tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
את הערך הקלורי התחתון מחשבים מהערך הקלורי העליון בהפחתת האנרגיה הנדרשת להרתחת המים שנוצרים בתגובה.
את כמות המים שנוצרת בתגובה מחשבים מריכוז המימן בדלק.
בדלקים אחדים קיימות גם נוסחאות אמפיריות לחשוב ערכים קלוריים.
גם בגז טבעי קיים תקן למדידה קלורימטרית, אבל בגז טבעי מקובל לחשב את הערך הקלורי העליון וגם את הערך הקלורי התחתון מהרכב הגז.
את הרכב הגז הטבעי מודדים בכרומטוגרף גזים.
באתר רשות הגז הטבעי בישראל ניתן למצוא ערכים קלוריים עליונים ותחתונים של דלק מסוגים אחדים.
מדידת ערך קלורי של מזון בקלורימטריה ישירה מגזימה בדרך כלל בהתייחסות לכמות אנרגיה שבעל חיים יכול לקבל ממנת מזון, מכיוון שהמדידה כוללת גם את אנרגיית הבעירה של רכיבים בלתי ניתנים לעיכול, ואינה מתייחסת לספיגה חלקית ו/או לחילוף חומרים לא שלם של חומרים מסוימים.
את תכולת האנרגיה של מזון מחשבים מהערך הקלורי של אבות המזון ומריכוזם במנת המזון בשיטה שאליה התייחס ווילבור אולין אטוואטר.
בערך הוויקיפדי קלוריה יש פסקה בשם "קלוריה במזון", שכוללת התייחסות לשיטת החישוב של קלוריות במנת מזון, ונתוניה תואמים פרסום לערך קלורי של אבות המזון בדירקטיבה האירופאית.
השימוש בקלוריות לדיווח על כמויות אנרגיה השתרש בתחומים אחדים, ובעיקר בתחום אנרגיה של מזון.
יחידת מידה זו אינה שייכת למערכת היחידות הבינ"ל (SI), והיו שהציעו לזנוח אותה ולהשתמש במערכת SI, שיחידותיה משמשות בשאר תחומי האנרגיה, גם עבור מזון.
הערך הקלורי הוא חלק מהערכים התזונתיים של מזון.
במתמטיקה, בפרט באנליזה פונקציונלית, הערכים הסינגולריים של אופרטור קומפקטי בין מרחבי הילברט ו , הם השורשים הריבועיים של הערכים העצמיים (אי-שליליים) של האופרטור ההרמיטי (כאשר מציין את הצמוד של ).
הערכים הסינגולריים הם מספרים ממשיים לא שליליים, הרשומים בדרך כלל בסדר יורד .
הערך הסינגולרי הגדול ביותר שווה לנורמת האופרטור של T .
אם T פועלת על המרחב האוקלידי , יש פרשנות גאומטרית פשוטה לערכים הסינגולריים: נניח והתמונה של היא תחום היחידה ; הפלט יהיה אליפסואיד, ואורכי צירי האליפסואיד הם הערכים הסינגולרים של (האיור מספק דוגמה ב ).
הערכים הסינגולריים הם הערכים המוחלטים של הערכים העצמיים של מטריצה נורמלית על ידי יישום המשפט הספקטרלי ניתן להשיג פירוק של מטריצה אוניטרית ומטריצה אלכסונית של כך ש .
לרוב הנורמות של אופרטורים על חללי הילברט שנחקרו יהיו מוגדרות באמצעות הערכים הסינגולריים שלהם.
כל נורמה מוגדרת רק על מחלקה מיוחדת של אופרטורים, ולכן ערכים סינגולריים יכולים להיות שימושיים בסיווג אופרטורים ממחלקות שונות.
במרחבים סופיים תמיד ניתן לפרק מטריצה לצורה , כאשר ו הם מטריצות אוניטריות ו היא מטריצה אלכסונית מלבנית כאשר הערכים הסינגולריים מונחים על האלכסון שלה.
משפט המינימום-מקס לערכים יחידניים .
כָּאן הוא תת-מרחב של ממימד .
שחלוף והמטריצה והמטריצה הצמודה אינם משנים את הערכים הסינגולריים.
אִם היא מטריצה הפיכה, המכפלה של הערכים הסינגולריים הוא .
אִם הוא מטריצה הפיכה, המכפלה של הערכים הסינגולריים הוא .
הערך הסינגולרי הקטן ביותר של מטריצה A הוא σ n ( A ).
והוא מקיים את המאפיינים הבאים עבור מטריצה לא אוניטרית :
הערכים האבסולוטיים של כל האלמנטים במטריצה ההפוכה (A -1 ) הם לכל היותר שווים לσ n -1 ( A ).
באופן אינטואיטיבי, אם σ n ( A ) קטן, אז השורות של A תלויות "כמעט" ליניארית.
ואם הוא σ n ( A ) = 0, אז השורות של A תלויות ליניארית והמטריצה לא הפיכה.
יהי מטריצה שמחקו לה את אחת השורות או העמודות של אזיː
יהי מטריצה שמחקו לה את אחת השורות ואחת העמודות של אזיː
יהי מטריצה מגודל תת-מטריצה של .
ערכים סינגולריים של A + B
נניח ו הערכים העצמיים של A.אזי עבור :
מושג זה הוצג על ידי ארהרד שמידט ב-1907. בתחילה שמידט כינה ערכים סינגולריים בתור "ערכים עצמיים".
השם "ערך סינגולרי" צוטט לראשונה רק לאחר מכן ב-1937. בשנת 1957, אלאהורדייב הוכיח את האפיון הבא של המספר הסינגולרי ה- n :
ניסוח זה אפשר להרחיב את הרעיון של ערכים סינגולריים לאופרטורים במרחבי בנך .
ערך סנטימנטלי (בנורווגית: Affeksjonsverdi) הוא סרט דרמה קומית עתידי בבימויו של יואכים טרייר, שגם כתב את התסריט יחד אסקיל ווגט.
מככבים בו רנאטה ריינסב, סטלאן סקושגורד, אל פנינג וקורי מייקל סמית'.
הסרט הוא קופרודוקציה של נורווגיה, דנמרק, שוודיה, גרמניה וצרפת, ועוסק בשתי אחיות אשר לאחר מות אמן נאלצות להתמודד עם אביהן המנוכר, במאי קולנוע מצליח לשעבר המתכנן את הקאמבק שלו.
הסרט הוקרן בבכורה עולמית בפסטיבל קאן 2025 ב-21 במאי, שם התמודד במסגרת התחרות המרכזית וזכה בפרס גרנד פרי, הפרס השני בחשיבותו.
הוא עלה לאקרנים ב-20 באוגוסט 2025 בצרפת, וב-26 בספטמבר בגרמניה.
נישואיהם הקשים של במאי הקולנוע גוסטב בורג והפסיכותרפיסטית סיסל מסתיימים בגירושים, שלאחריהם עוזב גוסטב את נורווגיה ומתמקד בקריירה שלו.
סיסל נשארת לגדל את שתי בנותיהם, נורה ואגנס, בביתם שבאוסלו, שנמצא בבעלות משפחתו של גוסטב מזה דורות.
שתי הבנות מושפעות במיוחד ממערכת היחסים הכושלת ובפרט מעזיבתו של גוסטב.
שנים אחר כך, נורה היא שחקנית הסובלת מהתקפי פחד קהל ומנהלת רומן עם עמיתה הנשוי יאקוב, בעוד אגנס עובדת כהיסטוריונית והיא נשואה ואם לבן, אריק.
מותה של סיסל מחזיר את גוסטב לנורווגיה.
הוא מציג בפני נורה תסריט שלדבריו נוצר בהשראת אמו, קארין, חברה בתנועת ההתנגדות הנורווגית שנתפסה ועונתה במהלך הכיבוש הנאצי.
היא התאבדה בתלייה בבית כאשר גוסטב היה בן שבע.
הוא מעוניין לצלם את הסרט בבית עצמו, ומבקש מנורה לגלם את הדמות הראשית.
נורה מסרבת אפילו לקרוא את התסריט.
היא זועמת על התנהגותו המנוכרת של גוסטב במהלך שנות ילדותה, ומתעמתת איתו על האופן בו התנהג איתה ועם אגנס.
במהלך פסטיבל סרטים גוסטב נפגש עם השחקנית האמריקאית המצליחה רייצ'ל קמפ.
היא מתרשמת עמוקות מעבודתו וגוסטב מחליט ללהק אותה במקומה של נורה.
מעמדה של קמפ משיג לסרט מימון של נטפליקס והפקת הפרויקט מתחילה.
קשיים מתגלעים כאשר גוסטב מתקשה להסתגל לשינויי הזמן ובפרט לעבודה עם נטפליקס.
קמפ מצידה חשה פחות ופחות מתאימה לפרויקט.
היא מודאגת מכך שגוסטב נצרך לתרגם את התסריט בשבילה לאנגלית, ומתוסכלת מתחושה גוברת שהיא לא מצליחה להבין את הדמות כיאות.
היחסים בין גוסטב לבנותיו ממשיכים להיות מתוחים.
נורה נרתעת מהעובדה שהוא מצליח להתייחס לקמפ באמפתיה רבה יותר מזו שנהג כלפיהן.
אגנס נוהגת כלפיו ביתר הבנה, אך מסרבת לבקשתו ללהק את אריק לסרט.
אגנס לוהקה כילדה לאחד מסרטיו של גוסטב, והיא טוענת כי האופן בו חדל להתייחס אליה לאחר סיום העבודה על הסרט היווה משבר עמוק.
יאקוב מתגרש מאשתו אך מתרחק גם מנורה, וגוסטב מערער אותה כאשר הוא טוען שיש בה זעם פנימי רב שמונע ממנה למצוא אהבה.
היא מאבדת עניין בעבודה ופורשת.
קמפ מבינה שנורה היא הליהוק הנכון לסרט, ומגיעה לדווח לגוסטב על פרישתה מהסרט.
גוסטב מקבל את ההודעה ברוח טובה, אך לאחר שהיא עוזבת הוא יוצא החוצה ושותה לשוכרה, מכוון אצבע משולשת אל הבית.
הוא מתעלף ומפונה לבית חולים.
אגנס מבקרת בארכיון הממשלתי של נורווגיה וקוראת את דיווחיה של סבתה על העינויים שעברה.
היא קוראת את התסריט של גוסטב ומרגישה שקארין העבירה אליו טראומה בין-דורית, ומבינה שלמרות שהעלילה נוצרה בהשראת קארין, למעשה הסרט סובב סביב דמותה של נורה, ומבטא את חרטתו של גוסטב על מערכת היחסים עימה.
