tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בעקבות זעמם של שחקנים, ה"טיימס" איפשרו לנחש את המילים הפוגעניות, אך הן לעולם לא יהיו המילה היומית.
למרות המאמצים להימנע ממילים פוגעניות, ב-9 במאי 2022 הייתה המילה היומית fetus ("עובר"), בזמן שהכותרות עסקו בפסק דין מעורר מחלוקת שעסק בהפלות.
המילה נבחרה אקראית באופן ממוחשב, אך יש שתפסו את בחירת המילה כמכוונת, והתעוררה מחלוקת.
ה"טיימס" הבהירו שהבחירה הייתה מקרית, והחליפו את המילה היומית.
מערכון ב"סאטרדיי נייט לייב" תיאר את התקרית כ"חדשות רעות לפסיכופתים שהניחוש הראשון הקבוע שלהם הוא fetus".
באוגוסט 2022 הוסיף ה"טיימס" 1,881 מילים חדשות כאפשרות לניחוש (סה"כ 14,884 ניחושים חוקיים), ובמרץ 2023 נוספו 849 מילות פתרון אפשריות.
באפריל 2022 הוציא ה"טיימס" את "WordleBot", כלי לניתוח משחקי "Wordle".
בנובמבר 2022 מונתה ב"טיימס" עורכת לאחראית על בחירת המילים, שבעבר הייתה שרירותית למדי.
וורדל לא יצר את "Wordle" במטרה ליצור להיט ויראלי; הוא התכוון ליצור משחק פרטי לסביבתו הקרובה.
הועלו מספר השערות לגורמים להצלחה המפתיעה של המשחק:
פשטות: המשחק נגיש, וכל אדם בעל ידע בסיסי באנגלית יכול ללמוד לשחק בו.
רמת קושי: המשחק מאתגר "בדיוק במידה הנכונה".
המשחק גורם לשחקן לחשוב, אך בלי לעייף את השחקן או לדרוש ממנו משאבים קוגניטיביים רבים.
שפה כמנגנון משחק מרכזי: וורדל טוען ש"מה שכיף לגבי "Wordle" זה שאתה יכול לחלץ את המילה בהתבסס על הבנה אינטואטיבית של השפה".
לפי וורדל, שפה היא חלק מהותי בחוויה האנושית, ולכן כאשר משחק מתבסס על שפה, לכל השחקנים תהיה הבנה עמוקה של מנגנון המשחק.
פורמט השיתוף ברשתות החברתיות: ניתן לשתף את מהלך המשחק ברשתות החברתיות.
הפורמט מאפשר לספר את מהלך המשחק הייחודי שהשחקן עבר, בלי לגלות את הפתרון שאליו הגיע.
בנוסף, לפורמט ישנם יתרונות שיווקיים: פורמט השיתוף הדיפולטי אינו מזכיר את שם המשחק (או מכיל קישור), ובכך מעורר את סקרנותם של אנשים שטרם שמעו על המשחק.
כמו כן, הפורמט הוא ויזואלי ובולט, ובעל שפה ויזואלית ייחודית שניתן לאזכר בקלות (למשל בממים אינטרנטיים).
חברתיות וקהילתיות: כל השחקנים מתמודדים כל יום מול אותה חידה.
ניתן לדון בחוויה המשותפת של הפתרון, לשתף תסכולים והצלחות, ולהתייעץ על אסטרטגיות.
הדיון על אודות המשחק היומי מתרחש ברשתות החברתיות ובקבוצות פרטיות (בין חברים או קרובי משפחה).
החיבור החברתי הזה היה חשוב לאנשים במיוחד בתקופת מגפת הקורונה, שבמהלכה המשחק התפרסם.
כבוד לשחקן: המשחק מוגבל לחידה אחת ביום, כך שהמשחק לא יגרום לבזבוז זמן רב לשחקן.
בנוסף, במקור המשחק היה ללא מטרות רווח – ללא פרסומות או איסוף מידע למטרות מכירה.
בניית הרגל: עיצוב המשחק מכווין אנשים ליצירת הרגל – פורמט של חידה אחת ליום, עם מעקב אחר מספר הימים הרצופים שבהם השחקן השלים משחק.
ה"ניו יורק טיימס" לא פגע במשחק לאחר רכישתו: כאשר הודיע על רכישת המשחק, עלו חששות שרכישה על ידי תאגיד כמו ה"טיימס" תהרוס את המשחק, למשל על ידי הצבת חומת תשלום (כמו במשחקים אחרים של ה"טיימס").
חשש זה לא התממש - ה"טיימס" החליט לנסות להשאיר את "Wordle" כמה שיותר דומה למצבו המקורי, ולנסות לנצל אותו כדי למשוך שחקנים חדשים לשאר המשחקים של ה"טיימס" (שכן דורשים תשלום).
על פי רוב, הצלחה במשחק נמדדת על ידי צמצום מספר הניסיונות עד למציאת המילה.
אסטרטגיות עוסקות בבחירת מילים שיחשפו כמה שיותר מידע על המילה הסודית.
לפי דרך הסתכלות נוספת, האסטרטגיה טובה צריכה לצמצם את מרחב האפשרויות לאחר הניחוש.
לפי מספר כתבות על אסטרטגיות מומלצות, הניחושים צריכים לכלול אותיות שכיחות במיקומים שכיחים (למשל STARE), ובין הניחושים הראשונים צריכות להיות כמה שפחות אותיות משותפות (כדי לקבל מידע על כמה שיותר אותיות).
בשיח אודות המשחק, ניתן דגש רב לניחוש הראשון.
כ-28% מהשחקנים משתמשים במילת התחלה קבועה.
שחקנים רבים מתחילים עם מילה שמכילה הרבה תנועות, כמו ADIEU (המילה הפופולרית ביותר).
מילות התחלה פופולריות נוספות כוללות מילים כמו STARE ו-IRATE, שמכילות אותיות בשכיחות גבוהה בשפה האנגלית ובמיקומים נפוצים (יש הרבה מילים בנות 5 אותיות באנגלית שבהן A מופיעה במיקום השלישי ו-E במיקום החמישי).
עם זאת, ישנם סגנונות משחק מגוונים ל-"Wordle", ששמים דגש שונה על אופטימליות הפתרון.
ישנם שחקנים שמעדיפים לשחק בצורה אינטואטיבית או הרפתקנית, ולהימנע מאסטרטגיות מוגדרות.
הפרק עוסק בעיקר בגרסה הרשמית של "Wordle" (באנגלית), אך חלק מהעקרונות ניתנים לתרגום לגרסאות הבין לאומיות.
בנוסף, כל עוד לא צוין אחרת, הפרק עוסק במצב המשחק הרגיל (ולא ב-hard mode).
שחקנים מבינים באופן אינטואטיבי את מאפייני השפה האנגלית.
אנשים יודעים אילו אותיות נפוצות יותר, ואילו אותיות וצלילים יכולים לבוא ביחד.
הבלשן ג'ייסון ריגל הסביר זאת כך: מצב זה שונה לחלוטין ממשחק בו השחקן היה נדרש לנחש רצף אותיות כלשהו, בלי שיש חוקיות לשונית.
דוגמאות לחוקיות של מילים אנגליות בנות 5 אותיות:
שכיחות אותיות - יש יותר מילים עם האות R מאשר עם Q, ולכן עדיף לנחש מילים עם R.
רצפי אותיות נפוצים, כגון: -oise, -ouse, -oice, ו-sh, ch, st.
היררכיית הסונוריות - לרוב, הברה תתחיל מצליל קשה ולא מהדהד (כמו T, B או G), תתקדם לעיצור מעט רך יותר (כמו R, L ו-W), באמצע תגיע לשיא הסונוריות עם תנועה, ואז תסתיים עם צליל קשה.
למשל: PLUMP, SNAKE, לעומת מילים "לא הגיוניות" כמו RBUBL.
מתמטיקאים ומדעני מחשב חקרו אלגוריתמים אופטימליים לפתרון "Wordle".
האלגוריתמים מסוגלים לנחש את המילה הסודית תוך כ-3.4-3.5 ניחושים בממוצע (וכ-3.5-3.7 ניחושים ב-hard mode).
ניחושים ממקסמי מידע (אסטרטגיות מבוססות תורת האינפורמציה)
אינטואטיבית, ניחוש טוב צריך לספק לשחקן כמה שיותר מידע על המילה הסודית.
ניתן לנסח את האסטרטגיה הזאת במדויק באמצעות הענף המתמטי תורת האינפורמציה.
גישה זו נסקרה בכתבי המדע פופולרי "סיינטיפיק אמריקן", "Quanta" וערוץ היוטיוב "3Blue1Brown".
בנוסף נעשה בה שימוש במאמרים אקדמיים ובבוטים אינטרנטיים לפתרון המשחק, כולל ב-"WordleBot" הרשמי של הניו יורק טיימס.
ניתן למדוד את כמות המידע במספר דרכים.
מדד בסיסי יספור את מספר המילים האפשריות לאחר הניחוש.
מדד מתוחכם יותר יתחשב בכך שיש מילים שסביר יותר שייבחרו בתור המילה הסודית (למשל לא סביר שייבחרו מילים איזטוריות או מילים בוטות).
ניתן לשפר את המדד אפילו יותר על ידי התחשבות ביעילות שבה המילה מחלקת את הפתרונות האפשריים לקבוצות שונות: על כל ניחוש יכולים להתקבל מספר דפוסי צבעים כפידבק (למשל ⬛️⬛️⬛️🟩🟨).
ניחוש בעל יותר מידע יחלק את אוסף הפתרונות האפשריים לכמה שיותר קבוצות, שהמילים מתפלגות ביניהן בצורה כמה שיותר אחידה.
להמחשה, אם נניח שנותרו רק עשר מילים אפשריות, עדיף לנחש מילה שהפידבק שאפשרי עליה הוא עשרה דפוסי צבעים שונים (מה שיאפשר לנחש את המילה הנכונה בסיבוב הבא, שכן לכל דפוס מתאימה מילה אחת בלבד), לעומת ניחוש שהפידבק האפשרי עליו הוא שני דפוסי צבעים (מה שככל הנראה ידרוש עוד ניחושים).
מושג האנטרופיה בתורת האינפורמציה מאפשר לחשב את כמות המידע שצפוי לקבל מניחוש.
כדי לחשב את האנטרופיה של ניחוש מסוים, יש לסכום עבור כל דפוס צבעים אפשרי את כמות המידע שתתקבל בהינתן שהדפוס נכון, כפול ההסתברות שדפוס הצבעים הזה יהיה הדפוס הנכון.
