tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
רון פול/אנדרה מרו - המפלגה הליברטריאנית: קראו למדיניות בדלנית ולסיום מעורבות המדינה בחינוך.
במהלך הבחירות, בוש ניסה להציג את דוקאקיס כ"ליברל ממסצ'וסטס" שהחזיק בדעות שמאליות ולא הגיוניות.
דוקאקיס הותקף על התנגדותו לחיוב כל בתי הספר לקרוא את שבועת האמונים לארצות הברית ועל חברותו באיגוד זכויות האזרח האמריקני.
בוש גם האשים את דוקאקיס בהשקפות חוץ ש"נולדו בהארוורד"- רמז לאליטיזם, לכאורה, של דוקאקיס.
הדמוקרטים ניסו לקשור את בוש לשערוריות בממשל רייגן, כמו פרשת איראן-קונטראס וטענו שהרפובליקנים פזיזים מדי במדיניות החוץ שלהם.
אחת מהסיבות שבוש בחר בדן קווייל, הייתה כדי למשוך מצביעים צעירים.
אולם קווייל הלא מנוסה אמר כמה אמרות מביכות, שגרמו למטה דוקאקיס לתקוף אותו ולהכריז שאינו מתאים להיות הבא בתור לתפקיד הנשיא.
במהלך העימות בינו לבין בנטסן, קווייל ניסה להתחמק מההאשמות הללו וטען שניסיונו הוא בדיוק כמו הניסיון שהיה לג'ון קנדי במהלך מסעו לנשיאות.
לכך הגיב בנטסן ב"סנאטור, שירתתי יחד עם ג'ק קנדי.
ג'ק קנדי היה חבר שלי.
לאחר שקווייל מחה על הדברים הללו, בנטסן טען שקווייל היה זה שבחר להשוות, ושההשוואה אינה במקום.
אף על פי כן, למרות פגיעה במעמדו של קווייל, ההובלה של בוש לא הפסיקה.
הרפובליקנים הציגו את כישלונו של דוקאקיס בניקוי מפרץ בוסטון.
בעימותים, אף על פי שדוקאקיס הצליח בעימות הראשון, בשני בוש ניצח אותו.
דוקאקיס חלה בשפעת באותו יום והופעתו בעימות גרמה לו להיות מוצג כקריר ומתנשא.
הרגע הכי זכור קרה כשנשאל האם יתמוך בעונש המוות (לו התנגד) אם אשתו תיאנס ותירצח.
בוש זכה ברוב הקולות וב-40 מהמדינות בקרב הקול האלקטורלי בבחירות שנערכו ב-8 בנובמבר.
גם במדינות כגון קנזס, דקוטה הדרומית ומונטנה, הרפובליקניות, ההצבעה הייתה הרבה יותר צמודה - עקב המיתון החקלאי בתקופת רייגן.
התמיכה הכי גדולה בבוש התרחשה בדרום.
למרות בנטסן, בוש זכה בטקסס בצורה החלטית.
מדינות אלו הן ורמונט, מיין, קונטיקט, ניו ג'רזי, דלאוור, מרילנד, אילינוי וקליפורניה.
הוא זכה ב-53.4% מהקולות - אחוז שאחריו אף מועמד לא עקף אותו.
הוא גם היה המועמד האחרון שזכה ברוב הקולות עד לבנו ב-2004. אלו היו הבחירות האחרונות בהן הרפובליקנים זכו ברוב האלקטורים הצפוניים.
המועמד לנשיאות מפלגה מדינה מספר האלקטורים השותף מדינת השותף מספר האלקטורים של השותף ג'ורג' הרברט ווקר בוש רפובליקנית טקסס 426 דן קווייל אינדיאנה 426 מייקל דוקאקיס דמוקרטית מסצ'וסטס 111 לויד בנטסן טקסס 111לויד בנטסןדמוקרטיתטקסס1מייקל דוקאקיסמסצ'וסטס1 רון פול ליברטריאנית טקסס 0 אנדרו מארו אלסקה 0לנורה פולאניהברית החדשהפנסילבניה0השתנה ממדינה למדינהמשתנה0
הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016 נערכו ביום שלישי, 8 בנובמבר 2016, בחירות אלו היו הבחירות לנשיאות ארצות הברית ה-58 במספר ובהן ניצח דונלד טראמפ לאחר שקיבל 304 אלקטורים שהספיקו להבטיח את בחירתו לנשיא ה-45, ואת בחירתו של מייק פנס לסגן הנשיא ה-48 של ארצות הברית.
שני המועמדים הבולטים במערכת הבחירות היו טראמפ מהמפלגה הרפובליקנית והילרי קלינטון מהמפלגה הדמוקרטית.
הייתה זו הפעם הראשונה בה אישה התמודדה כמועמדת אחת המפלגות הגדולות.
בין המועמדים הנוספים: גארי ג'ונסון מהמפלגה הליברטריאנית, ג'יל שטיין מהמפלגה הירוקה, דארל קאסל ממפלגת החוקה, והמועמד העצמאי, אוון מקמלין.
הייתה זו הפעם החמישית בהיסטוריה האמריקאית שבה המועמד המנצח זכה בפחות קולות מהמועמד המפסיד (לאחר בחירות 1824, 1876, 1888 ו-2000).
הניצחון של טראמפ בבחירות אלה הוא מהמפתיעים ביותר בהיסטוריה, שכן כל הפרשנים והסקרים צפו ניצחון גדול לקלינטון בקולות ובאלקטורים.
תוצאת הבחירות נקבעה על פי מספר האלקטורים שבהם זכה כל מועמד.
הקצאת מספר האלקטורים לכל מדינה נקבעה בהתאם למפקד האוכלוסין של ארצות הברית משנת 2010. הנשיא הנבחר וסגן הנשיא הנבחר הושבעו לתפקיד ב-20 בינואר 2017.
דונלד טראמפ – איש עסקים ואיל נדל"ן מניו יורק.
מועמדי המפלגה הרפובליקנית, 2016 לנשיאותלסגן הנשיא יושב ראשארגון טראמפ(1971 ואילך) מושל מדינת אינדיאנה (2013–2017)סיסמת הבחירות: "Make America Great Again"
ג'ב בוש – מושל מדינת פלורידה לשעבר, בנו של הנשיא ה-41, ג'ורג' הרברט ווקר בוש ואחיו של הנשיא ה-43, ג'ורג' ווקר בוש (פרש מהמרוץ ב-20 בפברואר 2016. תמך בטד קרוז במהלך הפריימריז).
בובי ג'ינדאל – מושל מדינת לואיזיאנה (פרש מהמרוץ ב-17 בנובמבר 2015).
לינדזי גרהאם – סנאטור מטעם דרום קרוליינה מאז 2003 (פרש מהמרוץ ב-21 בדצמבר 2015. תמך בג'ב בוש ובטד קרוז במהלך הפריימריז).
מייק האקבי – מושל מדינת ארקנסו לשעבר ומתמודד בפריימריז לנשיאות ב-2008 (פרש מהמרוץ ב-1 בפברואר 2016. תמך בדונלד טראמפ במהלך הפריימריז).
סקוט ווקר – מושל מדינת ויסקונסין מאז 2011 (פרש מהמרוץ ב-21 בספטמבר 2015. תמך בטד קרוז במהלך הפריימריז).
כריס כריסטי – מושל מדינת ניו ג'רזי מאז 2009 (פרש מהמרוץ ב-10 בפברואר 2016. תמך בדונלד טראמפ במהלך הפריימריז).
ריק סנטורום – סנאטור מטעם פנסילבניה לשעבר ומתמודד בפריימריז לנשיאות ב-2012 (פרש מהמרוץ ב-3 בפברואר 2016. תמך במרקו רוביו במהלך הפריימריז).
ראנד פול – סנאטור מטעם קנטקי מ-2011 (פרש מהמרוץ ב-3 בפברואר 2016).
ג'ורג' פטאקי – מושל מדינת ניו יורק בשנים 1995–2006 (פרש מהמרוץ ב-29 בדצמבר 2015. תמך במרקו רוביו ובג'ון קייסיק במהלך הפריימריז).
קרלי פיורינה – מנכ"לית היולט פקארד בין השנים 2000–2005 (פרשה מהמרוץ ב-10 בפברואר 2016. תמכה בטד קרוז במהלך הפריימריז).
ריק פרי – מושל טקסס בשנים 2000–2015 ומתמודד בבחירות המקדימות של המפלגה הרפובליקנית ב-2012 (פרש מהמרוץ ב-11 בספטמבר 2015. תמך בטד קרוז במהלך הפריימריז).
בן קרסון – סופר ורופא, מנהל לשעבר במחלקת הילדים הנוירוכירורגית בבית החולים ג'ון הופקינס, מרילנד (פרש מהמרוץ ב-4 במרץ 2016. תמך בדונלד טראמפ במהלך הפריימריז).
מרקו רוביו – סנאטור מטעם מדינת פלורידה מאז שנת 2011 (פרש מהמרוץ ב-15 במרץ 2016).
הילרי קלינטון – מזכירת המדינה בשנים 2009–2013, כיהנה כסנאטורית מטעם ניו יורק בשנים 2001–2009. התמודדה בבחירות המקדימות של המפלגה הדמוקרטית לקראת הבחירות לנשיאות ארצות הברית 2008. הייתה הגברת הראשונה של ארצות הברית בתקופת כהונתו של בעלה ביל קלינטון כנשיא בשנים 1993–2001.
מועמדי המפלגה הדמוקרטית, 2016 לנשיאותלסגן הנשיא מזכירת המדינה של ארצות הברית ה-67(2009–2013) סנאטור מטעם מדינת וירג'יניה (2013–מכהן)סיסמת הבחירות: Stronger Together
מרטין אומאלי – ראש עיריית בולטימור לשעבר ומושל מדינת מרילנד בשנים 2007–2015 (פרש מהמרוץ ב-1 בפברואר 2016 לאחר אסיפות הבחירה באיווה.
תמך בהילרי קלינטון ב-9 ביוני 2016).
ג'ים וב – קצין מארינס בדרגת קפטן, סופר וסנאטור מטעם מדינת וירג'יניה בשנים 2007–2013 (פרש מהמרוץ ב-20 באוקטובר 2015).
ברני סנדרס – סנאטור עצמאי מטעם ורמונט מאז 2007. כיהן כחבר בית הנבחרים וכראש עיריית ברלינגטון (פרש מהמרוץ ותמך בהילרי קלינטון ב-12 ביולי 2016).
