tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בטורנירים אלו משחקות הקבוצות זו כנגד זו בשיטת הנוקאאוט, בה המנצחת בכל משחק מתקדמת לשלב הבא, בעוד שהמפסידה מודחת מן התחרות.
כיום הכדורגל משוחק באופן מקצועי בכל רחבי העולם, ועל אף שבמדינות שונות הוא זוכה לפופולריות שונה, הרי שהוא עדיין נחשב לספורט הפופולרי ביותר בעולם.
הוא ענף הספורט הפופולרי ביותר באירופה, אמריקה הלטינית, אפריקה, המזרח התיכון ודרום מזרח אסיה.
מיליוני אנשים מעידים על עצמם כצופים קבועים במשחקי כדורגל באצטדיונים ומיליארדים בשידורי הטלוויזיה.
כמו כן, לפי סקר שנערך על ידי פיפ"א ופורסם בשנת 2001, מעל ל-240 מיליון איש ביותר מ-200 מדינות משחקים כדורגל באופן קבוע ברמה חובבנית או מקצוענית.
חוקיו הפשוטים והציוד המינימלי שנדרש עזרו לתפוצתו וגדילת הפופולריות שלו.
הפופולריות של הכדורגל הביאה להקמת מוצרים נלווים רבים ופרצה גם לתחומים נוספים.
כך, לדוגמה, פותחו מספר סדרות משחקי וידאו בנושא, הוקמו אתרי אינטרנט המדמים ניהול כלכלי ומקצועי של קבוצה וכן הלאה.
מוצרים הקשורים לכדורגל נמכרים בכל העולם בצורות שונות.
בין אם מדובר בכרטיסים למשחקים, רכישת מנויים לשידורי ספורט בטלוויזיה, קניית ציוד למשחק, צעצועים או העתקים של חולצות שחקנים נערצים – קשה להעריך את היקף הפעילות הכלכלית הקשורה במשחק.
פיפ"א, הארגון המארגן הרשמי, מעריך את הכנסותיו בין השנים 2003 ו-2006 בכ-3,268 מיליון פרנקים שווייצריים (CHF), ומנגד את הוצאותיו בכ-2,422 מיליון CHF.
בין ההכנסות ניתן למנות כ-1,660 מיליון CHF בזכות מכירת זכויות השידור של משחקי מונדיאל 2006, ו-714 מיליון CHF נוספים ממכירת זכויות פרסום ושיווק באצטדיונים במהלך הטורניר.
טווח תקציבי מועדוני הכדורגל בעולם הוא רחב ולרוב הוא תלוי באזור בו הם נמצאים.
רוב המועדונים המקצועיים זוכים ל"ספונסר", נותן חסות המפרסם על מדיהם את שמו ובתמורה נותן לקבוצה סכום קבוע.
רווחים נוספים נמנים ממכירת זכויות שידור, פרסום באצטדיונים במהלך המשחקים, מוצרים נלווים ומכירת כרטיסים למשחקים.
התקציבים הגדולים ביותר הם של המועדונים האירופיים הבכירים, כגון הבולטים בליגות הספרדית, הגרמנית, האיטלקית והאנגלית.
דרך נוספת בה כסף רב מחליף ידיים בעולם הכדורגל היא העסקת השחקנים.
מועדונים חותמים עם שחקניהם על חוזי תעסוקה למשך מספר שנים תמורת משכורת מסוימת, המבוססת בין השאר גם על הישגים אישיים או קבוצתיים אשר יתנו לשחקנים "בונוסים".
לעיתים יחליט מועדון כי עדיף לו למכור את זכויותיו בחוזה של אחד משחקניו למועדון אחר בתמורה כספית.
הדבר מוסדר דרך ההתאחדויות וברמות הבכירות הוא מערב סכומי כסף גבוהים במיוחד.
הכדורגל הוא גם אמצעי עזר לתרומות וצדקה במקרים רבים.
אחת התרומות הגדולות של פיפ"א היא פיתוח הספורט באזורים בעולם העומדים בפני קשיים ובעיות רבות, כמו מחסור בציוד.
יתר על כן, משתף הארגון פעולה עם יוניצ"ף מאז שנת 1999, על ידי אספקת ציוד וחומרים (הקשורים לכדורגל) שיחולק על ידי האומות המאוחדות.
ברחבי העולם נערכים משחקי ידידות למטרות צדקה מדי שנה בשיתוף כוכבי כדורגל.
במקרים מסוימים משחקים שכאלו אף הוסדרו לכדי טורניר של ממש מטעם ההתאחדות, כגון מגן הצדקה האנגלי.
אוהדי הכדורגל מתרכזים לרוב בעידוד קבוצתם או נבחרתם האהובה.
במשחקים רבים ניתן לראות אוהדים מנופפים בדגלים ומשתמשים בתופים ושאר כלי נגינה כאמצעי עידוד.
מחנות אוהדים רבים אף חיברו שירים, ובמקרים מסוימים שירים התקבלו כמעין המנון לקבוצה.
למטבע זה קיים גם הצד ההפוך – שירים וגסויות בגנות הקבוצות היריבות נשמעים אף הם ביציעי הכדורגל.
מועדוני המעריצים אינם מוגבלים רק לתושבי עיר, או אף אזרחי המדינה, בה פעילה הקבוצה או הנבחרת ונפוץ לראות אוהדים של קבוצות זרות גם במדינות אליהן מעולם לא הגיעו.
הסבר ישיר לכך הוא ההופעות במפעלים האזוריים, כגון ליגת האלופות, אשר בעזרת שידורים ישירים ודיווחים בתקשורת הופכים הקבוצות לנגישות לכל אוהד כדורגל.
כך, לדוגמה, קבוצת מנצ'סטר יונייטד האנגלית, אשר הופיעה במשך עונות רבות במפעלים האירופיים ואף זכתה במספר תארים במסגרתם, מונה מעל ל-330 מיליון אוהדים ברחבי העולם, הרבה יותר מכל אוכלוסיית אנגליה.
האהדה מתמקדת לעיתים גם בשחקנים אינדיבידואלים.
האהדה יכולה להתבטא באצטדיונים עצמם – בשירה לכבוד השחקן, בהיענות רבה לרכישת כרטיסים בעבור משחק בו אמור להופיע שחקן אהוד או בקניית מוצרים נלווים, כגון חולצות הנושאות את שמו של השחקן ומוצרים להם נתן חסות.
דוגמה למקרה הראשון היא פלה, מהשחקנים האהודים ביותר בהיסטוריה, אשר אלפים צפו במשחק הידידות לכבוד פרישתו בין קבוצת נעוריו סנטוס לקבוצתו האחרונה ניו יורק קוסמוס.
שחקן המדגים היטב את נושא מכירת המוצרים הנלווים הוא דייוויד בקהאם, שכיכב במספר רב של מסעות פרסום ונתן חסות למוצרי ספורט ואופנה שונים.
אולם, הכדורגל ומחנות האוהדים המתפתחים סביב קבוצות ונבחרות אינם עוסקים רק בעידוד ובהערצה.
שמו של הכדורגל נקשר לא אחת באלימות ולא בכדי.
פעמים רבות מקרי אלימות התרחשו בהקשר למשחקי כדורגל ואף במהלכם, וזאת סביב שני מוקדים עיקריים – האוהדים והשחקנים.
בעוד שאלימות במהלך המשחק מטופלת לרוב על ידי שופט המשחק, על ידי קביעת עונשים לשחקנים אשר חרגו מהכללים באופן אלים ואף הרחקתם, הרי שפעמים רבות אלימות האוהדים מתרחשת מחוץ לתחומי המגרש, ומטופלת בידי גורמי רשויות אכיפת החוק והמשפט.
עם זאת, לעיתים התאחדויות כדורגל לאומיות, אזוריות או אף פיפ"א עצמה יגזרו על קבוצה או נבחרת עונש מסוים עקב התנהגות אלימה של אוהדיה.
עונשים אלו יכולים להתבטא כמשחקים אליהם לא תורשה הקבוצה להכניס אוהדים או לארח באצטדיונה הביתי, הורדת נקודות אשר צברה או תצבור במסגרת טבלת ליגה או אף הפסד טכני, אם משחק הופסק בעקבות התפרעות אלימה של האוהדים.
פעמים רבות האלימות בקרב האוהדים היא תוצאה של התנגשויות בין מחנות אוהדים יריבים, לעיתים אף בין ארגוני אוהדים קיצוניים, היות שלכדורגל תפקיד חשוב בחייהם של אוהדים אינדיבידואליים, קהילות מקומיות ואף מדינות, הרואים בו כספורט ייצוגי.
קבוצות האוהדים הקיצוניות זכו לכינוי "אולטראס", שעל אף שכיום הוא נפוץ ברחבי העולם, הרי שמקורו באיטליה, שם ה"אולטראס" נוהגים להשתמש בביטויים גזעניים ופרובוקטיביים במהלך המשחק ולבצע מעשי ונדליזם לאחריו אם לא אהבו את מהלכו.
משחקי דרבי, בהם קבוצות יריבות מאותה עיר משחקות אחת כנגד השנייה במסגרת זו או אחרת, נתפסים לא אחת כמוקד אפשרי לאלימות שכן ניצחון בהם מסמל בעיני האוהדים עליונות של קבוצתם על פני שכנתם לעיר.
באיטליה אלימות ה"אולטראס" הגיעה לשיאה כאשר בשנת 2007 נהרגו שני אוהדים ושוטר במהלך מהומות בין אוהדי כדורגל בסיציליה לאחר משחק דרבי שכזה.
כתוצאה החליטה התאחדות הכדורגל האיטלקית להשבית את הליגה למשך זמן מה כדי למנוע מעשי אלימות נוספים.
האוהדים האנגלים זכו לכינוי משל עצמם – "החוליגנים" – זאת עקב מנהג חלקם להשתכר ולהתפרע לפני, במהלך ואחרי משחקים של נבחרתם או קבוצותיהם ברחבי אירופה.
התנהגות שכזו הביאה לכמה מהאסונות הגדולים ביותר בעולם הכדורגל, ובראשם אסון הייזל, בו אוהדי ליברפול השיכורים החלו להתגרות באוהדי קבוצת יובנטוס האיטלקית במהלך משחק גמר גביע אלופות אירופה למועדונים ב-1985. באסון זה נהרגו 39 אוהדים ובעקבותיו הורחקו כל הקבוצות האנגליות מהטורנירים האירופיים למשך 5 שנים.
