסדרים בין ישראל לבין מדינות ערב.
לאחר כשנתיים של פעילות עבר אגף התכנון ארגון מחדש ונקבע כי ישרת הן את הרמטכ"ל והן את משרד הביטחון.
בשנת 1981, פוצל האגף לשני גופים: היחידה לביטחון לאומי (יל"ל) במשרד הביטחון שנועדה לעסוק בנושאים לאומיים ומדיניים, ואגף התכנון במטכ"ל, שנועד לעסוק בנושאים צבאיים.
בשנת 1983, החליט שר הביטחון על ביטול היל"ל ועל החזרת תפקיד התכנון האסטרטגי-מדיני לאגף התכנון.
ייעוד האגף היה "לשמש כגוף התכנון והארגון המרכזי במערכת הביטחון ובצה"ל בתחומי הניתוח, התכנון האסטרטגי, תכנון ארוך טווח, בניין צה"ל, תקינת כוח האדם ואמצעים, והתשתית", וכן "תיאום אגפי המטכ"ל, הזרועות והחילות בתחום התכנון הרב-שנתי והכנת תוכנית עבודה שנתית של צה"ל".
בשלהי 1983, הוקמה מפקדת חילות השדה במטרה לצמצם את עיסוקי המטכ"ל בחילות היבשה ולאפשר לו להתרכז בנושאים על-זרועיים, בהם הכנת תוכנית רב-שנתית שתאפשר ניצול מושכל של המשאבים.
ערב מלחמת המפרץ, ביולי 1990, הוסדר מבנה המרכז לתכנון אסטרטגי (מרתא"ס) בחירום.
במלחמה מילא האגף תפקיד מרכזי בהכנת התשתית לקבלת החלטות הדרג המדיני.
המחלקה לתכנון אסטרטגי באגף הפיצה ניירות עמדה, ופתחה בתהליך חשיבה סדור, שכלל הגדרת קווים אדומים ותרחישים לניהול משבר ששימשו בסיס לדיוני הרמטכ"ל, וכן עדכנה את תוכניות העבודה השנתיות של צה"ל.
בנוסף, ראש האגף היה אחראי על התיאום עם צבא ארצות הברית והקישור למערך ההתרעה הלווייני.
בשנת 1992, הפכה המחלקה לתכנון האסטרטגי לחטיבה.
בשנת 1993, היה האגף שותף למגעים שהובילו לחתימת הסכם המעברים.
כמו כן, היה האגף שותף לתהליך הכנה למשא ומתן עם ירדן שהובילו לחתימת הסכמים עם הירדנים והפלסטינים.
בשנת 2006 הופסקה הכפיפות הפורמלית של אג"ת לאגף המטה (אג"ם), ונקבעה כפיפותו לרמטכ"ל.
במסגרת התוכנית הרב-שנתית "תנופה", בקיץ 2020 פוצל אגף התכנון לשני אגפים:
אגף התכנון ובניין הכוח הרב-זרועי, שנועד לעסוק בבניין הכוח הרב-זרועי ובפיתוח שיטות לחימה וחדשנות.
לאגף זה הוכפפו חטיבת התכנון וחטיבת שיטות לחימה וחדשנות.
אגף האסטרטגיה והמעגל השלישי, שנועד לעסוק בתכנון האסטרטגיה הצבאית וריכוז הפעולות מול הזירה האיראנית.
לאגף זה הוכפפו החטיבה האסטרטגית והחטיבה לקשרי חוץ.
לאחר מינויו של אייל זמיר לרמטכ"ל במרץ 2025 נסגר אגף "האסטרטגיה והמעגל השלישי" והאגפים אוחדו מחדש.
מבנה אגף התכנון מתבסס על מטה המורכב מחטיבות (בדומה ללהקים שבמטה זרוע האוויר והחלל והמספנים שבמטה זרוע הים).
ראש אגף התכנון הוא ראש האגף, קצין בדרגת אלוף.
יחידות אגף התכנון שם תפקיד מפקד חטיבת התכנון אחראית על תכנון התוכניות הרב שנתיות של צה"ל ובקרה עליהן, וכן על גיבוש מדיניות ארגון של צה"ל ובניין הכוח בו לרבות קביעת הייעוד, התפקידים ועיקרי המבנה של כל יחידה.
החטיבה אחראית על גיבוש כיווני בניין הכוח בכלל התחומים – התעצמות ביכולות ובארגון צה"ל; תוכניות התשתית והפריסה של צה"ל; עריכת חקר ביצועים תומך, ובהתאם, להקצאת המשאבים לגופי צה"ל בתחומי התקציב וכוח האדם.
הסמל הנוכחי של אגף התכנון ובניין הכוח היה בשימוש עד 2020. עם פיצול והקמת אגף האסטרטגיה והמעגל השלישי, עוצב הסמל החדש, בצורת מגן דוד עם אלמנט תלת־ממדי, שהיה בשימוש עד 2025. עם מיזוג בחזרה של אגף האסטרטגיה והמעגל השלישי לתוך אגף התכנון, הוחזר הסמל שהיה בשימוש עד שנת 2020.
אגף שומת מקרקעין הוא אגף במשרד המשפטים, הפועל כיחידת מטה מקצועית.
תפקידו של האגף הוא לתת שירותים מקצועיים בתחום שמאות המקרקעין למשרדי הממשלה וליחידות הסמך.
סוגי השירותים המסופקים על ידי אגף שומת מקרקעין הם:
ביצוע סקירות של שומת מקרקעין שהיא בקרה לשומות מקרקעין שנערכו עבור משרדי הממשלה על ידי שמאי מקרקעין פרטיים.
קיום מערך של קבלת החלטות בדבר השגות ועררים המוגשים על ידי אזרחים על חיובים ומיסים שומתיים שנערכו על ידי זרועות הממשלה.
ייעוץ בתחום הנדל"ן לוועדות ממשלתיות בכלל ובין היתר למועצת שמאי המקרקעין.
גיבוש נורמות עבודה מקצועיות לפתרון סוגיות מיוחדות בשמאות המקרקעין (המכונים "קווים מנחים").
האגף מורכב משלוש לשכות מחוזיות: לשכת תל אביב והמרכז, לשכת ירושלים והדרום ולשכת חיפה והצפון.
מנהל האגף הוא השמאי הממשלתי הראשי.
השמאי הממשלתי הראשי (שנקרא בעבר המעריך הממשלתי הראשי) הוא תפקיד בכיר במשרד המשפטים הישראלי.
נושא תפקיד זה הוא שמאי מקרקעין והוא העומד בראש אגף שומת מקרקעין.
לשומות האגף כמו גם לחוות הדעת האחרות שמופקות בו יש השפעה על הפעילות הכלכלית הנובעת מעסקי מקרקעין ובנייה במדינה.
השמאי הממשלתי מוסמך להעריך את שווי הקרקעות שמשרד ממשלתי מתכוון לרכוש, להחכיר, להפקיע, למכור, להשכיר או לשכור.
השמאי הממשלתי הראשי הוא מוסמך בחוקים וכן בהחלטות ממשלה ובחוזים שונים (שהמדינה היא צד בהם), להיות הפוסק בענייני שווי המקרקעין.
נכון לחודש אוקטובר 2023, ממלא מקום השמאי הממשלתי הוא גילי בלולו.
האגף למחקר וניתוח (בהינדית: रिसर्च एंड एनालिसिस विंग; באנגלית: The Research and Analysis Wing, בראשי תיבות: R&AW) הוא הסוכנות ההודית לביון חוץ.
הארגון אחראי לאיסוף מודיעין חיצוני, מלחמה בטרור וביצוע מבצעים חשאיים.
ענף המחקר והפיתוח כפוף למשרד ראש ממשלת הודו.
מטה הארגון שוכן בניו דלהי.
בעקבות הכישלון המודיעיני במלחמת הודו–סין 1962, ראש ממשלת הודו ג'וואהרלל נהרו הוביל מהלך לייסוד סוכנות ביון, שהפכה לענף המחקר והפיתוח.
