tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עבודתו במדיום הציור הולידה מעל למאה דפי מאמרי ביקורת על הציור הישראלי ועל התפתחותו ובמקביל החל דיאלוג הולך ומעמיק עם אנשי ספרות וביקורת.
פועלו כלל פרויקט ארוך טווח שנמשך כעשר שנים בשיתוף עם מוזיאון תל אביב לאמנות בו חקר את ציורי המוזיאון תוך העתקתם וציור גרסאותיו לציורים מה שכלל גם פיסול בתוך שטח המוזיאון.
סלוצקר ניסח אידאולוגיה אמנותית בכתב תוך כדי הנהגת קבוצת האמנים 'הם' שכללה כשישה עשר תוך כדי התייחסות מתמדת למצב האמנות והחברה וזכותו של האמן להיות חופשי בתפישותיו ובביטויו.
בעבודתו משלב סלוצקר בין מדיומים שונים.
בין הנושאים בהם הוא מתעסק ביצירותיו: פילוסופיה, משפחה, קולנוע, מיתולוגיה, ספרות, פסיכיאטריה, פיסול, מוזיקה, חיי היומיום ויהדות.
יצירתו השירית של סלוצקר נעה בין צירוף של חוויות דת ויומיום.
היא רצופה בתמונות ובהתרשמויות מהחיים ומן החלומות, בהשפעות מהשירה העברית של שנות השישים והשבעים ועד שנות האלפיים.
יש בה שילוש של שפה מדוברת וכתובה עם דגש על שפת דיבור ויחס בין משפטים קצרים וגבריים ומשפטים מתמשכים ורצופי מחשבות מצורפות.
2004-2001 - הסדנה לציור ורישום ירושלים
2009 - שיעורים בסטודיו שיבוקו, בית ספר לקליגרפיה וציור דיו
2013 - שיעורים אצל אנטוניו לופז גרסייה במוזיאון העירוני של העיר אלבסטה ספרד
2018 ואילך, אוניברסיטת תל אביב
כמו כן, למד אצל יאן ראוכוורגר, זכר שרמן, נחום סלוצקר, אנטוניו לופז גרסיה ועוזי קצב.
2000 - שרתון סיטי טאואר, רמת-גן
2000 - גלריית בית יד לבנים, רעננה (עם קטלוג)
2001 - בית יד לבנים, ראשון לציון
2006 - מיצב חלון בגלריה טובה אוסמן, תל אביב
2011 - "תקופת היובש", גלריה ברנרד, תל אביב
2012 - תצוגה, גלריה ברנרד תל אביב
2017 - "עכשיו" מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית
2001 - "הפינה החמישית", גלריה על הצוק, נתניה
2003 - תערוכת תלמידים, בית-הספר הבינלאומי לציור רישום ופיסול, אומבריה, איטליה
2004 - גלריה ארטספייס, ירושלים
2005 - "ארטיק 7", תערוכת זוכי מלגות קרן אמריקה-ישראל, המוזיאון לאמנות ישראלית, רמת-גן
2005 - "ריאליטי", גלריה מיוחס, תל אביב
2006 - "ארטיק 8", תערוכת זוכי מלגות קרן אמריקה-ישראל, הגלריה האוניברסיטאית, תל אביב
2006 - "ללא שם", תערוכת גלויות, הגלריה האוניברסיטאית, אוניברסיטת חיפה
2010 - "30 שנה לגלריה טובה אוסמן", בית האמנים, תל אביב
2010 - "גם אני הייתי ילד- עבודות ילדות של אמנים בוגרים", נמל יפו, תל אביב
2013 - "תערוכה זוגית" גלריה חנינא
2013 - הפרויקט של יריב אגוזי
2014 - "דלפט כחול לבן" מוזיאון תל אביב לאמנות
2013 - תופעת צבע שקנאי תערוכה קבוצתית, גלריה P8, תל אביב
צילו של הסובייקט, הוצאת תל אביב לאור, 2025
מוזיקה לעת מלחמה, הוצאת תל אביב לאור, 2024
קיום בעולם - הוצאת תל אביב לאור 2019
הם - הוצאת תל אביב לאור 2018
הבית הלבן: שירים - הוצאת 'הוצאה עצמית - הוצאה לאור', 2018. בעריכת יואב גלבוע ואמיר סומר, ייעוץ ספרותי ומבוא, גבריאל מוקד.
תקופת היובש (קטלוג תערוכה), 2011 גלריה ברנרד
קתרזיס (קטלוג תערוכה), 2000, הוצאת גלריית בית יד לבנים רעננה
טל פוליטיס (נולד ב-22 בנובמבר 1976) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף המשרת כסגן מפקד חיל הים וראש מספן המטה של זרוע הים.
שירת כמפקד מספן הים, מפקד בסיס חיפה, ראש מחלקת תכנון באג"ת, מפקד שייטת 13 ומפקד חטיבה 55.
פוליטיס גדל בנווה דקלים שבגוש קטיף.
בנו של אל"ם שלמה פוליטיס, ששימש היועץ המשפטי של פיקוד המרכז.
בשנת 1994 (ה'תשנ"ד), בהיותו כבן 17, זכה בחידון התנ"ך העולמי לנוער יהודי, בעקבות אביו שהגיע למקום השישי בחידון בשנת 1969.
למד בפנימייה הצבאית לפיקוד - אור עציון ובמכינה הקדם צבאית "עֹצֶם" ששכנה בגוש קטיף.
התגייס לצה"ל במרץ 1995 והתנדב לשייטת 13. השלים את הכשרת מסלול הלוחם בשייטת, ויצא לקורס קציני חי"ר.
בסיום הקורס שב לשייטת ומונה למפקד צוות.
לאחר סיום ההכשרה בבית הספר לפיקוד ימי שירת כקצין גנ"ק באח"י יפו.
בהמשך מונה למפקד ספינת הטילים אח"י כידון, עליה פיקד בין השנים 2004 – 2005. בתפקידו הבא שימש כסגן מפקד גדס"ר גולני, בין השנים 2005 – 2006, בין היתר במהלך מלחמת לבנון השנייה.
בשנת 2007 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד פלגת הדרכה בשייטת 13, תפקיד בו כיהן עד שנת 2009. בשנת 2009 מונה למפקד פלגת לוחמים בשייטת 13, אותה הוביל בין היתר במבצע רוחות שמיים.
הוא כיהן בתפקיד זה עד שנת 2011. לאחר לימודים מונה לסגן מפקד שייטת 13 וכיהן בתפקיד בין השנים 2014 – 2016. ב-12 באפריל 2016 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבה 55 ובמקביל למפקד צוות בקורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים.
פוליטיס שירת בתפקידים אלה עד 2 באוגוסט 2017. באותו יום מונה למפקד שייטת 13, תפקיד בו שירת עד 31 ביולי 2019. במהלך תפקידו הוענק לשייטת 13 צל"ש הרמטכ"ל.
בשנת 2019 מונה לראש מחלקת תכנון באג"ת, ושימש בתפקיד עד שנת 2021.
ב-1 באוגוסט 2021 הועלה לדרגת תא"ל ומונה למפקד בסיס חיפה.
בספטמבר 2023 מונה לראש מספן הים, והוא סיים את כהונתו באוקטובר 2024 לאחר שהוביל את המספן במהלך מלחמת חרבות ברזל.
ב-26 בנובמבר 2024 מונה לראש מספן המטה של חיל הים.
פוליטיס נשוי ואב לארבעה, מתגורר ביישוב הקהילתי נחושה.
בעל תואר ראשון במדעי המדינה ותואר שני במדעי החברה, שניהם מאוניברסיטת חיפה.
הוא רץ חובב ובין השאר השתתף במספר ריצות מרתון.
טל ענבר (נולד ב-19 בינואר 1969 בתל אביב-יפו) הוא מומחה בנושאי מדיניות תעופה, חלל וטילאות.
היה ראש "המרכז לחקר החלל והכטב"ם", במכון פישר.
ענבר נמנה עם מייסדי אגודת החלל הישראלית.
ענבר נחשב מומחה בתוכניות הטילים הבליסטיים של איראן וצפון קוריאה.
הוא מעביר הדרכות ותדרוכים ביטחוניים, ואף העביר בעבר תדרוכים לקונגרס של ארצות הברית ותדרוכים בפורום מצומצם יותר של סנאטורים אמריקאים מטעם השדולה למען הגנה מטילים (Missile Defense Advocacy Alliance) כמו גם תדרוך בפני ועדות של הפרלמנט האירופאי.
ענבר גם מעביר קורסים והרצאות פתוחות בנושא, וכן הדרכות ותדרוכים ביטחוניים, וכן היה כותב קבוע בירחון המדע הפופולרי הישראלי "גלילאו".
ענבר פרסם סדרת מאמרים על תוכנית החלל הישראלית ומרצה עליה באופן קבוע בכנס האווירונאוטי הבינלאומי (IAC) השנתי של הפדרציה הבינלאומית לאסטרונאוטיקה.
הוא מרצה קבוע בכנסים וסמינרים במוסדות וגופים שונים, כגון Milsatcom, אוניברסיטת תל אביב, בית הספר ללוחמה אווירית ופו"ם, התעשייה האווירית לישראל, ועוד.
משנת 2011 משמש כחבר מערכת המגזין העצמאי "ישראל דיפנס".
ענבר יועץ של סוכנות החלל הישראלית בנושאים שונים ועובד גם עם הענף לנושאים אסטרטגיים משרד החוץ.
במאי 2021 מונה לעמית מחקר של השדולה למען הגנה מטילים (MDAA).}}
טל טירנגל (נולד ב-22 בפברואר 1984) הוא שחקן, קומיקאי, מוזיקאי, ראפר ותסריטאי ישראלי.
טירנגל החל את דרכו לצד יורן דוידי בהרכב "תירס סקסואל", כאשר השניים העלו סרטונים רבים לרשת וזכו למאות אלפי צפיות.
הדבר הוביל לפרסום בקרב הגולשים.
לאחר מספר חודשים של עלייה מתמדת במספר הצפיות בסרטונים, העלו מופע בידור.
השניים השתתפו יחד בסדרות ותוכניות בהן "שוברי גלים", "כפולה" ו"הבנים והבנות".
ב-2012 השתתף יחד עם יורן דוידי בתוכנית האירוח "קאמבק", שבה שר הצמד שירים הומוריסטיים.
באותה שנה החל טירנגל להופיע עם רועי כפרי בצמד "שירי מרפסת".