האלגוריתם הרשמי של הניו יורקס טיימס: "WordleBot"
באתר הניו יורק טיימס, לאחר שמסיימים משחק "Wordle", ניתן להיכנס לכלי בשם "WordleBot" כדי לנתח את המשחק.
הבוט מדרג את ניחושי השחקן לפי תורת האינפורמציה, מציע ניחושים אופטימליים ומשווה את הניחושים לניחושים של שאר השחקנים.
לאחר כל ניחוש, הבוט מציג את כל המילים שהיו אפשריות לפני הניחוש, מקובצות לפי קבוצות צבעים (למשל ⬛️⬛️⬛️🟩🟨).
הבוט מדרג לפי 2 מדדים עיקריים: כישרון (skill), שמודד את כמות המידע שהניחוש צפוי לספק בממוצע.
המדד השני, מזל (luck), מציין באיזה מידה הניחוש היה בפועל יותר אינפורמטיבי ממה שמצופה בממוצע.
בניסוח אחר ומפושט יותר, מדד הכישרון מודד כמה מילים צפויות להיות לאחר הניחוש, בלי לדעת מה תוצאת הניחוש.
מדד המזל מודד בכמה כמות המילים בפועל הייתה קטנה יותר מהצפי (כאשר יודעים מה תוצאת הניחוש).
הבוט מתחשב בכך שיש מילים שסביר יותר שייבחרו בתור המילה הסודית (למשל, לא ייבחרו מילים איזוטריות או בוטות).
דוגמה למדד הכישרון והמזל: הניחוש הראשון FUZZY יהיה בעל ציון skill נמוך, מאחר שהוא משתמש באותיות נדירות וככל הנראה לא ייתן לשחקן רמזים שיכווינו אותה למילה הסודית.
אך אם במקרה המילה הסודית היא BUZZY, הניחוש יהיה מאוד מועיל כי השחקן ידע שהמילה היא מהצורה _UZZY, ויש רק מעט אפשרויות למילה הסודית.
כלומר, למילה FUZZY תמיד יהיה ציון skill נמוך, ובדרך כלל גם ציון מזל נמוך, אך אם במקרה המילה הסודית "מסתדרת" עם הניחוש, אז יהיה לה ציון מזל גבוה.
לעומת זאת, לניחושים כמו ADIEU או SALET יהיה ציון skill גבוהה, משום שעבור הרבה מילים סודיות הניחושים האלה יספקו מידע משמעותי.
מציאת האסטרטגיה האופטימלית באמצעות חיפוש ממצה
האסטרטגיה המבוססת על תורת המידע אינן מוצאות בוודאות את הניחוש האופטימלי ביותר, אלא רק קירוב שלו.
למשל, אם בכל ניחוש נבחר את המילה שתספק כמה שיותר מידע, ייתכן שבניחוש הבא נאלץ לבחור מבין מאגר מילים שיספקו כמות נמוכה של מידע.
ייתכן שבסך הכל, היה עדיף לנו לנחש מילה פחות אינפורמטיבית כדי שבניחוש הבא מצבנו יהיה עדיף.
כלומר, כדי להוכיח שניחוש הוא אופטימלי, יש לבחון את כל שלבי המשחק.
Bertsimas & Paskov, מתמטיקאים מהמכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), הם החוקרים הראשונים שביצעו חיפוש מקיף בכל עץ המשחק (כלומר, השפעה של כל ניחוש על כל שלבי המשחק).
ב-2022 הם הוכיחו שניתן לפתור את המשחק תוך 3.42 ניחושים בממוצע, עם מילת הפתיחה SALET.
בנוסף, הם הוכיחו שיש צורך לכל היותר ב-5 ניחושים.
המחקר לא התייחס ל-hard mode, אך המתמטיקאי אלכס שלבי הריץ אלגוריתם דומה, ומצא שגם ב-hard mode מילת הפתיחה האופטימלית היא SALET, שבעזרתה ניתן לפתור את המשחק בממוצע ב-3.5 ניחושים.
ב-2023 הניו יורק טיימס הרחיב את רשימת המילים.
אלכס שלבי הריץ מחדש את האלגוריתם שלו, ומצא שמילת הפתיחה האופטימלית השתנה ל-TARSE, שמאפשרת לפתור את המשחק בממוצע ב-3.55 ניחושים במצב המשחק הרגיל, ו-3.68 ניחושים ב-hard mode.
המילה האופטימלית הקודמת, SALET, היא המילה השנייה הכי אופטימלית במצב המשחק הרגיל, אך ב-hard mode כלל לא מובטח שניתן יהיה לנצח את המשחק בעזרתה.
סייג חשוב הוא שהניו יורק טיימס נוטה לבחור פחות במילים החדשות (שנוטות להיות אזוטריות יותר), אך הניתוח של שלבי נותן משקל שווה לכל אחת מהאפשרויות למילה הסודית.
לעומת זאת ה-"WordleBot" מניח שההסתברות שמילה סודית אפשרית אכן תיבחר למילה הסודית תואמת את השכיחות של המילה בשימוש טבעי, ולכן ייתכן של-"WordleBot" יש יתרון על אף שהוא איננו עושה חיפוש ממצה.
יש ספק לגבי הישימות של אלגוריתמי "Wordle" אופטימליים לשיפור ביצועים אנושיים.
"סגנון החשיבה" של האלגוריתמים לרוב כולל סריקה "טיפשה" של מספר גדול של אפשרויות, בצורה שאיננה תואמת כלל את סגנון החשיבה האנושי.
למשל, פתרונות אלגוריתמיים ל-"Wordle" נוטים להשתמש במילים איזוטריות, כגון המילה SALET (מילה ארכאית לסוג של קסדת קרב מהמאה ה-15).
בנוסף, רוב האלגוריתמים יודעים את רשימת הפתרונות האפשריים, שהיא רשימת מילים יחסית שרירותית, ששחקן אנושי לא יכיר.
יש אנשים שחושבים ששימוש במילת פתיחה קבועה, או שינון מהלכים אופטימליים אחרים, הופכת את המשחק לדל וצפוי יותר.
המתמטיקאי מרטין שורט כתב מאמר בעל השם ההיתולי "איך לנצח ב-"Wordle" בחוכמה - או - איך להרוס משחק כיפי באמצעות מתמטיקה".
טרייסי בנט , העורכת של "Wordle", אמרה: "אני אוהבת פתירה אינטואטיבית על פני פתירה אסטרטגית.
אני מרגישה שיש בזה מין קסם, שלא יכול לקרות כאשר פותרים בצורה אסטרטגית".
ביקורת מופנה כלפי העלות החישובית של אלגוריתמים המבצעים חיפוש ממצה.
הרצת האלגוריתמים לוקחת מספר ימים, והגדלת כמות האפשרויות לניחוש, כפי שכבר קרה בעבר, תדרוש העלאה לא פרופורציונלית במשאבי החישוב (בעיית התפוצצות מצבים).
האלגוריתם של החוקרים מ-MIT רץ במשך מספר ימים, על אף שמומש בצורה יעילה.
שלבי מציין שהגדלת מספר המילים הסודיות האפשריות ב-2023, העלתה את כמות המילים רק ב-37% אך דרשה להגביר את כח החישוב "פי לפחות 10".
המימוש של שלבי, שאומנם איננו הכי יעיל, דרש 140 ימי מעבד כדי להוכיח את התוצאות האופטימליות של המשחק במצב המשחק הרגיל, ו-344 ימי מעבד עבור hard mode.
עורכי המשחק משנים מדי פעם את מאגר המילים הניתנות לניחוש ואת מאגר המילים שיכולות להיות הפתרון.
יש להתחשב בזה כאשר משווים ביצועים של אסטרטגיות שונות, שנמדדו עם מאגרי מילים שונים.
+Hard modeאסטרטגיהיוצראפשרויות לניחושאפשרויות למילה הסודיתכמות ניחושים ממוצעתכמות ניחושים מקסימליתניחוש ראשון אופטימליסימוכיןחיפוש בכל עץ המשחקאלכס שלבי12,9722,3153.5086SALETחיפוש בכל עץ המשחקאלכס שלבי14,8853,1583.6826TARSEWordleBot 2.0New York Times4,5003.5במקרים נדירים דורש יותר מ-6 ניחושיםLEAST
יש מספר גרסאות Wordle בעברית, אך הן משתמשות במאגרי מילים שונים.
בנוסף, הגרסה העברית נחקרה פחות מהגרסה האנגלית.
נסקור את ההמלצות של אלגוריתמים שונים למילת הפתיחה (אך יש לזכור שניתוחים שונים התבססו על מאגרי מילים שונים): לפי "בוט מילה", בוט מבוסס תורת האינפורמציה, מילת הפתיחה האופטימלית היא "".
לאחר ניחוש מילה זו, תוחלת מספר המילים הנותרות היא 200.3 מילים (מתוך כ-104,000 מילים פוטנציאליות).
בניתוח אחר, מבוסס שכיחות אותיות (ובעל מספר הנחות נוספות), זכתה מילת הפתיחה "".
פותחו מאות משחקים בהשראת "Wordle".
חלק ממשחקים אלו מאוד דומים ל-"Wordle" המקורי, ואילו אחרים בעלי קשר רופף בלבד.
פותחו משחקים ששומרים על החוקים המקוריים של "Wordle", אך משתמשים במספר אותיות שונה, שפה שונה, אוצר מילים שונה או שאינם מגבילים את מספר המשחקים ביום.
ישנן גרסאות שאוצר המילים שלהם שונה, למשל מילים קלות או קשות במיוחד; או אוצר מילים בעל תמה מסוימת, כמו נושאי ספורט, יהדות ("Jewdle"), תרבות פופולרית או סלנג של קהילה מסוימת (למשל סלנג אוסטרלי או להט"בי).
בווריאציה נפוצה נוספת השחקן נדרש לנחש מספר מילים סודיות, כאשר כל ניחוש מספק רמז עבור כל מילה בנפרד או שיש חפיפה מסוימת בין המילים (למשל אם הן פרוסות בתפזורת).
כמו כן, פותחו מספר משחקי רשת שאפשרו למספר שחקנים להתחרות זה בזה.
ב-2022 הוציאו הסברו והניו יורק טיימס משחק קופסה בשם "Wordle: The Party Game".
