tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
2023 פרופ' אסיה רולס על עבודתה פורצת הדרך בהדגמת יחסי הגומלין בין המוח ומערכת החיסון.
פרופ' אבישי גל-ים על עבודתו בתחום חקר הסופרנובות.
פרס ורנר פון בראון של אגודת החלל הלאומית הוא פרס הניתן לאישים בולטים שגילו הצטיינות בניהול מיזם חלל מוצלח, תוך עבודת צוות.
הפרס, הקרוי על שם חלוץ הטילאות בגרמניה הנאצית וארצות הברית ורנר פון בראון, מוענק מדי שנתיים.
ארנסט שטולינגר - מראשוני הטילאים בגרמניה הנאצית ודמות מרכזית בתוכנית החלל האמריקאית ומיזם החלל אפולו (1993)
מתכנן המטוסים והחלליות ברט רוטאן (2005)
מייסד חברת SpaceX אילון מאסק (2009)
פרס טדי הוא פרס בינלאומי המוענק מדי שנה לסרטי קולנוע בעלי תמה להט"בית.
הפרס מוענק על ידי חבר שופטים עצמאי כפרס רשמי של פסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין, וחבר השופטים מורכב ממארגנים של פסטיבלי קולנוע להט"ב מרחבי העולם.
הפרס, בסך 3,000 אירו, מוענק לסרט הטוב ביותר, הסרט התיעודי הטוב ביותר, והסרט הקצר הטוב ביותר.
קטגוריות נוספות הן פרס בחירת השופטים, פרס קוראי המגזין הגרמני "Siegessäule", ופרס מיוחד המוענק לאישיות בולטת.
בשנת 1987 הקימו הקולנוענים הגרמנים וילנד שפק (Wieland Speck) ומנפרד זלצגבר (Manfred Salzgeber) חבר שופטים בשם "התאחדות הפסטיבל הבינלאומי לסרטים הומו-לסביים" (IGLFFA) במטרה ליצור פרס שיוענק לסרטי קולנוע להט"ביים.
הפרס הראשון ניתן לפדרו אלמודובר על סרטו חוק התשוקה.
בשנת 1990 נערך לראשונה פסטיבל משמעותי בגודלו, והוא התקיים בברלין בהשתתפות 400 איש.
שנתיים לאחר מכן הפך הפסטיבל לחלק רשמי מפסטיבל הסרטים הבינלאומי בברלין, ובשנת 1997 הוקם המוסד ללא כוונת רווח "TEDDY e.V." אשר מגיש מדי שנה את הפרס.
פרס טד לינדזי , לשעבר פרס לסטר פירסון, הוא פרס המוענק מדי שנה, מאז 1971, לשחקן המצטיין של העונה הרגילה בליגת ה-NHL על פי בחירת השחקנים החברים באיגוד שחקני ה-NHL.
הוא נחשב כמשלים לגביע הארט הוותיק והיוקרתי ממנו, גביע ה-MVP שאת הזוכה בו בוחר איגוד כתבי ההוקי קרח.
הפרס קרוי על שם טד לינדזי, מכוכבי דטרויט רד וינגס בשנות ה-50, שהוביל באותן שנים את הניסיונות הראשונים להתאגדות מקצועית של השחקנים.
בשל פעילותו סולק מקבוצתו והועבר לשיקגו בלאק הוקס.
פעילותו הניחה את היסוד להקמת איגוד השחקנים ב-1967.
עד אפריל 2010 נקרא הפרס פרס לסטר פירסון, על שם לסטר פירסון שהיה ראש ממשלת קנדה וחתן פרס נובל לשלום, ובצעירותו היה שחקן ומאמן הוקי קרח מצטיין.
פרס זיכרון השואה האוסטרי מוענק על ידי ארגון השירות האוסטרי בחו"ל משנת 2006. הפרס מוענק לאישים אשר תרמו לקידום זיכרון השואה.
פרופסור להיסטוריה באקדמיית שנגחאי למדעי החברה, דיקן המרכז ללימודים יהודיים בשנגחאי, קידם את זיכרון השואה בשפה הסינית.
עיתונאי, מקימה של ה"קאסה סטפן צוויג", מוזיאון המוקדש לסופר היהודי שטפן צווייג בפטרופוליס, ברזיל.
אחד מששת השורדים היחידים מהטבח שביצעו הנאצים בעיירה אורדור-סור-גלאן שבצרפת.
עוסק בחינוך והרצאות בנוגע לשואה ולמלחמת העולם השנייה.
איפסון היא ניצולת שואה מליטא, שגורשה לגטו קובנה בגיל שש.
חיברה ספר בשם A Patchwork Life אודות סיפור חייה, ומרצה אודות השואה.
מתנדבת במשך 17 שנים במוזיאון השואה היהודי ומרכז המחקר במלבורן.
2011: המרכז היהודי באושוויץ, אושוויינצ'ים, פולין
2012: לאדיסלאוס לוב, ברייטון, אנגליה
2013: הוגו הולנריינר, אינגולשטאט, גרמניה
2014: מָרְגֶר וסטרמן, ניצול שואה, היסטוריון, מייסד מוזיאון יהודים בלטביה, ריגה, לטביה
2015: אריקה רוזנברג, סופרת ועיתונאית, בואנוס איירס, ארגנטינה
2016: ג'ורג'יו פראסינטי, פרדאפיו (פורלי), איטליה
פרס ז'אן הרשולט לפעילות הומניטרית הוא פרס אוסקר לשם כבוד הניתן מטעם האקדמיה האמריקאית לקולנוע לאדם מתעשיית הבידור בארצות הברית על הישגים יוצאים מן הכלל בתחום הפעילות ההומניטרית.
הזוכה בקטגוריה זו נבחר על ידי חבר הנאמנים של האקדמיה, ההודעה על הזכייה נמסרת בטקס האוסקר והזוכה מקבל לידיו פסלון אוסקר.
הפרס אינו מחולק בכל שנה.
הפרס קרוי על שמו של השחקן ז'אן הרשולט, שכיהן כנשיא האקדמיה בין השנים 1945–1949. ב-1939 ייסד הרשולט את "קרן הרווחה לקולנוע" (Motion Picture Relief Fund) ועמד בראשה מהקמתה ועד מותו ב-1956. הקרן נועדה לסייע לשחקנים ואנשי תעשיית הסרטים במימון טיפול רפואי.
1992 - אודרי הפבורן (לאחר מותה) ואליזבת טיילור
2020 - הקרן האמריקאית לקולנוע וטלוויזיה וטיילר פרי
פרס חשין למצוינות אקדמית במשפט הוא פרס בתחום חקר המשפט שמוענק על ידי קרן שניאור זלמן חשין והפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים לזכרו של מ"מ נשיא בית המשפט העליון, השופט שניאור זלמן חשין.
הפרס ניתן מדי שנה, מאז שנת 2009, לחוקר בכיר ולחוקר צעיר שמכהנים במינוי מלא במוסד להשכלה גבוהה, בגין הצטיינות אקדמית בתחום המשפט.
הזוכים נבחרים על ידי ועדה מיוחדת, שבראשה עמד, מי שהיה המשנה לנשיא בית המשפט העליון ד"ר מישאל חשין.
פרס ש"ז חשין לחוקר בכיר מוענק לחוקר בכיר על סמך ההישגים האקדמיים של המועמד והצטיינות במחקר.
פרס ש"ז חשין לחוקר צעיר מוענק לחוקר שגילו עד 40 שנים במועד הענקת הפרס, על סמך ההישגים האקדמיים של המועמד והצטיינות במחקר והפוטנציאל הגלום בהישגיו האקדמיים לעתיד לבוא.
בשנת תשע"ה הוענק גם פרס ש"ז חשין לעבודת דוקטורט לחוקר שהגיש עבודת דוקטורט שאושרה במהלך השנתיים האחרונות ויש בה משום תרומה של ממש לפיתוח המשפט בישראל או לקידום החברה בישראל.
הפרסים מוענקים בטקס חגיגי שנערך באוניברסיטה העברית בירושלים בנוכחות אנשי משפט בולטים.
בטקס נושאים הזוכים בפרס הרצאה פומבית הקשורה לנושא מחקרם.
פרס זוסמן-ג'וינט שמוענק על ידי ארגון ג'וינט ישראל, הוא פרס המוענק אחת לשנה על "מצוינות בתחום השירותים החברתים בישראל".
הפרס מוענק החל משנת 2003 לשלושה זוכים (יחידים או צוותים) בכל שנה סכום של 25,000 דולר לכל אחד, שתרמו תרומה למצוינות בתחום השירותים החברתיים בישראל.
הפרס הוא מתרומת לארי וליאונור זוסמן על ידי קרן מיוחדת שהוקמה בארגון הג'וינט.
מטרתו היא לקדם מצוינות וחדשנות בתחום השירותים החברתיים והיזמות החברתית בישראל.
את הפרס מובילה מועצה ציבורית המורכבת מנציגי משפחת התורמים, נציגי ציבור ונציגי ארגון הג'וינט.
בכל שנה מתכנסות שלוש ועדות שיפוט מקצועיות ייעודיות לכל אחת מקטגוריות הפרס, אשר בוחרת מכל מועמדי הפרס בקטגוריה הנתונה את שלושת המועמדים המובילים, והמועצה הציבורית בוחרת בזוכה בכל קטגוריה.
ועדות השיפוט מורכבות מחמישה חברים, אנשי מקצועי מובילים בתחום הקטגוריה מהג'וינט ומהשדה המקצועי הרלוונטי.
המרכז לטיפול בקשיש בקהילה (מלב"ב) - פועל למתן שירותים לטיפול בזקנים תשושי הנפש.
צוות תיאטרון קשת הבובות - תורם להרחקת סטיגמות מאנשים בעלי הפרעה נפשית בקהילה.
דבורה שיק - מקימת מעון "בית אורי" בעפולה לטיפול באוכלוסייה בעלי צרכים מיוחדים בישראל.
ד"ר יצחק קדמן - מנכ"ל המועצה הלאומית לשלום הילד
אריה צודקביץ - נכה וחולה פוליו, עוסק בפעילות ציבורית התנדבותית למען הנכים בישראל.
מאיה גולדמן - מייסדת ומנכ"לית עמותת "קשר" המספקת ייעוץ והכוונה למשפחות עם ילדים בעלי מוגבלות.
ד"ר ארקדי צ'יפובסקי - מנהל רפואי של מרפאת גאולים בשכונת בקעה בירושלים.
אלינה מוסייב - יושבת ראש הארגון של "ועד הסטודנטים והאקדמאים יוצאי קווקז" למען קידום העדה הקווקזית.