היא מבקרת את נורה ומשכנעת אותה להצטרף לפרויקט.
הפרויקט יוצא לדרך כאשר גוסטב מגייס את הצוות הישן עימו עבד.
בית בורג נצבע מחדש ומשופץ באופן מודרני.
נורה מגלמת את הדמות הראשית על סט צילומים, ומחליפה מבט עם אביה לאחר סיום סצנת ההתאבדות.
רנאטה ריינסב – נורה ברג
סטלאן סקושגורד – גוסטב ברג
אינגה איבסדוטר ליליאס – אגנס בורג
אל פנינג – רייצ'ל קמפ
בספטמבר 2023 הוכרז כי הבמאי יואכים טרייר יביים סרט דרמה שיעסוק ביחסי אב ובתו וייקרא "ערך סנטימנטלי" על פי תסריט שכתב יחד עם שותפו הקבוע אסקיל ווגט .
רנאטה ריינסב לוהקה לסרט לאחר שכיכבה בסרטו הקודם של הבמאי "האדם הגרוע בעולם" שהיה מועמד לאוסקר.
באוגוסט 2024 נודע על הצטרפותם של סטלאן סקושגורד, אינגה איבסדוטר ליליאס ואל פנינג לצוות השחקנים בספטמבר הוכרז על הצטרפותו של קורי מייקל סמית'.
צילומי הסרט החלו ב-12 באוגוסט 2024 והסתיימו ב-31 באוקטובר.
הסרט צולם בנורמנדי בצרפת ובאוסלו וסביבתה בנורווגיה.
ב-10 באפריל 2025 הוכרז כי הסרט ישתתף בפסטיבל קאן 2025 במסגרת התחרות הרשמית שם יתמודד על פרס דקל הזהב.
הסרט הוקרן בבכורה עולמית ב-21 במאי 2025 בפסטיבל, וזכה בסיום ההקרנה למחיאות כפיים שנמשכו 19 דקות.
מספר מבקרים הכתירו אותו כסרט הטוב ביותר שהוקרן בפסטיבל, וראו בו מתמודד מוביל על פרס דקל הזהב.
Neon מחזיקה בזכויות ההפצה של הסרט בצפון אמריקה באפריל רכשה חברת ההפצה MUBI את זכויות ההפצה של הסרט בבריטניה, אירלנד, אמריקה הלטינית, טורקיה והודו.
באתר Rotten Tomatoes הסרט קיבל 96 אחוזי טריות המבוססים על 170 ביקורות.
באתר Metacritic עומד הסרט על ציון ממוצע משוקלל של 86 המבוסס על 37 מבקרים, נתון המצביע על 'שבחים אוניברסליים'.
מבקר הקולנוע דייוויד ארליך מ-IndieWire כינה את הסרט "יצירת מופת רבת שכבות רוויה בתחושה עדינה של היסטוריה אישית".
בביקורת בדדליין נכתב: "ערך סנטימנטלי הוא סרט שתופס אותך.
מהורהר יותר מהצפוי, אבל גם כזה שלא ייצא בקלות מהראש.
גם הסיום מתגלה כאחד הסופים המספקים ביותר שראיתי מזה זמן".
ערכת שבבים (Chipset) היא קבוצה של מעגלים משולבים (שבבים) אשר מתוכננים לעבוד ביחד, ובדרך כלל מסומנים כמוצר אחד.
לדוגמה: ערכת שבבים של כרטיסי הרחבה למחשב אישי.
ערכת שבבים של לוח אם של מחשב אישי
בתחום המחשבים האישיים, המושג ערכת שבבים מתייחס לרוב לשבבים מיוחדים המיועדים ללוחות אם.
היצרן של ערכות שבבים אלו יכול להיות יצרן עצמאי שאינו קשור ליצרן של לוח האם.
בנוסף, ערכות שבבים אלו תומכת לרוב במעבדים שונים (כגון AMD ואינטל).
תפקידה של ערכת השבבים הוא לסייע למעבד המרכזי בניהול משאבי הזיכרון, שליטה על זרימת המידע וניהול פעולת הציוד ההיקפי.
ה-Chipset קובע במידה רבה את סוג המעבד שהמחשב יוכל לעבוד איתו ואת מהירותו, והוא אחד הרכיבים המשמעותיים ביותר לביצועי המחשב בכלל.
בלוחות אם המיועדים לעבוד עם מחשבים תואמי PC, בעלי מעבדי אינטל ו-AMD, המושג "ערכת שבבים" מתייחס לרוב לשני שבבים:
הגשר הצפוני שהיה מכונה על ידי אינטל Memory Controller Hub או בקיצור MCH אצל אינטל.
הגשר הדרומי שהיה מכונה גם I/O Controller Hub או בקיצור ICH אצל אינטל, ו Fusion Controller Hub אצל AMD.
הגשר הצפוני מגשר בין המעבד לבין חלקי חומרה שהמידע צריך לעבור בינם לבין המעבד במהירות גבוהה.
דהיינו מקשר אל הזיכרון הפנימי ואפיק כרטיס המסך (ה-AGP או ה-PCI Express).
כמו כן הגשר הצפוני מקשר את המעבד אל הגשר הדרומי.
בנוסף, בגשר הצפוני ממוקם בקר הזיכרון, מה שקובע למעשה את סוג הזיכרון שיתאים למחשב, ובלוחות אם מסוימים היה מותקן בו גם בקר תצוגה פשוט שאיפשר לחבר התקני תצוגה ישירות אל לוח האם, ומכונה בפשטות "כרטיס מסך מובנה".
כיוון שהגשר הדרומי אינו מקושר ישירות למעבד הוא מקושר לשאר ההתקנים שלא צריכים גישה מהירה למעבד כמו כרטיסי הרחבה למיניהם (PCI ו-ISA), התקני IDE ועוד.
יש התקנים שצורכים עוד פחות משאבים מכך, כגון בקר תקליטונים או ציוד היקפי כמקלדת ועכבר, ולשם כך הגשר הדרומי מאציל סמכויות אלו על רכיב נפרד הנקרא בקר קלט/פלט Super I/O.
השונות בין ערכות שבבים שונות מתבטאת בחלוקת התפקידים בינן לבין הרכיבים האחרים של לוח האם (למשל, יש מחשבים שבהם בקר הזיכרון נמצא דווקא בגוף המעבד ולא בגשר הצפוני) במתחים של האותות החשמליים העובדים בינם לבין הרכיבים האחרים ובצורתם.
הבדל צורני בולט הוא קיומו או אי קיומו של גוף קירור על הגשר הצפוני.
בין היצרניות הבולטות של ערכות השבבים למערכות מחשב תואמות PC, ניתן למצוא את AMD, אינטל, nVidia, SiS ו-VIA.
המעבר לכיוון שילוב חלק מתפקודי ערכת השבבים במעבד עצמו
באופן מסורתי, הדרך העיקרית בה היה מתקשר המעבד עם יתר רכיבי המחשב הייתה דרך הגשר הצפוני של ערכת השבבים.
כאמור לעיל, הגשר הצפוני היה אחראי על קיום קשר דו-כיווני בין המעבד לבין רכיבים הפועלים במהירות רבה יותר (חריצי זיכרון הRAM, ואפיקי AGP ובהמשך גם PCIe x16 ששימשו את כרטיס המסך), וכתוצאה מכך גם צורכים יותר משאבים.
קשר דו-כיווני זה היה נקרא FSB (ראשי תיבות של Front Side Bus) ומהירותו הייתה נמדדת במגה-הרצים ועל כן הכינוי המקובל בקרב טכנאים לאפיק זה היה בפשטות "מהירות לוח האם".
אפיק דומה, מסוג PCI, היה מחבר בין הגשר הצפוני לגשר הדרומי, שהיה מטפל ביתר ההתקנים.
עד 2003, כל תקשורת בין המעבד לבין התקן ככרטיס זיכרון או ככרטיס מסך, הייתה נשלטת על ידי הגשר הצפוני, כביכול "בשמו" של המעבד.
ככל שמהירויות ההתקנים גדלו, הדבר יצר צוואר בקבוק והוביל לכך שביצועי ההתקנים בחומרת המחשב היו מוגבלים למעשה על ידי מהירות אפיק ה-FSB שחיבר את המעבד ליתר ההתקנים.
הדבר השתנה כשחברת AMD הוציאה באותה שנה את מעבדי Athlon 64 ששווקו עם לוחות אם בתושבת 754. לוחות אם שכאלו הכילו רק רכיב אחד ששולט על מרבית ההתקנים, בעוד שבקר הזיכרון הוטמע ישירות בתוך המעבד, והמעבד "מדבר" עם רכיבי הזיכרון ישירות דרך אפיק שנקרא HyperTransport.
אינטל אימצה מגמה זו בשנת 2008, עם יציאת המעבדים הראשונים מסדרת Core iX בארכיטקטורת Nehalem וערכת השבבים X58, שם המעבד היה "מדבר" ישירות עם הזיכרון דרך אפיק הנקרא QPI (ראשי תיבות של Quick Path Interconnect) שהחליף את ה-FSB.
המימוש של אינטל לשילוב הנ"ל הגיע עם יציאת הדור השני של מעבדי Core iX בארכיטקטורת Sandy Bridge, וכאן יצאו לוחות אם המכילים רכיב בודד הנקרא PCH (ראשי תיבות של Platform Controller Hub).
מגמה זו נמשכת למעשה עד היום.
הרכיב המקביל בלוחות אם מודרניים של AMD נקרא FCH (ראשי תיבות של Fusion controller hub) אך מאז יציאת הארכיטקטורה של מעבדי Ryzen נקרא הרכיב בפשטות בשם "ערכת שבבים".
עַרְמוֹן (שם מדעי: Castanea sativa) הוא מין עץ נשיר בעל פרי אכיל שמוצאו מדרום אירופה וטורקיה.
מקור המילה "קסטנייטה" - כלי ההקשה, הוא במילה הספרדית "Castanaeta" או "Castañuelas" שנגזרות מהמילים בספרדית castaño (עץ ערמונים) או castaña (פרי הערמון).
הקסטנייטות דומות בצורה וצבע לפרי הערמון.
הערמון האכיל הוא עץ גדול מידות, היכול להגיע לגובה של 20–25 מטרים וגזעו יכול להגיע לקוטר של שני מטרים.
עליו ארוכים ומחורצים, אורכם 16–28 סנטימטרים ורוחבם 5–9 סנטימטרים.