המשחק תואר כ"תרגום ישיר של החוויה הדיגיטלית" למשחק קופסה ל-2 עד 4 שחקנים.
הסופר פיתח את "Absurdle", "גרסה מרושעת" של "Wordle".
ב-"Absurdle" לא נבחרת מילה סודית מראש, אלא היא משתנה לאורך המשחק כך שהשחקן יקבל כמה שפחות רמזים (למשל אם השחקן יתחיל מהמילה PRUNE, הפתרון בהכרח יהיה מילה שלא מכילה אף אחת מאותיות אלו).
ב-"Anti-Wordle" השחקן נדרש לנחש את המילה הסודית בכמה שיותר ניחושים.
ב-"Semantle" השחקן נדרש לנחש מילה סודית, כאשר על כל ניחוש מתקבל ציון קירבה סמנטית, כלומר מידת הדמיון בין משמעות המילים.
"סמנטעל", גרסה של המשחק בעברית, זכתה לפופולרית.
בעקבות הגרסה בעברית נוצרה גרסת ארכיון בעברית, המאפשרת לשחק בכל חידות העבר מהמשחק המקורי, שנקראת "סמנטעל פלוס".
"Redactle" הוא משחק בו מוצג לשחקן ערך ויקיפדי שרוב המילים בו צונזרו, והשחקן צריך לנחש את המילים.
נוצרו גרסאות של "Wordle" בכ-150 שפות שונות.
חלק מהגרסאות בשפות אחרות הצליחו גם הן, כמו הגרסה הפורטוגזית שבפברואר 2022 היו לה 400,000 משתמשים.
פותחו גרסאות בעברית בהארץ ו-ynet, וגם גרסאות ביידיש ולאדינו.
מלבד שפות שנמצאות בשימוש רחב, פותחו גרסאות גם לשפות העתיקות לטינית, יוונית עתיקה, אכדית ונורדית עתיקה; לשפות הבדיוניות קלינגונית, קווניה ונא'בית; ולשפות המתוכננות אספרנטו, טוקי פונה, אינטרלינגואה ולוז'באן.
ישנה גם גרסה באלפבית פונטי בין-לאומי ובשפת הסימנים האמריקאית.
ישנן שפות בעלות מאפיינים שונים מאנגלית, אשר עלולים לדרוש התאמות בפורמט המשחק.
בשפות מסוימות ישנן שילובי אותיות כל כך נפוצים, עד שהם נחשבים לאות אחת בגרסאות מסוימות של "Wordle", כמו "וי" ו-"יי" ביידיש.
באורדו מילה בת ארבעה אותיות יכולה להכיל אותה כמות מידע פונטי כמו מילה אנגלית בת שבע אותיות, ולכן "Urdle" (גרסת "Wordle" באורדו) משתמשת במילים בנות ארבע אותיות ומאפשרת מספר ניחושים גדול יותר.
טמילית משתמשת בכתב הברות, ולכן משחקי "Wordle" בטמילית דורשים לרוב מספר דו ספרתי של ניסיונות.
גרסה פופולרית בסינית (שפה לוגוגרפית בעלת אלפי אותיות) מבקשת מהשחקן לנחש תעתיק של , ביטויים בני ארבעה אותיות.
חלק קטן מהגרסאות בשפות אחרות פותחו ממניע אידאולוגי.
כך למשל הגרסה בשפת Gitxsan , שפה של עמים ילידים בקנדה, נוצרה כחלק מהמאמץ להחיות את השפה ולכפר על עוולות הקולוניאליזם.
הגרסה בשפת האורייה פותחה כדי לעזור לשמור על זהות לאומית.
פותחו מגוון וריאציות על "Wordle" שאינן מתבססות על טקסט:
ניחוש מדינה: למשל על סמך צורת הגבולות שלה, מרחקה ממדינות אחרות, דגלה, או נתוני הסחר שלה.
ניחוש שיר: בווריאציה מוזיקלית פופולרית השחקן צריך לנחש שיר לפי השניות הראשונות שלו (למשל המשחק "Heardle").
ב-2022 ספוטיפיי קנתה את "Heardle", אך הפסיקה את פעילותו לאחר מספר חודשים.
וריאציה מוזיקלית פופולרית נוספת היא "Bandle", בו צריך לנחש שיר על סמך כמה שפחות כלי נגינה (לאחר כל ניחוש מתווסף כלי נגינה חדש).
חידות מתמטיות: "Nerdle", משחק בו צריך לנחש שוויונות אלגבריים, השיג מעל למיליון שחקנים תוך מספר שבועות.
בגרסה מתמטית אחרת של "Wordle", הנקראת "Primel", צריך לנחש מספר ראשוני.
חידות שחמט: שילוב של חידות שחמט עם מנגנון הרמזים של "Wordle" - פידבק ירוק עבור ניחוש נכון, פידבק צהוב עבור ניחוש קרוב.
ציור: הגלריה הלאומית לאמנות (של וושינגטון) פיתחה את "Artle", משחק שבו מוצגת מדי יממה יצירת אמנות חדשה, שאת שם היוצר/ת שלה יש לנחש בארבעה ניחושים.
ניחוש סרטים: לפי פריימים בודדים, חלקים מתקציר העלילה, פוסטר או הרצה סופר-מהירה של הסרט.
"Wonderland" (בעברית: "ארץ הפלאות") הוא סינגל של הזמרת האמריקאית ממוצא דרום קוריאני, אלכסה.
השיר נכתב על ידי אלבין נורדקוויסט, אנדראס קרלסון, בקו בום, אלן ברג ומואה קרלבקר, והופק על ידי אלבין נורדקוויסט.
השיר יצג את מדינה אוקלהומה, וזכה בתואר "השיר המקורי של השנה" בתחרות הזמר האמריקאית, לאחר שקיבל 710 נקודות.
נכון ליולי 2025, השיר הושמע למעלה מ-21 מיליון פעמים בספוטיפיי, ו-16 מיליון פעמים ביוטיוב.
שנה פרס קטגוריהתוצאה 2022תחרות הזמר האמריקאית השיר המקורי של השנה
Wonder of the Seas (בעברית: פלא הימים) אוניית תענוגות מסדרת אואזיס המופעלת על ידי רויאל קאריביאן אינטרנשיונל.
בנייתה הושלמה ב-2022 במספנת שנטייה דה לאטלנטיק (Chantiers de l'Atlantique) בסן-נאזר, צרפת.
היא החמישית בסדרת Oasis של חברה.
נפח האונייה הוא 236,857GT, ובכך היא ספינת התענוגות הגדולה בעולם ביחידות אלה (GT – Gross Tonnage הן יחידות שמבטאות את שטח החללים סגורים באונייה).
היא לקחה תואר זה מהספינה האחות Symphony of the Seas, גם היא בבעלות רויאל קאריביאן.
אורכה 362 מטרים, ונפחה הפנימי 236,857GT על פני 18 סיפונים.
ספינה זו מאכלסת 5,734 נוסעים בתפוסה כפולה עד לתפוסה מרבית של 6,988 נוסעים, וכן 2,300 אנשי צוות.
ישנם 16 סיפונים לשימוש האורחים, 20 מסעדות, 4 בריכות ו-2,867 תאים.
ב-Wonder of the Seas יש שמונה "שכונות" שונות, כולל שכונת סוויטות.
המתקנים כוללים פארק מים לילדים, מגרש משחקים לילדים, מגרש כדורסל בגודל מלא, משטח החלקה על הקרח, סימולטור גלישה, "אומגה" מגובה של עשרה סיפונים, תיאטרון עם 1400 מושבים, תיאטרון מים חיצוני בגובה של כתשעה מטרים, ושני קירות טיפוס סלעים בגובה של כ-13 מטרים.
כמו בכל הספינות מסוג Oasis, אחד המאפיינים המיוחדים על הסיפון הוא הסנטרל פארק, שכולל יותר מ-10,000 צמחים.
Wonder of the Seas מונעת על-ידי שש ערכות דיזל ימיות, שכל אחת מהן מורכבת משלושה מנועי Wärtsilä 16V46D עם 16 צילינדרים ושלושה מנועי Wärtsilä 12V46D עם 12 צילינדרים.
לספינה שלושה מנועי אזיפוד ראשיים של 20,000 קילוואט, שהם מנועי דחף חשמליים.
מנועים אלו מותקנים מתחת לירכתיים של הספינה ובכל אחד מהם מדחפים (פרופלו) ברוחב של כשישה מטרים.
בנוסף לשלושת המנועים הראשיים, ישנם ארבעה מדחפי חרטום המשמשים לעגינה, עם הספק של 5,500 קילוואט כל אחד.
ב-25 במאי 2016, קבוצת רויאל קריביאן חתמה על מזכר הבנות עם STX France (כיום שנטייה דה לאטלנטיק) עבור ספינה חמישית מסוג Oasis להשקה באביב 2021. הפלדה הראשונה לספינה החדשה נחתכה במספנת סן-נאזר באפריל 2019, והשדרית הראשונה הותקנה ב-9 במאי 2019.
באוגוסט 2020, עקב מגפת הקורונה, הודיעה רויאל קריביאן כי מסירת הספינה תתעכב עד 2022.
באפריל 2021, רויאל קריביאן החלה לקבל הזמנות לשיט בספינה, לעונת הפתיחה ב-2022, מהנמלים בשאנגחאי ובהונג קונג.
עם זאת, בספטמבר באותה בשנה, רויאל קריביאן הודיעה שהספינה תצא במקום זאת, ולראשונה, בפורט אוורגליידס לשיט בקאריביים.
לאחר מכן, בקיץ, תעבור לים התיכון, ותצא מברצלונה ורומא.
בדצמבר הודיעה רויאל קריביאן כי הספינה תעגון בנמל הבית בפורט קנוורל בפלורידה בנובמבר 2022.
ב-29 באוקטובר 2021 קיבלה רויאל קאריביאן את הספינה ל"מסירה טכנית", ובשבוע שלאחר מכן היא הפליגה בכוחות עצמה מסנט-נזייר למבדוק היבש של "Naval de Marseille" בנמל מרסיי-פוס לצורך סיום העבודות עליה.
ב-27 בינואר 2022, נמסרה הספינה לרויאל קריביאן.
היא הגיעה לאמריקה בפברואר 2022, והחלה את מסע הבכורה שלה ב-4 במרץ 2022 מחוץ לפורט אוורגליידס.