לינקולן צ'ייפי – סנאטור רפובליקני לשעבר מטעם רוד איילנד ומושל המדינה (כעצמאי) בשנים 2011–2015. הצטרף למפלגה הדמוקרטית ב-2013 (פרש מהמרוץ ב-23 באוקטובר 2015).
אוון מקמלין (מועמד שמרן עצמאי)
ב-3 באוגוסט 2015 התקיים המפגש הראשון של המועמדים במפלגה הרפובליקנית שנערך בניו המפשייר ובו יכלו המצביעים להכיר את רוב המועמדים.
שלושה מועמדים, טראמפ, גילמור והאקבי לא נכחו בעימות.
ב-6 באוגוסט 2015 נערך עימות הבחירות הראשון בין המתמודדים ששודר בערוץ פוקס ניוז, בהנחיית מייגן קלי, ברט בייר וכריס וולאס.
העימות חולק לשתי קבוצות, העימות המרכזי שנערך בפריים טיים וכלל את עשרת המועמדים שזכו לשיעורי התמיכה הגבוהים ביותר בסקרי הבחירות.
העימות זכה לצפיית שיא עבור משדר בערוץ כבלים שאינו משדר ספורט.
לפניו התקיים העימות המשני, ובו המועמדים שסיימו לאחר עשרת הראשונים בסקר.
ב-16 בספטמבר 2015 נערך העימות השני על ידי רשת סי אן אן, שהתקיים בספרייה הנשיאותית על שם רונלד רייגן שבסימי ואלי, קליפורניה.
בעימות נכחו אחד עשר המועמדים המובילים, מאחר שקרלי פיורינה קיבלה תוצאות טובות דיין בסקרים לאחר הופעתה בעימות המשני.
כחמישה ימים לאחר מכן פרש סקוט ווקר מהמרוץ.
גם לפני העימות הזה התקיים עימות משני בין המועמדים שלא הובילו בסקרים.
ב-28 באוקטובר 2015 נערך העימות השלישי על ידי רשת CNBC, שהתקיים בבולדר, קולורדו.
העימות היה המשדר הנצפה ביותר בתולדות הרשת.
במהלך העימות ביקרו המועמדים את מנחי העימות ואת הרשת על מה שלטענתם היה חוסר הוגנות והטיה בשאלות שהופנו כלפיהם.
לאחר העימות הודיע יו"ר הוועידה הרפובליקנית הלאומית, ריינס פריבס, על השעיית ההתקשרות עם רשת NBC News, חברת האם של CNBC, בעקבות הביקורת על ניהול העימות וסוג השאלות.
ב-10 בנובמבר 2015 נערך העימות הרביעי על ידי רשת FOX Business במילווקי, ויסקונסין.
ב-15 בדצמבר 2015 נערך העימות החמישי בלאס וגאס, על ידי רשת CNN בהנחיית ג'ייק טאפר.
ב-14 בינואר 2016 נערך העימות השישי על ידי רשת FOX Business בצ'ארלסטון, קרוליינה הדרומית.
ב-28 בינואר 2016 נערך העימות השביעי והאחרון לפני אסיפות הבחירה באיווה על ידי רשת פוקס ניוז, ובפעם זו ללא המועמד המוביל באותה עת, דונלד טראמפ, שהחליט לא להשתתף, בשל סכסוך עם מגישת העימות מייגן קלי.
ב-6 בפברואר 2016 נערך העימות השמיני והאחרון לפני הפריימריז בניו המפשייר על ידי רשת ABC News בניו המפשייר.
ב-13 בפברואר 2016 נערך העימות התשיעי לפני הפריימריז בגרינוויל שבקרוליינה הדרומית על ידי רשת CBS News.
ב-25 בפברואר 2016 נערך העימות העשירי והאחרון לפני "יום שלישי הגדול" ביוסטון שבטקסס, על ידי רשת CNN בהנחיית וולף בליצר.
ב-3 במרץ 2016 נערך העימות ה-11 לפני "יום שבת הגדול" בדטרויט שבמישיגן, על ידי פוקס ניוז.
ב-10 במרץ 2016 נערך העימות ה-12 והאחרון במיאמי, פלורידה, על ידי CNN בהנחיית ג'ייק טאפר.
ב-13 באוקטובר 2015 נערך העימות הראשון בלאס וגאס שבנבדה על ידי רשת CNN בהנחיית אנדרסון קופר.
העימות כלל את כל חמשת המועמדים.
ב-14 בנובמבר 2015 נערך העימות השני באיווה על ידי רשת CBS News.
ב-19 בדצמבר 2015 נערך העימות השלישי בניו המפשייר על ידי רשת ABC News.
ב-17 בינואר 2016 נערך העימות הרביעי באיווה על ידי רשת NBC News.
ב-4 בפברואר 2016 נערך העימות החמישי בניו המפשייר על ידי רשת MSNBC, בהנחיית צ'אק טוד ורייצ'ל מדאו.
ב-11 בפברואר 2016 נערך העימות השישי במילווקי, ויסקונסין על ידי רשת PBS.
ב-6 במרץ 2016 נערך העימות השביעי בפלינט, מישיגן, על ידי רשת CNN בהנחיית אנדרסון קופר.
ב-14 באפריל 2016 נערך העימות השמיני והאחרון בברוקלין, ניו יורק, על ידי רשת CNN בהנחיית וולף בליצר.
הוועידה הרפובליקנית הלאומית נערכה בקוויקן לואנס ארנה שבקליבלנד, אוהיו, בין הימים 18–21 ביולי 2016. מספר רפובליקאים בולטים כמו הנשיאים לבית בוש והמועמדים בבחירות הקודמות ג'ון מקיין ומיט רומני נעדרו מהוועידה.
הוועידה הדמוקרטית הלאומית נערכה בוולס פארגו סנטר שבפילדלפיה, פנסילבניה, בין הימים 25–28 ביולי 2016.
הוועדה לעימותים נשיאותיים ׂׂׂ(Commission on Presidential Debates) קבעה שלושה עימותי בחירות בין שני המועמדים מהמפלגות הגדולות ועימות נוסף בין המועמדים לסגן הנשיא.
26 בספטמבר 2016 - העימות הראשון בין המתמודדים לנשיאות ב"אוניברסיטת הופסטרה" שבהמפסטד, ניו יורק.
הונחה על ידי לסטר הולט מרשת NBC.
4 באוקטובר 2016 - העימות היחיד בין המתמודדים לסגן הנשיא, נערך בין מייק פנס מושל אינדיאנה הרפובליקני לטים קיין הסנאטור מווירג'יניה הדמוקרטי.
נערך באוניברסיטת לונגווד שבפארמוויל, וירג'יניה.
הנחתה את העימות אליין קיהאנו מרשת CBS News.
9 באוקטובר 2016 - עימות בפורמט "Town hall meeting" בין המועמדים לנשיאות.
היה זה עימות יוצא דופן - המתמודדים לא לחצו ידיים בפתיחתו והחליפו האשמות ועקיצות הדדיות.
בעימות זה קהל שכולו הורכב ממצביעים מתנדנדים הפנה 30 שאלות לשני המועמדים מתוך שאלות רבות שהועלו דרך האינטרנט ורשת הפייסבוק.
העימות נערך באוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס, מיזורי.
המנחים היו אנדרסון קופר מרשת CNN ומרתה רדאץ מרשת ABC News.
19 באוקטובר 2016 - העימות השלישי והאחרון בין המועמדים לנשיאות.
נערך באוניברסיטת נבדה, לאס וגאס.
המנחה היה כריס וולאס מרשת פוקס ניוז.
נושאי העימות שפורסמו מראש היו: בית המשפט העליון, מדיניות ההגירה, כלכלה, הכשירות לנשיאות, נקודות חמות ביחסי חוץ, וענייני החוב הלאומי של ארצות הברית.
בבחירות ניצח המועמד הרפובליקני דונלד טראמפ.
לפי תוצאות הבחירות, קלינטון זכתה במרב הקולות (popular vote) אולם טראמפ זכה ברוב האלקטורים.
בחלק מהמדינות האלקטורים מחויבים על פי חוק להציע למועמד שזכה ברוב הקולות במדינה, אולם לא בכולן.
מספר מדינות נותנות קנס של 1000 דולר לאלקטור "סורר" המצביע בניגוד לקולות הבוחרים.
במיין מחולקים שני אלקטורים למועמד שזכה ברוב מוחלט מבין המועמדים.
שאר האלקטורים ניתנים בכל מחוז בחירה לפי הזוכה ברוב באותו מחוז.
בנברסקה נהוגה שיטה דומה, אולם בבחירות אלו לא היה פיצול באלקטורים של מדינה זו.
הצבעות האלקטורים נערכו ב-19 בדצמבר 2016. במהלך ההצבעה, לראשונה מאז 1896, נרשמו מגוון הצבעות של "אלקטורים סוררים".
מתוך האלקטורים שהיו אמורים להיות לטובת המועמד הרפובליקני (306), שניים הצביעו אחרת - לטובת רון פול וג'ון קייסיק.
מועמד (מפלגה) סה"כאלקטורים מדינות סה"כ קולותמצביעים אחוזים דונלד טראמפ (המפלגה הרפובליקנית) 304 30
תוצאות לפי מדינה: (הצבעת האלקטורים)
קהיליית המודיעין של ארצות הברית של אמריקה הגיעה למסקנה רשמית כי ממשלת רוסיה התערבה בבחירות בארצות הברית ב-2016. הערכת קהיליית המודיעין הצהירה כי, "נשיא רוסיה ולדימיר פוטין הורה על ביצוע קמפיין השפעה בשנת 2016 המכוון לבחירות לנשיאות בארצות הברית.
מטרותיה של רוסיה היו לערער את אמון הציבור בהליך הדמוקרטי בארצות הברית, להשמיץ את מזכירת המדינה לשעבר והמועמדת הדמוקרטית, הילרי קלינטון, ולפגוע בסיכוי הבחירה שלה לנשיאות".
יתר על כן ציינה קהילת המודיעין כי "פוטין וממשלת רוסיה פיתחו העדפה ברורה לנשיא הנבחר דונלד טראמפ".
ההערכה המודיעינית נעשתה ברמת ודאות גבוהה.
משרד ראש המודיעין הלאומי (DNI), המייצג 17 סוכנויות המודיעין והמחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית (DHS) הצהירו במשותף כי רוסיה פרצה למחשבי הוועדה הדמוקרטית הלאומית (DNC) ולחשבון המייל של יושב-ראש הקמפיין של קלינטון, ג'ון פודסטה, והדליפה את המסמכים לוויקיליקס.