ב-2013 הנחה טירנגל לצד יורן דוידי בתוכנית האירוח לילה תירס ששודרה בקשת 12.
ב-2015 השתתף בסרטם של הצמד הקומי שוגר זאזא "סרט אפס".
באותה שנה יצר טירנגל יחד עם יורן דוידי והקומיקאי והראפר הישראלי איתי לוקץ' שיר בשם "המלך של הקראק", וכן יצר עם לוקץ' שיר נוסף בשם "שדה החלומות".
ב-2016 התארח בקליפים הומוריסטיים בתוכנית "לילה טוב עם אסף הראל", ששודרה בערוץ 10.
ב-2017 החל להשתתף בתוכנית המערכונים "טלוויזיה מהעתיד", וכן שימש כתסריטאי בחלק מהתוכנית.
ב-2018 התארח בשירו של הראפר הישראלי מיכאל סוויסה "רבע קילו" מתוך המיקסטייפ שלו "מלא בעצמי" וכן בשירו של הזמר לי בירן "רואה את העתיד".
באותה שנה השתתף בסדרת הנוער הישראלית "כפולה", בכיכובה של נועה קירל.
ב-2019 יצא לאקרנים הסרט "המוסד" בו מגלם טירנגל את דמותו של "פינץ'".
באותה שנה הוציא יחד עם רועי כפרי את האלבום "שירי מרפסת", שמכיל שירים ששרו וביצעו כצמד "שירי מרפסת" לאורך השנים.
בנוסף, בשנה זו הוא השתתף בסדרת הרשת "אחשלירוח" של יובל סגל, שם שיחק את מחלוף השודד לצד לי בירן, קווין רובין ועוד.
בפברואר 2019 החל לעבוד כתסריטאי ומדבב בחברת שרוטונים.
ביולי 2019 השתתף בסדרה "שב"ס" בתור סוהר מתחיל.
בספטמבר 2019 התארח בשירו של ישי סוויסה "מה זה בכלל משנה" לצד מיכאל סוויסה, עדן דרסו ורביד פלוטניק.
בינואר 2020 השתתף ב"ארץ נהדרת" בסדרת המערכונים "גרנד רילקס אילת".
באותה השנה, השתתף בעונה השנייה של הסדרה "קופה ראשית" בתור קופאי.
באוקטובר 2020 הוציא יחד עם הראפר לוקץ' את אלבומם המשותף "מיסטר לוקא ודוקטור טל".
באלבום משתתפים מיכאל סוויסה, אורי שוחט ושקל.
באוקטובר 2021 השתתף בקליפ של צמד האחים "מלכים א' מלכים ב'" בשיר "נאחס".
ב-9 בדצמבר 2022 התארח באלבומו של המפיק מאיור "מגמגם 2" בשיר "חה חה חה" עם מיכאל סוויסה.
במאי 2023 השתתף בסרט הגמר בבימויו של יונתן גוטליב "כוכב נופל".
באוגוסט שיתף פעולה עם ישי ומיכאל סוויסה ברצועה "תירס חם" מתוך אלבומם, מיטת קומותיים.
באותה שנה שיחק גם בסרט "העיר הזאת" בתור אחד מתושבי העיר.
במאי 2024 הוציא את הסינגל "כשטל נהיה עייף", יחד עם אורי שוחט, מתוך אלבומם המשותף "מצחיק, לא?".
האלבום יצא לאור ב-9 ביוני 2024. בנובמבר של אותה שנה התארח באלבומו של המפיק עידו מימון "פסטיבל מסמפלי סימפולים 2" בשיר "זה החיים" יחד עם הזמרת גל דה פז.
ב־1 ביולי 2025, הוציא יחד עם אורי שוחט את הסינגל "תה ונינטנדו".
2019: שירי מרפסת (עם רועי כפרי)
2020: מיסטר לוקא ודוקטור טל (עם לוקץ')
+שנהסדרה/סרטתפקיד2012קאמבקעצמומצב כפית2013מה שקורה באילת VIP2014לילה תירס2015סרט אפסנחום/חישוק2016שוברי גליםאבטליוןשותפיםעופר2017טלוויזיה מהעתידדמויות שונותואז היא הגיעהרונן "שולצי" שולצמן2018כפולהז'ילשרוטים מייד אין איזראלעצמו2019המוסדפינץ'פוראברגידי כץ
טל מכלוף (נולד ב-31 באוגוסט 1991) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הבלם.
מכלוף החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של הפועל אשקלון, וב-22 באוגוסט 2008 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בתיקו 1–1 נגד הפועל נצרת עילית בגביע הטוטו לליגה הארצית.
בעונה שלאחר מכן שותף במשחק אחד בליגה הלאומית, ובמקביל המשיך לשחק בקבוצת הנוער.
ב-8 בינואר 2011 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–2 להפועל תל אביב.
בעונת 2011/2012, לאחר שהקבוצה ירדה בחזרה לליגה הלאומית, הפך לשחקן הרכב, וערך 27 הופעות ליגה.
ב-29 באוגוסט 2013 חתם בעירוני טבריה מליגה א' צפון, והיה שותף לעלייה של הקבוצה לליגה הלאומית אחרי 21 שנים בליגות הנמוכות.
את עונת 2014/2015 החל בעירוני טבריה, אך ב-22 בספטמבר 2014 חזר להפועל אשקלון בליגה א', והיה שותף לשתי עליות רצופות של קבוצתו שחזרה לליגת העל בתום עונת 2015/2016. בעונת 2016/2017 ערך 19 הופעות בליגת העל, ובעונת 2017/2018 ערך 15 הופעות, אך בסופה ירדה הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית.
את עונת 2018/2019 החל בהפועל אשקלון וערך במדיה 20 הופעות בליגה הלאומית, וב-30 בינואר 2019 הצטרף להפועל כפר סבא.
בהופעת הבכורה שלו במועדון כבש את שערו הראשון בקריירה, בניצחון 0–3 על הפועל אכסאל.
עד תום העונה ערך 14 הופעות במדי הקבוצה, ובסופה העפיל עמה לליגת העל.
ב-17 ביולי 2022 חתם בהפועל אשדוד, אך לא שיחק במדיה וב-2 בפברואר 2023 חתם בהפועל ראשון לציון.
ב-29 בינואר 2025 חתם בעירוני אשקלון.בספטמבר 2025 פרש ממשחק פעיל.
טל חיים סמנון (Tal-Haim Samnon, נולד בשנת 1986) הוא פסנתרן ישראלי.
מגיל שש היה תלמידה של חנה שלגי בקונסרבטוריון גבעתיים.
הוא בוגר בית הספר התיכון לאמנויות תלמה ילין ובשירותו הצבאי היה מוזיקאי מצטיין.
בהמשך למד לתואר ראשון בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שליד אוניברסיטת תל אביב, אצל אריה ורדי והשתלם לתעודת אמן אצל פרופסור איבלין ברנקאר בבית הספר ע"ש ג'ייקובס באוניברסיטת אינדיאנה, ארצות הברית.
סמנון מופיע מגיל תשע בקונצרטים בישראל, באירופה, בארצות הברית ובאפריקה.
הוא מנגן בקביעות בסדרות הקונצרטים של בית עיריית טמפלהוף-שנברג בברלין.
סמנון מנגן מוזיקה קאמרית ומופיע כסולן עם תזמורות רבות, בהן התזמורת הפילהרמונית הישראלית, בניצוח זובין מהטה.
הוא מנגן בקביעות בקונצרטים של איגוד הקומפוזיטורים בישראל, בסדרות של מוזיאון תל אביב, בסדרת הקאמריות של הפילהרמונית, בפסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון ועם הקאמרטה הישראלית ירושלים.
משנת 2023 הוא המנהל המוזיקלי של סדרות המוזיקה במוזיאון תל אביב לאמנות, לצידה של מאיה בלזיצמן.
DE-GA - יצירה תוכניתית, סיפור חיים על הוא שהיה להיא דרך צלילים ומוזיקה, בביצוע קריינים, זמרים, פסנתר, חליל, אבוב, קלרינט, בסון, ויולה וצ'לו.
ביצוע בכורה - פסטיבל פליציה בלומנטל למוזיקה, 2019
"בין פול ורלן לדביסי", מאמר על הפואמה "אור הירח" וסימבוליזם.
התפרסם בשנתון של מכון ויצמן.
כתבה בנושא חינוך מוזיקלי בישראל, הפקה והנחיה של טל סמנון, שודרה בטלוויזיה הישראלית.
הפקה, עיבוד ונגינה בתוכנית אינטרמצו עם אריק בנושא חלומות וחזיונות ובתוכניות אחרות של הטלוויזיה החינוכית.
סמנון זכה בפרסים בתחרויות שונות:
תחרות על שם פאול בן-חיים, 2004
תחרות על שם אריאנה כ"ץ, תשס"ז (פרס שני)
תחרות הקונצ'רטו של כיתות האמן הבינלאומיות תל-חי, 2007
תחרות לנגינה עם מאסטרו זובין מהטה, 2005
פרס לזכר יצחק ברון, 2009
טל פורר (נולד ב-16 בינואר 1978) הוא מעבד, מפיק מוזיקלי וקלידן ישראלי.
פורר נולד לאב מנהל חשבונות ולאם גננת, המנגנים כתחביב.
בגיל 23 הופיע כקלידן במופע של ריטה בפסטיבל הפסנתר בתל אביב.
עבד כבוחן ראשוני ב-"כוכב נולד", ולאחר מכן התמנה למנהל המוזיקלי, המעבד והקלידן הראשי של "דה וויס" ב-"רשת", שם פעל זה חמש עונות, נכון לאוקטובר 2020. ניהל ועיבד מוזיקלית לתוכניות טלוויזיה רבות, ובהן: "גריז" ב-"רשת" (ערוץ 2), "עם סגולה" ב-"שידורי קשת" (ערוץ 2), "נשות הטייסים" (ערוץ 10) ו-"הזמר במסכה" (ערוץ 12).
כמו כן, ניהל מוזיקלית את מופע העשור של שלישיית מה קשור (ערוץ 24).
פורר מפיק ומעבד אלבומים לזמרים רבים: שלושה אלבומים ובהם "שתדעי" של שלומי שבת, אלבום הבכורה של ליאל קולט ואלבום של צביקה הדר שנגנז.
ב-2003, הפיק וניגן לאלבום חמצן של ריטה והופיע עימה בסיבובי הופעות במשך 4 שנים.
