tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הצפנה אופטית באמצעות "מריחת" המידע בממדי הערוץ והזמן – מריחת המידע בערוץ ביצירת רפליקות אופטיות על פני כל התדר של הסיב, כך שהרעש שהמידע מייצר בסיב, יהיה מתחת לרמת הרעש הנורמלית של הסיב, דבר שיסתיר את המידע.
ומריחת המידע בזמן באמצעות אפנון של הפאזה האופטית, כך ההספק יפוזר על פני ציר זמן ארוך יותר.
פרופסור דן שדות, ראש המעבדה לתקשורת אופטית באוניברסיטת בן-גוריון.
מצלמת SWIR (אינפרה אדום באורך גל קצר) ממוזערת ברזולוציית HD, בעלות נמוכה.
מיועדת לתעשיית הרכב, כדי למנוע תאונות דרכים בתנאי תאורה קשים.
הוקמה בשנת 2017 על ידי אבי בקל, פרופסור אוריאל לוי ועומר קפח.
Viper – מצלמה תרמית FIR (אינפרא אדום באורך גל ארוך) ממוזערת, דלת הספק וזולה בטכנולוגיית מיקרו-בולומטר, הכוללת בינה מלאכותית לסיווג אובייקטים.
לדברי החברה החיישן מסוגל לזהות הולכי-רגל במרחק של יותר מ-200 מטר.
חברת AdaSky מיקנעם עילית שהוקמה בשנת 2016 על ידי אבי כץ.
שבב אופטי – שתל בעין שמחזיר ראיה לעיוורים – הפתרון שמעניק ראיה פונקציונלית מורכב ממשקפיים שמעבירים אנרגיה לשתל באמצעות קרן לייזר, ומשתל שמכיל חיישן בשחור לבן ברזולוציה של 600 פיקסלים (24x24).
חברת ננו-רטינה מהרצליה שהוקמה ב-2010.
DNA מוליך חשמל – הפרופסורים אורי סיון, ארז בראון ויואב איישן מהטכניון השתמשו ברצפי DNA, כדי ליצור חוט מוליך שעוביו אלפית מעוביה של שערה אנושית.
מערכת חישוב DNA – מערכת החישוב הביולוגית הזעירה בעולם, על פי ספר השיאים של גינס, שמשתמשת בחומר הגנטי DNA כבדלק וכבמרכיב חישובי כאחד – פותחה בשנת 2003 בידי פרופ' אהוד שפירא וצוותו ממכון ויצמן למדע.
פרופ' שפירא זכה על כך בפרס רשת הטכנולוגיה העולמית לשנת 2004.
אותות עצביים של המוח על צג מחשב – צוות בראשותו של אילון ועדיה מהמרכז הבינתחומי לחישוביות עצבית באוניברסיטה העברית הצליחו לתרגם אותות עצביים מהמוח לתנועה, ולהציגה על גבי מסך מחשב.
שיטה לגידול תאי עצם במעבדה והשתלתם בחולים – פותחה על ידי חברת הביוטכנולוגיה בונוס ביוגרופ.
ייצור סיבים הזהים בתכונותיהם לסיב קורי העכביש, שמאופיינים בחוזק, אלסטיות, עמידות ומשקל נמוך.
חברת סיביקס מטריאל סאינסס, ירושלים.
ציפוי ננומטרי שנוגד חלודה וקורוזיה – פותח על ידי פרופ' שמואל קניג, ראש הפקולטה להנדסה במכללת שנקר.
ננו-חוט – חומר שבשניים מממדיו הוא בסדר גודל ננומטרי, ורק "הממד הארוך" שלו אינו ננומטרי.
ננו חוטים עשויים להועיל כמוליכים למחצה; אולם טרם התגלה מלוא המידע שיאפשר את השימוש המלא בהם בתעשיית האלקטרוניקה והאלקטרואופטיקה.
פרופ' ארנסטו יוסלביץ וחברי קבוצת המחקר שלו במכון ויצמן למדע.
חומר מיגון ננוטכנולוגי מהחזקים בעולם – חזק פי 4–5 מפלדה.
אחד מיישומיו NanoLub – חומר סיכה מוצק לשיפור הביצועים של חלקים נעים, במצבי עומס קיצוניים.
פותח על ידי פרופ' רשף טנא ממכון ויצמן וד"ר מנחם גנוט מנכ"ל חברת ApNano Materials, מרחובות, 2005.
מד-חום סורק קוונטי, הרגיש בעולם – המערכת הפועלת ללא מגע ישיר בדוגמת החומר הנמדדת, רגישה פי 10,000 ממערכות מדידה תרמית סורקות שהיו קיימות עד כה, ומסוגלת למדוד שינוי של מיליונית מעלה.
פרופ' אלי זלדוב ותלמיד המחקר דורי הלברטל מהמחלקה לפיזיקה של חומר מעובה במכון ויצמן למדע.
מכונת דפוס דיגיטלית ננוגרפית – קטגורית דפוס דיגיטלי חדשה, המבוססת על דיו ננומטרי.
תהליך זה מאפשר להדפיס על כל חומר סטנדרטי ללא צורך בהכנה, ציפוי או ייבוש.
ההדפסה בעלת עמידות גבוהה לשחיקה ולשריטות, ועלות ההדפסה הננוגרפית זולה יותר כיוון שהיא בעובי של 500 ננומטרים בלבד – כמחצית מעובי הצבע בהדפסות אופסט אופייניות.
כרמל – מדפסת להדפסת תלת-ממד במתכת ובקרמיקה – טכנולוגיה המבוססת על התזת דיו המורכב מננו-חלקיקים, לייצור חלקים מדויקים במהירות ובטמפרטורות נמוכות מאוד.
תהליך זרחין – שיטה שהמציא אלכסנדר זרחין להתפלת מי ים.
התפלת מי ים באמצעות אוסמוזה הפוכה – על ידי פרופ' סידני לוב וחברות ישראליות.
מערכות להפקת מי שתייה נקיים מהאוויר וממים מזוהמים – תוך שימוש נמוך במקורות אנרגיה.
אריה כוכבי, חברת Water Gen.
כלי רכב להתפלת מים – חברת גל מובייל.
חיישן זעיר לבדיקת איכות המים – החיישן בגודל מחזיק מפתחות בודק אם המים ראויים לשתייה באמצעות בדיקת השדה החשמלי שמסביב למים.
הוקמה על ידי ד"ר אלן באואר ונתנאל רייש ב-2015.
תת-מקלע עוזי – הומצא בידי עוזי גל ופיתוחו הושלם ב-1955. נמכר בכמויות גדולות מאוד ברחבי כל העולם.
גליל – פותח על ידי התעשייה הצבאית הישראלית על בסיס רוס"ר Rk 62 הפיני.
הגליל שימש כנשק הסטנדרטי של כוחות הביטחון הישראלים בין השנים 1974–1993.
מקלע נגב – מקלע קל בקליבר 5.56 מ"מ בעל יכולת לירי סלקטיבי בבודדות ולהיות מוזן משרשיר, תוף או ממחסניות של רובה סער.
נגב NG7 – פיתוח של הנגב, מקלע רב-תכליתי בקליבר 7.62 מ"מ עם יכולת לירי סלקטיבי ומשקל קל.
תבור TAR-21 ומיקרו-תבור X-95 – רובה סער מודרני שנועד להיות רובה הסער של צה"ל בשנות ה-2000. הרובה פותח במפעל הנשק הקל "מגן", של התעשייה הצבאית.
פיתוחו של התבור הושלם ב-2001. בשנת 2005 נמכרה פעילותו של מפעל "מגן" לחברת "תעשיות נשק לישראל" (IWI), ובה נמשך פיתוחו וייצורו של הרובה.
המיקרו-תבור נכנס לשירות בצה"ל ב-2009. שני הדגמים זכו בפרס "רובה השנה" של איגוד הרובאים הלאומי של ארצות הברית.
IWI ערד – רובה סער קרבין לכוחות מיוחדים מבוסס מנגנון בוכנה קצרה, בעל אמינות ודיוק גבוהים מאוד, ונבחר על ידי הימ"מ כרובה השירות שלה.
פותח על ידי תעשיות נשק לישראל.
ערד 7 קלעים-צלפים – גרסה של הערד 7 בקליבר 7.62 מ"מ המשמש כרובה קלעים ורובה צלפים חצי-אוטומטי.
קורנרשוט – פלטפורמה ללחימה בשטח בנוי המאפשרת שימוש באקדח לירי מעבר לפינה ללא חשיפת הלוחם הנושא אותה.
פותח בידי סא"ל במילואים עמוס גולן.
פגיון – כוונת אלקטרו אופטית חכמה לנשק קל, הכוללת מערכת בקרת אש ומחשב ירי.
ארבל – מערכת נשק ממוחשבת מתוצרת חברת IWI הישראלית, הכוללת מחשב, הדק חשמלי ואנרגיה שמגבירים את יעילות וקטלניות הרובה בשדה הקרב.
מכונית תופת - במכונית התופת הראשונה השתמש הלח"י כנגד המפקדה הבריטית בחיפה
טיל מונחה לוז – הטיל הראשון שפותח ויוצר בישראל.
גבריאל – הכריע בקרב טילי ים-ים הראשון בהיסטוריה.
טילי אוויר-אוויר פיתון 4 ופיתון 5 – שמסוגל לפגוע במטרות הנמצאות מאחורי המטוס היורה.
פותחו על ידי חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
טיל אוויר–אוויר מתקדם מסוג I-Derby ER – טיל זה הוא בעל ראש ביות מתקדם וייחודי, מבוסס תוכנה כמו גם יכולת שיגור ממטוסי קרב וממערכות הגנה אוויריות, לטווח של כ-100 ק"מ.
פופאי (טיל) – טיל שיוט כבד בדגמים שונים מתוצרת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
דלילה (טיל) – טיל שיוט מונחה אוויר-קרקע וקרקע-קרקע לטווח של עד 250 ק"מ מתוצרת התעשייה הצבאית.
פצצת ספייס – ערכת הרחבה אוטונומית אלקטרו-אופטית עם מנגנון הנחיה לווייני שהופכת פצצה רגילה לפצצה חכמה.
דוקרן – פצצת מרגמה מונחת GPS.
לפצצה בקוטר 120 מ"מ טווח של 8 ק"מ, ודיוק של מספר מטרים מהמטרה.
פיתוח על ידי תעש מערכות.
חימוש משוטט – קטגוריית כלי נשק, שפותחה ויושמה בישראל לראשונה.
בפרט דלילה (טיל) והארפי היו החימושים המשוטטים המבצעיים הראשונים בעולם.