הפרחים חד-מיניים, ומצויים על אותו עץ, רק בנפרד.
הפרחים של שני המינים נמצאים במישורים שונים, הפרחים הזכריים בחלק העליון של העץ והנקביים בחלק התחתון.
לפרחים יש ניחוח אופייני אשר מושך חרקים מאבקים.
הפריחה מופיעה בחודש יוני עד תחילת יולי.
העץ זקוק לאקלים נוח עם לחות מספקת אך לא מופרזת.
השם "ערמון" אמנם נזכר במקרא (, על פי רש"י שם), אך ככל הנראה הכוונה שם היא לעץ הדולב, שכן ערמון הוא שם נרדף לעץ דולב.
אם כי הרלב"ג בביאורו על המקרא שם, כותב כי "ערמון הוא עץ עושה ערמונים", כפי הלשון בזמנינו.
יהודה פליקס חוקר הבוטניקה והזואולוגיה במקרא ובתלמוד מביא בספרו "עולם הצומח המקראי", את הדעות השונות לגבי זיהוי העץ.
פרי הערמון הוא אגוז המוגן על ידי קליפה קשיחה בעלת צבע חום נאה-מבריק, הנפתחת בהדרגה לפי הבשלת הפרי.
השלמת ההבשלה מתרחשת באמצע חודש אוקטובר.
הפרי נמכר כְּפְּרִי טרי וכְּפְּרִי קלוי בשווקים באירופה.
דרך הכנה מפורסמת היא קליית הערמונים באש.
את הקלייה מבצעים בצורה שונה בהתאם למסורות המקומיות השונות.
במרוקו חורצים שני חריצים, בתוניסיה אחד ארוך, באירופה ארבעה חריצים ואילו ברוסיה אך ורק חריץ אחד.
מהפרי מייצרים ממרח המשמש בתעשיית הממתקים.
בצרפת ובאיטליה מטגנים את הפירות.
בקורסיקה מכינים מהפרי הטחון פולנטה, מין ממליגה מקומית ובהונגריה מכינים קינוח הנקרא פירה ערמונים גסטנייה פורה (בהונגרית Gesztenyepüré) בצרפת מכינים עוגת ערמונים.
העץ המופק מהאילן נאה וחזק ומשמש בתעשיית הרהיטים, לייצור חביות ולבניית גדרות.
קליפת הערמון היא מקור חשוב לטאנין.
לפני אכילת ערמון שנקטף מעץ, יש לוודא שאין מדובר במין דומה לו, אך רעיל במקצת, ערמונית הסוסים.
עֲרָכִין (בקרב חוגים מסוימים מקובלת ההגייה: עֶ֫רְכִין) הם סוג של נדר לצורכי הקדש, צורת התחייבות לתרומה כספית לבית המקדש.
המצווה לדון לפי כללי הערכים היא מצוות עשה.
אדם המחייב עצמו לתרום לבית המקדש סכום כספי השווה לערך אדם מסוים, משלם על פי תעריף קבוע, התלוי בגילו ובמינו של הנערך כפי שנערך על ידי עשרה דיינים ובתוכם (לפחות) דיין אחד שהוא כהן.
דיני ערכין מפורטים במקרא בהרחבה בסופו של ספר ויקרא, ולדעתו של התנא אבא יוסי בן חנן נמנה כאחד מ"שמונה מקצועי תורה" ש.
בפרשת בחוקותי, התורה כותבת את פרטי דיני ערכין במפורש;
לדעת חז"ל, הוריית כהן בנדרי ערכין גם מרומז בפרשת שמיני בעניין איסור עבודה במקדש והוראה בשכרות;
הביטוי ולהבדיל בין הקדש ובין החל פורש בספרא ובתלמוד הבבלי, כמדבר כלפי הוריית כהן בדיני ערכין - שבעצם הכהן קוצב את הערך הכספי אותו כיוון הנודר בליבו בשעת נדרו.
בכך, הכהן "מבדיל" סכום זה (שנהפך ל"קודש") משאר הכספים של הנודר (שנשארים כ"חולין").
לפי הספרא, המילים "יַעֲרִיכֶנּוּ הַכֹּהֵן" נדרשים כבאים לייצג בניין אב ל"כל הנערכין" (אדם, קרקעות וגם מטלטלין) שיוחלטו שווים על פיו של כהן -ואף על פי שהסכום כתוב במקרא במפורש.
מובא בספר מלכים דיבורו של המלך יהואש אל הכהנים אודות כספי נדרי ערכין;
מאידך, מסופר על אחאב מלך ישראל שהיה מעריך את עצמו על מנת להקריב את סכום לעבודה זרה;
התעריף הנקבע לתשלומי ערכים, מפורט בתורה, ב:
ערכו של ילד מגיל חודש עד בן חמש שנים הוא חמישה שקלי כסף לזכר, ושלושה שקלים לנקבה
ערכו של נער מגיל חמש שנים עד היותו בן עשרים שנה הוא עשרים שקלים לזכר, ועשרה שקלים לנקבה.
ערכו של אדם מגיל עשרים עד גיל שישים הוא חמישים שקלים לזכר, ושלושים שקלים לנקבה.
ערכו של אדם מבוגר, מעל גיל שישים, הוא חמישה עשר שקלים לזכר ועשרה שקלים לנקבה.
המתחייב לשלם את ערכו של תינוק שגילו לא עולה על חודש, אינו משלם כלום.
במקרה שאדם התחייב לשלם ערך, אך אינו יכול לעמוד בתשלום, הכהן מעריכו כפי ראות עיניו.
הקלה זו בתשלום, שונה משאר נדרים והתחיבויות בהם חייב האדם לשלם כשיוכל.
רבי אברהם אבן עזרא בפירושו כותב כי ערכים אלו הם בגדר חוק, ללא הסבר.
אם אדם אמר ערך קרקע זו עלי, התחייב בזה לתת את ערך שווי הקרקע כפי מה שישומו אותו הכוהנים.
בעניין ערכי קרקעות, דעת הרמב"ם והחינוך כי בעל הבית שמעריך את ביתו יש לו להוסיף חומש.
אדם יכול להתחייב 'ערך בהמה עלי', ושווי הממון שיתחייב לתת הוא כפי שיעריכו הכוהנים את שווי הבהמה,
ככל הנראה, מספר הדיינים שחייבים לדון בערכין תלוי לפי הנערך, כלומר אם מדובר באדם, בבהמה או בקרקעות;
בערכי אדם, ולפי דעתו של שמואל (אמורא), ייתכן לומר שמזמינים חמישה כהנים להיזקק להערכה של אדם -ולא רק אחד- כי בעת גמר לימוד שני מיעוטים מתחילים למנות מחדש
ואילו על סמך הכתוב "כאשר יערוך אתו הכהן", חז"ל קובעים כי פדיית ההקדש בשלשה כהנים גזברים, הערכים מסוג המטלטלין גם בשלשה ובקרקעות ואדם תשעה דיינים ומתוכם יש חוב שאחד מהם יהיה כהן
במקרה שאיש נודר "אני נותן ערכו של פלוני" ובסופו של דבר מגלה שאין לו את סכום הכסף שהוא נדר, הוא צריך להביא מטלטלין בשווי הכסף במזומן, ויש להעריך את מטלטליו בשלשה דיינים.
לדעת רבי יהודה אחד מהשלשה חייב להיות כהן.
בעניין ערכי אדם, יש מהאחרונים שהסבירו שמעמד הכהן מכריע במקרה שיש ארבע דעות כנגד חמש דעות.
כלומר, אם הכהן יחליט להסכים לפסק דינם של ארבעה מהדיינים -הגם שבדרך כלל "אין בית דין שקול"- מצייתים להכריע כדעת הכהן וארבעת חבריו
ויש סוברים כי צריכים כל העשרה להסכים לערך האדם, כי במקרה שלא יסכימו ייקרא דיונם בשם "אומדנא" (השערה) ולא תהיה כאן שום הכרע
גם כהן שנדר ערך למקדש חייב להיערך לפני כהן אחר, ואינו מעריך את עצמו.
שנים האמורין בערכין..הם שנים הנמנים מיום ליום כלומר מיום הלידה, וכל השקלים הם ..'שקל הקודש',..אין חילוק בערכין בין יפה..כעור..חולה..סומא..אלא הכל נערכין לפי השנים..,הדמים סתמן לבדק הבית ונותנין הכל בלשכה שהייתה מוכנת במקדש לקדשי בדק הבית.-חינוך מצווה שנ ערכי אדם גמרהו בעת
לפי המדרש הגדול, בעת שיצא משה מארמון פרעה והבחין שנוגשי פרעה היו מטעינין את העבריים משאות כבידות את הזקן ואת הבחור כאחד, ואת האשה כאיש, יעץ לפני פרעה להעריך את העובד ולהשוות את הסבל כפי כוח הפועל.
בזכות הייעוץ הטוב זכה שתנתן פרשת ערכים על ידו להבחין "בין האיש לאשה בין הזקן לבחור ובין הקטן לגדול".
במדרש תנחומא הובא כי הבאת ערכים לפני הקדוש ברוך הוא מעולה כאילו המעריך מקריב נפשות לפניו, וגם בזכות הערכין מבטיח השם להציל אתכם מעריכות גיהנם וזוכים לעריכת שולחן לעתיד לבא.
ערכין בזמן הזה כשאין מקדש
דין ערכי בהמה נוהג לעניין שמי שעבר והעריך בהמה בזמן הזה שצריך לעשות בדבר מה שציונו חכמים (היינו שיחללנו על שווה פרוטה ולא יעמד לפני כהן להראות אף טיפת הכנעה לכהני ה'),..היא..
בכלל המצות הנוהגות בזמן הזה.-חינוך מצווה שנג
אין מעריכין ואין מחרימין בזמן הזה.
העריך ו..לא עשה בדבר בזה"ז -חינוך מצווה שנ
ארגון ערכים הוא ארגון החזרה בתשובה.
הארגון הוקם בשנת 1979 על ידי הרבנים אברהם בקר ויחיאל פריד (שפרשו מהארגון בשנת 1984 לטובת ארגון קטן יותר בשם "אפיקים").
בראשית פעילותו קיים הארגון סמינרים לחילונים במתכונת של שבוע בבית הארחה שבו התקיימו הרצאות מגוונות.
הסמינרים התקיימו בבית ההארחה שערי אברהם, ולאחר מכן בפנימיית "אור חדש" שברכסים.