מעשי אלימות הקשורים לכדורגל נפוצו, בכל העולם, ואינם מוגבלים רק למדינות אלו.
אחת הדוגמאות הבולטות לכך היא מלחמת הכדורגל בין אל סלוודור להונדורס, אשר פרצה ביוני 1969, לאחר שאוהדי אל סלוודור תקפו את אוהדי נבחרת הונדורס שבאו לעודד את נבחרתם במשחק בין השתיים.
בין המדינות היה שרוי מתח חברתי עז, אך תקיפה זו היוותה הזרז להכרזת המלחמה בין השתיים.
במקרה אחר מהומות שפרצו בין אוהדי דינמו זאגרב הקרואטית לאוהדי הכוכב האדום בלגרד הסרבית לאחר משחק בין השתיים החריפו את המתיחות האתנית ביוגוסלביה בפתח שרשרת המלחמות במדינה המתפרקת.
על אף כל האמור לעיל, הרי שהאלימות איננה נחלתם הפרטית של האוהדים, ולעיתים ניתן לראות אלימות גם בתחומי המגרש בין שחקנים יריבים.
ככל הנראה, המקרה הידוע ביותר הוא נגיחתו של זינדין זידאן במרקו מטראצי במשחק הגמר של מונדיאל 2006 בין צרפת, נבחרתו של זידאן, לאיטליה, נבחרתו של מטראצי.
זידאן נגח בחוזקה במטראצי לאחר שלטענתו האיטלקי עלב בו תוך שהוא מקלל את בני משפחתו.
כתוצאה הכוכב הצרפתי, אשר היה אמור להיפרד מנבחרתו ואוהדיה במשחקו האחרון בה במעמד רם זה, הורחק מהמגרש.
אלימות בוטה שכזו בשיאו של משחק הכדורגל המתוקשר הזה עוררה סערה תקשורתית רבה.
מעבר להטלת עונשים כדי לנסות ולצמצם מקרים שכאלו פיפ"א פועלת לעצירת ומחיקת תופעת האלימות מהמגרשים גם על ידי תמריצים ומסעות שיווק ומיתוג.
לפיכך, הארגון יזם את תוכנית Fair Play, בה שחקני כדורגל מציגים את הערכים החיוביים של המשחק.
כמדי שנה הארגון מעניק פרסים לכל מועדון, אדם או מוסד המקדם ערכים אלו.
כדור סרק, או תחמושת דמה , הוא כדור תחמושת המכיל אבק שרפה אך אינו כולל קליע – שאותו הודף אבק השרפה בכדור חי.
ירייה של כדור סרק יוצרת רשף, קול נפץ ולעיתים גם רתע, אך אינה משגרת קליע.
בשל כך, הרתע הנגרם מכדור סרק נמוך מזה של כדור חי.
כדורי סרק משמשים במצבים שבהם נדרשת תחושה של ירייה, אך ללא הסיכון הקיים בירי תחמושת חיה.
חוסר הקליע מאפשר ירי בטוח יחסית, שכן הרובה אינו פולט קליע שיכול לסכן חיים.
עם זאת, קיימת סכנה מסוימת גם בשימוש בתחמושת דמה, בעיקר בטווח קצר, בשל פליטת גזים לוהטים או חלקיקים כמו חתיכות נייר או פלסטיק שנפלטים מהתרמיל בעת הירי.
תחמושת דמה נפוצה באימונים צבאיים, שם נעשה בה שימוש לתרגול השימוש בנשק מבלי לסכן את החיילים.
בנוסף, נעשה בה שימוש בטקסים צבאיים כמו מטחי כבוד בלוויות, בצילומי סרטים וסדרות לצורך יצירת אפקטים ריאליסטיים של ירי, בתיאטרון, ובאירועי ספורט – כמו יריית פתיחה במרוצים באמצעות אקדח זינוק.
גם בתחביבים צבאיים ובמשחקי קרב מבוימים נעשה לעיתים שימוש בכדורי סרק כדי ליצור תחושת מציאות.
בכלי נשק חצי-אוטומטיים ואוטומטיים, ירי בכדורי סרק דורש לעיתים התקן מיוחד המכונה BFA ("Blank-Firing Adapter"), שמווסת את הלחץ בתוך הקנה ומאפשר לנשק לפעול כראוי גם ללא קליע.
ללא התקן כזה, הנשק עשוי לא לתפקד בצורה תקינה בעת ירי דמה.
במהלך הוצאה להורג על ידי כיתת יורים, נהוג לטעון את רובהו של אחד מהיורים בכדור סרק באופן אקראי.
פעולה זו נועדה לאפשר לכל אחד מהיורים להאמין שהוא עשוי להיות זה שלא הרג בפועל, ובכך להפחית את תחושת האשמה האישית.
אף על פי שקלעים מנוסים עשויים להבחין בהבדל לפי עוצמת הרתע, קיים מניע פסיכולוגי חזק להימנע מהבחנה זו, מה שתורם לביצוע הירי מבלי להסס.
אף על פי שאין קליע בתחמושת דמה, היא עדיין עלולה להיות מסוכנת.
הפיצוץ יוצר לחץ גזים גבוה, ולעיתים פליטת חלקיקים חמים (כמו חתיכות נייר או פלסטיק) שיכולות לגרום לפציעות ואף למוות בטווח קצר מאוד.
מקרה מוות מפורסם התרחש בשנת 1993, כאשר השחקן ברנדון לי, בנו של ברוס לי, נהרג במהלך צילום סרט לאחר שנורה באקדח טעון בתחמושת דמה שגרמה לפגיעת קליע לכוד שנותר מהכנה לקויה של האקדח.
כדור עקיבה הוא אמצעי קלט למחשב מסוג אמצעי הצבעה (תחליף עכבר).
כדור העקיבה הוא מתקן הנושא כדור שמשתמש המחשב מגלגל עם ידו, כך שכיוון גלגול הכדור אנלוגי לכיוון תנועת הסמן על מרקע המחשב.
כדור העקיבה מקובע לשולחן העבודה או למשטח מחשב נייד או נמצא באחת מפינות מקלדת משולבת (מקשים וכדור עקיבה).
כמו כל אמצעי הצבעה אחר, גם עם כדור עקיבה אפשר להפעיל מקלדת מרקע וירטואלית – דהיינו חלק מהמסך שיש עליו ציור של מקלדת, והוא מתפקד כמקלדת כשנוגעים בו באמצעי הצבעה.
תכונה זו של כדור העקיבה מאפשרת לו לשמש כאביזר טכנולוגיה מסייעת לנגישות מחשב עבור אנשים שאינם יכולים לתפעל ביעילות את המקלדות, העכברים ומשטחי הנגיעה המקובלים.
נכון לשנת 2010, קהל היעד של כדורי העקיבה הוא בעיקר אנשים שבשל לקות מתקשים לאחוז עכבר ומתקשים לעשות תנועות עדינות באצבעותיהם.
מלבד אנשים עם לקות, כדור העקיבה עשוי לשרת גם פעוטות.
את גודל הכדור שבמכשיר כדור העקיבה ואת גודל המכשיר כולו ניתן להתאים ליכולתו הגופנית של המשתמש.
אנשים עם מגבלה בהנעת האצבעות, למשל, יעדיפו כדור גדול במכשיר כדור העקיבה, כדי להניע אותו בקלות בעזרת כף ידם הפתוחה.
העדפה דומה יכולה להיות בקרב אנשים עם לקות תנועה קשה המשתמשים במקל פה להנעת כדור העקיבה.
אולם, אנשים אחרים עם לקות תנועה קשה עשויים לרכוש מכשיר קטן במיוחד שניתן להכניסו אל הפה ולהניע את הכדור שבו בעזרת הלשון.
כמו כן, ניתן למצוא מספר התקנים כאלה במערכות משובצות מחשב ובמחשבים ייעודיים רבים כגון: עמדות הדפסה וכו'.
כדור פורח הייתה רצועת שידורים חיים יומית ששודרה בערוץ הילדים במהלך החופש הגדול (יולי–אוגוסט), בין השנים 1993–2005. הרצועה שודרה בשנותיה הראשונות תחת הסלוגן "קייטנת הקיץ של ערוץ הילדים", ואכן מטרתה הייתה להוות אמצעי בידור ותעסוקה לילדים בזמן החופשה.
לשם כך שולבו תכנים רבים ומגוונים בשידורים, הן לימודיים והן בידוריים.
הפורמט היה שידורי רצף בני כ-10 דקות כל אחד לאורך שעות היום המוקדמות, מהבוקר ועד הצהריים, כשביניהם שודרו סדרות אנימציה וסדרות רכש נוספות לילדים ולנוער.
בכך דמתה הרצועה מאוד לזו ששודרה במהלך שנת הלימודים, "הכיתה המעופפת" (ומאוחר יותר "מרכזעניינים", "המגנט" ו"אולפן ערוץ הילדים"), אך היא תויגה כתוכנית נפרדת, צולמה באולפן שונה ונכתב עבורה שיר נושא משלה.
השיר נכתב על ידי נתן ברנד (מילים), שמואל נויפלד ויובל שפריר (לחן) ובוצע במקור על ידי חמי רודנר.
מנחי הרצועה היו מנחי הערוץ בכל תקופה שבה שודרה .
בחודש מאי 1993 החלה שביתת מורים בבתי הספר היסודיים שנמשכה עשרה ימים.
במהלך השביתה הוחלט בערוץ הילדים, שעד אז שידר בעיקר סדרות רכש בליווי קטעי מעבר קצרים, לעבור למתכונת אולפן חי ולהרחיב את השידורים כך שיכללו פעילויות אינטראקטיביות לטובת הילדים שנשארו בבית ימים שלמים.
רצועת השידורים שפותחה למשך השביתה נקראה "האוניברסיטה הקטנה".
כאשר הגיע החופש הגדול של אותה שנה, הוחלט להמשיך באותה מתכונת ולמקד את אופי השידורים בהתאם לאווירת החופשה, שעד אז הרצועה נקראה "קיץ בערוץ הילדים" (שבהמשך היא הייתה רצועה שפעלה מספר ימים טרם סיום שנת הלימודים ביסודי).
כך עלתה לאוויר רצועת "כדור פורח" בפעם הראשונה, וזכתה להצלחה.
החל משנת 1994 התווסף ציון השנה לשמה של הרצועה, כלומר "כדור פורח 94'", "כדור פורח 95'" וכו'.
בתחילת קיץ 1994 פורסמה חוברת "כדור פורח" ובה הפעלות שונות בסימן השידורים.