עד אז, תפקיד איסוף המודיעין הוטל על לשכת הביון של הודו שהוקמה על ידי הבריטים במהלך מלחמת העולם השנייה.
למייסד הארגון נחשב רמשוואר נאת קאו, שהיה אמן הריגול ההודי והאיש הראשון שעמד בראש סוכנות הביון ההודית, אגף המחקר והפיתוח (מ-1968 עד 1977).
ועדת הביון המשולבת שתחת מזכירות הקבינט ההודי אחראית לתיאום וניתוח פעילויות מודיעין בין אגף המחקר והניתוח, לשכת הביון וסוכנות הביון של משרד ההגנה ההודי שהוקמה במרץ 2002 כסוכנות הביון הצבאית שאיגדה את מינהל הביון של צבא היבשה, מינהל הביון של הצי ומינהל הביון של חיל האוויר.
עם ייסוד, המועצה לביטחון לאומי של הודו ב-1999 תפקידי הוועדה אוחדו עם המועצה.
אגף המחקר והניתוח הוא ענף בקבינט ההודי ולא נחשב לסוכנות.
האגף אינו כפוף לפרלמנט ההודי ואינו מחויב לתת את הדין באף נושא ולפיכך אינו כפוף לחוק חופש המידע.
ב-18 בספטמבר 2023 סוכני הארגון התנקשו בהארדיפ סינג ניג'אר וגרמו למשבר ביחסים עם קנדה.
סוכני הארגון מככבים במספר סרטים הודיים לרבות "London Confidential" בו הם נלחמים בהתפשטות מגפת הקורונה.
הארגון כיכב גם בסרט מבצע מג'נו של נטפליקס, העוסק במרגלים הודים בפקיסטן, בתקופת המרוץ הגרעיני בין הודו לפקיסטן.
מודיעין חיל האוויר הסורי היה אגף של המודיעין הצבאי הסורי שעסק באיסוף מודיעין עבור הכוחות המיוחדים של חיל האוויר והטייסות שלו, אך הלכה למעשה, היה מעורב גם באיסוף מודיעין לצרכים אחרים.
במשך קרוב לשלושה עשורים נוהל הארגון על ידי מוחמד אל-חולי, וזכה לתמיכתו המלאה של הנשיא סוריה בעבר חאפז אסד, אביו של בשאר אל-אסד, ולכן החזיק במשרד משלו בארמון הנשיאותי בדמשק.
מאז 1995 עומד בראש הארגון איברהים חוואייג'י.
חשיבות הארגון עלתה מאז ימיו של חאפז אסד, שהיה מפקד בחיל האוויר הסורי.
אגף משאבי אנוש של משטרת ישראל (בראשי תיבות: אָמָ"ש) פועל להעצמת המשאב האנושי – איכותו, מקצועיותו ורווחתו תוך התאמתו ליעדים ולצרכים של משטרת ישראל.
ראש האגף הנוכחי היא ניצב אלונה שושן.
תכנון כוח האדם במשטרת ישראל – גיוסו, מיונו, הכשרתו, ויסותו והצבתו.
קביעת מסלולי הכשרה וקידום, סיווג מקצועי ותנאי שירות לכלל השוטרים.
גיבוש מדיניות תנאי שירות ושכר בתיאום עם חשב המשטרה.
טיפול בפרט בנושאי קידום וסיווג מקצועי, תנאי שירות, רפואה, רווחה, סעד, פרישה לגמלאות ועוד.
אחריות על שמירת המשטר והמשמעת לרבות תביעות בבתי הדין למשמעת.
ייצוג המשטרה בפני מוסדות ממשלתיים, ציבוריים ואחרים בנושאים שבאחריות האגף.
+שםתפקידמפקד/תחטיבת פיתוח ושימור כוח אדםחטיבת פיתוח ושימור כוח אדם אחראית על פיתוח, שימור וקידום ההון האנושי, לצד תכנון עתידי של כוח האדם במשטרת ישראל.תנ"צ נאוה ברינהחטיבת גיוס ושחרורחטיבת גיוס ושחרור אחראית על איתור, גיוס ומיון מועמדים לשירות במשטרת ישראל וכן ניהול תהליכי הפרישה והשחרור של אנשי הארגון.תנ"צ מירית מזרחי
+שםתפקידמפקד/תמחלקת גיוסמחלקת גיוס אחראית על איתור, מיון וגיוס של כלל אנשי הקבע למשטרת ישראל, בהתאם ליעדי הגיוס המשתנים משנה לשנה.
תהליך הגיוס נעשה באופן מקצועי, יסודי ומעמיק וכולל בתוכו מספר שלבים שנועדו להבטיח את מידת ההתאמה הנדרשת של כל מועמד לתפקיד.נצ"מ גלית זיומחלקת מדעי ההתנהגותמחלקת מדעי ההתנהגות אחראית על בניית תשתית ויישום ידע מתחום מדעי ההתנהגות בפיתוח והפעלת תהליכי מיון, ייעוץ ארגוני, מחקר והערכת עובדים.
בנוסף, המחלקה אחראית על הנחיה, פיקוח ובקרה בתחום הדין המשמעתי לרבות התביעה בבית הדין למשמעת וייצוג המפכ"ל בבית הדין לערעורים ובבית המשפט המחוז.נצ"מ דנה ימינחהמחלקת תכנון ופיתוח משאבי אנושמחלקת תכנון אחראית על קביעת המדיניות, העקרונות והנהלים לטיפול במשאב האנושי במשטרת ישראל וכן גיבוש מדיניות הגיוס, השימור וטיוב כוח האדם בארגון.
המחלקה פועלת להטמעת תהליכים ולזרימת מידע פנים וחוץ ארגוני ומשתלבת בתהליכים חוצי ארגון.נצ"מ הדס נורמןמחלקת תנאי שירותמחלקת פרט אחראית על מדיניות הארגון למימוש תנאי השירות לאוכלוסיות השונות בקרב כלל משרתי משטרת ישראל, גמלאים ובני משפחותיהם.
המחלקה פועלת בנושאי פרישה לגמלאות, טיפול בנפגעים ומשפחות שכולות, בקרה בתחום משטר ונוהג וכן הנחיה מקצועית למערך הרווחה.נצ"מ שרי צחימחלקת כוח האדםמחלקת כוח אדם אחראית על טיפול ושימור המשאב האנושי בארגון: אנשי הקבע, משרתי החובה, משרתי השירות הלאומי והאזרחי-ביטחוני.
המחלקה אחראית על שיבוץ, קידום, השמה ושחרור של כלל המשרתים, נגדים וקצינים.נצ"מ מיטל ביליה
+שםתפקידמפקדיחידת קצין הרפואה הראשייחידת קצין רפואה ראשי מפקחת על בריאות השוטרים בתחומי הרפואה התעסוקתית, המונעת והמבצעית, וכן מפקחת על בריאות העצורים בזמן שהייתם במתקני המשטרה.
היחידה בודקת התאמה תפקודית של השוטרים לביצוע משימותיהם ופועלת לקידום בריאות השוטרים ורפואה מונעת.נצ"מ ד"ר וולרי שושןהיחידה לתכנון שכרהיחידה לתכנון שכר אחראית על עיצוב מדיניות השכר והפנסיה של הארגון.
היחידה פועלת לשיפור השכר, ולוקחת חלק בניהול משא ומתן מול משרד האוצר לקביעת הסכמי שכר המשרתים את צורכי המשטרה ובחתימה על הסכמים בין משרדיים, שמטרתם יצירת הוגנות בשכר ובפנסיה.נצ"מ רונן בר שלום
אגף מבצעים ושיטור הוא אגף במטה הארצי של משטרת ישראל.
מדובר באגף הגדול ביותר במשטרה ישראל, בו משרתים כ-10,000 שוטרים וכ-26,500 מתנדבים.