רקטה מתקנת מסלול ורעם איתן – רקטות מצרר מתקנות מסלול בעלות דיוק גבוה ואחוז נפלים נמוך.
כלנית 120 מ"מ – פגז טנק רב-תכליתי מתקדם בשירות צה"ל.
חצב 120 מ"מ – פגז טנק חודר קירות נגד מבנים וביצורים.
AccuLAR – סדרת רקטות קלות בעלות הנחיה ודיוק גבוה לפגיעה במטרות נקודתיות נייחות.
Rampage (טיל) – טיל אוויר-קרקע כבד לטווח ארוך-בינוני, פותח על ידי תעש מערכות והתעשייה האווירית.
רוקס (טיל) – טיל בליסטי מוטס, המפותח ומיוצר בישראל על ידי חברת רפאל מערכות לחימה מתקדמות.
ספייק/גיל – סדרת טילים נגד טנק או נגד אדם.
טילים מתקדמים בעלי יכולת "שגר ועדכן".
רפאל - מערכות לחימה מתקדמות.
תמוז/Spike NLOS – טיל נגד טנקים מתקדם וארוך טווח שניתן לשגר מהיבשה, מהים או ממסוק קרב.
במשך שנים נשמר קיומו בסוד.
לורה – טיל קרקע-קרקע מונחה באמצעות INS-GPS לטווח של עד 400 ק"מ, וראש קרב של עד 600 ק"ג, בעל מנוע דלק מוצק ודיוק מרבי (CEP) של כ-10 מטרים.
הטיל מתוצרת מפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל.
על פי פרסומים אזרבייג'ן עשתה בטיל שימוש מבצעי ראשון בשנת 2020, במהלך הקרבות בנגורנו קרבאך.
כיפת ברזל – מערכת הגנה אווירית ליירוט רקטות קצרות טווח באמצעות טילים שזכתה להצלחה מבצעית רבה.
בהמשך נוספו לה יכולות ליירט פצצות מרגמה וכלי טיס בלתי מאוישים.
פותחה על ידי חברת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות וחברת אלתא, חברת-בת של התעשייה האווירית.
חץ 2 – מערכת נגד טילים בליסטיים, הראשונה מסוגה בעולם (פוגע ישירות בטיל המטרה) שהייתה מבצעית.
פותח במפעל מלמ של התעשייה האווירית.
חץ 3 – טיל נגד טילים אקסו-אטמוספירי, שנועד ליירט טילים בליסטיים בחלל באמצעות אנרגיה קינטית.
פותח במפעל מלמ של התעשייה האווירית לישראל.
קלע דוד – מערכת ליירוט רקטות, טילים לטווח בינוני־ארוך ומטוסים ללא טייס, שפותחה במשותף על ידי רפאל - מערכות לחימה מתקדמות הישראלית וריית'יאון האמריקנית.
הוכרזה כמבצעית ב-2 באפריל 2017.
אור איתן – מערכת הגנה אווירית מבוססת נשק לייזר.
רשמה יירוט בכורה עולמי לנשק לייזר שורף ב-2024, במהלך מלחמת חרבות ברזל.
ברק 1 – מערכת להגנה מפני טילים נגד ספינות ומטרתה ליירט טילים הנורים אל עבר הספינה באמצעות ירי טיל לעברם, המערכת היא פרי פיתוח משותף של רפאל והתעשייה האווירית לישראל.
ברק 8 – מערכת הגנה מפני טילים נגד ספינות וכלי טיס, פיתוח משותף של התעשייה האווירית, רפאל ו-DRDO ההודית.
ברק MX – מערכת הגנה אווירית מודולרית הניתנת לשימוש ימי ויבשתי, ומיירטת טילים (ובפרט טילים נגד ספינות) וכלי טיס, כולל כלי טיס בלתי מאוישים.
מעיל רוח – (ASPRO-A) מערכת הגנה אקטיבית לטנקים ורכב קרבי משוריין מתוצרת רפאל - מערכות לחימה מתקדמות (שפותחה בשיתוף פעולה עם אלתא, התעשייה הצבאית הישראליות וג'נרל דיינמיקס האמריקאית), שתפקידה לירט איומי טילי נ"ט כנגד כלי רכב משוריינים.
המערכת מוכחת-קרב וזכתה להצלחה מבצעית.
חץ דורבן – היא מערכת הגנה אקטיבית לרכבים כנגד טילים מתוצרת התעשייה הצבאית (תעש מערכות).
שריון מרוכב – מספר סוגי שריון מרוכב, החל משריון לטנקים שהוא בגדר סוד צבאי ועד שריון קל לכלי רכב שנועד לייצוא (פלסן סאסא).
חליפת מיגון מתקדמת לדחפורים – התעשייה הצבאית/התעשייה האווירית לישראל רמתא/צה"ל וחיל החימוש.
עט המזהה חומר נפץ מאולתר – טרי אצטון טרי פראוקסיד, הידוע בכינוי TATP ונמצא בשימוש ארגוני טרור.
פותח בידי פרופסור אהוד קינן, דיקן הפקולטה לכימיה בטכניון.
MUSIC – מערכת להגנה על מטוסי נוסעים מפני טילים, מבוססת אינפרה אדום ולייזר תוצרת חברת אלביט מערכות.
קוד פוזיטיבי – מערכת להתרעה על חטיפת מטוס.
פותח על ידי חברת אלביט מערכות.
מגן רקיע – מערכת הגנה אקטיבית לכלי טיס אזרחיים מפני טילים, שפותחה על ידי אלביט מערכות ואלתא מערכות.
מגנושוקר – משלב גלאי מתכות וטייזר לנטרול מיידי של אדם מסוכן, שפותח על ידי המתמטיקאי עמית וייסמן ועמיתיו אדיר קאהן וצבי הירדני.
מערכת כיפת רחפן – מערכת ליירוט רחפנים באמצעות גילוי, זיהוי, עקיבה ונטרול באמצעות לייזר של רחפנים עוינים המופעלים באזורים אסורי-טיסה.
Torbuster – מערכת הגנה מטורפדו לכלי שיט – מערכת המשגרת לכיוון טורפדו המתקרב אל כלי השיט טיל הטעיה, המנטרל את הטורפדו לאחר שפיתה אותו לעקוב אחריו למרחק בטוח מכלי השיט באמצעות יצירת אותות קוליים ייעודיים.
יריעות הסוואה תרמיות – יריעות הסוואה קלים, שימנעו גילוי של לוחמים וכלי רכב, על ידי ראיית לילה באינפרה אדום וראייה תרמית.
ארמדילו – שמיכת מיגון מפני רסיסים והדף טילים.
מערכת לייזר "להב אור" להגנה מפני רחפנים ובלוני תבערה ונפץ – פותחה בשיתוף עם מג"ב ומפא"ת.
נשר וכפיר – מטוסי קרב ישראליים המבוססים על מיראז' 3 ומיראז' 5.
לביא – פרויקט לפיתוח מטוס קרב קטן וקל מתכנון מקומי אך עם מנוע סילון אמריקאי.
הפרויקט בוטל לאחר שיוצרו שלושה מטוסי אב טיפוס.
כלי טיס בלתי מאוישים בישראל – כלי טיס בלתי מאוישים מונעי מדחף מונעי מדחף פותחו לראשונה בעולם על ידי התעשייה האווירית לישראל וחברת תדיראן בסוף שנות השבעים של המאה העשרים.
ישראל הפכה למובילה טכנולוגית עולמית בתחום עם דגמים רבים שפותחו בישראל.
חלק מהדגמים נמכרו למדינות שונות, בהן גם ארצות הברית (כגון ה-RQ-2 פיוניר וה-RQ-5 האנטר) ומדינות האיחוד האירופי.
ישראל הייתה מבין הראשונות להשתמש בכטב"מים תוקפים, עם גרסאות חמושות של ההרמס 450 והארופ - כטב"ם מתאבד.
מסוק רובוטי לא מאויש – מסוק קל וקומפקטי עם משקל המראה מרבי של 35 ק"ג, ויכולת העמסה של 5 ק"ג ואורכו הכולל הוא 2.54 מטר.
בומרנג – כטב"מ מבצעי עם מנוע חשמלי השוקל 9 ק"ג שיכול לטוס במשך יותר מתשע שעות באמצעות מערכת ההנעה החשמלית מימנית של הורייזן.
כלי טיס לא מאויש שממריא ונוחת אנכית – חברת בלובירד (BlueBird)
"אליס" – המטוס החשמלי הראשון בעולם המיועד להטסה של 9 נוסעים לטווח של עד אלף קילומטר בהטענה בודדת.
מקור האנרגיה של המטוס הם 70 אלף סוללות ליתיום הפזורות במטוס.
הקיבולת הכוללת שלהם היא 980 קילוואט שעה.
למטוס שלשה מנועים חשמליים במהירות 450 קמ"ש.
חברת אוויאיישן (Eviation Aircraft) ממושב קדימה.
מייסד ומנכ"ל החברה הוא עומר בר-יוחאי.
F-35I אדיר – גרסה משופרת וייחודית לחיל האוויר הישראלי של הלוקהיד מרטין F-35 לייטנינג II.
ה"אדיר" כולל שיפורים רבים בקושחה ובתוכנה שפותחו בישראל על ידי התעשיות הביטחוניות, משרד הביטחון וחיל האוויר הישראלי.
השיפורים כוללים מערכות לוחמה אלקטרונית ו-C4ISTAR ישראליות ייחודיות, מכלי דלק תצורתיים שומרי חמקנות וכני נשיאה חיצוניים לחימוש כבד.
"שחף" (Seagull) – סירת סיור בלתי-מאוישת – כלי שיט רב-שימושי אוטונומי המיועד לבצע משימות צבאיות שונות כמו איתור צוללות ומוקשים, לוחמה אלקטרונית, משימות סיור והגנה על מתחמים, לחימה, ומיפוי תת-ימי.
לווייני אופק – סדרת לווייני ריגול בעלי מערכת אלקטרו אופטית או מכם המפיקים תצלומי לוויין בעלי כושר הפרדה גבוה מאוד.
לוויין הטכניון גורווין טקסט 2 – מיקרו לוויין.
בנוי כקוביה שאורך כל אחת מצלעותיה 45 ס"מ, משקלו 48 ק"ג וצריכת החשמל שלו פחותה מ-17 וואט.
ביוזמת וביצוע של פרופסור גיורא שביב, פרופסור חיים אשד ומר משה שחר.
לוויין הביון המכ"מי TECHSAR – פותח ונבנה על ידי מפעל טכנולוגיות החלל, של התעשייה האווירית.
טנק המרכבה – טנק בעל שרידות גבוהה לצוות, עבירות גבוהה ודיוק רב.
