tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
1975 – בסקרמנטו שבקליפורניה מתבצע ניסיון ההתנקשות הראשון בחייו של נשיא ארצות הברית ג'רלד פורד על ידי לינט פרום .
סוכן של השירות החשאי מסכל את ההתנקשות
1977 – תוכנית וויאג'ר: החללית וויאג'ר 1 משוגרת לאחר עיכוב קל
1997 – אסון השייטת בו נהרגו 12 לוחמי הקומנדו הימי של חיל הים בלבנון
2000 – טובאלו מצטרפת כמדינה חברה לאומות המאוחדות
2002 – בקאבול שבאפגניסטן מתפוצצת מכונית תופת.
30 אנשים נהרגים, במה שכנראה היה ניסיון התנקשות כושל בנשיא אפגניסטן חאמיד כרזאי
2002 – נפתחת התערוכה "The Country" של סיגלית לנדאו
2009 – התאונה באגם אוחריד: אוניית נוסעים טבעה באגם אוחריד, וגרמה למותם של 15 בני אדם
1568 – תומאזו קמפנלה, פילוסוף, תאולוג, סופר ונזיר דומיניקני (נפטר ב-1639)
1735 – יוהאן כריסטיאן באך, מלחין גרמני, בנו של יוהאן סבסטיאן באך (נפטר ב-1782)
1847 – ג'סי ג'יימס, פורע-חוק מהמערב הפרוע של ארצות הברית (נרצח ב-1882)
1857 – קונסטנטין ציולקובסקי, מדען וממציא רוסי (נפטר ב-1935)
1890 – אביגדור המאירי, סופר ומשורר עברי (נפטר ב-1970)
1906 – שמעון אגרנט, הנשיא השלישי של בית המשפט העליון בישראל, ראש ועדת אגרנט אשר בחנה את מחדלי צה"ל במלחמת יום כיפור (נפטר ב-1992)
1912 – פרנק תומאס, אנימטור, תסריטאי ופסנתרן אמריקאי (נפטר ב-2004)
1921 – ג'טה לוקה, שחקנית, בדרנית וזמרת ישראלית (נפטרה ב-2001)
1927 – בניטו גארוצו, שחקן ברידג' איטלקי שנחשב לאחד מגדולי השחקנים בכל הזמנים
1929 – בוב ניוהארט, שחקן וקומיקאי אמריקאי (נפטר ב-2024)
1930 – יעל מדיני, סופרת ישראלית
1931 – משה מזרחי, יוצר ובמאי קולנוע ישראלי זוכה פרס אופיר (נפטר ב-2018)
1931 – אמנון רובינשטיין, משפטן, פובליציסט וסופר ישראלי (נפטר ב-2024)
1931 – טוביה שפירא, אלוף-משנה בצה"ל, ממקימי וממפקדי חטיבת הצנחנים (נפטר ב-2025)
1931 – יאיר אהרוני, פרופסור לניהול ומומחה עולמי בתחום מדיניות עסקית (נפטר ב-2020)
1934 – מאיר ברנדסדורפר, רב, דיין, פוסק ומוהל; חבר הבד"ץ של העדה החרדית (נפטר ב-2009)
1936 – אלסי הייסטינגס, פוליטיקאי ומשפטן אמריקאי (נפטר ב-2021)
1937 – יוסי פרוסט, זמר ישראלי ומהחשובים ביזמי ומנהלי התרבות והאמנות הישראלית (נפטר ב-2025)
1939 – קלודט קולווין, אחות ופעילת זכויות אזרח אפרו-אמריקאית (נפטרה ב-2026)
1939 – ג'ורג' לייזנבי, שחקן קולנוע ("ג'יימס בונד" חד-פעמי)
1940 – ראקל ולש, שחקנית קולנוע וסמל מין אמריקאית (נפטרה ב-2023)
1942 – ורנר הרצוג, במאי סרטים גרמני
1945 – אל סטיוארט, מוזיקאי בריטי
1946 – פרדי מרקיורי, מוזיקאי וזמר רוק בריטי, סולן להקת קווין (נפטר ב-1991)
1951 – פול ברייטנר, כדורגלן גרמני
1961 – ראם עמינח, תת-אלוף, היועץ הכספי לרמטכ"ל
1962 – אורנה ברביבאי, ראש אכ"א והאלופה הראשונה בצה"ל
1964 – גידי דר, במאי, תסריטאי ומפיק ישראלי
1967 – מתיאס זאמר, כדורגלן גרמני ומאמן כדורגל
1968 – אביטל פסטרנק, שחקנית וזמרת ישראלית
1971 – קרן מרגלית, במאית ותסריטאית טלוויזיה ישראלית
1973 – רביב בן מנחם, מלחין, מעבד מוזיקלי וכותב ישראלי
1974 – רומינה ז'אן, שחקנית, תסריטאית, זמרת ורקדנית ארגנטינאית (נפטרה ב-2010)
1975 – מיה דרייפוס, במאית, תסריטאית ויוצרת ישראלית
1976 – אלון גור אריה, עורך תוכן, במאי, תסריטאי ומפיק טלוויזיה וקולנוע ישראלי
1976 – נמרוד אלדאה, תסריטאי, אושיית רשת, מבקר קולנוע ומשחקי וידאו ומתחן ישראלי
1978 – עדי גילת, שחקנית תיאטרון וטלוויזיה ישראלית
1548 – קתרין פאר, רעייתו השישית במספר של המלך הנרי השמיני (נולדה ב-1512)
1803 – פייר שודרלו דה לאקלו, סופר וגנרל צרפתי (נולד ב-1741)
1857 – אוגוסט קונט, סוציולוג ופילוסוף צרפתי (נולד ב-1798)
1897 – יוסף ריבלין, מראשי היישוב היהודי בירושלים (נולד ב-1836)
1906 – לודוויג בולצמן, פיזיקאי אוסטרי (נולד ב-1844)
1972 – משה ויינברג, מתאבק ישראלי ומאמן נבחרת ההיאבקות של ישראל (נולד ב-1939)
1972 – יוסף רומנו, אלוף ישראל במשקל קל ובינוני בהרמת משקולות וחבר משלחת ישראל באולימפיאדת מינכן (נולד ב-1940)
1982 – יצחק פרסקי, ממתנדבי היישוב לצבא הבריטי במלחמת העולם השנייה (נולד ב-1898)
1992 – פריץ לייבר, סופר מדע בדיוני ופנטסיה (נולד ב-1910)
1994 – שמשון עמיצור, מתמטיקאי ישראלי, חתן פרס ישראל (נולד ב-1921)
1997 – האם תרזה, נזירה אלבנית-קתולית, כלת פרס נובל לשלום על פעילותה ההומניטרית (נולדה ב-1910)
2014 – עלי גרוס, מעצבת גרפית, ציירת ופסלת ישראלית (נולדה ב-1921)
2017 – ניקולס בלומברגן, פיזיקאי הולנדי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1920)
2020 – דורית פלדמן, אמנית ישראלית רב-תחומית (נולדה ב-1956)
2023 – אלברט אזריאן, מתעמל סובייטי ממוצא ארמני (נולד ב-1929)
2023 – שבתי שביט, ראש המוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים השביעי (נולד ב-1939)
4 בספטמבר – 6 בספטמבר
5 במאי הוא היום ה-125 בשנה (126 בשנה מעוברת), בשבוע ה-18 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 240 ימים.
1494 – כריסטופר קולומבוס מגלה את ג'מייקה במסעו השני לאמריקה
1789 – אספת המעמדות הצרפתית מתכנסת לראשונה מאז 1614
1818 – קרב מאיפו מסיים את מלחמת העצמאות הצ'יליאנית
1835 – קו הרכבת הראשון באירופה היבשתית נפתח בבלגיה, בין בריסל למכלן
1891 – נחנך אולם ה"קרנגי הול" בניו יורק
1912 – נפתחת אולימפיאדת סטוקהולם
1936 – כוחות איטליה כובשים את אדיס אבבה בירת אתיופיה
1941 – הקיסר היילה סילאסי חוזר לאתיופיה
1945 – מלחמת העולם השנייה: כוחות גרמניה בהולנד ובדנמרק נכנעים
1949 – מועצת אירופה נוסדת
1955 – גרמניה המערבית זוכה בריבונות מלאה
1961 – במסגרת תוכנית מרקורי האמריקאית, האסטרונאוט האמריקאי הראשון, אלן שפרד, משוגר בטיסה תת-מסלולית במשימת מרקורי-רדסטון 3, עם החללית פרידום 7
1983 – חיים הרצוג מושבע לנשיאה השישי של מדינת ישראל, בעקבות זכייתו בבחירות
2002 – ז'אק שיראק נבחר כנשיא צרפת בסיבוב הבחירות השני
2002 – נחיתת החללית סויוז TM-33 עם צוות מתחנת החלל הבין-לאומית ותייר החלל השני מרק שאטלוורת'
2005 – טוני בלייר נבחר בפעם השלישית לראש ממשלת בריטניה
2017 – ממשלת קוריאה הצפונית מודיעה על ניסיון התנקשות של ה־CIA בקים ג'ונג און
2017 – טיסת הבכורה של מטוס הנוסעים הסיני קומק C-919
2018 – משגר אטלס 5 משגר את הנחתת InSight של נאס"א לחקר מאדים וחלליות הקיובסאט MarCO-A ו־MarCO-B שנועדו לנטר את הנחיתה
2025 – מיקרוסופט סוגרת את שרתי סקייפ לאחר יותר מ-21 שנות שירות, ומעבירה מידע ואנשי קשר של משתמשים מפלטפורמה זו ל-Microsoft Teams
1813 – סרן קירקגור, פילוסוף דני, אבי האקזיסטנציאליזם (נפטר ב-1855)
1818 – קרל מרקס, סוציולוג ופילוסוף גרמני, אבי הקומוניזם (נפטר ב-1883)
1862 – ניקו פירוסמני, גדול ציירי גאורגיה (נפטר ב-1918)
1901 – גרטרוד קראוס, מחלוצות המחול המודרני בארץ ישראל (נפטרה ב-1977)
סטרויה, שחקן וקומיקאי רומני-ישראלי (נפטר ב-1990)
1911 – ברונו הוסאר, נזיר דומיניקני ממוצא יהודי, המייסד של הכפר השיתופי היהודי-ערבי נוה שלום (נפטר ב-1996)
1912 – מישאל שחם, ממקימי צה"ל ומפקדיו הראשונים בדרגת אלוף-משנה, מפקד החטיבה הירושלמית, יוזם הקמת יחידה 101, חבר משלחת ישראל באו"ם (נפטר ב-1992)
1922 – דומיטרו חנקו, פובליציסט, מסאי, היסטוריון ומתרגם יהודי-רומני
1927 – פאט קרול, שחקנית, קומיקאית וזמרת אמריקאית (נפטרה ב-2022)
1927 – אריקה (רבקה) באומינגר, פיזיקאית ניסויית ישראלית (נפטרה ב-2024)
1929 – איילין וודס, שחקנית, זמרת ומדבבת אמריקאית (נפטרה ב-2010)
1931 – עירית עמיאל, סופרת, משוררת ומתרגמת ישראלית (נפטרה ב-2021)
1931 – אברהם קפלן, מנצח מקהלות ומלחין ישראלי-אמריקאי (נפטר ב-2023)
1937 – עודד קוטלר, שחקן ובמאי ישראלי
1946 – דוד פרימו, כדורגלן ישראלי
1946 – שלום חגי, אלוף בצה"ל ואיש עסקים ישראלי, ראש אגף האספקה בעלי קבוצת הארגז ובעל השליטה בטיב טעם
1946 – נסים דיין, במאי קולנוע ישראלי
1948 – נעמי בן גור, סופרת, מרצה, חוקרת, מתרגמת ועורכת של ספרות ילדים
1949 – אופירה גלוסקא, זמרת ישראלית