תחומי האחריות של האגף כוללים את בניין הכוח בתחום ביטחון הפנים והסדר הציבורי, הכנת המשטרה להתמודדות עם תרחישים בתחום המבצעי, הנחיית יחידות השטח בתחום הביטחון, איכות חיים והשירות.
ב-2011 מוזג לתוכו אגף קהילה ומשמר אזרחי.
בניה ותיאום כוחות משטרת ישראל לפעילות, תוך יצירת שילוביות ארגונית ובינארגונית ליוזמה ותגובה, במטרה להביאם ליעילות מרבית בתחומי ביטחון הפנים, הסדר הציבורי, הלחימה בפשיעה וההיערכות לחירום.
+סמלשםתפקידמפקדחטיבת המבצעיםהכנה והנחיה מקצועית להתמודדות אפקטיבית בהיבטי בניין ותיאום הכוח תוך רתימה, שיתוף ושילוב גורמי הצלה וגופים מוסמכים על פי חוק, לשם הצלת חיי אדם.
יחידות כפופות: מחלקת מבצעים, מחלקת חירום, משא ומתןתנ"צ ישי שלםחטיבת השיטורבנין הכוח בכלל תחומי השיטור במשטרת ישראל: סיור, שיטור עירוני, שיטור קהילתי, מתנדבים, יס"מ, שיטור ימי, בעלי חיים, מכלולי שליטה, איכות הסביבה, הנחית מערך הכליאה ושיתוף פעולה עם שירות בתי הסוהר.
יחידות כפופות: מחלקת סיור, מחלקת שיטור מיוחד, מחלקת מתנדבים ושיטור קהילתיתנ"צ נתי גורחטיבת הרישוי והאבטחהקביעת מדיניות כוללת לאבטחה על פי תחומי אחריות- רישוי, מעברים, תשתיות, רכבות, מניעת אירועי אלימות בספורט, קנאביס רפואי, גופים ציבוריים, משרדי ממשלה, מוסדות חינוך, מתקני משטרה ומאוימים, מכללות ובתי ספר.
בנוסף, היחידה מהווה כח סיוע ייעודי שמשתף פעולה עם היחידה הממלכתית לאבטחת אישים (יחידה 730) וגם מובילה את מודל התקיפה הכלכלית אל מול ארגוני הפשיעה בשיתוף פעולה עם משרדי ממשלה.נצ"מ אייל ראון
בעקבות מלחמת יום הכיפורים ואירועי טרור בתחומי המדינה, בשנת 1974 הטילה ממשלת ישראל את האחריות החוקית לביטחון הפנים על משטרת ישראל ולעסוק בתפקידי השיטור הקלאסיים לצד התמודדות עם סוגיות של ביטחון לאומי בתחומי המדינה.
תהליך זה חייב את המשטרה לפתח יכולות מבצעיות חדשות ולחזק את הקיימות.
לכן הוחלט על הקמת האגף לשיטור וביטחון (לימים אגף מבצעים ושיטור) שכלל את המחלקות הבאות: מחלקת מבצעים, מחלקת תנועה, מחלקת סיור (שכללה גם את יחידת המשטרה של מרש"ל), מחלקת תקנים וארגון ומחלקת הדרכה.
בשנת 1977 נוספה לאגף יחידת מחקר ופיתוח וחידת קצין חבלה ארצי.
בשנת 1978 הוצאה מהאגף מחלקת הדרכה ומחלקת תקנים וארגון.
בשנת 1981 הוחלט לחבר את מחלקות הסיור והמבצעים ועל הוספת מחלקת קשר ואלקטרוניקה.
בשנת 1982 נוסף לאגף קצין שיטור ימי ארצי והוצאה יחידת המשטרה של מרש"ל מהאגף.
בשנת 1991 נוספה משטרת התנועה הארצית ובשנת 1992 הוקמה יחידת מסוקים.
בשנת 1995 הוחלט לפצל שוב את מחלקת הסיור והמבצעים שפוצלה לשתי מחלקות: מחלקת מבצעים, כוננות ואבטחה ומחלקת סיור וסיוע.
בשנת 1996 הוקמה יחידה לטיפול בעובדים זרים.
בשנת 1997 הוקמה מחלקת אבטחה ומערך התנועה פוצל לאגף התנועה.
בשנת 1998 הוקמה יחידת אתג"ר במטרה להיאבק בתופעת גנבות הרכב בישראל.
בשנת 1999 הוקם מדור ביטחון מעברים במחלקת אבטחה ומחלקת הקשר והאלקטרוניקה הוצאה מהאגף.
בשנת 2002 הוקם באגף מדור מאוימים במחלקת אבטחה, מדור פיתוח ובקרה במחלקת מבצעים והוקמה מחלקת תכנון וחירון.
בשנת 2003 שונה שם האגף לאגף המבצעים והוקם מדור לאיכות הסביבה במחלקת הסיור.
בשנת 2004 הוכפפה לאגף מנהלת ההגירה ונפתח בית ספר לשיטור ימי.
בשנת 2005 הוקמה מנהלת תיאום פעילות אכיפה לדיני מקרקעין (מתפ"א) לאכיפת החוק כנגד עבירות בניה.
בשנת 2007 הוקם בית ספר של אגף המבצעים ונקלט מדור ביקורת גבולות.
בשנת 2008 הוקמה חטיבת האבטחה והוקם גף מסוקים בדרום.
בשנים 2009–2010 הועברו למשרד הפנים יחידות מנהלת ההגירה וביקורת הגבולות.
בשנים 2011–2012 מוזג אגף המבצעים עם אגף משמר אזרחי.
בשנת 2016 הוקם מערך הכיבוי האווירי הכולל את טייסת הכיבוי האווירי ומערך הכטב"מ.
בשנת 2018 שונה שם האגף ל"אגף השיטור" ובשנת 2020 שונה השם ל"אגף מבצעים ושיטור".
אמנון אלקלעי פברואר 2019–מאי 2021
סיגל בר צבי ספטמבר 2021–ספטמבר 2024
אגף התנועה במשטרת ישראל הוא אגף אופרטיבי מקצועי ומבצעי, שמהווה גורם מנחה, ואמון על בניין הכוח בכל הקשור לאכיפת תנועה וחקירת תאונות דרכים.
באגף מספר יחידת מבצעיות האחראיות על אכיפת עבירות התנועה.
לאגף התנועה שני ייעודים מרכזים:
גורם מנחה: האגף מהווה גורם מקצועי מנחה בכל הקשור לאכיפת תנועה וחקירת תאונות דרכים.
במסגרת זו האגף שותף בבניית התוכן המקצועי בהכשרת שוטרי תנועה ובוחני תנועה, אחראי על הנחיית פקודות ונהלים על-פיהם יפעלו כלל השוטרים במשטרת ישראל בכל הקשור לאכיפת התנועה והכוונה.
אבחון מכשור אלקטרוני לאמצעי אכיפה והכשרת השוטרים לשימוש בהם, בשיתוף אגף ההדרכה של משטרת ישראל.
גורם מבצעי ארצי: באגף פועלות יחידות אכיפה המתמקדות באכיפת עבירות תנועה המהוות גורם לתאונות דרכים, ובעיקר בכבישים ובצירים הבין-עירוניים.
האגף עוסק בהכוונת התנועה ברמה הארצית בעת אירועים המשפיעים על התנועה בכבישים הבין-עירוניים בארץ במקרים של תאונות דרכים, הפרות סדר ציבורי, ביצוע עבודות תשתית ועוד.
הרקע להקמתו של אגף התנועה היה התפתחותה הפיזית והכלכלית של מדינת ישראל, בעקבות זאת גבר באופן משמעותי היקף התחבורה הממונעת בדרכים, לה נלוו תאונות הדרכים.
על מנת להתמודד עם התופעה, אימצה המשטרה שיטות פעולה ואמצעים טכנולוגיים אשר נועדו להפחית את הסיכון לנוסעים בדרכים.