החל מ-2006, מנהל מוזיקלית את הפסטיגל, תחת הבמאי חנוך רוזן.
במסגרת זו הפיק, כתב, הלחין ועיבד מספר רב של שירים.
בשנה זו, החל להופיע כקלידן עם שלמה ארצי ולהשתתף בעיבודי ההופעות והאלבומים של ארצי.
הפיק מוזיקלית מספר רב של הצגות ובהם "שיר נולד", "תום סוייר והאקלברי פין", "אלאדין" ו"לילה לא שקט" בתיאטרון הקאמרי.
עיבד והפיק מוזיקלית את שני השירים המושמעים ביותר לשנת 2013: "סטטוס מאוהב" של אייל גולן ו"הלב" של שלומי שבת.
השיר "יש לך" שעיבד לשלומי שבת, זכה בתואר "שיר השנה" במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ לשנת תשע"ב.
הפיק ועיבד מוזיקלית את אירוויזיון 2019 בישראל, הלחין את קטעי המעבר והקטעים האומנותיים.
בשנת 2022 לקח חלק בכתיבת השיר "Marionette" יחד עם יוצאות העונה השנייה של The Voice ישראל צליל קליפי ומאי כהן שנבחר עבור הזמרת ענבל ביבי לכבוד גמר העונה הרביעית של אקס פקטור ישראל
במטרה לייצג את ישראל באירוויזיון 2022, אך השיר סיים במקום השלישי.
מעבר לניהול מוזיקלי, פורר מלחין, יוצר ומעבד מוזיקה לפרסומות (הרשות הלאומית לבטיחות בדרכים, המכללה למנהל ועוד), פרומואים ("The Voice"), ולסדרות טלוויזיה (חצויה, נשות הטייסים).
בשנת 2010 הקים את אולפני Eclipse, בשותפות עם "יוכלמן-אשר הפקות".
פורר היה נשוי לדוגמנית חן שילוני ולהם שלושה ילדים.
בספטמבר 2024 הודיעו השניים על גירושים לאחר 9 שנות נישואים.
טל זקס (נולד ב-1966 בערך) הוא רופא ישראלי ופרופסור חבר באוניברסיטת פנסילבניה, המשמש כמנהל רפואי של חברת הביוטכנולוגיה מודרנה.
טל זקס נולד וגדל בחיפה.
בוגר בית הספר הריאלי בשנת 1983. את שירותו הצבאי החל בהנדסה קרבית, עבר קורס חובשים ושירת כמדריך בבה"ד 10. למד רפואה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב בשנים 1986–1992 והוא בעל שני תארים: דוקטור לפילוסופיה ודוקטור לרפואה.
את ההתמחות עשה ברפואה פנימית באוניברסיטת טמפל ותת-התמחות באונקולוגיה באוניברסיטת פנסילבניה.
פוסט-דוקטורט עשה במכון הלאומי לסרטן בארצות הברית וכיום הוא מכהן כפרופסור חבר באוניברסיטת פנסילבניה.
בשנים 2004–2008 שימש כמנהל פיתוח קליני בחברת גלקסו סמית' קליין.
בשנים 2008–2010 שימש כסגן נשיא למחקר קליני, אונקולוגיה בחברת ספלון.
בשנים 2010–2015 כיהן בתפקידי פיתוח בכירים בחברת התרופות סאנופי, בהם סגן נשיא בכיר וראש תחום האונקולוגיה.
החל משנת 2016 הוא מכהן כמנהל רפואי של חברת הביוטכנולוגיה מודרנה, וצפוי לפרוש מהחברה בסוף ספטמבר 2021.
בשנת 2020 נקשר שמו בפיתוח חיסון של החברה לזן של נגיף קורונה שגרם להתפרצות מגפת הקורונה העולמית וה-FDA אישר לחברת מודרנה ב-7 במאי 2020 לעבור לשלב השני של ניסוי החיסון.
פיתוח זה היווה פריצת דרך עולמית שכן החיסון לא פעל באמצעות החדרת נגיפים מומתים, אלא באמצעות RNA וזקס הבהיר בריאיון כי כל כמות של החיסון אפקטיבית למניעת הידבקות בווירוס.
הממשל האמריקאי משתתף במימון ייצור החיסון.
זקס טען שהחיסון יינתן לציבור עוד לפני שיסתיימו הליכי האישור שלו.
זקס נמנה עם מקבלי אות בן-גוריון לשנת 2020 מטעם אוניברסיטת בן-גוריון.
ב-25 באפריל 2021 הוענק לו תואר דוקטור לשם כבוד על ידי אוניברסיטת בר-אילן.
באוגוסט 2021 החליט דירקטוריון חברת התרופות "טבע" על צירוף זקס לדירקטוריון החברה החל מ-1 באוקטובר 2021.
טל לב (נולדה ב-4 בספטמבר 1997) היא כדורסלנית ישראלית, המשחקת בעמדת קלעית בקבוצת הנשים של אליצור רמלה ושחקנית נבחרת ישראל בכדורסל נשים.
לב נולדה וגדלה בתל אביב.
החלה לשחק כדורסל בצורה סדירה מגיל 15 במחלקת הנוער של בני יהודה.
בכיתה י' עברה לאקדמיית וינגיט למצוינות בספורט.
לב חזרה בתשובה ב-2019 ואינה משחקת בשבת.
רמת השרון הייתה עונתה הראשונה של לב בקבוצת הבוגרות.
לב שיחקה בקבוצה עונה נוספת ובעונת 2017/18, לאחר מאבק משפטי מסובך, חזרה לשחק בקבוצת בני יהודה תל אביב.
בעונת 2018/19 עברה לשחק במכבי עירוני רמת גן.
בעונת 2019/20 עקב משבר הקורונה הופסקה הליגה ורמת גן שהייתה באותה עת במקום הראשון הוכרזה כאלופת ליגת העל לנשים.
בעונת 2020/21 זכתה עם הקבוצה בגביע המדינה לאחר ניצחון במשחק הגמר על אליצור רמלה.
באותה השנה השלימה דאבל כאשר זכתה באליפות המדינה בתום סדרה של חמישה משחקים מול מכבי בנות אשדוד
בעונת 2022/23 חתמה לב בקבוצת מכבי חיפה.
בעונת 2023/24 חתמה לב בקבוצת מכבי בנות אשדוד.
בעונת 2024/25 חתמה לב על חוזה לשלוש שנים באליצור רמלה.
ב-2012 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה עד גיל 16 דרג ב' שנערך באסטוניה.
שנה לאחר מכן ב-2013 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה עד גיל 16 דרג ב' שנערך בפורטוגל.
בטורניר זה קלעה 7.5 נקודות וקלטה 4 ריבאונדים בממוצע למשחק.
ב-2014 השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה עד גיל 18 דרג ב' שנערך ברומניה.
בתום הטורניר הנבחרת עלתה לדרג א' מהמקום השלישי.
ביוני 2015 השתתפה על נבחרת ישראל באליפות העולם 3X3 עד גיל 18 שנערכה בהונגריה.
הנבחרת סימה את הטורניר במקום הרביעי.
בהמשך אותו הקיץ השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה עד גיל 18 דרג א' שנערך בסלובניה.
באותה שנה השתתפה עם הנבחרת בטורניר אליפות אירופה עד גיל 20 דרג א' שנערך במונטנגרו.
ב-2016 השתתפה בטורניר אליפות אירופה עד גיל 20 דרג ב' שנערך במונטנגרו.
בטורניר זה קלעה 10 נקודות וקלטה 3.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.
ב-2017 השתתפה בטורניר אליפות אירופה עד גיל 20 דרג ב' שנערך בישראל.
בטורניר שבו שימשה כקפטנית הנבחרת קלעה 13.3 נקודות וקלטה 4.6 ריבאונדים בממוצע למשחק.
החל משנת 2015 לב היא חלק מסגל נבחרת ישראל בכדורסל נשים.
במוקדמות אליפות אירופה 2019 העניקה את הניצחון מול פורטוגל בשלשה שקלעה שנייה לסיום המשחק.
טל נתן (נולד ב-12 בפברואר 1969) הוא מאמן כדורסל ישראלי, המשמש כמאמן נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל נשים.
בין השנים 2013–2021 שימש כמנהל האגף המקצועי לנשים באיגוד הכדורסל וכמאמן הראשי של נבחרות ישראל לנשים.
אימן קבוצות רבות בליגת העל לנשים.
מזה כ-28 שנים ממלא בתפקידי אימון שונים בכל נבחרות הנשים של ישראל.
זכה עם אליצור רמלה באליפויות ובגביע (היו אלה הגביע והדאבל הראשונים של המועדון).
בשנה שלאחר מכן הוביל את הקבוצה שוב לסדרת הגמר, אך פוטר במהלכה.
זכה עם מכבי רעננה בגביע המדינה.
כמו כן, הוביל את בנות תיכון אוסטרובסקי רעננה לזכייה ראשונה באליפות ליגת העל לתיכונים.
מזה - 27 שנים מרצה בקורסי מדריכים ומאמנים במכון ווינגייט.
בשנת 2022 שימש כמאמן ראשי של נבחרת העתודה נשים, שהעפילה לדרג א', לראשונה מזה 15 שנה.
נתן שיחק במחלקת הנוער של הפועל גבעתיים בין השנים 1979–1989, את קריירת האימון החל בשנת 1988 במחלקת הנוער של המועדון.
עם קבוצת הנערות זכה פעמיים באליפות המדינה ופעמיים בגביע המדינה ולאחר מכן שימש כעוזר מאמן של קבוצת הבוגרים בליגת העל.
בשנת 1994 הגיע עם בנות תיכון עירוני ט' בתל אביב לגמר ליגת העל לתיכונים.
בשנת 1995 החל לאמן את קבוצת הנשים שלמכבי רעננה, איתה עלה מהליגה הלאומית לליגת העל, זכה בגביע המדינה לנשים בשנת 2001 ובמשך שנתיים ברציפות העפילה הקבוצה לגמר אליפות המדינה.
בשנים אלה הקים את פרויקט תיכון אוסטרובסקי וזכה עם הבנות באליפות ליגת העל לתיכונים, לראשונה בתולדות בית הספר.
כמו כן, במקביל אימן את קבוצת הנערות של מכבי רעננה וזכה איתה פעמיים באליפות המדינה ובגביע המדינה.
בשנת 2001 החל לאמן את קבוצת הנשים של אליצור רמלה בליגת העל לנשים וזכה איתה באליפות המדינה ובגביע המדינה.