1949 – טוני פארקס, כדורגלן ומאמן כדורגל אנגלי
1950 – עמוס נחום, צלם טבע ישראלי-אמריקאי
1952 – משה גפני, חבר הכנסת וסגן שר לשעבר
1953 – יגאל ורדי, גרפולוג, פסיכולוג, צייר וסופר ישראלי
1955 – דייוויד פקוסקה, פקיד ממשל אמריקאי שהיה תת אדמירל במשמר החופים של ארצות הברית
1958 – רון ארד, חייל ישראלי, נפל בשבי בלבנון (נעדר מאז 1988)
1958 – יוסי בן נון, פסנתרן ומלחין תיאטרון
1963 – ג'יימס לאברי, מוזיקאי קנדי, סולן להקת דרים ת'יאטר
1964 – חגי פלג, מנכ"ל המשרד לביטחון הפנים, מנכ"ל המשרד לנושאים אסטרטגיים ומפקד הימ"מ
1964 – אפרת מישורי, משוררת, מסאית, אמנית מיצג וקולנוענית ישראלית
1968 – אייל בוחבוט, מוזיקאי, איש תיאטרון ופעיל בתחום מדיניות החינוך והתרבות בישראל
1970 – יעקב אביטן, שר הדתות מטעם מפלגת ש"ס
1972 – נמרוד רשף, שחקן, ראפר, יוצר קומיקס, מפיק ומנחה טלוויזיה ישראלי
1974 – מולי שולמן, שחקן, במאי, מתרגם ומדובב ישראלי
1976 – יוסי לובלסקי, צייר ישראלי
1979 – אימאני, זמרת-יוצרת צרפתית-קומוריאנית
1979 – הינד, זמרת בחריינית פופולרית במדינות המפרץ הפרסי
1979 – פיט ונץ, בסיסט של הלהקה פול אאוט בוי
1980 – יוסי בניון, כדורגלן ישראלי
1983 – הנרי קאביל, שחקן קולנוע בריטי
1989 – כריס בראון, זמר ושחקן אמריקאי
2005 – צ'אבי, זמר-יוצר אמריקאי ממוצא מקסיקני
1859 – יוהאן פטר גוסטב לז'ן דיריכלה, מתמטיקאי גרמני (נולד ב-1805)
1892 – אוגוסט וילהלם פון הופמן, כימאי גרמני (נולד ב-1818)
1981 – בובי סנדס, חבר "הצבא האירי הרפובליקני הזמני" (נולד ב-1954)
1992 – ז'אן-קלוד פסקל, זמר צרפתי, זוכה אירוויזיון 1961 כנציג לוקסמבורג (נולד ב-1927)
1995 – מיכאל בוטביניק, שחמטאי רוסי יהודי, מספר פעמים אלוף העולם בשחמט (נולד ב-1911)
1995 – יעקב לוינגר, הוגה דעות ישראלי, ראש החוג לפילוסופיה יהודית באוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1928)
2010 – מקס פלבסקי, איש עסקים ופילנתרופ אמריקאי (נולד ב-1924)
2011 – דנה ווינטר, שחקנית קולנוע וטלוויזיה בריטית-אמריקאית (נולדה ב-1931)
2017 – בנימין אלון, מנהיג ציבור ציוני דתי (נולד ב-1954)
2019 – ראומה אלדר, קריינית בכירה, שדרנית ועורכת בקול ישראל (נולדה ב-1928)
2021 – ג'ורג' יאנג, דמות מרכזית בייבוא קוקאין לארצות הברית בשנות ה-70 ובתחילת שנות ה-80 (נולד ב-1942)
2021 – דן תופיק, פרופסור לביוכימיה במחלקה למדעים ביומולקולריים של מכון ויצמן למדע וסגן יו"ר המועצה המדעית של המכון (נולד ב-1955)
2022 – שלום פישר, איש עסקים חרדי ישראלי, בעל השליטה ברשת איקאה בישראל, מבעלי שופרסל והיו"ר שלה (נולד ב-1957)
2024 – ססאר לואיס מנוטי, מאמן כדורגל ארגנטינאי (נולד ב-1938)
2024 – ברנרד היל, שחקן קולנוע ותיאטרון בריטי (נולד ב-1944)
אתיופיה – יום השחרור (1941), שנקבע בתאריך חזרתו של היילה סלאסי לאדיס אבבה
ארצות הברית ומקסיקו – סינקו דה מאיו
שיאו של מטר המטאורים אטא-אקווארידים
בנצרות הקתולית מצוין יום חגו של הקדוש הילריוס מארל
יום לעידוד המודעות לרחצת ידיים בארגון הבריאות העולמי
5 ביולי הוא היום ה-186 בשנה (187 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 179 ימים.
1687 – יוצא לאור ספרו של אייזק ניוטון "היסודות המתמטיים של פילוסופית הטבע"
1811 – ונצואלה היא המדינה הראשונה בדרום אמריקה שמכריזה על עצמאותה מספרד
1830 – צרפת פולשת לאלג'יריה
1865 – לראשונה בעולם נחקק באנגליה חוק להגבלת מהירות הנסיעה
1884 – גרמניה כובשת את קמרון
1941 – מלחמת העולם השנייה: חיילים גרמנים מגיעים לגדות הדנייפר
1946 – הביקיני יוצא לעולם
1949 – מטוס ראשון של TWA, חברת תעופה אמריקאית, נוחת לראשונה בשדה התעופה לוד לאחר מלחמת העצמאות
1950 – מלחמת קוריאה: כוח המשימה סמית – הקרב הראשון בין כוחות ארצות הברית לכוחות קוריאה הצפונית
1950 – חוק השבות מתקבל בכנסת
1961 – ישראל משגרת את שביט 2, רקטה דו שלבית למחקר מטאורולוגי, שהגיעה לגובה 80 ק"מ
1962 – אלג'יריה זוכה בעצמאות מצרפת
1975 – כף ורדה זוכה בעצמאות מפורטוגל
1976 – בטבח שכא טובחים לוחמים פלסטינים בנוצרים מרונים תושבי הכפר שכא בצפון לבנון
1989 – משודר הפרק הראשון בסדרה "סיינפלד"
1996 – 5 ביולי – נוצרה הכבשה דולי, היונק המשובט הראשון בעולם
2003 – אונסק"ו מכריז על "העיר הלבנה" של תל אביב-יפו כעל אתר מורשת עולמית
2023 – משגר אריאן 5 מבצע את שיגורו האחרון, ומשגר בהצלחה 2 לוויני תקשורת
1820 – ויליאם ג'ון מקורן רנקין, מדען, ממציא ומהנדס סקוטי, חוקר מכונות הקיטור (נפטר ב-1872)
1853 – ססיל רודס, פוליטיקאי דרום אפריקאי (נפטר ב-1902)
1857 – קלרה צטקין, תאורטיקנית מרקסיסטית ופעילה למען זכויות נשים גרמנייה (נפטרה ב-1933)
1860 – רוברט בייקון, דיפלומט אמריקאי ומזכיר המדינה של ארצות הברית (נפטר ב-1919)
1879 – ונדה לנדובסקה, צ'מבליסטית פולנייה יהודייה (נפטרה ב-1959)
1888 – הרברט ספנסר גסר, פיזיולוג וחתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה 1944 (נפטר ב-1963)
1929 – קתרין הלמונד, שחקנית אמריקאית זוכת 2 פרסי גלובוס הזהב (נפטרה ב-2019)
1929 – יאיר רחלי, איש שירותי הביטחון, בעל אות גיבור ישראל וסופר ישראלי
1934 – פינקוס גרין, מיליארדר יהודי חרדי
1935 – פרגוס מילאר, פרופסור שהיה מופקד על קתדרת קאמדן להיסטוריה עתיקה באוניברסיטת אוקספורד (נפטר ב-2019)
1936 – שירלי נייט, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאית (נפטרה ב-2020)
1937 – עליזה מגן, בכירה במוסד למודיעין ולתפקידים מיוחדים (נפטרה ב-2025)
1937 – שייקה פייקוב, מלחין ופזמונאי ישראלי (נפטר ב-2025)
1938 – אלכס צוקרמן, כלכלן ישראלי, פרופסור באוניברסיטת תל אביב ובמרכז הבינתחומי הרצליה וחבר הוועדה המוניטרית בבנק ישראל (נפטר ב-2023)
1945 – יוסף שפירא, שופט ומבקר המדינה
1947 – בוריס מפציר, מפיק ובמאי קולנוע ישראלי
1948 – יעקב רחמינוביץ', כדורגלן ישראלי ששיחק בעמדת הבלם
1950 – יואי לואיס, זמר, כותב שירים ושחקן אמריקאי
1956 – יולי כהן, מפיקה ובמאית תיעודית ישראלית
1957 – מיכאל פייגה, מרצה בכיר לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב (נפטר ב-2016)
1958 – אביגדור ליברמן, שר הביטחון בממשלת ישראל ויושב ראש ומייסד מפלגת ישראל ביתנו
1968 – אלכס צילה, לשעבר רוכב אופני כביש שווייצרי
1975 – הרנן קרספו, כדורגלן ארגנטינאי
1982 – בנו אודריך, כדורסלן סלובני
1982 – אסף קורמן, במאי קולנוע, עורך סרטים, מדבב ומוזיקאי ישראלי
1987 – אלכסנדר קריסטוף, רוכב אופני כביש נורווגי
1995 – דולב חזיזה, כדורגלן ישראלי
2000 – פאוזיה, זמרת מרוקאית-קנדית
1833 – ניספור נייפס, ממציא צרפתי, מחלוצי הצילום (נולד ב-1765)
1969 – ולטר גרופיוס, אדריכל גרמני, מייסד זרם הבאוהאוס באדריכלות (נולד ב-1883)
1969 – לאו מקארי, במאי קולנוע, תסריטאי ומפיק אמריקאי (נולד ב-1898)
1976 – בנימין עומר (חתולי), מלחין, מעבד, מנצח מקהלות ותזמורות ומורה למוזיקה ישראלי (נולד ב-1902)
1991 – הווארד נמרוב, משורר יהודי-אמריקאי (נולד ב-1920)
2002 – טד ויליאמס, שחקן בייסבול אמריקאי אגדי (נולד ב-1918)
2005 – ג'יימס סטוקדייל, איש צבא אמריקאי, סופר ומועמד לתפקיד סגן נשיא ארצות הברית (נולד ב-1923)
2018 – קלוד לנצמן, במאי יהודי צרפתי של סרטי קולנוע תיעודיים (נולד ב-1925)
2020 – נעמה צאל, סופרת, עורכת וחוקרת ספרות ישראלית (נולדה ב-1981)
2021 – רם גופנא, ארכאולוג ישראלי ופרופסור בחוג לארכאולוגיה באוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1928)
2021 – ריצ'רד דונר, במאי קולנוע יהודי-אמריקאי (נולד ב-1930)
2021 – מיה שביט, מנצחת ומעבדת מוזיקלית ישראלית (נולדה ב-1935)
2021 – ולדימיר מנשוב, שחקן, במאי, תסריטאי ומפיק סובייטי ורוסי (נולד ב-1939)
2021 – רפאלה קרה, שחקנית, רקדנית וזמרת איטלקייה (נולדה ב-1943)
2022 – אורי דה בר, אמן רב תחומי ואדריכל ישראלי (נולד ב-1937)
2023 – לטיף דורי, עיתונאי ופעיל פוליטי ישראלי (נולד ב-1934)
ונצואלה – יום העצמאות (1811)
צ'כיה וסלובקיה – יום קירילוס ומתודיוס
5 בנובמבר הוא היום ה-309 בשנה (310 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 56 ימים.