בשנת 1991 הוקמה משטרת התנועה הארצית (מתנ"א) במטרה לחזק את יכולת המשטרה להתמודד עם הקטל בדרכים, תחילה הוכפפה לאגף המבצעים של המשטרה - עד שנת 1997. בשנה זו הוקם אגף התנועה כאגף ייעודי בתחומו, אשר הפך לסמכות המקצועית בנושא זה.
יחידות משטרת התנועה הארצית פועלות בצירים הבין-עירוניים בכל רחבי הארץ.
היחידה מבצעת אכיפת תנועה בהתאם למדיניות ראש אגף התנועה, מיקוד אכיפת עבירות המהוות גורם מרכזי לתאונות דרכים, טיפול באירועים המתקבלים במרכז השליטה של האגף, ניהול התנועה והכוונתה באירועים שונים, כגון: מסעות ומרוצי ספורט, עבודות תשתית מורכבות בצירי תנועה בין-עירוניים, שינוע מטענים חורגים, היערכות לתנועת כלי רכב מוגברת בחגים ובמועדים ועוד.
יחידות כפופות: מתנ"א צפון, מתנ"א דרום, מתנ"א מרכז, ויחידת רכב כבד.
מחלקת מחקר ופיתוח באגף התנועה אמונה על בניית תמונת מצב לצורך גיבוש תוכנית אסטרטגית המבוססת על נתונים ומחקרים, לשם יישום מדיניות האכיפה וליצירת הרתעה אפקטיבית בקרב ציבור משתמשי הדרך.
במסגרת משימותיה היא אחראית להפעלת מערך האכיפה האלקטרונית האוטומטית.
היחידה מאפיינת, מאתרת, רוכשת ומטמיעה מערכות אכיפה המבוססות על טכנולוגיה מתקדמת ונושאת את האחריות לטיפול בפניות ציבור.
מחקר – פיתוח אסטרטגיה ורעיון מארגן להפעלת הכוח המבוססים על מחקר וניטור נתונים, אפיון מערכות מידע המסייעות למפקד בניהול וקבלת החלטות.
מכשור – הפעלת מערכת אכיפה אלקטרונית אוטומטית ומכשור אכיפה ידני לרבות תחזוקה שוטפת.
מרכז פניות נהגים ארצי (מפנ"א) – אמונים על מתן שירות ומידע לציבור הנהגים בנושאי תעבורה ודו"חות תנועה.
פרויקטים טכנולוגים – בחינת טכנולוגיות אכיפה חדשניות, איתור ורכש.
היחידה המרכזית היא יחידת מודיעין, בילוש וחקירות של אגף התנועה.
היחידה מבצעת איסוף מודיעיני וראייתי נגד עברייני תנועה מסוכנים ותופעות פשיעה בתחום התנועה.
היא פועלת לחשיפה וטיפול בתופעות מסכנות חיים בתחום התעבורה הפלילי תוך אכיפת החלטות בית המשפט.
היחידה פועלת כנגד מגוון תופעות פשיעה כגון: נהגים פסולים, נהיגה תחת השפעת סמים, תאונות פגע וברח ועוד.
תשאול – אחראית על פיתוח חקירות ואיסוף ראיות כנגד יעדי היחידה ופיצוח פרשיות פליליות עם זיקה לעברות תעבורה.
איסוף – אחראית על איסוף מודיעין כנגד נהגים שנוהגים בפסילה או תחת השפעת סמים וכן כנגד תופעות פשיעה עם זיקה לעבירות תעבורה.
בילוש – הזרוע המבצעית של היחידה אשר מבצעת את הפעילות האופרטיבית בשטח כנגד יעדי היחידה.
הערכה – אחראים על עיבוד הידיעות המודיעיניות והעשרתן.
מחלקת התנועה היא יחידת מטה המתאמת, מנחה ומייעצת לגורמי משטרה וגורמי חוץ, ומהווה את הזרוע המקצועית של מערך התנועה במשטרת ישראל.
המחלקה אחראית להנחיה מקצועית בנושא אכיפה, סיירים בוחנים, מהנדסי תנועה, חקירה ותביעה, תשתיות והודעות על נפגעים.
מדור תעבורה – אחראי על הנחיה מקצועית לכלל שוטרי משטרת ישראל בתחום אכיפת תקנות תעבורה ובשיפור המקצועיות בתחום התעבורה
מדור הנדסה ותשתיות דרך – מנחה את כלל שוטרי משטרת ישראל בנושא הסדרי תנועה ובטיחות בדרכים, בדגש על פעילות מערך מהנדסי התנועה במשטרה.
מדור תאונות דרכים – אחראי על מדיניות ותהליכי העבודה במערך חקירת תאונות הדרכים ומערך הסיירים הבוחנים.
מדור נפגעים – המדור אחראי על מסירת הודעות מרות למשפחות נפגעי עבירות רצח, הריגה ותאונות דרכים שהתרחשו בארץ או בחו"ל.
אחראית על תכנון התוכניות המבצעיות, סיוע ושיתוף פעולה בין מחוזות משטרת ישראל, תיאום מול צה"ל, שירות הביטחון הכללי, משטרה צבאית ונתיבי ישראל, הכנת אגף התנועה לאירועי חירום ארציים, לווי אח"מים ונשיאים המגיעים לביקורים רשמיים בארץ ותיאום תנועת מטענים חורגים.
מרכז השליטה של אגף התנועה
סיירת ארצית - כוח אופנוענים המיועד לטיפול בתופעות ייחודיות ובאזורים מועדים תוך מתן מענה מיידי.
יחידת האופנוענים הוקמה ב-1993, וכללה 10 אופנועים ששימשו בעיקר לצורכי ליווי וטקסים.
ב-2009 הוחלט להפוך את היחידה לכוח מבצעי.
נכון ל-2020 היא מפעילה כ-100 אופנועים בחלוקה של שלושה צוותים: סיירת צפון, סיירת מרכז וסיירת דרום.
יחידת האופנועים של אגף התנועה מחזיקים בשלושה סוגי אופנועים: KTM 1290 SUPER ADVENTURE S, BMW 1200 GS ו- BMW 1250 GS.
אגף ייעוץ וחקיקה הוא שמו (משנת 2017) של האגף במשרד המשפטים, בראשו עומד היועץ המשפטי לממשלה, העוסק בליווי משפטי של הכנת החקיקה בממשלה ובכנסת ובייעוץ משפטי לרשות המבצעת ולרשויות ציבוריות נוספות, לצד אחריות שזו תשמור על קיום החוק.
למעשה אגף "ייעוץ וחקיקה" כולל את כל התחומים שבסמכות היועץ המשפטי לממשלה למעט הפרקליטות.
חוות דעתה של היועצת המשפטית לממשלה קובעת את הפירוש המחייב של הדין עבור הגופים הממשלתיים השונים והנחייתו בסוגיות משפטיות מחייבת אותם בפעולתם.
במסגרת זו עובד אגף ייעוץ וחקיקה באופן שוטף עם היועצים המשפטיים במשרדי הממשלה וברשויות שלטון אחרות, בהכוונה משפטית-מקצועית ובקביעת מדיניות משפטית וחוקתית מקום שהדבר נדרש.
עבודת ייעוץ וחקיקה נעשית במסגרת שבע מחלקות, שבראש כל אחת מהן עומד משנה ליועצת המשפטית לממשלה.
משפטני ייעוץ וחקיקה מייצגים את היועצת המשפטית לממשלה ואת משרד המשפטים בפני ועדות השרים השונות וועדות הכנסת, וכן הם נוטלים חלק בוועדות ציבוריות וצוותים בין-משרדיים של הממשלה.
המשפטנים בכל אחת ממחלקות המשנה עוסקים בשאלות של ייעוץ וחקיקה גם יחד בנושאים הנתונים לאחריותם.
משמש כגוף המנחה מקצועי המוסמך עבור הממשלה לעניין הכנתן של הצעות חקיקה ויוזמות של חוקי יסוד.