כיום נערכים הסמינרים בבתי מלון, בעיקר במתכונת של סופי שבוע, מיום רביעי עד מוצאי שבת.
מתקיימים סמינרים לאקדמאים וללא אקדמאים, והמרצים והתוכן מותאמים למשתתפים.
הארגון מנוהל כיום על ידי הרב יוסף וליס, איש עסקים שחזר בתשובה באחד מהסמינרים הראשונים של הארגון, וכן הרב ישעיה הורוויץ והרב אהרן לוי.
הארגון מתאר את פעילותו בעלון שבועי "ערכים לשבת" ובמגזין שנתי "השיבנו".
עלון ערכים לשבת - החל לצאת לאור בשנת תשפ"ג ומיד בתחילתו החל לתפוס תאוצה וביקוש רב בקרב הציבור החרדי, העלון מכיל מדורים כמו פרשת שבוע, חינוך, בית יהודי,, תורת הנפש, שו"ת טיפים כלליים, בעקבות גדולי ישראל, ערכים לשולחן שבת, מדור ילדים ועוד.
מאת המרצים והרבנים, הרב דוד ברוורמן, הרב משה לנדאו, הרב ישי וליס, הרב צביאלי בן צור, הרב דניאל נשיא, הרב מיכאל לסרי, הרב אליעזר אייזיקוביץ ועוד.
הארגון מפעיל את עמותת מנוף - המרכז למידע יהודי, המשמשת כמחלקת הסברה ותיעוד.
כמו כן עורך הארגון סמינרים במדינות שונות, בהן ארצות הברית, מקסיקו וארגנטינה, כאמצעים למניעת התבוללות וחיזוק הזהות היהודית.
בין המרצים בארגון בעבר ובהווה נמנים הרבנים צבי ענבל, משה גרילק, מרדכי נויגרשל, ניסים יגן, מיכאל לסרי ואהרן לוי.
בשנת 2019 קיבלה העמותה מעל למיליון ש"ח מהמשרד לשירותי דת להכשרת מרצים.
העמותה לא הגישה בקשה לאישור ניהול תקין.
ערכים תזונתיים הם הרכב החומרים אותם יכול הגוף לעכל המצויים במזון.
סימון תזונתי הוא ציון הערכים התזונתיים של מזון על גבי אריזתו.
מזון מתעכל ונספג במערכת הדם.
הגוף סופח אליו חלק מרכיבי המזון שעוכל, בהתאם לצרכיו, כאשר עודפים ושאריות שאינם בני-עיכול נפלטים אל מחוצה לו.
לכל אחד מהחומרים שהגוף יכול לעכל יש "ערך תזונתי", המתבטא במשקל או באחוזים מתוך כלל החומרים.
הרכב זה נרשם בדרך כלל על אריזות של מוצרי מזון תעשייתיים.
נהוג לחלק את הערכים התזונתיים לקבוצות כגון פחמימות, חלבונים, שומנים, מינרלים, ויטמינים וכדומה.
כל ערך תזונתי הוא מרכיב אותו יכול הגוף לנצל לצרכיו השונים: המרת החומרים לאנרגיה זמינה (פחמימות ושומנים), בנייה של רקמת שריר בעזרת החלבונים הנמצאים במזון, שמירה על רמת חמצון אופטימלית של מערכת הדם באמצעות יסודות כמו ברזל וכיוצא בזה.
לעיתים הנתונים המתפרסמים על תוויות הערך התזונתי אינם מדודים באופן ספציפי לגבי המזון המסומן, אלא מתבססים על רשימות של ערכים תזונתיים של המרכיבים מהם הוכן המזון המסומן.
משרד הבריאות בישראל, כמו גם ה-FDA בארצות הברית מתירים חוסר דיוק של עד 20% בין הערך הקלורי המסומן לבין הערך הקלורי האמיתי של מזון.
לדוגמה, מזון בעל ערך של 200 קלוריות יכול להיות מסומן כבעל 160 עד 240 קלוריות.
בישראל, המידע על אריזת מזון חייב לכלול את תכולת החלבונים, הפחמימות, השומנים והנתרן שבמזון, וכן את ערכו הקלורי.
במוצרים המכילים מעל 2% שומן, יש להתייחס גם לשיעור הכולסטרול, השומן הרווי וחומצות שומן טראנס.
כאשר מוצר כולל התייחסות למרכיב מסוים, (לדוגמה, סיבים תזונתיים, ויטמינים, מינרלים), והוא נמצא בכמות הגבוה מערך הסף שנקבע בתקנות, חובה להתייחס לכמותו במזון.
בשנת 2020 נכנסו לתוקף תקנות המחייבות סימון אדום על מוצרי מזון ארוזים המכילים כמויות גבוהות של שומן רווי, נתרן או סוכר.
הבנת המידע המופיע בסימון התזונתי
אריזות מזון המגיעות ממדינות שונות מכילות סימונים שונים באשר למרכיבי התזונה.
ברוב המקרים ניתן לראות התייחסות לכמות הקלוריות שבמזון ולחומרי המזון שבתוכו.
ההתייחסות יכולה להיות ביחס למנה או ל־100 גרם תוצר.
לעיתים ישנה גם התייחסות לכמה אחוז מהצריכה היומית המומלצת מספקת מנה של המוצר.
בישראל, הסימון התזונתי של הפחמימות מפרט את כמות הסוכרים וכפיות סוכר.
כמות הפחמימות כוללת בתוכה גם את כמות העמילן שבמוצר, אך אין חובה לציין אותה באופן ספציפי.
כמות הסיבים התזונתיים מהווה מרכיב נפרד, ואין חובה לציין אותה.
אם כמות הסוכר עולה על 2% מהתוצר, היא נרשמת לא רק ביחידות של גרם, אלא גם ביחידות של כפיות.
כלומר, אם המוצר מכיל 4% סוכר (4 גרם סוכר בתוך 100 גרם תוצר), יש לרשום בנוסף לכך שהמוצר מכיל 1 כפית סוכר.
בארצות הברית הסימון התזונתי של הפחמימות (Total Carbohydrates) כולל בתוכו את כמות הסיבים התזונתיים (Dietary Fiber) והסוכר הכולל (Total Sugars).
הסוכר הכולל מתייחס לסוכר הנמצא באופן טבעי במזון, כמו סוכר הנמצא בחלב או בפירות וגם לסוכר מוסף (Added Sugars).
סוכר מוסף יכול לכלול דבש, סירופ, רכז פרי, סוכר לבן ועוד.
גופי בריאות ציבוריים שונים מפרסמים לעיתים המלצות על הכמות היומית הממוצעת שיש לצרוך מחומרים מסוימים.
המלצות אלה מכונות ערך יומי (באנגלית DV) ולעיתים גם אלו נרשמות כחלק מהסימון התזונתי.
בישראל, ערכת מגן היא מארז המכיל ציוד להתגוננות מפני התקפה בנשק כימי.
לערכה וריאציות אחדות, בהתאם למאפיינים של האדם שלו נועדה.
בדגם הנפוץ של הערכה, המיועד למרבית האוכלוסייה, מרכיב עיקרי הוא מסכת גז שחורה (בשלושה גדלים), המכסה באופן אוטם את הפנים, ומאפשרת נשימה באמצעות מסנן המגן מפני נשימת גז רעיל.
מרכיב נוסף הוא מזרק אטרופין, שאותו יש להזריק לאדם שנפגע מנשק כימי.
לאנשים עם בעיות נשימה ולאנשים מעל גיל 65 מצורף למסכה מפוח, המקל על הנשימה.
תינוקות עד גיל 3 מקבלים ערכת מגן מסוג "שמרטף", שהיא מעטפת לכל הגוף.
ילדים מגיל 3 ועד גיל 8 מקבלים ערכת מגן מסוג "ברדס", העוטפת את כל הראש.
הרכבן של ערכות המגן ואופן חלוקתן לציבור מוסדרים בתקנות ההתגוננות האזרחית (ערכות מגן), התשנ"א-1990.
ערכות מגן חולקו לכל תושבי ישראל לקראת מלחמת המפרץ, ועם תחילת המלחמה ניתנה הוראה לפתוח אותן ולהשתמש בהן בעת אזעקה על שיגור טילים לעבר ישראל, בעקבות הצהרה של סדאם חוסיין שיילחם בישראל בנשק כימי.
בדיעבד התברר שטילים אלה לא צוידו בראש נפץ כימי.
כעבור שנים אחדות נאספו ערכות אלה מהתושבים, והוחזרו למחסני פיקוד העורף.
בשנת 2010, הכריז פיקוד העורף על חלוקה מחודשת של ערכות המגן באמצעות דואר ישראל, החלוקה הייתה אמורה להימשך שנתיים.
בשנת 2014 הוחלט שבשל הסרת האיום הסורי, חלוקת ערכות המגן תופסק.
ערמון (עמרם) לרדו (נולד ב-24 במרץ 1930, פאס, מרוקו) היה ראש המועצה המקומית השני של דימונה ומאוחר יותר, ראש עיריית דימונה.
לרדו עלה ארצה בשנת 1948 ומייד גויס לצבא.
ב-1958 מונה לראש המועצה של דימונה.
ב-1959 זכה בבחירות הראשונות לראשות המועצה והיה לראש המועצה השני, וכיהן בתפקיד עד ל-1966. ב-1974 נבחר שוב לראשות דימונה, לאחר שזו כבר הוכרזה כעיר, וכיהן עד ל-1978.
השמועות על מלחמת העצמאות הגיעו למרוקו, ולרדו רצה לעלות לארץ ישראל על מנת להשתתף במאמץ המלחמתי.
בשנים הללו אסרה מרוקו על נתיניה היהודים להגר ממרוקו.
למרות זאת, החליט לרדו לצאת ממרוקו ביחד עם שני חברים.
הם עלו על אוטובוס שנסע לכיוון עיירה הגובלת עם אלג'יריה.
שוטרים שבדקו את האוטובוס זיהו אותם כצעירים יהודים המנסים לצאת ממרוקו, והם נאסרו לשבוע.
לאחר שובו לפאס יצר קשר עם גנרל בדימוס, גנרל זה נסע עם לרדו ברכבת ועל ידי הצגת המדליות שלו מנע מהשוטרים לבדוק את תעודותיו של לרדו.
הוא חצה את הגבול לעיר הנמל אוראן שבאלג'יריה ומשם בעזרת תעודת זהות מזויפת הגיע למרסיי שבצרפת.
שם, בעזרת שליחי עלייה, עלה לספינה ולאחר כשבוע הגיע לנמל חיפה.