ראש המודיעין הלאומי, ג'יימס קלפר, העיד בתחילת ינואר 2017 בפני ועדת הסנאט כי רוסיה התערבה בבחירות 2016 על מנת להשפיע עליהן לטובתו של טראמפ ולפגוע בקלינטון; וכי כאשר העריכה מוסקבה כי קלינטון הייתה צפויה לזכות בבחירות, עברה מטרת הקמפיין לערער ולפגוע בנשיאות העתידית שלה.
הוא ציין גם שמעבר לפריצה ומתקפות סייבר, כלל קמפיין ההשפעה של רוסיה גם הפצת מידע מוטעה של חדשות מזויפות שהופץ לעיתים קרובות באמצעות הרשתות החברתיות, לצד שימוש בטרולים באינטרנט.
סוכנויות המודיעין האמריקאיות העריכו כי פוטין "הוביל באופן אישי" את המבצע החשאי והורה עליו.
ראש ה-CIA ג'ון ברנן, ראש ה-FBI ג'יימס קומי וראש המודיעין הלאומי ג'יימס קלפר הסכימו על "היקף, טבע והכוונה" של התערבות רוסיה כדי לסייע לטראמפ.
חברות אבטחת מידע ציינו כי מתקפות הסייבר בוצעו על ידי קבוצות המודיעין הרוסי Fancy Bear ו-Cozy Bear.
הקרמלין ממשיך להכחיש את מעורבותו במבצע זה.
הנשיא ברק אובמה השתמש, ב-31 באוקטובר 2016, בטלפון האדום בין מוסקבה לוושינגטון כדי ליצור קשר ישירות עם ולדימיר פוטין ולהדגיש את החשיבות וההשלכות של התקפות סייבר, ובפרט הזהיר מפני התקפות נוספות על מכונות הצבעה ביום הבחירות.
הנשיא אובמה הורה בדצמבר 2016 על עריכת דו"ח בנוגע להתערבות זרה בבחירות.
ועדות המודיעין של הסנאט ובית הנבחרים האמריקאיים פתחו בחקירה על התערבות רוסיה בבחירות לאחר מכן, וכן קשרי בכירים רוסים עם אנשים מהקמפיין במהלך הבחירות.
תחילה דחה הנשיא הנבחר דאז טראמפ את הדו"ח, ואמר כי הדמוקרטים מגיבים להפסדם בבחירות, ותקף את סוכנויות המודיעין האמריקאיות במהלך הצהרת צוות המעבר בין הממשלים.
ב-20 במרץ 2017 הודיע ראש ה-FBI דאז ג'יימס קומי כי הבולשת הפדרלית חוקרת את המעורבות הרוסית בבחירות, כולל תיאום פוטנציאלי בין ממשלת רוסיה לקמפיין של טראמפ.
ב-16 בפברואר 2018 הוגשו על ידי התובע המיוחד רוברט מולר כתבי אישום נגד 13 אזרחים רוסים ושלושה ארגונים רוסים.
האישומים כוללים בין השאר מזימה להונאת ארצות הברית, מזימה לביצוע הונאת רשת והונאת בנק וגנבת זהות בנסיבות מחמירות.
סגן התובע הכללי ציין כי לא נמצאו ראיות לקנוניה בין מטה טראמפ לרוסיה, וכן שחלק מהחברות החלו לפעול הרבה לפני שטראמפ הודיעעל מועמדותו, שהן תמכו גם בברני סנדרס, וגם ארגנו הפגנות גדולות כנגד טראמפ לאחר בחירתו ובמטרה לערער על לגיטימיות ניצחונו.
ב-18 באפריל 2019, מולר פרסם דו"ח העוסק בנושא.
בעדותו בקונגרס, התובע המיוחד מולר חזר על מסקנותיו שלפיהם הוא לא יכול לומר אם טראמפ לא עבר על החוק, והוסיף כי ניתן יהיה להעמידו לדין אחרי שיסיים את כהונתו.
"רוסיה התערבה בבחירות בצורה נרחבת, אך לא נמצאו ראיות לקנוניה", אמר.
הבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2020 נערכו ביום שלישי, 3 בנובמבר 2020 בחירות אלו היו הבחירות לנשיאות ארצות הברית ה-59 במספר ובהן ניצח ג'ו ביידן לאחר שקיבל 306 אלקטורים, שהבטיחו את בחירתו לנשיא ה-46, ואת בחירתה של קמלה האריס לסגנית הנשיא ה-49 של ארצות הברית.
ביידן היה לנשיא הראשון שנבחר על ידי למעלה מ-81 מיליון בוחרים (מספר שיא של בוחרים במועמד אחד), בבחירות שבהן נרשם שיא במספר המצביעים (כ-158 מיליון) ושיא באחוז הצבעה (כ-66%).
נוסף לכך, גם המועמד המפסיד דונלד טראמפ, זכה למספר הקולות הגבוה ביותר שקיבל אי פעם נשיא מכהן (למעלה מ-74 מיליון בוחרים).
שני המועמדים העיקריים במערכת הבחירות היו דונלד טראמפ, הנשיא ה-45 והמכהן מהמפלגה הרפובליקנית וביידן מהמפלגה הדמוקרטית.
ביידן וטראמפ היו המועמדים המבוגרים ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית לנשיאות מטעם המפלגות הגדולות.
ביידן היה בהשבעתו הנשיא המבוגר ביותר אי-פעם שנכנס לתפקידו וכן הנשיא הקתולי השני, כאשר הראשון היה הנשיא ג'ון פ.
מערכת הבחירות התנהלה בצל מגפת הקורונה שגבתה למעלה מ-200 אלף קורבנות בארצות הברית החל מאביב 2020.
כתוצאה מהמספר הרב של האנשים שהצביעו בהצבעה מוקדמת ובהצבעה בדואר, במספר מדינות מתנדנדות ספירת הקולות ארכה זמן רב ולכן פרסום התוצאות הסופיות של הבחירות התעכב.
כתוצאה מכך, שלא כמקובל, הכריזו רשתות החדשות בארצות הברית על המנצח בבחירות – ג'ו ביידן, רק לאחר 4 ימים, ב-7 בנובמבר.
לפני, במהלך ואחרי יום הבחירות, טראמפ ורפובליקנים רבים אחרים עסקו בניסיון אגרסיבי וחסר תקדים לערער על הבחירות ולבטל את תוצאותיהן, תוך טענה שקרית להונאת בחירות נרחבת וניסיון להשפיע על תהליך ספירת הקולות במדינות מתנדנדות.
פעולות אלה, תוארו על ידי גורמים רבים כניסיון הפיכה.
גורמים רשמיים בכל 50 המדינות הצהירו, כי לא נמצאו עדויות להונאות שיטתיות או אי סדרים בספירת הקולות במדינותיהם.
סוכנויות פדרליות המפקחות על התנהלות הבחירות ציינו כי היא הייתה מערכת הבחירות "המאובטחת ביותר בהיסטוריה האמריקאית".
טראמפ סירב לקבל את ניצחונו של ביידן ואף הכריז כי הוא המנצח בבחירות, והגיש מספר תביעות נגד האופן בו התנהלו הבחירות במספר מדינות - באריזונה, ג'ורג'יה, מישיגן, נבדה, פנסילבניה, ויסקונסין וטקסס.
ב-6 וב-7 בינואר 2021 ניהל הקונגרס את ספירת קולות חבר האלקטורים, שהופרעה אך לא סוכלה על ידי הסתערות על הקפיטול.
הנשיא הנבחר וסגנית הנשיא הנבחרת הושבעו לתפקיד ב-20 בינואר 2021.
סעיף 2 של חוקת ארצות הברית קובע כי מי שרוצה לשמש כנשיא ארצות הברית מחויב להיות אזרח יליד ארצות הברית, בן לפחות 35 ותושב ארצות הברית לפחות 14 שנים.
המועמדים לנשיאות מבקשים בדרך כלל את תמיכתה של אחת מהמפלגות בפוליטיקה האמריקאית.
המועמד לנשיאות בוחר את סגנו (למעט במפלגה הליברטריאנית, הממנה את מועמדה לתפקיד סגן הנשיא על ידי הצבעה של כמה אנשים ולא על ידי העדפת מועמד המפלגה לנשיאות).
הבחירות הכלליות בנובמבר הן בחירות עקיפות, שבהן מצביעים הבוחרים בעד רשימת חברים לחבר האלקטורים.
אלה יבחרו ישירות את הנשיא וסגנו ב-14 בדצמבר 2020. תוצאת הבחירות נקבעת על פי מספר האלקטורים שבהם זכה כל מועמד.
יש סך הכול 538 אלקטורים.
הקצאת מספר האלקטורים לכל מדינה היא על פי מספר חברי הקונגרס שלה (חברי בית הנבחרים והסנאט) ונקבעה בהתאם למפקד האוכלוסין של ארצות הברית משנת 2010. בנוסף, לבירה וושינגטון די.
יש שלושה אלקטורים, אף על פי שאינה חלק ממדינה (על פי התיקון ה-23 לחוקת ארצות הברית).
שיטת הבחירות לאלקטורים ב-48 מתוך 50 המדינות היא של "הזוכה לוקח הכול", כלומר המועמד שקיבל את מספר הקולות הגדול במדינה מקבל את כל האלקטורים שלה.
רק במדינות נברסקה ומיין האלקטורים מתחלקים על פי מחוזות הבחירה של בית הנבחרים כששני האלקטורים הנוספים הם בשיטת הזוכה לוקח הכול.
מגפת הקורונה היה נושא מרכזי בקמפיין הבחירות, כאשר האופן בו ממשל טראמפ בחר להתנהל במהלך התפרצות המגפה ספג ביקורת קשה.
באותה העת טראמפ הפיץ מסרים מעורבים על החשיבות שבחבישת מסכות פנים, והטיח ביקור בביידן ועיתונאים על כך שהם חבשו מסכות פנים, למרות שבהזדמנויות שונות הם גם עודד את השימוש בהן.
במהלך הקמפיין, טראמפ ערך אירועים רבים ברחבי ארצות הברית, כולל במוקדי התפרצות של המגפה, בהם הקהל לא חבש מסכות פנים ולא שמר על מרחק זה מזה, בעוד שהיו אף מקרים בהם טראמפ לעג לאלה שחבשו מסכות פנים.