1605 – מזימת אבק השרפה מתרחשת באנגליה
1688 – באנגליה מתחילה המהפכה המהוללת
1872 – המאבק למען זכות בחירה לנשים: סוזן ב.
אנתוני מצביעה לראשונה (מאוחר יותר הוטל עליה קנס סך 100 דולר בשל כך, אותו סירבה לשלם)
1911 – איטליה מספחת את טריפוליטניה וקירנאיקה
1914 – האימפריה הבריטית מספחת את קפריסין, ויחד עם צרפת מכריזה מלחמה על האימפריה העות'מאנית
1916 – הכרזה על ממלכת פולין
1918 – מתחילה האלימות נגד היהודים בצ'כוסלובקיה
1935 – המשחק מונופול יוצא לשוק
1945 – בטריפולי פרצו פרעות נגד יהודי לוב.
1948 – שחרור קיבוץ יד מרדכי מידי מצרים על ידי חטיבת גבעתי במהלך מלחמת העצמאות
1968 – שירלי צ'יזהולם נהיית לאישה האפרו-אמריקאית הראשונה שנבחרה לקונגרס ארצות הברית
1990 – אל סייד נוסייר מארגון הטרור אל-קאעידה מתנקש בחייו של הרב מאיר כהנא, במלון מריוט בניו יורק שבארצות הברית
1992 – אסון צאלים ב' – חמישה מלוחמי סיירת מטכ"ל נהרגים בעת אימון
1996 – עזאם עזאם נעצר במצרים בחשד לריגול למען ישראל
2006 – בית הדין המיוחד בעיראק גוזר על סדאם חוסיין עונש מוות בתלייה
2007 – מדליית החירות הנשיאותית מוענקת לסופרת הרפר לי בשל יצירתה אל תיגע בזמיר
2007 – בהוליווד פורצת שביתה של איגוד התסריטאים האמריקאי בת שלושה חודשים
2017 – הטבח בכנסיית סאת'רלנד ספרינגס
2021 – התפוצצות מכלית הדלק בפריטאון: 115 אנשים נהרגו ומעל 100 נפצעו בהתנגשות בין מכלית דלק למשאית בפריטאון
1494 – הנס זקס, סנדלר, משורר ומחזאי גרמני בן המאה ה-16 מן העיר נירנברג.
מגדולי אומני השירה הלירית הגרמנית (Meistersinger) (נפטר ב-1576)
1854 – פול סבטייה, כימאי צרפתי, חתן פרס נובל לכימיה (נפטר ב-1941)
1860 – שלום דובער שניאורסון, אדמו"ר הרש"ב, האדמו"ר החמישי של חב"ד (נפטר ב-1920)
1879 – ויל הייז, איש מינהל אמריקאי, נשיא איגוד מפיקי ומפיצי הקולנוע, ומי שעל שמו נקרא קוד הייז (נפטר ב-1954)
1919 – משה עמית, פרופסור בחוג להיסטוריה כללית באוניברסיטה העברית בירושלים (נפטר ב-2017)
1920 – דאגלס נורת', כלכלן אמריקאי, חתן פרס נובל לכלכלה (נפטר ב-2015)
1922 – ניסן נתיב, במאי, מורה למשחק ולדרמה, מנהל אמנותי ושחקן ישראלי (נפטר ב-2008)
1922 – יצחק שיינר, ראש ישיבת קמניץ בירושלים וחבר מועצת גדולי התורה של דגל התורה (נפטר ב-2021)
1931 – צ'ארלס טיילור, פילוסוף קנדי
1931 – תומאס פיקרינג, דיפלומט אמריקאי
1935 – נורית גוברין, חוקרת ספרות עברית
1936 – אווה זלר, כדורגלן גרמני ששיחק בעמדת החלוץ (נפטר ב-2022)
1936 – עמוס יודן, איש עסקים ישראלי
1938 – ססאר לואיס מנוטי, מאמן כדורגל ארגנטינאי (נפטר ב-2024)
1938 – אלן אולסון, עורך דין ופוליטיקאי אמריקאי מדקוטה הצפונית, איש המפלגה הרפובליקנית (נפטר ב-2025)
1940 – אלקה זומר, שחקנית גרמנייה
1941 – ארט גרפונקל ("סיימון וגרפונקל"), מוזיקאי אמריקאי-יהודי
1948 – ויליאם פיליפס, מדען ופיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה
1952 – אולג בלוחין, כדורגלן סובייטי
1954 – אלחנדרו סאבלה, כדורגלן ומאמן כדורגל ארגנטינאי (נפטר ב-2020)
1955 – ציון אמיר, עורך דין ישראלי
1958 – שרה נתניהו, אשת ראש הממשלה בנימין נתניהו
1959 – בריאן אדמס, מוזיקאי קנדי
1961 – דור פלס, שחקן תיאטרון ישראלי, מנהל אמנותי, במאי תיאטרון ומורה למשחק
1962 – ניגמטילה יולדאשב, נשיא אוזבקיסטן לשעבר
1963 – טייטום אוניל, שחקנית אמריקאית
1963 – יאיר לפיד, ראש הממשלה ה-14 של מדינת ישראל, עיתונאי, שחקן וסופר
1971 – ג'וני גרינווד, הגיטריסט המוביל של להקת רדיוהד
1971 – אניטה אנג'לובסקה-בזוסקה, כלכלנית מקדונית
1973 – גדי ברומר, כדורגלן ישראלי
1973 – אלון ברומר, כדורגלן ישראלי
1974 – ריאן אדמס, מוזיקאי רוק אמריקאי
1974 – דן מור, שחקן טלוויזיה וקולנוע ישראלי
1975 – יוני אילת, זמר יידיש ושחקן יידיש ותיאטרון ביידישפיל
1976 – לנה אטינגר, שחקנית ומתרגמת ישראלית
1978 – עדנה בליליוס, שחקנית ישראלית
1980 – דניאל זמיר, מוזיקאי ג'אז, נגן סקסופון וזמר ישראלי
1987 – מונה מירון, שחיינית ישראלית
1987 – קווין ג'ונאס, גיטריסט ראשי בלהקת האחים ג'ונאס
1988 – מירב אברהמי, שחקנית קולנוע
1993 – שיי מרטין, זמרת ופזמונאית שוודית
2000 – יובל רפאל, זמרת ישראלית, נציגת ישראל לאירוויזיון 2025
935 – אימאם א-טחאווי, חכם דת אסלאמי מהאסכולה החנפית (נולד ב-853)
1828 – סופיה דורותיאה, נסיכת וירטמברג, רעייתו של פאבל הראשון, קיסר רוסיה (נולדה ב-1759)
1828 – בר יצחק בר, מנהיג יהדות לורן, פעיל להשגת אמנציפציה ליהודים בצרפת, ומראשי הסנהדרין של פריז.
1964 – אלכסנדר אוריה בוסקוביץ', מלחין ישראלי (נולד ב-1907)
1992 – יאן אורט, אסטרונום הולנדי, מחלוצי הרדיו-אסטרונומיה (נולד ב-1900)
1995 – ארנסט גלנר, פילוסוף וסוציולוג יהודי (נולד ב-1925)
1997 – ישעיה ברלין, היסטוריון והוגה דעות (נולד ב-1909)
1997 – פנחס קופל, המפקח הכללי של משטרת ישראל ומפקדו הראשון של משמר הגבול (נולד ב-1918)
2004 – נילי נאתכו, כדורסלנית ישראלית-צ'רקסית (נולדה ב-1982)
2019 – ישראל פרדקין, איש שב"כ וראש המועצה האזורית עמק יזרעאל (נולד ב-1933)
2019 – ג'ורג' גוטלמן, ניצול שואה, מהנדס ואיש עסקים יהודי בלגי (נולד ב-1938)
2020 – אוסי רונה, חצוצרן, מנצח, מוביל הרכבים, מלחין ומפיק מוזיקלי פיני (נולד ב-1927)
2021 – מריליה מנדונסה, זמרת-יוצרת ברזילאית (נולדה ב-1995)
2022 – קארמנו מיפסוד בוניצ'י, פוליטיקאי מלטזי (נולד ב-1933)
5 באוגוסט הוא היום ה-217 בשנה (218 בשנה מעוברת), בשבוע ה-31 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 148 ימים.