מלווה את הליכי החקיקה של הצעות החוק הממשלתיות והצעות החוק הפרטיות של חברי הכנסת ושל ועדות הכנסת.
מנחה את משרדי הממשלה לגבי הכנת החקיקה בנושאים שבתחום אחריותם ומסייעת בהתקנת חקיקת המשנה של כל משרדי הממשלה.
יוזם ומובילה הליכי חקיקה בנושאים שבאחריות משרד המשפטים.
נותן סיוע ליועץ המשפטי לממשלה במתן חוות דעת והנחיות משפטיות לממשלה על זרועותיה וגופיה.
כבר בשנתה הראשונה של מדינת ישראל, פעלו תחת היועץ המשפטי לממשלה מחלקות שעסקו בחקיקה ובייעוץ.
בשנת 1958 נערך שינוי ארגוני בו הוקמה "מחלקת משפט אזרחי".
אורי ידין מונה לעמוד בראשה ותפקידו הוגדר "משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט אזרחי".
בשנת 1978 נערך שינוי ארגוני נוסף במסגרתו הוקמה מחלקה חדשה שייעודה להתמקד במשפט הפלילי ובמקביל הועמד בראשות מחלקת ייעוץ "המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניין ייעוץ".
לאחר מכן הוגדר גם תפקידו של העומד בראש מחלקת חקיקה "משנה ליועץ המשפטי לממשלה לעניין חקיקה".
בשנת 1980 מונה משנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט עברי.
בשנת 1988 שמשו בפועל ארבעה משנים ליועץ המשפטי לממשלה - ראשי מחלקות: חקיקה, ייעוץ, משפט עברי ותפקידים מיוחדים.
בשנת 1995 הוקמה מחלקת "תפקידים מיוחדים".
בשנות ה-2000 הוקמו שתי מחלקות נוספות: המחלקה הכלכלית והמחלקה הבינלאומית, שגם בראש כל אחת מהן עומד משנה ליועץ המשפטי לממשלה.
בשנת 2017 בוצע ארגון מחדש של כלל המחלקות, במסגרתו שונה שמן של חלק מהמחלקות, הוקמה מחלקת "ניהול ותפקידים מיוחדים" והאגף הכולל את כל המחלקות נקרא ייעוץ וחקיקה.
בתחילת דצמבר 1947 הטילה הסתדרות עורכי הדין על ארבעה מחבריה ליזום צעדים ראשונים לקראת החקיקה במדינה העצמאית.
אלו בחרו "מועצה משפטית" בה 31 משפטנים בראשות דב יוסף שהתחלקה למחלקות רבות שאחת מהן נועדה להכין ולעבד את החומר המשפטי ולהתאימו למצב החדש.
בינואר 1948 פעלה הלכה למעשה "מחלקת חקיקה" שהכינה את החומר התחיקתי לקראת הכרזת המדינה.
המחלקה עסקה בהכנת חוקים שיזם משרד המשפטים וניהלה משא ומתן עם משרד הממשלה על חוקים אותם יזמו.
המחלקה הייתה אחראית גם על הניסוח הסופי של כל הצעת חוק ושל כל חקיקת משנה ובכלל זה להשתתף בישיבות הוועדה של הגוף המחוקק.
בנוסף הייתה המחלקה אחראית על הוצאת העיתון הרשמי "רשומות".
בסוף 1949 הוגדרה אחריות מחלקת חקיקה בצורה פשוטה ורחבה "ליווי כל הצעת חוק מרגע שנולדה היוזמה ועד לכניסת החוק לתוקף".
לאחריות המחלקה נוספה עריכת משפט משווה בכל הנוגע לחקיקת משנה.
בשנתה הראשונה ניסחה המחלקה 97 פקודות של מועצת המדינה הזמנית ו-29 חוקים של הכנסת; השתתפה בניסוח 21 חוקי משנה וחוקי עזר בתקופת הממשלה הזמנית, ו-136 בתקופת הממשלה הנבחרת.
אורי ידין מתאר ביומנו את ההתרגשות ששררה במחלקה באותם ימים: .
משה זילברג ביקר את נוסח החוקים וכתיאורו של ידין: .
ב-10 במאי (חמישה ימים לפני הכרזת העצמאות) הוגשה טיוטת מגילת העצמאות לביקורת המחלקה שהכניסה בה תיקונים ממשיים בהם השמטת גבולות החלוקה.
ב-12 במאי כבר נודעה למחלקה חשיבות ציבורית, שבאה לידי ביטוי בבקשתו של מזכיר אגודת העיתונאים לערוך מסיבת עיתונאים בה תוסבר עבודת המחלקה.
כבר ב-16 במאי השתתפו שנים מחברי המחלקה בישיבת מועצת המדינה הזמנית, במעמד של "עוזרי שר המשפטים".
בסוף מאי 1948, שבועיים בלבד לאחר הכרזת העצמאות, נקרא חיים כהן, ששהה בירושלים הנצורה, להופיע לפני שר המשפטים שפעל אז בתל אביב.
כהן היה מהראשונים שנסעו בדרך בורמה, וכשהגיע למשרד המשפטים הציע לו השר לנהל את "מחלקת חקיקה" שהייתה אחת מארבע המחלקות שהרכיבו את משרד המשפטים, וכהן קיבל את התפקיד בהתלהבות.
ביוני הוקמה "מחלקת חקיקה" באופן פורמלי, תוך ויכוח בתוך משרד המשפטים האם מחלקת חקיקה תהיה תחת היועץ המשפטי לממשלה או שתהיה כפופה לשר עצמו.
לאחר חודש בתפקיד, בו נתגלו כישוריו של כהן, הטיל עליו ראש הממשלה עצמו את תפקיד פרקליט המדינה ומנהל משרד המשפטים, ולמנהל מחלקת חקיקה מונה אורי ידין.
במהלך יוני אישר פנחס רוזן חלוקה ראשונית של מחלקות משרד המשפטים שיזם חיים כהן, לאחריה עמד ידין בראש מחלקת חקיקה שכללה מלבדו רק שני עוזרים ומזכירה.
ידין נכנס לתפקידו באופן רשמי ב-1 ביולי.
ידין תיאר באותו יום את ניהול מחלקת חקיקה: .
"התאחדות הנשים לשוויון זכויות" פנתה לשר המשפטים בדרישה "לתקן עוול היסטורי" ולמנות ב"מחלקת חקיקה" היוקרתית מספר ניכר של נשים.
השר הביע את הסכמתו, אך בפועל נשים שולבו רק במחלקות אחרות (נחשבות פחות) של משרד המשפטים.
מדי בוקר היה מנהל "מחלקת חקיקה" מגיע ללשכת שר המשפטים לדיון בעניינים השוטפים.
בכל יום שישי הגיש מנהל "מחלקת חקיקה" לשר דו"ח שבועי מודפס.
באמצע יולי נערכה במשרד המשפטים ישיבה של כלל היועצים המשפטיים של משרדי הממשלה, בה הנחה שר המשפטים שכל ענייני החקיקה ירוכזו אך ורק בידי מחלקת החקיקה של משרד המשפטים.
בסוף יולי צורף למחלקה חיים יוסף צדוק ולאחר מכן גם משה לנדוי.
במהלך יוני 1948 אישר פנחס רוזן חלוקה ראשונית של מחלקות משרד המשפטים שיזם חיים כהן, לאחריה פעלה מחלקת ייעוץ, בראשה עמד בייקר.
מאז הקמתה, מחלקת ייעוץ העניקה מענה לשאלות משפטיות של משרדי הממשלה ובמקביל בדקה אם משרדי הממשלה פועלים כדין.
בנוסף המחלקה סייעה ליועצים המשפטיים של משרדי הממשלה השונים, והייתה אחראית לתיאום פעולותיהם.
עד שנת תש"י הוכנו במחלקה מעל 300 חוות דעת שביססו את המשפט הישראלי המתהווה.
בשנת 1978 הועמד בראשות מחלקת ייעוץ משנה ליועץ המשפטי לממשלה.