הדגם החדש ביותר הוא מרכבה סימן 4 ברק.
תותח תע"ש 120 מ"מ – תותח מתקדם לטנקים.
אכזרית – נגמ"ש כבד המבוסס על תובת טנק T-55.
פומ"ה – רכב הנדסה קרבית ממוגן המבוסס על תובת שוט קל.
מחבט – תותח נ"מ מתנייע המבוסס על ה-M163 VADS.
נגמ"ש מרכבה (נמ"ר) – נגמ"ש כבד המבוסס על תובת טנק מרכבה הישראלי, שמצטיין בתכונות של מיגון ועבירות, נחשב לנגמ"ש הממוגן בעולם.
נמ"ר הנדסי – רכב הנדסה קרבית על בסיס נגמ"ש מרכבה.
במבי (רובוט) – רובוט חבלה וסילוק פצצות משטרתי.
רעם השחר – דחפור D9N בשלט רחוק.
פנדה (דחפור D9T) – דחפור D9T בשלט רחוק.
שומר גבולות (כרב"ם) – כלי רכב בלתי מאויש לפטרול בגבולות וסביב גדרות.
סה"ר – סייר רובוטי הנדסי אוטונומי.
תצוגת קסדה עילית – קסדת טיס שבה מוצגים נתוני הטיסה וכוונת על משקף הקסדה, ולטייס מתאפשר לכוון חימוש באמצעות כיוון ההסתכלות שלו (מבטו) דרך הכוונת.
תותח רעם – תותח קולי היוצר רעש חזק באמצעות יצירת גל הדף.
מפותח על ידי חברת ArmyTec.
מכ"ם חודר קירות – מכ"ם החודר קירות, ומאפשר לקבל אינדיקציה על המתרחש מעבר לקיר.
במקביל לפיתוחים של חברות שונות בעולם, מערכות פותחו על ידי חברת קמרו הישראלית.
קטלנית (נשק) – עמדת נשק בשלט רחוק המותקנת על רכב קרבי משוריין ונשלטת מתוכו, בדרך כלל חמושה במקלע כבד.
אפוד להגנה מפני קרינת גמא – אפוד עופרת מצופה בפלדה במשקל 15 ק"ג שמגן על אזור אגן הירכיים שבו מרוכזים כ-50 אחוז מתאי מח העצם, מפני קרינה רדיואקטיבית.
ד"ר אורן מילשטיין ודניאל לויט.
חליפת חלל להגנה מפני קרינה קוסמית – החליפה שפותחה לטיסות חללית ה-EM1 למאדים, מגינה על תאי מח העצם באיברים השונים.
החליפה הוצגה בתחנת החלל הבינלאומית בינואר 2020. חברת סמטראד מתל אביב.
"ספיידר" – מערכת חילוץ אישית לחילוץ לכודים מרבי קומות בשיטת הסנפלינג עם מנוע הידראולי – חברת "מוסרות טכנולוגיות" מנתיבות.
"Sky Saver" – תיק גב לחילוץ לכודים בבניינים רבי קומות.
התיק שמכיל כבל חסין אש באורך של עד 350 מטר, נחגר על הגוף, ומצויד בקרס לתפיסה בנקודת היציאה.
מעלית מתקפלת חיצונית, הממוקמת על גג בנין לחילוץ המוני מבניינים – בעת אירוע חירום נפרסת המערכת מעבר לדופן הבניין ונפתחת בצורה שמאפשרת לה לנוע לאורך הבניין כמעלית, המערכת מאפשר להוריד דיירים ולהעלות צוותי חירום.
מנהל חברת אסקייפ מהיישוב קדימה.
השרוול – מערכת לחילוץ המוני שמותקנת באופן קבוע בקומות הגבוהות בבניינים רבי-קומות, אשר נפתחת באופן מבוקר בשעת חירום.
לאחר הפעלת המערכת, נגלל שרוול הצלה המורכב מקפיץ פלדה, התומך בשרוול בד חסין אש ומעוגן לקרקע.
המעבד למחשבים האישיים הראשונים של IBM – אינטל 8088 המעבד שעליו התבסס IBM PC עוצב בישראל במעבדת אינטל בחיפה.
שבב בינה מלאכותית Spring Hill – מבוסס על ליבות Ice Lake בטכנולוגיית 10 ננומטר שפותחו בקבוצת C2DG הישראלית, כאשר מרכיב הבינה המלאכותית פותח במרכז הפיתוח של אינטל בחיפה.
פיתוח ה-MMX – סט פקודות וקטוריות לטובת האצת מולטימדיה שהוכללו לראשונה במעבד פנטיום P55C.
AVX – סט הרחבה לארכיטקטורת קבוצת הפקודות x86 (instruction set architecture) של מעבדי אינטל ו-AMD שהוצעה על ידי אינטל במרץ 2008 ונתמכה על ידי אינטל עם מיקרו-ארכיטקטורת המעבדים "Sandy Bridge", שפותחה בסניף הישראלי של אינטל.
קינקט – בקר שליטה באמצעות חישה של תנועות גוף שמבוסס על חיישן אופטי וחיישן עומק תת-אדום.
בטכנולוגיה הזו לכל פיקסל קיים עומק.
זכויות לשימוש נרכשו בידי מיקרוסופט, לשימוש באקס בוקס 360. החברה נרכשה בידי חברת אפל ב-2013.
RealSense – חיישן עומק מבוסס אינפרא אדום.
מבוסס על טכנולוגיה של חברת Omek Interactive שנרכשה בידי אינטל.
MV4D – חיישן עומק שמאפשר מיפוי תלת־ממדי של הסביבה אף בעת תנועה וטכנולוגיה של יצירת מודלים תלת־ממדיים – חברת Mantis Vision.
החברה שותפה של גוגל בפרויקט Tango.
מערך חיישנים לתלת־ממד ורזולוציה משופרת – טכנולוגיה המבוססת על מערך חיישנים מיניאטוריים ויצירת תלת תמונת תלת־ממדית באמצעות אלגוריתם שמשלב את האותות מכל החיישנים.
הוקמה על ידי זיו אטר ואנדריי טובצ'ינגרבקו, בשנת 2011. נרכשה על ידי חברת אפל.
דיסק און קי – זיכרון פלאש נייד שהופך להיות דיסק וירטואלי באמצעות יציאת USB.
פיתוח של חברת אם-סיסטמס בראשותו של דב מורן.
עט סורק – קויקשנרי – סורק זעיר בגודל עט עבה, שסורק מילה או משפט מהכתוב ומתרגם אותו לשפה אחרת, או שומר אותם בזיכרון המכשיר להעברה למחשב האישי – פותח בידי חברת ויזקום הירושלמית.
מקלדת לייזר – מקלדת וירטואלית שמוקרנת על גבי קיר או שולחן ומאפשרת להקליד למחשבי כף יד וטלפונים סלולריים.
פותח על ידי חברת lumio הישראלית.
מצלמת משקפיים לכבדי ראייה ולעיוורים – פרופ' אמנון שעשוע וזיו אבירם.
וולט-פלאש – זיכרון פלאש בגודל כרטיס אשראי, בעובי 1.9 מ"מ.
פותח על ידי חברת וולטקס.
השתתפות בפיתוח מחשב העל החזק בעולם BlueGene/L – אנשי IBM חיפה השתתפו במאמץ של IBM לייצר מחשב חדשני, המבצע 70.72 מיליארד פעולות חישוב בשנייה, עבור משרד האנרגיה של ארצות הברית.
דפוס אופסט דיגיטלי – פיתוח מכונת דפוס שמשתמשת בדיו נוזלי צבעוני.
גמישות, מהירות, מיזעור, אוטומציה והוזלה של תהליכי דפוס.
חברת אינדיגו (HP Indigo) שהוקמה ב-1977 על ידי בני לנדא ונמכרה לחברת HP.
טיונר טלוויזיה דיגיטלי זעיר למכשירים ניידים – מוצר "כרמל" למכשירי אייפון ואייפד של חברת סיאנו.
נאנו ספיידר – מודול זעיר המשלב מקלט ואנטנת GPS בגודל של כ-4x4 מילימטר, בעל צריכת חשמל נמוכה לשימוש בשעונים חכמים, התקנים לבישים ומצלמות דיגיטליות.
Raptor AR – משקפי מציאות רבודה לרוכבי אופניים, המבוססים על טכנולוגיות התצוגה העלית הצבאיות של חברת אלביט.
אוריון – מאתר תשדורות אלחוטיות בזמן אמת (Wi-Fi Direction Finder).
פותח על ידי חברת ג'נובייס (JENOVICE).
מדפסת תלת-ממד להדפסת מעגלים מודפסים (PCB) – תהליך שמאפשר לייצר אבות טיפוס של מעגלים מודפסים במהירות ובסודיות.
חברת ננו דיימנשן (Nano-Dimension) מנס ציונה.
הדמיית דופלר באמצעות WIFI – פיתוח שבב שיכול לבצע באמצעות נתבים הדמיית דופלר ולזהות פעילות אנושית כמו מיקום של אנשים בחדר, ואף הליכה, ישיבה, קימה ונפילה.
שבבי ה-SiOx ReRAM – שבבי זיכרון לא נדיף שאמור להחליף את שבבי הפלש.
יתרונן במהירות העבודה, בהספק הנמוך, במיזעור שהוא מתחת ל-28 ננומטר, במחזורי טעינה ועוד.
מעבדים לבינה מלאכותית – חברת הבאנה לאבס.
החברה הוקמה בשנת 2016 על ידי אביגדור וילנץ, דוד דהן ורן חלוץ.
שבב זעיר לתיוג מוצרים המשמש כחיישן IoT – מדבקת שבב אלקטרוני בגודל בול דואר עם תקשורת בלוטות', שאינו תלוי במקור כוח חיצוני, בעלות של כמה עשרות סנטים.
החיישן מוצמד למוצר או חפץ ומאפשר לו לשדר מידע מסוגים שונים: מיקום, משקל, טמפרטורה וכדומה.
חברת וויליוט מקיסריה, שהוקמה ב-2016 על ידי טל תמיר, ירון אלבוים ואלון יחזקאלי.
מעבד בינה מלאכותית Hailo-8 – מעבד בינה מלאכותית לתחום הרכב בעל הספק נמוך.
על פי נתוני החברה למעבד עוצמת עיבוד של 26 מיליארד פעולות בשנייה, ויעילות של 3TOPS לכל ואט.
חברת היילו טכנולוגיות התל אביבית.
חיישנים לדימות תלת-ממדי של חומרים באמצעות קרינת רדיו – חברת Vayyar מיהוד.
נוסדה על ידי רביב מלמד, נפתלי חייט ומירי רטנר ב-2011.