מיד עם הגיעו ארצה, גויס לרדו לצה"ל וצורף לחטיבת גולני.
במהלך שירותו עבר קורס חובשים, קורס מ"כים, קורס רבי סמלים וקורס קצינים.
לאחר שחרורו מהצבא מצא עבודה במפעלי ים המלח, ועבר לגור בעיירה דימונה.
במסגרת עבודתו יצג את תושבי דימונה שעבדו במפעל.
בשנת 1958 הוחלט להפריד את דימונה מן המועצה האזורית תמר ולרדו מונה לראש המועצה הממונה הראשונה בדימונה.
לאחר כשנה, בנובמבר 1959, נערכו בחירות ולרדו נבחר לראש המועצה הראשון של דימונה.
הוא המשיך לכהן בתפקיד זה ברצף עד שנת 1966. לאחר מכן פנה לפעילות עסקית.
בשנת 1974 נקרא אל הדגל על ידי חברי מפלגתו, התמודד בבחירות וזכה לכהן פעם נוספת בין השנים 1974–1978. בשנת 1978, לאחר שנים רבות של פעילות ציבורית, החליט לפרוש ולעבור לפעילות במגזר הפרטי.
ערכי הכינויים היא תורה קבלית שבמסגרתה תלו חכמי הקבלה משמעויות קבליות במילים מוכרות.
הרמב"ן בהקדמה לפירוש התורה כותב "התורה תדבר בתחתונים ותרמוז בעליונים" כשהכוונה היא שהעולם הגשמי תלוי מעולמות רוחניים כך שלכל פרט בעולם יש שורש רוחני.
לייחוס הפרטים לשורשם קוראים חכמי הקבלה ערכי הכינויים.
בעבודת האיסוף, המיון, הארגון, המינוח והנימוק עסקו, בין השאר: הרב יוסף ג'יקטיליה, אחריו הרמ"ק בספר פרדס רימונים, וכן הרב יעקב צמח והרב משה זכות, הרב מנחם עזריה מפאנו והרב יחיאל היילפרין.
ספר שערי אורה, הרב יוסף ג'יקטיליה
שערי צדק, הרב יוסף ג'יקטיליה
ערכי הכינויים, הרב יעקב צמח
ערכי הכינויים, הרב משה זכות.
שפת אמת, הרב מנחם עזריה מפאנו
מאורי אור, הרב מאיר פופרש
קהלת יעקב, הרב יעקב צבי יולס
ערכי הכינויים, הרב יחיאל היילפרין
תורת נתן, הרב נתן צבי קניג
יד אליהו, הרב אליהו דוד סלאטקי
ספר הערכים, הרב יואל כהן
ערכת נושא היא מערכת אלמנטים גרפיים אופציונלית, המיועדת להחלה במכשירים בעלי יכולות תצוגה מתאימות.
רכיב התוכנה האחראי על ממשק תצוגה ממוצע מתקבל מהיצרן כשהוא מגיע עם מאפיינים ואלמנטים גרפיים ידועים מראש.
עם התפתחות מערכות ההפעלה הובנו ברבות מהם יכולות לשינוי ערכות הנושא כדי לאפשר עיצוב אישי התלוי ברצון המשתמש.
לעיתים קרובות מנהלי חלונות מכילים יכולת שכזאת.
בנוסף נוצרו ערכות נושא אשר תצורת הגרפיקה שלהן הותאמו לפתור בעיות אשר נוצרו אצל לקויי ראייה.
כיום תוכנות שונות מציעות אפשרות לשינוי מראיהן באופן יחידני ואשר אינו תלוי בכלל מערכת ההפעלה.
קיימים אתרים רבים ברחבי הרשת הורדת ערכות נושא ישירות אל המכשיר בו משתמשים.
ערכות הנושא כפי המשתמע משמן, מכילות מערכת אלמנטים הסובבים נושא מסוים.
הנושא עשוי להיות רחב וגמיש.
בין ערכות הנושא ניתן לצפות בקטגוריות הבאות:
(כגון מדע, ספורט, אומנות, סרטים)
ערכות נושא הנוצרות בסמוך לחגים ואירועים לאומיים.
בתכנון תעשייתי, ערכים עדיפים הם איברים מספריים של סדרות גאומטריות, שהשימוש בהן מבטיח במקרים רבים את בחירת המידה הקרובה ביותר לנדרשת עם שגיאה קטנה ביותר, בהינתן שיש רק סדרה סופית של גודלי מוצרים, בעוד שהערכים העשויים להידרש למוצר נפרשים על פני טווח גדול.
השימוש בערכים עדיפים נועד לאפשר סטנדרטיזציה של ייצור המוני, שתיתן מענה מיטבי לכל צורך שיתעורר במהלך בניית מוצר או מערכת סופית במוצרים הבסיסיים.
לדוגמה, גדלים סטנדרטיים של גליונות נייר, שמיוצרים בייצור המוני בסדרה קבועה של גדלים, אשר נועדו לאפשר מינימום של חיתוך (על ידי המשתמש הסופי של הגיליון) על מנת להגיע לגודל הרצוי.
למעשה, התוצאה של שימוש בערכים עדיפים בייצור מוצר נתון משפיעה על תחום שלם.
בדוגמת גליונות הנייר למעלה, הרי שהגדלים הסטנדרטיים של הגליונות משפיעים על גודלי מוצרים רבים נוספים, כגון מעטפות, מדפסות וכדומה.
ערכת כלים (נקראת גם ספריית כלים; באנגלית: Widget Toolkit, ידוע גם כ-Widget Library) היא תוכנת ממשק תכנות יישומים המכילה סט אלמנטים גרפיים (וידג'טים) המיועדים לעיצוב תוכנות בעלות ממשק משתמש גרפי.
ערכת הכלים מטפלת בדרך כלל במעטפות הגרפיות של מערכת ההפעלה, כמערכות חלונאיות, ומנהלי חלונות, אך לעיתים מכילה גם היבטים שאינם נוגעים לחלק החזותי, אלא לחלק התוכנתי ככתיבת סקריפטים ושורות קוד.
עיקרון התוכנה הוא שכל כלי (Widget) כשיופעל יצור אלמנט גרפי שונה בתוכנה הנכתבת.
ערכת פיתוח תוכנה היא סט של כלים לפיתוח תוכנה ולהעשרת יכולות תוכנה.
זו נעשית בשירות יישומים עבור פלטפורמה מסוימת, כגון סביבת עבודה, פלטפורמת חומרה, מחשב, קונסולת משחקים, או מערכת הפעלה.
במרבית המקרים, המושג SDK מתייחס לתוספי קוד עבור אפליקציות מובייל.
SDK יכול להיות פשוט כמו ממשק תכנות יישומים (API) בצורה של קבצים מסוימים לשפת תכנות ספציפית או לכלול חומרה מתוחכמת כדי לתקשר עם מערכת משובצת מחשב מסוימת.
כלים נפוצים כוללים עזרי איתור באגים ושירותים אחרים המוצגים לעיתים קרובות בסביבת פיתוח משולבת (IDE).
SDK כולל לעיתים קרובות קוד לדוגמה והערות טכניות או תיעוד אחר לתמיכה.
SDK עשוי להכיל רישיון שהופך אותו למתאים לבניית תוכנה המפותחת תחת רישיון תואם.
לדוגמה, SDK קניינית לרוב לא תתאים לפיתוח תוכנה חופשית, ואילו SDK-GPL המכילה את הרישיון הציבורי הכללי של גנו לא תתאים לפיתוח תוכנה קניינית.
לעומת זאת, SDK-LGPL תחת הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו בדרך כלל תתאים לפיתוח כזה.
מהנדס תוכנה בדרך כלל מקבל SDK ממפתחי מערכת היעד.
לעיתים קרובות ניתן להוריד את ה-SDK ישירות דרך האינטרנט.
ערכות רבות ניתנות בחינם על מנת לעודד מפתחים להשתמש במערכת או בשפה מסוימת, באופן שמשמש ככלי שיווק או כחלק ממודל עסקי המבוסס על מידע.
לדוגמה, חברה המפתחת ערכת פיתוח תוכנה להוספת יכולות מיקום לאפליקציות, יכולה להציע את הערכה בחינם תמורת אישור מפתח האפליקציה לעשות שימוש במידע הנאסף (מיקום המשתמשים).
לעיתים מפותחת SDK למטרה יותר ספציפית, כגון למערכות או תת-מערכות.
לדוגמה, גם מיקרוסופט ואפל יספקו ערכות פיתוח של מנהל התקנים (DDK) לפיתוח מנהל התקן.
כתב-העת ערכים היה ביטאון המפלגה הקומוניסטית הישראלית (רק"ח) לשאלות התאוריה והפרקטיקה, שיצא לאור מאוגוסט 1969 ועד דצמבר 1996. עורכו הראשי של כתב העת היה ד"ר וולפגנג ארליך.
בינואר 1973 החל להופיע דו-ירחון בשם "בעיות השלום והסוציאליזם", שהיה המהדורה העברית של כתב העת של התנועה הקומוניסטית הבין-לאומית, אותו הוציאה לאור מערכת ששכנה בפראג.
גם עורכו האחראי של כתב עת זה היה ד"ר ארליך.
באוגוסט 1975 אוחדו שני כתב העת, "ערכים" ו"בעיות השלום והסוציאליזם", וכתב העת המאוחד נקרא: "ערכים, כתב עת לבעיות השלום והסוציאליזם".
בינואר 1991, לאחר קריסתם של המשטרים שהיו בברית המועצות ובצ'כוסלובקיה, נפסקה הוצאתו לאור בפראג של כתב העת "בעיות השלום והסוציאליזם".
בעקבות זאת, חזר כתב העת בעברית לשמו "ערכים".
המדורים הנפוצים ב"ערכים" היו: מדיניות, חברה, כלכלה, עובדים, בינלאומי, התנועה הקומוניסטית, העולם הערבי, תרבות, זיכרונות ומסמכים של המפלגה הקומוניסטית הישראלית.
ערכת רוני (RONI) היא תושבת עבור אקדחים ממספר דגמים, שמסבה את האקדח למעין תת מקלע או קרבין.
הערכה עשויה פולימר קשיח יצוק על שדרת אלומיניום תעופתי, יש לה ארבע מסילות פיקטיני להתאמת עזרים טקטיים שונים, כגון כוונת, פנס ואביזרים נוספים.
ניתן לחבר לה רצועת נשיאה ולהשתמש בה עם קת פתוחה או סגורה.