אסתר עילם - פועלת לקידום מעמד האישה בישראל, ייסדה את התנועה הפמיניסטית.
יחיאל שרשבסקי - מנהל מערך שיקום נפגעי הנפש בקהילה באגף לבריאות הנפש במשרד הבריאות.
עו"ד נטע דגן ועו"ד תרצה ליבוביץ - משמשות למעלה מחמש שנים כצוות המשפטי של ארגון "בזכות" הפועל לקידום של אנשים עם מוגבליות ושילובם בחברה.
נבהאן מכאווי - פועל למען השוואת זכויות המגזר הבדואי בנגב.
ד"ר ישראל דורון - משפטן, פועל לקידום זכויות הקשישים, האתיקה ומדיניות חברתית בתחום הזקנה.
ירמיהו בן שלום, תמי בן שלום ויובל פרג'ון - חברים בקיבוץ העירוני "ראשית" בירושלים - מובילים פעילות התנדבותית מתמשכת למען תושבי שכונת קריית מנחם.
צבי (ציקי) אוד - פועל למען קליטתם של חיילים בודדים בארץ.
רותי זעירא - מנהלת תוכנית סחל"ב (סיוע חרום לנוער במצוקה) בעיריית חיפה, זוכה בתחום ילדים ונוער בסיכון.
עו"ד אביעזר גרואר - יו"ר וממקימי עמותת "בית הגלגלים" לקידום נכים ושילובם בחברה.
גיא פינקלשטיין - יו"ר עמותת "לשם" לקידום ההשכלה הגבוהה של לקויי למידה.
מנדי לייטון בלישה - מקימת "העמותה למלחמה בכאב" לסיוע ותמיכה באנשים הסובלים מכאב כרוני, זוכה בתחום ההתנדבות והפילנתרופיה.
מיכאל (מיקי) שינדלר - מנהל עמותת "יד ריבה סיוע משפטי לקשיש" לסיוע משפטי לאוכלוסייה מבוגרת בהכרת זכויותיהן, זוכה בתחום הסיוע לזקן.
אורי אשכול - מקים עמותת מסא"י (מרכז ספורט אתיופי ישראלי), זוכה בתחום קליטת עלייה.
יצחק שני - מקים עמותת הפנימיות הטיפוליות והשיקומיות והעמותה לקידום ילדים ונוער, זוכה בתחום פיתוח שירותים לילדים ונוער בסיכון.
אביבה סילברמן - ראש עמותת "אביב" שפועלת ומסייעת להפיץ את ידע וזכויות ניצולי השואה, זוכה בתחום פיתוח שירותים לזקן.
יובל וגנר - יושב ראש עמותת "נגישות ישראל" שפועלת לקידום נגישות הנכים בישראל, זוכה בתחום פיתוח שירותים לנכים ושילובם בחברה.
פרופ' יעל לצר - מייסדת את "בית ציידה לדרך", בית שיקומי למחלימות מהפרעות אכילה.
רולא עלעטאונה - מנכ"לית עמותת "אלנוהוד", המקדמת השכלת נשים בדואיות בנגב.
מכי חכם נאמן - מייסדת ומנכ"לית עמותת "רוח נשית", המקדמת עצמאות כלכלית לנשים שנפגעו מאלימות.
עמותת נובה - הצוות פועל למען קידום ערך ההתנדבות ומקרב בין המגזר העסקי למגזר השלישי.
הרב משה סולומון - הקים גרעין קהילתי בקריית גת שעוסק בפעילויות לקהילה האתיופית בעיר ובעקבות כך הוקמו קהילות נוספות דומות ברחבי הארץ.
מרפאת שוהם - הצוות פיתח כלים מעשיים לאבחון נושא אי השליטה בסוגרי השתן ובניית מודל הדרכה והפצה ישראל ובעולם.
אוריאל לדברג - מייסד ארגון "פעמונים" ארגון התנדבותי שמקדם תמיכה למשפחות ושאיפה להגיע להתנהלות כלכלית מאוזנת ואחראית.
אילאיל לדר - אמא לילדה שחולה בתסמונת דאון, פעילה בעמותות "יתד" ו"אלו"ט", פועלת למען שילוב ילדים עם צרכים מיוחדים במסגרות חינוכיות רגילות בישראל בכלל ושילוב ילדים עם תסמונת דאון בפרט.
שירלי קציר - מייסדת ומנכ"לית עמותת "עדן", הקימה ופיתחה מרכזים לילדים בדואים בעלי צרכים מיוחדים ומרכזי העצמה לנשים, ופרויקטים נוספים בדרום הארץ.
ד"ר מקס לכמן - מקדם שילוב מתמודדי הנפש ושינוי השיח בתחום בריאות הנפש
פרופ' אלי שמיר - פעיל לקידום זכויות פגועי הנפש ובני משפחותיהם.
שחף ארליך - מייסד עמותת חינוך לפסגות המקדמת צמצום פערים חברתיים באמצעות חינוך אקדמאי והעשרה תרבותית בקרב ילדים מהפריפריה החברתית והגאוגרפית
רן לייבל - מנכ"ל שותף באיגי, ארגון נוער זכה בקטגוריית מניעת אלימות בחברה הישראלית.
שרון חזקיה - מייסדת ומנכ"לית עמותת הזנק לעתיד, זכתה בתקטגוריית הוצאת משפחות ממעגל העוני
עמי דניאל - מנהל עמותת תלם הפרס ניתן בקטגוריית קידום תעסוקה בקרב אוכלוסיות מיוחדות.
ירון דוויק - יו"ר הוועד המנהל של קבוצת הכדורגל הפועל קטמון ירושלים על הפעילות החברתית של הקבוצה
שי פרדו - פעיל לקידום אומנות יוצאי אתיופיה בישראל
משה רביב, דינה בנקלר ונמרוד אקרמן - הצוות המייסד עמותת "ידיד לחינוך" המפעילה רשת גמלאים מתנדבים במערכת החינוך הם הזוכים בפרס החברתי המוביל בישראל על שם לאונור ולארי זוסמן.
עדי יקותיאלי - מנכ"ל ומייסד של עמותת לאומנות בקהילה.
רן ישפה - מנכ"ל מייסד של ראייה - בית ספר לתקשורת מקדמת.
צוות הפיתוח של אפליקציית המכון לקידום החירש בראשותה של יעל קקון.
צוות כוכבי המדבר בהובלת מתן יפה ושחדה אבו סמית' לפיתוח מנהיגות בחברה בדואית.
צוות ארץעיר פיתח מודל קהילתי-עירוני-השתתפותי במייזם רשת.
איריס שטרן לוי הקימה יחד עם טל חמוואי גרנות את עמותת המכל-לה – בית ספר חברתי למתן הכשרה מקצועית לנשים היוצאות ממעגל הזנות והאלימות.
צוות יוצאים לשינוי פועל בתחום שילוב אוכלוסיית יוצאי המגזר החרדי בחברה הישראלית - בצבא, בהשכלה ובשוק התעסוקה.
צוות חיבורים מפעיל תוכנית להכנה ולווי בצה"ל שמיועדת לצעירים עם אוטיזם בתפקוד גבוה.
צוות יוזמות עתיד מפעילות תוכנית לפיתוח יזמות עסקית צעירה בקרב אוכלוסיות מוחלשות, כאמצעי לצמצום הפערים החברתיים והכלכליים במדינת ישראל, בדגש על נשים בפריפריה החברתית והגאוגרפית.
צוות תוכנית "בליבה חומה" - תוכנית חונכות ולימוד משותף בין סטודנטים חרדים לסטודנטים חילוניים ודתיים לאומיים.
אדם קריב - מוביל פרויקט "מפתח התקציב", אתר אינטרנט פתוח המנגיש את תקציב והוצאות המדינה.
צוות חינוכי וטכנולוגי אשר מלמד מאות אלפי ישראלים לתקשר בערבית דרך בית ספר מקווןמדרסה -
בקטגוריית מיזמים חברתיים חדשניים לקידום איתנות כלכלית והכלה פיננסית של אנשים החיים בעוני זכה: אשר אליאס, מייסד ומנכ"ל קהילת העסקים ביתא-ישראל הפועלת לקידום יזמות ועסקים בקרב יוצאי אתיופיה
פרס ז'ראר לוי לעידוד היצירה בצילום הוא פרס המוענק, החל משנת 1982, לצלמים ישראלים על ידי מוזיאון ישראל בירושלים.
כיום, הפרס מוענק מדי שנתיים לאמן או אמנית בראשית דרכם האמנותית ואשר עבודתם מבטיחה פריצת דרך חדשה בשדה הצילום המקומי.
פרס חזני לחדשנות בשירותי רווחה, על שמו של שר הסעד מיכאל חזני, אשר נפטר בשנת 1975 במהלך כהונתו, ניתן מדי שנה ליחיד או לצוות אשר הצטיינו בעבודתם, ופעלו ללא לאות לשיפור השירותים החברתיים על ידי יזמות, חדשנות, למידה, התנסות ותעוד.
הפרס הוא ביטוי להכרת משרד הרווחה והשירותים החברתיים בצורך המתמיד ללמוד וליזום תוך כדי עבודה, להמציא ולפתח פתרונות חדשנים ויצירתיים ולפעול למען שיפור מתמיד של שירותי הרווחה בישראל.
ועדת הבחירה כוללת נציגים של משרד הרווחה, המחלקות לשירותים חברתיים, המגזר השלישי ומשרדי ממשלה נוספים.
בכל שנה מתמקדים בנושא אחר.
בשנת 2016 ניתן הפרס בגין פעולות המבוקשות להקל על מצוקות של אזרחים ותיקים או לקדם את זכויותיהם ומעמדם החברתי.
בשנת 2015 יוחד הפרס לפעולות המקלות על מצוקות של אנשים ומשפחות על ידי שילובם בתעסוקה וקידום יכולותיהם התעסוקתיות.
בשנת 2014 יוחד הפרס לעוסקים בתחום העוני.
ועדת הפרס בראשות פרופ' מיכל קרומר-נבו בחרה בשלושה זוכים: צוות פרויקט "מעגל החיים" מאגף הרווחה בעיריית באר שבע, צוות הפרויקט למניעת ניתוקי מים של מרכז ה"עוצמה" במגדל העמק, וצוות התוכנית האסטרטגית לצמצום העוני בירושלים.
"פרס ז'אק וגניה אוחנה לאמן ישראלי צעיר" הוא פרס לאמן ישראלי, שהוענק בין השנים 1997-1981, על ידי מוזיאון תל אביב לאמנות מכספי תרומה של גניה אוחנה.