70 – חורבן בית המקדש השני
882 – לאחר מות אחיו לואי השלישי, קרלומן השני נעשה המלך של פרנקיה המערבית המאוחדת
1305 – ויליאם וולאס, מנהיג המרד הסקוטי נגד הכיבוש האנגלי, במהלך מלחמת העצמאות הסקוטית הראשונה מוסגר לאנגלים
1391 – פרעות ביהודי טולדו וביהודי ברצלונה.
1772 – חלוקתה הראשונה של פולין
1888 – ברטה בנץ מבצעת את הנסיעה הבין עירונית הראשונה בהיסטוריה ממנהיים לפפורצהיים מרחק 106 ק"מ
1915 – מלחמת העולם הראשונה – הקיסרות הגרמנית כובשת את ורשה מידי האימפריה הרוסית
1944 – מלחמת העולם השנייה – מרד ורשה – יחידות האס אס והוורמאכט מוציאות להורג כ-40,000 אזרחים בטבח וולה בניסיון לדכא המרד
1953 – בצה"ל מוקמת יחידה 101, בפיקודו של רס"ן אריאל שרון
1960 – בורקינה פאסו (וולטה-עילית) מקבלת עצמאות מלאה מצרפת
1966 – יוצא לאור האלבום של הביטלס: Revolver
1967 – יוצא לאור אלבום הבכורה של פינק פלויד: The Piper at the Gates of Dawn
1981 – מנחם בגין מציג את ממשלתו השנייה (התשע עשרה במניין הממשלות) בפני הכנסת
2003 – אל-קאעידה מפוצץ מכונית תופת במלון מריוט בג'קרטה בירתה של אינדונזיה.
בפיגוע נהרגו 12 אנשים ונפצעו כ-200
2011 – סוכנות נאס"א הצהירה, שהמקפת MRO של הסוכנות, אשר מקיפה את כוכב הלכת מאדים הצליחה לצלם תמונות, העשויות להעיד על הימצאות מים נוזליים בכוכב הלכת
2011 – סוכנות נאס"א שיגרה לחלל את הגשושית ג'ונו לחקר כוכב הלכת צדק
2012 – רכב החלל של נאס"א קיוריוסיטי נוחת במכתש גייל על אדמת מאדים, כחלק ממשימת "מארס סיינס לברטורי (MSL)"
2012 – האצן הג'מייקני יוסיין בולט מנצח בגמר בריצת 100 מטר באולימפיאדת לונדון 2012 עם שיא אולימפי חדש בתוצאה 9.63 שניות
2012 – במתקפת הטרור במפגש הגבולות ישראל-מצרים-רצועת עזה נהרגו 15 שוטרים מצרים ושבעה מחבלים
2017 – האתלט ואצן הג'מייקני יוסיין בולט מקיים את הריצה התחרותית האחרונה שלו במסגרת אליפות העולם באתלטיקה 2017
2022 – תחילת מבצע עלות השחר ברצועת עזה בסיכול ממוקד של תייסיר אל-ג'עברי, מפקד החטיבה הצפונית של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועה
1540 – יוזף יוסטוס סקליגר, מלומד ומנהיג דתי צרפתי ממוצא איטלקי (נפטר ב-1609)
1681 – ויטוס ברינג, מגלה ארצות דני שפעל בשירות רוסיה (נפטר ב-1741)
1737 – יוהאן פרידריך שטרואנזה, רפורמטור גרמני-דני (הוצא להורג ב-1772)
1802 – נילס הנריק אבל, מתמטיקאי נורווגי (נפטר ב-1829)
1837 – אנה פילוסופובה, פילנתרופית ופמיניסטית רוסיה (נפטרה ב-1912)
1876 – מרי ריטר בירד, היסטוריונית, סופרג'יסטית ומחברת ספרים אמריקאית (נפטרה ב-1958)
1890 – אריך קלייבר, מנצח ארגנטינאי יליד אוסטריה (נפטר ב-1956)
1899 – אברהם יערי, בלשן, היסטוריון, חוקר הספר העברי, תולדות היישוב ותולדות יהודי המזרח (נפטר ב-1966)
1905 – ארטיום מיקויאן, מתכנן מטוסי קרב סובייטי (נפטר ב-1970)
1908 – שלמה פינס, חוקר פילוסופיה יהודית וחתן פרס ישראל (נפטר ב-1990)
1924 – יואל דה-מלאך, חוקר חקלאות ובוטנאי ישראלי, חתן פרס ישראל (נפטר ב-2006)
1926 – קליפורד הסבנדס, המושל הכללי של ברבדוס (נפטר ב-2017)
1926 – בטסי ז'ולאס, מלחינה צרפתייה
1927 – רות כ"ץ, פרופסור אמריטה בחוג למוזיקולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים
1930 – ניל ארמסטרונג, אסטרונאוט אמריקאי, מפקד אפולו 11 (נפטר ב-2012)
1930 – שמואל חפר, יו"ר מכללת בית רבקה בכפר חב"ד, סגן יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל ויו"ר הוועד למען שלמות העם (נפטר ב-2020)
1933 – חיים גיל, במאי טלוויזיה ישראלי ויוצר סרטים תיעודיים לטלוויזיה (נפטר ב-2008)
1933 – אירווינג קפלן, במאי טלוויזיה, שחקן ומפיק ישראלי-אמריקאי
1934 – מירנה הנסן, שחקנית ודוגמנית אמריקאית
1937 – אמיר דרורי, סגן הרמטכ"ל ומנכ"ל רשות העתיקות (נפטר ב-2005)
1947 – יעל גרמן, שרת הבריאות וראש עיריית הרצליה
1948 – ריי קלמנס, כדורגלן אנגלי ששיחק בעמדת השוער (נפטר ב-2020)
1950 – מנחם ויזנברג, מלחין, מעבד, פסנתרן, מוזיקאי רב תחומי ומחנך ישראלי
1958 – אולדזימיר מאקיי, פוליטיקאי בלארוסי (נפטר ב-2022)
1958 – יולי אדלשטיין, שר הבריאות מטעם מפלגת הליכוד, כיהן בעבר יו"ר הכנסת
1968 – מארין לה פן, פוליטיקאית צרפתייה
1976 – נילי צרויה, שחקנית תיאטרון קולנוע וטלוויזיה, מרצה ומנחת סדנאות ישראלית
1977 – עידו סולומון, עיתונאי, עורך ושדרן טלוויזיה ישראלי
1978 – שי עמר, זמר-יוצר ישראלי
1980 – יורי פורמן, מתאגרף ישראלי, אלוף עולם
1981 – ג'סי ויליאמס, שחקן ודוגמן אמריקאי
1985 – גילי ורמוט, כדורגלן ישראלי
1985 – גל לב, שחקן טלוויזיה וקולנוע ישראלי
1985 – אסף בן לולו, שחקן טלוויזיה ותיאטרון ישראלי
1989 – טל בן-חיים, כדורגלן ישראלי בעמדת הקיצוני
1998 – מימי קין, שחקנית בריטית
1999 – קים סי-היאון, זמרת-יוצרת דרום קוריאנית
2004 – גאבי, כדורגלן ספרדי
1895 – פרידריך אנגלס, פילוסוף אשר חיבר ספרים שונים עם קרל מרקס, ביהם המניפסט הקומוניסטי (נולד ב-1820)
1901 – ויקטוריה, הנסיכה המלכותית, רעייתו של פרידריך השלישי, קיסר גרמניה (נולדה ב-1840)
1929 – מיליסנט פוסט, סופרג'יסטית ומנהיגה פוליטית בריטית (נולדה ב-1847)
1954 – אליהו שומרוני, ממקימי הנח"ל, חבר מפלגת מפא"י, חבר תנועת השומר הצעיר ואיש משרד הביטחון (נולד ב-1908)
1955 – כרמן מירנדה, שחקנית וזמרת פורטוגזית (נולדה ב-1909)
1967 – אברהם ארליך, מהנדס אזרחי ומהנדס מים ישראלי, מחלוצי פיתוח משק המים בישראל ומהמהנדסים הבכירים של עיריית חיפה (נולד ב-1907)
2000 – אלק גינס, שחקן קולנוע ותיאטרון אנגלי (נולד ב-1914)
2011 – עדי טלמור, עיתונאי, מגיש ועורך חדשות ישראלי (נולד ב-1953)
2013 – אריקה לנדאו, פסיכולוגית ישראלית וחוקרת בתחום עתידנות, יצירתיות, מחוננות וחינוך (נולדה ב-1931)
2019 – טוני מוריסון, סופרת אמריקאית, כלת פרס נובל לספרות לשנת 1993 (נולדה ב-1931)
2019 – ביורג למברכט, רוכב אופניים בלגי מקצועי בקבוצת לוטו סודאל (נולד ב-1997)
4 באוגוסט – 6 באוגוסט
5 (במילים בלשון זכר: חמישה; בלשון נקבה: חמש) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 4 ולפני 6.
5 הוא גם ספרה המשמשת בכתיבת מספרים לפי בסיס עשרוני (ולפי כל בסיס גדול מ-5, כגון בסיס אוקטלי ובסיס הקסדצימלי).
התפתחות בכתב של הספרה 5
5 הוא המספר הראשוני השלישי, אחרי 2 ו-3, ולפני 7. ניתן לכתוב אותו 1+(1^2)^2 ולכן הוא ראשוני פרמה.
חמש הוא גם המקדם של ראשוני מרסן השלישי.
5 הוא מספר ראשוני וילסון.
5 הוא המספר היחיד שמופיע בשני זוגות של ראשוניים תאומים.
5 הוא המספר הראשוני היחיד המסתיים עם הספרה 5, היות שכל המספרים האחרים המסתיימים בחמש בשיטה העשרונית הם כפולות של 5. כתוצאה מכך 5 בבסיס 10 הוא מספר אוטומורפי מסדר 1.
מבחן התחלקות: מספר שלם מתחלק ב-5 אם ורק אם ספרת האחדות שלו היא 5 או 0. במילים אחרות – מספר מתחלק ב-5 אם ורק אם ספרת האחדות שלו מתחלקת ב-5.
5 הוא גורם של 10, ולכן בהצגה כשבר עשרוני שברים עם 5 במכנה לא מניבים אינסוף ספרות מימין לנקודה, כמו רוב הגורמים הראשוניים.
כאשר הם נכתבים בשיטה העשרונית, כל הכפולות של 5 יסתיימו ב-5 או 0.