במהלך התפרצות המגפה ביידן הביע תמיכה מפורשת בהרחבת המימון הפדרלי, כולל מימון במסגרת חוק הייצור לצורכי ביטחון, לעריכו תבדיקות, לרכישת ציוד הגנה אישי ולצורך מחקר.
במהלך קמפיין הבחירות טראמפ לקח קרדיט על ההתרחבות הכלכלית העקבית שהתרחשה בארצות הברית בשלוש השנים הראשונות בהן היה נשיא.
בנוסף טראמפ ציין כי ההתאוששות הכלכלית ברבעון השלישי של 2020, אשר בו התמ"ג גדל בשיעור שנתי של 33.1%, הייתה ראיה להצלחת המדיניות הכלכלית של ממשל טראמפ.
ביידן בתגובה ציין שהכלכלה האמריקנית הייתה איתנה בתקופת ממשל טרמפ כתוצאה מהפעילות של הממשל הדמוקטי לפני 2016, וכי טראמפ החריף את המצב הכלכלי בארצות הברית במהלך ההתפשטות של מגפת הקורונה, ושכתוצאה מכך 42 מיליון אמריקאים הפכו מובטלים.
חוק קיצוצי המס והעבודה של 2017 אשר הוריד את שיעור המיסים הנגבים מאמריקאים רבים הוריד את שיעור מס החברות מ-35% ל-21%, והיה מרכיב מרכזי במדיניות הכלכלית של ממשל טראמפ.
ביידן ויתר חברי המפלגה הדמוקרטית ציינו באותה העת שהקיצוצים הללו היטבו באופן בלתי הוגן עם המעמד הגבוה.
ביידן ציין שהוא מתכנן להעלות את המיסים של התאגידים ושל האוכלוסייה שמרוויחים מעל 400,000 דולרים בשנה, תוך שהוא יוודא ששיעור המיסים הנגבים מרוב האוכלוסייה יהיה נמוך יותר, ובמקביל יעלה את מס רווחי ההון לרמה מקסימלית של 39.6%.
בתגובה, טראמפ ציין שתוכניותיו של ביידן יובילו להרס של חשבונות פנסיה ולנפילת שוק המניות.
במהלך הקמפיין העמדות של טראמפ וביידן היו שונות באופן ניכר בכל הנוגע למדיניות הסביבתית.
טראמפ הצהיר שנושא ההתחממות הגלובלית הוא "מתיחה", למרות שבהזדמנויות מסוימות הוא גם ציין שמדובר בנושא רציני.
כמו כן טראמפ גינה במהלך הקמפיין גם את הסכם פריז של 2015 שנועד להוביל להפחתת פליטת גזי חממה וב-2017 אף פתח בהליך לפרישתה של ארצות הברית מההסכם.
ביידן ציין במהלך הקמפיין שהוא מעוניין שארצות הברית תהיה בהסכם והכריז על כך שיקצה שתי טריליון דולרים לצורך מאבק בשינויי האקלים.
במהלך הקמפיין ביידן לא הביע תמיכה מפורשת בכל העקרונות של הניו דיל הירוק.
ביידן ציין גם שהוא לא מתכנן לאסור ביצוע סדיקות הידראוליות אלא במקום זאת רק לאסור מתן אישור לביצוע סדיקות הידראוליות במיקומים חדשים בארצות הברית.
באחד מהדיונים בין טראמפ לביידן טראמפ ציין שביידן חותר איסור גורף על ביצוע סדיקות הידראוליות בכל ארצות הברית.
בנוסף לכך במהלך כהונת ממשל טראמפ בוטלו התקנים שהיו קיימים לגבי פליטת מתאן, והורחבה פעילות הכרייה בארצות הברית.
סוגיית שירותי הבריאות הייתה סוגיה שנוייה במחלוקת במיוחד בקמפיין הבחירות.
בעוד שביידן, וכמו גם מועמדים אחרים, הבטיחו לשמר את חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה, הידוע בעיקר כ"אובמה-קֶר", הפרוגרסיבים קראו להחליף את תעשיית הביטוח הפרטית במערכת ביטוח בריאות לאומית שתכסה את כל התושבים בארצות הברית.
התוכנית של ביידן כללה תמיכה ביצירת סוכנות ביטוח בריאות בניהול ממשלתי שתתחרה בחברות ביטוח הבריאות הפרטיות, והחזרת האפשרות לקבל ביטוח בריאות פרטי - אפשרות שהוסרה במסגרת חוק הפחתת המס של 2017, וכן החזרת המימון לארגון הורות מתוכננת.
מנגד, טראמפ הכריז על תוכניות לבטל את חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה, וכינה אותו "יקר מדי", אך הוא לא ציין מה יחליף אותו.
במהלך קמפיין הבחירות ממשל טראמפ ובכירים רפובליקנים מ-18 מדינות ניהלו תביעה בבית המשפט העליון של ארצות הברית במסגרתה הם דרשו שבית המשפט העליון יבטל לאלתר את חוק הגנת החולה וטיפול בר השגה.
הפרות סדר על רקע מתחים בין לבנים ושחורים
כתוצאה מרצח ג'ורג' פלויד ומקרים אחרים של אלימות משטרתית נגד אוכלוסייה אפרו-אמריקאית, בשילוב עם השפעות מגפת הקורונה, פרצו שורה של מחאות ותקופה ארוכה של הפרות סדר שהחלו באמצע 2020 על רקע מתחים בין לבנים ושחורים.
בהמשך תנועת Black Lives Matter, אשר מחתה על אלימות משטרתית נגד אנשים שחורים, הפכה גם היא לסוגיה מרכזית בקמפיין הבחירות של 2020. המחאות היו ברובן שלוות - פחות מ-4% היו מעורבים בגרימת נזק לרכוש או בגילויי אלימות (כאשר רוב גילויי האלימות כוונו נגד המפגינים עצמם).
על פי הערכה מספטמבר 2020 המקרים של הצתות, ונדליזם ומעשי ביזה שבוצעו בין ה-26 במאי ל-8 ביוני 2020 גרמו לנזקים בשווי של כ-1 עד 2 מיליארדי דולרים, מה שהופך את השלב הראשוני של מחאת ג'ורג' פלויד לאירוע הפרת הסדר עם הנזקים הגדולים ביותר בתולדות ארצות הברית.
בתגובה להפרות הסדר טראמפ ובכירים רפובליקנים שונים הציעו לשלוח כוחות צבא למוקדי הפרות הסדר.
הצעה זו ספגה ביקורת רבה, במיוחד מצד הדמוקרטים, כאשר נטען שמהלך כזה יחשב לתגובה בלתי מידתית ושהיא עלולה להיות בלתי חוקית.
טראמפ התייחס למפגינים של תנועת Black Lives Matter שהמתעמתו עם סועדים במסעדה כ"בריונים", וכינה ציור רחוב עם הכיתוב "Black Lives Matter" כ"סמל של שנאה".
במהלך אותה התקופה הצילום של טראמפ עם ספר התנ"ך מול כנסיית סנט ג'ון (שנפגעה בשריפה במהלך הלילה הקודם) בוושינגטון הבירה היה בעיקר מעורר מחלוקת משום שלצורך לקיחת הצילום כוחות של משטרה צבאית פינו בכוח מפגינים שלווים מהאזור.
ביידן גינה את טראמפ על האופן בו בחר לנהוג נגד המפגינים וציין כי מילותיו האחרונות של ג'ורג' פלויד "אני לא יכול לנשום" היו רגע של חשבון נפש לאומה שלנו.
ביידן הוא הבטיח גם שיקים ועדת פיקוח משטרתית ב-100 הימים הראשונים בהם יכהן כנשיא, ויקים תקן אחיד למקרים בהם יש הצדקה לשימוש בכוח, בנוסף ליישום של צעדים נוספים במסגרת רפורמה משטרתית.
הנשיא המכהן של ארצות הברית דונלד טראמפ חבר המפלגה הרפובליקנית הודיע כי הוא מתכוון להתמודד על כהונה שנייה בבחירות אלו.
דונלד טראמפ - פוליטיקאי, איש עסקים, יזם בנייה וכוכב ריאליטי אמריקאי מפלורידה שכיהן כנשיא ארצות הברית ה-45 מאז 20 בינואר 2017.
טראמפ הוא הבעלים של התאגיד "ארגון טראמפ" ("The Trump Organization"), והמייסד של חברת "Trump Entertainment Resorts", העוסקת בבניית והפעלת בניינים, בתי קזינו, מתקני תרבות ובתי מלון ברחבי העולם.
אורח חייו הראוותני הפך אותו לידוען בעשורים האחרונים של המאה ה-20. בראשית המאה ה-21 היה גם לאישיות טלוויזיונית מפורסמת בזכות תוכנית מציאות פופולרית שהפיק והנחה בשנים 2003–2015, בשם "המתמחה".
נשיא ארצות הברית ה־45 סגן נשיא ארצות הברית ה־48
מארק סנפורד - מושל קרוליינה הדרומית בשנים 2003 עד 2011 וחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז הראשון של קרוליינה הדרומית בשנים 1995 עד 2001 ו-2013 עד 2019. פרש ב-12 בנובמבר 2019
ג'ו וולש - חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז השמיני של אילינוי בשנים 2011 עד 2013 ומראיין בתוכנית רדיו שמרנית.
ביל וולד - מושל מסצ'וסטס בשנים 1991 עד 1997, מועמד המפלגה הליברטריאנית לתפקיד סגן נשיא ארצות הברית בבחירות 2016 והמועמד הרפובליקני לסנאט של ארצות הברית מטעם מסצ'וסטס ב-1996.
רוקי דה לה פואנטה - איש עסקים אמריקאי מקליפורניה.
אחרי הפסדה של הילרי קלינטון בבחירות לנשיאות ארצות הברית 2016, נראתה המפלגה הדמוקרטית חסרת מנהיג עיקרי.
ג'ו ביידן - סגן נשיא ארצות הברית בשנים 2009–2017, לשעבר סנאטור מטעם דלאוור ויו"ר ועדת המשפט וועדת החוץ של הסנאט של ארצות הברית.
סגן נשיא ארצות הברית ה־47 סנאטורית מטעם קליפורניה
קירסטן ג'יליברנד - מכהנת כסנאטורית מטעם מדינת ניו יורק מאז 2009 וכיהנה כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז ה-20 של ניו יורק בשנים 2007 עד 2009. פרשה ב-28 באוגוסט 2019.