Wonder: The World Tour היה סיבוב ההופעות החמישי של הזמר והיוצר הקנדי שון מנדס, לקידום אלבום האולפן הרביעי שלו Wonder.
ההופעות, בחסות דיסני+, התחילו בפורטלנד, ארצות הברית ב-27 ביוני 2022. סיבוב ההופעות התחיל בארצות הברית ובקנדה ביוני 2022 והיה צפוי להסתיים באוגוסט 2023.
ב-12 במאי 2022, הוכרז כי מותג ההלבשה טומי הילפיגר יתרום מיליון דולר לסיבוב ההופעות כחלק משיתוף הפעולה למען קיימות של מנדס עם המותג על מנת למתן ולקזז חלק מההשפעה הסביבתית של הסיור.
ב-27 ביולי 2022, לאחר שדחה במקור שלושה שבועות של הופעות, הודיע מנדס ששאר סיבוב ההופעות בוטל עקב מצבו הנפשי.
מנדס החל לקדם את יציאתו של אלבום אולפן רביעי בסתיו 2020, כשתאריך היציאה הוכרז ב-4 בדצמבר 2020. מנדס הכריז ב-20 בספטמבר 2021 שהוא יצא לסיבוב הופעות ב-2022 באירופה וצפון אמריקה.
תאריכי ההופעות הוכרזו ב-23 בספטמבר 2021, כשהכרטיסים החלו להימכר שבוע לאחר מכן.
ב-6 בדצמבר 2021, מנדס הכריז על מופעים נוספים באירופה, בעוד שצפון אמריקה קיבלה מופעים נוספים.
ב-28 בינואר 2022, מנדס הודיע כי כל המופעים האירופיים המיועדים לשנת 2022 יעוכבו ל-2023 עקב מגפת הקורונה.
ב-4 באפריל 2022, מנדס הכריז על מופעים נוספים בצפון אמריקה.
רשימה זו מייצגת את המופע ב-27 ביוני 2022 בפורטלנד.
זה לא מייצג את כל המופעים לאורך סיבוב ההופעות.
"Message in a Bottle" (גרסת כיסוי להפוליס)
במופע בסקרמנטו, נוסף השיר "Never Be Alone" למופע.
תאריךעירמדינהאולםמופע פתיחהתפוסהרווח27 ביוני 2022פורטלנדארצות הבריתמודה סנטרדרמוט קנדי——28 ביוני 2022סיאטלקליימט פלדג' ארנה——30 ביוני 2022סקרמנטוגולדן ואן סנטר——2 ביולי 2022ונקוברקנדהרוג'רס ארנה——4 ביולי 2022קלגריסקוטיהבנק סאדלדום——5 ביולי 2022אדמונטוןרוג'רס פלייס——7 ביולי 2022ויניפגקנדה לייף סנטר——
קפיטל וואן ארנה 29 ביולי 2022 אונקסווילארנה מוהגן סאן31 ביולי 2022טורונטוקנדהסקוטיה-בנק ארנה2 באוגוסט 20225 באוגוסט 2022בוסטוןארצות הבריתTD גארדן6 באוגוסט 202212 באוגוסט 2022לואיווילKFC יאם!
סנטר15 באוגוסט 2022מונטריאולקנדהסנטר בל16 באוגוסט 202219 באוגוסט 2022ברוקליןארצות הבריתברקליס סנטר20 באוגוסט 20227 בספטמבר 2022גלנדיילגילה ריבר ארנה9 בספטמבר 2022לוס אנג'לסקריפטו.
ווקוד היא חברה קטרית המפיצה ומוכרת אספלט, גז ונפט מזוקק.
מטה החברה הראשי נמצא בעיר דוחה, קטר, מלבדו מפעילה החברה כ-112 תחנות דלק, מרכזים להחלפת צמיגים וחנויות נוחות ברחבי קטר.
חברת ווקוד נסחרת בבורסה לניירות ערך של קטר תחת סימן המסחר QE:QFLS.
החברה הוקמה בשנת 2002 בעקבות צו-אמירי וקיבלה את נכסיה מחברת קטר אנרג'י (Qatar Energy).
בשנת 2003, החלה ווקוד להיסחר בבורסה לניירות ערך של קטר תחת השם QFLS.
בסוף שנת 2003, החלה החברה להפעיל מרכזים לבדיקת רכבים תחת השם פאהס (Fahes).
בשנת 2006, פתחה החברה כ-30 חנויות נוחות בשם סידרה (Sidra).
בשנת 2014, חתמה על הסכם עם הרשות לעבודות ציבוריות לייבוא 130 אלף טון אספלט.
"Work It Out" הוא סינגל הבכורה של הזמרת-יוצרת האמריקאית ביונסה כאמנית סולו.
את השיר הוציאה לאור ב-11 ביוני 2002 חברת התקליטים קולומביה רקורדס, והוא נכלל כרצועה הראשונה בפסקול הסרט "אוסטין פאוורס - גולדממבר", בו היא מגלמת את דמותה של פוקסי קלאופטרה.
מאוחר יותר נכלל במספר מהדורות בין־לאומיות של אלבום הבכורה שלה, Dangerously in Love (2003).
יחד עם פארל ויליאמס וצ'אג הוגו חיברה ביונסה את מילות השיר, שמאופיין בצלילי R&B, פאנק ופוסט-דיסקו.
רבים מהמבקרים שיבחו את הפקת השיר, ושמו דגש על סגנון הרטרו המיוחד שלו.
הוא רשם את אבן הדרך הראשונה של ביונסה כאמנית סולו, לאחר פירוק להקת הדסטיניז צ'יילד.
בטקס פרסי Black Reel 2003 קיבל מועמדות לפרסי השיר המקורי והשיר המעובד הטוב ביותר.
במצעד הבילבורד הוט 100 לא זכה להצלחה גבוהה, אולם הוא דורג בעשרת השירים הפותחים במצעדי פזמונים נוספים שמפיץ המגזין.
הווידאו קליפ לשיר צולם ובוים על ידי מתיו רולסטון, והציג את ביונסה כפוקסי קלאופטרה מהסרט.
הוא קיבל מועמדות לפרס וידאו קליפ יפני עבור הסרטון הטוב ביותר".
"Work It Out" זכה למספר הפקות פארודיה, וסוקר במספר תוכניות טלוויזיה בשידור חי, כולל אמריקן איידול.
מאז יציאתו מבוצע השיר במספר קונצרטים וסיבובי הופעות של ביונסה.
בסרט "אוסטין פאוורס - גולדממבר" מגלמת ביונסה את דמותה של פוקסי קלאופטרה, הגיבורה הנשית שמופיעה לצד הדמות הראשית, אוסטין פאוורס, אותה מגלם שחקן הקולנוע הקנדי מייק מאיירס.
קלאופטרה היא דמות פארודית בסרטי בלאקספלויטיישן, כמו "פוקסי בראון".
סגנון הלבוש ותספרות האפרו שלה שאובות מהמראה המקובל של תקופת הדיסקו בשנות ה-70. בהשראת דמותה, אימצה ביונסה בשיר את הפרסונה שלה.
היא מבצעת את מילותיו בצורה מהירה וקולנית בהתאם לאופיה של קלאפוטרה.
"Work It Out" נכתב על ידי ביונסה, פארל ויליאמס וצ'אד הוגו, ופורסם לראשונה ב-23 במאי 2002 דרך אמריקה און ליין.
הסינגל השני היה "Boys" של בריטני ספירס.
"Work It Out" יצא לאור באופן רשמי תחת חברת התקליטים קולומביה רקורדס ב-11 ביוני.
תחילה נועד להיות הסינגל המוביל של אלבום הבכורה של ביונסה, Dangerously in Love, אולם לבסוף הוחלף ב-"Crazy in Love" ונכלל במהדורות דלוקס שונות של האלבום.
"Work It Out" הוא שיר R&B המשלב את סוגת הנשמה עם הפאנק בעל מקצב בינוני של 84 פעימות לדקה.
לרבים ממאזיניו הזכיר את המוזיקה המקובלת בשנות ה-60 וה-70. קרייג סימור מ-Entertainment Weekly תיאר את מנגינתו כ"מקצב רטרו נוסטלגי".
רוב פיצפטריק מ-NME טען כי הוצאת השיר היא ניסיון לשחזר קלאסיקות ישנות של לין אנדרסון וג'יימס בראון.
ניק דוארדן ממגזין Spin וג'ון מולבי מ-New Musical Express הצביעו כי הנפטונז העניקו בשיר מספר מחוות לבראון.
תוך התייחסות לעובדה כי ב-"Work It Out" באים לידי ביטוי מספר רב של סגנונות מוזיקליים תיאר סאל צ'ינקוומני מ-Slant את ביונסה כטינה טרנר החדשה.
בנוסף, נטוו מספר קווי דמיון בינה לבין אריתה פרנקלין, על סגנון השירה של שתיהן.
"Work It Out" זכה לשבחים ממבקרי המוזיקה, שרובם ציינו את ז'אנר הפאנק שעליו הוא נסוב.
בביקורת מלאה על פסקול הסרט כתב ג'וש טיראנגיאל מ-Entertainment Weekly כי כל שיריו היו בלתי ניתנים לשמיעה.
עם זאת, קרייג סימור מאותו מגזין העניק לשיר ציון A-.
מארק אנתוני ניל מ-PopMatters טען כי הצלחתה של ביונסה גדולה בהרבה מאלו של חברותיה לדסטיניז צ'יילד, מישל ויליאמס וקלי רולנד.
סטפן טומס ארלוויין מ-"AllMusic" תיאר את "Work It Out" כאתנחתא קומית בפסקול, שטובה הרבה יותר מאלבום האחרון של הדסטיניז צ'יילד, Survivor.
לעומתו מגזין Vibe קבע שהוצאת הסינגל רשמה תוצאה שלא עמדה בציפיות הגדולות מביונסה.
Contactmusic תיאר את הרצועה כגולת הכותרת של הפסקול, ורוב בוס מוולמארט ציין לטובה את החן הטבעי של הזמרת, לאחר שצפה בה הן בווידאו קליפ והן בסרט הקולנועי.
אולם הוא סבר כי היא צריכה להתמקד יותר בשירה ולא במשחק.
רוב פיצפטריק מ-New Musical Express שיבח את השילוב ה"מעולה", לטענתו, בין הפאנק לז'אנרים אחרים.
ג'ון מולווי, שכתב עבור אותו מגזין, הכתיר את "Work It Out" כשיר הטוב ביותר של ביונסה מאז "Say My Name".