היה זה גביע המדינה הראשון של המועדון וכן הדאבל הראשון של המועדון.
בשנת 2003 חתם על חוזה כמאמן ראשי של קבוצת הפאר הרוסית ייקטרינבורג, שזכתה באליפות היורוליג לנשים, אך עקב בעיות משפטיות אליהן נקלעה הקבוצה היא נאלצה לפרוש ממסגרת היורוליג באותה עונה ולכן חזר נתן לישראל והוחתם כמאמן אליצור רמלה בליגת העל לנשים.
בין השנים 2001–2004 זכה שלוש פעמים בתואר מאמן העונה.
בשנת 2005 החל לאמן את בנות השרון בליגת העל לנשים.
את שנת 2007 החל כמאמן בני יהודה בליגת העל לנשים ועבר לקבוצת הגברים של הפועל באר שבע בליגה הלאומית לגברים.
בשנת 2009 החל לאמן את קבוצת הנשים של אליצור חולון בליגת העל לנשים וכן את קבוצת הבנות של תיכון קריית שרת בחולון.
במקביל שימש כמנהל המקצועי של מחלקת הנשים של אליצור נתניה.
בשנת 2011 הוקמה האקדמיה למצוינות בכדורסל בנות במכון ווינגייט, נתן שימש בה כמנהל המקצועי וכמאמן הראשי במשך שלוש שנים, עד למינויו לתפקיד מנהל האגף המקצועי לנשים והמאמן הראשי של נבחרות ישראל לנשים באיגוד הכדורסל.
בנובמבר 2025 חתם נתן כמאמן באליצור רמלה וחזר לאמן אותה לאחר 20 שנה.
בהמשך העונה פוטר והוחלף על ידי עוזרו רועי לוין.
החל משנת 1992 ממלא ברציפות בתפקידי אימון שונים בכל נבחרות הנשים של ישראל (קדטיות, נערות, עתודה ובוגרת).
שימש כעוזר מאמן בנבחרת הנשים שהעפילה 3 פעמים ברציפות לטורניר הגמר של אליפות אירופה ומס' פעמים כמאמן ראשי בכל הנבחרות הצעירות.
החל משנת 2003 משמש כפרשן כדורסל ברדיו (גלי צה"ל ורשת ב') ובטלוויזיה (ערוץ הספורט, ערוץ ONE, הערוץ הראשון) - משחקי יורוליג, WNBA, אליפות אירופה בכדורסל לגברים ולנשים, ליגת העל לנשים וליגת העל לתיכונים לבנים ולבנות.
טל ועקנין הוא זמר-יוצר ומפיק מוזיקלי יהודי.
כנער למד מוזיקה ופיתוח קול אצל חנה אהרוני והיה חבר במקהלת ילדים במופעים ובטקסים שונים.
בשירותו הצבאי שירת בלהקת הרבנות הצבאית בניצוחו של מונה רוזנבלום.
לאחר שירותו הצבאי החל להופיע בקונצרטים ופסטיבלים, והופיע גם בפני קהילות יהודיות, ועדי עובדים ובתי חב"ד על ציר ישראל ניו יורק ואירופה.
ב-2008 חבר ליוסי אזולאי וליקט ספרון פירושים ומשלים שיצא יחד עם האלבום "תפילות".
ב-2010 כתב את הספרון השני שיצא לאור עם האלבום "תפילות - ב".
ב-2009 הקים עם צביקה שלום ויוסי סבן (מקבוצת "דרום" - רדיו ת"א, חיפה, אשקלון ודרום) את תחנת הרדיו גלי ישראל, ושימש במשך 6 שנים כחבר הנהלה, עורך מוזיקה ראשי ומנהל מחלקת המוזיקה.
ב-2011 הקים יחד עם יוסי אזולאי את להקת הילדים "מיוסיקידס" אותה חשפו בהופעה בערוץ 24. ב-2012 הופיע בפני קהל של כ-25 אלף איש בסנטרל פארק ניו יורק, במסגרת הקונצרט השנתי של קהילות יהודי ארצות הברית לתמיכה בישראל.
כמידי שנה מופיע טל בכינוס המרכזי הגדול בעולם של יהודים בניו יורק בקונצרט Israeli Day Parade.
באותה שנה הופיע גם לצד גד אלבז בהיכל התרבות תל אביב.
ב-2013 הוציא טל את הסינגל הראשון שלו "ענני בשירים" אותו כתב קובי אפללו.
השיר כבש את תחנות הרדיו והמצעדים בישראל והיה אחד מעשרת השירים המושמעים בישראל.
מאוחר יותר הוציא סינגל נוסף בשם "נשמה", אותו כתב והלחין יחד עם ברק אלישע.
במקביל, הוציא קליפ לשיר מתוך המופע שלו "שירים והחלטות טובות", מופע אינטראקטיבי בו אירח את ישי לפידות, מועצת השירה היהודית ומקהלת מיוסיקידס.
באותה שנה הופיע ביוהנסבורג בשיתוף עמותת "חיינו" וכן פתח את אירועי יום העצמאות של ירושלים בכיכר ציון..
לאחר מכן הופיע גם בכינוס השלוחים העולמי בניו יורק.
ב-2015, התארח במופע של יעקב שוואקי בהיכל הפיס ארנה ירושלים.
ב-2016 הוציא לאור דואט בעברית ובאנגלית עם גד אלבז בשם "אמונה", אותו הלחין טל יחד עם המעבד רן אביב.
הקליפ לשיר (בבימויו של דניאל פינקלמן) זכה ל-700 אלף צפיות באתר יוטיוב.
באותה שנה הופיע בניו יורק לצד זמר האופרה אנדראה בוצ'לי.
בנוסף נבחר להופיע בסבב הופעות בקנדה יחד עם ארגון ה-uja ולפתוח את מופעו של הזמר שלמה ארצי בקנדה.
ב-2017 הוציא לאור עיבוד עברי לשירו של הזמר הצרפתי דניאל לוי לשיר l'envie d'aimer.
באותה שנה הוציא לאור את הדואט 'הללו' יחד עם יוסי אזולאי.
ב-2018 הוציא לאור את השיר מודה אני, אות מבצע ב-4 שפות.
עם הוצאת הסינגל יצא גם קליפ אשר צולם באפריקה, איטליה, צרפת, ארה"ב וישראל יחד עם הבמאי רונן גולדשטיין.
באותה שנה הופיע טל יחד עם רועי אדרי במופע משותף אשר שודר בערוץ 97. ב-2019 הוציא לאור מופע טלוויזיוני הנקרא "מופע סליחות", במופע אירח את רגב הוד, אליה והב, מיקי בן עטר, והכנר הבינלאומי ישראל גרטנר ששודר גם בערוץ 97. ב-2019 הוציא לאור טל את אלבומו My Day.
בתחילת שנת 2020 בפרוץ מגפת הקורונה ייצג טל את ישראל בפרויקט הבינלאומי הטלוויזיוני לתמיכה באמנים בשם "ROAR" - של המפיק הדרום אפריקאי דייוויד בלוך, בשיר השתתפו זמרים מ-21 מדינות: ככריסטינה ביאנקו , פאם בלינג ועוד.
במרץ 2020 הוציא לאור טל את השיר "נשמת" אשר הלחין אוריאל אהרוני בעיבודם של רן אביב וגד אלבז.
יחד עם השיר יצא קליפ בהשתתפות כלת פרס ישראל מרים פרץ, בבימויו של רומן נרום.
ביום העצמאות 2020 בשל מגפת הקורונה נבחר על ידי עיריית ירושלים להופיע ברחבי העיר על משאית אשר עברה בכיכרות המרכזיים.
הרעיון אומץ על ידיי מספר רשויות בישראל בתקופת הקורונה.
במרץ 2021 הוציא לאור את השיר "עלה" אשר הלחין וכתב יחד עם מעיין טמיר למילותיו של הרב קוק בעיבודו של שיינר.
יחד עם השיר יצא קליפ בהשתתפות רודי רוכמן, גד אלבז, בנימין אלבז, אהרון הולדר ועוד.
ב-2022 הוציא טל את השיר "בוקר" בהלחנתו וכתיבתו של אלחנן אלחדד.
טל מפעיל מספר חשבונות ברשתות חברתיות עם כ-145 אלף עוקבים.
טל פופקו (נולד ב-14 באפריל 1972) הוא ביולוג חישובי ישראלי ופרופסור מן המניין באוניברסיטת תל אביב.
לשעבר ראש בית הספר שמוניס למחקר ביו-רפואי וחקר הסרטן.
פופקו נולד וגדל בתל אביב.
את לימודיו לתואר ראשון בתוכנית למצטיינים במדעי החיים החל כנער בן 16, והשלים אותו בגיל 18, בשנת 1990. לאחר מכן התגייס לצה"ל והשתחרר בדרגת סרן.
עם שחרורו החל את לימודיו לתואר שני, בהנחיית פרופ' רמונה מרגלית, אותו השלים בשנת 1995 בהצטיינות.
באותה שנה החל הן בהשלמת לימודי תואר ראשון נוסף במדעי המתמטיקה (וסיימו לאחר כשנתיים, בהצטיינות), והן בלימודי תואר שלישי בזואולוגיה, בהנחייתו של פרופ' דן גראור.
את התזה לדוקטורט, שעסקה בביולוגיה ובאבולוציה חישובית, הגיש בשנת 2000.
לאחר מכן יצא פופקו ליפן והיה לעמית בתר-דוקטורי במכון למתמטיקה סטטיסטית (אנ') בטוקיו משך כשנתיים, בקבוצתו של פרופ' מאסמי הסגאווה.
בשנת 2002 עבר לארצות הברית, ושהה באוניברסיטת המדינה של פלורידה כשנה, כעמית בתר-דוקטורי של פרופ' דייוויד סוופורד.
בשנת 2003 שב פופקו לישראל וקיבל מינוי כמרצה במחלקה לאימונולוגיה וחקר התא בפקולטה למדעי החיים באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 2006 קודם לדרגת מרצה בכיר, ובשנת 2008 מונה לפרופסור חבר במחלקה זו.
בשנת 2013 הפך פופקו לפרופסור מן המניין ובין השנים 2018–2022 כיהן כראש בית הספר למחקר ביו-רפואי וחקר הסרטן (שנקרא בשנת 2020 על שם הזוג ולד וסנה שמוניס).
פופקו הוא ממקימי האגודה הישראלית לביולוגיה אבולוציונית והיה נשיאה הראשון.