Thunderbolt – ממשק לחיבור התקנים חיצוניים למחשב במהירויות גבוהות.
הממשק פותח על ידי אינטל ישראל, הפך לתקן של USB 4.
חיישן אינפרה אדום קצר גלים SWIR ברזולוציה של 1920x1536 – חברת SCD בבעלות משותפת של חברות רפאל ואלביט ממכון לשם שבגליל העליון.
V-chip – מכ"ם-על-שבב זעיר המבוסס על טכנולוגיית גלי רדיו (RF) היכול לזהות עצמים בדיוק רב, גם דרך קירות, וגם דרך גוף אנושי.
משמש חברות בתחום בטיחות הרכב וניטור קשישים.
הוקמה בשנת 2011 על-ידי רביב מלמד, נפתלי חייט ומירי רטנר.
אוטומט סופי לא דטרמיניסטי – מודל מתמטי המהווה הכללה של אוטומט סופי דטרמיניסטי בכך שהוא מאפשר בחירה בין מספר דרכי פעולה עבור קלט נתון, בניגוד לדרך הפעולה היחידה אליה מחויב אוטומט דטרמיניסטי.
הוצג לראשונה על ידי מיכאל רבין ודנה סקוט במאמר מ-1959.
אלגוריתם למפל זיו – אלגוריתם לדחיסת נתונים משמרת מידע, שפיתחו פרופ' אברהם למפל ופרופ' יעקב זיו מהטכניון.
אלגוריתם הצפנה RSA – מערכת הצפנת מפתח ציבורי דטרמיניסטית מעשית, של הממציאים, רון ריבסט, עדי שמיר ולאונרד אדלמן.
חלוקת סוד – בקריפטוגרפיה, היא בעיה של פיצולו של סוד בין קבוצת שותפים, באופן שאינו ידוע לאף אחד מהם לחוד וניתן לגלותו רק באמצעות שיתוף פעולה של כל או חלק מחברי הקבוצה.
הצורך בחלוקת סוד התעורר בהקשר של ניהול מפתחות הצפנה בסביבות 1977. עדי שמיר וג'ורג' בלקלי פרסמו בנפרד את רעיונות חלוקת הסוד בשנת 1979.
לוגיקת זמן, או לוגיקה טמפורלית היא הרחבה של הלוגיקה הקלאסית המאפשרת ביטויים הקשורים בזמן.
לוגיקת זמן היא חלק מהלוגיקה המודלית.
לוגיקת זמן מאפשרת לעסוק בקו זמן, ועל כן מאפשרת לנסח מתמטית משפטים כמו "אני תמיד רעב", "לבסוף אהיה רעב", או "אהיה רעב עד שאוכל משהו".
אמיר פנואלי זכה בשנת 1996 בפרס טיורינג על הכנסת לוגיקת הזמן אל מדעי המחשב.
כיום נעשה שימוש נרחב בלוגיקת זמן באימות תוכנה כדי להוכיח מתמטית נכונות של מערכת מחשב.
קריפטאנליזה דיפרנציאלית היא שיטה לניתוח צפנים ופונקציות גיבוב קריפטוגרפיות.
הקריפטאנליזה הדיפרנציאלית עוסקת בניתוח ההשפעה של שינויים בקלט של פונקציה קריפטוגרפית על הפלט שלה.
בצופני-בלוקים מטרת האנליזה היא למצוא היכן הצופן מתנהג בצורה שאינה אקראית וכך לגלות את המפתח.
בפונקציות גיבוב, האנליזה משמשת כדי לאתר התנגשויות.
עדי שמיר ואלי ביהם בסוף שנות ה-80.
JPEGmini – אלגוריתם לדחיסת תמונה בפורמט JPG.
דוחס בממוצע מעל 80% קובץ JPG סטנדרטי.
אלגוריתם לחידוד תמונה – פותח על ידי ד"ר רענן פתאל מהאוניברסיטה העברית, וזכויות שימוש בו נרכשו על ידי חברת אדובי.
אלגוריתם לתקצור סרטוני וידאו – בשיטה זו ניתן ל"דחוס" שעות של וידאו לכמה דקות ולהקל על מי שצריך לנטר אירועים.
פותח על ידי פרופ' שמואל פלג מהאוניברסיטה העברית.
טכניקה לתמצות מידע חזותי, כתמונות וסרטי וידאו, המכונה בשם שיטת הדמיון הדו-כיווני.
תכונת הדו-כיווניות של השיטה מבטיחה שהתמונה שנוצרת היא קוהרנטית מבחינה חזותית.
פותח על ידי פרופ' מיכל אירני ותלמידי המחקר מקבוצתה ד"ר דניס סימקוב, ד"ר ירון כספי וד"ר אלי שכטמן, מהמחלקה למדעי המחשב ומתמטיקה שימושית במכון ויצמן למדע.
2012. רישוי שימוש נמכר לחברת אדובי מערכות בע"מ.
EyeMusic – אלגוריתם שמתרגם דימויים חזותיים לצלילים כאמצעי עזר לעיוורים.
באלגוריתם פרמטרים בתמונה כמו ממדי אובייקטים, בהירות וצבע מיוצגים על ידי גובה ואורך צליל, עוצמת הצליל, וכלי נגינה שונה.
בית הספר לרפואה וממרכז אדמונד ולילי ספרא לחקר המוח באוניברסיטה העברית בירושלים.
מג'יק – מחולל יישומים הראשון ללא קוד, שנעשה בו שימוש רב בצה"ל.
Wizdom – מחולל יישומים דור רביעי, הראשון בטכנולוגיה של תכנות מונחה עצמים.
Concurrent Prolog – שפת תכנות עילית לחישוב מקבילי ומבוזר שפותחה בידי פרופ' אהוד שפירא.
WHDI – תקן לתקשורת וידאו אלחוטית באבחנה גבוהה בתדר 5Ghz.
פותח על ידי חברת אמימון.
טכנולוגיית HDBaseT – הפכה לסטנדרט עולמי בקישוריות ומאפשרת להפיץ תוכני מולטימדיה באיכות אולטרה HD למרחקים ארוכים (עד 100 מטר) ללא דחיסה.
מציאת קשר בין רעשי המעבד לתוכן העיבוד – עדי שמיר וערן טרומר ממכון ויצמן למדע, מצאו כי מעבדיהם של מחשבים המבצעים הצפנה משמיעים צלילים, שבאמצעותם ניתן לדלות מידע על החומר המוצפן.
העברת מפתחות הצפנה באמצעות סיבים אופטיים – קבוצת חוקרים בראשות ד"ר קובי שויער מאוניברסיטת תל אביב
טעינה אלחוטית – של מכשירים חשמליים, חברת Powermat.
טכנולוגיית מעקב אישונים – שמאפשרת לשלוט במכשיר, וגם לזהות מצבי חירום נוירולוגיים.
פלטפורמות מבוססות ראייה ממוחשבת – לשליטה במכשירים ללא מגע.
ממשק אחיד לממשקי תכנות (APIs) – חברת RapidAPI, שהוקמה על ידי אידו ג'ינו ומיקי חסלבסקי ב-2015.
WiGig – תקן להעברת נתונים ובמיוחד וידאו באופן אלחוטי בתדר 60GHz, תוך שימוש בתקן קישוריות 802.11ad.
נועד במיוחד להזרמת וידאו באיכות גבוהה למסכים קרובים ובמכשירי VR.
חיזוי מזג אוויר באמצעות ניתוח אותות ממשדרי סלולר – חברת ClimaCell, שנוסדה בידי שמעון אלקבץ, איתי זלוטניק ורעי גופר.
לניתוח אותות סלולר ישנם יתרונות על פני מכ"מים.
אימות אוטומטית של תכנוני שבבים, חברת וריסיטי (Verisity) שהוקמה בשנת 1988 על ידי יואב הולנדר.
נמכרה לחברת קיידנס בשנת 2005 תמורת כ-315 מיליון דולר.
בבילון – תוכנת תרגום רב-לשונית, המבצעת זיהוי אופטי של טקסט באזור נבחר במסך ומתרגמת אותו בהקלקת עכבר.
פותחה על ידי אמנון עובדיה.
חלק ניכר מהפיתוח של מערכות ההפעלה חלונות NT וחלונות XP בוצע במרכזי הפיתוח של מיקרוסופט בישראל.
דיפ ג'וניור – תוכנת שחמט הרצה על מחשב פשוט שפותחה על ידי אמיר באן ושי בושינסקי, וספר פתיחות של רב-אמן בוריס אלתרמן.
ג'ינג'ר, תוכנת תרגום ותיקוני שגיאות כתיב מאנגלית לאנגלית.
Waze – אפליקציית ניווט GPS שיתופית לטלפונים חכמים, שפותחה על ידי חברת ההזנק הישראלית "Waze Mobile" ונמכרה לגוגל ביוני 2013.
Moovit – אפליקציית ניווט GPS שיתופית לטלפונים חכמים ולדפדפנים בתחבורה ציבורית, שפותחה על ידי חברת ההזנק הישראלית MoovitApp Global LTD (לשעבר Tranzmate) ונמכרה לאינטל במאי 2020.
Gett – אפליקציה מבוססת מיקום לשירות הזמנת מוניות ושליחויות דרך טלפון חכם.
Any.do – אפליקציה ישראלית חינמית לניהול משימות, המאפשרת למשתמש שיתוף משימות ושיתוף תזכורות באמצעות פייסבוק, טוויטר, אימייל והודעות מסרון.
HandWallet – תוכנה למעקב אחר הוצאות, הכנסות ותקציב שפותחה בישראל.
QText – מעבד תמלילים עברי שפיתחה חברת "דביר מוצרי תוכנה" מקיבוץ דביר בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20.
חומת האש המסחרית הראשונה פותחה על ידי חברת צ'ק פוינט, שעוסקת בתחום אבטחת המידע עד היום.
ICQ – תוכנת מסרים מיידיים שפותחה על ידי החברה הישראלית מיראביליס.
פותחה על ידי ספי ויגיסר, יאיר גולדפינגר ואריק ורדי.
Wix – פלטפורמה לבניית אתרי אינטרנט ללא צורך בידע מוקדם
תוכנת (VoIP) הראשונה שיכלה לשדר בין מחשב לפלאפון – פותחה על ידי חברת ווקלטק הישראלית.
Viber, יישום קנייני חוצה-פלטפורמות המשמש להעברת מסרים מיידיים וביצוע שיחות על גבי רשת האינטרנט (VoIP) שפותח במקור על ידי חברת Viber Media.
כספת מידע מאובטחת – אבטחת חלקים בתוך מערכת המחשוב הארגונית מחדירות, פותחה על ידי חברת סייבר ארק.