ז'אק וגניה אוחנה לאמן ישראלי צעיר
פרס טוני למחזמר הטוב ביותר הוא אחד מפרסי טוני הוותיקים ביותר, שמוענק מדי שנה מאז 1949. פרס זה הוא האחרון שמוענק בכל טקס, והוא מוענק למפיקי המחזמר הזוכה.
בדרך כלל, כל אחד ממחזות הזמר המועמדים לפרס מוצגים במהלך הטקס על הבמה.
שנות ה-40שנה שם המחזמר 1949 נשקיני, קייט
The Visit 2016 המילטון Bright Star School of Rock Shuffle Along מלצרית2017 אוון הנסן היקר Come from Away לקום אתמול בבוקר נטשה, פייר והשביט הגדול של 18122018 ביקור התזמורת לשבור את הקרח בובספוג מכנסמרובע ילדות רעות2019 האדסטאון Ain't Too Proud ביטלג'וס הנשף טוטסי
העשור השלישישנה שם המחזמר 2020 מולן רוז' Jagged Little Pill טינה 2022 לופ מוזר נערה מהארץ הצפונית MJ מר מוצ"שכיכר גן העדןשש 2023קימברלי אקימבו& ג'ולייטניו יורק, ניו יורקShuckedחמים וטעים2024נערי הכרך מטבח הגיהנום Illinoiseסאפס מים לפילים 2025"Dead Outlaw""אולי סוף טוב""בואנה ויסטה סושיאל קלאב" "המוות נאה לה""מבצע קציצה"
"המפיקים" הוא המחזמר שזכה במספר הפרסים הרב ביותר (12), לרבות פרס המחזמר הטוב ביותר
"המילטון" הוא המחזמר שהיה מועמד למספר הרב ביותר של פרסים (16)
"צלילי המוסיקה" ו-"פיורלו!" הם שני מחזות הזמר היחידים שזכו במשותף בפרס למחזמר הטוב ביותר (בשנת 1960)
"Passion" הוא המחזמר הזוכה עם מספר ההופעות הנמוך ביותר (הוצג 280 פעמים בלבד)
"פנטום האופרה" הוא המחזמר הזוכה עם מספר ההופעות הגבוה ביותר בברודוויי (הוצג למעלה מ-12,000 פעמים, והוא עדיין רץ)
"!Hallelujah, Baby" הוא המחזמר היחיד עד כה שזכה בפרס המחזמר הטוב ביותר אחרי שההפקה כבר ירדה
"Fun Home" ו-"Hadestown" הם שני מחזות הזמר היחידם שזכו בפרס המחזמר הטוב ביותר ונוצרו על ידי נשים בלבד
"Kiss Me, Kate" ו-"Titanic" הם שני מחזות הזמר היחידים שזכו בפרס למחזמר הטוב ביותר מבלי להיות מועמדים גם בקטגוריות משחק
פרס זוסמן הוענק על פי צוואתו של היינריך זוסמן לאמנים העוסקים ביצירתם בנושא השואה.
זוסמן נולד בווינה ובשנת 1938 ברח עם אשתו לצרפת וירד למחתרת.
בתום מלחמת העולם השנייה שב לווינה ושם היה צייר מצליח ופרופסור באקדמיה לאמנות בווינה.
הוא הסמיך את יד ושם להעניק מלגה מעזבונו לאמנים ישראלים שיצירתם עוסקת בשואה.
קרן זוסמן נוסדה בשנת 1989. הפרס הוענק על ידי יד ושם החל מ-1989, ומאז 2010 בערך אינו מוענק על ידי יד ושם.
במקביל, מעניקה קרן זוסמן פרסים לאמנים אוסטריים, ומשנת 2015 החלה להעניק פרסים גם לאמנים מחוץ לאוסטריה.
שנה זוכה1989אוזיאש הופשטטר1992אלזה פולק1993חוה פרסבורגר1994רעיה רדליך1995חיים מאור1996מיכה אולמן1997משה קופפרמן ואהרון גלוסקא1998יגאל תומרקין
פרס טוני למחזה הטוב ביותר (רשמית, פרס אנטואנט פרי על מצוינות בתיאטרון) הוא פרס שנתי לציון הישגים בתיאטרון האמריקאי חי, לרבות תיאטרון מוזיקלי, בהצגות של הפקות בברודוויי, ניו יורק.
הפרס מוענק למחזאים ולמפיקים של המחזה הזוכה.
בשנת 1947, השנה הראשונה שבה הוענקו פרסי טוני, לא היה זוכה בקטגוריה זו.
"כולם היו בניי" סווג באופן שגוי, וזכה בפרס המחזאי הטוב ביותר עבור ארתור מילר.
בשנה שלאחר מכן, "מר רוברטס" היה למחזה הראשון שזכה בפרס הטובי למחזה הטוב ביותר.
שנות ה-40שנה שם המחזה שם המחזאי/ם 1948 מר רוברטס תומאס היגיהן, ג'ושוע לוגאן 1949 מותו של סוכן ארתור מילר
| Short Eyes| מיגואל פיניירו
| Sizwe Banzi Is Dead / The Island| אטול פוגארד, ג'והן קאני, וינסטון נצונה
| The Gin Game| דונלד ל' קובורן
| של מי החיים האלה, לעזאזל?
באטרפליי דייוויד הנרי וואנג דרך ארוכה לי בלסינג ג'ו טרנר בא והולך אוגוסט וילסון Speed-the-Plow דייוויד מאמט 1989 היידי, יומן חיים ונדי וסרשטיין Largely New York ביל אירווין שגעון באופרה קן לודוויג שירלי ולנטיין וילי ראסל
העשור השלישישנה שם המחזה שם המחזאי/ם 2020 הירושה מתיו לופז Grand Horizons בס ווהל Sea Wall/A Life סיימון סטפנס וניק פייןמשחק עבדיםג'רמי או.
האריס The Sound Inside אדם ראפ 2022 The Lehman Trilogy סטפנו מסיני ובן פאוור Clyde's לין נוטאג' Hangmen מרטין מקדונה The Minutes טרייסי לטסSkeleton Crewדומיניק מוריסו2023לאופולד-שטאטטום סטופארדAin't No Mo|ג'ורדן אי קופר
המחזאי הבריטי טום סטופארד זכה ארבע פעמים בפרס זה, יותר מכל מחזאי אחר.
רק שבעה מחזאים אחרים (ארתור מילר, טרנס מקנאלי, טוני קושנר, אדוארד אלבי, ניל סיימון, יסמינה רזה ופיטר שאפר) זכו בפרס יותר מפעם אחת, כל אחד מהם זכה פעמיים.
ניל סיימון מחזיק בשיא של מספר המועמדויות הרב ביותר - עשר מועמדויות - יותר מכל מחזאי אחר.
במקום השני נמצא אוגוסט וילסון עם תשע מועמדויות, ואחר כך טום סטופארד (שבע מועמדויות), אדוארד אלבי (שש מועמדויות) וארתור מילר (חמש מועמדויות).
ב-1994 הפך טוני קושנר למחזאי הראשון שזכה בפרסי טוני רצופים, שנה אחר שנה, עבור שני החלקים של "מלאכים באמריקה".
טרנס מקנאלי חזר על הישג זה בשנתיים שלאחר מכן, עם מחזותיו "אהבה!
פרס ווינזור מקאי הוא פרס המוענק ליחידים כהוקרה לתרומה משמעותית לאמנות ולתעשיית ההנפשה.
הפרס מוענק בטקס פרסי האנני השנתי, על ידי האגודה הבין-לאומית לסרטי הנפשה, בסניף האיגוד, אסיפ"א - הוליווד שבקליפורניה.
הפרס נוסד בשנת 1972 ביוזמתה של ג'יין פוריי שהייתה גם אחת מחבריו הראשונים של אסיפ"א - הוליווד.
החל משנת 1974 הפרס נקרא על שם האנימטור והחלוץ וינזור מקיי.
כדי לזכות בפרס, נדרש רוב של שני שלישים בדירקטוריון האספה, אך הדירקטוריון יכול גם לכבד אנשים שלא הוצעו.
הפרס הוא אחד מחמישה פרסים בקטגוריית פרסי השופטים (הפרסים הנוספים הם: פרס ג'יין פוריי, פרס אב אייוורקס, פרס הישגים מיוחדים בהנפשה ופרס תעודת הצטיינות).
להלן רשימת הזוכים, נכון לשנת 2022:
(הערות: • הסימון ± משמעותו שהפרס הוענק לאחר מותו • השנה בטבלה מציינת את התקופה שבגינה ניתן הפרס)
אקינו , ליליאן שוורץ , טושיו סוזוקי2022 (ה-50)פיט דוקטר, אוולין למברט ±, קרייג מקראקן
פרס ח'וברי (בשוודית: Sjöbergpriset) הוא פרס שנתי בין־לאומי, המיועד ליחידים או לקבוצות מחקר שתרמו משמעותית למחקר הסרטן.
הפרס מורכב מ־100,000 דולר אמריקאי כבונוס פרטי ו־900,000 דולר כמענק מחקר למימון מחקרים עתידיים, המהווים סך של מיליון דולר אמריקאי, נכון לשנת 2024. הפרס ממומן על ידי קרן ח'וברי והאקדמיה השוודית המלכותית למדעים אחראית להחלטה על זוכי הפרס.
הקרן הוקמה בשנת 2016 על ידי איש העסקים בנגט ח'וברי, שתרם שני מיליארד קרונות שוודיות (כ־240 מיליון דולר בשנת 2016) לצורך קידום מחקר מדעי המתמקד בסרטן, בריאות ואיכות הסביבה והפרס הראשון הוכרז ב־14 בפברואר 2017.
להלן רשימת הזוכים נכון לשנת 2024:
פרס טוביאס (בשוודית: Tobias Priset) היה פרס עבור מחקר לטיפול בהפרעות המטולוגיות, שנוסד על ידי קרן טוביאס בשנת 2008. הפרס הורכב מבונוס אישי של 100,000 קרונה שוודית (כ־11,000 דולר ארצות הברית) ומענק מחקר של 2 מיליון קרונה שוודית (כ־220,000 דולר ארצות הברית) בשנה לחמש שנים.
מטרתו העיקרית היה לתת לזוכה הפרס את האמצעים לבצע מחקר ברמה גבוהה הנוגע לבעיות בעלות חשיבות לטיפול בתאים בהפרעות המטולוגיות (מחלות של מערכת הדם).
הפרס האחרון הוענק בשנת 2016. זוכי הפרס נבחרו על ידי האקדמיה השוודית המלכותית למדעים.
קרן טוביאס נוסדה בשנת 1992 במטרה "לתמוך בהקמת רישום מח עצם / תאי גזע שוודיים ולתמוך במחקר הנוגע למחלות שניתן לטפל בהן באמצעות השתלת תאי גזע / עצם".