בשנת 2020 הופקד פופקו על הקתדרה לננוביוטכנולוגיה של חלבונים על שם אדוארד סרוסי.
בעשור השני של המאה ה-21 שהה פופקו פעמיים בארצות הברית כחוקר אורח, באוניברסיטאות בקרוליינה הצפונית ובאורגון.
על תלמידיו לאורך השנים נמנים הפרופסורים עדי שטרן גרונדלנד ואיתי מירוז וד"ר דוד בורשטיין, כולם מאוניברסיטת תל אביב, וכן ד"ר איל פריבמן מאוניברסיטת חיפה וד"ר אופיר כהן מאוניברסיטת בן-גוריון.
פופקו נבחר מספר פעמים למצטיין הוראה מטעם רקטור האוניברסיטה.
פופקו נשוי לזואולוגית פרופסור דורותה הושון-פופקו, ואב לארבעה, מתגורר בתל אביב.
מחקרו של פופקו עוסק בתחומים שונים של אבולוציה מולקולרית וביואינפורמטיקה:
בתחום האבולוציה המולקולרית, הוא עוסק בלמידת הכוחות האבולוציוניים הסלקטיביים האמונים על עיצוב גנים וגנומים, וחיזוי הכוחות הללו תוך שימוש במודלים אבולוציוניים הסתברותיים.
בתחום הפילוגנטיקה, מוביל פופקו מחקר שעניינם שחזור יחסי גומלין אבולוציוניים בין מינים ורצפים, והסקה של העימוד המיטבי בין רצפים.
הוא משתמש בשיטות של למידת מכונה לחישוב יעיל.
בתחום הפתוגנומיקה, פופקו מפתח כלים מתחום למידת המכונה בכל הקשור לחיזוי אפקטורים חלבוניים בבקטריות פתוגניות (כגון קסטנומונוס וציטרובקטר).
בתחום האימונואינפורמטיקה (תת-תחום המשותף לאימונולוגיה ולביואינפורמטיקה) עוסק פופקו בחיזוי אפיטופים של תאי B ובפיתוח אלגוריתמים לאנליזה של ניסויי הצגת פאג'ים.
ברבות השנים פרסם פופקו למעלה מ-100 מאמרים בכתבי עת חשובים בתחומי הביולוגיה והאבולוציה החישובית, וכן שימש במספר תפקידי עריכה בכתבי עת מחקריים.
נכון להיום (2021) פופקו הוא התאורטיקן היחיד בבית הספר שמוניס למחקר ביו-רפואי וסרטן.
במחקריו שיתף פעולה בין היתר עם החוקרים אודי קימרון, איתי מירוז ורון שמיר.
פרס וולף לתלמידי תואר שני (1995)
פרס קריל מטעם קרן וולף (2006)
פרס שלמה הסטרין של האגודה הישראלית לביוכימיה ומיקרוביולוגיה (2012)
פרס PNAS Cozzarelli מטעם האקדמיה הלאומית למדעים בארצות הברית (2015)
פרס מנטורינג במדע מטעם Nature, יחד עם נטע ארז (2020)
מופקד הקתדרה לננוביוטכנולוגיה של חלבונים על שם אדוארד סרוסי (2020)
טל חנן (נולד ב-1973) הוא איש עסקים ישראלי ומפעיל כוחות מיוחדים לשעבר, שהיה מעורב בקמפיינים של דיסאינפורמציה במטרה לתמרן בחירות במספר מדינות.
הארגון של חנן, משתמש בשם הקוד צוות חורחה ("חורחה" הוא השם הבדוי בו חנן משתמש).
חנן ניסה להשפיע על הבחירות הכלליות בניגריה ב-2015 בשיתוף פעולה עם קיימברידג' אנליטיקה.
המבצע של טל חנן נחשף על ידי תחקיר חשאי בהובלת עיתונאים TheMarker, רדיו פראנס והארץ במסגרת קבוצה בינלאומית, והחשיפה הועלתה לגרדיאן ולעיתונים אחרים בפברואר 2023. חנן הכחיש כל עבירה.
צוות חורחה (במקור Team Jorge) הוא השם שניתן לארגון של חנן שבסיסו בישראל.
פעילותו של הארגון נחשפה כאשר שלושה עיתונאים סמויים התחזו כלקוחות פוטנציאליים של הארגון וצילמו אינטראקציות עם טל חנן בשנת 2022, בהן הסביר את פעולתו הפנימית של הארגון.
על פי החשד, הארגון קיים כבר למעלה משני עשורים, ועוסק בהפצת תעמולה ודיסאינפורמציה ביותר מ-30 מדינות.
לדברי חנן, שירותי הארגון זמינים לסוכנויות ביון ממשלתיות, תנועות קמפיין פוליטיות וחברות פרטיות שמבקשות לעשות מניפולציות סמויות בדעת הקהל שלהם.
אחד הכלים העיקריים של הארגון הוא חבילת תוכנה בשם Advanced Impact Media Solutions, או Aims.
באמצעות תוכנה זו, ניתן לשלוט באלפי פרופילים מזויפים ברשתות חברתית כגון טוויטר, לינקדאין, פייסבוק, טלגרם ועוד.
הקבוצה גם משתמשת בטכניקות פריצה לחשבונות.
לה מונד חשף כי Team Jorge יצרו קטעים שונים שרחיד מבארקי, מגיש טלוויזיה צרפתי עבור BFM TV, שידר ללא אישור עורך עד להשעייתו בינואר 2023, אולי בשם ממשלות זרות.
טל זגרבה (נולד ב-8 במרץ 1989) הוא במאי, תסריטאי, מחזאי, פרסומאי, עיתונאי, משורר, אמן ספוקן וורד ויוצר ישראלי.
זוכה "פרס הבמאי הצעיר" בפסטיבל הפרסום בקאן.
בשנת 2007 התגייס לצה"ל ושירת ככתב מגזין ותרבות בעיתון "במחנה".
במסגרת שירותו כתב את מדור "צומת גיבור", המוקדש לסיפורי קרבות של בעלי צל"שים ועיטורי צה"ל.
לאורך השירות תיעד וכתב למעלה מ-120 מדורים.
בשנים 2010–2011 כתב ל"אפעס", המדור הסאטירי של ידיעות אחרונות, ובשנים 2013–2014 הצטרף ככתב מגזין למערכת אתר "Xnet".
בשנת 2008, בזמן שירותו הצבאי, כתב זגרבה את המחזה הראשון שלו, "פרידה", שעלה בתיאטרון "תמונע" בבימויה של דינה בליך.
בשנת 2011 עלה המחזה השני של זגרבה, "קלבסה", במסגרת פסטיבל "צו קריאה 6" בתיאטרון "צוותא" בבימויה של יעל גולדברג.
באותה שנה מחזהו הקצר "הג'יני של הקולה" השתתף בפסטיבל "תיאטרון קצר 14" בתיאטרון "צוותא" בבימויו של אורן דולפין.
בשנת 2012 מחזה קצר נוסף של זגרבה, "היצירה התיאטרלית הגדולה ביותר במאה ה-21", השתתף בפסטיבל "תיאטרון קצר 15" בתיאטרון "צוותא" בבימויה של יעל טילמן.
בשנים 2012–2013 המחזה "המפטי דמפטי" שכתב זגרבה הוצג בתיאטרון "תמונע" בבימויה של דינה בליך.
בשנת 2013 כתב מחזה-מחול בשם "הוא והיא" שעלה בתיאטרון "תמונע", גם הוא בבימויה של דינה בליך.
באותה שנה השתתף זגרבה בפסטיבל התיאטרון "14/48" בתיאטרון "צוותא".
במסגרת הפסטיבל כתב זגרבה שני מחזות מקוריים: "טיפול בחיוך" בבימוי יאיר שרמן ו"שכר אמנים" בבימוי דפנה זילברג.
בשנים 2013–2015 הצטרף זגרבה לחבורת ה"פואטרי סלאם", שערכה מופעי ספוקן וורד במועדונים ברחבי הארץ.
בשנת 2015 כתב ויצר עם אלדד פריבס את "הוצאתו להורג של הליצן איקס" – מופע קרקס רחוב שנבחר להיות האירוע הפותח של חגיגות "לילה לבן 2015" ונערך בכיכר ביאליק בתל אביב.
המופע זכה לתמיכת האיחוד האירופי ועיריית תל אביב.
בדצמבר 2015 שירו "פאב" התפרסם בכתב העת לשירה "הו!".
בינואר 2019 התפרסם הספר "בקול רם!", אנתולוגיה של מיטב קטעי ה"פואטרי סלאם" לדורותיו, ובו שני שירים של זגרבה: "מיכאל" ו"מינוס בבנק".
בשנת 2014 יצא סרטו הקצר הראשון של זגרבה, "הומור", שהופק על ידי עטרה פריש ומומן בתמיכת הקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה.
הסרט נבחר רשמית להשתתף בפסטיבל הקולנוע של ניו יורק, הוקרן בלינקולן סנטר, השתתף בפינת הסרט הקצר בפסטיבל קאן וזכה בפרס "הסרט הקצר הטוב ביותר" בפסטיבל האירופאי לקולנוע עצמאי בפריז.
בסוף אותה שנה ביים וכתב עם נועם שרון את הקליפ לשיר "Breakapart" של להקת הקולקטיב.
המגזין הבריטי DIY הכתיר אותו כיצירה מבריקה.
הקליפ נבחר לרשימות "הקליפים הטובים ביותר של 2014" של האתרים וואלה!
ומאקו, והיה מועמד לפרס "קליפ השנה" בטקס פרסי הקליפים של ברלין.
בשנת 2015 שפט בפסטיבל הקולנוע "פרויקט 48 שעות".
בשנת 2016 ביים וכתב את הקליפ לשיר "רעדה האדמה" של להקת הדג נחש עם אהוד בנאי.
הקליפ נבחר לרשימת "10 הקליפים הטובים ביותר של 2016" במצעד השנתי של אתר מאקו וקיבל שבחים מאתר וואלה!.
באותה שנה כתב וביים עם Bonamaze את הקליפ לשיר "Chin Chin" של להקת בלקן ביט בוקס, שערך את הפרמיירה שלו במגזין המוזיקה Earmilk .
בינואר 2017 זגרבה כתב וביים עם רוברט מורנו ודניאל ששון את הקליפ לשיר "ליגל אייז" של הדג נחש עם אינפקטד מאשרום.