חשיפת נקודות תורפה במערכות מחשב באופן אוטומטי.
אלגוריתם שמחקה את אופן הפעולה של האקר אנושי, מבצע מאות אלפי מבדקי חדירות בזמן קצר.
מוצר לאבטחת הרשת הארגונית – אבטחת הרשת הארגונית ובידודה מהאינטרנט בטכנולוגיית isolation באמצעות שרת חוצץ של החברה שמהווה מעין "קיר זכוכית", כך שהגישה לרשת האינטרנט תהיה מסוננת מפוגענים.
2013. נרכשה על ידי חברת סימנטק.
תוכנה לאבטחת אפליקציות – המיועדת לזיהוי ותיקון חולשות אבטחה בקוד המקור באפליקציות וכן חסימת פרצות אבטחה באפליקציות ווב ומובייל.
חברת צ'קמרקס (Checkmarx) הרמת גנית, שנוסדה ב-2006 על ידי מתי סימן ועמנואל בן זקן.
נרכשה על ידי חברת ההשקעות הפרטית האמריקאית הלמן פרידמן, ב-1.15 מיליארד דולרים ברבע הראשון של 2020.
הגנת GPS – מיכשור להגנה על מקלטי GPS מחסימה באמצעות משדרים.
מערכת לניתוח תנועת כלי שיט, ניהול סיכונים בים וזיהוי חריגות – חברת ווינדוורד התל אביבית.
הוקמה ב-2011 על ידי עמי דניאל ומתן פלד.
פגסוס – תוכנת מעקב וריגול לטלפונים חכמים לשימוש גופי ביטחון ומדינות.
הוקמה ב-2009 בידי עמרי לביא, שלו חוליו, וניב כרמי.
משדר נייד לשידור וידאו חי – באמצעות מקבץ של אמצעי תקשורת זמינים כמו סלולר, רשתות אלחוטיות וכדומה המייתר ניידת שידור.
טכנולוגיית WAM – טכנולוגיה לאיפנון מיטבי על גל נושא, שמאפשר ליהנות מטווחי תדרים, פס רחב וצריכת הספק יעילים יותר על התשתיות הקיימות.
הוקמה על ידי יוסי כהן ואמיר אליעז ב-2012. נרכשה על ידי חברת ברודקום ב-2016.
טכנולוגיה להעברת צילומי וידאו באיכות גבוהה מאוד, ממספר רב של מוקדי צילום ללא השהייה.
הטכנולוגיה ממומשת ברחפנים ובמצלמות קולנוע.
פרופ' מאיר פדר, ד"ר צבי רזניק, גיא דורמן ורון יוגב.
מלוגרף – מכשיר המציג מלודיה בצורה גרפית.
פותח על ידי רות כ"ץ ודליה כהן, מהאוניברסיטה העברית בירושלים, לשם ניתוח היסודות המלודיים שאינם ניתנים לביטוי מדויק בתיווי מסורתי.
כתב התנועה אשכול-וכמן – שיטה לרישום תנועה, שבה מערכת סמלים מאפשרת להגדיר את תנועת הגוף האנושי.
הכתב מתבסס על מערכת כדורית המחלקת את המרחב לשמונה כיוונים, כשלכל נקודה במרחב יש מיקום במערכת.
פותחה על ידי הכוריאוגרפית נועה אשכול ותלמידה אברהם וכמן בשנת 1958. במשך השנים השתמשו בכתב התנועה על מנת לתעד ולנתח תנועת משיטות תנועה שונות כגון: שפת הסימנים של החירשים, שיטת פלדנקרייז, סגנונות מחול וסוגי ריקוד, תרגילי התעמלות ותנועת בעלי חיים.
REVPAD – מעבד אפקטים לגיטרה.
קרב מגע – אמנות לחימה ישראלית מתחום השיטות המבוססות מציאות, ששמה דגש בלימוד ופיתוח הגנה עצמית תוך זמן קצר ושימוש בטכניקות מהירות ויעילות.
אימי שדאור ליכטנפלד, מומחה ואלוף בהיאבקות ובאיגרוף.
דו-קרב הפנדלים, שיטה לקביעת המנצח במשחק כדורגל שמסתיים בשוויון, הומצאה על ידי הישראלי יוסף דגן.
השיטה הוצגה לראשונה בשנות ה-70 ומאז הפכה לאמצעי שובר שוויון סטנדרטי בטורנירי כדורגל ברחבי העולם, המעניקה סיום דרמטי ומכריע למשחקים שהסתיימו בתיקו.
VCT – מערכת ממוחשבת לבדיקת כלי רכב, שבדקה 56 רכיבים ב-12 דקות.
יונה בן דוד מייסד ויו"ר קומפיוטסט.
דלקן – אמצעי המאפשר רכישת דלק ללא תשלום מזומן או אשראי לציי רכב.
פותח על ידי דויד קלריך ודב טלמור.
מערכת עזר לנהיגה – חברת מובילאיי הירושלמית פיתחה שבב ייחודי לרכב, שבאמצעות ראייה ממוחשבת ינהל פונקציות שונות בנהיגה ממוחשבת כמו מניעת התנגשות, שמירה על נתיב ועוד.
תקשורת בין מכוניות ובינן לבין תשתיות הדרך – טכנולוגיית ה-V2X מאפשרת לרכבים אוטונומיים להבין את הכוונות של כלי רכב אחרים, ומאפשרת תיאום בין כלי רכב לכלי רכב ובין כלי רכב לתשתיות דוגמת רמזורים, באופן שמונע תאונות דרכים ומגדיל את ניצולת הכבישים.
יצרנית השבבים הממונעים מכפר נטר.
פלטפורמת ענן לאיסוף ושיתוף מידע מכלי-רכב מקושרים – ניתוח דפוסי נהיגה.
הסעה שיתופית – אפליקציה שמאפשרת לחלוק נסיעה ברכבי הסעות.
הוקמה ביוני 2012 על ידי דניאל רמות ואורן שובל.
ווייקייר – (WayCare) – מערכת לימוד מכונה וביג דאטה שחוזה עומסים ותקלות בתנועה על פי מקורות שונים כמו חיישני תנועה, ואפליקציות ניווט ויכולה להגיב בזמן אמת, וגם לעדכן את הנהגים בתזמון התנועה באמצעות השילוט הדיגיטלי.
הוקמה על ידי עידן האן ושי סוזן בשנת 2014.
מערכת התרעה מוקדמת לנהג קטר מפני התנגשות במכשולים על גבי מסילת הרכבת, בתנאי מזג אוויר ותאורה קשים – מבוססת על טכנולוגיית עיבוד תמונה, ומצלמות ייעודיות, לזיהוי עצמים ברזולוציה גבוהה ולמרחק של למעלה מ-1,500 מטר.
חברת Rail vision שנוסדה בינואר 2015.
מערכת לסריקת תחתית כלי רכב – מערכת סריקה אוטומטית לגילוי סיכוני אבטחה בתחתית כלי רכב באמצעות טכנולוגיות של למידת מכונה וראייה ממוחשבת בתלת-ממד באמצעות מערך של 5 מצלמות ברזולוציה גבוהה.
נוסדה ב-2016 על ידי אמיר חבר, ואוהד חבר.
מערכת דיווח אוטומטית לגורמי הצלה ורפואה – מערכת לניתוח של פציעות נוסעים בעת תאונות דרכים ודיווח רפואי בזמן אמת לגורמי רפואה.
המערכת מסתמכת על התקני הרכב: חיישני רכב וקישוריות.
מערכת ניהול ותזמון רמזורים אוטומטית וחכמה – המערכת מנטרת, אוספת ומסווגת בזמן אמת' נתונים על תנועת כלי הרכב והולכי הרגל באמצעות חיישני מצלמה, מכ"ם ורכיבי תקשורת V2I שמותקנים על גבי הרמזורים, כדי לתזמן ביעילות את הרמזורים.
חברת נו-טראפיק (NoTraffic) שהוקמה ב-2016.
המערכת מבוססת על טכנולוגיית Frequency Modulated Continuous Wave, שבה מתבצע שידור רציף של אותות בעלי תדר משתנה, והמרחק של האובייקטים מחושב בהתאם להפרשי התדר והמופע בין האותות המשודרים והאותות הנקלטים.
המכ"ם של ארבה מפיק תמונה רב-ממדית של האובייקטים הנייחים והניידים שבסביבת הרכב.
המערכת מקבלת את המידע המגיע מ-48 ערוצי שידור ו-48 ערוצי קליטה.
ויכולה לבצע עד 10,000 חישובי נקודות בכל תמונה, בקצב של 30 תמונות בשנייה.
המערכת יכולה לאתר עד 450 אובייקטים שונים בכל תמונה, בטווח של עד 300 מטר ובזווית סריקה אופקית של 100° וברזולוציה אופקית של מעלה אחת.
חברת Arbe מתל אביב שנוסדה בשנת 2015.
טקסיבוט, רכב רובוטי למחצה להסעת מטוס בנמל תעופה – הרכב נשלט על ידי הטייס, ומסיע את המטוס מה"שרוול" בנמל התעופה, למסלול ההמראה ובחזרה – ללא שימוש במנועים.
הגרירה מאפשרת חסכון בדלק, הפחתה ברעש ובנזקי גופים זרים הנשאבים למנוע בעת ההסעה.
פותח ומיוצר על ידי התעשייה האווירית.
כביש אלקטרומגנטי לטעינה חשמלית – כביש שמוטמנים בו סלילים מגנטיים מתחת לנתיבי הנסיעה, הטוענים את הסוללות של כלי הרכב באופן אלחוטי, באמצעות השראה מגנטית בזמן הנסיעה.
חברת אלקטריאון וירלס מבית ינאי, שהוקמה בשנת 2013 על ידי אורן עזר וחנן רומבק.
מערכת לרכב אוטונומי המבוססת על ראייה ממוחשבת – מערכת QuadSight מבוססת על שימוש בשתי מצלמות תרמיות של FLIR ובשתי מצלמות אופטיות, שמדמות יכולת ראייה סטריאוסקופית.
המערכת מבצעת היתוך מידע בין החיישנים השונים.
חברת פורסייט (Foresight) מנס ציונה.
פלטפורמה לרכב חשמלי בארכיטקטורת גלגל פינתי – הפלטפורמה כוללת מרכב וארבעה גלגלים כאשר כל גלגל מכיל מנוע חשמלי, בלמים, והיגוי.
חברת REE אוטומוטיב נוסדה ב־2013, בידי בראל ואחישי סרדס.
מיפוי של מצב הכבישים באמצעות קבלת מידע "תחושתי" מחיישני הרכב – יכולת לדרג מקטעי כביש ולהתריע על ליקויים כמו סדקים, בורות ואזורים חלקלקים באמצעות נסיעה רגילה.