בשנים הראשונות הייתה רצועה מקדימה בשם "הכדור שלנו", כשבשנת 1994 הייתה פקסימיליה שניתן לה השם "פקסי" שאליה הצופים שלחו פקסים, והמנחים התייחסו אליה כאל יצור ממשי.
בקיץ 1995 שבה הרצועה אל המסך בפעם השלישית.
ביום השידור הראשון התארח הזמר יגאל בשן וביצע יחד עם המנחים את שירו "מכת שמש" ("קיץ בין קרניים").
שיר זה ליווה את שידורי אותו קיץ.
בנוסף, הוכרזה תחרות כישרונות צעירים בשם "כוכב פורח", במסגרתה הוזמנו הצופים להירשם ולהציג באולפן את כישרונם המיוחד.
באותו הקיץ אף החלו להתקיים מדי שבוע מופעי "עיר ערוץ הילדים", שנדדו בין ערים שונות ברחבי הארץ.
כמו כן, בתחילת העונה הראשונה עד עונת 1998, ולא כולל את עונת 1997, פורסמו "דפי כדור פורח" בעיתוני סוף השבוע.
לקראת עליית הרצועה בקיץ 1996 צולם עבורה פתיח חדש ומושקע, ואף הופק סרט בשם "בעקבות הכדור הפורח", המתעד את צילומי הפתיח.
לאורך קיץ זה הופיעה דמות חייזר וירטואלית בשם "פפה", שהופעלה בשיטת "Motion Capture" (על ידי גיורא קנת) וכן התחילו להוביל נמרוד רשף וארז בן הרוש.
בקיץ 1997 הופץ לחנויות הספרים ספר עבה בשם "כדור פורח 97'", ובו פעילויות שונות בסימן השידורים הצפויים, ואף לוחות שידורים יומיים.
באותו הקיץ הופיעה דמות בובת עטלף בשם "פרדי", שהופעלה ודובבה על ידי עמי ויינברג.
כמו כן, בסוף הקיץ הופק דיסק עם שירים שבוצעו במסגרת השידורים.
בשנת 1998 צולם שוב פתיח חדש לרצועה, אשר התרחש על ספינה בלב ים.
הסלוגן של הרצועה באותה השנה היה "המסע אל החופש הכי גדול".
לאורך אותו קיץ שודרה רצועה מקדימה בשם "כדור ההפתעות", ששובצה בשעה 9:30 ויועדה לילדים בגילאי 6–7. העלילה עצמה התרחשה ב"אי הילדים" ובכל שבוע ביצעה בעונה הזאת אפרת רייטן משימה שהטיל עליה בחור מסתורי בשם "מ.
רשע" (המתגלה בסוף כדורי טפר).
רצועת "כדור פורח" שרדה את המיתוג המחודש שעבר ערוץ הילדים בסוף שנת 1998. בקיץ 1999 היא עלתה לאוויר בפעם השביעית תחת הסלוגן "קיץ אמיתי בערוץ הילדים", ועמדה בסימן הגשמת חלומות לילדים ששלחו מכתבים אל מערכת הערוץ.
לאורך הקיץ אף הוצג משחק בשם "בית משותף", שבו התחרו שתי קבוצות שכנים מבניינים ברחבי הארץ.
והאולפן עצמו התרחש במפעל לחלומות.
כמו כן, במסגרת חגיגות העשור לקיומו של ערוץ הילדים באותה השנה, התארחו לאורך הקיץ צעירים שהשתתפו כילדים בשידורי הערוץ מימיו הראשונים, וביניהם השחקנית רומי אבולעפיה שכיכבה בתשדיר "קסדה בראש טוב" כחמש שנים קודם לכן.
בשנת 2000 עלתה לאוויר בפעם השמינית תחת הסלוגן "קיץ הפוך בערוץ הילדים", ועמדה בסימן ההפכים.
כמו כן הוצג ה"מנחוס" כאשר למנחה מסוים הוצגו 2 משימות לבחירה ואילו את המשימה שבחרו הצופים המנחה ביצע.
כמו כן, הייתה את להקת הבית של הערוץ שנקראה "להקת המגנט".
להקת המגנט בעונה הזאת שימשה כלהקת רקדנים, וב"עיר ערוץ הילדים" היה לה מופע משלה שבה הם גילמו חייזרים המגיעים לכדור הארץ ומספרים לתושבים על הכוכב שלהם.
הלהקה עצמה התקיימה עד סוכות 2001.
בשנת 2001 תויגה הרצועה מחדש באווירה של טיול שטח.
במסגרת זו הוצמד אליה הסלוגן "מחנה קיץ בערוץ הילדים", נכתב שיר פתיחה חדש ("הכדור הפורח יוצא לשטח"), ובנוסף תפאורת האולפן דמתה למאהל מחנאות.
תיוג זה נשמר ברובו עד סיום הרצועה.
באותו הקיץ הוכרז פרויקט "בוחרים מנחה", שמטרתו למצוא שני מנחים חדשים לערוץ הילדים ע"פ בחירת הצופים.
במסגרת פרויקט זה הופיעו לאורך הקיץ זוגות מועמדים אשר עברו מעין אודישן בשידור חי.
בסוף הקיץ נבחרו מיקי גבע ודנה מרמור לתפקידי המנחים החדשים.
ביום השידורים הראשון של "כדור פורח 2003", הוצגה לראשונה סדרה קומית חדשה בשם "הפיג'מות", וכמו כן הוצג משחק באולפן בשם "מסיבת פיג'מות", שנועד לקדם אותה.
עד 2015 הופקו לסדרה תשע עונות, והיא נחשבה להצלחה מסחררת בקרב ילדים.בקיץ 2004 פותח פורמט בשם "מסע קיץ", המבוסס על תוכנית הריאליטי "הישרדות".
במסגרת "מסע קיץ" יוצאות שתי קבוצות ילדים, קבוצת בנים וקבוצת בנות, למחנה שטח, ומתחרות ביניהן במשימות שונות.
פורמט זה שולב בשנתיים הראשונות שלו בשידורי "כדור פורח", ומאז ירידת הרצועה בשנת 2005 ממשיך להתקיים במסגרת שידורי האולפן עד שנת 2013, בשנה זו הוחלפה בתוכנית אחרת בשם "הבנים והבנות".
לאורך השנים שודרו ברצועה סדרות כמו לוני טונס, טאז-מאניה, שושה, עליסה בארץ הפלאות, דני שובבני, פאוור ריינג'רס, ג'יימס בונד הצעיר, אריזה משפחתית, צער גידול בנות, אבא חורג, אמא חורגת, צוות לעניין, אהבה מדעית, הנסיך המדליק מבל אייר, פוקימון, וי אר טרופרס, יו-גי-הו!, ליגת הצדק, הפיג'מות ועוד.
תחרויות הכדורגל נערכו בין ה-7 באוגוסט ל-23 באוגוסט 2008. בטורניר הגברים השתתפו 16 נבחרות, ובטורניר הנשים השתתפו 12 נבחרות לאומיות.
בייג'ינגבייג'ינגשאנגחאיקן הציפוראצטדיון הפועליםאצטדיון שאנגחאיתכולה: 91,000תכולה: 70,000תכולה: 80,000טיינג'יןשן-יאנגקווינגהואנגדאוהאצטדיון האולימפי האצטדיון האולימפיהאצטדיון האולימפי תכולה: 54,696תכולה: 60,000תכולה: 33,000
התחרות הייתה פתוחה לנבחרות עד גיל 23 תוך אפשרות חיזוק על ידי 3 כדורגלנים מבוגרים יותר.
התחרות הייתה מתוכננת ל-16 נבחרות.
אירופה - 4 מקומות (51 נבחרות העפילו לתחרות), העפלה בהתאם לתוצאות של אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2007.
אפריקה - 3 מקומות (40 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אסיה - 3 מקומות (24 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אמריקה הדרומית - 2 מקומות (10 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך אליפות דרום אמריקה לנבחרות עד גיל 20
אמריקה הצפונית - 2 מקומות (8 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אוקיאניה - 1 - (6 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
3 - UEFA - במקום תחרות העפלה סוכם שנציגים יהיו גרמניה (אלופת העולם) ונורווגיה (סגנית).
2 - AFC - נערכה תחרות בהשתתפות 14 נבחרות
1 - CAF - נערכה תחרות בהשתתפות 21 נבחרות
2 - CONCACAF - נערכה תחרות בהשתתפות 18 נבחרות
1 - CONMEBOL - הוסכם שברזיל כאלופת היבשת תהיה הנציגה.
1 - OFC - נערכה תחרות בהשתתפות 2 נבחרות
1 - נציגה נוספת נקבעה במשחק בין נציגת CONMEBOL וCAF- ברזיל זכתה.
אולימפיאדת אתונה (2004) נערכה באתונה, יוון.
תחרויות הכדורגל נערכו בין ה-11 באוגוסט ל-28 באוגוסט 2004. בטורניר הגברים השתתפו 16 נבחרות, ובטורניר הנשים השתתפו 12 נבחרות לאומיות.
אירופה - 3 מקומות (48 נבחרות העפילו לתחרות), העפלה בהתאם לתוצאות של אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2004.
אפריקה - 4 מקומות (45 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אסיה - 3 מקומות (36 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אמריקה הדרומית - 2 מקומות (10 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אוקיאניה - 1 - (10 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
UEFA - במקום תחרות העפלה סוכם שנציגים יהיו גרמניה (אלופת העולם) ושוודיה (סגנית).
AFC - נערכה תחרות בהשתתפות 15 נבחרות
CAF - נערכה תחרות בהשתתפות 12 נבחרות
CONCACAF - נערכה תחרות בהשתתפות 8 נבחרות
CONMEBOL - הוסכם שברזיל כאלופת היבשת תהיה הנציגה
OFC - נערכה תחרות בהשתתפות 3 נבחרות
לרבע הגמר העפילו הקבוצות שסיימו במקומות הראשון והשני וכן שתי נבחרות עם המאזן הטוב ביותר מהמקום השלישי, בניכוי המסשחק נגד המקום הרביעי (בבית עם 4 קבוצות).
תחרויות הכדורגל נערכו בין ה-24 ביולי 1992 ל-8 באוגוסט 1992.
בהתאם להחלטת פיפ"א התחרות הייתה פתוחה לנברחות עם כדורגלנים לגיל עד 23. זו הייתה האולימפיאדה האחרונה בה לא נערכה תחרות לנבחרות נשים.