ג'יי אינסלי - כיהן כמושל מדינת וושינגטון מאז 2013 וכיהן כחבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז הראשון של וושינגטון בשנים 1999 עד 2012 וכן מטעם המחוז הרביעי של המדינה בשנים 1993 עד 1995. פרש ב-21 באוגוסט 2019.
ביל דה בלאזיו - פוליטיקאי אמריקאי המכהן כראש עיריית ניו יורק מאז 2014. פרש ב-20 בספטמבר 2019.
ריצ'רד אוג'דה - חבר הסנאט של וירג'יניה המערבית מטעם המחוז השביעי של המדינה.
אריק סוולוול - חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז ה-15 של קליפורניה מאז 2013. פרש ב-8 ביולי 2019.
מייק גראוול - כיהן כסנאטור מטעם אלסקה בשנים 1969 עד 1981 והתמודד לנשיאות ארצות הברית ב-2008. פרש ב-6 באוגוסט 2019.
סת' מולטון - חבר בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם המחוז השישי של מסצ'וסטס מאז שנת 2015. פרש ב-23 באוגוסט 2019.
בטו או'רורק - כיהן כחבר בית הנבחרים מטעם מחוז הבחירה ה-16 של טקסס.
קמלה האריס - מכהנת כסנאטורית מטעם קליפורניה החל משנת 2017. לפני כן, הייתה לאישה האפרו-אמריקאית והאסיתית-אמריקאית הראשונה שכיהנה כתובעת הכללית של מדינת קליפורניה.
חוליאן קסטרו - כיהן כמזכיר השיכון והפיתוח העירוני תחת הנשיא ברק אובמה בשנים 2014–2017 וכראש העיר סן אנטוניו בשנים 2009 עד 2014. פרש ב-2 בינואר 2020.
קורי בוקר - סנאטור מטעם מדינת ניו ג'רזי.
ג'ון דילייני - כיהן כנציג המחוז השישי של מרילנד בבית הנבחרים של ארצות הברית בשנים 2013 עד 2019.
אנדרו יאנג - יזם ומייסד קרן הון-סיכון מניו יורק.
מייקל בנט - יהודי אמריקאי המכהן כסנאטור מטעם מדינת קולורדו, החל מינואר 2009. פרש ב-11 בפברואר 2020.
פיט בוטיג'ג' - ראש העיר סאות' בנד באינדיאנה, קצין בצי האמריקני, שנישא בשנת 2018 לבן-זוגו.
למרות גילו הצעיר והעובדה שלא נשא בתפקיד ציבורי עם פרופיל גבוה, זכה להצלחה יחסית ואף ניצח באספות הבחירה באיווה.
איימי קלובשר - פוליטיקאית אמריקאית.
מייקל בלומברג - איש עסקים, אשר כיהן במשך 12 שנים (2002–2013) כראש עיריית ניו יורק.
אליזבת וורן - משפטנית ואשת אקדמיה אמריקאית המכהנת כסנאטורית מטעם מדינת מסצ'וסטס.
טולסי גבארד - מכהנת כנציגת המחוז השני של הוואי בבית הנבחרים של ארצות הברית מאז 2013. פרשה ב-19 במרץ 2020 והודיעה על תמיכתה בבידן.
ברני סנדרס - יהודי-אמריקני המכהן כסנאטור מטעם מדינת ורמונט מאז 2007. נחשב מנהיג הזרם הפרוגרסיבי במפלגה, הביע עמדות סוציאליסטיות וזכה לתמיכת מצביעים צעירים.
ג'ו יורגנסן - המועמדת הרשמית של המפלגה הליברטריאנית
דן בהרמן - כוכב רשת אמריקאי מקליפורניה
אדם קוקש - ליברטיאן אמריקאי ופעיל פוליטי אנטי-מלחמתי מאריזונה.
ורמין סופרם - אמן אמריקאי מקנזס.
סם רוב - קצין ימי מפנסילבניה
ארווין וורה - סגן יו"ר הוועדה הליברטריאנית בשנים 2014 עד 2018 ממרילנד.
האווי הוקינס - מייסד המפלגה הירוקה
דריו האנטר - עורך דין ורב הומוסקסואל מניו ג'רזי ממוצא איראני-אפריקאי
דייוויד רולדה - אמן ממסצ'וסטס
סדינאם מויוואסיפזה-קארי - פוליטיקאית מקליפורניה
הוועדה הלאומית של המפלגה הרפובליקנית החליטה לא לקיים עימותים בין המתמודדים לנשיא המכהן, דונלד טראמפ.
טראמפ עצמו הצהיר ב-10 בספטמבר 2019 כי אינו מתכנן להשתתף בשום עימות, "אני לא מתכנן לתת להם אמינות כלשהי".
שלושה עימותים פרטיים נערכו ב-24 בספטמבר, 26 באוקטובר ו-28 באוקטובר 2019, בהם השתתפו מספר מועמדים שוליים.
מועדמדינה או אזוראופי ההצבעהציריםמנצחתמיכה במנצח11 בדצמבר 2019הוואיאספות בחירה19דונלד טראמפ1 בפברואר 2020קנזס393 בפברואר 2020איווהאספות בחירה3997%11 בפברואר 2020ניו המפשיירפריימריז2286%22 בפברואר 2020נבדהועדה253 במרץ 2020אוקלהומהפריימריז4392.6%אלבמה5096%ארקנסו4097.1%ורמונט1788.7%טקסס15594.3%ניו יורק94טנסי58יוטה4088.4%מייןועדה22מינסוטה39מסצ'וסטספריימריז4187.7%קרוליינה הצפונית7193.5%קליפורניה17292.5%קולורדו3710 במרץ 2020איידהו3294%דקוטה הצפוניתאספת בחירות29מישיגןפריימריז7393%מיזורי5496%מיסיסיפי4098%וושינגטוןאספת בחירות4317 במרץ 2020אילינויפריימריז6797%17 במרץ 2020פלורידה12293.4%
בבחירות המקדימות במפלגת הדמוקרטית שודרו כ-10 עימותים, הראשון ב-26 ביוני 2019 והאחרון ב-20 בפברואר 2020.
מועדמדינה או אזוראופי ההצבעהציריםמנצחתמיכה במנצח25 בפברואר 2020מינסוטהפריימריז6דריו האנטר81%29 בפברואר 2020אוהיו7האווי הוקינס39%3 במרץ 2020קרוליינה הצפונית460%מסצ'וסטס11דריו האנטר16.9%קליפורניה15האווי הוקינס36%10 במרץ 2020מיזורי334%14 במרץ 2020אילינוי2073.4%
עוד באותו החודש הודיע ביידן כי בחר את הסנאטורית קמלה האריס להיות שותפתו לבחירות, אם ביידן ינצח האריס תהפוך לאישה הראשונה שתכהן כסגנית נשיא ארצות הברית ואם לא ייבחרו עדיין תהיה האישה האפרו-אמריקאית הראשונה שמועמדת לתפקיד זה.
באמצע ספטמבר 2020 פסק בית המשפט הפדרלי לערעורים כי הממשל בפלורידה (אשר נחשבת מדינה מתנדנדת בבחירות) רשאי למנוע מאסירים משוחררים שלא משלמים את חובותיהם להצביע בבחירות.
עוד קודם לכן הסוגיה הייתה מוזכרת בפעולות חקיקה רבות.
הבולטת שבהצעות שגם בסופו של יום אושרה הייתה תיקון מסוף 2018 אשר מחזיר לעבריינים שסיימו לרצות את עונשם את זכות ההצבעה במדינה בה הם מתגוררים, למעט למי שהורשעו ברצח ועבירות מין.
עם זאת, כעבור מספר חודשים נקבע חוק שמבהיר כי השלמת העונש לא כוללת רק את הזמן עצמו בו נאסר המצביע אלא גם את הקנסות, הפיצויים והוצאות המשפט שנדרש לשלם.
בשל כך, להרבה מהאסירים שהייתה אמורה להיות להם זכות הצבעה בבחירות לא יוכלו להצביע אלא אם שילמו את כל הכספים שהתחייבו לשלם.
ב-15 בספטמבר 2020 החלה למעשה ההצבעה בבחירות וזאת כחלק מהאפשרות להצביע בהצבעה מוקדמת וכן פתיחת האפשרות להצביע בדואר (אפשרויות שנהפכו לפופולריות מאוד לאור התפרצות נגיף הקורונה בארצות הברית).
בתחילת אוקטובר 2020 פורסם כי באחת מעצרות התמיכה בנשיא טראמפ התרחש עימות אלים בין המפגינים.
העצרת הייתה מפגן תמיכה בנשיא בניו יורק ואורגנה כשיירת מכוניות של תומכי הנשיא וזאת במימון הארגון היהודי, "יהודים למען טראמפ".
במהלך הנסיעה נראו מפגינים שעברו במקום משליכים ביצים ואבנים לעבר השיירה ואף קוראים עלבונות לעבר תומכיו של הנשיא.
ב-2 באוקטובר 2020 צייץ טראמפ כי הוא ואשתו, מלניה טראמפ, נדבקו ב-COVID-19 וכי הם מקבלים טיפול רפואי בהתאם.
בשל כך פונה הנשיא טראמפ באמצעות מארין 1 לבית החולים הצבאי וולטר ריד וקיבל שם טיפול רפואי עד שמצבו התייצב ושוחרר כ-3 ימים לאחר מכן.
בשבועיים האחרונים של מערכת הבחירות גייס מטה הבחירות של ביידן את נשיא ארצות הברית לשעבר שגם כיהן איתו יחד בבית הלבן, ברק אובמה.
אובמה השתתף במספר עצרות בחירות במדינות חגורת החלודה.
נוכחותו של אובמה זיכתה אותו בכלי התקשורת לכינוי "שחקן חיזוק" וזאת מאחר שאחת מהסיבות שהוא גויס לקמפיין הייתה לגרום לקהל מצביעים שלא הצביע במערכת הבחירות של 2016 להצביע הפעם.
ב-27 באוקטובר אישר הסנאט את המינוי של השופטת איימי קוני בארט לבית המשפט העליון.
טראמפ דאג כי בארט תושבע מיד לאחר האישור, וזאת כי רצה שהיא תוכל לקחת חלק בשורת הכרעות ופעולות חקיקה בנושא הבחירות.
מלבד זאת, המינוי ישמר את הרוב השמרני בבית המשפט ויגדיל אותו לרוב שמרני של 3:6.