חברת טאקטייל מוביליטי (Tactile Mobility) מחיפה.
אליס – מטוס הפועל באמצעות מנוע חשמלי.
מערכת ניווט אוטומטי לספינות – מערכת של מצלמות אופטיות ותרמיות ושל תוכנת בינה מלאכותית המאפשרות לבצע את ניווט הספינה באופן אוטומטי ולהימנע מהתנגשויות בים.
טפטפת – אביזר, המשחרר מים בזרמים קטנים ("טפטוף").
הומצאה על ידי המהנדס הישראלי שמחה בלאס ובנו ישעיהו בתחילת שנות ה-60. ההמצאה גרמה למהפכה עולמית בשיטות ההשקיה והדישון בחקלאות, והובילה לחיסכון במים ולהגדלת היבולים.
קביעת 16 היסודות הדרושים לגידול צמח ומינונם המדויק – הבסיס להידרופוניקה, גידולי חצץ, טפטפות וכדומה.
זרעי מלפפונים היברידיים – ייצור זרעים של מלפפונים ומלונים, מלפפונים עמידים למלח ומלפפונים המתאימים לקציר מכני.
פרופ' עזרא גלון ממכון ויצמן.
גלון ועמיתיו המציאו טכניקה להפקת זרעי מלפפונים היברידיים ללא האבקה ידנית.
ביות האוגר הזהוב – נעשה על ידי פרופ' שאול אדלר, מומחה בתורת הטפילים מהאוניברסיטה העברית בירושלים, בשנת 1930.
TraitUP – טכנולוגיה המאפשרת הכנסת חומרים גנטיים לזרעים מבלי לשנות את הדנ"א שלהם, באופן מיידי וביעילות לשיפור הצמחים לפני שהם נזרעים.
פותחה על ידי פרופ' אילן סלע וד"ר חיים רבינוביץ', האוניברסיטה העברית.
איסוף טל מהאוויר להשקיית גידולים חקלאיים – חברת טל-יה.
עגבניית דניאלה – זן עגבנייה שפותח על ידי ד"ר אהוד קופליוביץ ונעמי גביש, מטפחים בצוותו של פרופ' נחום קידר מהפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ברחובות.
זן עמיד במיוחד, בעל חיי מדף ארוכים ויבול גדול הנחשב כיום לאחד הזנים הנפוצים ביותר בעולם.
השבחה ופיתוח של זני צמחים – פעילות רבה של מכון וולקני ביצירת זני פירות וירקות ללא הנדסה גנטית, בדגש על שיפור תכונות כמו עמידות בתנאים מיוחדים של מזג אוויר וצריכת מים, שיפור טעם, עמידות למחלות, גידול מהיר, פירות חסרי גרעין ועוד.
גידול חקלאי במדבר – חקלאים ישראלים צברו ניסיון בפיתוח חקלאות בתנאי מדבר וכך מדינות שונות בעולם קיבלו ייעוץ וסיוע בנושא מישראל.
הדברה טבעית – חומרי הדברה ממקורות טבעיים או על בסיסי תמציות צמחים, חברת "דע קדם" ממושב גן חיים.
הדברה ביולוגית משולבת – הדברה בגידולים חקלאיים באמצעות בעלי חיים וחרקים שפוגעים בחרקים המזיקים.
בריכות דגים אקולוגיות – המערכת מאפשרת לגדל דגים כמעט בכל מקום על ידי ביטול הבעיות הסביבתיות בחקלאות דגים קונבנציונלית, ללא תלות בחשמל או בקרבת מים.
מערכות ערפול ולחות – מערכות המאפשרות צינון אזורים ומזעור שימוש בחומרי הדברה (מגנ"ז – מערפל גב נפח זעיר, מט"ז, "מיסטר קול", ו"גליל").
אבטיח קטן במשקל 2 ק"ג, הזהה בטעמו לאבטיח הרגיל – אבטיח קטן, במשקל שני קילוגרמים בלבד, מדובר בפיתוח ישראלי של החברה "הזרע ג'נטיקס", אשר פיתחה את "האבטיח האישי" על סמך מחקרי שוק, בהם נמצא ש-90% מהישראלים בוחרים לקנות חצי אבטיח, בשל הקושי שבנשיאתו של אבטיח שלם הביתה.
אבטיח צהוב – מי שעומד מאחורי הזן החדש הוא החקלאי אורי רבינוביץ שמתגורר במושב צופית הסמוך לכפר סבא.
תפוח מזן "ענה" – פותח באמצעות הכלאת שני זני תפוחים, על ידי אבא שטיין, חבר קיבוץ עין שמר.
דניאלה היא זן עגבניות מצליח מאוד בזכות חיי המדף הארוכים.
הזן פותח בארץ על ידי "הזרע", בשיתוף עם האוניברסיטה העברית.
דוד שמש – מתקן ביתי שממיר אנרגיה סולארית באנרגיה תרמית, על פי החוק בישראל כל מבנה חדש מחויב בו.
חוסך כארבעה אחוז באנרגיה הלאומית.
פותח על ידי ד"ר צבי תבור.
מעגל רנקין אורגני (ORC) – מעגל רנקין המסתמך על נוזל עבודה בעל מסה מולקולרית גבוהה, ואשר טמפרטורת נקודת הרתיחה שלהם נמוכה משל מים, ומאפשרת ניצול חום טבעי מהאדמה, מקולטי חום פשוטים ומהתפרקות של זבל אורגני.
הומצא בידי צבי תבור ויהודה ברוניצקי.
תחנת כוח תרמו־סולארית בטכנולוגיה של השוקת הפרבולית, שמבוססת על מראה שמרכזת את קרינת השמש אל צינור במוקד הפרבולה שהשמן התרמי שבו מתחמם לטמפרטורה גבוהה והחום מועבר למים שהופכים לקיטור ומניעים טורבינה.
הטכנולוגיה בה משתמשת התחנה פותחה במקור בשנות ה־80 של המאה ה־20, על ידי חברת לוז מירושלים ומומשה על ידי חברת נגב אנרגיה בתחנות הכוח באשלים.
תחנת כוח תרמו־סולארית בטכנולוגיה של מגדל שמש, שמורכב משדה שבו מגדל שמש וסביבו עשרות אלפי הליוסטטים, שהן מראות שעוקבות אחרי השמש, ומרכזות את הקרינה לעבר הדוד בראש המגדל, שבו מחממים מים לטמפרטורה של מאות מעלות צלזיוס.
הקיטור שנוצר מוזרם לטורבינה שמייצרת חשמל.
הטכנולוגיה פותחה במכון ויצמן שבו היה מגדל שמש ניסיוני.
הטכנולוגיה מומשה בתחנות כוח בקליפורניה ובאשלים על ידי חברת ברייטסורס.
ארובות שרב – פרופ' דן זסלבסקי מהטכניון מפתח טכנולוגיה חליפית לייצור חשמל ולהתפלת מים, בעלות נמוכה, המבוססת על קירור אוויר מדברי חם, בארובה שגובהה 1000 מטר וקוטרה 500 מטר.
שיטה להפרדת מימן מהמים – ד"ר אברהם כוגן ממכון ויצמן למדע, פיתח מערכת שמשתמשת באנרגיה סולרית בשילוב עם מסנן תרמי, שמאפשר הפרדת המימן מהמים.
טכנולוגיה ייחודית להפקת מימן בכלי רכב כדלק אלטרנטיבי – הומצא על ידי פרופ' אמנון יוגב ואל"ם (במיל.) אלי גמזון.
CPV – טכנולוגיה פוטו-וולטאית מרוכזת – ייצור חשמל ומים חמים באמצעות תאים פוטו וולטאים.
פותח על ידי חברת זניט-סולארי מקיבוץ יבנה.
חלון שמייצר חשמל – פותח על ידי חברת פיתגורס סולאר.
טכנולוגיה שהופכת כל משטח לפאנל סולארי – טכנולוגיה ייחודית שמאפשרת להפוך כל משטח לפאנל סולארי שמייצר אנרגיה – מגגות וקירות של בניינים, דרך מבני תשתיות ועד כבישים.
תא דלק המבוסס על פוטוסינתיזה – התקן ביו-פוטו-אלקטרוכימי המבוסס על ממברנות מעלי תרד.
חומר הגלם של ההתקן הוא מים ותוצריו הם זרם חשמל, מימן וחמצן.
הדוקטורנטים רועי פנחסי, דן קלמן וגדיאל סאפר בהנחיית הפרופסורים נעם אדיר, גדי שוסטר ואבנר רוטשילד.
תחנות כוח על קו החוף להפקת חשמל מגלי הים – הימצאותן של התחנות על קו החוף מוזיל ומפשט את התחזוקה שלהן.
חברת אקו ווייב פאואר נוסדה ב-2011 על ידי אינה ברוורמן ודייוויד לב.
לחברה תחנת כוח מחקרית בנמל יפו.
יריעות סולאריות גמישות – המוצר מיועד ליישומים בתחומי הסולאר הצף, הרכב ויישומים מנותקי-רשת.
היריעות אלסטיות וקלות משקל וניתנות לפריסה על משטחים לא שטוחים.
הנצילות של היריעות עומדת על 13.6%.
סוללות נקיות – סוללות המבוססות על סוג ייחודי של ברזל, שפירוקן אינו מלווה בפיזור חומרים רעילים בסביבה, פותחו על ידי פרופ' סטיוארט ליכט מהטכניון.
מערכת אגירת אנרגיה באמצעות אוויר דחוס ומים – מערכת אגירה ירוקה בשם AirBattery שאוגרת חשמל כאוויר דחוס, ובעת הצורך ניתן לפרוק את האוויר הדחוס ליצירת חשמל בניצולת של 81%.
פותחה על ידי חברת אוגווינד בשנת 2021.
פלטפורמת פרסונליזציה וניהול חוויית משתמש ייעודית למשווקים – חברת דיינמיק יילד, שהוקמה ב-2012, ונרכשה על ידי חברת מקדונלד'ס ב-300 מיליון דולר.
רמיקוב – משחק חשיבה לעד ארבעה שחקנים, המבוסס על אריחי משחק צבעוניים.
הומצא על ידי אפרים הרצנו בשנות ה-40 של המאה ה-20.
חידאתו – משחק מספרים אשר הומצא על ידי המתמטיקאי הישראלי ד"ר גיורא בנדק.
טאקי – משחק קלפים ישראלי שהומצא על ידי חיים שפיר בשנת 1983.
פיקולו – משחק קלפים שהומצא על ידי חיים שפיר בשנת 1990.