בטורניר הגברים השתתפו 16 נבחרות.
במשחקים נכשבו 87 שערים (2.7 בממוצע למשחק) ובאצטדיונים נוכחו 466,300 צופים.
ברצלונה ברצלונה סבאדל ולנסיה סרגוסה קאמפ נואו אסטדי דה סאריה נובה קראו אלטה אצטדיון מסטאייה אצטדיון לה רומרדה תכולה: 98,787 תכולה: 41,000 תכולה: 20,000 תכולה: 52,469 תכולה: 34,596
אירופה - 4 מקומות (32 נבחרות נרשמו), העפלה בהתאם לתוצאות של אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1992.
אפריקה - 3 מקומות (32 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אסיה - 3 מקומות (30 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אמריקה הצפונית - 2 מקומות (4 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אוקיאניה - 1 - הפעלה לאחר משחק נגד נבחרת שזכתה במקום המישי באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1992.
הערה:הדירג לפי הנתונים באתר האולימפי
כדור פלזמה או מנורת פלזמה הוא כלי זכוכית המכיל תערובת של גזים אצילים בלחץ אטמוספירי נמוך (לרוב ניאון, לעיתים בתוספת ארגון, קסנון או קריפטון) ובמרכזו אלקטרודת מתח גבוה של כ־2–5 קילוולט ובתדר רדיו גבוה של כ־35 קילוהרץ.
המתח הגבוה גורם לפריצה חשמלית של תערובת הגזים עקב יינון, וחוטי פלזמה נוצרים בין האלקטרודה והזכוכית, ונראים כאלומות רבות של אור צבעוני.
תופעה זו ייחודית לפלזמה, ונקראת פילמנטציה.
כדורי פלזמה משמשים כאלמנט עיצובי או כהדגמה לתופעות המתרחשות בפלזמה.
כדור הפלזמה הומצא על ידי ניקולה טסלה בעקבות ניסיונות שביצע בזרם חשמלי בתדר גבוה.
טסלה כינה את ההמצאה פריקה בגז אינרטי, והגרסה המוכרת היום תוכננה על ידי ביל פארקר בשנת 1971.
כדור ספוג הוא אמצעי לפיזור הפגנות באמצעות ירי קליע עשוי ספוג לעבר המפגינים.
נועד לנטרל זמנית את הנפגע באמצעות חבטה קהה.
כדורי ספוג מוגדרים מבחינת חומרת פגיעתם כגבול העליון על רצף אמצעי נשק אל הרג, ובטווח ירי של עד 10 מטרים פגיעתם עשויה להיות קטלנית.
כוחות הביטחון בישראל מצוידים בשני דגמים של כדורי ספוג בקוטר 40 מילימטר:
קליע שחור מדגם 4557, קשיח יותר מהכחול
משקל הקליע הכחול כ-28 גרם והשחור כ-60 גרם.
הקליע מורכב מגוף עשוי פלסטיק קשיח אליו מחובר ראש ספוג.
הקליע מסתובב (לייצוב המעוף) ונדחף באמצעות אבק שרפה נטול עשן.
מהירות הלוע של כדור הספוג הכחול (הרך יותר) כ-100 מטר בשנייה ומהירותו במרחק 50 מטר כ-60 מטר לשנייה; הטווח האפקטיבי שלו הוא כ-35 מטר.
מהירותו של הקליע השחור (הקשיח יותר) 73–79 מטר לשנייה והטווח האפקטיבי שלו עד 45 מטרים.
מחקר שבחן את מאפייני הקליע השחור בטווח של 23 מטר כשהוא נורה בידי קלע מנוסה מצא פיזור של כ-25 סנטימטרים (קוטר המעגל הקטן ביותר המכיל 5 פגיעות במטרה) ותנע מועבר של כ-5.7 ניוטון*שנייה.
מחירו של כדור ספוג (על פי נתוני צבא ארצות הברית משנת 2003) 23 דולרים.
כדור הספוג השחור, שפגיעתו קשה יותר, הוכנס לשימוש במשטרת ישראל בשנת 2014 והוא בשימוש בעיקר במזרח ירושלים.
בשנת 2013 ירתה המשטרה כ-7,000 כדורי ספוג כחולים.
ב-2014 כ-36,000 כדורי ספוג כמחציתם כחולים ומחציתם שחורים.
מאז המעבר לכדורים השחורים חלה עלייה במספר הפציעות הקשות מכדורי ספוג: כ-30 פצועים מהם 9 ילדים והרוג אחד בשנים 2014–2015.
השימוש מוגדר לצורכי הרתעה או מעצר מפגין בודד לאחר הזהרה של המפגינים, ממצב נייח ובטווח מינימלי של 5 מטר עבור קליע מדגם 632 (כחול) או 10 מטר עבור דגם 4557 (שחור).
על פי ההנחיות מותר להשתמש בכדורי גומי רק בהפרות סדר המלוות באלימות כלפי שוטרים או ציבור, רק במידה סבירה להתמודד עם הפגיעה ורק לאחר שנעשה שימוש באמצעים פחותים בחומרתם.
על פי הנחיות היצרן רצוי לכוון את כדור הספוג לקבוצות השרירים הגדולות – ישבן, ירך או ברך כך שייגרם כאב עז אך לא פציעה מסכנת חיים, הטווח היעיל (לדגם 632) הוא כ-35 מטר אך היצרן מציין כי ניתן להשתמש בכדור הספוג גם עד למרחק של כ-50 מטרים.
במזרח ירושלים ובשטחים תועדו מספר פציעות קשות מירי כדורי ספוג.
באוגוסט 2014 נפצע נער בן 16 משועפאט אנושות מפגיעת כדור ספוג בראשו שירו בו שוטרים ומת מפצעיו כמה ימים אחר כך.
לפי דו"ח הנתיחה שלאחר המוות, הירייה גרמה לשבר בגולגולת ושטף דם במוח, שהביאו למותו.
באפריל 2015 איבד נער בן 13 עין בנסיבות דומות.
ביולי 2015, בעקבות פציעה מפגיעת כדור ספוג בפניו של אדם חירש אילם בתוך חנות מכולת, דרשה האגודה לזכויות האזרח לבחון מחדש את השימוש בכדורי ספוג בנימוק ש .
בספטמבר 2015 נפגע ילד בן 5 מעיסאוויה שישב בפתח ביתו כשהחלו מהומות ברחוב מכדור ספוג ברגלו.
בינואר 2016 נפצע קשה ילד בן 12 באותה שכונה מפגיעה בראשו.
בעקבות הפציעה דיווחה האגודה לזכויות האזרח כי בשנה וחצי של שימוש בכדורי ספוג נפצעו קשה 25 פלסטינים ואחד נהרג.
אף אחד מהפצועים לא הואשם בהפרת סדר ורובם המכריע אף לא נחקרו.
ביולי 2016 דיווח ארגון בצלם כי ילד בן 10 משכונת א-ראם נהרג מפגיעת כדור ספוג שחור בחזהו שנורה מטווח של כ-30 מטרים.
בדצמבר 2017 הוכר נער בן 14 מעיסאוויה כנפגע פעולת איבה, שנתיים אחרי שנפצע קשה בראשו מכדור ספוג שחור שנורה בידי שוטרים.
ביום שבת ה-15 בפברואר 2020 נפגע הילד מאלכ עיסא בן התשע בפניו מפגיעה ישירה של כדור ספוג ונפצע קשה.
מאלכ עיסא פונה לבית החולים כשהוא חסר הכרה וסובל משברים מרובים בפנים.
כתוצאה מהפגיעה עיסא איבד את הראייה בעין אחת ועבר מספר ניתוחים.
מח"ש סגרה את התיק נגד שני השוטרים המעורבים בתקרית בטענה שייתכן כי עיסא נפגע מאבן, זאת למרות שבחקירה אחד השוטרים הפליל את חברו ואמר שירה כנגד הנהלים, וחרף כך שלמרות שבשעת הירי היו עימותים בעיסאוויה, בצילומי האבטחה לא נראה כל יידוי אבן במקום בו היו השוטרים, למרות טענתם.
המשטרה נמנעה מגביית עדויות מעדים מרכזיים, ושניים מאלו שמסרו גרסתם קשרו בין הירי לפגיעה בעיסא.
כדור שלג הוא קישוט בצורת כדור שקוף העשוי בדרך כלל מזכוכית המודבקת לתחתית העשויה קרמיקה או חומרים אחרים.
הזכוכית תוחמת מודלים קטנים של ערים, נופים או דמויות.
הכדור מלא במים המעורבים בחלקים קטנים של קלקר או נצנצים המדמים אפקט של שלג המתרחש לאחר שמנענעים את הכדור.
ישנם דגמים מסוימים שמובנית בהם תיבת נגינה או תיבת מכנית הגורמת לאובייקט להסתובב בתוך הכדור.
כיום משמשים הכדורים בין היתר למזכרת נפוצה בכל רחבי העולם.
ומשמשת לפריט אספנות בדומה לכל מוצר תעשייתי המיוצר בצורות שונות.
אין מידע מדויק מתי יוצר הכדור הראשון.
אבל הפופולריות שלו לכאורה מתוארכת לתחילת המאה ה-19 בצרפת.
כדורי שלג הוצגו בתערוכה העולמית של פריז ב-1878 כמשקולת נייר ובשנת 1879 לפחות 5 או יותר חברות עסקו בייצור ומכירה של כדורי שלג ברחבי אירופה.
בשנת 1889 יצרו כדור שלג המכיל דגם של מגדל אייפל שנבנה כדי להנציח את התערוכה העולמית של פריז (1889), שסימנה את מאה השנים של המהפכה הצרפתית.
כדורי שלג הפך לפופולרים באנגליה בתקופה הוויקטוריאנית, בתחילת שנת 1920 החלו הכדורים להיות נפוצים בארצות הברית, שם הם הפכו לפריט אספנים פופולרי.
רבים מהכדורים האלה הופקו על ידי מפעלי אטלס קריסטל וורקס, בגרמניה ובאמריקה.
אולימפיאדת אטלנטה (1996) נערכה באטלנטה, בירת ג'ורג'יה שבארצות הברית.
תחרויות הכדורגל נערכו בין ה-20 ביולי ל-6 באוגוסט 1996. בטורניר הגברים השתתפו 16 נבחרות, ולראשונה בטורניר האולימפי התקיים טורניר כדורגל נשים, בו השתתפו שמונה נבחרות.