חרף הדרישות לריחוק חברתי ועטיית מסכות, יומיים בלבד לפני יום הבחירות השתתף טראמפ בעצרות גדולות במישיגן, אייווה, קרוליינה הצפונית, ג'ורג'יה ופלורידה אשר נערכו בצפיפות רבה ובהן רק חלק מהמשתתפים לבשו מסיכות בהתאם לדרישה הרפואית.
ביום הבחירות של 2020 נמשך הנוהג של ספירת הקולות בשתי העיירות הקטנות ביותר בניו המפשייר.
בדיקסוויל נוץ' זכה ג'ו ביידן בכל 5 הקולות שהצביעו בעיירה.
לעומת זאת, בעיירה הסמוכה מיספילד, טראמפ ניצח עם 16 קולות לעומת חמישה לביידן.
אתגרים ייחודיים למערכת הבחירות 2020
הבחירות של שנת 2020 התאפיינו באתגרים ייחודיים שנבעו ממגפת הקורונה, מהפוליטיקה הבינלאומית ומאישיותו של הנשיא היוצא.
מגפת הקורונה שגבתה קורבנות רבים בארצות הברית בקיץ 2020 יצרה שיבושים בבחירות המקדימות, ועוררה לקראת הבחירות הכלליות חששות משיבושים דומים.
באירועי בחירות שהתקיימו בצל התפרצות המגפה חלו שיבושים שונים בהליך הבחירות.
חלק מהבוחרים חששו לצאת מביתם ולהגיע לנסיבות התקהלות סביב הקלפיות, ומדינות שונות עודדו הצבעה באמצעות פתקי דואר.
מכיוון שהדרישה למימוש הליך ההצבעה בדואר הייתה חסרת תקדים בהיקפה, יצר הדבר שיבושים שונים, בהם תלונות על אי קבלת פתקי ההצבעה הנדרשים עבור הצבעה בדואר.
נוסף על כך, גם עובדי הקלפיות עצמם חששו במקרים מסוימים להגיע לאזורי ההתקהלות, והדבר יצר מחסור כוח אדם בעובדים אלו.
עקב מגפת הקורונה התירו מספר מדינות בארצות הברית לכל בוחר שירצה בזאת להצביע לפני יום הבחירות במעטפות כפולות שנשלחות בדואר, ללא צורך באישור מיוחד.
הצבעה בדואר בבחירות לנשיאות הייתה מקובלת גם לפני כן, ב-2016 היו כ-60 מיליון הצבעות מוקדמות של אנשים שקיבלו אישור להצביע בדרך זו - חיילים, אנשים שמרותקים לבתיהם וכן הלאה.
ב-2020 לעומת זה היו כבר כ-100 מיליון הצבעות במעטפות כפולות שהן כ-62% מכל הקולות (לא כל המעטפות הכפולות נשלחו בדואר, חלק מהן נמסרו לפני הבחירות אישית במשרד הבחירות המקומי).
עוד באפריל, כחצי שנה לפני הבחירות, הוא חזר ואמר, מבלי לגבות זאת בנתונים, שהצבעות בדואר מסוכנות למדינה כי הן "שקריות, בהרבה פעמים זו מרמה".
ב-6 במאי הוא מינה את מקורבו לואיס דג'וי למנכ"ל הדואר.
המנכ"ל הטרי קיצץ את מכסת השעות הנוספות לעובדים, הורה לפרק מכונות מיון מהירות במרכזי המיון, וקבע תקנות נוספות שיאטו את חלוקת הדואר.
בהמשך החודש כינה טראמפ את הליך זה "הונאה" באמצעות ציוץ בטוויטר.
חברת טוויטר, באופן חסר תקדים עבור ציוצים של טראמפ, אפשרו לחברות בדיקת עובדות לסמן ציוץ של טראמפ כ"מטעה", תוך טענה שהצהרות אלו עלולות לגרום לשיבושים שישפיעו על הבחירות הראשיות, ושהונאות הקשורות לבחירות בדואר זניחות וכמעט שאינן מתקיימות.
ביולי הזהיר שירות הדואר שלנוכח התקנות החדשות יחד עם מבול המכתבים הצפוי, השירות לא יוכל לעמוד בתאריכים האחרונים שהמדינות השונות קבעו לקבלת פתקי ההצבעה.
בית הנבחרים האמריקאי שהיה בפגרה נקרא להתכנס כדי להפוך את התקנות האלה על פיהן, והקצה לדואר תקציב חירום של 25 מיליון דולר כדי לעמוד בכמות מעטפות ההצבעה.
באוגוסט טראמפ הסכים שהדואר אכן זקוק לתקציבים נוספים כדי לטפל במעטפות הרבות, אך הודיע שיחסום כל תקציב נוסף כדי למנוע עלייה בהצבעה באמצעות הדואר.
יש המכנים זאת משבר שירות הדואר של ארצות הברית 2020.
באוגוסט הגישו אנשי טראמפ תביעה משפטית בדרישה לפסול את השימוש בתיבות דואר ייעודיות למשלוח מעטפות הצבעה בפנסילבניה.
הם גם דרשו לפסול טופסי הצבעה שהיו סגורים רק במעטפה החיצונית, בנוסף לדרישות אחרות, בטענה שאמצעים אלה מביאים איתם זיופי בחירות גדולים.
השופט הפדרלי הורה להם לספק הוכחות שאמצעים אלה גרמו לזיופים בבחירות בעבר ובהווה, הם לא הצליחו לעשות זאת ותביעתם נדחתה.
טענות טראמפ לזיופים וסירובו לקבל הפסד
חודשים לפני הבחירות הודיע טראמפ בטוויטר, בראיונות ובנאומים שאם יובס הוא עשוי לסרב להכיר בתוצאות הבחירות.
הוא הודיע, מבלי לבסס זאת על נתונים ספציפיים, שהבחירות יוטו בזדון נגדו.
בספטמבר, חודשיים לפני הבחירות, הוא אמר שהוא צופה שהבחירות יגיעו לבית המשפט העליון, ולכן חשוב להבטיח רוב שמרני בבית המשפט ולמנות במהרה שופט תשיעי שיחליף את רות ביידר גינסבורג הליברלית שהלכה לעולמה.
הוא התקיף במיוחד את ההצבעה בדואר וטען שהיא עמוסת תרמיות, על אף שניסיון העבר סותר טענה זו - ראש ה-FBI, שמונה על ידי טראמפ, העיד בספטמבר 2020 תחת שבועה שה-FBI מעולם לא נתקל בניסיון ארצי לתרמית בחירות, בין אם בדואר ובין אם בהצבעה בקלפי.
טראמפ חזר וטען בפני קהלו שהדרך היחידה שהם יפסידו היא אם הבחירות יזויפו, ומאן להתחייב להעברת שלטון מסודרת אחרי הבחירות.
הצהרות אלה של טראמפ תוארו כאיום על הסדר החוקתי.
מספר חברי קונגרס רפובליקאים אמרו שהם מחויבים למעבר מסודר של חילופי השלטון, אך עם זאת נמנעו מלהעביר ביקורת על הטענות של טראמפ.
לאחר הבחירות הגישו טראמפ ואנשיו מעל 30 תביעות משפטיות במדינות שונות, בטענות על אי סדרים במהלך הבחירות ובספירת הקולות.
רוב התביעות נדחו או נמשכו על ידי התובעים.
תביעה אחת בפנסילבניה התקבלה – מדובר במצביעים לראשונה בחייהם ששלחו את בחירתם בדואר אך לא וידאו את זהותם עד 9 בנובמבר אלא לאחר מכן.
קולות אלה לא נספרו מאחר שוועדת הבחירות בפנסילבניה המתינה לפסיקה בעניינם, ובכל מקרה מספרם קטן מכדי לגשר על הפער של יותר מ-80 אלף קולות לטובת ביידן באותה מדינה.
המחלקה לביטחון המולדת והסוכנות לאבטחת סייבר ותשתיות, שהיו בין הגופים הפדרליים האחראים לאבטחת קיומן של בחירות סדירות ואמינות, פרסמו הצהרות שדוחות את הטענות לאי הסדרים, ומצביעות על צעדים רבים שבוצעו כדי להבטיח את אמינותן של הבחירות בנסיבות המיוחדות של הבחירות שנערכו ב-2020.
ב-22 בינואר 2021 פורסם כי טראמפ שקל לפטר את ג'פרי רוזן, ששימש בתפקיד התובע הכללי של ארצות הברית, ולהחליף אותו באדם מטעמו שיבטל את תוצאות הבחירות.
טראמפ נמנע מלממש את התוכנית רק לאחר שכל בכירי מחלקת המשפטים הצהירו שהם יתפטרו אם יעשה זאת.
ניסיון לבחור אלקטורים רפובליקאים במדינות שבהן ביידן ניצח בבחירות
חבר האלקטורים הם 538 אנשים, המשמשים כנציגי המדינות השונות בארצות הברית, והם שבוחרים בסוף תהליך הבחירות את הנשיא.
לכל מדינה יש הקצאה של מספר אלקטורים בהתאם לגודל האוכלוסייה שבה.
החוקה האמריקנית לא כוללת התייחסות לשאלה, כיצד יש לבחור/למנות את האלקטורים, וכל מדינה רשאית להחליט בעצמה על שיטת הבחירה ואפילו למנות את האלקטורים ללא בחירה.
עם זאת, בעידן המודרני, ברוב המדינות בארצות הברית, למעט מיין ונברסקה, הנוהל המקובל הוא, שמי שזוכה ברוב הקולות במדינה מקבל את כל האלקטורים שלה, כלומר כל האלקטורים יהיו חברי מפלגתו ויצביעו בעדו.
ב-20 בנובמבר, ניסו טראמפ ואנשיו ללחוץ, ללא הצלחה, על פוליטיקאים רפובליקנים במישיגן ופנסילבניה, בהן זכה ביידן, לשנות את שיטת בחירת האלקטורים בהן, כך שייבחרו אלקטורים רפובליקאים, שיעניקו לטראמפ רוב בחבר האלקטורים, על אף שלא זכה ברוב בבחירות.
לאחר שבוצעה התערבות רוסית בבחירות של שנת 2016, התכוננו גורמים שונים בארצות הברית לניסיונות התערבות גם בבחירות של שנת 2020, על ידי שימוש בכלים דומים, דוגמת תחזוקת אתרים של חדשות כזב או מתקפות סייבר.
בפברואר 2020 הזהירו גורמי מודיעין אמריקאים כי גם הפעם רוסיה אכן מנסה להתערב בבחירות במטרה להביא לבחירתו של הנשיא טראמפ.
טראמפ עצמו הטיל ספק באזהרות אלו.