פעולת הירי נעשית מהאקדח עצמו, כלומר בלחיצה על הדק האקדח נורה כדור ממחסנית האקדח דרך קנה האקדח.
משקל ההתקן כולו קטן בהרבה ממשקל תת-מקלע, או קרבין, דומים.
הערכה משווה לאקדח מראה גדול ומרתיע ומאפשרת אחיזה יציבה ונוחה ליורה, בכך היא מייעלת את הירי ומשפרת את טווח הפגיעה של האקדח ואת הדיוק שלו, מפחיתה שגיאות ירי ומאפשרת פגיעה בטווח של 50 עד 100 מטר.
הערכה פותחה בישראל על ידי חברת CAA, היושבת בקריית גת, אשר יוסדה על ידי משה עוז.
ערל הוא אדם שלא נימול ויש לו ערלה.
מאחר שביהדות מצווים היהודים על הסרת הערלה בברית מילה, והגויים אינם מצווים בכך, מקובל בעברית הכינוי "ערל" לכל מי שאינו יהודי.
כינוי זה מצוי כבר בתנ"ך, במיוחד ככינוי גנאי לפלשתים.
החל מלשון חז"ל, רווח הכינוי "ערל" לכל מי שאינו יהודי, ללא קשר לשאלה האם הוא ערל בפועל או לא, וכינוי זה משמש לעיתים גם בספרות העברית החדשה.
עם זאת, בהלכה הביטוי "ערל" מתייחס בדרך כלל דווקא ליהודי המחויב בברית מילה, ולא קיים אותה, בין אם בחר במזיד שלא לקיים את המצווה, ובין אם נמנע מלקיימה מחמת אונס כגון סיבות רפואיות המונעות את קיום המצווה.
על יהודי שלא נימול חלים דינים שונים.
יהודי שבמזיד לא מל את עצמו, מלבד שביטל חיוב עשה של ברית מילה, הוא אף ענוש בעונש 'כרת', והיא המצוות עשה היחידה, מלבד ביטול קרבן פסח, שיש בה חיוב כרת על ביטולה.
עונש זה נזכר בתורה בפרשת לך לך לאחר שאלוהים מצווה את אברהם במצוות המילה:
לדעת הרמב"ם אינו מתחייב בכרת אלא אם כן מת בעודו ערל, לעומת זאת סבור הראב"ד שכל יום שאינו מל מתחייב בכרת.
לפי הסברו של רבי יוסף קארו כוונת הראב"ד היא שחיוב הכרת רובץ על האדם מיום שנעשה בר מצווה, וביום שנימול פוקע ממנו החיוב (ואין כוונת הראב"ד שבכל יום שעובר חל חיוב כרת בפני עצמו).
ישנם בתורה כמה דינים ואיסורים מיוחדים שנוגעים לערל יהודי:
יהודי ערל נאסר עליו, באיסור לאו, לשחוט קרבן פסח ולאכול ממנו כמפורש בתורה:
בתלמוד למדו שלא רק מילת עצמו מעכבת אותו מלעשות ולאכול את קרבן הפסח, אלא אף אם אחד מבניו או עבדיו הכנענים טרם נימול, נאסר בעשיית ובאכילת קרבן הפסח:
חז"ל למדו בגזירה שווה מאיסור אכילת קרבן פסח לערל, שאף תרומה אסורה באכילה לכהן ערל, בין אם לא נימול במזיד ובין שלא נימול בשוגג או באונס, כפי שנזכר במשנה במסכת יבמות .
גם לעניין שאר הקורבנות מבואר בראשונים שאין לערל לאכול מהם, וכך פסק ברמב"ם .
בתלמוד למדו מהנאמר בספר יחזקאל שערל אף אסור לעבוד בבית המקדש, ואם עבד - עבודתו פסולה.
וכך כתב ברמב"ם: "כל הזבחים שקבלו דמן זר, אונן...
יהודי ערל פסול להזאת מי חטאת של פרה אדומה לטהר טמאים, וכך פסק הרמב"ם בספרו "הכל כשירין להזות חוץ מאשה וטומטום ואנדרוגינוס וקטן שאין בו דעת, אבל קטן שיש בו דעת כשר להזות והערל כשר להזות שאין הערל טמא"...
בראשונים כתבו שיהודי ערל שלא מל מחמת אונס כגון שמתו אחיו מחמת מילה וכדומה ומפני זה מפחד למול את עצמו, מותר לו למול אחרים, אך ערל שמזיד לא מל עצמו נחשב כמומר לדבר אחד שהוא פסול לאותו הדבר.
כתב רבינו ירוחם בשם רבינו מאיר דמשוך בערלתו אינו עושה יין נסך דניסוך אינו תלוי במילה שהרי משומד מהול הוא ועושה יין נסך במגעו וזה אף על פי שנמשכה ערלתו לבו לשמים.
בספר ארחות חיים הוסיף שאפילו משומד לערלות אינו אוסר.
אמנם הלבוש סבר שערל במזיד אוסר: .
בתלמוד בתחילת מסכת חגיגה הובאה דעת רבי עקיבא שפוטר ערל מלעלות לרגל ולהקריב עולת ראיה, וטעמו הוא שערל דינו כטמא.
לדעת המגן אברהם ערל אפילו לא מל במזיד כשר לנשיאת כפים, מאחר שאינו גורע יותר מבעל מום שפסול לעבודה במקדש אך כשר לישא את כפיו.
אמנם לדעת הפרי חדש ערל פסול לישא את כפיו, מאחר שעבודתו בבית המקדש פסולה.
אדם שמשך את ערלתו עד שנראה כאילו אינו מהול, מדאורייתא מותר בתרומה ובפסח, אך מדרבנן נחשב כ'ערל' לכל דבר, ואסור באותם הדברים שערל אסור 'קרבן פסח' וקדשים, וחייב למול שנית מדרבנן מפני שהוא נראה כערל.
במשנה במסכת נדרים מבואר שאדם שנדר מאנשים ערלים, מותר ביהודים אף שהם ערלים, ואסור בגויים אף שהם נימולים, מאחר שסתם לשון 'ערל' הכוונה לגויים והביאו לכך ראיות מהפסוקים כגון מה שנאמר: "כי כל הגוים ערלים, וכל בית ישראל ערלי לב" ועוד.
ערכים מוויקיפדיה מומחזים על ידי גרביים (נקרא גם כאן גרביים) היא סדרת רשת ישראלית המשודרת בכאן דיגיטל.
בסדרה מוצגים ערכים מוויקיפדיה העברית באמצעות בובות גרב, בצורה הומוריסטית.
בשנת 2016 אמי נחימובסקי, מתן סיני וניתאי פישר יצרו סרטון הממחיז את הערך בול (כתב עת) עבור תחרות בשם "יוצרים ברשת 3.0".
הסדרה הוצגה ככזו ש"לוקחת את הערכים הקטנים מוויקיפדיה, הסיפורים הקטנים והמעניינים שבדרך אנשים לא שומעים עליהם, שמה אותם בקדמת המסך וממחיזה אותם על ידי גרביים".
לאחר התחרות, נרכשה הסדרה על ידי תאגיד השידור כאן ששידר אותה, החל מאפריל 2017, בשם "כאן גרביים" בערוץ היוטיוב של כאן.
על פי עלילת הסדרה, בכל פרק, מקריא "סבא גרב" לנכדו "הנכד גרב" (המוצגים באמצעות בובות גרב) סיפור לפני השינה.
סבא גרב מוצג כחסר סבלנות ביחס לסיפורים ילדותיים, ותחת זאת הוא אוהב לספר סיפורים היסטוריים.
לפיכך, הוא מקריא לנכדו את הדברים שבאמת מעניינים אותו ולא כל כך מתאימים לילדים.
הוא פותח את הסמארטפון ומחפש בוויקיפדיה העברית ערך כלשהו שיכול להעשיר את הידע של נכדו, אך לאו דווקא לעניין אותו.
בשלב זה מוקראים הערכים עצמם על ידי סבא גרב כשהם מומחזים על ידי מגוון בובות גרב בצורה הומוריסטית.
בעונה הראשונה שודרו שלושה פרקי ספיישל ליום העצמאות.
בעונה השנייה שודרו שמונה פרקים.
בנוסף, שודר ספיישל מנחם בגין שכלל שני פרקים.
פסקול הסדרה מהווה חלק מרכזי בתוך הפרקים.
בכל פרק מוצג שיר נושא מיוחד לאותו הפרק, שהוא גרסת כיסוי לשיר מוכר, ומבוצע על ידי "המסלסל הלטבי" (שזהותו לא ידועה).
פרקשםהפקהפיילוטצליל השתיקהאלמוג אלקובי1-3Tuyoאלמוג אלקובי וגיל שפירא4שיר מספר 2 (על נבחרת ישראל)5ציריך לא מחכה לי6תיזהר ממנה7מלכת השושנים8תן לי את הכח9מסיבה בכלא המחוזי10בגין הו11כולם באילת12זה רק ספורט (טוי)גיל שפירא13אדון עולםגיל שפירא
ערכת אונס (שמה הרשמי הוא ערכה לדיגום נפגעי עברות מין) היא חבילה של בדיקות, המשמשות צוותים רפואיים לצורך איסוף ושמירה על ראיות פיזיות בעקבות טענה לתקיפה מינית.
הראיות שנאספות מקורבן התקיפה יכולות לסייע לחקירת האונס ונחשבות כראייה קבילה בבית המשפט במקרה שיוחלט להעמיד לדין את התוקף או התוקפים.
ערכת אונס מורכבת מקופסאות קטנות, לוחיות זכוכית למיקרוסקופ ושקיות ניילון לאיסוף ואחסון ראיות כמו סיבי בגדים, שערות, רוק, דם, זרע ונוזלי גוף.
איסוף הדגימות הוא תהליך ממושך ופולשני שנמשך בין שעתיים וחצי לחמש שעות.
ההליך עשוי להיות כרוך באי נעימות טראומתית עד כדי חווית אונס חוזרת.
השלב הראשון באיסוף הדגימות כולל עמידה על נייר והתנערות כדי לאתר שאריות שנשארו על גוף הקורבן לאחר התקיפה כגון שיער, טיפות דם וחלקיקי טקסטיל מבגדי התוקף.
הדגימות שנאספות כוללות זרע, דם, רוק ונוזלי גוף נוספים באמצעות מעבר עם מטוש על גוף הקורבן ובעיקר על המפשעה, פי הטבעת, פה ואיברים שבהם נגע התוקף.