Spin כלל את השיר בשתי רצועות שונות, "שירים שאתה צריך להאזין" (מקום חמישי) ו"שירים של ביונסה על פי דירוג".
Vibe הכניס את השיר לרצועות הנשמעות ביותר של צוות הכותבים שלה.
יאנסי סטריקלר מ-Flak Magazine הצביעה על נקודות דמיון בין ביונסה לפאם גריר.
לאחר יציאת השיר בשנת 2002 ביצעה ביונסה אותו במספר טקסי פרסי מוזיקה שונים.
הוא קיבל מועמדות לזכייה בקטגוריית "השיר המקורי או המעובד הטוב ביותר" בפרסי Black Reel.
להקת ויטמין סטרינג קווארטט מלוס אנג'לס הקליטה גרסת כיסוי לשיר, שנכללה באלבום המחווה שלה לביונסה, The String Quartet Tribute to Beyoncé (2003).
בדומה לשאר רצועותיה גם בגרסה זו השתמשה הלהקה ביותר ארבעה כלי נגינה שונים.
טים סנטרה מ-AllMusic כינתה זאת כ"מחווה סימפונית לביונסה".
בעונה החמישית של "אמריקן איידול" ביצעה פאריס אנאיס בנט את "Work It Out", כמענה למשימה היומית של התחרות: "להופיע עם שיר משש השנים האחרונות".
היא עברה לשלב הבא, ופאנל השופטים אף טען פה מלא כי מדובר בביצוע הטוב ביותר של המתמודדת מתחילת דרכה בעונה.
"Work It Out" נכשל בניסיון להיכנס למצעד הבילבורד הוט 100 ולמצעד שירי ה-R&B/היפ הופ.
עם זאת, הוא דורג במקום הרביעי במצעד השירים מתחת לשירי ה-R&B/היפ הופ.
בנוסף, הגיע לפסגת מצעד שירי הדאנס קלאב של הבילבורד, וזכה להצלחה מתונה ברחבי יבשת אירופה.
ב-27 ביולי 2002 הופיע לראשונה במצעד הסינגלים הבריטי במקום השביעי, שם שהה אחד־עשר שבועות רצופים.
הוא הגיע בשיאו למקום השלישי, ה-12 וה-14 בנורווגיה, באירלנד ובדנמרק בהתאמה.
במצעד הסינגלים של ניו זילנד הגיע למקום ה-36, ובאוסטרליה דורג במשך שבועיים רצופים במקום ה-23.
הווידאו קליפ של השיר בוים על ידי מתיו רולסטון, וצולם בניו יורק בתחילת יוני 2002. לפני שיצא במלואו ב-17 ביוני פורסמו קטעים מאחורי הקלעים של הפקתו ב-7 ביוני.
הוא מציג את ביונסה שרה את מילותיו של "Work It Out" כמאחוריה עומד ג'רמי אלכסיס ומנגן על גיטרת הבס שלו.
התפאורה שאובה מהסגנון המקובל של שנות ה-70, ובהתאמה גם בגדיה של הזמרת.
על הקונספט של הסרטון אמרה: .
הבמאי ציין כי ההשארה לסגנון המיוחד נלקחה מתוכניות, כמו "המופע של סוני ושר".
הקליפ מתחיל כשביונסה (בדמותה של פוקסי קלאופטרה) נועדת עם פארווס באולם קולנוע, המציג את כתוביות ההתחלה של הסרט "אוסטין פאוורס - גולדממבר".
כשהוא מתחיל עולה הזמרת לבמה, ומבצת את השיר יחד עם להקה אינסטרומנטלית.
במרוצת הסרטון מתחילה לשיר את הבית שלה לתוך מיקרופון מנוצנץ ששמה כתוב עליו.
התפאורה הכללית צבעונית ומלאת ברק, וסצנות נבחרות מתוך הסרט מוצגות לאורך הסרטון.
בבית השני מופיעה ביונסה בתוך קובייה עם כדורי דיסקו התלויים מהתקרה ומהקירות.
הווידאו מסתיים בריקוד ובהדרן של קהל האולם בסיום הקרנת הסרט.
סינתיה פוקס מ-PopMatters ציינה לטובה על השימוש בגופה של ביונסה כמוטיב פמיניסטי מתוך הווידאו קליפ.
היא שיבחה את יכולותיה הטובות של ביונסה בסצנת ההולה הופ, וטענה כי הכללתה בקליפ גורמת לצופיו תחושת סחרור מדהימה.
תמר אניתי מ-MTV האמינה כי התסרוקת של ביונסה מגוחכת, מרוטשת והדוקה מדי.
הקליפ קיבל מועמדות לזכייה בקטגוריית "הקליפ הטוב ביותר בסרט" בטקס פרסי הווידאו קליפ של MTV יפן בשנת 2003. אולם ידו לא הייתה על העליונה, ומי שקטף את הזכייה במקום הראשון היה אמינם עם השיר "Lose Yourself" מתוך פסקול הסרט "8 מייל".
החל מצאתו ביצעה ביונסה את "Work It Out" במספר הזדמנויות.
הוא נכלל ברשימת השירים של סיבוב ההופעות הראשון שלה, "Dangerously in Love", והביצוע ב אף נכלל באלבום ההופעה Live at Wembley.
ברצף ההופעות הראשון שלה, "I Am...
זה הוקלט ויצא לאור מאוחר יותר ב-23 בנובמבר 2009 באלבום ההופעה I Am...
במהלך סיבוב ההופעות "I Am...
ביונסה ביצעה את השיר פעמים רבות בטלוויזיה.
הביצוע הראשון בפלטפורמה זו הוקלט בערב הסילבסטר בחוף ניקי שבסן ברתלמי.
גם בתוכניות אירוח כמו Rove ו-Top of the Pops.
בביקורת על ביצועי הקונצרטים של "Work It Out" כתבה מימי ואלדס מ-Vibe כי ביונסה לא מפסיקה להזיז את גופה לרגע בעת ההופעה.
מקוםתאריםמכירות אוסטרליה (ARIA) זהב 35,000 נורווגיה (IFPI Norway) זהב 5,000
"Words" הוא שיר של הדי ג'יי והמפיק המוזיקלי השוודי, אלסו, בשיתוף פעולה עם הזמרת השוודית, זארה לארסון, שיצא, על ידי חברות התקליטים 10:22PM ו-Astralwerks, ב-22 באפריל 2022. השיר נכתב ידי אלסו, זארה לארסון, קרן פול ובקי היל, והופק על ידי אלסו.
נכון למאי 2023, השיר הושמע למעלה מ-229 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-30 מיליון פעמים ביוטיוב.
אזורתוארמכירותבלגיה (BEA)זהב20,000פולין (ZPAV)פלטינה50,000הממלכה המאוחדת (BPI)כסף200,000
+תאריכי פרסום ופורמטים של "Words" אזורתאריךפורמטגרסהחברת תקליטיםהערותעולמי 22 באפריל 2022הורדת מוזיקה, הזרמת מוזיקהמקורית10:22PM ו-Astralwerks 27 במאי 2022גרסת VIP של אלסו19 באוגוסט 2022גרסת מג'סטיק
"Wonderful Christmastime" הוא שיר חג המולד של המוזיקאי הבריטי פול מקרטני.
הוא הוקלט במהלך הסשנים לאלבום הסולו שלו McCartney II, ויצא בנובמבר 1979 בעקבות אלבומם האחרון של פול מקרטני וכנפיים Back to the Egg מוקדם יותר באותה שנה.
זה היה סינגל הסולו הראשון של מקרטני מזה למעלה משמונה שנים מאז "Eat at Home" מ-1971. "Wonderful Christmastime" נכנס לעשירייה הראשונה באוסטריה, גרמניה, אירלנד, לטביה, הולנד ובריטניה, כמו גם ל-20 הראשונים בקנדה, סלובקיה, שוודיה ושווייץ.
למרות שנחשב לאחת מיצירותיו החלשות של מקרטני על ידי כמה מבקרי מוזיקה, זהו שיר פופולרי במהלך חג המולד וזכה לגרסאות כיסוי לאורך השנים על ידי אמנים רבים.
"Wonderful Christmastime" נוסף כרצועת בונוס במהדורה המחודשת של Back to the Egg מ-1993 ובמהדורה המחודשת של McCartney II מ-2011. גרסה ארוכה יותר, לא ערוכה, נכללה גם היא במהדורת הדלוקס.
השיר גם עבר מיקס בצליל סראונד 5.1 כדי להיכלל ב-DVD של The McCartney Years מ-2007.
מקרטני כתב את השיר ב-B מז'ור, והקליט אותו לגמרי לבדו במהלך הסשנים לפרויקט הסולו שלו, McCartney II.
למרות שחברי להקת כנפיים אינם מופיעים בהקלטה, הם כן מופיעים בקליפ לקידום השיר, שצולם בפונדק פאונטיין באשורסט, מערב סאסקס.
הוא כולל גם קטעים שצולמו בתיאטרון ההיפודרום באיסטבורן, שם ערך מקרטני חזרות על סיבוב ההופעות שלו בבריטניה בשנת 1979. הלהקה ביצעה את השיר במהלך סיבוב ההופעות שלה בבריטניה בשנת 1979.
בארצות הברית, "Wonderful Christmastime" הופיע לראשונה במצעד המוזיקה של מגזין בילבורד בדצמבר 1984, כאשר הגיע למקום ה-10 במשך שבועיים רצופים במצעד סינגלי חג המולד המיוחד של המגזין.
הופעתו הבאה במצעד המוזיקה של בילבורד הייתה בשבוע שהסתיים ב-6 בינואר 1996, כאשר השיר הופיע לראשונה והגיע למקום ה-29 במצעד השירים העכשוויים למבוגרים של המגזין.
"Wonderful Christmastime" הופיע לבסוף לראשונה במצעד בילבורד הוט 100 בדצמבר 2018, במקום ה-47. השיר הגיע למקום ה-26 בשבוע שהסתיים ב-6 בינואר 2024.
"Wonderful Christmastime" ממשיך לקבל השמעות חגיגיות משמעותיות, אם כי כמה מבקרי מוזיקה מחשיבים אותו כאחת מיצירותיו הבינוניות של מקרטני.
סופר הביטלס רוברט רודריגז כתב על "Wonderful Christmastime": "תאהבו את זה או תשנאו את זה, מעטים השירים ביצירתו של מקרטני שעוררו תגובות חזקות כל כך".