5 הוא מספר פיבונאצ'י היות שהוא 2 + 3. מספר פיבואנצ'י הבא הוא 8.
מצולע עם חמש צלעות הוא מחומש.
5 הוא המספר הקונגרואנטי הראשון.
5 הוא הצלע הארוכה במשולש ישר הזווית הקטן ביותר שצלעותיו שלמות.
הצלעות של משולש זה הם 3,4 ו-5. בנוסף, 5 הוא הצלע הקצרה במשולש ישר הזווית השני שצלעותיו הם: 5,12 ו-13.
5 הוא המספר הטבעי הקטן ביותר שניתן לבטא אותו כסכום של שני ריבועים (1*1 +2*2) וגם כהפרש בין שני ריבועים (2*2 - 3*3).
חמש הוא המספר האטומי של בורון.
חמש הוא מספר הזרועות של רוב כוכבי הים, אשר מדגימים סימטריה מחומשת.
כמעט לכל הדו-חיים, זוחלים ויונקים יש חמש אצבעות או בהונות בכל גף.
לשאר החולייתנים ממחלקות אלה, כמו גם לעופות, יש סימנים של ניוון של חלק או כל האצבעות במהלך האבולוציה.
ישנם פרחים רבים עם חמישה עלי כותרת או עלי גביע.
חמש הוא מספר עלי הכותרת של רוב זני הנורית.
פרחי העדעד הכחול הם "פרחים נכונים" (דהיינו בעלי יותר מציר סימטריה אחד) מטיפוס 5, כלומר בעלי 5 עלי כותרת, 5 עלי גביע, 5 אבקנים ו־5 עלי שחלה.
פרחים פרפרניים הם פרחים הבנויים מחמישה עלי כותרת נפרדים.
עלה אחד, גדול בדרך כלל מכל השאר, צומח בניצב לציר הפרח, נקרא מפרש.
שני עלי כותרת נוספים הצמודים זה לזה באורכם, צומחים לאורך הציר, נקראים סירה.
שני עלים נוספים, צומחים לצד הסירה, נקראים משוטים.
לאדם יש חמש אונות ריאה – שלוש בריאה הימנית ושתיים בשמאלית.
חמש הוא הקטגוריה החזקה ביותר שיכולה להיות להוריקן לפי סולם ספיר-סימפסון.
העובדה, שלאדם יש חמש אצבעות בכל אחת משתי ידיו, היא כנראה הסיבה לנטייה של האדם, לספור על בסיס עשר.
לספירה על בסיס עשר יש השפעה עמוקה ביותר על לשונות הדיבור, על הטכנולוגיה, על אופן הניסוח של המידע המדעי ועוד.
ביהדות ישנם חמישה חומשי תורה, ולהם מוקדש המספר 5 בשיר "אחד מי יודע".
בהגות היהודית מסמל המספר 5 את האחדות שבעולם, כאשר ארבע מסמל את ארבע רוחות השמים, ו-5 את הנקודה הפנימית המאחדת את רוחות השמים.
לאסלאם ישנם חמישה "עמודי יסוד" (ארכאן אל-אסלאם) המהווים את חמש מצוות היסוד.
מוסלמים מתפללים לאללה 5 פעמים ביום (נאמר כי מוחמד התמקח על כך עם אללה מחמישים).
לפי המיתולוגיה המאית, אנו חיים כעת בעולם החמישי.
במסורות המזרח הרחוק, ישנם חמישה יסודות (מים, אש, אדמה, עץ ומתכת).
השמות היפנים של הימים חמישי עד ראשון גזורים מיסודות אלו (שאר השמות גזורים משמות כוכבי הלכת).
בקנטוניזית חמש נשמע כמו המילה "לא", ולכן כאשר חמש מופיע לפני מספר מזל, לדוגמה 58, הוא נחשב כמביא למזל רע.
בנומרולוגיה, המספר 5 מייצג את האדם כרוח האל שהתגשמה בבשר, כאנלוגיה לחיבור של 1 (אלוהים) ו-4 (חומר).
הגוף האנושי מתואר בעולם המיסטיקה ככוכב מחומש.
נהוג לומר שלאדם ישנם חמישה חושים: ראייה, שמיעה, ריח, טעם ומישוש.
כתיבה וקריאה של תווים נעשית על חמש שורות המכונות חמשה
ישנם סגנונות מוזיקה המושתתים על סולם פנטה-טוני
בכלי מקלדת, המספר 5 ליד תו מורה לנגן עם האצבע החמישית, שהיא הזרת.
המונח 5S מתאר מתודולוגיה מתחום הנדסת התעשייה, לשיפור תנאי העבודה בסביבת ייצור ובארגוני שירות.
אסטרטגיית 5S היא אחת מאוסף השיטות ליישום ייצור רזה.
השיטה מתמקדת בסדר וניקיון של סביבת העבודה, כחלק מפילוסופיה כוללת הטוענת שהללו מהווים מרכיב מהותי במצוינות, ומניעת בזבוז.
לפי תפישת עולם זו, העברת האחריות לסביבת העבודה מהמפעל לעובד תורמת לתחושת השייכות שלו, ומגדילה את מעורבותו ולכן גם את המוטיבציה שלו (המכונה היא "של" המפעיל, והוא מכיר אותה טוב מכולם).
מקורה של השיטה ביפן, אולם היא חדרה לתעשיות גדולות (תעשיית הרכב למשל) בכל העולם.
בהדרגה חודרת השיטה גם לסביבות עבודה חדשות, אשר אינן סביבות ייצור (משרדים וכו').
נראה שאחד הגורמים המשמעותיים בהגדלת הפופולריות של השיטה, קשור במהפך שחל בעקבות תהליכי גלובליזציה.
השוק האירופאי למשל, מעמיד תקנים של סדר, איכות וניקיון, ועבודה על פי שיטת 5S מאפשרת לעמוד בהם לאורך זמן.
דרך אחת לממש 5S בארגון, היא בעזרת מבדק תקופתי הנותן ציונים לכל מכונה או אדם (כך גם מיישמים את עקרון השיפור המתמיד).
המבדק והציונים ניתנים בהתאם לחמש קטגוריות.
מקור השמות של חמש הקטגוריות הוא בשפה היפנית.
המושג 5S עצמו, מייצג חמש מילים ביפנית המתארות ניקיון על פי תקן, כולן מתחילות באות S:
מיון Sort (בקנג'י 整理 ברומאג'י Seiri): מתייחס להרגלי המיון של הכלים, החומרים, המסמכים וכו' באזורי העבודה, ושמירה רק על הפריטים החיוניים.
כל שאר הפריטים מאוחסנים או נזרקים.
פעולות אלו מובילות לכך שיהיו פחות גורמי סיכון ופחות אי סדר שיכולים להפריע ליצרניות העבודה.
ארגון Straighten (בקנג'י 整頓 ברומאג'י Seiton): מתמקד בצורך לאזור עבודה מאורגן.
כלי עבודה, ציוד וחומרים חייבים להיות מסודרים באופן שיטתי על מנת לאפשר את הגישה הקלה והיעילה ביותר.
צריך להיות מקום לכל דבר וכל דבר צריך להיות במקומו.
ניקיון Shine (בקנג'י 清掃 ברומאג'י Seiso): מציין את הצורך לשמור על אזור העבודה נקי בנוסף על הסדר.
ניקיון בחברות יפניות הוא פעילות יומיומית.
בסיום כל משמרת, אזור העבודה מנוקה והכל מוחזר למקומו.
אחידות Standardize (בקנג'י 清潔 ברומאג'י Seiketsu): מאפשר שליטה והמשכיות.
ניהול משק בית בסיסי מיושם בכל מקום במפעל.
כולם מכירים את תחומי האחריות שלהם.
חובות משק הבית הן חלק משגרת העבודה הרגילה.
המשכיות Sustain (בקנג'י 躾 ברומאג'י Shitsuke): מתייחס לשמירה על סטנדרטים ושמירה על המתקן בטוח ומסודר ביעילות, יום אחר יום, שנה אחר שנה.
לכל קו או מכונה המועמדת לביקורת 5S, עורכים מבדק, על פי רוב אחת לחודש, כאשר התאריך ידוע מראש.
במהלך המבדק מוענקים לתחומים השונים ציונים, כאשר בדרך כלל בכל נושא ישנם תתי-נושאים להתייחסות, לדוגמה:
מיון – התרשמות כללית, פינוי פריטים, לוח מודעות, שולחנות עבודה, קבצים במחשב, אמצעי אחסון חומר וכו'
ארגון – שולחנות עבודה, אמצעי אחסון חומר, קבצים במחשב, מעברים ואמצעי גישה, ציוד וכלים וכו'
ניקיון – בקרה ויזואלית, ניקיון אזורי עבודה, ניקיון כלים, ניקיון אזור משותף וכו'
אחידות – בקרה ויזואלית, מבדקים חודשיים, תוכנית 5S, תוכנית עבודה, נוהלי עבודה, נוהלי בטיחות, נוהלי איכות וכו'
המשכיות – בקרת מסמכים ולוחות הודעות, בקרת המשכיות 5S, עבודה וביקורים של הנהלה וכו'
כאשר עמדה מגיעה לציון 5, אפשר לבצע את הבקרה לעיתים רחוקות יותר ולהתמקד בעמדות חלשות יותר.
באופן מעשי, הציון לעולם לא מגיע ל-5, מכיוון שהרמה החמישית היא בהגדרתה בלתי ניתנת לבקרה בכל רגע (בטויוטה, שנחשבת לאחת מהמיישמות הגדולות של השיטה, הציון עומד על 4).
את הציונים של העמדות מפרסמים על לוח המודעות של האזור הנבדק, כך שהמפעילים והעובדים השונים יוכלו לראות את הציונים של כולם.
פעולה זו מעוררת את התחרותיות והשאיפה של העובדים להשתפר.
מקובל לתת ציונים של כמה מבדקים אחורה, כדי שניתן יהיה לראות מגמת השתפרות (או להפך).
השימוש ב - 5S נעשה מתוך מושגים נוספים של ייצור רזה כגון TPM, SMED, ו - JIT.
משמעת ה – 5S דורשת לפנות חפצים אשר לא נמצאים בשימוש, על מנת להפוך את הגישה לכלים ולחלקים שימושיים, לקלה ומהירה.
זה הבסיס ל – SMED, שקיומו מאפשר ייצור בשיטת JIT.
הצעד הראשון ב – TPM הוא שהמפעיל מנקה את המכונה.
שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 59–50 לפנה"ס
58–50 לפנה"ס – מלחמת גאליה בה הביס יוליוס קיסר את צבאות גאליה, טבח בשבטים הגאלים, שדד את אוצרותיהם ומכר את חלקם לעבדות
56 לפנה"ס – יוליוס קיסר מכניע את הוונטים בקרב ים בחופי האוקיינוס האטלנטי.
52 לפנה"ס – יוליוס קיסר מנצח את ורקינגטוריקס במצור אלסיה
51 לפנה"ס – הרומאים משתלטים על כל גאליה, לאחר ניצחונם באלסיה
56 לפנה"ס – ועידת לוקה
55 לפנה"ס – פלישה ראשונה של יוליוס קיסר לבריטניה (פלש שוב ב-54 לפנה"ס)
54 לפנה"ס – בית המקדש נשדד על ידי מרקוס ליקיניוס קראסוס
52 לפנה"ס – פנסטלה, היסטוריון רומי
59 לפנה"ס – טיטוס ליוויוס, היסטוריון רומאי (נפטר ב-17)
57 לפנה"ס – פראטס השלישי, מלך פרתיה
53 לפנה"ס – מרקוס ליקיניוס קראסוס
5 Seconds of Summer (בתרגום חופשי: 5 שניות של קיץ, שם הלהקה בקיצור: 5SOS) היא להקת פופ רוק אוסטרלית בת ארבעה חברים שהוקמה בדצמבר בשנת 2011 בסידני.
חברי הלהקה הם לוק המינגס (גיטרה, שירה), מייקל קליפורד (גיטרה, שירה), קאלום הוד (גיטרת בס, שירה) ואשטון ארווין (תופים, שירה).
הלהקה הוקמה בנובמבר 2011 כאשר לוק המינגס, קאלום הוד ומייקל קליפורד שלמדו באותו בית ספר תיכון, החלו לפרסם קטעי וידאו של עצמם, עושים גרסאות כיסוי לשירים מפורסמים ביוטיוב.
גרסת הכיסוי (קאבר) שלהם לשיר "Next To You" של כריס בראון וג'סטין ביבר זכתה ליותר מ-3 מיליון צפיות.
ב-3 דצמבר 2011 הצטרף אליהם המתופף אשטון ארווין.
הלהקה עוררה עניין רב בחברות מוזיקה גדולות, וחתמה על חוזה הקלטות עם Sony ATV Music Publishing.
למרות שלא היה להם קידום מלבד ברשת החברתית, המיני-אלבום הראשון שלהם "Unplugged " הגיע למקום השלישי ב-iTunes באוסטרליה.
מספר העוקבים של הלהקה עלה משמעותית כאשר לואי טומלינסון, חבר בלהקת ואן דיירקשן, פרסם לינק לווידאו של השיר שלהם "Gotta Get Out" ביוטיוב, וציין כי הוא מעריץ של הלהקה "במשך זמן מה".
הלהקה הוזכרה שוב בידי וואן דיירקשן, לאחר יציאתו לאור של הסינגל הראשון שלהם, "Out Of My Limit", ב-19 בנובמבר 2012, הפעם נייל הורן צייץ לינק לסרטון.
חברי הלהקה בילו את המחצית השנייה של 2012 בכתיבה ובפיתוח הקול שלהם עם כריסטיאן לו רוסו וג'ואל צ'פמן מלהקת הפופ פאנק האוסטרלית Amy Meredith, אתם כתבו שניים מהשירים שכלולים במיני אלבום Somewhere New: "Beside You" ו-"Unpredicable".
המיני-אלבום הופק בשיתוף עם ג'ואל צ'פמן.
הלהקה הוציאה את הסינגל הראשון שלהם, "Out Of My Limit", ב-19 בנובמבר 2012. הוידאו קליפ לשיר נצפה מעל ל-100,000 פעמים ב-24 השעות הראשונות.
בדצמבר 2012 יצאו הנערים למסע כתיבת שירים בלונדון ובמהלכו עבדו עם אמנים שונים, כולל מקפליי, רוי סטרייד, ניק הודג'סון מלהקת קייזר צ'יפס, ג'יימי סקוט, ג'ייק גוסלינג, סטיב רובסון וג'יימס בורן.
ב 14 בפברואר 2013 הוכרז כי הלהקה תצטרף לסיבוב ההופעות Take Me Home Tour של להקת ואן דיירקשן.
הטור החל בהיכל O2 בלונדון ב-23 בפברואר 2013, והלהקה הצטרפה לוואן דיירקשן להופעות בבריטניה, ארצות הברית, אוסטרליה וניו זילנד, בהן 7 הופעות בעיר המוצא של הלהקה - סידני.
בעודם בהפסקה מסיבוב ההופעות, חזרו חברי הלהקה הביתה לאוסטרליה בה הופיעו, וכל הכרטיסים אזלו תוך דקות.
בתקופה זו החלה הלהקה לצבור פופולריות ולהיות מוכרת לציבור הרחב.
ב-21 בנובמבר 2013 הודיעה הלהקה כי חתמה על חוזה הקלטות בחברת התקליטים קפיטול רקורדס (Hi Or Hey Records).
ב 5 בפברואר 2014 הוציאה הלהקה את סינגל הבכורה שלהם, "She Looks So Perfect" להזמנה מראש ב־ITunes.
בתוך יומיים, הגיע השיר למיקום הגבוה ביותר ב-39 מדינות, ביניהן ארגנטינה, אוסטרליה, ברזיל, ספרד, מלזיה, ניו זילנד ובריטניה.
בסוף מרץ 2014 הלהקה הפכה ללהקה האוסטרלית הרביעית שהגיעה למקום הראשון במצעד בבריטניה, והיחידה שעשתה זאת ב-14 השנים האחרונות.
ב-5 במרץ 2014 הוכרז כי הלהקה שוב תצטרף לוואן דיירקשן בדרכים, לתמוך בהם בסיבוב ההופעות Where We Are Tour בארצות הברית, קנדה, בריטניה ובעוד מדינות באירופה.
הלהקה הודיעה כי ב-15 בדצמבר 2014 היא תוציא אלבום חדש בשם "LIVESOS", שהוקלט כולו בהופעות חיות.
ב-12 באוגוסט 2015 הלהקה הודיעה שאלבום האולפן השני שלה, "SOUNDS GOOD FEELS GOOD" עומד לצאת ושחררה אותו להורדה מראש (פרי-אורדר).
האלבום יצא ב-23 באוקטובר 2015.
ב-19 בפברואר 2016, הלהקה יצאה לסיבוב הופעות עולמי הנקרא "Sounds Live Feels Live" על שם האלבום שלהם (Sounds Good Feels Good).
הם הופיעו באוסטרליה, ארצות הברית, ארצות אירופה, ובכל רחבי העולם.
ב-2017 הוציאה סינגל לכבוד הסרט "מכסחות השדים" שנקרא Girls Talk Boys.
ב-15 ביולי 2018 הוציאה הלהקה את אלבום האולפן השלישי שלה "Youngblood" (שהיה אמור לצאת במקור ב-22 ביולי 2018).
ב-27 במרץ 2020 הוציאה הלהקה את אלבום האולפן הרביעי שלה "CALM".
חברי הלהקה סיפרו כי קראו לאלבום כך משום שכל אות במילה הזאת מייצגת את האות הראשונה של כל אחד מחברי הלהקה.
ב-23 בספטמבר 2022 הוציאה הלהקה את אלבום האולפן החמישי שלה "5SOS5".
הלהקה ציינה כי ההשפעות שלה הן הלהקות מקפליי, בלינק-182, גרין דיי, בויז לייק גירלז, באסטד, ו-אול טיים לואו
לוק רוברט המינגס נולד ב– 16 ביולי 1996 לליז ואנדרו המינגס בסידני, אוסטרליה עם שני אחים גדולים- בן וג'ק המינגס.
הוא למד ב־Norwest Christian College עם חברי הלהקה מייקל וקאלום.
הוא החל להעלות סרטוני יוטיוב שלו שר ב-2011.
מייקל גורדון קליפורד נולד ב-20 בנובמבר 1995 לקארן ודריל קליפורד בסידני, אוסטרליה.
מייקל היחיד בלהקה שאין לו אחים.
הוא למד ב-Norwest Christian College עם חברי הלהקה לוק וקאלום.
הוא נגן הגיטרה חשמלית בלהקה.
קאלום תומאס הוד נולד ב־25 בינואר 1996 לג'וי ודייוויד הוד בסידני, אוסטרליה.
לקאלום אחות אחת גדולה- מלי קואה הוד.
הוא למד ב־Norwest Christian College עם חברי הלהקה לוק ומייקל.
הוא נגן גיטרת הבס בלהקה.
אשטון פלטשר ארווין נולד ב-7 ביולי 1994 לאן מארי ארווין בהורנסבי, אוסטרליה.
אביו עזב אותם כשהיה בן שנתיים.
לאשטון שני אחים צעירים- לורן והארי ארווין.
הוא למד ב־Richmond High School, והיחיד שסיים תיכון בלהקה.
אשטון הוא האחרון שהצטרף ללהקה ב-3 בדצמבר 2011 וציין שלפני שהצטרף לפייבסוס הוא לא אהב את הלהקה ואף שנא אותה, בגלל שתמיד שכחו את המילים לקאברים שהם ביצעו.
UK Tour (פברואר ומרץ 2014)
5 Countries 5 Days European Tour (מרץ ואפריל 2014) (שוודיה, גרמניה, צרפת, איטליה וספרד)
Rock Out with Your Socks Out Tour (מאי - ספטמבר 2015) (בבריטניה, אירופה, אוסטרליה, ניו זילנד, ארצות הברית וקנדה)
Sounds Live Feels Live World Tour (2016) (באסיה, בריטניה, אירלנד, אירופה, ארצות הברית, קנדה, מקסיקו ואוסטרליה)
(ארצות הברית, אירופה, אסיה, קנדה ואוסטרליה)
5BX (ראשי תיבות באנגלית של: Five Basic Exercises; חמישה תרגילים בסיסיים) הוא שמה של תוכנית אימונים לשמירה על כושר גופני, שפותחה עבור חיל האוויר המלכותי הקנדי (RCAF) בסוף שנות ה-50 של המאה ה-20 ופורסמה לראשונה ב-1961.
תוכנית 5BX מורכבת משישה תרגילי אימון בסיסיים, תוך עליה ברמת האינטנסיביות והמאמץ.
כל תרגיל מורכב מחמישה תרגילי משנה, המבוצעים בתוך 11 דקות.
ארבעת התרגילים הראשונים הם התעמלות, ולאחריהם פעילות אירובית.