שינוי נוסף החל מטורניר זה היה הגבלת גילם של שחקני הנבחרות עד גיל 23, עם אפשרות להכליל בסגל עד שלושה שחקנים מעל להגבלת הגיל.
כמו כן בוטל איסור לשתף כדורגלנים שהשתתפו בתחרות גביע העולם בכדורגל.
במשחקי תחרות הגברים נכשבו 90 שערים (2.8 בממוצע למשחק) ובאצטדיונים נוכחו 1,223,769 צופים (כ-38 אלף למשחק בממוצע).
במשחקי תחרות הנשים נכשבו 53 שערים (3.3 בממוצע למשחק) ובאצטדיונים נוכחו 691,762 צופים (כ-43 אלף למשחק בממוצע).
טורניר הכדורגל התקיים בחמישה אצטדיונים שונים, בחמש ערים שונות במזרח ארצות הברית.
האצטדיון הגדול מבין החמישה, אצטדיון סנפורד מהעיר את'נס שבמדינת ג'ורג'יה, היה האצטדיון שאירח את משחקי חצי הגמר, המשחק על המקום השלישי ומשחק גמר בטורניר הגברים וכן בטורניר הנשים.
אורלנדו ברמינגהאם מיאמי סיטרוס בול ליג'ן פילד מיאמי אורנג' בול תכולה: 65,000 תכולה: 81,700 תכולה: 74,476 את'נס וושינגטון די.
אצטדיון סנפורד אצטדיון רוברט קנדי ממוריאל תכולה: 86,100 תכולה: 56,500
אירופה - 5 מקומות (44 נבחרות העפילו לתחרות), העפלה בהתאם לתוצאות של אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 1996.
אפריקה - 3 מקומות (27 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אסיה - 3 מקומות (25 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אמריקה הצפונית - 2 מקומות (6 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
אוקיאניה - 1 - הפעלה לאחר משחק נגד נבחרת שזכתה במקום השני בתחרות העפלה של CONCACAF.
מכיוון שלא שוחק טורניר מוקדמות בעקבות אילוצי זמן, הוחלט כי המשתתפות בטורניר תהיינה הנבחרות ששיחקו בגביע העולם בכדורגל נשים 1995. משמעות ההחלטה הייתה כי נבחרות מאפריקה או אוקיאניה לא יכלו להשתתף בטורניר הגמר.
ההבדל היחיד בהרכב הנבחרות המשתתפות מזה של גביע העולם שנה קודם לכן, היה החלפתה של אנגליה בברזיל.
פרס הקבוצה ההוגנת מטעם פיפ"א -
ערוץ הטלוויזיה "כדורגל 1" הוא ערוץ טלוויזיה אוקראיני המוקדש אך ורק לכדורגל והוא הראשון מסוגו במדינה.
הערוץ משדר אליפויות וגביעי עולם, אירופה, אוקראינה, משחקי נבחרות לאומיות, טורנירי אופ"א ופיפ"א וכן תוכניות בהפקה מקורית והוא ערוץ הספורט הגדול והפופולרי במדינה.
הערוץ זמין בחבילה של מפעיל הטלוויזיה בלוויין Xtra TV, כמו גם בחבילות של מפעילי כבלים אחרים בשידור IPTV באיכות SD ו-HD.
"כדורגל 1", יחד עם הערוצים "כדורגל 2" ו"כדורגל 3" הם חלק מקבוצת המדיה אוקראינה, שבעלת המניות שלה היא SCM בבעלות רינאט אחמטוב.
ב-18 בנובמבר 2008 החל לשדר את השידור הראשון שלו במשחק בין הנבחרות הלאומיות של אוקראינה ובלארוס במסגרת מוקדמות גביע העולם 2010, כשהשידור החי הראשון היה המשחק בין אוקראינה לנורווגיה.
ב-1 במרץ 2011, הופיע ערוץ הטלוויזיה "כדורגל+" וב-30 בנובמבר 2013 שונו ערוצי "כדורגל" ו"כדורגל+" ל"כדורגל 1" ו"כדורגל 2" והערוצים נכללו בחבילה יחידה של מפעילי טלוויזיה.
העיצוב הגרפי של שידורי ערוצי הטלוויזיה הפך לאחיד.
בקיץ 2014 הערוץ, יחד עם "כדורגל 2" ו"כדורגל 3" הפכו לערוצים המשדרים הרשמיים של מונדיאל 2010, ובסתיו הם החלו לשדר את משחקי המוקדמות של אליפות אירופה 2016 - בפרט, את משחקי נבחרת אוקראינה.
כמו כן, ערוצי הטלוויזיה "כדורגל 1" ו"כדורגל 2" הם רשתות השידור הרשמיות באוקראינה של ליגת האלופות והליגה האירופית (בספטמבר 2014 זכו הערוצים במכרז לשידור גביעי אירופה, והפכו לבעלים הבלעדיים של הזכויות באוקראינה לעונות 2015–2018).
בשנת 2020 הושק ערוץ הטלוויזיה "כדורגל 3" שהחל לשדר ב-1 בפברואר 2020.
אליפות איטליה בכדורגל (סרייה א)
כדורי רום הם כדורי שוקולד בסגנון טראפל של חמאת עוגיות בטעם שוקולד ורום.
הם בערך בגודל של כדור גולף ולעיתים קרובות מצופים בזרזי שוקולד, בקוקוס מיובש או בקקאו.
כשמם כן הם מכילים רום.
מכיוון שאין צורך באפייה, טעם האלכוהול והשכרות אינם הולכים לאיבוד במהלך ההכנה.
כדורי שוקולד אלו פופולריים בעיקר בתקופת החגים.
כדורי רום הם קינוח חג מולד פופולרי באנגליה, אוסטרליה, קנדה, גרמניה, ניו זילנד, ארצות הברית, אוסטריה, סלובניה, הונגריה, יוון וצ'כיה.
בדנמרק נהנים מהם כל השנה ומכונים "רומקוגל", "טרופל" או "ספוטניק", תלוי באזור.
ישנן דרכים רבות ושונות להכין כדורי רום, מכיוון שמתכונים משתנים מאזור לאזור ומשפחה למשפחה.
כל כדורי הרום חייבים לכלול שוקולד ורום, אך שאר המרכיבים משתנים בסוגם, בצורתם ובכמותם.
להכנת כדורי רום, כותשים את העוגה (או הביסקוויט) ומערבבים עם שומן, קקאו ומרכיב מחייב לח, כמו ריבה או חלב מרוכז.
ניתן להוסיף גם מרכיבים אופציונליים אחרים, כמו אגוזים.
כאשר התערובת מעורבבת היטב, היא מגולגלת לכדורים ואז מצופה.
בהונגריה הם מיוצרים בצורה דומה, אך בדרך כלל מגולגלים בסוכר.
למרכיבי כדור הרום מוסיפים לעיתים אגוזים טחונים וצימוקים.
כמה כדורי רום הונגריים מיוצרים עם דובדבנים שלמים המונחים בתוך הכדורים, ואז מגולגלים בפתיתי קוקוס (Hungarian).
כדור הרום הגדול בעולם נוצר במג'דל, דנמרק ב-11 ביוני 2017, במשקל 31 קילוגרם.
אולימפיאדת טוקיו (2020) נערכה בטוקיו, יפן.
תחרויות הכדורגל החלו ב-21 ביולי 2021 והסתיימו עם משחק הגמר ב-7 באוגוסט 2021. בטורניר הגברים השתתפו 16 נבחרות, ובטורניר הנשים השתתפו 12 נבחרות לאומיות.
לאור מגפת הקורונה הוחלט על ידי הוועדה המארגנת של המשחקים והוועד האולימפי הבינלאומי לדחות את מועד המשחקים מקיץ 2020 לקיץ 2021, אך עם זאת הוחלט כי לא יהיה שינוי בשם המשחקים.
אירופה - 4 מקומות (54 נבחרות העפילו לתחרות), העפלה בהתאם לתוצאות של אליפות אירופה בכדורגל עד גיל 21 - 2019.
אפריקה - 3 מקומות (44 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך אליפות אפריקה בכדורגל עד גיל 23
אסיה - 3 מקומות (43 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך אליפות אסיה עד גיל 23
אוקיאניה - 1 - (8 נבחרות נרשמו), הפעלה דרך תחרות העפלה
3 - UEFA - במקום תחרות העפלה סוכם שנציגים יהיו הולנד, שוודיה ובריטניה בהתאם לתוצאות גביע העולם בכדורגל נשים 2019.
2 - AFC - נערכה תחרות בהשתתפות 25 נבחרות
2 - CAF - נערכה תחרות בהשתתפות 25 נבחרות
2 - CONCACAF - נערכה תחרות בהשתתפות 8 נבחרות
1 - CONMEBOL - נציגה הייתה זוכה בקופה אמריקה נשים 2018
1 - OFC - נציגה נקבעה בגביע אוקיאניה 2018
כדור תותח הוא קליע עגול מחומר מוצק שאינו כולל מטען נפץ, שנועד לשיגור מכלי ירייה - רובה או תותח.
כיום ירי כדורי תותח נעשה כתחביב ולהדגמות, על ידי חובבי כלי נשק היסטוריים.
לכדורי תותח צורה של כדור שקוטרו קטן במעט מקוטר קדח הקנה ממנו הוא נורה.
כדורי תותח נורים מקנה חלק קדח בלבד.
כדורי התותח הראשונים היו עשויים אבן, אך עם ההתקדמות באיכות אבק השריפה הוחלפו כדורי האבן בכדורי ברזל יצוק.
חומר נוסף ששימש להכנת כדורי תותח הוא עופרת.
כדורי תותח שימשו כתחמושת מדויקת כנגד ספינות וביצורים, וכן כנגד כוחות גדולים בשדה הקרב.
בשדה קרב יבשתי, ירייה מדויקת של כדור תותח לעבר ריכוזי כוחות גרמה לנפגעים רבים.
הכדור עבר במהירות דרך הכוחות תוך שהוא מקפץ על הקרקע ופוגע בכל הנקרה בדרכו מבלי להעצר.
גם החטאה קרובה של הכדור עדיין יכלה לגרום לפציעות.
בירי על ביצורים יכלו כדורי תותח מברזל לבקע בקלות חומות אבן.
באיטליה, פותחו מצדי כוכב על מנת להתמודד עם יכולת זו.
ירי על ספינות עשויות עץ ביקע את גוף הספינה וחולל נזקים כבדים תוך מעבר הכדור דרכה.
עם זאת, ברוב המקרים פגיעה של כדור תותח אחד לא הספיקה להטבעת ספינת מלחמה.