הקרן העניקה מענקי מחקר והקימה מאגר תורמי מח עצם / תאי גזע של 135,000 תורמים.
בשנת 2001 העניקה קרן טוביאס מימון למשרת פרופסור למשך 15 שנים בחקר תאי גזע לפרופסור יונאס פריסן, ממכון קרולינסקה.
מאז הקמתה ועד שנת 2007, קרן טוביאס העניקה 102 מענקים קטנים ליותר מ־51 חוקרים.
2008 - פרופ' קטרינה לה בלאן, בית החולים האוניברסיטאי בקרולינסקה
2009 - פרופ' סטפן קרלסון, אוניברסיטת לונד
2011 - פרופ' האנס-גוסטף לונגגרן, מכון קרולינסקה
2014 - פרופ' סטן אייריק ג'ייקובסן, מכון קרולינסקה
2016 - עוזר פרופ' דייוויד ברידר, אוניברסיטת לונד.
פרס וייטהד הוא פרס המוענק מדי שנה על ידי האגודה המתמטית של לונדון למספר מתמטיקאים העובדים בבריטניה והנמצאים בשלב מוקדם של הקריירה שלהם.
הפרס נקרא לזכרו של חלוץ תאוריית ההומוטופיה ונשיא האגודה לשעבר (1953–1955), ג'ון הנרי קונסטנטין וייטהד.
באופן ספציפי יותר, אנשים המועמדים לפרס חייבים להיות תושבים בבריטניה ב־1 בינואר של שנת הפרס או שהם חייבים להיות בעלי השכלה מבריטניה.
כמו כן, על המועמדים להיות בעלי פחות מ־15 שנות עבודה ברמה הפוסט־דוקטורט ולא קיבלו פרסים אחרים מהאגודה.
מאז הקמת הפרס לא ניתן היה להעניק יותר משניים בשנה, אך בשנת 1999 הועלה לארבעה "כדי לאפשר הענקת פרסים בכל תחומי המתמטיקה, כולל מתמטיקה יישומית, פיזיקה מתמטית והיבטים מתמטיים של מדעי המחשב".
נכון לשנת 2025, ניתן להעניק עד שישה פרסי וייטהד בכל שנה ובנוסף התקנות מאפשרות כעת להעניק פרס וייטהד לזוכים משותפים.
בפרס וייטהד הבכיר יש דרישות תושבות וכללים דומים לפני הענקת הפרסים, אך הוא נועד להכיר במתמטיקאים מנוסים יותר.
1979 - פיטר קמרון, פיטר ג'ונסטון
1983 - ג'ף פריז, אנדרו ראניצקי
1984 - סיימון דונלדסון, סמואל ג'יימס פטרסון
1985 - דניאל סגל, פיליפ ריפון
1986 - טרנס ליונס, דייוויד רנד
1987 - קרוליין סיריס, איידן שופילד
1989 - דייוויד אוונס, פרנסס קירואן, ריצ'רד ורד
1990 - מרטין בארלו, ריצ'רד טיילור, אנטוני וסרמן
1995 - טימותי גאוורס, ג'רמי ריקארד
1997 - בריאן באודיץ', א' גריגוריאן, דומיניק ג'ויס
1999 - מרטין ברידסון, ג' פריסקה, ניקולס היינאם, אימרה לידר
2000 - מ' א' צ'אפלין, גווינת סטאלארד, אנדרו סטיוארט, ברט טוטארו
2001 - מייקל מקווילן, אלכסיי סקורובוגטוב, וי' סמישלייב, גי' ר' קינג
2002 - קווין באזארד, אלסיו קורטי, מריאנה צ'סארניי, סי' טלמן
2004 - מ' איינסוורת', ולדימיר מרקוביץ', ריצ'רד תומאס, אולריקה טילמן
2005 - בן גרין, ברנד קירכהיים, ניל סטריקלנד, פיטר טופינג
2006 - רפאל רוקייר, ג'ונתן שראט, פול סאטקליף, אגטה סמוקטונוביץ'
2007 - ניקולאי ניקולוב, אוליבר ריורדן, איוון סמית', קתרינה סטרופל
2008 - טימותי בראונינג, תמאס האוזל, מרטין הייר, נינה סניט
2009 - מיחאליס דפרמוס, קורנליה דרו, רוברט ג'יימס מארש, מרקוס אוון
2010 - הרלד הלפגוט, ג'נס מרקלוף, לאסה רמפה-גילן, פרנסואז טיסר
2011 - ג'ונתן בנט, אלכסנדר גורודניק, ברברה ניטהמר, אלכסנדר פושניצקי
2012 - טובי ג'י, יוג'ן וורווארוקה, שרה ווטרס, אנדראס וינטר
2013 - לואיס טרוחיו אלדיי, אנדרה נבס, טום סנדרס, קורינה אולסיגראי
2014 - קלמנט מוהוט, רות ביקר, תום קואטס, דניאלה קוהן, דריק אוסטוס
2015 - פיטר קיוואש, ג'יימס מיינארד, כריסטוף אורטנר, מייסון פורטר, דומיניק וולה, דייוויד לופלר ושרה זרבס
2016 - אי' ביאר, גי' הולצגר, ג'יסון מילר, קרולה-ביביאן שנליב
2017 - ג'וליה גוג, אנדרס מאטה, אשלי מונטנארו, אוסקר רנדל ויליאמס, ג'ק ת'ורן, מייקל וומיס
2018 - קושר בירקר, אנה קאראיאני, הת'ר הרינגטון, ולריו לוקאריני, פיליפ רינדלר, פטר וארג'ו
2019 - אלכסנדר בוריאק, דייוויד קונלון, טובי קוביט, אנדרס הנסן, ויליאם פרנל, ניק שרידן
2020 - מריה ברונה, בן דייוויסון, אדם הארפר, הולי קריגר, אנדראה מונדינו, הנרי וילטון
2021 - ג'ונתן אוונס, פטריק פארל, אג'לוס גאורגקופולוס, מייקל מגי, אריתה טקנטרופ, סטיוארט וייט
2022 - ג'סיקה פינץ, יאן גריפית'ס, דוד קילק, צ'וני לי, טדהירו אה, יואן ספנס
2023 - דייוויד בייט, סוהילה פייזבחש, אנדראש ג'והאש, מאהש קאקדה, יאנקי לקילי, מארי-תרז וולפרם
2024 - סבין בוגלי, ויווקה ארלנדסון, ג'יימס ניוטון, קלריס פון, ג'וליאן סהאסראבודה, אלסנדרו סיסטו
2025 - טום האצ'קרופט, ריצ'רד מונטגומרי, וידיט ננדה, יבגני שינדר, פרלה סוסי, אוולינה זטורסקה
פרס טאנג (בסינית: 唐獎, באנגלית: The Tang Prize) הוא מכלול פרסים בין-לאומיים דו־שנתיים, המוענקים בארבעה תחומים: שלטון החוק, סינולוגיה, רוקחות ביולוגית ופיתוח בר־קיימה.
המינוי ובחירת הזוכים נערכים על ידי ועדת מיון עצמאית, שהוקמה בשיתוף פעולה חלקי עם , מוסד המחקר המוביל בטאיוואן.
עם כניסת התיעוש והגלובליזציה, האנושות נהנתה מאוד מהנוחות שמביא המדע והטכנולוגיה.
עם זאת, האנושות מתמודדת גם עם מספר רב של נושאים סביבתיים, חברתיים-תרבותיים ואתיים קריטיים בקנה מידה שאין שני לו, כגון שינוי אקלים ואי־שוויון חברתי.
על רקע זה, יזם ד"ר והקים את קרן פרס טאנג בדצמבר 2012, כדי לעודד אנשים ברחבי העולם להתוות את הדרך האמצעית להשגת פיתוח בר־קיימה על ידי הכרה ותמיכה בתורמים במאמציהם המהפכניים בארבעת התחומים העיקריים של פיתוח בר־קיימה, רוקחות ביולוגית, סינולוגיה ושלטון החוק.
במטרה להכיר ולתמוך בתורמים במאמציהם המהפכניים בתחומי המחקר הקריטיים למאה ה־21. זוכי הפרס נבחרים על בסיס מקוריות עבודתם ותרומתם לחברה, ללא קשר ללאומיותם או מוצאם האתני.
פרס טאנג מושרש במסורות התרבותיות הוותיקות של המחשבה הפילוסופית הסינית ובתפיסה של התכנסות והעשרה הדדית עם מסורות אחרות.
הפרס נועד לספק תנופה חדשה למחקר ופיתוח מהשורה הראשונה במאה ה־21, לחולל שינוי חיובי, לקהילה הגלובלית, וליצור עתיד טוב לכל האנושות.
קטגוריות הפרס של פרס טאנג הן: שלטון החוק, סינולוגיה, רוקחות ביולוגית ופיתוח בר־קיימה.
שלטון החוק - פרס שלטון החוק מכיר אנשים פרטיים או מוסדות שנתנו תרומות משמעותיות לשלטון החוק, ולא בא לידי ביטוי רק בהישג המועמד/ים במונחים של קידום התיאוריה או הפרקטיקה המשפטית, אלא גם במימוש שלטון החוק בחברות עכשוויות באמצעות ההשפעות או ההשראה של עבודת המועמד/ים.
סינולוגיה - הפרס לסינולוגיה מכיר בחקר הסינולוגיה במובנו הרחב, ומעניק מחקרים על סין ותחומיה הקשורים לה, כגון מחשבה סינית, היסטוריה, פילולוגיה, בלשנות, ארכאולוגיה, פילוסופיה, דת, קאנון מסורתי, ספרות ואמנות.
הפרס מכבד את החידושים בתחום הסינולוגיה, ומציג את התרבות הסינית ואת תרומתה לפיתוח הציוויליזציה האנושית.
רוקחות ביולוגית - הפרס לרוקחות ביולוגית מכיר במחקר ביו־פרמצבטי מקורי או במחקר ביו־רפואי שהביא להתקדמות משמעותית לקראת מניעה, אבחון ו/או טיפול במחלות אנושיות גדולות לשיפור בריאות האדם.
פיתוח בר־קיימה - הפרס לפיתוח בר־קיימה מכיר את אלה שתרמו תרומות יוצאות דופן להתפתחות בר-קיימה של חברות אנושיות, במיוחד באמצעות חידושים פורצי דרך במדע וטכנולוגיה.
המדליה מורכבת ממספר מרכיבים עיצוביים; הסמליל, משמעות איקונוגרפית, צורה וצבע, חומר ובנוסף הדיפלומה של הפרס.