באוגוסט 2020 מסר ויליאם אוונינה, ראש המרכז הלאומי למודיעין נגדי, והאחראי על אבטחת הליך הבחירות בארצות הברית, שעל פי ההערכות פועלות סין ואיראן נגד טראמפ, ורוסיה פועלת נגד ביידן.
על רקע החששות מהשפעתן של התערבויות זרות באמצעות הרשתות החברתיות, בדומה לבחירות של שנת 2016, התחזק הדיון הציבורי סביב הגבלות על פרסום פוליטי.
פייסבוק, אשר עמדה מול ביקורת רבה בהקשר זה, ביצעה מספר שינויים שמטרתם הגברת הפיקוח על תהליך הפרסום, וכבר מסוף שנת 2019 דיווחה שסיכלה ניסיונות התערבות בבחירות מצד רוסיה ואיראן.
למרות פעולות אלו, המשיכה פייסבוק לספוג ביקורות מצד גורמים רבים, ביניהם ארגוני זכויות אדם, וכאשר דבקה בקיץ 2020 בסירובה לסמן פוסטים פוליטיים כוזבים או מסיתים, החריפו המחאות וכללו גם את עובדי פייסבוק עצמה וכן חרם מפרסמים.
הוועדה לעימותים נשיאותיים הודיעה על קיומם של 4 עימותים; שלושה בין המועמדים לנשיאות ואחד בין המועמדים לסגנות.
העימות הראשון בין טראמפ לביידן נערך באוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב שבקליבלנד, ב-29 בספטמבר, בהנחיית כריס וולאס מפוקס ניוז.
העימות בין הסגנים פנס והאריס נערך באוניברסיטת יוטה שבסולט לייק סיטי ב-7 באוקטובר, בהנחיית סוזן פייג' מ-USA Today.
ב-15 באוקטובר היה צפוי להתקיים עימות שני בין טראמפ לביידן במרכז ארסט שבמיאמי בהנחיית סטיב סקלי מ-C-SPAN.
העימות תוכנן להיערך באופן מקוון, בשל כך שטראמפ חלה בקורונה.
בשל סירובו של טראמפ לעימות מקוון, שגרם גם לביידן לתכנן אירוע אחר במקומו, בוטל העימות.
העימות השני בין טראמפ לביידן נערך באוניברסיטת בלמונט שבנאשוויל ב-22 באוקטובר בהנחיית קריסטן ולקר מ-NBC.
המועמד לנשיאקולותאלקטוריםהמועמד לסגן הנשיאאלקטוריםהמועמדמפלגהמדינת המוצאמס'אחוזמס'המועמדמדינת המוצאמס'ג'וזף רובינט ביידן הבןהמפלגה הדמוקרטיתדלאוור81,268,92451.31%306קמלה דווי האריסקליפורניה306דונלד ג'ון טראמפהמפלגה הרפובליקניתפלורידה74,216,15446.86%232מייקל ריצ'רד פנסאינדיאנה232ג'ו יורגנסןהמפלגה הליברטריאניתקרוליינה הדרומית1,865,7241.18%0ג'רמי כהןקרוליינה הדרומית0האוורד גרישם הוקינסמפלגת הירוקיםניו יורק405,0350.26%0אנג'לה ניקול ווקרקרוליינה הדרומית0אחרים627,5660.40% -אחרים -סך הכול158,383,403100%538538נדרש כדי לנצח270270
יותר מ־158 מיליון קולות ניתנו בבחירות.
יותר מ־100 מיליון מתוכם ניתנו לפני יום הבחירות באמצעות הצבעה מוקדמת או הצבעה בדואר, עקב מגפת הקורונה ששררה באותה תקופה.
הבחירות רשמו את שיעור ההצבעה הגבוה ביותר כאחוז מהמצביעים הזכאים מאז שנת 1900, כאשר כל אחת משתי המועמדויות העיקריות קיבלה יותר מ־74 מיליון קולות, ועקפה את השיא של ברק אובמה מ־2008, שבו קיבל 69.5 מיליון קולות.
הכרטיס של ביידן–האריס קיבל יותר מ־81 מיליון קולות, המספר הגדול ביותר של קולות שניתנו אי פעם בבחירות לנשיאות ארצות הברית.
טראמפ הפך לנשיא המכהן ה־11 בהיסטוריה של המדינה, והראשון מאז 1992, שהפסיד במאמציו להיבחר לתקופת כהונה שנייה.
51.3% מקולות הציבור של ביידן היו השיעור הגבוה ביותר למתמודד מול נשיא מכהן מאז 1932. ביידן הוא סגן הנשיא השישי שהפך לנשיא מבלי לרשת את התפקיד במותו או בהתפטרותו של נשיא קודם.
זו הייתה מערכת הבחירות השנייה בהיסטוריה האמריקאית שבה הנשיא המכהן הפסיד בבחירות חוזרות אף על פי שניצח באחוז גבוה יותר מקולות הציבור מאשר בבחירות הקודמות, אחרי 1828. זו גם הפעם השלישית שבה שני המועמדים שקיבלו קולות אלקטורליים ניצחו באותו מספר מדינות; מצב זה התרחש גם ב־1880 וב־1848.
ביידן ניצח ב־25 מדינות, במחוז קולומביה ובמחוז קונגרס אחד בנברסקה, וסך הכול קיבל 306 קולות אלקטורליים.
טראמפ ניצח ב־25 מדינות ובמחוז קונגרס אחד במיין, וסך הכול קיבל 232 קולות אלקטורליים.
תוצאה זו הייתה בדיוק ההפך מניצחונו של טראמפ ב־2016, 306 ל־232 (ללא הקולות של אלקטורים סוררים).
ביידן הפך לדמוקרטי הראשון שמנצח בבחירות לנשיאות בג'ורג'יה מאז 1992 ובאריזונה מאז 1996, וכן המועמד הראשון שמנצח באופן לאומי מבלי לזכות בפלורידה מאז 1992 ובאוהיו מאז 1960, מה שמערער את מעמדה של אוהיו כמדינה המנבאת את תוצאות הבחירות.
בנוסף, ביידן הפך לדמוקרטי הראשון שמנצח בבחירות לנשיאות מבלי לזכות באיווה מאז 1976. ביידן לקח חמש מדינות שבהן טראמפ ניצח ב־2016: אריזונה, ג'ורג'יה, מישיגן, פנסילבניה וויסקונסין.
על אף שההפרש בניצחונו בחבר האלקטורים היה נוח יחסית – 74 קולות – הוא ניצח במדינות המכריעות ויסקונסין, ג'ורג'יה ואריזונה בפער משולב של 43,000 קולות בלבד.
הוא גם הפך לדמוקרטי הראשון מאז 2008 שזכה במחוז הקונגרס השני של נברסקה, וזכה בקול אלקטורלי אחד מהמדינה.
טראמפ לא ניצח באף מדינה שבה קלינטון ניצחה ב־2016. שלוש המדינות שמחזיק ביידן בחגורת החלודה — מישיגן, פנסילבניה וויסקונסין — תוארו באופן נרחב כחידוש החומה הכחולה, מונח שהתפרסם בעיתונות לגבי המדינות שניצחו בהן הדמוקרטים ברציפות מ־1992 עד 2012, ושבהן טראמפ זכה ב־2016 בפער צמוד.
עם זאת, למרות ההפסד הארצי והאלקטורלי של טראמפ, ניצחונותיו המכריעים באוהיו, איווה ופלורידה בפעם השנייה, לאחר שהן תמכו באובמה פעמיים, הביאו רבים להסיק שהן הפכו ממדינות מתנדנדות קבועות למדינות אדומות מהימנות.
אם שלוש המדינות שבהן ביידן ניצח בפער הצמוד ביותר — ויסקונסין, ג'ורג'יה ואריזונה, שבהן ניצח בפחות מאחוז אחד — היו הולכות לטראמפ, היה נוצר שוויון של 269 אלקטורים לכל מועמד, מה שהיה מחייב בחירות משניות בבית הנבחרים, שבו לטראמפ היה יתרון.
מצב זה חיקה את 2016, כאשר שינוי של 0.77% או פחות בכל אחת משלוש המדינות התחרותיות ביותר (ויסקונסין, מישיגן ופנסילבניה), או כ־77,000 קולות, גרם לכך שהילרי קלינטון שזכתה במרחב הקולות, הייתה גם מנצחת בחבר האלקטורים.
זו הייתה הפעם הראשונה מאז 1948 שבה הדמוקרטים זכו במרב הקולות בארבע בחירות רצופות.
ביידן היה סגן הנשיא לשעבר השני (אחרי ריצ'רד ניקסון ב־1968) שהפך לנשיא, וכן סגן הנשיא הראשון מאז ג'ורג' הרברט ווקר בוש ב־1988 שנבחר לנשיא.
כמעט כל המחוזות שהיו נחשבים בעבר כאינדיקטורים מהימנים לבחירת הנשיא הצביעו לטראמפ במקום לביידן, כלומר הם לא שמרו על רצף ההצלחות שלהם.
מצב זה מיוחס להתרחבות הקיטוב הפוליטי בכל רחבי המדינה ולפער בין אזורים עירוניים וכפריים.
בעוד שטראמפ עדיין שלט באזורים הכפריים של אמריקה באופן כללי, היו אזורים כפריים שבהם הפסיד.
ביידן ניצח ב־50.5% מהמחוזות הכפריים שבהם רוב התושבים לא לבנים, במיוחד בדרום ובמערב.
המחוזות הכפריים בדרום שבהם ביידן ניצח חוו קשיים כלכליים גדולים יותר מאלו שבהם טראמפ ניצח; בצפון-מזרח, המצב היה הפוך.
במערב, ביידן הצטיין במיוחד במחוזות כפריים שבהם שיעור העובדים בתעשיית הפנאי והאירוח היה גבוה.
במחוזות אלו היו גם אוכלוסיות גדולות של מהגרים מאזורים אחרים.
בעוד שבמערכות בחירות קודמות הסתמן מנצח ברור כבר בבוקר שלאחר הבחירות (למעט בחירות 2000, שם הייתה הכרעה מאוחרת בגלל חוסר ההכרעה בפלורידה), הרי שבמערכת הבחירות הזו לא הסתמן מנצח ברור במשך מספר ימים לאחר הבחירות עקב התהליך הממושך של ספירת קולות ה-Absentee ballot (הצבעות מוקדמות בדואר ובקלפיות).