עקרון הפעולה של כדורי התותח היה ניצול האנרגיה הקינטית המוקנית להם בירייה על מנת להרוס את מטרתם.
טכניקה מתקדמת של שימוש בכדורי תותח הייתה חימום מקדים של הכדורים לטמפרטורה גבוהה.
שיטה זו הייתה יעילה במיוחד כנגד ספינות ומבני עץ שכן בנוסף לנזק הפגיעה המטרה גם הוצתה.
כדור תותח חייב להיות קטן מקדח הקנה, שאחרת עלול הכדור לסתום את הקנה ולהביא לפיצוצו.
כתוצאה מכך, במהלך ירייה הכדור "משתקשק" בקנה, וגורם לו לצאת מכיוון לקראת היריה הבאה.
על מנת להימנע מבעיה זו פותח השימוש במנעלים ובמעטפות ניתקות אחרות לציפוי הכדור.
טורניר הכדורגל האולימפי של 1964 שוחק במסגרת אולימפיאדת טוקיו.
לאור קיום ליגות מקצועיות חזקות הכדורגלנים החזקים של התקופה לא יכלו להשתתף בתחרות.
התחרות סימנה את המשך תקופת הדומיננטיות של נבחרות מהגוש המזרחי שזכו בתמיכה כספית מגופים ממשלתיים.
הטורניר כלל 14 נבחרות גברים מחמש קונפדרציות.
14 הנבחרות מוגרלות לארבעה בתים של ארבע/שלוש נבחרות, כשכל קבוצה משחקת משחק אחד נגד הנבחרות האחרות בבית שלה.
על ניצחון הוענקו 2 נקודות ונקודה בודדת הוענקה על תיקו.
בתום שלב הבתים עלו שתי הקבוצות המובילות לשלב הנוקאאוט, שהחל ברבע הגמר והגיע לשיאו במשחק על מדליית הזהב.
משחק הגמר נערך באצטדיון האולימפי ב-23 באוקטובר 1964. ניצחה את 2–1 וזכתה במדליית הזהב השנייה בתולדותיה.
פרנץ בנה מהונגריה כבש 12 שערים והוכרז מלך השערים.
נבחרת ישראל השתתפה במוקדמות ולא העפילה למשחקי האולימפיאדה.
אירופה - 5 (נרשמו 21 נבחרות)
אמריקה הדרומית - 2 (נרשמו 7 נבחרות)
אמריקה הצפונית ומרכזית - 1 (נרשמו 5 נבחרות)
אפריקה - 3 (נרשמו 11 נבחרות)
+הנבחרות המשתתפות בטורניר הכדורגל באולימפיאדת טוקיו (1964)AFCCAFCONCACAFCONMEBOLUEFAהעפילו אוטומטית קוריאה הצפונית אלופה מכהנת: (UEFA)מארחת: (AFC)
1. נבחרת איטליה נפסלה כי כללה כדורגלנים לא מקצועיים.
המקום הוצע לנבחרת אך היא סירבה מחוסר זמן להתארגנות.
2. משלחת קוריאה הצפונית לא היגע למשחקים אחרי של-6 ספורטאים לא הונפקה ויזה על ידי שלטונות יפן.
טוקיו טוקיו טוקיוסאיטאמהיוקוהמה אצטדיון נסיך צ'יבובו אצטדיון האולימפיאצטדיון קומדזווה אצטדיון אומיה אצטדיון מיסודזאווה קיבולת: 17,569 קיבולת: 71,556 קיבולת: 20,780 קיבולת: 14,392 קיבולת: 10,102
נבחרת ישראל השתתפה במוקדמות כחברה של קונפדרציית הכדורגל של אסיה.
ישראל ניצחה 1:0 במשחק שנערך בוייטנאם הדרומית לאחר שער של ראובן יאנג, אך הפסידה במשחק בית 2:0. בסיכום שני משחקים נגד נבחרת וייטנאם הדרומי בכדורגל היא הודחה מתחרות.
טורניר הכדורגל האולימפי של 1952 שוחק במסגרת אולימפיאדת הלסינקי.
לאור קיום ליגות מקצועיות חזקות באירופה ואמריקה הדרומית הכדורגלנים החזקים של התקופה לא יכלו להשתתף בתחרות.
התחרות סימנה את תחילת התקופה של דומיננטיות הנבחרות מהגוש המזרחי שזכו בתמיכה כספית מגופים ממשלתיים.
הטורניר כלל 25 נבחרות גברים.
תחילה נערכו משחקים מוקדמים בין 18 הנבחרות, 7 נבחרות אחרות העפילו ישירות לשלב שמינית הגמר.
משחק הגמר נערך באצטדיון האולימפי ב-2 באוגוסט 1952. שזכתה לכינוי "נבחרת הזהב" ניצחה את 2–0 וזכתה במדליית הזהב.
ב-26 משחקים נכבשו 135 שערים.
במשחקים צפו 365 אלף צופים.
ברנקו זבץ מיוגוסלביה כבש 7 שערים והוכרז מלך השערים.
לתחרות הגיעו 25 נבחרות (מהם 18 מאירופה):
לאור ריבוי המשתתפים הוחלט שלקראת משחקים אולימפיים 1956 יערכו משחקי העפלה.
הלסינקיקוטקההלסינקילאהטיטמפרהטורקו אצטדיון האולימפי אלטו טולסה ארנהטוללון פאלו קנטה אצטדיון לאהטי אצטדיון טמפרהאצטדיון וריטאס קיבולת: 70,470 קיבולת: 11,400 קיבולת: 18,050 קיבולת: 19,238 קיבולת: 8,067 קיבולת: 20,700
טורניר הכדורגל האולימפי של 1936 שוחק במסגרת אולימפיאדת ברלין.
הטורניר כלל 16 נבחרות גברים.
זו הייתה הפעם הראשונה שתחרות כדורגל במשחקים אולימפיים נערכה לאחר תחילת משחקים של גביע העולם בכדורגל שהחל להתקיים בשנת 1930. בניגוד לתחרות "גביע עולם" במשחקים אולימפיים לא יכלו להשתתף שחקנים מקצועיים של ליגות מקצועיות שהתארגנו באירופה ואמריקה הדרומית.
16 נבחרות החלו את המשחקים משלב שמינית הגמר.
התחרות כללה 16 משחקים בהם נכבשו 78 שערים (4.88 בממוצע למשחק).
משחק הגמר נערך באצטדיון האולימפי ב-15 באוגוסט 1948. ניצחה את 2–1 בתוספת זמן וזכתה במדליית הזהב.
במשחק על מדליית ארד ניצחה את 3–2.
אניבל פרוסי מאיטליה כבש 7 שערים והוכרז מלך השערים.
לתחרות הגיעו 16 נבחרות (מהם 9 מאירופה):
אצטדיוןעירמס' מקומותתמונה אצטדיון האולימפי ברלין100,000 אצטדיון גסונברונן ברלין35,329 פוסטסטדיום ברלין45,000 מומסנסטדיום ברלין15,000
המשחק הסתיים עם תוצאה 2:4 לטובת פרו לאחר הערכה.
נציגים אוסטריים הגישו ערר על התוצאה בטענה שאוהדי פרו הפריעו למהלך התקין של המשחק.
ערר התקבל ובהתאם להחלטה היה צורך לערוך משחק חוזר.
נבחרת פרו לא הופיע למשחק, יתרה מכך כל משלחת פרו עזבה את המשחקים.
נבחרת אוסטריה זכתה לניצחון טכני ובסופו של דבר זכתה במדליה.
טורניר הכדורגל האולימפי של 1928 שוחק במסגרת אולימפיאדת אמסטרדם.
הטורניר כלל 17 נבחרות גברים.
זו הייתה הפעם האחרונה שתחרות כדורגל במשחקים אולימפיים נערכה לפני תחילת משחקים של גביע העולם בכדורגל שהחלו להתקיים בשנת 1930. במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 התגבר תהליך של הקמת קבוצות כדורגל מקצועיות, במיוחד במדינות אירופה ואמריקה הדרומית.
הדבר נעשה בתמיכת אגודות כדורגל של המדינות הרלוונטיות.
לעומת זאת שחקנים מקצועיים לא יכלו להשתתף בתחרויות אולימפיות בהתאם לתקנות שהיו בתוקף באותה תקופה.
בשביל להתגבר על הבעיה, פיפ"א הציע לעבור לתשלומים "לא סדירים" בתקווה שזה יאפשר לכדורגלנים חזקים להשתתף בתחרות עולמית במסגרת אולימפיאדות.
ב-17 בפברואר 1928 אגודות כדורגל של הממלכה המאוחדת הודיעו על פרישה מפיפ"א.
עוד בשנת 1926 אנרי דלונה בוועידת פיפ"א ציין שיש צורך לארגן תחרות עולמית ללא קשר למשחקים האולימפיים.
ב-26 במאי 1928 בוועידת פיפ"א ז'יל רימה שהיה נשיא הארגון הודיע על החלטה לקיים גביע העולם בכדורגל בשנת 1930 ותחרות תהיה פתוחה לכל הכדורגלנים של מדינות חברי הארגון.
התחרות כללה 22 משחקים בהם נכבשו 128 שערים (5.82 בממוצע למשחק).
במקרה ולא הייתה הכרעה במשחק לאחר תוספת זמן, נערך משחק חוזר.
משחק הגמר נערך באצטדיון האולימפי ב-10 ביוני 1924. הוא הסתיים בתיקו לאחר תוספת זמן.
בהתאם לכך נערך משחק חוזר בו ניצחה את 2–1 וזכתה במדליית הזהב.
במשחק על מדליית ארד ניצחה את 11–3.
דומינגו טראסקוני מארגנטינה כבש 11 שערים והוכרז מלך השערים.
לתחרות הגיעו 17 נבחרות (מהם 10 באירופה ו-3 מאמריקה הדרומית:
אצטדיוןעירמס' מקומותתמונה האצטדיון האולימפי אמסטרדם33,000 האצטדיון הישן אמסטרדם29,787
כשלב מוקדם נערך משחק בו ניצחה את 2:4 והעפילה למשחקי שמנית הגמר.
טורניר הכדורגל האולימפי של 1920 שוחק במסגרת אולימפיאדת אנטוורפן.
הטורניר כלל 15 נבחרות גברים.
המשחקים נערכו אחרי סיום מלחמת העולם הראשונה ונציגי מעצמות המרכז לא קיבלו אישור להשתתף.