הקליפ היה "Vimeo Staff Pick", התקבל לתחרות הרשמית של פסטיבל אנסי , וזיכה את זגרבה במועמדות ל"פרס הבמאי הצעיר" בפסטיבל הפרסום בקאן.
בהמשך אותה שנה שיתף פעולה עם יוניברסל מיוזיק גרופ צרפת ויצר קליפ לשיר "Call My Name" של הזמרת Freia.
בנוסף, כתב וביים עם ניב שפיגל את הקליפ לשיר "We Moved" של האמן J.Viewz, שזכה לשבחים ממגזין Billboard.
הקליפ זכה למועמדות לפרס "קליפ האנימציה של השנה" בפסטיבל Ciclope בברלין.
בפברואר 2017 התפרסם סרטו הקצר השני, "נדרים", שביים לפי תסריטו של טל מילר ובהפקתו.
הסרט זכה לתמיכה ממפעל הפיס ומקרן תרבות חיפה.
הסרט נבחר להקרנה על ידי המגזין NOWNESS , היה "Vimeo Staff Pick", נבחר לסרט השבוע באתר Short of the Week, וזיכה את זגרבה ב"פרס הבמאי הצעיר" בפסטיבל הפרסום בקאן.
מאז שנת 2017 זגרבה מיוצג בסוכנות הבמאים Great Guns.
באוגוסט 2018 יצא לאור הקליפ שזגרבה יצר לשיר "Gravity" של הדיג'יי הצרפתי ריצ'רד אורלינסקי , בהשתתפותם של הראפר האמריקאי פאט ג'ו והזמרת הישראלית אנה זק.
בפברואר 2019 התפרסם סרטו הקצר השלישי, "יין", שזגרבה כתב וביים, והופק על ידי חברת גרין הפקות.
הסרט נתמך על ידי יקב טפרברג ומקאן תל אביב, והוא זכה במדליית ארד בקטגוריית "הסרט הטוב של השנה" בטקס הפרסים של מגזין Shots ובפרס "הסרט הקצר הטוב ביותר" בפסטיבל One Point Four Awards.
על הבימוי בסרט זכה זגרבה במועמדות לפרס "הבמאי החדש הטוב ביותר" בתחרות הקריאייטיב Kinsale Shark Awards.
בדצמבר 2019 נבחר זגרבה לרשימת "40 הצעירים המבטיחים מתחת לגיל 40" של אתר אייס.
בינואר 2020 נבחר לרשימת "30Under30" של מגזין פורבס.
ביוני 2023 יצר באמצעות בינה מלאכותית את העטיפה לסינגל הבינלאומי "Everything" של נטע ברזילי.
באוגוסט אותה שנה נבחר לשפוט בתחרות הבינה המלאכותית הבינלאומית של חברת fiverr.
בספטמבר 2023 חתם בארצות הברית בסוכנות UNIT9 .
במאי 2024 הופיע בכתבת השער של מגזין Shots.
בשנת 2017 ביים זגרבה את הפרסומת הראשונה שלו, "Champion's Lick", עבור המותג אוראו, בכיכובו של אדי קבטנר.
כמה חודשים לאחר מכן ביים וכתב את הפרסומת "German Strong" למותג הקונדומים R3, בכיכובן של האחיות מלול.
הפרסומת זכתה בשתי מדליות ארד ובמועמדות למדליית זהב בתחרות London International Awards .
זמן קצר לאחר מכן זגרבה זכה למועמדות לפרס "הבמאי הצעיר הטוב ביותר" בתחרות הקריאייטיב One Point Four Awards.
באותה שנה ביים את קמפיין החורף של חברת רנואר, בכיכובם של יהודה לוי, ניבר מדר וגפן ברקאי.
בתחילת שנת 2018 יצאה לאור הפרסומת "Call My Name" שזגרבה כתב וביים לחברת וולוו, בכיכובה של השחקנית יובל שרף.
הפרסומת, שהיא גם קליפ של להקת The Goldman Brothers, הופקה על ידי ליאור מילר והאנימציה בה בוימה על ידי רוברט מורנו.
הפרמיירה של הפרסומת נערכה במגזין Adweek, והיא נבחרה לרשימת "חמשת פרסומות השבוע בעולם" של אתר Fast Company.
הקליפ זכה במדליית הארד על "הבימוי הטוב ביותר" בפסטיבל , והיה מועמד לפרס "קליפ השנה" בטקס פרסי הקליפים של ברלין.
בהמשך אותה שנה יצר זגרבה את הקמפיין "סאני" עבור משרד התיירות, בכיכובה של שיר אלמליח לצד ארבעה חזאים מגרמניה, איטליה, רוסיה ואנגליה.
הקמפיין שודר ב-22 מדינות ברחבי העולם, ונחשפו אליו למעלה מ-200 מיליון איש.
בספטמבר 2018 ביים את הפרסומת "No Crisis" לחברת סמסונג, בכיכובם של שלומי שבן וגל פרידמן.
הפרסומת קיבלה שבחים ממגזין הפרסום Ad Age, זכתה במדליית כסף ובמועמדות למדליית זהב בפסטיבל ניו יורק לפרסום, במדליית ארד ל"סרט הטוב ביותר" ובשתי מועמדויות נוספות לזהב בפסטיבל הקרייאטיב The Loeris Awards , ובמועמדות למדליית זהב ל"פרסומת השנה" בטקס פרסי הפרסום The One Show Awards.
בנובמבר 2018 ביים זגרבה את קלואי גרייס מורץ לפרסומת "Pitera Wonderland" של מותג הקוסמטיקה SK-II.
בסוף דצמבר 2018 נבחרו שתי הפרסומות שזגרבה יצר באותה שנה לחברות וולוו וסמסונג לרשימת "100 הפרסומות הטובות בעולם לשנת 2018" של מגזין Source Creative.
באפריל 2019 ביים זגרבה את הפרסומת "שתי טיפות אירופה" עבור חברת מקדונלד'ס, בכיכובם של מיכאל סוויסה ואחשתיים.
בהמשך אותה שנה יצא הקמפיין "טסט טיקי טק" שזגרבה ביים עבור משרד התחבורה, בכיכובה של נועה קירל.
בקיץ 2019 עלתה לרשת הפרסומת "Do What You Can't" שיצר זגרבה עבור חברת סמסונג.
הפרסומת קיבלה מועמדות למדליית זהב בקטגוריית "פרסומת האונליין של השנה באירופה" בטקס הפרסים של מגזין Shots.
בספטמבר 2019 מגזין הפרסום Ad Age בחר את הקמפיין "The Man Who Got to the Bottom of the Laundry Basket", שזגרבה יצר עבור מכונות הכביסה של סמסונג, לפרסומת השבוע בעולם.
לאורך שנת 2019 ביים סדרת פרסומות בכיכובו של איל קיציס עבור חברת פרטנר תקשורת.
בסוף אותה שנה ביים ויצר את השפה הוויזואלית לסדרת הפרסומות של חברת הביטוח ליברה, בכיכובו של תומר קאפון.
בסוף 2021 ביים זגרבה את הקמפיין "Way Out" לחברת סמסונג המיועד עבור דור ה-Z.
הקמפיין יצר תהודה בעולם, נכנס למגזין הפרסום Shots, והביא לזגרבה מועמדות נוספת לפרס "הבמאי הטוב ביותר" בתחרות One Point Four Awards.
בקיץ 2022 ביים עבור חברת Fiverr את הפרסומת "Team Up" ששודרה בטלוויזיה האמריקאית בכל רחבי ארצות הברית.
הפרסומת זכתה לשבחים מאתרי פרסום חשובים בעולם, וערכה את הפרמיירה העולמית במגזין Adweek.
בנובמבר 2022, בזמן המונדיאל שנערך בקטר, עלתה לאוויר הפרסומת שזגרבה ביים עבור חברת פרינגלס העולמית, ושודרה בגמר מונדיאל 2022.
טל ליפשיץ (נולדה ב-4 בפברואר 1976) היא שחקנית טלוויזיה וקולנוע ישראלית לשעבר.
בשנת 2011 סיימה לימודי עבודה סוציאלית, ומאז זהו תחום עיסוקה העיקרי.
ליפשיץ בעלת תואר ראשון מהחוג לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב.
היא החלה את דרכה בעולם המשחק כששיחקה בשנת 1996 בסדרה "מר מאני" בתפקיד לינה.
באותה השנה גם הנחתה את תוכנית הילדים והנוער "זאפ לראשון" ששודרה בערוץ הראשון.
היא שימשה גם כמנחה של תוכניות ילדים שונות, כגון הנחתה את רצועת תוכניות הילדים והנוער היומית של הערוץ הראשון בשנת 1997, ואת "מאז ועד זאפ" ב-1998.
בשנת 1997 השתתפה בפרסומת של "always".
בשנת 1998 התארחה בעונה הראשונה בסדרת הטלוויזיה "20 פלוס" בתפקיד רונה, מלצרית.
בשנת 1999 שיחקה בסרט "תסתכל לי בעיניים" בתפקיד טלי.
בשנים 2001–2002 גילמה את הדמות קים נחמיאס בעונות השנייה והשלישית של סדרת הדרמה הטלוויזיונית "שבתות וחגים".
באותה התקופה הופיעה בכמה תפקידי משנה בסדרות הטלוויזיה "חוצלארץ", בתפקיד נרקיס, בסדרה "צה"ל 1" ובסרט "חמש דקות בהליכה" בתפקיד מיכל.
מלבד המשחק, עבדה ליפשיץ כמלהקת לסדרות הטלוויזיה "בטיפול", ולסרטים "שושלת שוורץ" ו"ריקי ריקי".
בשנת 2002 שיחקה בסרט "אהבות אחרונות", בתפקיד נועה.
בשנת 2003 הנחתה את התוכנית השידוכים והדייטינג "בקשר לאהבה" ששודרה בערוץ 2.
בשנת 2005 שיחקה בעונה השלישית של הטלנובלה "אהבה מעבר לפינה" בתפקיד איילת בכר, אשתו של רשף (אורן שבו).
באותה שנה שיחקה בסרט "שושלת שוורץ" בתפקיד אחות.
בשנת 2006 שיחקה בסרט "ילדי CCCP" בתפקיד חברה של מקסים, בה גם השתתפה בליהוק השחקנים.
בשנת 2007 שיחקה בסרט הקולנוע מדוזות בתפקיד אמא שהופיעה בפלאשבק.
באותה שנה שיחקה בסרט "כמו דג בלי מים", בתפקיד ענת.