תהליך השיפור אצל המתאמן מלווה בגידול של כמות החזרות המבוצעות בכל תרגיל ובעליה ברמת העומס שלהן.
התוכנית פותחה בידי ביל אורבן , והיא נוצרה במקור עבור גברים.
במקביל פותחה תוכנית תואמת לנשים, שנקראה XBX (עשרה תרגילים בסיסיים).
החל משנת 2008 התוכנית אינה מבוצעת בחיל האוויר המלכותי הקנדי, ואינה מומלצת כפעילות גופנית לביצוע בלא השגחה של מאמן כושר מוסמך.
התוכנית לכל אורכה בנויה מסדרה קבועה של חמישה תרגילים ברמת קושי משתנה, שהולכת וגוברת בהתאם להתקדמות כל מתאמן.
התיישבות (Sit-up, וריאציה של כפיפת בטן)
ריצה במקום (משמשת כאימון שרירי רגלים, ולא כפעילות אירובית)
שלב הריצה יכול להיות מוחלף בהליכה נמרצת, המרחקים שיש לעבור וזמן ההליכה מצוינים אף הם בתוכנית.
חיל האוויר המלכותי הקנדי ביקש מאורבן לפתח תוכנית כושר לטייסי החיל, שרבים מהם נחשבו באותו זמן כבעלי כושר לקוי.
התוכנית הייתה חדשנית בשני מובנים שהעניקו לה יתרונות:
היא איננה דורשת גישה לציוד כושר; טייסים רבים של חיל האוויר המלכותי מוצבים דרך קבע בבסיסים מרוחקים בצפון קנדה, בהם אין להם גישה לחדר כושר ואביזרים אחרים, ולכן חשוב היה להציע אמצעי לשמירה על הכושר הגופני, שאינו דורש שימוש במתקנים כלשהם.
התוכנית דרשה רק 11 דקות ביום כדי לבצע את כל התרגילים.
אורבן הבחין בעת מחקר שביצע באילינוי שצריכת החמצן אינה משתפרת באימונים גופניים ממושכים, והוא הגיע למסקנה שעצימות הפעילות חשובה יותר לשיפור הכושר מאשר משך הזמן המושקע באימון.
היבט זה של התוכנית גרר ביקורת ממומחים אחרים בתחום, אבל לאחר שלוש שנות בדיקות שביצע חיל האוויר המלכותי בטרם אימץ את התוכנית, נראו יתרונות ברורים למי שביצעו במסגרת הניסוי את תוכנית 5BX, והיא אומצה.
עשרים ושלושה מיליון עותקים של חוברת התוכנית נמכרו, היא תורגמה לשלוש עשרה שפות והפכה לפופולרית ברחבי העולם.
אורבן, שיצר את התוכנית כעובד ציבור, לא זכה להכנסה נוספת בשל הצלחת התוכנית.
הוא האלבום הראשון של להקת הפופ רוק האוסטרלית 5 Seconds of Summer.
הלהקה, בעזרת חברת התקליטים קפיטול רקורדס, הפיצה את האלבום ב-27 ביוני 2014 באירופה, וב-22 ביולי 2014 בארצות הברית, מקסיקו, וקנדה.
השיר Lost Boy החליף את השיר English Love Affair בגרסה האוסטרלית של האלבום.
השיר Mrs All American החליף את השיר English Love Affair בגרסה האמריקאית של האלבום.
בארצות הברית, האלבום הגיע למקום ראשון במצעד הבילבורד 200, עם מכירה של 259,000 עותקים בשבוע הראשון מאז שחרורו.
הלהקה השיגה את השיא של מכירת המספר הגבוה ביותר של עותקי אלבומי בכורה של להקות בשבוע הראשון מאז האלבום Daughtry של הלהקה Daughtry ב-2006.
בארצות הברית, עד ספטמבר 2015, נמכרו כ-734,000 עותקים של אלבום זה.
5G/NR (קיצור של: 5th Generation / New Radio) הוא תקן טכנולוגי מהדור החמישי לתקשורת סלולרית, שעיקרו רוחב פס גדול יותר, קצב נתונים גבוה יותר, זמני השהיה נמוכים יותר, ותמיכה בכמות גדולה יותר של מכשירים - בהשוואה לתקן 4G.
פריסת הרשת החלה ברחבי העולם ב-2019.
בגלל רוחב הפס הגדול יותר, צפוי שהרשתות החדשות ישמשו כספקי שירותי אינטרנט כלליים ויתחרו עם ספקי התקשורת הקווית, כגון אינטרנט בכבלים ואינטרנט דרך רשת הטלפון.
5G צפוי גם לאפשר שימוש נרחב יותר בטכנולוגיות מתחום האינטרנט של הדברים (IoTׂׂׂ) כגון ערים חכמות, בתים חכמים, ורכבים אוטונומיים, שיוכלו לתקשר באופן רציף, וכן פיתוחים בתחום הבינה המלאכותית.
המכשירים הסלולריים המתבססים על 4G לא יוכלו להשתמש ברשתות החדשות, ונדרשת חומרה התומכת ב-5G על מנת להתחבר לרשתות אלו.
כמו ברשתות סלולריות מדורות קודמים, רשתות 5G פועלות בשיטה התאית, שבה אזור השירות מחולק לשטחים קטנים המכונים תאים.
המכשירים הסלולריים בשטח התא מתחברים לרשת האינטרנט והטלפון באמצעות גלי רדיו דרך אנטנה מקומית בתא.
המהירות המוגברת של רשתות סלולריות מדור 5 מושגת בחלקה באמצעות גלי רדיו בתדר גבוה יותר מאשר הרשתות הסלולריות הנוכחיות.
עם זאת, גלי רדיו בתדרים גבוהים יותר הם בעלי טווח קצר יותר וחדירות מבנים פחותה מאלו המשמשים את תחנות הבסיס הסלולריות הנוכחיות.
כדי להבטיח שירות בפס רחב, פועלות רשתות 5G בשלושה תחומי תדרים: נמוך, בינוני, וגבוה.
רשת 5G מורכבת מתת-רשתות של עד שלושה סוגים של תאים, כאשר כל אחת מהן זקוקה לאנטנות שונות, וכל סוג נותן תמורה שונה לקצב הנתונים לעומת מרחק ואזור הכיסוי.
מכשירים הפועלים בדור 5 יתחברו לרשת דרך האנטנה המהירה ביותר בטווח מיקומם.
התחום הנמוך - בדומה לדור 4 שלפניו, תחום התדרים הנמוך משתמש בטווח התדרים 900–600 מגהרץ, ומספק מהירויות הורדה של 250–50 מגה-ביט לשנייה (Mbps).
תחנות בסיס בעלות ספקטרום תדרים נמוך יהיו בעלות טווח כיסוי דומה לתחנות הבסיס של דור ה-4G, ויכסו מספר רב של קילומטרים רבועים תוך הבטחת רמת שירות מינימלית באזורים המכוסים.
התחום הבינוני - תחום זה עושה שימוש בגלי רדיו בטווח התדרים 1-6 גיגה-הרץ, ומאפשר מהירויות הורדה של 900–100 מגה-ביט לשנייה.
כל תחנת בסיס מכסה מספר קילומטרים רבועים, אם כי בטווח כיסוי קטן יותר מתחום התדרים הנמוך.
בדומה לתחום הנמוך, גם תחום זה חופף בחלקו את תחום תדרי הדור ה-4.
התחום הגבוה - תחום זה עושה שימוש בתדרים בטווח 71–24 גיגה-הרץ.
בתחום תדרים זה ניתן תאורטית להגיע למהירות הורדה של יותר מ-10 גיגה-ביט (Gbit/s) לשנייה, אך עקב מגבלות טווח וחדירות, המהירות בפועל תנוע בין 400Mbps ל-2Gbps.
כאמור, גלים בתדרים אלה הם בעלי טווח מוגבל יותר (כמה מאות מטרים, לעומת קילומטרים בתחומי התדרים הנמוכים) והתדר הגבוה עצמו מפחית את יכולת החדירה שלהם, מה שאומר שהגלים עלולים להחסם על ידי אובייקטים כמו קירות, מכוניות, ועצים.
גורמים אלו מצריכים פריסה של יותר תחנות בסיס באזור הכיסוי, דבר המייקר את עלות הקמת הרשת.
בשל כך, התוכניות הן לפרוס תאים כאלה רק בסביבות עירוניות צפופות ובאזורים בהם מתאספים המוני אנשים, כגון אצטדיוני ספורט ומרכזי כנסים ותערוכות.
Huawei היא יצרנית ציוד 5G המובילה ובעלת נתח השוק הגדול ביותר (כ-70% מתחנות בסיס 5G ברחבי העולם).
הממשל האמריקאי אסר על ווואווי לספק ציוד 5G בארצות הברית ובעקבותיו הטילה איסור גם הממלכה המאוחדת.
גם ממשלת ישראל שוקלת להטיל חרם על ווואווי בעקבות לחצי הממשל האמריקני.
בתחילת 2020 היו סין וקוריאה הדרומית המדינות הראשונות בעולם בהן פועלת רשת 5G בכל שטח המדינה.
קוריאה הדרומית החלה להפעיל את רשת 5G ברמה ארצית באפריל 2019, עת שלוש ספקיות הסלולר הגדולות במדינה השיקו את הרשת באותו יום.
באותו יום השיקה חברת ורייזון תקשורת את הרשת בשתי ערים בארצות הברית.
בנובמבר 2019 הושק שירות ברשת 5G בכל רחבי סין במחיר של 18 דולר לחודש.
בתחילת 2020 היו בדרום קוריאה 5 מיליון משתמשים ברשת 5G.
החל מ-2019 חלק מהמכשירים החכמים החלו לתמוך ברשתות 5G.
ב-4 במרץ 2019 הושק Samsung Galaxy S10 5G הטלפון הראשון שתמך בתקן 5G.
עד אוקטובר 2019, מספר מכשירי ה-5G שהוכרזו עלה ל-129, מ-56 ספקים שונים.
טלפוני גוגל פיקסל תומכים ב-5G החל מפיקסל 4A ופיקסל 5. טלפוני אפל תומכים ב-5G החל מ-iPhone 12 והלאה.
פרויקט שותפות הדור השלישי (3GPP), קונסורציום של חברות בתחום התקשורת הסלולרית, הוא שקובע את התקנים ל-5G.
תקני מינימום נקבעים על ידי איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי (ITU).
"איגוד הדור הבא של רשתות סלולריות" (Next Generation Mobile Network Alliance) הגדיר את הדרישות הבאות מרשתות 5G:
קצבי נתונים של עשרות מגה-ביט לשנייה עבור עשרות אלפי משתמשים.