התאחדות הכדורגל האנגלית הוצאה מפיפ"א בגלל דרישתה להוציא משורות הארגון נציגי מעצמות המרכז.
למרות זאת קיבלה אישור להשתתף בתחרות כדורגל.
התחרות כללה 15 נבחרות והחלה משלב שמינית הגמר.
מפסידות בשלב רבע הגמר וחצי הגמר התמודדו על מדליית ארד.
התחרות כללה 17 משחקים בהם נכבשו 70 שערים (4.12 בממוצע למשחק).
משחק הגמר נערך באצטדיון האולימפי ב-5 בספטמבר.
נטשה את המשחק בדקה ה-39 כאשר התוצאה הייתה 2:0 לטובת .
הם טענו לשיפוט לא הוגן.
כתוצאה מכך הם סולקו מהתחרות ולא קיבלו מדליית כסף.
במשחק על מדליית כסף/מדליית ארד ניצחה את 3–1.
הרברט קרלסון משוודיה כבשו 7 שערים והוכרז מלך השערים.
אצטדיוןעירמס' מקומותתמונה אצטדיון האולימפי אנטוורפן35,000 אצטדיון ברודסטראט אנטוורפן ז'ול אוטנסטדיון גנט12,919 אצטדיון יוסף-מריה בריסל12,919
הערה:המשחק הופסק בדקה ה-39 כאשר צ'כים נטשו את המשחק.
מדליית כסף לא הוענקה לנבחרת.
כדורגל הוא ענף הספורט הפופולרי ביותר בישראל.
בארץ ישראל החלו לשחק כדורגל כבר בתחילת המאה ה-20. במהלך השנים התפתחו מספר קבוצות.
הליגה הבכירה, ליגת ארץ ישראל, הוקמה על ידי נציגי שלטון המנדט הבריטי, והעונה הראשונה ששוחקה במלואה הייתה עונת 1931/1932 בליגת ארץ ישראל בכדורגל.
ליגה ב' הייתה אז הליגה השנייה בחשיבותה בכדורגל בארץ ישראל, ושיחקו במסגרתה החל מעונת 1937.
בשנות ה-30 הוקמה נבחרת ארץ ישראל שהפכה לאחר קום המדינה לנבחרת ישראל.
בתחילה הנבחרת נחלה הפסדים מול שאר הנבחרות, ובטורניר המשמעותי הראשון בו השתתפה, מוקדמות מונדיאל 1934, היא הובסה 2–11 בסיכום שני משחקים מול מצרים.
ברבות השנים התפתח הכדורגל הישראלי, כדורגלנים ישראלים הפכו בורג מרכזי במועדונים בכירים בכדורגל העולמי, ובדומה לרבות ממדינות העולם, היה הכדורגל לענף הספורט המוביל בארץ מבחינת עניין הקהל.
מסגרות הליגה בכדורגל הישראלי כוללות את ליגת העל הבכירה (בעבר "ליגה א'" ובהמשך "הליגה הלאומית"), ואחריה הליגה הלאומית וליגות המשנה א', ב' וג', שמפוצלות לפי אזורים.
בעבר התקיימה הליגה הארצית, אך בתום עונת 2008/2009 בוטלה, וקבוצותיה פוצלו בין הליגה הלאומית לליגה א', במקביל להרחבת מספר הקבוצות המשחקות בכל ליגה.
הקבוצות שמסיימות במקומות הראשונים בליגת העל מעפילות למסגרות האירופיות הבינלאומיות: ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג, אותן מנהלת אופ"א.
בליגות הנמוכות יותר, הקבוצות שמסיימות ראשונות מעפילות לליגה הבאה בדרג, במקביל לקבוצות שמסיימות במקומות האחרונים, שיורדות לליגה בדרג נמוך יותר.
לצד הליגות מתקיימים טורנירים בשיטת נוקאאוט, שבסופם מוענק גביע למנצחת: גביע המדינה וגביע הטוטו.
הקבוצה שזוכה בגביע המדינה אף מעפילה למוקדמות הקונפרנס ליג של אופ"א.
בנוסף, מאז 1999 מתקיימת ליגת כדורגל נשים ישראלית וכן נבחרת נשים שערכה את משחקה הראשון ב-1977.
על הפעלת הליגות והגביעים אחראית ההתאחדות לכדורגל בישראל, שנוסדה ב-1928, בתקופת המנדט הבריטי, והצטרפה ב-1929 לארגון פיפ"א העולמי.
בנוסף, ההתאחדות אחראית על נבחרת ישראל הבוגרת ועל הנבחרות הצעירות, על שיבוץ השופטים למשחקים השונים ופיקוח על הקבוצות השונות, לרבות קיום מוסד משפטי האחראי לפיקוח ואכיפת משמעת.
החל מעונת 2014/15 האחריות לניהול ליגות הכדורגל המקצועניות (ליגת העל והליגה הלאומית) כמו גם גביע הטוטו ומפעל אלוף האלופים מוקנית למנהלת הליגות לכדורגל אשר קיבלה זיכיון לניהול מפעלים אלו, כמו גם לניהול המסחרי והכלכלי של הכדורגל המקצועני בישראל, מההתאחדות לכדורגל בישראל.
הנבחרת הישראלית הגיעה פעם אחת לגביע העולם בכדורגל (ה"מונדיאל") (מקסיקו 1970) ו-3 פעמים למשחקים האולימפיים (טורנירי הכדורגל באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968), באולימפיאדת מונטריאול (1976) ובאולימפיאדת פריז (2024)).
במסגרת הקבוצתית, הגיעו הקבוצות הישראליות (בעיקר מכבי תל אביב, הפועל תל אביב ומכבי חיפה) למספר הישגים במסגרת הבינלאומית האירופית והאסייתית.
יש בישראל 3 תחרויות כדורגל עיקריות:
ליגת העל – הליגה הבכירה בישראל וליגת הכדורגל הישראלית שזוכה לחשיפה הגדולה ביותר בארץ.
הקבוצה אשר מסיימת את העונה בליגה זו במקום הראשון זוכה בתואר "אלופת המדינה", הנחשב לתואר היוקרתי ביותר בכדורגל הישראלי.
האלופה זוכה להתמודד על כרטיס לליגת האלופות ואילו הסגנית והשלישית מתמודדות על כרטיס לקונפרנס ליג.
ואם זוכת גביע המדינה מסיימת ב-3 המקומות הראשונים אז גם הרביעית מתמודדת על הקונפרנס ליג.
הליגה הלאומית – זוהי הליגה השנייה בחשיבותה.
שתי הקבוצות שסיימו את העונה במקומות ראשון ושני מעפילות לליגת העל ושתי הקבוצות שסיימו במקומות האחרונים יורדות לליגה א'.
הליגות הנמוכות – ליגות א', ב' וג' המחולקות לאזורים.
ליגות אלו הן ליגות של שחקנים חובבים.
גביע המדינה – משוחק בשיטת נוקאאוט, כאשר כל הקבוצות הרשומות בהתאחדות לכדורגל בישראל יכולות להשתתף בו.
ככל שהליגה בה הקבוצה משתתפת בכירה יותר, כך היא מצטרפת למפעל בשלב מתקדם יותר.
הזוכה בגביע המדינה מעפילה למוקדמות הקונפרנס ליג.
גביע הטוטו – מתקיים בשתי הליגות המקצועניות בנפרד.
הקבוצות המשתתפות בו זוכות לפרס כספי בהתאם למיקומן הסופי במפעל.
אלוף האלופים – תואר הסופר-קאפ הישראלי.
טורניר של משחק אחד, המפגיש בין האלופה העונתית בליגה לבין מחזיקת גביע המדינה.
הטורניר שוחק לסירוגין בין השנים 1957–1990 והופסק, לאחר מכן חודש החל משנת 2015.
מסגרות נוספות הן בין היתר ליגות וגביעים לקבוצות נשים, נוער, נערים, ילדים וטרום ילדים.
בשנת 1906 הוקם מועדון הכדורגל היהודי הראשון בארץ ישראל – מועדון מכבי תל אביב כאגודת הראשון לציון-יפו.
בעשור הבא הוקמו מכבי ירושלים (1911), מכבי פתח תקווה (1912), מכבי רחובות (1912), מכבי חיפה (1913) וקבוצות הכדורגל של גימנסיה הרצליה ושל מקוה ישראל.
בשנת 1923 הוקם מועדון הפועל תל אביב ובשנת 1924 הוקם מועדון הפועל חיפה.
עד סוף העשור הוקמו גם הפועל ירושלים (1926), והפועל רמת-גן גבעתיים (1927) והפועל כפר סבא (1928).
ב-1928 הוקמה גם ההתאחדות לכדורגל בארץ ישראל (בכפוף ל), שהפכה לימים ל, והפועל תל אביב התחלקה עם מכבי חשמונאי ירושלים בגביע הארצישראלי הראשון, גביע העם 1928 שהיה בעצם התואר הרשמי הראשון מטעם ההתאחדות החדשה שהוקמה באותה השנה.
בתחילת שנות ה-30 החלה ההתאחדות לנסות ולקיים ליגה ארצית מכמה רמות, אך נכשלה בשנים הראשונות להכריח את הקבוצות ולהופיע באופן עקבי לתקופות ארוכות בגלל בעיות לוגיסטיות שהיו אופייניות באותה התקופה בישראל.
הליגה הראשונה שהצליחה להתקיים עד לסופה הייתה בעונת 1931/1932 ובסופה זכתה קבוצת הכדורגל של המשטרה הבריטית באליפות הראשונה בארץ ישראל, כשהאלופה העברית הראשונה הגיעה רק שנתיים לאחר מכן בעונת 1933/1934 והייתה זו הפועל תל אביב.
במקביל המשיכה המגמה של הקמת מועדונים חדשים ובשנת 1934 הוקמו המועדונים: מכבי נתניה, בית"ר תל אביב, הפועל פתח תקווה ומועדון "הכח תל אביב", לימים הכח רמת גן.
שנה לאחר מכן לראשונה בהיסטוריה, ההתאחדות הצליחה לקיים את כל משחקי הליגה ללא חוסרים או ניצחונות טכניים בעונת 1935/1936. ב-1936 הוקמו המועדונים בית"ר ירושלים ובני יהודה תל אביב.
ב-1940 הוקם מועדון הפועל ראשון לציון, וב-1949 גם מועדוני שמשון תל אביב, מכבי יפו והפועל באר שבע.