ב-2008 השתתפה גם בעריכת סדרת הדרמה "לאהוב את אנה" ששודרה בערוץ 10.
בשנים 2008–2010 שיחקה בתפקיד הראשי את דמותה של איה שדות בשתי עונותיה של הסדרה "עד החתונה" גילמה את איה שדות.
בשנת 2019 שיחקה בסדרת הדרמה "רק להיום" ששודרה ב־Yes, בתפקיד הראשי את ענת, עובדת סוציאלית האחראית על הוסטל לאסירים משוחררים..
לאחר קריירת המשחק, סיימה תואר שני בעבודה סוציאלית קלינית וזהו תחום עיסוקה העיקרי.
היא מתמחה בטיפול בילדים ועובדת במרכז לבריאות הנפש גהה.
ליפשיץ בזוגיות עם ד"ר אורי אליס, מנהל בית אריאלה ומנהל מחלקת הספריות בעיריית תל אביב-יפו ויש להם בן משותף.
הייתה בת זוגו של הבמאי שחר סגל ולהם שני בנים.
בעבר הייתה נשואה למוזיקאי גלעד כהנא.
טל מאיר (נולדה ב-27 בנובמבר 1983) היא עיתונאית, פובליציסטית ומגישת טלוויזיה ישראלית.
מגישה את תוכנית 'ישראל הבוקר' בערוץ עכשיו 14. בעבר הגישה את מהדורת "חדשות הלילה".
מאיר נולדה וגדלה בקרני שומרון למשפחה דתית לאומית.
נכדתם של ליאון ושולמית רויטמן חברי המחתרת היהודית צרפתית.
מאיר עשתה שירות לאומי במשך כשנתיים.
לאחר מכן הייתה שליחת הסוכנות היהודית בדרום אפריקה ובאנגליה מטעם "הסמינרים הציוניים" ומדריכה ביד יצחק בן-צבי.
מאיר למדה לתואר ראשון בגאוגרפיה ואיכות הסביבה באוניברסיטת תל אביב, וקיבלה תעודה בתקשורת מבית ספר כותרת בשילוב אוניברסיטת תל אביב ולאחריה הצטרפה לעולם התקשורת.
ב-2007 עבדה בערוץ 10 כתחקירנית בתוכנית חמש עם רפי רשף.
ב-2008 עבדה כתחקירנית בתוכנית "הבוקר של קשת", בהגשת אורן וייגנפלד ולינוי בר גפן בזכיינית המתחרה "קשת" במסגרת שידורי ערוץ 2. ב-2009 עבדה כרכזת מערכת בתוכנית האקטואליה "סטטוס" בערוץ 3 בכבלים בהגשת עידן קוולר וקרנית גולדווסר.
ב-2011 החלה לשמש כתבת במדור יהדות של אתר ynet.
היא שימשה כתבת במגזין "פנימה".
מאיר התנדבה במשך חמש שנים במגן דוד אדום ובאיל"ן שלוש שנים.
בשנת 2014 נמנתה מאיר על מקימי ערוץ 20. היא החלה כמנהלת לוח שידורים ורכזת תוכן בערוץ ולאחר מכן כתבת התיישבות.
בהמשך הגישה את התוכנית "עכשיו בוקר" ושימשה מגישה מחליפה בתוכניות אקטואליה בהן "זמן כנסת" "עכשו לילה" ומהדורת החדשות המרכזית של ערוץ 20.
עם מעבר הערוץ לאפיק 14, הגישה את התוכנית "שלוש" ואת התוכנית "שבע" לצדו של יעקב ברדוגו.
כיום היא מגישה בערוץ את תוכנית האקטואליה "ישראל הבוקר", כאשר בעבר הגישה אותה לצדו של שי גולדן.
היא מפרסמת מאמרי דעה באתר ערוץ 7.
בשנת 2025 נכללה ברשימת 45 הנשים המשפיעות של המגזר (הדתי לאומי) בעיתון "מקור ראשון".
מאיר נשואה לאיש קבע אם לחמישה ומתגוררת ביקיר.
טל טובה פטלון (נולדה ב-19 במאי 1974, כ"ז באייר ה'תשל"ד) היא רופאה וחוקרת ישראלית, שכיהנה כמומחית המחקר והפיתוח בקבוצת מכבי שירותי בריאות.
בתפקידה הקודם שימשה כמנהלת מכון המחקר והחדשנות של מכבי שירותי בריאות - מכון קאהן-סגול-מכבי (KSM).
פטלון היא יזמית הייטק, עורכת דין, מגשרת, ויועצת לפיתוח טכנולוגיות רפואיות המשלבות בינה מלאכותית.
היא אוזכרה בכתבה של מגזין Nature אודות נשים המשפיעות על המחקר הרפואי בעולם.
היא קלינאית פעילה מומחית ברפואת משפחה ורפואה דחופה.
היא גם כותבת באופן קבוע לירחון פורבס האמריקני בנושאי חדשנות ורפואה, וחלק ממאמריה זכו לאות "בחירת העורך".
ד"ר פטלון היא מייסדת ומנכ"לית חברת Medāna, העוסקת ביישומי בינה מלאכותית ברפואה ומגישה את הפודקאסט "עניין של חיים ומוות", שבו היא מארחת רופאים, חוקרים, ובכירים בתחום הטכנולוגיה והחדשנות ברפואה.
היא גם מרצה לבריאות, ביג דאטה ואתיקה.
שימשה ראש היחידה לטיפול פליאטיבי במרכז הרפואי וולפסון, וניהלה את מחלקת החדשנות בבית החולים אסותא אשדוד.
פטלון נולדה בתל אביב-יפו, גדלה והתחנכה בחולון, ובצעירותה הייתה פעילה חברתית.
את שירותה הצבאי החלה כמורה חיילת, והשתחררה בדרגת סגן בשנת 1995.
בשנת 2002 השלימה לימודי רפואה באוניברסיטת זמלווייס בבודפשט הונגריה, וקיבלה תואר דוקטור לרפואה.
היא בעלת תואר מומחה ברפואת משפחה ורפואה דחופה, לצד תעודה ברפואה פליאטיבית מאוניברסיטת תל אביב.
בשנת 2007 קיבלה תואר ראשון במשפטים מהקריה האקדמית אונו והיא בעלת רישיון עריכת דין.
התמחתה בדיני נזיקין ורשלנות רפואית במשרד שחל את האזרחי.
היא מוסמכת בגישור משפטי ממכללת גומא.
לפטלון תואר מוסמך במנהל עסקים בחדשנות בבריאות מאוניברסיטת רייכמן.
בשנת 2022 השלימה לימודי תעודה בבית הספר לרפואה של הרווארד בתחומי טכנולוגיות ריצוף ובדיקות גנטיות, כמו גם בטיפולים חדשים למחלות דלקתיות, אוטואימוניות ואלרגיות.
בשנת 2005 החלה לעבוד כרופאת משפחה בשירותי בריאות כללית, ולאחר מכן שימשה כרופאה לרפואה דחופה במרכז הרפואי וולפסון.
בהמשך הקימה את היחידה הראשונה לטיפול פליאטיבי במסגרת רפואה דחופה במרכז הרפואי וולפסון.
תחת ניהולה ובתרומות, לרבות מטעם האגודה למלחמה בסרטן, הוקם חדר ייעודי לטיפול תומך במסגרת המחלקה לרפואה דחופה, במטרה לתת טיפול מולטי-דיסציפלינרי בשער בית החולים למטופלים הזקוקים לטיפול תומך.
בשנת 2017 ניהלה את המחלקה לאשפוז יום במרכז הרפואי וולפסון.
בשנת 2011 הקימה את "קרוב, טיפול פליאטיבי בע"מ", חברה לתועלת הציבור לקידום יוזמות טיפול פליאטיבי, תוך שימת דגש על טיפול חמלה בסוף החיים.
בשנת 2018 התמנתה לראש מחלקת חדשנות בבית החולים האוניברסיטאי אסותא אשדוד, שם שימשה גם כרופאה בכירה במחלקה לרפואה דחופה.
משנת 2022 מנחה ד"ר פטלון את הפודקאסט "עניין של חיים ומוות", שבו היא חוקרת אתגרים והתפתחויות שונות בתחומי המדע, טכנולוגיה, כלכלה, פיננסים, בינה מלאכותית מחקרית ומדיה.
בין אורחי הפודקאסט הבולטים, הכלכלן פרופ' נוריאל רוביני, האסטרופיזיקאי הישראלי-אמריקני פרופ' אבי לייב וראש "המוסד" לשעבר, יוסי כהן.
ד"ר פטלון גם כותבת לפורבס האמריקאי, על בריאות, טכנולוגיה וחדשנות.
על חלק ממאמריה זכתה באות "בחירת העורך".
בשנת 2023 שימשה כמרצה באוניברסיטת רייכמן, לקשר שבין בריאות, ביג-דאטה ואתיקה.
בשנת 2024 נבחרה ד"ר טל פטלון לפרויקט PowerWomen של מגזין פורבס ישראל, המוקדש לנשים המובילות בתחומי הבריאות, הטכנולוגיה והעסקים.
מכון המחקר והחדשנות של מכבי שירותי בריאות, קאהן-סגול-מכבי (KSM)
משנת 2020 עד סוף 2024, פטלון כיהנה כראש מכון המחקר והחדשנות של מכבי שירותי בריאות, מכון קאהן-סגול-מכבי, שם היא הובילה יוזמות במחקר, בפיתוח ובמדיניות בריאות בינלאומית.
במסגרת תפקידה ניהלה את מאגר הדגימות הביולוגיות הגדול בישראל "טיפה למחקר".
תחת ניהולה, עמד המכון בראש מחקרים פורצי דרך המשלבים בינה מלאכותית, מתודולוגיות חדשניות באפידמיולוגיה ומידול ביוסטטיסטי, גנטיקה ומחקרים קליניים, שהובילו שינויים בתחום הטיפול הרפואי ומדיניות הבריאות.
במהלך מגפת הקורונה, ד"ר פטלון מילאה תפקיד בעיצוב מדיניות הבריאות ובטיפוח שיתופי פעולה בינלאומיים למאבק במשבר.
היא הובילה את מחקרי הנתונים של המכון שסיפקו תובנות חדשות לגבי חסינות טבעית, הדבקות ילדים, מדדי עומס ויראלי ועוד, שאפשרו ניהול מבוסס נתונים של המגפה.