כולל תמלוגים מגרסאות כיסוי, הוערך ב-2010 כי מקרטני מרוויח כ-400,000 דולר בשנה מהשיר הזה, מה שמעמיד את רווחיו המצטברים על יותר מ-15 מיליון דולר.
פול מקרטני - שירה, קלידים, סינתיסייזר, גיטרות, בס, תופים, כלי הקשה, פעמוני מזחלת, הפקה
"Wonderful Tonight" היא בלדה מ-1977 שנכתבה על ידי אריק קלפטון.
השיר נכלל באלבומו של קלפטון, "Slowhand", שהיה לאלבום הפופולרי ביותר שלו.
זהו גם השיר הפופולרי ביותר של קלפטון בפלטפורמת "ספוטיפיי", עם למעלה מחצי מיליארד הזרמות.
הבלדה נחשבת לשיר אהבה קלאסי, המשקף את הפשטות והיופי שבחוויות היום-יום.
קלפטון כתב את השיר כשניגן על גיטרת המרטין D-28 שלו, בעת שחיכה לזוגתו, פאטי בויד, כשהתכוננה לצאת עמו למסיבת ה"באדי הולי" השנתית של פול ולינדה מקרטני.
במהלך כל השיר, קלפטון בעצם מזרז את בויד לסיים כבר להתארגן כדי שהם יוכלו לצאת לאירוע.
בויד סיפרה מאוחר יותר כי באותו ערב הייתה בפאניקה בשל עיסוקיה במראה החיצוני – השיער, האיפור והבגדים – וכאשר ירדה לבסוף, ציפתה לקיתונות כעס, אולם קלפטון הפתיע ואמר לה: "תקשיבי לזה".
הסתבר כי בזמן שהתארגנה, חיבר עבורה את השיר.
פטי בויד הייתה בעבר אשתו של ג'ורג' הריסון, והיוותה השראה לשיר Layla שכתב קלפטון, בו ביטא את אהבתו אליה עוד בעת היותה נשואה להריסון.
למרות המורכבות הרגשית, שמרו הריסון וקלפטון על יחסי ידידות קרובים.
כאשר נישאו קלפטון ובויד בשנת 1979, הריסון אף השתתף באירוע וניגן בחתונה.
למחרת, במהלך הופעה של קלפטון בטוסון, אריזונה, הזמין את רעייתו הטרייה לבמה וביצע את Wonderful Tonight בפניה ובפני הקהל.
אולם הנישואין לא החזיקו מעמד והזוג התגרש בשנת 1988, אך השיר הפך לאחד מלהיטיו הגדולים של קלפטון.
ספרה האוטוביוגרפי של בויד נקרא "Wonderful Tonight", על שם השיר.
השיר משלב בין הסגנונות בלוז ורוק רך.
ההפקה המוזיקלית מינימליסטית, מה שמדגיש את שירתו של קלפטון ואת נגינתו על הגיטרה.
צליל הגיטרה בשיר הוא חם ומלא, ומשיג זאת בעזרת שימוש בגיטרה חשמלית פנדר סטראטוקסטר עם דיסטורשן עדין וריוורב קל.
לאורך השיר, קלפטון משתמש בפריטה פשוטה ונעימה, מה שמחזק את התחושה האינטימית של הטקסט.
הפריטה משתנה בהתאם למקצב השיר ויוצרת דינמיקה רכה.
השיר נכתב בסולם סול מז'ור, שהוא סולם די פשוט ורך, כמו גם נעשה שימוש באקורדים הפשוטים: G, D, C ו-E מינור, ובמעברים חלקים בין אקורדים, דבר שמאפשר זרימה טבעית של השיר.
סולו הגיטרה הוא אחד מהחלקים המזוהים ביותר של השיר.
הוא פשוט, אך מלא רגש.
הוא מתמקד בליצור מלודיה שנשארת בזיכרון, ולא בלהפגין וירטואוזיות טכנית.
בין היתר קלפטון עושה זאת באמצעות שימוש מעודן בטכניקת כיפוף המיתר ("bending") המזוהה עמו.
בכך הוא נופח בסולו הגיטרה שבשיר תחושת רגש ונשמה.
הצלחת השיר חיזקה את מעמדו של קלפטון כאחד האמנים המובילים של התקופה, והשיר הפך לחלק בלתי נפרד מהרפרטואר שלו בהופעות חיות.
הוא עזר לבסס את קלפטון כאמן שיכול לעבור בין סגנונות מוזיקליים שונים, שבהמשך התבטא בהתנסות בסגנונות נוספים כמו רגאיי, פולק ובלוז אקוסטי.
הבילבורד תיאר את השיר כ"בלדת האהבה היפה והנעימה ביותר של קלפטון מזה זמן מה".
המגזין שיבח במיוחד את נגינת הגיטרה של קלפטון במהלך ההפסקות.
בקאש בוקס נכתב כי "השירה של אריק מאופקת להפליא; עבודת הגיטרה פשוטה ומעוררת השראה" ושיבח את "הפעימה העדינה וליווי האורגן".
רקורד וורלד כינה אותה "בלדה קלילה ויפה מ[האלבום] שאמורה לעלות במהירות במעלה המצעדים" ושיבח את השירה של קלפטון.
השיר הגיע לשיא במקום ה-16 בבילבורד הוט 100 ב-15 ביולי 1978, ובילה שבעה שבועות ב"טופ 40".
בשנת 1988, קלפטון הופיע בקונצרט יום ההולדת ה-70 לנלסון מנדלה כגיטריסט אורח של להקת דייר סטרייטס.
הלהקה ליוותה אותו בהופעת ההפתעה שלו במסיבה, עם השיר "Wonderful Tonight".
אריק קלפטון - שירה מובילה, גיטרה
ג'יימי אולדקר - תופים, כלי הקשה
קארל רדל - גיטרה בס
דיק סימס - פנדר רודס, אורגן האמונד
איבון אלימן – הרמוניה וקולות רקע
מרסי לוי – הרמוניה וקולות רקע
"Words" (בעברית: "מילים", ידוע גם בשם "Words Don't Come Easy" על פי מילות הפתיחה) הוא שיר של הזמר היהודי-תוניסאי-צרפתי אלי רוברט פיטוסי, הידוע בשם הבמה אף.
דייוויד , שיצא כסינגל בשנת 1982 מתוך אלבום הבכורה שלו "Words".
השיר היה להיט ענק במדינות אירופה, והגיע למקום הראשון במערב גרמניה, בשווייץ, בספרד, באיטליה, בשוודיה, באוסטריה, בדנמרק, באירלנד, בבלגיה ובנורווגיה.
בתחילת 1983 הגיע השיר למקום השני במצעד הסינגלים הבריטי, ובסוף 1982 הגיע גם למקום הראשון בדרום אפריקה, שם שהה 25 שבועות במצעד, ובסופו של דבר הפך ללהיט המצליח ביותר במצעד סוף השנה.
באוסטרליה, הסינגל הגיע למקום ה-12 ושהה 41 שבועות בתוך 100 הראשונים בשני מצעדים במהלך 1983 ותחילת 1984. בישראל השיר הגיע למקום ה-22 במצעד הלועזי השנתי של רשת ג'.
בשנת 2006 הוציא דייוויד גרסת דואט דו-לשונית של השיר בצרפתית ובאנגלית, עם הזמרת ווינדה סילביאנה, בשם "Words, J'aime ces Mots".
מצעד (1999)מיקום שיאצרפת (SNEP)27 מצעדי סוף השנה
מצעד (1982)מיקוםבלגיה (Ultratop 50 Flanders)1צרפת (IFOP)10הולנד (הולנד טופ 40)12הולנד (סינגל טופ 100)17שווייץ (Schweizer Hitparade)1גרמניה המערבית (Offizielle Deutsche Charts)47
"Won't Look Back" הוא סינגל של התקליטן הבריטי דיוק דומונט, שיצא ב-31 באוגוסט 2014 בהוצאת חברת התקליטים וירג'ין EMI רקורדס.
השיר מכיל שירה ללא קרדיט של הזמרת הבריטית יולה .
השיר נכתב על ידי דיוק דומונט, ג'קס ג'ונס ונעמי מילר, והופק על ידי דיוק דומונט וג'קס ג'ונס.
נכון ליוני 2025, השיר הושמע למעלה מ-65 מיליון פעמים בספוטיפיי, ולמעלה מ-51 מיליון פעמים ביוטיוב.
גרסת עריכת הרדיו הושמעה למעלה מ-22 מיליון פעמים בספוטיפיי.
"Wood" (בעברית: "עץ") הוא שיר שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט.
הוא יצא לאור ב-3 באוקטובר 2025 יחד עם שאר רצועות האלבום The Life of a Showgirl, זוהי הרצועה התשיעית באלבום.
Wonderwall Music הוא אלבום האולפן הראשון של הזמר, הגיטריסט וחבר הביטלס ג'ורג' האריסון.
האלבום יצא לאור ב-1 בנובמבר 1968. זהו אלבום פסקול לסרט "Wonderwall" , שעלה לאקרנים באותה השנה.
זהו אלבום הסולו הראשון של חבר הביטלס.
הרצועות באלבום הן בעיקר קטעים אינסטרומנטליים, אך חלקן כוללות שירה שאינה באנגלית ורצועה אחת מכילה מילים באנגלית.
בעקבות שיריו של האריסון בסגנון הודי עבור הביטלס מאז 1966, הוא השתמש בפסקול הסרט כדי לקדם את המוזיקה הקלאסית ההודית .
הקלטות האלבום החלו בנובמבר 1967 והסתיימו בפברואר 1968. הן התבצעו בלונדון ובבומביי.
האריסון הקליט קטעים רבים אחרים שהופיעו בסרט אך לא באלבום הפסקול, וגם השיר "The Inner Light" של הביטלס משנת 1968 מקורו בתקופת שהייתו בבומביי.
למרות שפרויקט האלבום סימן את סוף מעורבותו הישירה של הריסון במוזיקה ההודית כמוזיקאי וכפזמונאי, הוא היווה השראה לשיתופי פעולה מאוחרים יותר שלו עם ראווי שנקר.
עטיפת האלבום מורכבת מציור של האמן האמריקאי , שבו, כמו בסרט, מופרדים שני עולמות מנוגדים באמצעות קיר, כאשר רק רווח קטן מאפשר גישה חזותית ביניהם.