בשנת 1988 הייתה המחלקה אחראית גם למתן חוות דעת משפטית לתאגידים ציבוריים ולחברות ממשלתיות, ושמשה גורם מסייע ומדריך ליועצים המשפטיים בכל שירות המדינה.
חילוקי דעות משפטיים בין משרדי ממשלה הובאו לפני משפטני המחלקה שלעיתים אף שמשו בהם בוררים.
בנוסף המחלקה טיפלה בתלונות ציבור על פעולה של רשות שנעשתה בניגוד לחוק והשיבה לפניות ציבור בדבר ההיבטים המשפטיים של פעולות הרשויות.
המחלקה למשפט עברי הוקמה בתמוז תש"ח כמחלקה עצמאית במשרד המשפטים, אך ב-1950 כבר נכללה בין מחלקות היועץ המשפטי לממשלה.
המחלקה נקראה "המכון לחקר החוק העברי" ותפקידה היה "להכין קודיפיקציה של משפט התורה" ובכלל זה "לבדוק את התחיקה השוטפת לאור המשפט העברי המקורי, ולעזור למשרד המשפטים לבנות את התחיקה של מדינת ישראל על יסודות המסורת" וכן "להכין הצעות שיטתיות של ספרי חוקים בשטח המשפטי והדיון האזרחי.
בנוסף הוטל על המחלקה "לשמש מרכז לכל חוקרי החוק העברי ולהוציא כתב עת ייעודי.
בשנותיה הראשונות השתתפה המחלקה בהוצאת כתב העת "יבנה".
עובדי המחלקה היו בעלי השכלה תורנית ואקדמית.
בשנת 1980 מונה נחום רקובר למשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט עברי.
לאחר פרישתו של רקובר לא מונה משנה חדש למשפט עברי.
עם קום המדינה מחלקת חקיקה הייתה אחראית גם על נוסח החוקים.
הדפסת העיתון הרשמי על ידי המחלקה נדחתה בשבועות הראשונים בשל האזעקות התכופות.
עם הדפסת תרגום בערבית לעיתון הרשמי, התנהל ויכוח בין אורי ידין, ראש מחלקת חקיקה, שתבע לכתוב בראש הגיליון שזהו "תרגום מהמקור בערבית" לבין שר המשפטים שהתנגד לכך.
העניין הועבר להכרעת ראש הממשלה שקיבל את הצעת ידין.
עקב העומס הרב שהוטל על מחלקת חקיקה, באוקטובר 1948 הוקמה מחלקה עצמאית "נוסח החוק", שכללה את "הוועדה למונחי המשפט" בה היו חברים 23 שופטים, עורכי דין וחברי ועד הלשון.
באפריל 1949 הועברה אליה האחריות על "רשומות".
ב-1949, לבקשת שגרירים ישראלים בחו"ל ושגרירים זרים בישראל, החלה המחלקה לתרגם את החוקים לאנגלית ולצרפתית.
ב-1 ביולי 1949 הוקמה כמחלקה עצמאית "מחלקת התכנון המשפטי" במטרה לטפל בחוקים מרכזיים כדוגמת: תקנות סדר הדין האזרחי, סדר הדין הפלילי, חוק העונשין וחוק הקרקעות.
תפקיד המחלקה הוגדר "הכנת חקיקה מקיפה לטווח הארוך, שתחליף את החוקים העות'מאנים והמנדטורים בשיטה משפטית ישראלית, מקורית ועצמאית".
בתשי"ב הועמד בראש המחלקה אורי ידין שניהל קודם לכן את מחלקת חקיקה.
המשנים ליועץ המשפטי לממשלה לדורותיהם
תפקידים מיוחדים2009–2018שי ניצן תפקידים מיוחדים 2012–2013 פרקליט המדינה, מנהל אשכול התוכן בספרייה הלאומיתדינה זילברמשפט ציבורי-מנהלי (ייעוץ)2012–2020ארז קמיניץמשפט אזרחי2021-2013רז נזרימשפט פלילי
ניהול ותפקידים מיוחדים2022-2011רועי שיינדורףמשפט בינלאומי2022-2013
בשנת 1995, הוקמה מחלקת "תפקידים מיוחדים".
במהלך ארגון מחדש של ייעוץ וחקיקה שהושלם בשנת 2017, נקרא שם המחלקה "המחלקה לניהול ותפקידים מיוחדים", ובראשה עומד המשנה ליועצת המשפטית לממשלה (מנהל מערך ייעוץ וחקיקה), המכונה גם "המשנה ליועצת המשפטית לממשלה לניהול ותפקידים מיוחדים".
החל מה-1 ביולי 2018 ועד ל-30 ביוני 2022 עמד בראשות המחלקה רז נזרי, ומ-1 ביולי 2022 ועד היום עומד בראשות המחלקה שרון אפק.
מחלקת ניהול ותפקידים מיוחדים עוסקת בשני תחומים נפרדים; תחום "עניינים מיוחדים" כולל את כלל הנושאים המורכבים והרגישים ביותר בהם נדרשת הכרעת היועץ המשפטי לממשלה.
תחום "הניהול" כולל אחריות כללית על תפקוד המחלקות, הבניית תהליכי עבודה, תוכניות עבודה, תוכניות רוחב ממשלתיות ועוד.
המחלקה כוללת את היחידה למשפט עברי והיחידה להבניית החקיקה.
כבר בשנת 1950 מונה רפרנט ייעודי שתפקידו לעסוק בייעוץ במשפט אזרחי.
בשנת 1984 מונתה איילה פרוקצ'יה לממונה על ייעוץ ל"עניינים אזרחיים" ובמקביל הוקמה מחלקה לחקיקה בענייני חוזים".
החל מ-27 באוקטובר 2013 ועד ל-27 באוקטובר 2021 עמד בראשות המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה למשפט אזרחי, ארז קמיניץ, ומיום 28 באוקטובר 2021 עומדת בראשות המחלקה כרמית יוליס.
המחלקה כוללת שלושה אשכולות: "אשכול אזרחי" העוסק בתחומי המשפט האזרחי ובהם דיני חוזים, תחום האשראי, שוק ההלוואות, תובענות ייצוגיות, נזיקין, ירושה ועוד.
"אשכול נדל"ן", העוסק בתחומי הנדל"ן והמקרקעין; ואשכול "קניין רוחני" העוסק בכלל היבטי הקניין הרוחני.
מחלקת "חקיקה" ההיסטורית עברה גלגולים רבים.
במהלך ארגון מחדש של ייעוץ וחקיקה שהושלם בשנת 2017, נקרא שם המחלקה "המחלקה למשפט ציבורי-חוקתי".
החל מ-1 בינואר 2017 עד ל-30 ביוני 2022 עמד בראשות המחלקה רז נזרי, ומ-1 ביולי 2022 ועד היום עומדת בראשות המחלקה אביטל סומפולינסקי.
המחלקה עוסקת במשפט חוקתי ובכלל זה בדיני שעת חירום וחוקים המסדירים את רשויות השלטון בישראל.
בנושא המחלקה אחראית על תחום חופש המידע, סדרי דין ודיני משפחה.
המחלקה הכלכלית-פיסקלית הוקמה בשנות ה-2000. במהלך ארגון מחדש של ייעוץ וחקיקה שהושלם בשנת 2017, נקרא שם המחלקה "המחלקה למשפט כלכלי".
החל מ-1 בינואר 2017, עומד בראשות המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה למשפט כלכלי, מאיר לוין.
מדי שנה המחלקה מלווה את תקציב המדינה וחוק ההסדרים.
בעבר המחלקה הכלכלית הייתה שותפה לחקיקה "רפורמת התחרות בסלולר", חוק הריכוזיות, חוק המזון, פירוק רשות השידור, שכר הבכירים בחברות ציבוריות והסדרת המיסוי על חברות הגז.
כיום המחלקה מקדמת את "חוק התאגידים הציבוריים" ואת "חוק העמותות".