הרופאים אוספים גם דגימות מהציפורניים ושיער הראש.
במקרים אחדים, ובהסכמת הנפגעת, מבוצעת בדיקת קולפוסקופיה.
בישראל, נמצאות ערכות אונס בחדרים אקוטיים בבתי חולים ומועברות למשטרת ישראל או ל.
הדגימות נלקחות בידי רופא משפטי שעבר הכשרה מיוחדת או בהיעדרו בידי רופא נשים או רופא ילדים (במקרה של פגיעה בקטין).
בהתאם להחלטת המותקף, נשמרת הדגימה בצורה המקורית במכון הלאומי לרפואה משפטית.
במידה ומוגשת תלונה, מופקת במעבדת זיהוי פלילי של המשטרה דגימת DNA.
עד לתיקון החוק בשנת 2022, היו הדגימות נשמרות למשך 3 חודשים בלבד במידה ולא הוגשה תלונה במשטרה.
בתיקון לחוק זכויות נפגעי עבירה ממרץ 2022, הוארכה תקופת השמירה על ערכת אונס ל-50 שנה, ונקבעו הוראות נוספות להסדרת נטילת הדגימות.
ערמון מים הוא שמו של צמח מים בעל מראה ייחודי, אחד משלושת המינים שידועים בסוג טראפה: ט.
ידוע גם בשמות "קלטרופ מים", "אגוז בופלו", "אגוז עטלף" (bat nut), "תרמיל שטן" (devil pod) "אגוז לינג" "לין קוק" (lin kok) "אגוז לינג קיו" (ling kio nut), "אגוז שפם" (mustache nut) או singhada (עיר בהודו).
מיני הטראפה הם צמחים חד שנתיים אנדמיים לאזורים הממוזגים של אירואסיה ואפריקה.
הם מניבים פרי אשר (ביחוד ה ט.
ביקורניס) צורתו כשל קרני שור או צללית פרוסת כנפיים של עטלף.
כל פרי מכיל גרעין גדול וקשיח.
המינים Trapa natans, Trapa bicornis טופחו בסין ובתת היבשת ההודית לזרעי מאכל מזה 3000 שנה לפחות.
כיום בחלק מהעולם מוגדרים כמינים פולשים הפוגעים בסביבה.
אין לבלבל עם הEleocharis dulcis -צמח ממשפחה אחרת שנקרא גם הוא "ערמון מים", שהוא צמח מים עשבוני וגבוה אשר פקעותיו נאכלות הן חיות והן מבושלות, הפקעות משווקות בקופסאות שימורים ואינן כשרות למאכל שכן הפקעות מכילות תולעים שטעמן אהוד על צורכי המטבח הסיני.
שם הסוג 'טראפה' נגזר מהמילה הלטינית "thistle" שמשמעה "גדילן", calcitrappa הוא גם כן שם נפוץ לצמחי מים.
שמו הסיני הוא (língjiǎo (菱角, הלחם של לינג-"דוקרן" ואינג'יוֹ-"קרן", שבפי דוברי אנגלית הפך ל"לינג נאט" אגוז לינג.
ומכאן קלטרופ (caltrop) באנגלית - חפץ משונן.
בהודו ובפקיסטן לצמח שמות שונים באזורים רבים כמו "סינגאדה" "סרינג'אטקה" (סנסקריט) ועוד.
בקשמיר נקרא גוֹר (گور) במונטנגרו (יוגוסלביה) הוא מצוי בשפע באגם שקודרה ונקרא kasaronja.
שמו ביפנית הוא "הִישִׁי" שמשמעו יהלום וגם מעוין (אותה מילה המרכיבה את השם מיצובישי).
שמות עממיים נוספים על שם דמיון הפרי לקרני השוורים או לעטלפים ועוד.
הצמח גדל בביצות ומקווי מים מתוקים גדולים ללא זרימה חזקה, ושעומקם עד 5 מטרים.
המים המועדפים לו הם חומציים במעט, מים המכילים סידן אינם טובים לו, הקרקע בוצית ומדושנת.
גבעולו השקוע במים של הצמח מגיע לאורך של 4.5 מטר, ומעוגן אל הבוץ בשורשים עדינים מאוד שחודרים לאדמת הבוץ לעומק של 30–60 ס"מ.
לצמח ישנם שני סוגי עלים, עלים עדינים דמויי נוצה הצומחים לאורך הגבעול מתחת לפני המים, ועלים רחבים הצפים על פני המים ומחזיקים את הצמח, צורתם סגלגלה-משולשת אורכם כ-2–3 ס"מ ושפתם משוננת כמסור.
הם סדורים במבנים דמויי שושנה בקוטר כשלושים ס"מ, בפטוטרת כל עלה חלק מעובה וספוגי באורך5–9 ס"מ המגביר את כושר הציפה.
העלים ירוקים אך העלים הבוגרים מקבלים צבע אדום-סגול בתקופת הסתיו ולאחר מכן נושרים.
בלוטות המפרישות חומצה מצויות בתחתית העלים ועל הגבעול, משערים כי נועדו למנוע אכילתם על ידי בעלי חיים.
הפרחים לבנים בעלי ארבעה עלי-כותרת מופיעים בקיץ (יולי-אוגוסט) ומואבקים על ידי חרקים.
הפרי חום כהה וקשיח בעל שניים או ארבעה עוקצים מחודדים המסייעים לו להשתרש באדמת הבוץ.
הזרעים יכולים להתקיים עד 12 שנים בסביבה לחה, אך על פי רוב נובטים כבר בתוך שנתיים, אם יתייבשו לא יהיו ראויים שוב להצמיח.
הצמח מתרבה כשהתפרחות ששונות העלים ניתקות מהגבעול ונסחפות בזרמי המים, או על ידי הפירות שנתפסים על חפצים או אף על בעלי חיים ומועברים למקומות אחרים.
הוא מכיל בתוכו ליבה לבנה המורכבת מ-20 אחוז עמילן, הוא מהווה מקור טוב לוויטמין B2 כמו כן מכיל רעלן אשר מתפרק בבישול.
מחקר הארכאולוגי בדרום גרמניה נראה כי תושבי המקום בתקופות פרהיסטוריות הסתמכו על צמחי המים כהשלמת תזונה, בשנים שיבול הדגנים לא עלה יפה ייתכן כי צמחי המים היו מרכיב התזונה העיקרי כיום בגרמניה הטראפה כל כך נדיר עד שמוגדר בסכנת הכחדה
בהודו ובפקיסטן ידועים בשמות "סינגהרה" או "פניפל" ונפוצים כגידולי מים.
הפרי נאכל כשהוא חי או מבושל.
לאחר שהתייבש, הוא נטחן לקמח שנקרא סינגרה קה אטה, המשמש את המקומיים כמרכיב ב"פולחאר" (דיאטת פירות) במיוחד בימי הצומות בדת ההינדו.
עד 1880 היה אפשרי להשיג ערמוני מים בשווקים ברחבי אירופה, בצפון איטליה היו נמכרים ערמונים קלויים, באותה מידה שהיום עדיין נמכרים ערמונים מתוקים.
בחלקים רבים של אירופה היו מוכרים ונלקטו למזון עד תחילת המאה העשרים.
כיום, לעומת זאת, הפך הצמח להיות נדיר.
לכמעט-היעלמות שלו עשויות להיות מספר סיבות, משינויים אקלימיים, שינויים בהרכב התזונתיים במקווי המים, וגם ניקוז המים באדמות ביצה שצמצמו את תחום מחייתו.
נטנאס לראשונה בסביבות שנת 1874, כשניטע בגן הבוטני של אוניברסיטת הרווארד.
משם התפשט כשעובד הגן החליט על דעת עצמו להשליך זרעים של הצמח למקווי מים ונהרות.
הבוטניקאי צ'ארלס ספרג סרג'נט התריע כבר בשנת 1879 על סכנת התפשטות מוגזמת של הצמח, לפי סימנים ועדויות שהגיעו אליו על המצאות מוגזמת שלו.
קלסטרופ מים הוכרז כמין פולש מורמונט ועד וירג'יניה, והוא מסווג מזיק בפלורידה, צפון קרולינה ובוושינגטון.
גם באוסטרליה במדינת ניו סאות ווילס הוכרז מזיק.
בשנת 2011 בגרמניה ושווייץ זכה ערמון המים בתואר צמח המים של השנה (.
Fasciolopsiasi היא מחלת מעיים מדבקת בבני אדם וחזירים הנגרמת על ידי טפיל ואנדמית לאזורים של דרום אסיה, סין, טאיוואן, מלזיה והודו.
הוא עשוי להיות מועבר דרך ערמוני המים ושאר צמחי מים וביצה אחרים.
צבע ערמון, הוא צבע חום-כהה או אדמדם כהה הלוקח את שמו מפרי עץ הערמון.
בצרפתית Maroon משמעותו פשוט "חום-כהה" (והוא גם שם פרי עץ הערמון).
באנגלית למילונים שונים, ישנן הגדרת שונות לצבע.
המילון האנגלי של קיימברידג מגדיר אותו כחום כהה-סגול-אדמדם ואילו "המילון האמריקאי" מגדיר אותו כחום כהה-אדום.
המילון המקוון לקסיקו (Lexico) מגדיר אותו כחום-אדום.
באופן דומה, Dictionary.com מגדיר אותו כחום כהה.
המילון האנגלי של אוקספורד מתאר אותו כ"ארגמן חום (אדום חזק) או קלרט (גוון עמוק של אדום)", ואילו המילון המקוון Merriam-Webster פשוט מגדיר אותו כאדום כהה.
לפי האקדמיה ללשון העברית, עַרְמוֹנִי הוא בעל צבע חוּם כֵּהה (כצֶבע פרי הערמון).
ערכת עזרה ראשונה היא אוסף של ציוד המשמש למתן טיפול רפואי ראשוני הנמצאת לרוב בקופסה או מזוודה.
תכולת ערכת העזרה הראשונה צפויה להשתנות בהתאם לייעוד השימוש בו - לשימוש ביתי, לרכב, למשרד, לטיול, וכו'.
במדינות רבות ישנם תקנים המוסדרים על פי חוק לפיהם חייבים לשאת ערכות עזרה ראשונה במכונית ובמקומות העבודה.
דוגמאות לכלים ומוצרים הכלולים ברוב המקרים בערכות עזרה ראשונה פשוטות יותר:
אמצעים לעצירת דימומים וטיפול בפצעים - פדי גאזה, תחבושות, פלסטרים, חוסמי עורקים.