האריסון השמיט את שמו שלו מרשימת המוזיקאים המופיעים באלבום, מה שהוביל להנחה שהוא רק הפיק ועיבד את הקטעים שבו.
ההוצאה המחודשת של האלבום, משנת 2014, מכירה בתרומתו במקלדת אלקטרונית ובגיטרה.
למרות שהאלבום נתפס כקוריוז על ידי חלק מבקרי מוזיקת הרוק, Wonderwall Music מוכר בזכות כושר ההמצאה שלו בשילוב צלילים מערביים ומזרחיים, וכמבשר למגמת מוזיקת העולם של שנות ה-80. שם האלבום היווה השראה ללהיט של Oasis משנת 1995, "Wonderwall".
הפסקול המלא של הריסון לסרט יצא לזמין ב-DVD בתחילת 2014, כחלק ממהדורת האספנים של Wonderwall בת שני דיסקים.
בספטמבר של אותה שנה, האלבום יצא מחדש בצורה מחודשת כחלק מסט הקופסאות של הריסון, Apple Years 1968–75, בתוספת שלושה רצועות בונוס.
World Wide Web Consortium (בקיצור: W3C) הוא ארגון בינלאומי העוסק בתקינה ברשת (web).
ה-W3C התפתח בעקבות תקינת שפת ה־HTML בה כתובים אתרי אינטרנט.
ה־W3C מפרסם תקנים נוספים בתחום הצגת וייצוג תוכן ומידע, נגישות באינטרנט, רשת סמנטית (Semantic Web) ועוד.
בין התקנים שפרסם ה-W3C נכללים XML ,CSS, RDF(a), OWL ו-HTML.
מיסדו והעומד בראש הארגון הוא טים ברנרס-לי, ממציא הרשת (www).
מרכז הארגון הוקם במעבדת מחשבים של המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס שבראשה עומד מיכאל לאונידאס דרטאוזוס שתמך רבות לקידום הנושא.
לארגון ה-W3C סניפים בכל רחבי העולם ואף בישראל.
בניית אתר אינטרנט על פי תקני הרשת גורמת לכך שדפדפנים שונים יציגו אתרים באופן דומה.
באופן זה נחסך הצורך לכתוב מספר גרסאות לכל אתר.
W3C מנהלת את מיזם WAI (ר"ת Web Accessibility initiative – מיזם נגישות הרשת), שכולל מדריכים ותקנים איך לעצב, לפתח, לערוך ולבדוק נגישות של אתרי אינטרנט, בשם WCAG (Web content Accessibility guide).
World Wide Web (בעברית: רשת כלל־עולמית, ובמינוח האקדמיה ללשון העברית: "המארג הכלל־עולמי"), או בראשי התיבות WWW, הוא מרחב של מסמכי היפרטקסט מקושרים המכונים דפי אינטרנט או דפי Web, והוא כולל משאבים אלקטרוניים אחרים כמו תמונות, קובצי וידאו וצליל ותוכניות.
הקישור בין הדפים מתקיים באמצעות היפרטקסט – טקסט שבחירה בו מובילה את המשתמש לדף אינטרנט אחר.
דפי אינטרנט וההיפרטקסט נקראים באמצעות תוכנת דפדפן, שקוראת את דפי האינטרנט משרתי אינטרנט ומציגה אותם על המסך.
מכלול של דפי אינטרנט שנוצרו על ידי גורם אחד, קשורים לאותו נושא ושמורים תחת שם דומיין אחד נקראים אתר אינטרנט.
קצב הגידול המהיר להפליא של הטכנולוגיה החדשה נבע מאימוץ שלה כמעט בצורה מידית על ידי המגזר המסחרי והפרטי, לצורכי פרסום ומסחר, חינוך, פורנוגרפיה, ועוד.
לאחר תקופת קליטה קצרה, אומצה הטכנולוגיה החדשה גם על ידי תעשיית מערכות המידע בארגונים, שחיפשו דרך לחזור למחשוב מרכזי החוסך בעלויות תחזוקה של מערכות מחשוב מבוזרות, מבלי לאבד את יתרונות המחשוב המבוזר כגון עיבוד מקומי ויכולות גרפיות.
בתחילת שנות ה-60 של המאה ה-20 פותחו רשתות תקשורת מיתוג מנות על ידי הצבא האמריקאי, אלה אפשרו לשדר "חבילות" מידע נפרדות בערוצים פנויים, דבר אשר היווה הלכה למעשה את הבסיס לאינטרנט המודרני.
ניתן לומר כי בסופו של דבר, האינטרנט, בגרסתו הראשונה ה-ARPANET נוסד בשנת 1969 על ידי הסוכנות האמריקאית לפיתוח פרויקטים Advanced Research Projects Agency (ARPA).
למרות האמור לעיל, למעשה רק במחצית הראשונה של שנות ה-90 הפך האינטרנט לנחלת הציבור כולו, וזאת בזכות התפשטות ה-WWW.
הכול החל משני חוקרים: האנגלי טים ברנרס-לי (Tim Berners-Lee), המפורסם יותר, והבלגי רוברט קאילאיו , אשר עבדו במעבדת המחקר צרפתית שווייצרית CERN – המרכז האירופאי לחקר הגרעין.
זהו ארגון מחקר בין-לאומי אשר עסק במידע הכתוב בשפות רבות, דבר אשר הווה מגבלה לרשת האינטרנט דאז, שהייתה אז בעלת אוריינטציה אנגלית.
שני החוקרים פיתחו את הקוד של WWW שהתבסס על טכנולוגיית היפרטקסט.
בשנת 1989 הציע ברנרס-לי מערכת היפרטקסט גלובלית שבה יוכלו אנשים לחלוק מידע ולקשר מסמכים כך שתיווצר רשת קורים (Web) בין-לאומית של מידע מקושר באמצעות קישורי-על.
לשם כך פיתח בסביבת NeXTStep שפה מיוחדת, HTML, שכללה תחביר אחיד לקישורים בין מסמכי הרשת (URL/URI), תוכנת שרת ותוכנת לקוח (דפדפן), שהשתמשו בפרוטוקול HTTP.
העבודה על הפרויקט החלה באוקטובר 1990, בדצמבר כבר שימשה המערכת באופן פנימי ב-CERN.
במהלך שנת 1991 הם הציעו את הרעיון לאחראי עליהם במעבדת CERN, אם כי כשלו במאמצים לשכנעו ולכן פתחו קבוצת דיון – תחום שאז היה המפותח ביותר באינטרנט – ודרכה הצליחו לצבור אוהדים ברחבי העולם.
קאלילאיו אמר לאתר האינטרנט SILICON.COM: "הציבור באינטרנט מאמין שהוא שולט ברשת...
הוא מאוד נחוש ויש לו דעות מוזרות לגבי כיצד האינטרנט צריך לפעול.
בזכותם האינטרנט הפך למה שהוא היום".
ב-6 באוגוסט 1991 נפתח שירות ה-WWW הפנימי של CERN לכלל רשת האינטרנט.
אתר ה-WWW הראשון באינטרנט היה info.cern.ch.
שנתיים לאחר מכן, כבר היו קיימים 2 מיליון שרתי אינטרנט עם יותר מ-600 אתרי WWW.
בשנת 1995 היו קיימים כ־100 אלף אתרי WWW ובשנת 1997 היו כבר כמיליון אתרי WWW.
רשת ה-WWW התפתחה באופן נרחב ובעשור הראשון של המאה ה-21 הייתה השימוש הנפוץ ביותר באינטרנט לאחר הדואר האלקטרוני.
WWW היא הדרך האחידה הנפוצה ביותר כיום לפרסום וחיפוש נתונים, אם כי בזמנו היא התקבלה ברגשות מעורבים.
עם הזמן אף הפכה WWW, בטעות, למזוהה עם מה שמכונה "רשת האינטרנט" (למעשה WWW היא רק אחד מהשירותים השונים הרצים על גבי האינטרנט).
ברנרס-לי ו-CERN לא רשמו פטנטים על המצאות אלו, ולכן ניתן להשתמש בהם באופן חופשי, בלי לשלם תמלוגים.
כמות המידע ברשת ה-WWW אינה ניתנת לכימות, מאחר שבכל יום נוסף יותר מידע מאשר כל מנועי החיפוש יחד מסוגלים למפתח (index).
לפי הערכות חוקרים, הפער בין כמות המידע הממופתחת לבין כמות המידע הכוללת ברשת, הולך ועולה מדי יום ביחס לא-ליניארי.
כלל הדפים הממופתחים קרוי הרשת הממופתחת (indexable Web) או הרשת שעל פני השטח (Surface Web).
לפי סטטיסטיקה שבוצעה בסוף שנת 2005 על דפים ב-75 שפות בארבעת מנועי החיפוש המובילים, ההערכה היא שהיו אז יותר מ-11.5 מיליארד דפי WWW.
המצאת ה-WWW שינתה ללא הכר את פני הכלכלה, החינוך והתרבות בעולם.
מבחינה טכנית, המחשבים שמשתתפים ברשת זו חולקים פרוטוקול תקשורת בשם HTTP.
בפרוטוקול תקשורת זה, המחשב שמריץ את תוכנת הלקוח שולח בקשה (HTTP Request), לדוגמה URL, והמחשב שמריץ את תוכנת השרת מחזיר טקסט (HTTP Response).
הפורמט של טקסט זה קרוי HTML המבוסס על שפת תגיות.
הבחירה בפורמט זה לרשת החדשה נעשה ממספר שיקולים, והעיקרי בהם שהוא אינו פורמט קנייני, ושהוא מבוסס טקסט, אך מסוגל להעביר גם גרפיקה.
למעשה, חלק מהגרפיקה המוצגת למשתמש בכל דף אינה נמצאת בדף עצמו אלא נוצרת במחשב המשתמש, על ידי תוכנת הדפדפן, המבצעת את הוראות התצוגה הכתובות בתגיות ה-HTML.
מגוון אספקטים של ה-WWW, האינטרנט, המחשב ותקשורת הנתונים מוגדרים על ידי סטנדרטים המגדירים את אופן הפעולה הטכני שלהם.
רבים מהסטנדרטים המקובלים נוצרו על ידי World Wide Web Consortium (W3C) שבראשו עומד טים ברנרס-לי, אולם חלק מן הסטנדרטים הוגדרו על ידי ארגונים אחרים כדוגמת Internet Engineering Task Force.
בין הסטנדרטים המרכזיים ב-WWW המוגדרים ומפורסמים ליצירת מסמכים:
HTML ו-XHTML – המלצות לשפות תגיות שאותה מגדיר ה-W3C.