הסמליל של פרס טאנג משלב את שם הפרס באנגלית ובסינית בהוקרה לקוסמופוליטיות של שושלת טאנג אותה חוגג הפרס ועל שמה הוא נקרא.
הסימניות הסיניות טאנג וג'יאנג (唐 ו־ 獎 "פרס טאנג") בהשראת הקליגרפיה של האמן מי פו של שושלת סונג.
במשיכותיהם השחורות הנועזות, שתי הדמויות נראות כשתי דמויות אנושיות הולכות בכוונה קדימה.
המילים באנגלית "פרס טאנג" מצטלבות עם הדמויות הסיניות שבמרכזן ויוצרות צומת דרכים המסמלות את מפגש הפרס ומקורו המזרחי עם העולם הגדול.
חיית הצדק (獬 豸, xiezhi) , היא יצור במיתולוגיה הסינית המסמל יושר וצדק.
צורה מסוגננת זו של חיית הצדק מזכירה לנו לשמור על חוסר משוא פנים של בחירת זוכי הפרסים, לקדם צדק עולמי ולבקש את רווחת האנושות ושל עולם הטבע.
ב־Shuowen Jiezi , מילון סיני מהמאה השנייה, מתוארת חיית הצדק כ"חיה דמוית בקר עם קרן אחת.
בימי קדם, זה היה מסדיר סכסוכים על ידי דחיפה להודאה באשמה." מאז, היצור המיתולוגי היה לסמל של צדק בתרבות הסינית.
סכמת צבעים: אדום - מסמל את האנרגיה והמחויבות של פרס טאנג לתרומה משמעותית להתפתחות האנושית.
אדום הוא גם צבע מבורך בתרבות הסינית המסורתית.
זהב - קווים הם צומת לשושלת טאנג, ממנה ההשראה לשם פרס טאנג, מכיוון שלעיתים קרובות הוא נחשב לעידן הזהב של ההיסטוריה האנושית.
זו תקופה בהירה עם תרבות קוסמופוליטית, שירה מבריקה והישגים מדעיים.
שחור - הוא הצבע הדומיננטי בקליגרפיה הסינית ובציור שטיפת דיו , שתי צורות אמנות סיניות ייחודיות.
סט הדיפלומות שמלווה את הפרס השנתי מעוצבות על ידי טובי האומנים בתחום.
לכל זוכה בפרס טאנג מוענקים בכל קטגוריה; פרס ומענק כספי, מדליה מזהב ודיפלומה.
המענק הכספי בסך 40 NT מיליון דולר (1.3 מיליון דולר ארצות הברית) וכן מענק מחקר של 10 NT מיליון דולר (0.33 מיליון דולר), בסכום כולל של 50 NT מיליון דולר (1.63 מיליון דולר).
אם שניים, או עד שלושה, מועמדים יקבלו פרס באותה קטגוריה, הם חולקים את הפרס הכספי ומענק המחקר.
בשנת 2018 זכה הישראלי הראשון בפרס טאנג, בקטגוריית שלטון החוק.
סינולוגיה הסו צ'ו-יון "על תרומתו יוצאת הדופן לתחום הסינולוגיה".
רוקחות ביולוגית ג'ואל האבנר "לגילוי GLP-1 (7-37) כגורם אינסולינוטרופי ופיתוח תרופות אנטי-סוכרתיות ונוגדות השמנת יתר המבוססות על GLP-1 (7-37)".
סבטלנה מויסוב ינס ז'ול הולסט פיתוח בר־קיימה עומר יאגי "לעבודה פורצת דרך על כימיה רשתית ללכידת פחמן, אחסון אנרגיה וקצירת מים מאוויר המדבר".
הערה: נתוני הטבלה נכונים עד לשנת 2024:
מועמדות ובחירה למחזור הראשון והשני של פרס טאנג (2013–2014 ו־2015–2016, בהתאמה) נערכו על ידי האקדמיה סיניקה בהזמנת קרן פרס טאנג; החל ממחזור הפרס השלישי (2017–2018), המינויים והבחירה מתבצעים על ידי ועדת בחירה עצמאית אשר נוצרה בשיתוף פעולה חלקי עם האקדמיה סיניקה.
הוועדה לבחירת פרס טאנג מורכבת מארבע ועדות נפרדות, אחת לכל קטגוריית פרס.
הוועדות מזמינות חוקרים ומוסדות מכובדים מרחבי העולם, כולל חתני פרס נובל רבים, להגיש מועמדים.
תאריך אירוע מאי החלטות שהתקבלו בוועדת הבחירה.
יוני 18–21 הכרזה על הזוכה/ים בכל אחת מקטגוריות הפרס.
ספטמבר טקס הענקת הפרסים ואירועי שבוע פרס טאנג.
פרס חבר השופטים הוא פרס המוענק בפסטיבל הקולנוע בקאן, ונבחר על ידי חבר השופטים של התחרות הרשמית בפסטיבל.
הפרס נחשב לפרס השלישי בחשיבותו בפסטיבל לאחר פרס גרנד פרי (השני) ופרס דקל הזהב (הראשון).
לדברי מבקר הקולנוע דייב קאר, הפרס נועד "להכיר ביצירה מקורית המגלמת את רוח החקירה".
בשנת 1946 הוענק פרס בשם פרס חבר השופטים הבינלאומי לאותה שנה בלבד.
החל משנת 1951 הוענק פרס חבר השופטים המיוחד (Prix spécial du Jury) בין פרסים משניים אחרים.
בשנת 1954, לאחר שהתמודדו עם ביקורת רבה על אופיים הגחמני של פרסים אלה, החליטו מארגני הפסטיבל לפנות להסדר חלוקת פרסים מסורתי יותר.
בשנת 1967, עם ייסודו של פרס גרנד פרי, הפרס השני בחשיבות אחרי דקל הזהב, העניק חבר השופטים פרס המיוחד את מקומו לפרס חבר השופטים ומוענק בשם זה מאז, ונחשב לפרס השלישי בחשיבותו בפסטיבל.
שש פעמים בשנות השבעים, שלוש בשנות השמונים ובשנת 2001 לא הוענק פרס חבר השופטים.
פרס חבר השופטים המיוחד הופיע מחדש רק פעמיים, פעם אחת בשנת 1995, שהוענק יחד עם פרס חבר השופטים ופעם אחת בשנת 1996, כפרס היחיד של חבר השופטים.
הבמאית אנדריאה ארנולד והבמאי קן לואץ' חולקים את שיא מספר הזכיות בפרס העומד על שלוש זכיות.
הפרס הוענק לארנולד על סרטיה Red Road, Fish Tank ו-אמריקן האני, וללואץ' הוענק הפרס על סרטיו תיק חסוי, גשם של אבנים ו-חלקם של מלאכים.
מיכלאנג'לו אנטוניוני, רנה קלמנט, מאסאקי קובאיאשי, סמירה מח'מלבאף ואפיצ'טפונג ויראסתקול זכו בפרס פעמיים.
באטלר רואה בפרס חבר השופטים כמו זה שבקאן אמצעי להשגת עסקת הפצה.
הסרטים הבאים זכו בפרס חבר השופטים בפסטיבל קאן לאורך השנים.
שנה שם הסרט במאי.ת לאום הבמאי.ת * שם הפרס 1946 La Bataille du rail רנה קלמנט צרפת פרס חבר השופטים הבינלאומי 1947 - 49 לא חולק פרס 1951 הכל אודות חוה ג'וזף ל.
לאום הבמאי כפי שהיה בזמן חלוקת הפרס.
פרס ז'אן אָמֶרי למסאוּת אירופאית הוא "פרס על הישגים יוצאי דופן בתחום המסאוּת מאירת העיניים והחיונית לזמנהּ" שייסד־מחדש רוברט מנשה בשנת 1999 לזכרו של ז'אן אמרי.
הפרס הוקדש כבר ב־1982 על ידי מריה אמרי, אלמנתו של ז'אן אמרי, יחד עם חברת ההוצאה לאור של אמרי, Klett-Cotta, והוענק ארבע פעמים עד 1991. רוברט מנסה השתמש בכספי פרס המדינה האוסטרית לעיתונאות תרבות, שהוענק לו ב־1999, כבסיס להחייאת פרס ז'אן אמרי, המוענק בקביעות מאז שנת 2000.
בדברים שצוטטו בכתב העת הגרמני Profil, אמר מנסה: "[ז'אן אמרי כתב] חיבורים למופת ברוח הנאורות", כהסבר לקריאת הפרס על שמו.
לאורך השנים כלל חבר המושבעים העצמאי את: גינטר קונרט, הלמוט הייסנביטל, היינץ לודוויג ארנולד, וולפגנג בישר, וקרל־מרקוס גאוס.
חבר השופטים נכון לנובמבר 2015 הוא: רוברט מנסה (יו"ר), לאסלו פ.
פולדני, מיכאל קריגר, גילה לוסטיגר, כריסטינה וייס, וקלאודיו מגריס (חָבר כבוד בחֶבר השופטים).
מאז 2015 חיזקו הוצאת קלט־קוטה וקרן התרבות אליאנץ, בשיתוף עם כתב העת Eurozine, את הדגש על אירופאיוּת בפרס.
הפרס, שגובהו 15 אלף אירו, הוא אחד מפרסי היצירה הנדיבים ביותר בעולם דובר הגרמנית.
1991: ריינהרד מרקל, עורך דין פלילי ופילוסוף משפטי
2004: מיכאל ייסמן, עיתונאי, עבור "להתראות, אתמול: העבר הגרמני והפוליטיקה של המחר"
פרס וולפסון להיסטוריה הוא פרס ספרותי המוענק מדי שנה בממלכה המאוחדת על מנת לקדם ולעודד מצוינות בכתיבת היסטוריה עבור הציבור הרחב.
מדי שנה מוענק הפרס עבור שתיים או שלוש יצירות יוצאות דופן שראו אור במהלך השנה; לעיתים מוענק גם פרס מפעל חיים (פרס כללי על תרומתו הנכבדה של אדם לכתיבת היסטוריה).
הם מוענקים ומנוהלים על ידי קרן וולפסון, והספרים הזוכים נבחרים על ידי חבר שופטים המורכב מהיסטוריונים בולטים.
לפי תקנון הפרס, כדי שספר יוכל להיות מועמד לפרס, עליו לראות אור בממלכה המאוחדת ועל המחבר להיות נתין בריטי בזמן מתן הפרס, ותושב קבע בממלכה המאוחדת.
על הספר להיות שוטף ומלומד, ונגיש להדיוטות.
הפרס נוסד בשנת 1972 על ידי קרן וולפסון, קרן פילנתרופית בממלכה המאוחדת, ותחילה נקרא כפרס הספרות של וולפסון.