בשל כך רק ביום שבת, ארבעה ימים לאחר יום הבחירות, ב-7 בנובמבר 2020, הכריזו רשתות הטלוויזיה על ניצחונו של ביידן.
לקראת הבחירות וביום הבחירות עצמו העלה טראמפ שורה של טענות לא מבוססות לגבי אי סדרים ותרמיות בספירת הקולות, במטרה להטיל ספק בתוצאות הבחירות.
יומיים אחרי הבחירות ועוד בטרם הוכרז המנצח, נשא טראמפ נאום ואמר שהיו זיופים ואילו היו סופרים את הקולות החוקיים הוא היה זוכה.
חלק מערוצי הטלוויזיה האמריקאים קטעו את שידור הנאום, ערוצים אחרים כמו CNN ו-FOX הרפובליקאי לא קטעו את הנאום אך העירו שאין ראיות לטענות של טראמפ.
בימים שלאחר מכן טראמפ חזר וטען שהיו תרמיות לטובת ביידן ולמעשה הוא המנצח בהפרש גדול, הוא צייץ "ניצחתי בבחירות האלה, בהרבה".
טוויטר סימנה ציוץ זה כלא עובדתי.
בעקבות טראמפ דרשו גם ראשי המפלגה הרפובליקנית לקיים ספירה חוזרת במספר מדינות, בהן יתרונו של ביידן היה מצומצם (פנסילבניה, ויסקונסין, מישיגן, ג'ורג'יה, נבדה ועוד), ומאנו להודות בניצחונו של ביידן בבחירות.
טענות כזב לגבי תרמיות בספירת הקולות בבחירות התפשטו ברשתות החברתיות והגיעו אף לערוצים הממסדיים בישראל, למשל סיפור ויראלי על משאית שהגיעה לקלפי בפנסילבניה ופרקה 130,000 טופסי הצבעה לביידן.
ב-10 בנובמבר הודיע התובע הכללי של ארצות הברית שהוא מתיר לתובעים במדינות לחקור טענות לזיופים בתנאי שאלה טענות ספציפיות ומהותיות, ואין לפתוח חקירה על בסיס ספקולציות וסיפורים דמיוניים.
בתחילת 2021 לחץ הנשיא טראמפ על רפובליקנים במדינה המתנדנדת ג'ורג'יה במטרה שימצאו קולות אשר ישנו את התוצאות.
טראמפ טען לזיופים שהשפיעו על התוצאות, דבר אשר לא היו לו הוכחות.
עתירותיו לבית המשפט נדחו ולא שינו את התוצאות.
נוסף לכך, לחץ על סגנו, מייק פנס, שלא לספור את קולות האלקטורים אולם האחרון התנגד לכך בטענה שהחוק אינו מאפשר לו זאת.
לקראת אישור האלקטורים בגבעת הקפיטול, קוימה עצרת נגד האישור בנוכחות טראמפ שנאם בה.
הנוכחים פרצו למבנה הקונגרס וספירת קולות האלקטורים הופסקה.
זו הפעם הראשונה בהיסטוריה שהליך זה נעצר באמצע, מספר שעות לאחר מכן אושרו תוצאות הבחירות וסגן הנשיא מייק פנס בירך את הנשיא הנבחר ביידן ואת סגניתו האריס, ולאחר מכן הודיע טראמפ כי תתבצע העברת שלטון מסודרת, אם כי הוסיף שהוא מסתייג מהליך קבלת התוצאות.
באוגוסט 2023, הוגש כתב אישום נגד טראמפ על פגיעה בעקרון בסיסי בדמוקרטיה האמריקנית – קיום בחירות חופשיות וישרות.
הוא הואשם בקשירת קשר להונאה נגד ארצות הברית (פגיעה בהליך הבחירות), קשירת קשר לשיבוש הליך רשמי (אישור קולות האלקטורים), שיבוש הליך רשמי, קשירת קשר נגד זכויות אזרח (הזכות להצבעה) וכן בשיבוש וניסיון שיבוש של אשרור הקולות.
ב-11 בנובמבר הודיע מזכיר מדינת ג'ורג'יה על ספירה חוזרת, ידנית, של 5 מיליון הקולות.
טראמפ צייץ שזה בזבוז זמן וכתב, "הם לא מראים את השוואת החתימות...אל תתנו לקיצונים לגנוב את הבחירות!" (החתימות שעל מעטפות ההצבעה בדואר).
הספירה החוזרת בג'ורג'יה הסתיימה ב-18 בנובמבר בניצחונו של ביידן בפער יותר קטן של 12,670 מצביעים.
מושל ג'ורג'יה הרפובליקני, בריאן קמפ, הכריז על ביידן כמנצח ובכך היה למועמד לנשיאות הדמוקרטי הראשון שזכה במדינה זו מאז ניצחונו של ביל קלינטון ב-1992. מטה טראמפ דרש ספירה חוזרת, הפעם שוב ממוכנת.
בתום הספירה אושר שוב שביידן זכה, בפער של 11,784 קולות.
ב-18 בנובמבר שילם מטה טראמפ 3 מיליון דולר לצורך ספירה חוזרת חלקית של הקולות במספר מחוזות בוויסקונסין.
הספירה הושלמה ב-29 בנובמבר, וכתוצאה ממנה ביידן זכה ב-87 קולות נוספים.
הבחירות לנשיאות ארצות הברית לשנת 2024 התקיימו ב-5 בנובמבר 2024, והסתיימו בניצחונו של דונלד טראמפ, מועמד המפלגה הרפובליקנית, על סגנית הנשיא המכהנת קמלה האריס, מועמדת המפלגה הדמוקרטית.
ואנס, נכנסו לתפקידם ב-20 בינואר 2025 לאחר אשרור התוצאות על ידי חבר האלקטורים.
בבחירות אלו, ה-60 במספר, התמודד תחילה ג'ו ביידן על כהונה שנייה כנשיא, לצד סגניתו האריס, אך פרש מהמרוץ ב-21 ביולי 2024. לאחר פרישתו, מונתה האריס למועמדת הדמוקרטית לנשיאות, עם טים וולז כמועמד לסגנות.
במהלך מערכת הבחירות נרשמו מספר אירועים חריגים, בהם פרישת ביידן ושני ניסיונות התנקשות בטראמפ, בפנסילבניה ובפלורידה.
בחירות אלו הן הראשונות לאחר מפקד האוכלוסין של ארצות הברית ב-2020, הקובע לפי חוקת ארצות הברית את הרכב חבר האלקטורים.
סעיף 2 של חוקת ארצות הברית קובע כי מי שרוצה להיבחר לתפקיד הנשיא מחויב להיות אזרח ארצות הברית מלידה ושנולד על אדמת ארצות הברית, בן 35 שנים ומעלה ותושב ארצות הברית לפחות 14 שנים.
אלה בוחרים ישירות את הנשיא וסגנו.
הבחירות לנשיאות ארצות הברית הן בחירות עקיפות.
נשיא ארצות הברית וסגנו נבחרים על-ידי קבוצת אנשים שנקראת "חבר האלקטורים", אשר מייצגים כל אחת ממדינות ארצות הברית (ובנוסף את מחוז קולומביה), בהתאם לגודל אוכלוסייתה.
מספר האלקטורים שאותם זכאית כל מדינה לשלוח נקבע על-פי מספר האנשים המייצגים אותה בקונגרס (דהיינו בסנאט ובבית הנבחרים גם יחד, לדוגמה: את מדינת טקסס מייצגים שני סנאטורים ועוד 38 חברים בבית הנבחרים, ולכן היא זכאית לשלוח 40 אלקטורים).
לאחר הבחירות מתכנסים האלקטורים במדינותיהם ומצביעים עבור מועמדיהם לנשיא ולסגן הנשיא.
לאחר מכן נשלחות ההצבעות לקונגרס, והן נספרות בפניו בידי נשיא הסנאט (סגן נשיא ארצות הברית).
המועמד שקיבל את קולותיהם של רוב האלקטורים – הוא הנבחר, כאשר בחירת הנשיא ובחירת סגן הנשיא הן נפרדות.
האלקטורים מכל מדינה מצביעים למועמדים בהתאם לתוצאות הבחירות באותה המדינה.
אם רוב המצביעים הצביעו בעד המועמדים ממפלגה מסוימת – כל האלקטורים מאותה המדינה יצביעו לאותם המועמדים, בלי קשר להשקפותיהם האישיות, ובלי קשר לספירת הקולות הכוללת.
ישנן מדינות אשר מקיימות בחירות לנשיאות לפי מחוזות בחירה פנימיים, ובכך מאפשרות ייצוג גבוה יותר לאזרחיהן, דוגמת מיין.
בהתאם להוראות החוקה, מתקיים בארצות הברית אחת לעשור מפקד אוכלוסין כללי, אשר תוצאותיו קובעות את חלוקת המושבים בבית הנבחרים עבור כל מדינה, ובכך משפיעות גם על הקצאת האלקטורים שכל מדינה תהיה זכאית לשלוח.
מפקד האוכלוסין האחרון התקיים בשנת 2020, ותוצאותיו ישמשו בבחירות של 2024 ו-2028.
מפקד האוכלוסין האמריקני של 2020 שינה את חלוקת האלקטורים בבחירות לנשיאות שייערכו בארצות הברית בשנת 2024 ובשנת 2028 במדינות המפורטות להלן.
+המדינות שבהן חלו השינויים במספר האלקטורים (אלקטורים שהתווספו מסומנים בכחול, אלקטורים שירדו מסומנים בכתום) בעקבות מפקד האוכלוסין האמריקני של 2020 מדינות שבהן המפלגה הדמוקרטית זכתהבשנים 2012, 2016, ו-2020
ניו יורק 1- מדינות שבהן המפלגה הרפובליקנית זכתהבשנים 2012, 2016, ו-2020
וירג'יניה המערבית 1- יתר המדינות שבהןחל שינוי במספר האלקטורים
פלורידה (המפלגה הדמוקרטית ניצחה בשנת 2012, המפלגה הרפובליקנית ניצחה בשנים 2016 ו-2020) 1+
מישיגן (המפלגה הדמוקרטית ניצחה בשנים 2012 ו-2020, המפלגה הרפובליקנית ניצחה בשנת 2016) 1-
אוהיו (המפלגה הדמוקרטית ניצחה בשנת 2012, המפלגה הרפובליקנית ניצחה בשנים 2016 ו-2020) 1-
פנסילבניה (המפלגה הדמוקרטית ניצחה בשנים 2012 ו-2020, המפלגה הרפובליקנית ניצחה בשנת 2016) 1-