לפי המשנה הקודם שעמד בראשות המחלקה, המחלקה הכלכלית משתדלת מאוד "להצניע את המעורבות כדי לא לקחת את הקרדיט מהיוזמים."
בשנת 1978, הוקמה מחלקת "משפט פלילי".
בין ה-1 ביוני 2017 ועד 2023, עמדה בראשות המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה למשפט פלילי, עמית מררי.
מאז 2023 המחלקה מתפקדת מתפקדת בלי ממונה רשמי ועו"ד שרון אפק מתפקד כממלא מקום.
המחלקה על כלל ההיבטים של המשפט הפלילי בישראל.
במסגרת זו המחלקה מגישה חוות דעת על כל הצעת חוק הכוללת רכיש פלילי.
המחלקה גם אחראית על היבטים פליליים בינלאומיים כגון הסגרה ואמנות בתחום הפלילי.
המחלקה קידמה חקיקה בנושאי סחר בבני אדם, עבריינות מין, סמים מסוכנים, איסור על הלבנת הון, פשיעה מאורגנת, עבירות טרור ואלימות במשפחה.
מחלקת משפט בין-לאומי הוקמה בשנת 2000, ובשנת 2003 צורפה למחלקה "החטיבה לקשרי חוץ".
החל מ-27 באוקטובר 2013 ועד ל-30 ביוני 2022 עמד בראשות המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה למשפט בינלאומי, רועי שיינדורף, ומ-1 ביולי 2022 עומד בראשות המחלקה גיל-עד נועם.
המחלקה אחראית על הטיפול בכלל ההיבטים המשפטיים של המשפט הבין-לאומי.
במגדרת זו המחלקה מלווה כל הסכם בינלאומי עליו חותמת מדינת ישראל.
המחלקה הבינלאומית היא המחלקה היחידה בייעוץ וחקיקה המשפטית גם כליטיגטורית של המדינה, וזאת בפני בתי דין זרים, גופי בוררויות בינלאומיים וגופי גישור בינלאומיים.
כבר בשנת 1950 מונה רפרנט ייעודי שתפקידו לעסוק בייעוץ במשפט מנהלי.
מחלקת "ייעוץ" עברה מאז גלגולים רבים.
במהלך ארגון מחדש של ייעוץ וחקיקה שהושלם בשנת 2017, נקרא שם המחלקה "המחלקה למשפט ציבורי-מנהלי".
החל מ-8 באוגוסט 2021, עומד בראש המחלקה המשנה ליועצת המשפטית לממשלה, גיל לימון.
המחלקה אחראית על תחום המשפט המנהלי, ובמסגרת זו מטפלת בתחום טוהר המידות בשירות הציבורי ותמיכה במוסדות ציבור.
בנוסף המחלקה אחראית על תחום האתיקה.
בעבר המחלקה יזמה את "פרויקט שלטון החוק ברשויות המקומיות".
בינואר 2017 החליטו שרת המשפטים איילת שקד והיועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט לבטל את התחום הנפרד של יהודה ושומרון במשרד המשפטים, שבו הייתה זילבר אחראית על האכיפה, ובכך צמצמו את סמכויותיה.
בסוף אוגוסט 2017 צימצמה הממשלה שנית את סמכויותיה בנושא מגדר והעבירה אותם למשרדי הממשלה העוסקים בנושא.
עם זאת, היועץ המשפטי לממשלה הודיע שזילבר תמשיך לשאת באחריות מטעמו, "לטיפול בהיבטים המשפטיים העקרוניים הקשורים בנושא".
אגף הפיקוח על היצוא הביטחוני, בראשי תיבות אפּ"י, ובאנגלית DECA (ראשי תיבות של Defense Export Controls Agency) הוא אגף במשרד הביטחון שהוקם ב-2 ביולי 2006. אפ"י מהווה את הרשות המוסמכת במדינת ישראל ליישום חוק הפיקוח על יצוא ביטחוני, התשס"ז-2007.
המטרות המוצהרות של האגף הן:
"מימוש המדיניות והאינטרסים של מדינת ישראל למניעת זליגה של טכנולוגיות, מידע וציוד ביטחוני"
"לפעול לשיפור וייעול השירות הניתן ליצואנים בתחומי הרישוי, ההדרכה והגברת האכיפה"
במסגרת האחריות של האגף, הוא מופקד על: ניהול מרשם היצואנים, מתן רישיונות, הדרכת יצואנים, אכיפת החוק, רישוי העיסוק באמצעי הצפנה, שיתופי פעולה עם גורמים בינלאומיים.
האגף מחויב להתחשב בפעולתו במגוון גורמי סביבה ואילוצים על ייצוא ביטחוני, כולל: ביטחון לאומי, מדיניות חוץ, זכויות אדם, התחייבויות בינלאומיות, היבטי חשיפה טכנולוגית, משטרי פיקוח בינלאומיים.
ראשת האגף, מדצמבר 2016, היא רחלי חן (אישה ראשונה בתפקיד זה).
בשנת 2021 הוגשו לאגף בשנת 2021 כ-18,000 בקשות לרישיונות שיווק לכ-190 מדינות וכ-5,300 בקשות לרישיונות יצוא לכ-130 מדינות.
כ-1,700 יצואנים היו רשומים במרשם הייצוא הביטחוני והם ייצאו כ-11 אלף מוצרים.
האגף ביטל או התלה למעלה מ-3,600 רישיונות שיווק ויצוא בעקבות שינויים שחלו במדינות היעד, בהיבטים של זכויות אדם ויציבות פוליטית.
אגף השיקום במשרד הביטחון הוא אגף במשרד הביטחון הישראלי, שמטרתו היא להעניק שירות לשיקום נכי צה"ל ולסייע לאלו להשתלב בחברה, הן בעזרת מתן שירותים סוציאליים, פסיכולוגיים או כלכליים ובין אם בעזרת השתלבות בשוק העבודה הישראלי.
בישראל, אחד משני הגופים שמגדירים אחוזי נכות הוא אגף השיקום.
אחוזי נכות שנקבעו האגף חייבים לנבוע מפגיעה שאדם עבר כששירת בכוחות הביטחון (או מהחמרת מצב שעבר בגלל מדיניות רפואית כושלת של האחראים עליו בכוחות הביטחון).
מעמדם של נכי צה"ל שונה ממעמדם של נכים אחרים וזאת מאחר שהם קיבלו את נכותם עקב שירותם בגופי הביטחון של מדינת ישראל, טרם הקמת מדינת ישראל עסקו ועדות הסוכנות היהודית בנושא זה, למעשה כבר מדצמבר 1924 פעלו גופים שמטרתם הייתה לשרת את נכי המחתרות העבריות.
עם הקמת המוסדות הרשמיים התמסדה הפעילות למען נפגעי הקרבות, מעמדם נקבע בחוק ולצורך הטיפול בהם הוקם אגף מיוחד במשרד הביטחון - אגף השיקום.
במהלך השנים הורחבה הגדרת הזכאות, ונוספו לה גם נפגעים של קהילת המודיעין, משטרת ישראל, שב"ס, משמר הכנסת ואף נכי המחתרות שפעלו בימי המנדט הבריטי טרם הקמת המדינה.
בנובמבר 2013 הציע חבר הכנסת, עפר שלח הצעת חוק פרטית שלפיה יצומצמם תקציב האגף, שעמד באותם ימים על יותר מ-5 מיליארד שקלים.
הצעתו של שלח הייתה להקשיח את תנאי הזכאות להכרה של חיילים כנכי צה"ל כך שרק חיילים שנפגעו בפעילות מבצעית יוכרו כנכי צה"ל.
על אף שההצעה אושרה בוועדת השרים לענייני חקיקה נקטע תהליך קידום החוק בעקבות הקדמת הבחירות לכנסת העשרים.
לטענתו של שלח, החוק היה אמור לחסוך למדינה 100 מיליון שקלים.