טבעה את המינוח Small-Big-Data, גישה מחקרית של מעגל היזון חוזר בין תובנות מנתוני עתק למומחים קליניים אשר מטייבים אותן.
תחת הנהגתה, מחקרים פורצי הדרך של מכון KSM סייעו בעיצוב מדיניות בריאות גלובלית, לרבות בבית הלבן ושיפרו את הידע בתחומי חדשנות ברפואה.
ד"ר פטלון הובילה בניית תשתית מחשוב מתקדמת ומאובטחת אשר מאפשרת מחקרי multi-Omics עתירי נתונים.
במסגרת כך הפכה את מכון המחקר של מכבי לבין המתקדמים בעולם במחקרי בריאות על גבי תשתיות ענן, המצוידות בכלים טכנולוגיים מתקדמים לתמיכה בפיתוח מודלי בינה מלאכותית.
ד"ר פטלון ייסדה שותפויות מוצלחות רבות עם מנהיגים עולמיים ואנשי תעשייה בולטים בתחום הבריאות העולמית, לרבות הובלת הסכמים אסטרטגיים למחקר רפואי משותף עם איחוד האמירויות ובחריין.
מנהלת המחקר והפיתוח מכבי שירותי בריאות
ב-2024 מונתה למנהלת המחקר והפיתוח במכבי שירותי בריאות.
מחקרים בנושא מגפת הקורונה - מחקרים על הדבקה חוזרת בילדים, הדבקה חוזרת במבוגרים, חיסון טבעי, תרומת מנת החיסון השלישית (בוסטר), דעיכת השפעת החיסון השלישי, יעילות מנת חיסון רביעית בהשוואה למנת חיסון שלישית והשפעת החיסון על הדבקה תוך ביתית.
מחקר בנושא אבעבועות הקוף - בשנת 2023, פורסמו מחקרים בנושא מחלת אבעבועות הקוף שהתפרצה בישראל.
Parvovirus B19 - בשנת 2023, הובילה פטלון מחקר, אשר פורסם בכתב העת המדעי Viruses, שחשף לראשונה התפרצות מחודשת של נגיף בשם "Parvovirus B19".
ממצאי המחקר מראים כי ישראל נמצאה, נכון לשנת 2023, בעיצומה של ההתפרצות הגדולה והארוכה ביותר של הנגיף, שדווחה עד כה.
טל ירימי (נולד ב-26 בדצמבר 1976) הוא שחקן, זמר, ויוצר ישראלי.
בעלים של סוכנות השחקנים Yarimi Rubinstein ובית הספר למשחק מול מצלמה ReActing Studio בתל אביב.
בגיל 22 החל לימודי משחק במכינה בבית ספר למשחק של יורם לוינשטיין, לאחר מכן המשיך ל-3 שנים בבית הספר הגבוה לאמנויות הבמה בבית צבי.
ירימי מיד עם שחרורו מהצבא החל ללמוד פיתוח קול אצל נירה גל.
כשירימי למד בתיכון השתתף בלהקה ביבנה שקראו לה "סתם תוכי", זו הייתה להקת רוק וירימי ניגן על קלידים.
"שמש" – שיחק בתפקיד אורח בעונה השנייה גילם את אלי, חבר של מנו מהאוניברסיטה.
"20 פלוס" – התארח בעונה השנייה גילם בחור שבא לחפש דירה לגור בה.
"טיפול נמרץ" – שיחק בתפקיד אורח גילם את דותן.
"שנת אפס" – גילם חוקר משטרה.
"האלופה" – השתתף בעונה השנייה גילם את דמותו של דורי בראל.
"חצויה" – שיחק ב-2 העונות של הסדרה בתפקיד אדוארד יוליס.
"רמזור" – התארח בעונה הרביעית גילם את אילוז.
ירימי גם השתתף בפרסומת רבות בניהם: "נגב קרמיקה", "ביטוח ישיר", "זוגלובק", ו"פלאפון".
ירימי דגמן עבור חברת דלתא בין השנים 2017-2020
בתיאטרון הבימה שיחק בהצגות: "פרפרים חופשיים", "אכזר ורחום"," שלוש נשים גבוהות ו"הלהקה".
בתיאטרון אורנה פורת לילדים שיחק במחזה "מעלה קרחות".
שיחק בתפקיד אהרון הכהן והמספר בהצגת המחול " נסיך מצרים " של התיאטרון הארצי .
שיחק את שירחאן במחזמר ספר הג'ונגל שביים אמיר פיי גוטמן
שיחק בתפקיד ראשי במחזה "בלדה ספרדית" בתיאטרון באר שבע במאי יורם פאלק.
ירימי יצר ושר את השירים "איתך או בלעדייך", ו"כל היום (היא רוצה רק אהבה) אשר הופיעו בפסקול הסדרה "האלופה 2" בנוסף הוציא בינואר 2025 לרדיו שיר בכורה בשם "842" .
ירימי נשוי לחגי והם מתגוררים בתל אביב .
ירימי הוא מורה למשחק מול מצלמה ובעליו של Yarimi Rubinstein ייצוג שחקנים ובית הספר למשחק מול מצלמה ReActing Studio.
בין תלמידיו שלמדו אצלו משחק השחקן אופק פסח.
עידו אליאלי, אלעד גיטלמכר, ליה אללוף, מוצרט כתילאת, לב רודניצקי, שלומי יפרח ועוד.
טל מלר (נולדה ב-15 ביולי 1968) היא פרופסור חבר לסוציולוגיה במכללה האקדמית צפת.
תחומי התמחותה כוללים לימודי מגדר, נשים פלסטיניות אזרחיות ישראל, תהליכי עיור בחברה הערבית-פלסטינית בישראל ואלימות נגד נשים.
בשנת 1986 סיימה את לימודיה בתיכון חוגים.
בשנים 1990-1993 למדה לתואר ראשון בסוציולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
בשנים 1994-1999 למדה לתואר שני בסוציולוגיה באוניברסיטת תל אביב.
שלה, שנכתבה בהנחיית פרופ' חנה הרצוג ופרופ' משה שוקד עסקה בבחירת בן זוג בקרב פלסטיניות משכילות אזרחיות ישראל.
בשנים 2005-2012 למדה תואר שלישי בלימודי מגדר באוניברסיטת בר-אילן.
עבודת הדוקטורט שלה עסקה בקשרים בין אימהות חד-הוריות פלסטיניות לבין משפחותיהן המורחבות.
במהלך לימודיה ובמקביל להם שימשה מלר שנים רבות כמנחה בקורסים בסוציולוגיה באוניברסיטה הפתוחה.
לאחר סיום לימודיה התקבלה כמרצה במכללה האקדמית צפת ובשנת 2024 התמנתה לפרופסור חבר שם.
מלר מתמקדת במחקרה בנשים פלסטיניות אזרחיות ישראל, ביחסים משפחתיים ובשוק העבודה.
בתחילת דרכה המחקרית התמקדה בחייהן ומצבן של אמהות יחידניות (גרושות, פרודות ואלמנות) פלסטיניות אזרחיות ישראל – במורכבות חייהן ויחסיהן המשפחתיים והמשא ומתן שהן עורכות מול מבנים משפחתיים וחברתיים שונים.
בהמשך, הרחיבה את מחקריה לתבניות משפחתיות בחברה הערבית-פלסטינית בישראל.
מחקרה שדן בקשת הרחבה של מבני המשפחה העכשוויים שעלו בהקשר של תהליכי שינוי בתחומי החינוך, התעסוקה ומקום המגורים וההבנה כי בחברה מתקיימים מבני משפחה מגוונים, התפרסם בשנת 2017 בכתב העת Marriage & Family Review, וזכה לציטוטים רבים.
במחקריה בחנה תהליכי התמקמות של נשים פלסטיניות אזרחיות ישראל בעלות השכלה אקדמית וללא השכלה אקדמית, המנהלות משא ומתן - מול מבנה הזדמנויות התעסוקה ומול רשויות הרווחה, לחציית גבולות לאומיים, מרחביים ומגדריים, כדי להרחיב את מבנה ההזדמנויות הנגיש להן, לאתגר שייכות ואי-שייכות, ולהרחיב את השליטה שלהן במשאבים חומריים.
בניגוד לדעות קודמות על הניידות המרחבית המצמצמת את הגירתן של נשים ערביות-פלסטיניות, גילתה מלר שנשים ערביות-פלסטיניות רווקות ונשואות מהגרות לאזורים הדרומיים של המדינה בחיפוש אחר עבודה.
ניידות מרחבית כזו מאפשרת להן לטפל במשפחתן הגרעינית במקום הרחוק מהפיקוח של משפחותיהן המורחבות, ולהקדיש את עצמן לבניית קריירות בסביבה לא מוכרת.
במחקרה זה של הגירה עקב רה-לוקיישן הקשור לעבודה (ולא נישואין או לימודים אקדמיים).
במחקרי ההמשך שלה, העמיקה את ניתוח הקשר ההדדי בין יחסי משפחה והזדמנויות תעסוקה לנשים ערביות-פלסטיניות ותהליכים של חציית גבולות מרחביים, מגדריים ולאומיים שנשים עורכות בהשתלבותן התעסוקתית.
לאחרונה, התמקד מחקרה בשוטרות ערביות שהצטרפו למשטרת ישראל במסגרת מדיניות מגוון.
בעקבות משבר הקורונה, החלה לערוך מחקר איכותני המתמקד בחוויה של הלמידה מרחוק בקרב סטודנטיות ערביות במכללת צפת תוך התמקדות בקשר שבין היחסים המשפחתיים, התעסוקה והלמידה במרחב הביתי.
בנוסף, השתתפה בעריכת סקר בין-לאומי, שנערך במקביל ב-26 מדינות, לגבי ההשפעה שיש למשבר הקורונה על חיי הסטודנטים (מגורים, תעסוקה, רווחה נפשית, הרגלי בריאות, חיי חברה, משפחה וזוגיות ועוד).
תחום מחקרי נוסף שבו היא מתמקדת בשנים האחרונות קשור לאלימות כלכלית כלפי נשים ערביות-פלסטיניות ובפרט לסוגיות של חובות כפויים המופנים לנשים מצד בני זוג או בני זוג לשעבר, וכן אלימות של ילדים בוגרים כלפי אימהותיהן.
טל מלר, שוליות מרובה: אימהות יחידנית בחברה הפלסטינית בישראל, תל אביב, רסלינג, 2017.
מלר כתבה יותר מ-50 מאמרים אקדמיים בתחומי התמחותה.