1 גיגה-ביט לשנייה בו זמנית לעובדים רבים באותה קומה במשרד.
כמה מאות אלפי חיבורים בו זמנית על רשת מסיבית של חיישנים אלחוטיים.
יעילות ספקטרום משופרת באופן משמעותי בהשוואה ל-4G.
זמן השהיה מופחת באופן משמעותי לעומת ה-LTE.
תכונות נוספות על פי IMT-2020 של איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי:
תמיכה בצפיפות של כמיליון מנויים לקמ"ר
יכולת חיבור ישיר של מרכזי נתונים לתחנות בסיס, ללא מעבר דרך ליבת הרשת
אמינות התקשורת למשתמשים ברמה של 99.999%
מכשירי אינטרנט של הדברים עם סוללה שתספיק ל-10 שנים, אם המכשיר ישדר 200 בתים ליום
תמיכה בתנועת מכשירי קצה במהירות של 500 קמ"ש.
חברות אבטחת רשת כגון Fortinet, Arbor Networks, A10 Networks, ו-Voxility מתריעות על כך שפריסת רשת 5G תאפשר התקפות DDoS מסיביות, בגלל מספר ההתקנים העצום שיהיה מחובר לרשתות אלה (טלפונים, מחשבים, התקני IoT ועוד).
בשל חשש לריגול פוטנציאלי על ידי ספקי ציוד סיניים, בעיקר ZTE ו-Huawei, מספר מדינות (כולל ארצות הברית, אוסטרליה ובריטניה נכון לתחילת 2019) נקטו פעולות להגביל או לבטל כליל את השימוש בציוד סיני ברשתות 5G שלהם.
בנוסף, חקירה של ה-FBI ב-2017 קבעה שציוד Huawei מתוצרת סין עלול לשבש את התקשורת בין אתרי הארסנל הגרעיני של ארצות הברית.
באוגוסט 2020 הכריז שר החוץ דאז של ארצות הברית מייק פומפאו על יזמת "הרשת הנקייה" ).
יוזמה זו נועדה לטפל במה שהיא מתארת כ"איום ארוך טווח על פרטיות הנתונים, אבטחת המידע, זכויות האדם ושיתוף הפעולה של העולם החופשי משחקנים אוטוריטריים ממאירים".
בדצמבר 2020 הודיעה ארצות הברית שיותר מ-60 מדינות, המייצגות יותר משני שלישים מהתוצר המקומי הגולמי בעולם, ו-200 חברות טלקום, התחייבו בפומבי לעקרונות של "הרשת הנקיה".
ברית זו של דמוקרטיות כוללת 27 מתוך 30 חברות נאט"ו; 26 מתוך 27 חברות האיחוד האירופי, 31 מתוך 37 מדינות ה-OECD, וכן 11 מתוך 12 מדינות שלושת הימים ובנוסף גם יפן, ישראל, אוסטרליה, סינגפור, טייוואן, קנדה, וייטנאם והודו.
הפרעות לאיסוף נתוני מזג אויר
רשת 5G בתחום הגבוה עשויה לעשות שימוש בתדר 26 גיגה-הרץ.
תדר זה קרוב לתדר 23.8 גיגה-הרץ שבו נעשה שימוש היום בלווייני תצפית מזג אוויר, במיוחד עבור ניטור אדי מים.
הפרעה צפויה להתרחש עקב קרבה כזו והשפעתה עשויה להיות משמעותית.
מנהל ה-NOAA, ניל ג'ייקובס, העיד בפני ועדת בית הנבחרים במאי 2019 כי קרינה מרשתות 5G עשויה לגרום פגיעה של 30% בדייקנות תחזית מזג האוויר.
כדי לפתור את הבעיה החליט ה-ITU על תקן ביניים הדורש הפרדה של 33 - dBW עד 1 בספטמבר 2027, ולאחר מכן הפרדה של 39 - dBW.
החלטה זו עוררה אזהרות של הארגון המטאורולוגי העולמי (WMO) שתקן זה יביא "פוטנציאל לפגיעה משמעותית ברמת הדיוק של הנתונים שנאספו".
רשות התעופה הפדרלית של ארצות הברית הזהירה כי מדי גובה מכ"ם במטוסים, הפועלים בתדרים שבין 4.2 ל-4.4 גיגה-הרץ, עלולים להיות מושפעים מפעולות רשת 5G בתדרים 3.7 ל-3.98 גיגה-הרץ.
המלצות אלה גרמו לעיכובים בפריסת רשתות 5G בארצות הברית ליד שדות תעופה.
ב-1 ביולי 2023, נכנסה לתוקף חקיקה חדשה בארצות הברית המגבילה חברות תעופה בביצוע נחיתות בתנאי ראות נמוכה, בשל הפוטנציאל של אותות 5G להפריע למדי הגובה של המטוסים.
חברות התעופה נדרשו לשדרג את מדי הגובה כך שלא יושפעו מתדרי 5G או להגביל את השימוש במטוסים לא משודרגים.
בספטמבר 2023, הושלמו שדרוגי הציוד בכל צי המטוסים של חברות התעופה של ארצות הברית.
רשתות 5G הפועלות בתדרי רדיו של 3.3–3.6 גיגה-הרץ עלולות לגרום להפרעה בתחנות קליטת אותות מלוויינים הפועלות בתחום התדרים 3.4–4.2 גיגה-הרץ.
ניתן למתן את ההפרעה הזו באמצעות שימוש במגבר LNB ובמסננים מסוג Waveguide Filter .
תקשורת לפי תקני Wi-Fi השונים, החל מתקן Wi-Fi 6E והלאה, עומדת לעשות שימוש בפסי תדרים בתחום ה-6 גיגה הרץ.
גם תקשורת 5G מתוכננת לעשות שימוש באותו תחום תדרים עבור אפליקציות שאינן דורשות רישוי (unlicensed).
הפרעות הדדיות בין שני סוגי הרשתות עלולות להגרם בגלל השימוש באותו תחום תדרים.
החל ממהדורה 18 התקן ממותג כ-5G Advanced .5G Advanced מגדיר שיפורים בארכיטקטורה וגם יכולות נוספות לפלחי שוק חדשים.
ב־3 ביולי 2019 פרסם משרד התקשורת את מכרז התדרים לפריסת הרשת בישראל.
המשרד העריך כי משך ההקמה יעמוד על חמש שנים והעלות, לכלל החברות הסלולר בישראל יחד, תעמוד על כשני מיליארד שקל.
המשרד אישר לחברות להקים את הרשת בשותפות, בתנאי שהיו לפחות שלוש קבוצות של מתמודדים.
24 בנובמבר 2019 היה אמור להיות המועד האחרון להגשת הצעות למכרז, אך חברות הסלולר בישראל הודיעו למשרד התקשורת כי אין בכוונתן לגשת למכרז בתנאים שנקבעו.
בדצמבר 2019 הגישו החברות סלקום, גולן טלקום ואקספון עתירה נגד משרד התקשורת למתן צו ביניים לביטול המכרז, בטענה שאינו הוגן.
העתירה נדחתה על ידי בית המשפט המחוזי בירושלים.
ב-17 בפברואר 2020 הוגשו לבסוף למשרד התקשורת הצעות משותפות לקראת המכרז.
ההצעות שהוגשו נועדו לאישור מוקדם של המשרד לקבוצות המשתתפות, וזאת לקראת המעבר לשלב הבא של המכרז.
ההצעות שהוגשו היו של פרטנר יחד עם HOT mobile והצעה נוספת של קבוצה הכוללת את: סלקום, גולן טלקום ואקספון.
חברת פלאפון החליטה להגיש הצעה לבדה, כך שהשלב הזה במכרז אינו רלוונטי עבורה.
פריסת רשתות סלולריות מדור 5 בישראל נדחתה מספר פעמים, עקב עיכובים במכרז של משרד התקשורת.
ב-4 באוגוסט 2020 פורסם כי החל מכרז התדרים בישראל על הפעלת רשתות דור חמישי, שהסתיים ב-13 באוגוסט, כאשר חולקו התדרים לשש חברות סלולר שהתאגדו לקבוצות: קבוצת סלקום, גולן טלקום ומרתון (אקספון 018), קבוצת פלאפון וקבוצת פרטנר והוט מובייל.
חברת פלאפון פרסמה ב-4 באוגוסט 2020 כי כבר פרסה מאות אתרי דור חמישי בתדרים החדשים.
ב-29 בספטמבר 2020 העניק שר התקשורת יועז הנדל רישיונות להפעלת רשת דור 5 בישראל לחברות פלאפון, פרטנר והוט מובייל.
באמצע 2021 פרסם ynet מדגם של ביצועי רשתות ה-5G בשלוש ערים בישראל, וממנו עולה כי הכיסוי של הרשתות חלקי ביותר וקצב הנתונים בהן אינו אחיד, ולרוב לא מגיע לרמה הנדרשת על ידי התקן.
נכון לינואר 2024, ישראל מגיעה רק למקום ה-64 בעולם בין תאילנד לקוסובו בפריסת אנטנות התומכות בדור 5. לפי נתוני המשרד להגנת הסביבה, רק כ-900 אנטנות, קצת יותר מ-10% מכלל האנטנות הפעילות, הן של דור 5.
באוגוסט 2023 פרסמו משרד התקשורת ורשות החדשנות כי מענקים בסך 6.5 מיליון ש"ח יוענקו ל-5 סטארטאפים וחברות שיבצעו פיילוטים על גבי תשתיות הדור החמישי בסלולר.
החברות הזוכות: נובלסט, פלייקום, אנקוונטום, אנטיספ-טק, אינסייד פקט.
בפברואר 2024 אישר משרד התקשורת התקנת אנטנות סלולריות זעירות (דור 5) על גבי תשתית חברת החשמל, במטרה לקדם את פריסת דור 5 שמתעכבת.
בפברואר 2024 הכריזו סלקום, פלאפון ופרטנר על ניסויים ראשונים בהפעלת ליבת דור 5 עצמאית בישראל.
סביב טכנולוגיית 5G נפוצו מספר תיאוריות קשר.
במהלך התפרצות מגפת הקורונה הופצו באינטרנט מספר תאוריות קשר סביב הקשר בין מקרים קשים של SARS-CoV-2 לרשת דור 5. הדבר הביא למספר מתקפות נגד אנטנות סלולריות שהוצבו בהולנד, בריטניה, קפריסין, בלגיה, איטליה, שוודיה וקרואטיה.