שפות תגיות אלו מגדירות את המבנה של מסמך וכיצד על הדפדפן לפרש אותו להצגת מסמך היפרטקסט למשתמש.
גליונות עיצוב – גליונות עיצוב מגדירים את העיצוב של מסמך.
התקן המרכזי להגדרת גליונות עיצוב הוא CSS שהוגדר על ידי ה-W3C.
ECMAScript – סטנדרטים לסקריפטים, בדרך כלל JavaScript שאותם מגדיר ארגון Ecma International.
נוסף אל אלו קיימים פרוטוקולים המגדירים את הטכנולוגיות החיוניות לתקשורת ב-WWW, אלו כוללים בין היתר:
Uniform Resource Identifier (URI) – מערכת אוניברסלית המאפשרת הפניה למשאבים ב-WWW, כדוגמת מסמכי היפרטקסט ותמונות.
HyperText Transfer Protocol (HTTP) – פרוטוקול המגדיר את ההתקשרות בין הדפדפן לשרת וכיצד הם מזהים זה את זה.
ארגון World ORT (ברוסית, ראשי תיבות של Общество Ремесленного Труда, "האגודה למלאכה מקצועית", בתעתיק: אוֹבְּשצֶ'סְטְבוֹ רֶמֵסְלֶנוֹגוֹ <מבוטא: רֶמֵסְלֶנַאבָה> טְרוּדַה) הוא ארגון יהודי להפצת מלאכה.
הארגון א-פוליטי והוקם שלא למטרת רווח.
הארגון הוקם בשנת 1880 ופעל בעבר ובהווה ביותר ממאה מדינות.
מטרתו של הארגון היא הקניית חינוך והכשרה לנוער היהודי ברחבי העולם.
ארגון World ORT הוא הגוף המתאם בין ארגונים מדינתיים ברשת הפועלים ב-58 ארצות שונות.
התקציב הגלובלי השנתי של ORT עובר את ה-250 מיליון דולר.
הפעילות של World ORT נתמכת על ידי ממשלות וסוכנויות ברחבי העולם, ועל ידי קרנות מתרומות אשר נאספו על ידי תתי-הארגונים בארצות השונות.
בעשור השני של המאה ה-21, הארגון פועל באפריקה, במזרח אסיה, באוסטרליה, בחבר המדינות, במדינות הבלטיות, בישראל, באמריקה הלטינית, בצפון אמריקה ובמערב אירופה.
עד לשנת 2007 נכללה במסגרת World ORT גם רשת בתי ספר שבה למדו למעלה מ-90,000 תלמידים אשר רוכשים השכלה או הכשרה ב-159 בתי ספר, מכללות ומוסדות.
ב-2007 הופרדה רשת בתי הספר בישראל לארגון עצמאי בשם "אורט ישראל".
הפעילות של World ORT בישראל נמשכת תחת השם "קדימה מדע", יו"ר והמנכ"ל הנוכחי הוא מוטי דותן .
נכון לשנת 2017, נשיא הארגון הוא מאוריציו מריקנסקס והמנכ"ל הוא אבי גנון.
ארגון ORT צמח מתוך התנאים הקשים של האוכלוסייה היהודית ברוסיה בסוף המאה ה-19. הרקע לכך היה סיפוח פולין לרוסיה ב-1794, וקביעת מדיניות שלטון הצאר כלפי יהודי רוסיה באמצעות "תקנת 1804", שהייתה חלק חשוב במדיניות הרוסית לעמוד בתחרות הכלכלית והגאופוליטית עם מעצמות אחרות באירופה.
כך נוצר תחום המושב, שקבע כי יהודים החיים במסגרתו לא רשאים לצאת ממנו אלא אם שינו את מקצועם.
הגידול באוכלוסיית יהודי רוסיה לכדי 5.15 מיליון נפש בשנת 1897, תרם אף הוא למצוקה הכלכלית.
אחרי הרפורמות של הצאר אלכסנדר השני, המצב השתפר אצל חלק מהיהודים, אך אלו אשר נשארו בתחום המושב היו לכודים במצוקה כלכלית ותנאים עגומים.
אנשים מובילים בקרב החברה היהודית חשו כי הם חייבים לעשות דבר מה לשיפור המצב.
בשנת 1880, שלושה יהודים עשירים מסנקט פטרבורג, שמואל פוליאקוב, הברון הוראצי גינצבורג וניקולאי באקסט עתרו לצאר אלכסנדר השני כדי שיעניק רשות להקמת קרן אשר תעזור לשפר את חייהם של מיליוני היהודים הרוסיים אשר חיו בעוני.
הקרן נועדה להעניק חינוך והכשרה במקצועות מעשיים כגון מלאכת יד ומיומנויות חקלאיות ונועדה לעזור לאנשים לעזור לעצמם - ובכך לספק לא רק פרנסה אלא גם כבוד.
הרשות ניתנה, ובעקבות כך נשלחה פנייה לציבור הרחב, חתומה על ידי פוליאקוב, גינזבורג כמו גם אברהם זק, ליאון רוזנטל ומאיר פרידלנד, וזכתה להצלחה מיידית.
ההצלחה הובילה את הרשויות הרוסיות להקים את "Obschestvo Remeslenovo i.
Zemledelcheskovo Trouda" (האגודה לעבודה מקצועית וחקלאית).
על אף שבמשך השנים השם המלא של הרשת השתנה אך מראשי התיבות של השם המקורי נגזר השם אורט (ORT) אשר קיים עד היום.
ב-25 השנים הראשונות של הארגון, הועלו הסטנדרטים והארגון הקנה הכשרה ל-25,000 יהודים ברחבי האימפריה הרוסית.
אנשים הוכשרו כנפחי זכוכית, למדו לתפור, למדו גננות, הוכשרו כמכונאים, יוצרי רהיטים, ומעצבי רהיטים.
בנוסף להכשרה המקצועית, הארגון סיפק אשראי זול לבעלי מלאכה ואיכרים יהודיים ואף סייע להם לעבור מתחום המושב לאזורים פנימיים ברוסיה שבהם הייתה מותרת התיישבות של בעלי מלאכה.
התוכניות הראשונות אשר גובשו על ידי ארגון World ORT - והמסגרת הארגונית אשר ממשיכה לפעול עד היום - הוכתבו בהתאם לדרישות השוק.
בשנת 1909 התיעוש ברוסיה יצר צורך באומנים רבים - ובהתאם הכשירו אנשי World ORT את תלמידיהם.
הם פיתחו קורסים לחשמלאים בווילנה שם הוצגו לראשונה מכוניות חשמליות.
הם הציעו קורסי מכונאות בסנקט פטרבורג כאשר המכונית החלה להיות פופולריות שם ב-1910. תוכניות ההכשרה של ORT השתנו כדי שיותאמו לצרכים של היהודים במקומות בהם הם חיו ולפי הפערים אשר היו קיימים בכוח העבודה.
גמישות וגיוון זה הובילו לכך שארגון World ORT הפך למוביל בהכשרה בתחומים רבים תוך תקופה קצרה מאז הוקם הארגון.
לאחר מלחמת העולם הראשונה הפך הארגון לגלובלי.
בהתחלה התרחב הארגון לאירופה, שם ORT פתחו בתי ספר חקלאיים ומקצועיים, אשר סיפקו את הכלים, ההכשרה - אפילו את הזרעים - כדי לעודד התרחבות חקלאית.
הארגון עצמו התרחב גם כן.
המטה של הארגון עבר ב-1921 לברלין, לאחר מכן לצרפת ולבסוף לז'נבה.
קבוצות מקומיות - כמו ORT אמריקה, ORT אמריקה לנשים, ORT קנדה ו־ORT בריטניה - נוצרו כדי לתמוך ברשת הגדלה של הפעילויות.
בשנת 1938 אף על פי כן, הסטליניסטים סגרו את הפעילויות של ORT בתחום ברית המועצות.
מאז חלפו כמעט 60 שנה עד אשר הארגון היה מסוגל לחזור לפעול באזור זה.
במשך מלחמת העולם השנייה, ארגון World ORT המשיך לשרת קהילות יהודיות, כולל אלו אשר חיו תחת הכיבוש נאצי.
בגטו ורשה, הרשויות הגרמניות נתנו רשות לארגון ORT לפתוח קורסי הכשרה מקצועיים.
הקורסים הללו המשיכו לפעול לאורך כל תקופת המלחמה עד לחיסול הגטו על ידי הנאצים.
הם שימשו כבסיס לתוכניות דומות במרכזים היהודיים בלודז' ובקובנה.
לאחר סיום מלחמת העולם השנייה, התברר היקף הנזק לו גרמה מכונת המלחמה הנאצית ושוב, ארגון ORT התאים עצמו לצורכי הקהילה שלו.
תוכניות שיקום הוקמו לשורדים, מרכזי הכשרה מקצועית הוקמו ב-78 מחנות העקורים וכמעט 85,000 אנשים רכשו מקצועות וכלים אשר עזרו להם לבנות מחדש את חייהם.
לאחר קום המדינה, ארגון World ORT הקים ב-1949 את אורט ישראל והחל לפעול ביפו וירושלים.
אורט ישראל התפתחה במהירות ובתחילת המאה ה-21 מנתה מעל 100,000 תלמידים בעשרות בתי ספר.
אף על פי שמסך הברזל הוביל לסגירת פעילויות של ארגון World ORT במזרח אירופה, ביתר העולם, כולל במערב אירופה, אלג'יריה, מרוקו, תוניסיה, איראן והודו, הפעילויות של World ORT התחזקו.
במשך החצי השני של המאה העשרים ארגון World ORT המשיך להקנות חינוך ושירותי הכשרה לקהילות היהודיות בישראל, אפריקה ואסיה בעוד שבאותו הזמן פותחו גם תוכניות חדשות אשר נועדו לשרת את הקהילות היהודיות באמריקה הלטינית – בארגנטינה, ברזיל ואורוגוואי.
תלמידי World ORT בכל המקומות הללו הוכשרו לעמוד בדרישותיהם של מקומות העבודה המודרניים עם חינוך טכנולוגי ואוניברסיטאי מתקדם.
בשנות התשעים המוקדמות ארגון ORT חזר לפעול בברית המועצות ובמדינות הבלטיות וכיום הוא משרת כ-27,000 תלמידים ב-58 בתי ספר ומוסדות חינוכיים מדי שנה.