שנתיים לאחר מכן אישרה ועדת השרים לענייני חקיקה הצעת חוק דומה, גם היא קודמה על ידי שלח.
על פי ההצעה, אנשי מערכת הביטחון שנפגעו במהלך שירותם מפגיעות ומחלות "רגילות" לא יהיו זכאים לאותם תנאים שמקבלים חיילים שנפצעו במהלך פעילות מבצעית.
עם זאת, אלו שלא יהיו יותר זכאים לתנאים שמקבלים נכי צה"ל יוכלו לקבל הכרה כנפגעי עבודה ויקבלו טיפול מותאם מהמוסד לביטוח לאומי.
בסופו של דבר אושרה על ידי הכנסת.
במאי 2019 פורסם דו"ח של מבקר המדינה, יוסף שפירא.
בדו"ח נבדקו השירותים הרפואיים שמעניק האגף לנכי צה"ל בתקופה שבין ספטמבר 2017 לאוגוסט 2018. על פי ממצא הדוח, בישראל קיים מחסור ברופאים מחוזיים של אגף השיקום וזאת לאור העובדה שהתקן של האגף בעניין רופאים מחוזים נקבע בשנות ה-90 של המאה ה-20 והוא כולל כ-21 משרות רופאים מחוזיים בלבד.
בנוסף לכך, רק כ-58% מהמשרות באגף מאוישות.
עוד עולה מהדו"ח, כי חוסר התיאום בין האגף לבין המוסד לביטוח לאומי פוגע בתהליך שיקום הנכים.
באפריל 2021 ולאחר שאיציק סעידיאן – הלום קרב הצית את עצמו במסגרת מחאת נכי צה"ל, הוחלט במשרד הביטחון לעשות רפורמה באגף השיקום.
במאי 2021, אושרה מתקציב המדינה, הרפורמה "נפש אחת", שתכלול את שיפור איכות השירות לנכי צה"ל, להלומי קרב ולנפגעי פוסט טראומה, למימוש זכויותיהם וטיפול בנושאים שטרם טופלו עד כה.
בינואר 2024 פרסם מבקר המדינה דו"ח מקיף על רפורמת "נפש אחת", שנכתב עוד לפני 7 באוקטובר ובו נכתב שיותר ממיליארד שקלים שהוקצו לרפורמה לא נוצלו.
לפי הדו"ח, אגף השיקום אף לא עומד בלוחות הזמנים למימוש הרפורמה החשובה, עבור אלו שנפגעו במהלך הגנה על המדינה.
אגף המודיעין של חיל האוויר המלכותי הוא אגף במודיעין הצבאי הבריטי שעוסק באיסוף מודיעין עבור הכוחות המיוחדים של חיל האוויר המלכותי והטייסות שלו.
משרתים בו כ-1200 עובדים מכל הדרגות המוצבים בבסיסי אוויר מבצעיים, במפקדות ובאגפים אחרים של הכוחות המזוינים הבריטיים, הן בבריטניה והן מעבר לים.
מגופי המודיעין החשובים בכוחות המזוינים של הממלכה המאוחדת.
הצורך בכוח אדם שעוסק בתפקידי מודיעין עלה מאז הקמתו של חיל האוויר המלכותי בשנת 1918. אולם ענף המודיעין הייעודי הראשון של חיל האוויר המלכותי הוקם בסוף 1939 לאחר פרוץ מלחמת העולם השנייה, ב-3 בספטמבר.
מודל זה אומץ גם על ידי מדינות אחרות של חבר העמים הבריטי.
ענף המודיעין החדש נקרא בתחילה ענף חובות כלליות אך מאוחר יותר שונה שמו לזרוע המינהלית והחובות המיוחדות (עבור חובות מודיעין).
ציני ענף המודיעין מילאו אז את תפקיד קצין מודיעין/מגן או צוות אוויר בטייסת בסיורים קרקעיים באגף המודיעין במשרד האווירייה.
קצינים אלו היו בעיקר טייסים מאומנים בסיור קרקע או שמסיבות רפואיות לא יכלו עוד לטוס.
בשנת 1939 הקים שירות הביון החשאי (MI6) גם מדור מודיעין אווירי ייעודי בפיקודו של קפטן פ.
וינטרבותהם (ראש המודיעין האווירי של MI-6).
במהלך מלחמת העולם השנייה, ענף המודיעין הפך גדול יותר והקיף את צוות מודיעין האותות בבלצ'לי פארק ואת צוות המודיעין האווירי של הצבא.
לאחר מלחמת העולם השנייה, הענף פוצל לענף ניהולי ותפקידים מיוחדים (צילום) וענף ניהולי מיוחד (למודיעין אותות), ללא התמחות ייעודית למודיעין אווירי.
בשנת 1965 אוחדו שלוש מחלקות המודיעין של השירות במטה המודיעין החדש במשרד ההגנה ליצירת אגף מודיעין מאוחד בחיל האוויר ומאז הפך אגף המודיעין האווירי לסוכנות הביון המרכזית של חיל האוויר המלכותי.
אגף הנידונים למוות מתייחס לחלק בכלא המיועד לאסירים שנידונו למוות בעקבות הרשעה בגין רציחות, מעשי טרור או פשעים חמורים אחרים המצדיקים עונש מוות בהתאם לתחום השיפוט בו הם הורשעו.
אגף הנידונים למוות קיים בכל המדינות בהם ניתנים עונשי מוות.
אסירים הנידונים למוות מחכים לעיתים רבות לביצוע ההוצאה להורג במשך שנים רבות, לעיתים אפילו עשרות שנים, עקב קיומו של הליך משפטי ארוך שנועד להבטיח שכל ההיבטים של התיק נבחנו באופן יסודי לפני ביצוע ההוצאה להורג.
אנשים המתנגדים לעונשי מוות טוענים כי הבידוד של אסירים הניתונים למוות וכמו גם האי-ודאות לגבי גורלם מהווים סוג של התעללות רגשית ושאסירים שנידונים למוות, ובמיוחד אלו שמחכים תקופה ארוכה במיוחד לביצוע גזר הדין, נוטים לפתח הפרעות נפשיות, מצב המכונה גם תופעת הנידונים למוות .
במקרים רבים אסירים שנידונים למוות עשויים לנסות להתאבד במהלך תקופת ההמתנה.
אסירים שנידונו למוות נמצאים לרוב באגף מיוחד של הכלא המכונה אגף הנידונים למוות.
האגף הזה לרוב מבודד ויש לו אבטחה קפדנית יותר.
האסירים באגף הנידונים למוות נמצאים בדרך כלל בבידוד והאינטראקציה שלהם עם אסירים אחרים והעולם החיצון מוגבלת.
התנאים הספציפיים של אנשים הנידונים למוות משתנים ממדינה או למדינה.
במדינות רבות לנידונים למוות יש את הזכות לערער על גזר דינם, והתהליך עשוי להימשך שנים רבות.
ההליך המשפטי הארוך נועד להבטיח הגינות במשפט, לאפשר בחינה של ראיות חדשות וכמו כן נועד למנוע הוצאות להורג מזורזות שלא כדין.
ארצות הברית היא אחת מהמדינות היחידות בעולם המערבי בהן אסירים עדיין מקבלים עונש מוות.
אסירים הנידונים לגזר דין מוות בארצות הברית נמצאים בבית הכלא לעיתים רבות במשך שנים לפני הוצאתם להורג, בעיקר בשל תהליך הערעור שיכול לקחת שנים רבות.
בשנת 2010 הזמן הממוצע בו נידונים למוות שהו בכלא בין גזר הדין להוצא להורג עצמה היה 178 חודשים (בסביבות 15 שנים).
בסביבות רבע מהאסירים שנידונים למוות בארצות הברית מתים מסיבות טבעיות בעת ההמתנה לביצוע ההוצאה להורג.
השימוש בעונש המוות בארצות הברית נמצא במגמת ירידה, ובמדינות מסוימות בארצות הברית הפסיקו לחלוטין להוציא אסירים להורג.