מאז 2016 יש זוכה יחיד (מודגש) ורשימה קצרה של חמישה מועמדים סופיים.
פרנצ'סקה סטברקופולו, God: An Anatomy
מתיו סטורגיס, Oscar: A Life
פול קנדי, עלייתן ונפילתן של המעצמות הגדולות
רשימת הזוכים בפרס מפעל חיים
פרסי הספרים של ויטברד, ולימים פרסי הספרים של קוסטה היו פרסים ספרותיים שנתיים שהוענקו בחמש קטגוריות לספרים בשפה האנגלית של סופרים תושבי בריטניה ואירלנד.
הפרסים נוסדו ב־1971 על ידי חברת ויטברד, שהייתה באותה עת מבשלת בירה ובעלים בזכיינות של רשתות מסעדות כגון פיצה האט בבריטניה.
בשנת 2006 שונה שם הפרסים לפרסי קוסטה, כאשר רשת קפה קוסטה, אז חברה־בת של ויטברד, העניקה את חסותה לפרסים.
בשנת 2012 נוספה קטגוריה של סיפור קצר לחמש הקטגוריות הוותיקות.
בשנת 2018 רכשה חברת קוקה־קולה את קפה קוסטה; בשנת 2022 הודיעה החברה על סיום חלוקת הפרס, ומאז לא חולק.
הפרסים הוענקו הן עבור ערך ספרותי גבוה, והן על קריאוּת, לספרים שמנחילים את הנאת הקריאה לקהל הרחב.
ככאלה, הם נחשבו פרסים עממיים יותר מהפרס הספרותי הבריטי הוותיק, פרס בוקר.
קטגוריות הפרסים מאז ייסודו הן: ביוגרפיה, ספרות ילדים, רומן ביכורים, רומן, ושירה; מאז 2012, מחולק הפרס גם בקטגוריית הסיפור קצר.
כל אחד מהסופרים הזוכים בחמש הקטגוריות המקוריות מקבל סך 5,000 ליש"ט.
במקביל, מו"לים שספריהם עומדים להיכלל ברשימה הקצרה לפרס נדרשים לשלם עמלה בסך 5,000 ליש"ט לצורכי שיווק והוצאות האירוע.
הזוכה בקטגוריית הסיפור הקצר מקבל סך 3,500 ליש"ט, וסך 1000 ליש"ט ניתן למקום השני, ו־500 ליש"ט לשלישי.
הסיפור המנצח נקבע בהצבעה ציבורית, מתוך רשימה קצרה של שישה סיפורים, שאותה בוחר חבר שופטים.
התהליך בסמיוּת בשני השלבים: הסיפורים המועמדים נשפטים בעילום שם המחבר הן מועדת השיפוט והן מהציבור הרחב.
בשנת 1989 הוכרז כי הפרס לרומן הטוב ביותר יוענק לאלכסנדר סטיוארט על הרומן The War Zone.
אך אחת השופטות בוועדת הפרס, ג'יין גארדם, סברה שהספר "דוחה", ופנתה ישירות לחברת ויטברד בטענה שהענקת הפרס לרומן של סטיוארט תהפוך אותה ל"בדיחה".
לאחר עשרה ימים, והדלפת הסיפור לעיתונות, שני השופטים האחרים, דייוויד קוּק ו־ואל הֶנֶסי, השתכנעו לשנות את החלטתם, וכך הוענק הפרס בסופו של דבר ללינדזי קלארק עבור הרומן The Chymical Wedding.
השערורייה הייתה כה בלתי נעימה עבור קוק והנסי, ששניהם נשבעו לעולם לא לשפוט עוד בוועדת פרס.
להלן טבלה של הזוכים בכל קטגוריה לפי שנה.
הכותר המודגש בכל שנה הוא הזוכה בתואר "ספר השנה" של פרס ויטברד.
| align="left" |סלמן רושדי פסוקי השטן
| align="left" |זיידי סמית' שיניים לבנות
| align="left" |מארק האדון המקרה המוזר של הכלב בשעת לילה
פרס וולף לרפואה הוא פרס ישראלי שמוענק מדי שנה (מאז 1978) במסגרת חלוקת פרסי וולף הפרס נחשב ליוקרתי ביותר בעולם כולו, ואף לעיתים מנבא את הזכייה בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
סנל ויון ואן רוד1979רוג'ר וולקוט ספרי, אולה הורניקיביץ וארוויד קרלסון1980סזר מילשטיין, ג'יימס ל.
גוואנס וליאו זקס1981ברברה מקלינטוק וסטנלי נורמן כהן1982ג'יימס וו.
שניידר וז'אן פייר שאנג'ה1985דונלד פ.
סטיינר1986אוסאמו האיאישי1987מאיר וילצ'ק ופדרו קוואדרקזס1988אליזבת פ.
ניופלד והנרי גרי הרס1989ג'ון גרדון ואדוארד ב.
מדינה מספר זוכי הפרסיםארצות הברית 37הממלכה המאוחדת 9ישראל 8יפן 3קנדה 3צרפת 3גרמניה 2רוסיה 1איטליה 1ארגנטינה 1הולנד 1שוודיה 1אוסטריה 1בלגיה 1אורוגוואי 1
פרס וולף למתמטיקה הוא פרס ישראלי שמוענק כמעט מדי שנה (מאז 1978) במסגרת בחלוקת פרסי וולף על שם ריקרדו וולף.
זהו אחד מששת פרסי וולף המוענקים מאז 1978; האחרים הם בחקלאות, כימיה, רפואה, פיזיקה ואמנות.
על פי סקר מהשנים 2013–2014, פרס וולף במתמטיקה הוא הפרס האקדמי הבינלאומי השלישי היוקרתי ביותר במתמטיקה, לאחר פרס אבל ומדליית פילדס.
לפני שהוכרז פרס אבל היה מקביל ל"פרס נובל" במתמטיקה.
זוכי פרס וולף לפי שנה
שנהזוכה1978ישראל גלפנד, קרל לודוויג זיגל1979ז'אן לרה, אנדרה וייל1980אנרי קרטן, אנדריי קולמוגורוב1981לארס אלפורס, אוסקר זריצקי1982הסלר ויטני, מארק קריין1984שינג-שן צ'רן, פאול ארדש1985קוניהיקו קודאירה, הנס לוי1986אטלה סלברג, סמואל איילנברג1987קיושי איטו, פטר לקס1988פרידריף הירצברוך, לארס הורמאנדר1989ג'ון וו.
קלדרון1990איליה פיאטצקי-שפירו, אניו דה-ג'ורג'י1992ג'ון גריגס תומפסון, לנארט קרלסון1993מיכאיל גרומוב, ז'אק טיץ 1994/5יורגן מוזר1996רוברט לנגלנדס, אנדרו ויילס1997יעקב סיני, ג'וזף קלר1999לסלו לובאס, אליאס מ.
שטיין2000ז'אן-פייר סר, ראול בוט2001ולדימיר ארנולד, שהרן שלח2002/3ג'ון טייט, מיקיו סאטו2005גריגורי מרגוליס, סרגיי נוביקוב2007הלל פורסטנברג, סטפן סמייל2008דייוויד ממפורד, פייר דליניה, פיליפ גריפיתס2010שינג-טונג יאו, דניס סליבן2012מייקל אשבכר, לואיס א' קפארלי2013ג'ורג' מוסטוב, מייקל ארטין2014פיטר סרנק2015ג'יימס ג.
ארתור2017ריצ'רד שיין, צ'ארלס פפרמן2018ולדימיר דרינפלד, אלכסנדר ביילינסון2019גרגורי לאולר, ז'אן פרנסואה לה גאל2020יעקב אליאשברג וסיימון דונלדסון2022ג'ורג' לוסטיג2023אינגריד דובישי2024עדי שמיר, נוגה אלון
מדינה מספר זוכי הפרסים ארצות הברית 30 ברית המועצות / רוסיה 10 צרפת 7 ישראל 5 הונגריה 4 יפן 3 בלגיה 3 גרמניה 2 הממלכה המאוחדת 2 קנדה 2 ארגנטינה 2 שוודיה 2 דרום אפריקה 1 פולין 1 איטליה 1 טאיוואן 1 נורווגיה 1 פינלנד 1 רומניה 1 אוקראינה 1
פרס וולף לפיזיקה הוא פרס ישראלי שמוענק כמעט מדי שנה (מאז 1978) במסגרת חלוקת פרסי וולף על שם ריקרדו וולף.
זהו אחד מששת פרסי וולף שהוקמה על ידי הקרן ומוענקים מאז 1978; האחרים הם בחקלאות, מתמטיקה, רפואה, כימיה ואמנות.
פרסי וולף בפיזיקה ובכימיה נחשבים לרוב לפרסים השניים היוקרתיים בתחומם לאחר פרס נובל.
פרס וולף בפיזיקה נחשב למזהה הזוכים העתידיים בפרס נובל לפיזיקה – מתוך 26 הפרסים שהוענקו בין 1978 ל-2010, ארבעה עשר זוכים זכו בפרס נובל.
חמישה מתוכם זכו בנובל בשנה שלאחר הזכייה בפרס וולף.
פרס וייטמן של קרן גיירנדר הוא אחד מפרסי גיירנדר המוענקים על ידי קרן גיירדנר.
הפרס מוענק כל שנה לקנדי שהפגין מנהיגות יוצאת דופן בתחום הרפואה והמדע הרפואי.
הפרס הוענק לראשונה ב-1976 ומאז חולק פעם בכמה שנים.
הפרס הוענק לאחרונה ב-2022 אז הופסק לחלקו.
פרס זיו לעיתונאים ניתן מטעם עמותת צדק-מדות-מוסר בראשות הרב שאר ישוב כהן.
הפרס הוענק משנת 1983 מדי שנה לעיתונאים שהיטיבו לתאר ולהציג את החיוב וההישגים שבחיים בישראל, בצורה מעניינית ומשכנעת.
הפרס הוענק בטקס חגיגי על ידי אישיות אחרת מהבכירים ביותר בישראל בהם נשיא המדינה.
מטרת הפרס היא להעמיק את המודעות של הציבור להתנהגות שיש בה התחשבות בזולת, להציג את הטוב והיפה שבחברה, לעודד את הגאווה ואהבת ישראל.
הפרס ניתן לכתבות מצטיינות, בעיתונות הישראלית הכתובה, ברדיו ובטלוויזיה, שפורסמו בעברית, באנגלית או בערבית.
גובה הפרס לכל אחד מהתחומים נקבע על ידי הנהלת צדק-מדות-מוסר.