פתיתים – גרגרי פסטה אפויים שהומצאו בישראל בתקופת הצנע.
כונו "אורז בן - גוריון".
שקדי מרק – סוג של קרוטונים שעשויים מקמח חיטה.
יוצרו באופן מסחרי בישראל החל משנת 1952 על ידי חברת "אסם", שניסתה לפתח מוצר אשר יתאים לאכילה במרק.
במבה – חטיף בוטנים ותירס המיוצר על ידי חברת אסם מאז 1966.
ביסלי – חטיף מלוח המיוצר על ידי חברת אסם.
החטיף מיוצר מאז 1975, ופותח על ידי צוות שבראשו עמד מהנדס המזון דן פרופר, לימים מנכ"ל החברה, לפי רעיון של אפרים סעדון, מנהל ייצור בחברה.
מעורב ירושלמי – מאכל העשוי מנתחי בשר מטוגנים במחבת או על האסכלה.
גבינה צפתית – גבינה ישראלית מלוחה, חצי קשה, בעלת מרקם צמיגי, הנמכרת בחריצים.
ממרח חצילים בטעם כבד – הומצא בתקופת הצנע בישראל, כאשר כבד מעופות לא היה בנמצא.
חלב מלאכותי – חלב המיוצר בטכנולוגיית תסיסה מיקרוביאלית על ידי חברת רימילק, החלב הוא ללא לקטוז או כולסטרול, ואינו בא מין החי.
אבן קיסר – משטחי קוורץ שמחליפים את השיש המסורתי, למטבחים ואמבטיות.
מיקרו מעבדה בננו לוויינים לניסויים בחוסר כבידה – חברת ספייס פארמה.
המפרץ הסרוני או מפרץ אגינה הוא שמו של מפרץ בדרום יוון המפריד בין חצי האי פלופונסוס לחצי האי אטיקה.
המפרץ ואייו מאוחדים לפעמים עם מפרץ ארגוליס בשם המפרץ הארגו-סרוני, והאיים שבתוך כל מפרץ ובין שני המפרצים מכונים האיים הארגו-סרונים.
גבולותיו הם; בצפון מצר קורינתוס, בצפון מזרח חצי האי אטיקה, במזרח ובדרום הים האגאי (שהמפרץ הסרוני מהווה שלוחה שלו) ובמערב הפלופונסוס.
על רוב קווי המפגש של המפרץ עם היבשה נוצרו חופים מתונים, כאשר באזורו הצפון מזרחי ישנו ריכוז גבוה של קו חוף שבור ומצוקי.
מספר מפרצונים יוצאים מתוך המפרץ הסרוני לתוך אטיקה, מצר קורינתוס וחופי ארגוליס.
תעלת קורינתוס מחברת בינו לבין מפרץ קורינתוס.
המפרץ מרכז אליו את רוב המים מחופיו, מאגני הניקוז של אטיקה האתונאית, מפרץ מגארה ומשני נהרות בשם "קאפיסוס" שנשפכים אליו.
המפרץ מכיל בתוכו מספר איים, המכונים האיים הסרוניים שהחשובים בהם הם אגינה, סלמיס ופורוס.
ב-4 בינואר 2005 בשעה 16:00 לפי שעון מקומי, חלה רעידת אדמה בדרגה של 4.9 בסולם ריכטר במפרץ הסרוני.
הרעידה טלטלה את איגינה ואת העיר נַאפְפְּלִיוֹ והשפעותיה הורגשו עד לקלמטה שבמסניה.
המפרץ הפיני או מפרץ פינלנד הוא הלשון המזרחית של הים הבלטי הממוקמת בין פינלנד בצפון לבין אסטוניה בדרום.
בקצהו המזרחי ביותר ממוקמת העיר הרוסית סנקט פטרבורג, שם מתנקז למפרץ שפך נהר הנייבה.
ערים חשובות נוספות השוכנות לחוף המפרץ הן הלסינקי וטאלין.
למפרץ חשיבות אסטרטגית עבור רוסיה, בהיותו אחד מארבעת המוקדים המקנים לה גישה לים הפתוח, לצד הים הלבן (אזור מורמנסק וארכנגלסק), הים השחור (אזוב) והאוקיינוס השקט (ולדיווסטוק).
המפרץ הוא הערוץ המרכזי דרכו מתנהלים קשרי התחבורה, התקשורת והאספקה עם המובלעת הרוסית קלינינגרד.
המפרץ הפרסי (בפרסית: خلیج فارس, ח'ליג' פארס) הוא לשון של מפרץ עומאן המשתרעת בין חצי האי ערב לאיראן.
המפרץ, המשתרע על שטח של 251,000 קמ"ר, מתחבר למפרץ עומאן במזרח דרך מצר הורמוז.
בקצהו המערבי נמצאת הדלתה הגדולה של נהר שט אל-ערב, שאליו מתנקזים מימי נהרות הפרת והחידקל.
אורכו של המפרץ 989 ק"מ, ורוחבו בנקודה הצרה ביותר (מצר הורמוז) הוא 56 ק"מ.
המים בדרך כלל רדודים מאוד, ועומקם המרבי 90 מטרים בלבד.
זרמי המפרץ איטיים מאוד, וטווח הגאות מוגבל אף הוא.
המפרץ הפרסי וסביבתו הם המקור הגדול בעולם להפקת נפט גולמי (כ-60% מעתודות הנפט המוכחות), ותעשיות הנפט ומוצריו הן הדומיננטיות באזור.
הבריטים גילו לראשונה נפט באיראן והתחילו להפיק אותו ב-1911, לאחר מכן מצאו נפט בעיראק, ב-1932 גילו האמריקאים נפט בבחריין, והתחיל מרוץ בין-לאומי של חתימת חוזים עם מדינות המפרץ לצורך הפקת נפט בשטחן.
חברת עראמקו הסעודית, חברת הנפט הגדולה בעולם, מחזיקה במימי המפרץ בשדה ספאנייה, שדה הנפט הימי הגדול בעולם.
גם שדה גוואר, השדה היבשתי הגדול בעולם, לא רחוק מחופי המפרץ.
המפרץ הפרסי ידוע גם בשם המפרץ הערבי , בעיקר בפי הערבים, או רק "המפרץ".
קריאה למפרץ בשם זה נעשית גם מטעמים פוליטיים , כדי להדגיש את היות רוב תושבי המפרץ, מכל עבריו, דוברי ערבית.
המפרץ הערבי היה שמו המקובל של הים האדום עד שלהי המאה ה-19. היסטורית, השם הנפוץ ביותר הוא המפרץ הפרסי.
שמו של המפרץ הפרסי מהווה סלע מחלוקת בין איראן לבין מדינות ערב מאז שנות החמישים, ואיראן נוקטת מדיניות תקיפה ביחס לכל גורם בעולם הערבי ובזירה הבין-לאומית העושה שימוש במונח "המפרץ הערבי".
בין היתר מנהלת איראן בשנים האחרונות מסע הסברה נגד השימוש במונח זה, הכולל, בין היתר, החרמת גופים ופרסומים בין-לאומיים העושים שימוש במונח, הפצצת גוגל של המונח "המפרץ הפרסי" ואף פריצת האקרים איראנים לאתרים שונים בהם נעשה שימוש במונח "המפרץ הערבי".
בשנת 2009 פרץ משבר בין איראן לבין התאחדות משחקי הסולידריות האסלאמית, שאמורים היו להתקיים בחודש אוקטובר באותה שנה בטהראן, לאחר שאיראן סירבה להיענות לדרישת ערב הסעודית להסיר את השם "המפרץ הפרסי" מכל המדליות והעלונים, שיחולקו במהלך התחרויות.
אתרי חדשות איראנים טענו במהלך המשבר, כי המונח "המפרץ הפרסי" נמצא בשימוש עמי העולם זה 2,500 שנים, וכי אין כל סיבה שמדינות ערב יעשו שימוש במונח המסולף "המפרץ הערבי", שהשימוש בו החל בתקופתו של נשיא מצרים לשעבר, גמאל עבד אל נאצר, במסגרת מאבקו נגד השאה הפרסי, מוחמד רזא שאה פהלווי.
דוגמה נוספת לעימות סביב סוגיית שמו של המפרץ ניתנה לאחר נאומו בשנת 2009 של ראש הלשכה המדינית של חמאס, ח'אלד משעל, בדמשק לרגל יום כיבוש ירושלים על ידי צלאח א-דין.
משעל השתמש במונח "המפרץ הערבי", וספג ביקורת מצד אנשי ממשל איראנים, מאחר שהיא התומכת העיקרית של הארגון.
חשיבותו הכלכלית והתעבורתית של המפרץ הפרסי זכתה להכרה עוד בימי קדם.
בסוף האלף ה-3 לפנה"ס, האלף ה-2 והאלף ה-1 לפנה"ס התקיימה באזור המפרץ תרבות סחר עתיקה שנקראה דילמון, היא עסקה בסחר עם תרבות עמק האינדוס.
אלכסנדר הגדול רצה לבנות נמל ראשי לאימפריה חובקת עולם במפרץ זה.
עם זאת, חשיבותו זו דעכה במקביל לדעיכת מסופוטמיה.
במאות הבאות היה המפרץ נתון לשליטה פרסית, ערבית, טורקית ומערב-אירופית.
באמצע המאה ה-19 הכירו השיח'ים הערבים בדומיננטיות הבריטית במפרץ, ובראשית המאה ה-20 הכירו בכך גם המעצמות האירופיות.
בשנת 1960 נסוגה בריטניה מהמפרץ הפרסי, ותחתיה ביססו ארצות הברית וברית המועצות את נוכחותן באזור.
ב-1971 הוקם הבסיס הצבאי האמריקני הראשון בבחריין.
העימות הערבי-פרסי המתמשך, ושאיפותיהן של מדינות האזור לזכות בעתודות נפט רחבות יותר, הביאו למספר סכסוכי גבולות אלימים.
המפרץ הפרסי היה אחד מחזיתות מלחמת איראן–עיראק (1980-1988), אשר נסובה סביב זכויות השיט בשט אל-ערב, כאשר כל אחד מהצדדים פעל, בין היתר, כדי להשמיד את מכלי הנפט של היריב.
יציבותן הביטחונית של כל מדינות המפרץ הייתה בסכנה במהלך המלחמה הזו.
ב-1991 שוב עמד המפרץ הפרסי במוקד עימות צבאי, כאשר עיראק פלשה לכווית ובסופו של דבר נאלצה לסגת ממנה, במה שנודע בתור מלחמת המפרץ, אף שהסכסוך לא התמקד בראש ובראשונה במפרץ עצמו.