חומרי חיטוי (כגון סביעור, כוהל או מי חמצן)
ערכת ארוחה הוא מודל עסקי במסגרתו החברה שמספקת את השירות שולחת ללקוחות המנויים קופסה הכוללת שקיות עם מרכיבי מזון בשילוב עם מתכונים שונים, אותם הלקוח בחר מבעוד מועד באינטרנט, המאפשרים ללקוח להכין לבד ארוחות ביתיות.
לרוב שירותי ערכת הארוחה שולחים ללקוחותיהם באמצעות הדואר את הקופסה עם ערכות הארוחה על בסיס שבועי או דו שבועי.
ערכות הארוחה מאפשרות ללקוחות לבצע התאמה אישית של ההזמנה - לדוגמה, לעיתים רבות ישנם אפשרויות לאנשים המעדיפים דפוסי תזונה שונים ולאנשים המעוניינים ארוחות ממטבחים שונים, וכמו גם ישנם לרוב אפשרויות לבצע בקלות התאמה לפי גודל המשפחה שמזמינה את השירות.
אין לבלבל בין המודל העסקי של ערכת ארוחה לבין המודל העסקי של משלוח ארוחות מוכנות אשר בושלו והוכנו מבעוד מועד על ידי הספק.
במהלך שנת 2012 שלוש חברות בולטות מתחרות שמספקות את השירות החלו לפעול פחות או יותר במקביל בשוק האמריקאי - Blue Apron, HelloFresh (שכבר פעלה באירופה) ו-Plated.
לפי מגזין Inc האמריקני, נכון למרץ 2017 היו מעל ל-150 חברות שסיפקו שירותי "ערכת ארוחה" ברחבי ארצות הברית.
נכון ליולי 2017, לפי טיים מגזין, שוק שירותי ערכת הארוחות ברחבי העולם היווה פחות מ-1% משוק המזון העולמי.
שוק שירותי ערכת הארוחות צפוי לצמוח באופן ניכר בשנים הבאות.
סופרמרקטים בולטים רבים ניסו להילחם בתופעה על יד יצירת שירותי משלוח של ערכות משלהם.
השירות של Blue Apron היה השירות הפופולרי ביותר בארצות הברית ב-2017, ואחריו היו אלו HelloFresh ו-Plated.
המנויים הם לרוב אנשים צעירים, אשר ברוב המקרים גרים באזורים אורבניים, ולרוב הלקוחות הם גברים, ולקוחות עם הכנסה גבוהה יחסית.
החברות שמספקות שירותי "ערכת ארוחות" ספגו לאורך השנים ביקורת על הקושי למחזר את אריזות הג'ל הקפוא שמצורפות לקופסאות עם ערכות הארוחה במטרה לוודא שמוצרי הבשר והחלב שבקופסה יישארו בקירור עד אשר הם יגיעו ללקוח.
החומר הפעיל באריזות ג'ל רבות הוא סודיום פוליאקרילט, אבקה לא רעילה שמסוגלת להישאר קרה כאשר היא רוויה במים והוקפאה.
ערמון הוא סוג של פרי נשיר הגדל, אף הוא, על עצי ערמון שבמשפחת עצי האשור.
הפרי מצוי באקלים הממוזג שבהמיספרה הצפונית.
שמו של הערמון באנגלית, Chestnut כולל בתוכו את המילה האנגלית "nut" המתייחסית לאגוז.
הפרי הדומה ערמונית הסוסים איננו מגיע מהסדרה "ערמון", חרף הדמיון ביניהם.
יתר על כן, ערמונית הסוסים רעילה לבני אדם.
באותה מידה, הערמון איננו קשור לערמון המים ולמינים אחרים באותה המשפחה.
הערמון משויך למשפחת האלוניים, משפחה הכוללת גם את המין אלון והמין אשור.
ארבעת המינים הנפוצים מוכרים כערמון אירופי, אמריקאי, יפני וסיני.
הטקסונומיה של הערמון אמריקאי הוא לא לגמרי פתורה, במיוחד בין המינים ozarkensisו C.
pumila, שהם לפעמים נחשבים לכמה מינים.
יש גם ערמון אחר, Castanea alabamensis, שאולי שהם המינים שלו.
המילה באנגלית לערמון ("chestnut") נגזרת מהמונח "chesten nut" באנגלית עתיקה, שמקורו בצרפתית עתיקה במילה chastain (בצרפתית מודרנית, châtaigne).
המילה הצרפתית הגיעה מן מהמילה הלטינית Castanea (שהיא גם השם המדעי של העץ), אשר מקורה ביוונית עתיקה במילה κάστανον (ערמון מתוק).
מקור אפשרי למילה היוונית היא העיר העתיקה קסטניה שבחבל תסליה.
עם זאת, העיר קיבלה כנראה את שמה מהעצים הגדלים סביבה.
באזור האקלים המזרח-תיכוני, עצי ערמונים נדירים יותר ביוון משום שאדמת הגיר שם לא תורמת לגידול העצים.
אחרים סבורים כי השם מקורו בשם היווני Sardis glans (בלוט סרדיס) - סרדיס היא בירתה של לידיה שבאסיה הקטנה, משם הפרי התפשט.
השם "ערמון" נזכר במקרא (), אך כנראה הכוונה שם היא לעץ הדולב, שכן ערמון הוא שם נרדף לעץ דולב.
עם זאת, הרלב"ג בביאורו על המקרא שם, כותב כי "ערמון הוא עץ עושה ערמונים", כפי הלשון בזמננו.
עצי הערמונים הם בעלי קצב צמיחה מתון (עבור עץ הערמון הסיני) עד לצמיחה מהירה עבור מיני ערמונים אמריקאים ואירופים.
הגבהים הבוגרים שלהם משתנים מהמינים הקטנים ביותר של צ'ינקאפינים, ועד לענק היערות האמריקאים בעבר, C.
dentata שיכל להגיע לגובה של 60 מטר.
בין הקצוות הללו נמצא הערמון היפני (C.
crenata) בגובה ממוצע של 10 מטר, אחריו הערמון הסיני (C.
mollissima) בגובה של כ-15 מטר, ולאחר מכן הערמון האירופי (C.
בשנת 2020, הייצור העולמי של ערמונים מתורבתים עמד על 2,322 טון, בראשות סין עם 75% מהכלל (טבלה).
ספרד ובוליביה היו גם יצרניות משמעותיות.
בסטטיסטיקה, ערכים חסרים (missing values) או מידע חסר (missing data) מתארים מצב בו תחת תצפית מסוימת לא קיימים נתונים באחד המשתנים הנאמדים.
תופעה זו רווחת, ועלולה להיות בעלת השפעה משמעותית על המסקנות הנגזרות מן המידע שנאסף.
על מנת להסיק נכונה מאוסף תצפיות המכילות ערכים חסרים, על החוקר להתייחס לחוסרים.
ערכים חסרים מתחלקים לסוגים שונים הנבדלים זה מזה במנגנון היוצר אותם.
פרופ' דונלד רובין חילק את סוגי הערכים החסרים לשלוש במאמר שפורסם בשנת 1976 והפך לאבן דרך בתחום.
ערכים חסרים המתרחשים כתוצאה מהשפעה שאינה מתואמת עם משתנים שנמדדו עבור התצפיות, וגם אינה מתואמת עם משתנים שלא נמדדו נקראים חסרים לחלוטין באקראי (missing completely at random) או בראשי תיבות MCAR.
במילים אחרות: ללא קשר למאפייני התצפית, הסיכוי להכיל ערכים חסרים שווה.
ערכים חסרים המתרחשים כתוצאה מהשפעה שמתואמת לחלוטין עם משתנים שנמדדו עבור התצפיות נקראים חסרים באקראי (missing at random) או בראשי תיבות MAR.
במילים אחרות, חלק מהמשתנים שנמדדו מגדירים לאילו תצפיות יהיו ערכים חסרים.
לדוגמה, במקום שבו משתנה מסוים גורם למשתתפי סקר לא לענות על שאלה מסוימת, מדידה של משתנה זה תוביל לידיעה עבור מי מהתצפיות יהיו נתונים חסרים הנובעים מחוסר מענה על אותה השאלה.
ערכים חסרים המתרחשים כתוצאה מהשפעה שאינה מתואמת עם משתנים שנמדדו, אלא עם משתנים שאינם נמדדו עבור התצפיות נקראים חסרים לא באקראי (missing not at random) או בראשי תיבות MNAR.
במילים אחרות: הסיכוי להכיל ערכים חסרים תלוי במאפייני התצפית אך לא זמין לחוקר.
שיטות להתמודדות עם ערכים חסרים
קיימות מספר סוגי שיטות אשר מאפשרות לחוקרים להתמודד עם ערכים חסרים.
הסוג הפשוט ביותר הוא החסרה שיטתית של המידע החסר מניתוח הנתונים.
לדוגמה הסרה שיטתית מהמדגם של כל תצפית שאינה מכילה ערכים בכל המשתנים (incomplete case deletion).
שיטה זו עלולה ליצור הטיה בנתונים מסוג MAR וMNAR מאחר שלתצפיות בעלות ערכים חסרים יש מאפיינים ייחודיים לעומת תצפיות ללא ערכים חסרים.
סוג אחר של שיטות מבוסס על השלמת ערכים בהתאם למודל משוער אשר יוצר את המידע, או באמצעות מדד מרכזי כמו ממוצע או חציון.
עם התפתחות המחקר בתחום התגלה כי השלמת ערכים חסרים באמצעות מדדים מרכזיים אינה אסטרטגיה טובה בין היתר מאחר שהיא יכולה ליצור צירופים לא ריאליסטיים של פיסות מידע (כדוגמת זכר בהריון), כמו גם משום שהיא מטה אמידה של מובהקות סטטיסטית באמצעות הקטנת שונות בצורה שאינה מוצדקת.
עם התפתחות כוח המחשוב פותחו שיטות מבוססות סימולציות ממוחשבות רבות מבוססות על המידע הקיים (Data driven).
ערכי המשפחה הוא מונח המתאר ערכים מסורתיים ותרבותיים הקשורים למשפחה, המבנה המשפחתי, תפקידי המשפחה ותפקידי הפרטים בה.
בניגוד לטוענים כי ערכי המשפחה הם ערכים מסורתיים, ברוב התרבויות המתועדות מודל המשפחה המורחבת היה הנפוץ ביותר.
לדוגמה, בארצות הברית הפכה המשפחה הגרעינית לצורה הנפוצה ביותר רק בשנות ה-60 וה-70.