העיתונאים הזוכים בפרסים נבחרו על-ידי ועדת שופטים מקצועיים, עיתונאים במקצועם או בניסיונם, שנבחרו לתפקיד זה על ידי הנהלת העמותה.
פרס זיו הראשון הוענק ב-1983 כהקדש של סידני זיו לזכר אחיו אברהם זיו, שנפטר בטרם עת והיה פעיל בצדק-מדות-מוסר.
בשנת 1969 בהוראתו של הרבי מלובביץ' ייסד הרב שאר ישוב כהן את צדק-מדות-מוסר יחד עם עורכת הדין רבקה כץ וכיהן כנשיא עד יום מותו בשנת 2011. העמותה פורקה בשנת 2016.
פרס חנה ארנדט למחשבה פוליטית הוא פרס המוענק לאנשים המייצגים את המסורת של התאורטיקנית הפוליטית חנה ארנדט, במיוחד בכל הקשור לחקר הטוטליטריזם.
הפרס הוקם ב-1994 על ידי קרן היינריך בל (המזוהה עם מפלגת הירוקים בגרמניה) וממשלת ברמן.
הוא מוענק על ידי חבר שופטים בינלאומי.
בשנת 2023, כתב הרמן קון, יו"ר סניף אגודת הידידות גרמניה-ישראל בברמן, מכתב פתוח שקרא להשהות את הפרס של מאשה גסן בעקבות המאמר "בצל השואה" (In the Shadow of the Holocaust) שפורסם בניו יורקר.
במאמר של גסן הסגר על רצועת עזה הושווה לגטאות בשואה, ונקבע כי הגטו "מומש" (being liquidated) בפלישה הישראלית לרצועת עזה ב-2023 .
קרן היינריך בול הודיעה בתחילה שלא תתן חסות לפרס מאוחר יותר הודיע כי הפרס יינתן בטקס קטן יותר.
בתגובה לביקורות, נמסר מגסן כי "חנה ארנדט לא הייתה זוכה בפרס חנה ארנדט אם היית מיישם עליו קריטריונים מסוג זה", והוזכרו ההשוואות התכופות של ארנדט בין מדיניות ואידאולוגיות ישראליות לבין גרמניה הנאצית.
במאמר "ניו יורקר" ציטטו את מכתבה של ארנדט משנת 1948, שהשווה את תנועת החרות של מנחם בגין לנאצים.
פרס חיים הרצוג לתרומה ייחודית למדינת ישראל הוא פרס ישראלי המוענק לישראלים "מובילים ומעוררי השראה, אשר הותירו חותם משמעותי בפועלם".
הפרס קרוי על שם נשיא מדינת ישראל השישי חיים הרצוג ומוענק על ידי עמותת יד חיים הרצוג והאוניברסיטה העברית בירושלים.
הפרס מוענק מדי שנתיים ביום האזכרה להרצוג, שנפטר בי' בניסן.
בשנת 2022 הנשיא המכהן ובנו של חיים הרצוג יצחק הרצוג השתתף בטקס הענקת הפרס.
בין הזוכים נמנים אנשי מערכת הביטחון (ובהם הרמטכ"ל צבי צור, ראשי המוסד מאיר דגן ואפרים הלוי והאלופים עמוס חורב וישעיהו גביש), אנשי חינוך (ובהם דב לאוטמן ושמשון שושני) ועוד.
פרס טיורינג הוא פרס בין־לאומי בתחום מדעי המחשב.
הוא ניתן על ידי ה־ACM, בגין הישג יוצא דופן בתחום מדעי המחשב.
בתחום זה שקול הפרס מבחינת יוקרתו לפרס נובל, שאינו מוענק בתחומי המתמטיקה ומדעי המחשב.
הפרס קרוי על שמו של אלן טיורינג, מתמטיקאי בריטי שנחשב לאבי מדעי המחשב התאורטיים והבינה המלאכותית.
הפרס ניתן מדי שנה, החל משנת 1966. משנת 2007 חולק לזוכים פרס כספי של 250,000 דולר שמומן על ידי החברות אינטל וגוגל.
החל משנת 2014 גובה הפרס הוא מיליון דולר, במימון חברת גוגל.
בארבעים שנותיו הראשונות נמנו רק גברים עם מקבלי הפרס.
בשנת 2006 ניתן הפרס לראשונה לאישה - פרנסס אלן, על תרומתה בתחום המהדרים ומיטוב הקוד שהם יוצרים.
התפלגות הזוכים בפרס לפי מדינות
התפלגות הזוכים בפרס לפי מדינות (נכון לשנת 2024) היא:
בשנת 1976: מיכאל רבין מהאוניברסיטה העברית (יחד עם דנה סקוט), על מאמרם העוסק באוטומטים סופיים, שהציג את הרעיון של מכונות לא דטרמיניסטיות.
בשנת 1996: אמיר פנואלי ממכון ויצמן למדע, על עבודתו המקורית להבאת לוגיקה טמפורלית למדעי המחשב ועל תרומתו לאימות תוכנה.
בשנת 2002: עדי שמיר ממכון ויצמן למדע (יחד עם רונלד ריבסט ולאונרד אדלמן), על תרומתם לפיתוח הצפנה במפתח ציבורי.
בשנת 2011: יהודה פרל מאוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס, ישראלי־אמריקאי, על תרומה יסודית לחקר בינה מלאכותית באמצעות פיתוח תחשיב להסקה סיבתית והסתברותית.
בשנת 2012: שפי גולדווסר מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס וממכון ויצמן למדע (יחד עם סילביו מיקאלי) על תרומה יסודית לביסוס הסיבוכיות התאורטית של הצפנה ופיתוח שיטות יעילות לאימות הוכחות מתמטיות בתורת הסיבוכיות.
בשנת 2023: פרופסור אבי ויגדרזון מאוניברסיטת פרינסטון על הבנת האקראיות במחשוב ועל הובלתו ארוכת הטווח במדעי המחשב התאורטיים.
שנה שמות הזוכים הסיבה לזכייה 1966 אלן פרליס על השפעתו בתחום שיטות תכנות מתקדמות ובניית מהדרים (קומפיילרים).
1967 מוריס וינסנט וילקס וילקס ידוע בעיקר כבנאי ומעצב EDSAC, המחשב הראשון עם תוכנית המאוחסנת באופן פנימי.
נבנה בשנת 1949, EDSAC השתמש בזיכרון קו עיכוב כספית.
הוא ידוע גם כמחבר, עם וילר וגיל, את הכרך בנושא "הכנת תוכניות למחשבים דיגיטליים אלקטרוניים" בשנת 1951, בו הוצגו למעשה ספריות תוכניות.
1968 ריצ'רד המינג על עבודתו בשיטות נומריות, ונושאי גילוי ותיקון שגיאות בתורת הקודים.
1969 מרווין מינסקי בינה מלאכותית.
1970 ג'יימס וילקנסון על מחקרו באנליזה מספרית כדי להקל על השימוש במחשב הדיגיטלי המהיר, לאחר שקיבל הכרה מיוחדת על עבודתו בחישובים באלגברה ליניארית וניתוח שגיאות "אחורה".
1971 ג'ון מקארתי הרצאתו של מקארתי "המצב הנוכחי של מחקר בנושא בינה מלאכותית" היא נושא המכסה את התחום בו הוא זכה להכרה ניכרת בעבודתו.
1972 אדסחר דייקסטרה על תרומתו לפיתוח ALGOL ותרומתו הכללית לאומנות התכנות ושפות תכנות.
תרומותיו לאורך השנים חובקות תחומים רבים החל מתורת הגרפים וכלה במדריכים, מאמרים והגיגים בתחום שפות התכנות.
1973 צ'ארלס באקמן על תרומותיו יוצאות הדופן לטכנולוגיית מסדי הנתונים.
1976 מיכאל רבין דנה סקוט על הגדרת אוטומט סופי לא דטרמיניסטי ורעיון האי-דטרמיניזם.
1977 ג'ון באקוס לתרומות עמוקות, משפיעות ומתמשכות לתכנון מערכות תכנות מעשיות ברמה גבוהה, בעיקר באמצעות עבודתו ב־FORTRAN, ולפרסום מכונן של הליכים פורמליים למפרט שפות תכנות.
1978 רוברט פלויד על השפעה ברורה על מתודולוגיות ליצירת תוכנה יעילה ואמינה ועל סיוע במציאת תחומי המשנה החשובים הבאים של מדעי המחשב: תורת הניתוח, סמנטיקה של שפות תכנות, אימות תוכניות אוטומטי, סינתזת תוכניות אוטומטית וניתוח.
של אלגוריתמים 1979 קנת אייברסון על מאמציו החלוציים בשפות תכנות וסימונים מתמטיים שהביאו למה שידוע כיום בתחום המחשוב כ־APL, על תרומתו ליישום מערכות אינטראקטיביות, לשימושים חינוכיים ב־APL ולתיאוריה ולפרקטיקה של שפות התכנות.
-שְׁלֵמוּת 1986 ג'ון הופקרופט רוברט טרג'אן על הישגים מהותיים בעיצוב וניתוח אלגוריתמים ומבני נתונים.
1987 ג'ון קוק לתרומות משמעותיות בתכנון ותיאוריה של מהדרים, בארכיטקטורה של מערכות גדולות ובפיתוח מחשבי מערכי הוראה מופחתים (RISC).
1988 איוואן סאת'רלנד על תרומתו החלוצית והחזונית לגרפיקה ממוחשבת, החל מ־Sketchpad, והמשיך לאחר מכן 1989 וילאם קאהן על תרומתו הבסיסית לניתוח מספרי.
אחד המומחים המובילים לחישובי נקודות צפות.
כהן הקדיש את עצמו ל"הבטחת העולם לחישובים מספריים".
1996 אמיר פנואלי על הכנסת לוגיקת זמן (לוגיקה טמפורלית) לתחום מדעי המחשב.
2001 אולה יוהאן דאל קריסטין נייגארד לרעיונות בסיסיים להופעת תכנות מונחה עצמים, באמצעות תכנון שפות התכנות סימולה I וסימולה 67 2002 רונלד ריבסט עדי שמיר לאונרד אדלמן על תרומה מקורית בהפיכת הצפנה אסימטרית לבת-קיימא (RSA).
2003 אלן קיי (מדען) על תרומתו למחשוב אישי, תכנות מונחה-עצמים ופיתוח שפת התכנות Smalltalk.
2004 וינט סרף בוב קאהן על עבודה חלוצית בתחום רשתות תקשורת, לרבות תיכון ומימוש הפרוטוקולים הבסיסים של רשת האינטרנט ופרוטוקול TCP/IP.