המדינות השוכנות לחוף המפרץ הפרסי, או מדינות המפרץ הפרסי, הן (בכיוון השעון, מדרום-מזרח): עומאן (מובלעת מוסנדם), איחוד האמירויות הערביות, ערב הסעודית, קטר השוכנת על חצי אי בחוף הסעודי, בחריין השוכנת על אי, כווית, עיראק בצפון-מערב ואיראן.
מספר איים קטנים שוכנים בתחומי המפרץ, והשליטה עליהם היא במוקד החיכוכים הדיפלומטיים בין המדינות השכנות.
חלק מהמדינות כוננו ארגון לתיאום פוליטי, כלכלי ותרבותי – מועצת שיתוף הפעולה של מדינות המפרץ.
סביבתו הטבעית של המפרץ הפרסי עשירה מאוד, וכוללת מינים ייחודיים של דגים, שוניות אלמוגים מרהיבות וצדפות פנינים.
עם זאת, התיעוש הנרחב, דליפות הנפט החוזרות והנשנות באזור וחוסר היציבות הפוליטית-צבאית השפיעו לרעה על סביבתו של המפרץ, וארגונים רבים בעולם פועלים על מנת לשמר את המערכת האקולוגית באזור.
המפרץ הבּוֹטְנִי (בפינית: Pohjanlahti, שוודית: Botniska viken) הוא המפרץ הצפוני ביותר בים הבלטי, ונמצא בין פינלנד לשוודיה.
בדרום המפרץ מצויים איי אולנד.
השם "בוטני" הוא תעתיק לטיני של השם הנורדי "botten" שמשמעו "תחתית" או "מקום נמוך" (בניגוד לארצות הרריות) או, לפי פרשנות אחרת, "תחתית" במובן של "מרוחק ביותר".
אורכו של המפרץ 725 קילומטרים מצפון לדרום, ורוחבו בין 80 ל-240 קילומטרים.
העומק המקסימלי הוא 295 מטרים.
חלקו הצפוני של המפרץ () מקושר לחלקו הדרומי () או הים הבוטני על ידי מצר קווארקן.
נהרות זורמים אל שני צידי המפרץ ועל כן המליחות של המים בו פוחתת ככל שמתקדמים מדרום לצפון.
בנקודות הצפוניות ביותר במפרץ המים מתוקים, ומשמשים בית גידול לדגי מים מתוקים.
בשל מתיקות המים נוהג המפרץ לקפוא ולהתכסות בקרח מדי חורף למשך חמישה חודשים.
הערים הגדולות לחופו של המפרץ הן אואולו וואסה היושבות על הגדה המזרחית, ולולאו, אומאו וסונדסוואל בחוף המערבי.
המפרי מרשל היה חבר הקונגרס האמריקאי במשך ארבע קדנציות לפני פרוץ מלחמת האזרחים, ובריגדיר גנרל בצבא הקונפדרציה וחבר הקונגרס של הקונפדרציה במהלכה.
מרשל נולד בפרנקפורט שבקנטקי למשפחה מכובדת.
הוא נקרא על שם סבו, שהיה חבר בית הנבחרים של מדינת קנטקי.
דודו, ג'יימס בירני היה תומך נלהב בביטול העבדות, ושניים מדודניו - ויליאם בירני ודייוויד בירני שירתו כגנרלים בצבא האיחוד.
דודן אחר שלו היה לימים סגן המושל של מדינת מישיגן.
מרשל סיים את לימודיו באקדמיה הצבאית "וסט פוינט" ב-1832 וקיבל דרגת לוטננט משנה (המקביל לסגן משנה בצה"ל).
ב-1833 עזב את השירות הצבאי והחל בלימודי משפטים.
באותה שנה הצטרף ללשכת עורכי הדין ועסק בעריכת דין במשך שנתיים בעיירת הולדתו, לפני שעבר ללואיוויל.
הוא שירת במיליציה של המדינה, וב-1846 קודם לדרגת קולונל (מקביל לאלוף-משנה) ברגימנט חיל הפרשים השני של קנטקי, ונטל חלק במלחמת מקסיקו.
הוא השתתף בקרב בואנה ויסטה במסגרת צבאו של זאכרי טיילור.
בתום המלחמה עבר לעסוק בחקלאות.
ב-1849 נבחר כנציג מפלגת הוויגים מטעם המחוז השביעי של קנטקי לקונגרס ה-31 וה-32. הוא כיהן בתפקיד עד 4 באוגוסט 1852, עת נשלח כנציג דיפלומטי לסין.
הוא שב לקנטקי ב-1854 ונבחר שוב לקונגרס, הפעם מטעם תנועת שאינם יודעים דבר.
לאחר שתי כהונות נוספות סירב מרשל להתמודד על כהונה חמישית.
בבחירות של 1860 תמך מרשל במועמדותו של ג'ון ברקינברידג', והטיף לשמירה על הנייטרליות של קנטקי במאבק בין מדינות הדרום למדינות הצפון, אך מאמציו העלו חרס וקנטקי נכבשה על ידי חיילי האיחוד.
בעקבות זאת התגייס מרשל לצבא הדרום בדרגת בריגדיר גנרל (מקביל לתת-אלוף).
הוא הוצב במערב וירג'יניה, אך השתתף בלחימה מועטה בלבד.
בינואר 1862 הוא נוצח בקרב שולי במזרח קנטקי מול כוחותיו של ג'יימס גרפילד, והסיג את כוחותיו.
ב-15-17 במאי הוביל מרשל לניצחון בקרב אחד בוירג'יניה המערבית, וציפה שבעקבות הניצחון יינתן לו תפקיד בולט יותר בלחימה.
משלא קיבל תפקיד כפי שביקש, פרש מהפיקוד ביוני 1862. עד מהרה הוא שב לצבא והשתתף במבצעיו של ברקסטון בראג בקנטקי בסתיו 1862. לאחר שפרש שוב מהצבא ביוני 1863, עבר מרשל לריצ'מונד שבווירג'יניה, וחזר לעסוק בעריכת דין.
בנובמבר אותה שנה הוא נבחר לקונגרס הקונפדרציה השני כנציג המחוז השמיני של קנטקי, אך עם התמוטטות מדינות הדרום הוא ברח לטקסס.
בתום המלחמה עבר מרשל לניו אורלינס, ואזרחותו הושבה לו על ידי הנשיא אנדרו ג'ונסון בדצמבר 1867. לאחר מכן שב ללואיוויל ופתח שם משרד לעריכת דין.
הוא נפטר בלואיוויל ונקבר בעיירת הולדתו פרנקפורט.
המפשייר הוא אחד ממחוזות הממלכה המאוחדת.
לפעמים, מסיבות היסטוריות, קוראים לו "מחוז המפטונשייר הדרומי" או "המפטונשייר".
מחוז זה נמצא בחופה הדרומי של אנגליה וגובל (בכיוון השעון החל מהגבול המערבי) בדורסט, בווילטשייר, בברקשייר, בסארי ובסאסקס מערב.
לפי מפקד האוכלוסין משנת 2001 מספר התושבים בתחום השיפוט המנהלי של המחוז עמד על כמיליון ורבע.
מלבדם, גרים בשתי ערים עצמאיות מבחינה מנהלית, פורטסמות' וסאות'המפטון, עוד כמה מאות אלפי בני אדם, כך שסך הכול גרים במחוז כ-1,600,000 בני אדם.
העיירות קרייסטצ'רץ' ובורנמות' שהיו חלק מהמחוז בעבר, עברו למחוז דורסט ב-1974. המפשייר הוא אתר נופש פופולרי לבריטים ולתיירים כאחד הפוקדים את נופיו ואת בתי המלון הפזורים לחופיו.
מבחינה גאולוגית מחולק המחוז לשני חלקים.
בדרומו, לאורך החוף, נמצא אזור בעל קרקע המורכבת בעיקר מחומר שהשתמר עוד מתקופות האוליגוקן והאאוקן.
הקרקע מוגנת מהשפעתו הארוזית של הים על ידי מספר איים.
המישור הנמוך מתאפיין בצמחייה רבה, חורשות ויערות.
יערות המחוז הם חלק מיער גדול המוכרז כפארק לאומי ומוכר בשם "היער החדש".
חלקים רבים ביער משמשים למרעה.
צפון המחוז ומזרחו מאופיינים בקרקע עשירה באבן גיר.
גבעות מאבן גיר נמשכות עד דרום המחוז, שם הנוף מתחלף בקרקע עשירה בחומר.
הנקודה הגבוהה ביותר במחוז היא פיילוט היל (גבעת הנווט) שגובהה כ-300 מטרים.
השפלה מתאפיינת בקרקע בעלת מרכיבים בסיסיים רבים הטובים לפרחי בר וחרקים רבים.
החקלאות לא הייתה מפותחת במחוז עד תחילת המאה ה-20, אך הביקוש הרב למזון הגדיל את השטחים המעובדים ושטחי בר רבים פינו מקומם לקרקע חקלאית.
כיום חלק מהשטחים הפתוחים מוגנים בחוק מהתפשטות נוספת של יזמים שרוצים לייעד קרקע זו לחקלאות.
אקלים המחוז נעים יותר מזה השורר ברוב חלקי בריטניה הגדולה בשל מיקומו בדרום האי.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת עומדת על 9.8°C - 12°C וכמות המשקעים עומדת על 741 - 1060 מ"מ בשנה.
בירת המחוז היא העיר העתיקה וינצ'סטר, שהייתה בירת ממלכת וסקס בימי הביניים.
ערי הנמל החשובות של המחוז הן סאות'המפטון ופורטסמות' שקיבלו אוטונומיה מנהלית, אך עדיין נחשבות לחלק מהמחוז בענייני טקס.
המחוז מתאפיין גם ברשת מפותחת של כבישים ומסילות רכבת.
המחוז מיושב עוד מהתקופה הפרהיסטורית.
בתקופה הנאוליטית נבנו בו ביצורים על ראשי גבעות שולטות וייתכן שהחקלאות התפתחה תחילה בעמקים.
המפשייר היה אחד האזורים הראשונים שכבשו הרומאים בעת פלישתם לבריטניה.
לאחר מכן היה המחוז מאוכלס על ידי שבטים יוטים עד הכיבוש הסקסוני.
המפשייר היה המחוז הראשון המופיע בכתובים (בערך באמצע המאה ה-8).
המחוז הסקסוני העתיק כלל במשך 200 שנה מלבד שטחה של המפשייר המודרנית גם את החלקים המערביים ביותר של אנגליה שנפלו לידיים סקסוניות.
עם השלמת הכיבוש הסקסוני הפך המחוז ללב ממלכת וסקס הסקסונית.
לאחר הכיבוש הנורמני היה המחוז אתר ציד פופולרי של הברונים.