בשנים אלו התאפיינה הליגה הארצית בחוסר יציבות בעקבות אירועים ביטחוניים שערערו את קיומם של אירועי ספורט באזור ועל כן הליגה הצליחה להתקיים רק לסירוגין ועם הגבלות תנועה של משטרת המנדט.
השנים הראשונות לאחר קום המדינה
בעונה הראשונה של הליגה הישראלית בכדורגל תחת מדינת ישראל שהוקמה זה מכבר (עונת 1949/1950), זכתה מכבי תל אביב שקבעה שיא של 103 שערי זכות בעונת משחקים – שיא שלא נשבר עד היום.
שנים ראשונות אלו התאפיינו בסכסוכים בין המרכזים עד כדי כך שבעונות 1950/1951 ו-1952/1953 לא התאפשר קיום משחקי ליגה בעקבות אי הסכמות על מבנה הליגה, חלוקת התקציבים או הקבוצות שהרכיבו את הליגה.
הרצון לקיים חיי ספורט וליגות סדירות הביא את הצדדים להסדר, הידוע בשם "פיפטי-פיפטי".
הוא נחתם בשנת 1951, ונקבע בו כי הנהלת ההתאחדות לספורט תורכב על בסיס פריטטי (שישה מ"מכבי" ושישה מ"הפועל", תוך התעלמות מ"בית"ר" ו"אליצור").
הסכם זה חל גם על הוועד האולימפי וההתאחדות לכדורגל, ונשאר בתוקף עד 1963. רק בהתאחדות לכדורגל הוחלט בשנת 1954 על ייצוג יחסי במוסדות.
הסדר ה"פיפטי-פיפטי" היה פוליטי במובהק, אך באווירה ששררה באותן השנים הייתה בו גישה פרגמטית שאיפשרה קיום "תקין" של מוסדות הספורט והליגות בענפים השונים.
הפוליטיזציה של הספורט הישראלי בשנים הראשונות של המדינה נגעה בכל הגורמים שהיו מעורבים בו.
מרכזי הספורט היו קשורים בטבורם למרכזי הכוח הפוליטיים.
"הפועל" המשיך להיות קשור להסתדרות הכללית, שבשנים אלה של שלטון מפא"י הייתה בשיא כוחה.
"מכבי" מיסד את קשריו עם ה"ציונים הכלליים".
בית"ר הייתה שייכת לתנועת החירות, וכמו בכנסת של אותם הימים ראתה ב"מכבי" בת ברית.
"אליצור" המשיכה להיות מזוהה עם הציונות הדתית ("המזרחי" ו"הפועל המזרחי").
מרכזי הספורט מונו ומומנו בידי המרכזים הפוליטיים.
אלה, מצדם, ראו במרכזי הספורט אמצעי לצבירת עוצמה פוליטית ואבן שואבת לצעירים.
בשנת 1953 סאבא ג'ורג'יוס הגיע מאפולון לימסול למכבי חיפה.
באותה שנה, שינתה הליגה הראשונה את שמה מליגה א' ל"ליגה הלאומית", שם שלווה אותה עד סוף שנות ה-90. ב-1958 הגיע לישראל אחד מגדולי השחקנים ביבשת בתחילת שנות ה-50, זלייטו צ'ייקובסקי (צ'יק), שהצטרף כמאמן-שחקן להפועל חיפה.
בין השנים 1959–1963 זכתה הפועל פתח תקווה בחמש אליפויות רצופות, שיא שטרם נשבר.
בשנת 1962 עידן הזרים הזמני בכדורגל הישראלי הסתיים כשההתאחדות אסרה על בית"ר תל אביב להחתים שני שחקנים דרום-אמריקנים: אנטוניו בונזי וקרלוס בוסטמנטו.
השניים התגיירו וקיבלו אישור לשחק.
בונזי אף שיחק מחצית בנבחרת הלאומית.
בשנת 1964, לאחר שנים בהן היה פורמט הליגה בן 12 קבוצות, השתנה הפורמט בעקבות החלטת ועדת זאבי על הקפאת הירידות בשל שחיתויות בליגה.
הליגה גדלה ל-15 קבוצות ולאחר עונה ל-16 קבוצות, פורמט שהחזיק מעמד עד 1987. זו הייתה גם הפעם הראשונה שליגה א' הפכה לליגה מחוזית.
בשנים 1966–1968 המשיכו השינויים המבניים בליגה, בשל שחיתויות ואלימות רבה במשחקי הליגה החליטה ההתאחדות לקיים ליגה בת שנתיים, ארבעה סיבובים, 60 משחקים הידועים בתור העונה הכפולה (גם בליגות התחתונות).
בשנת 1964, הפועל רמת-גן גבעתיים קבעה היסטוריה בהיותה הקבוצה הראשונה שזוכה באליפות מיד לאחר עלייתה מהליגה השנייה.
לקראת משחקי הגביע של 1965/1966 הוחלט על שינוי במבנה המשחקים בגביע, כך שבמקום משחקים חוזרים שנערכו אם בהארכה המשחק הסתיים בתיקו, התבצעו לראשונה סדרת דו-קרב בעיטות הכרעה.
לקראת עונת 1969/1970 החליטה ההתאחדות להצהיר כי הכדורגל בישראל הוא מקצועני וכי השחקנים מקבלים שכר על הופעתם בקבוצות.
כמו כן הוחלט לאמץ את שיטת הפרש השערים, במקום שיטת יחס השערים, במקרה של שוויון בנקודות.
בשנת 1971, בעקבות מכירת סדרה של משחקים מצידה של מכבי רמת עמידר, הוקמה ועדת עציוני, שמסקנותיה שינו חלק מהכדורגל הישראלי.
המסקנה הראשית: הקמת מועצת הימורים ממלכתית – הספורטוטו.
באותה שנה חתם שמואל רוזנטל בבורוסיה מנשנגלדבך הגרמנית והפך לכדורגלן הישראלי הראשון בליגה אירופית בכירה.
כמו כן, לראשונה זכתה באליפות קבוצה שאינה מגוש דן – מכבי נתניה תחת שרביטו של דוביד שוייצר וכיכובו של מרדכי שפיגלר.
בשנת 1973, לראשונה מאז 1928 זכתה בתואר קבוצה מעיר הבירה, כאשר הפועל ירושלים הניפה את גביע המדינה.
אחריו הגיעו לעיר הבירה עוד 13 תארים, כולם של בית"ר.
באליפות זכתה קבוצת הכח מכבי רמת גן, בפעם השנייה בתולדותיה.
בשנת 1974 החלו קבוצות ישראליות להשתתף במשחקי גביע האינטרטוטו.
ב-1975 הובילה ועדת הספורט של הכנסת בראשות אהוד אולמרט, יוסי שריד ורובי ריבלין מאבק יחד עם כוכב הפועל חיפה והנבחרת יוחנן וולך נגד השחיתות בכדורגל.
כתוצאה מכך הוחלט להקפיא את הירידות בעקבות מסכת של מכירות משחקים, איומים ואלימות.
בעונה הבאה, באופן חד פעמי, כללה הליגה הלאומית 18 קבוצות.
בשנים 1975 ו-1976 זכתה הפועל באר שבע, הקבוצה הכי דרומית בכדורגל הבכיר בישראל, בשני תוארי אליפות ברציפות תחת המאמן אמציה לבקוביץ'.
באותה שנה, בפעם היחידה בתולדות הליגה הראשונה (נכון למרץ 2016), כבש שחקן אחד שישה שערים במשחק.
היה זה גידי דמתי במשחק מול מכבי רמת עמידר.
באותה שנה ירדה הפועל פתח תקווה לליגה השנייה, לראשונה בהיסטוריה של הליגה, והשאירה את הליגה עם 3 קבוצות שמעולם לא ירדו – מכבי תל אביב, הפועל תל אביב והפועל חיפה.
בשנת 1977 הוקמה ליגה חדשה בישראל, הליגה הארצית, שהפכה לליגה השנייה.
ליגה א' הפכה לשלישית והמשיכה במתכונת הדו-מחוזית.
ב-1979, בפעם הראשונה, עבר שחקן ישראל לליגה האנגלית.
אבי כהן חתם בשורות אלופת אירופה ליברפול, לאחר שעבר ממכבי תל אביב תמורת 200 אלף ליש"ט.
בשנת 1981 הפועל חיפה ירדה ליגה והותירה את הליגה עם שתי קבוצות בלבד שמעולם לא ירדו – הפועל ומכבי תל אביב.
באותה עונה זכתה קבוצת בני יהודה תל אביב בגביע השני שלה, וזאת הייתה הפעם הראשונה בהיסטוריה בישראל שגמר גביע הוכרע בדו-קרב בעיטות עונשין.
בשנת 1982 זכה לראשונה דרור קשטן, לימים המאמן הכי מעוטר בתולדות הכדורגל הישראלי (נכון ל-2016), בתואר, לאחר אליפות סנסציונית להפועל כפר סבא.
בשנת 1983 מכבי נתניה זכתה בצורה מוחצת בתואר האליפות החמישי שלה ב-12 שנה, וזכתה לכינוי "נתניה ועוד 15".
ב-1984 זכתה מכבי חיפה באליפות לראשונה בתולדותיה.
חיפה תפתח סדרה של 12 אליפויות בתוך 27 שנה.
ב-1986, בפעם הראשונה בתולדות הכדורגל הישראלי, הועבר משחק ליגה בשידור חי, משחק העונה במחזור האחרון בו ניצחה הפועל תל אביב את מכבי חיפה 0–1 משער של גילי לנדאו וזכתה באליפות.
בשנת 1987 זכתה בית"ר ירושלים באליפות הראשונה שלה.
בין השנים 1986–1988 עזבו שחקנים בכירים רבים לשחק בבלגיה.
ביניהם נמצא אלי אוחנה, אשר הוביל את פינאליסטית הגביע הבלגי, מכלן, לזכייה סנסציונית בגביע אירופה למחזיקות גביע כשכבש חמישה שערים במפעל ובישל את השער היחיד בגמר מול אייאקס אמסטרדם, בכך הפך לשחקן הישראלי הראשון השותף באופן פעיל בזכייה בגביע אירופאי.
בעונת 1988/1989 נענשו לראשונה קבוצות בהפחתת נקודות על עבירות בתקנון התשלומים.
הנענשת הראשית, הפועל תל אביב, נשרה לראשונה בתולדותיה לליגה הארצית.
מכבי תל אביב נותרה הקבוצה היחידה שמאז היווסדה תמיד שיחקה אך ורק בליגה הבכירה.