2005 פיטר נאור על פיתוח שפת התכנות ALGOL 60. 2006 פרנסס אלן על תרומה חלוצית בתחום המהדרים, וביצוע אופטימיזציה בשלב ההידור, אשר הניחה את היסודות למהדרים מודרניים וחישוב מקבילי אוטומטי.
2007 אדמונד קלארק אלן אמרסון ז'וסף סיפאקיס על פיתוח שיטת בדיקות מודל בטכנולוגיית אימות יעילה ביותר בה נעשה שימוש רב בעולם עיצוב התוכנה והחומרה.
2008 ברברה ליסקוב על תרומתה לתחום התכנות ועיצוב תוכנה, תאורטי ופרקטי, בעיקר בנושאי אבסטרקציה של מידע, עמידות לשגיאות וחישוב מבוזר.
ת'אקר על תרומתו לפיתוח המחשב האישי המודרני הראשון ועל תרומתו ל-Ethernet ולמחשב הלוח.
2010 לסלי וליאנט על תרומתו לפיתוח תחום הלמידה החישובית, והגדרת למידת PAC.
2011 יהודה פרל על תרומה יסודית לחקר בינה מלאכותית באמצעות פיתוח תחשיב להסקה סיבתית והסתברותית.
2012 שפי גולדווסר סילביו מיקאלי על תרומה יסודית לביסוס הסיבוכיות התאורטית של הצפנה ופיתוח שיטות יעילות לאימות הוכחות מתמטיות בתורת הסיבוכיות.
2013 לזלי למפורט על תרומתו היסודית לתאוריה ולפרקטיקה של תחום החישוב המבוזר והמקבילי, הגדרת רעיונות כגון שעוני סיבתיות, שעונים לוגיים, בטיחות וחיוּת, מכונות מצבים משוכפלות ועקביות סדרתית.
2014 מייקל סטונברייקר על תרומות מהותיות למושגים ושיטות עבודה העומדות בבסיס מערכות מסדי נתונים מודרניים.
2015 ויטפילד דיפי מרטין הלמן על תרומתם בתחומי מפתח ציבורי וחתימה דיגיטלית.
2016 טים ברנרס-לי על המצאת ה־World Wide Web, הדפדפן הראשון, והאלגוריתמים והפרוטוקולים היסודיים המאפשרים לרשת להתפתח.
2017 ג'ון הנסי דייוויד פטרסון על הגישה הכמותית להערכה ותכנון של ארכיטקטורת מחשבים והשפעתה על תעשיית המיקרופרוססורים.
יאן לקוןלפריצות דרך רעיוניות והנדסיות שהפכו רשתות עצביות עמוקות למרכיב קריטי במחשוב 2019 אדווין קטמול פט הנרהן לתרומות יסודיות לגרפיקה ממוחשבת תלת־ממדית ולהשפעה המהפכנית של טכניקות אלה על הדמיות ממוחשבות (CGI) בהפקת סרטים ויישומים אחרים.
2020 אל אהו ג'פרי אולמן לאלגוריתמים ותיאוריה בסיסיים העומדים בבסיס יישום שפת התכנות ולסינתזת תוצאות אלו ושל אחרים בספריהם המשפיעים ביותר, שחינכו דורות של מדעני מחשבים.
2021 ג'ק דונגארה עבור תרומות חלוציות לספריות ואלגוריתמים נומריים שאפשרו לתוכנות חישוביות בעלות ביצועים גבוהים לעמוד בקצב של שיפורי חומרה אקספוננציאליים במשך למעלה מארבעה עשורים.
2022 רוברט מטקאלף על המצאה, סטנדרטיזציה ומסחור של אתרנט.
2023 אבי ויגדרזון תרומתו להבנת האקראיות בחישוביות ובמתמטיקה2024 ריצ'רד סאטון
אנדרו ברטועבור פיתוח היסודות הקונספטואלים והאלגוריתמיים של למידת חיזוק
פרס ישראל הוא פרס שמעניקה מדינת ישראל במגוון רחב של תחומים.
הענקת הפרס נערכת בירושלים מדי שנה במוצאי יום העצמאות בטקס ממלכתי בהשתתפותם של ראשי המדינה, אך שמות הזוכים מתפרסמים חודשים אחדים קודם לכן.
הענקת הפרס החלה בשנת 1953 ביוזמתו של שר החינוך בן-ציון דינור (אשר זכה בעצמו בפרס בשנת 1958 ובשנת 1973).
יוקרתו של פרס ישראל אינה נובעת מגובה הפרס.
בשנת 2024 היה גובה הפרס 75,000 ש"ח, סכום נמוך יחסית לגובהם של פרס רוטשילד, פרס בלווטניק למדענים צעירים ופרס א.מ.ת., המוענקים אף הם בישראל לישראלים.
כל תושב ישראל רשאי להמליץ על אחר כמועמד לקבלת הפרס.
הזוכים בפרס נבחרים על ידי ועדת שופטים ציבורית, בהחלטה המתקבלת פה אחד.
לכל אחד מתחומי הפרס ועדת שופטים משלו, וזו ממונה רק לשנה אחת.
ועדות השופטים מגישות לשר החינוך את המלצתן להענקת הפרס, ובדרך כלל השר מקבל המלצה זו.
לקראת הענקת הפרס לשנת תשפ"ו נעשו בתקנון שינויים אחדים:
נקבע כי "הפרס לא יוענק לאדם אשר פעל לנקיטת הליכים משפטיים או מדיניים מחוץ לישראל, נגד חיילי צבא ההגנה לישראל בשל פעולה שביצעו במסגרת תפקידם, או נגד מדינת ישראל או מי ממוסדותיה וזאת באופן יזום".
נוספה קטגוריית זכייה "פרס ישראל ליהדות התפוצות ו/או עבור תרומה מיוחדת למען העם היהודי", שהזוכה בה אינו חייב להיות אזרח ישראל או תושב בה (ואכן הזוכה הראשון בקטגוריה זו, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, אינו אזרח ישראל ואינו תושב בה).
נוספה קטגוריה "תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה בקרב מנהיגות צעירה (עד גיל 50)".
על מנת להקיף מגוון רחב של תחומים, הוחלט כי פרס ישראל יינתן בכל שנה בתחומי משנה משתנים משנה לשנה, במחזורים של בין ארבע ושבע שנים.
התחומים הראשיים ותחומי משנה שבהם מוענק כיום הפרס הם:
מדעי היהדות, מדעי הרוח ומדעי החברה:
מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
בשנת 1972 החליטה הממשלה להוסיף תחום זה לתחומי הפרס, והזוכה הראשון בתחום זה היה אברהם הרצפלד.
תקומה: גבורה אזרחית וערבות הדדית
בשנת 2024 החליט שר החינוך יואב קיש על הוספת קטגוריה מיוחדת לשנת 2024 בשל מלחמת חרבות ברזל.
פרס ישראל ליהדות התפוצות ו/או עבור תרומה מיוחדת למען העם היהודי
הפרס נוסף בשנת תשפ"ו, והזוכה בו אינו חייב להיות אזרח ישראל ותושב בה.
תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה בקרב מנהיגות צעירה
פרס לבני חמישים ומטה, עבור פעילות שהביאה לשינוי חברתי נרחב ומשמעותי.
מרבית התחומים שבהם מוענק הפרס הם בתחומי חקר, ומרבית הזוכים הם חוקרים באוניברסיטאות בישראל.
הפרס על מפעל חיים מוענק בכל תחומי החיים בישראל, ובהתאם לכך קהל הזוכים בו מגוון יותר.
גם בתחומי התרבות, האמנות, התקשורת והספורט יוצא הפרס מגבולות האוניברסיטאות.
בדרך כלל מוענק הפרס לזוכים בשלב מתקדם של הקריירה שלהם ולארגונים ותיקים בישראל.
בפרט נהוגה גישה זו בפרס על מפעל חיים.
ישנם ארגונים שחרגו מהכלל הזה והוחלט להעניק להם "פרס על מפעל חיים", כגון התזמורת האנדלוסית הישראלית, שהוכרזה כזוכה בפרס לשנת תשס"ו לאחר 12 שנות פעילות בלבד, והמכון הישראלי לדמוקרטיה, שלאחר 16 שנים של פעילות ציבורית, הוחלט שיקבל את הפרס בשנת תשס"ט.
הזוכה הצעיר ביותר הוא איתיאל זוהר, שהיה בן 23 בעת קבלת הפרס לגבורה אזרחית בשנת 2024. זוהר קיבל את הפרס כחלק מצוות אלחנן על חילוץ אזרחים תחת אש בקרב בבארי.
לפניו דינה פייטלסון קיבלה את הפרס כשהייתה בת 27 בשנת 1953.
עם הזוכים בפרס ישראל גם כאלה שזכו בפרסים בין-לאומיים יוקרתיים.
שישה מ-13 חתני פרס נובל הישראלים, שמואל יוסף עגנון, אברהם הרשקו, אהרן צ'חנובר, ישראל אומן, עדה יונת ודן שכטמן, זכו בפרס זה לאחר זכייתם בפרס ישראל.
שלושה מששת חתני פרס טיורינג הישראלים, מיכאל רבין, אמיר פנואלי ועדי שמיר, זכו בפרס זה קודם לזכייתם בפרס ישראל.
תקנון הפרס קובע כי "אפשר לקבל את פרס ישראל פעם אחת בלבד".
טרם הוספת כלל זה זכו בפרס פעמיים בן-ציון דינור, שמואל יוסף עגנון ויעקב כהן.
תקנון הפרס קובע כי במקרים יוצאים מן הכלל ניתן להעניק את פרס ישראל גם לאדם שהלך לעולמו:
כאשר המועמד נפטר לאחר הגשת מועמדותו, בטרם בחירתו.
בכגון זה תימסר תעודת הפרס לקרוב משפחתו בלא הפרס הכספי.
כאשר המועמד נפטר לאחר שוועדת השופטים בחרה בו.
בכגון זה תימסר תעודת הפרס לקרוב משפחתו עם הפרס הכספי."
בחלוקת הפרס הראשונה, בשנת תשי"ג ניתן הפרס לגדליה אלון שלוש שנים לאחר פטירתו, בשנת תשי"ז קיבל יוחנן לוי את הפרס כ-12 שנה לאחר מותו.
שבעה זכו בפרס בשנת פטירתם – בתשט"ו זכה בפרס יצחק למדן, בתש"ל זכתה בפרס לאה גולדברג, בתשנ"ב זכה בפרס אבות ישורון, בתשס"ח זכה בפרס ניסן נתיב, בתשע"ג זכה בפרס רון נחמן, בתשע"ט זכתה בפרס רונה רמון ובתשפ"ד זכתה בפרס עדנה סולודר.