tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הסכסוכים בין האימפריה הביזנטית לממלכה האוסטרוגותית הביאו למצור ולביזה של רומא, שהובילו להרס של מבנים ומונומנטים, כולל אלה באזור הפורום.
הפורום, שהיה פעם מרכז אזרחי תוסס, הוזנח ושימש מאוחר יותר כמחצבה לחומרי בניין.
עם זאת, במאות מאוחרות יותר, מאמצי השיקום סייעו לשמר את משמעותו ההיסטורית.
הפורום ירד מחשיבותו ונזנח בהדרגה לטובת מקומות אחרים.
עם זאת, חורבותיה נותרו עדות לפארה של רומא העתיקה וממשיכות לרתק את המבקרים כיום.
המבנה המוקדם ביותר הידוע הוא Cloaca Maxima, מערכת ביוב עתיקה שנבנתה במאה ה-6 לפני הספירה כדי לייבש את אזור הביצות.
לאחר מכן הגיע מקדש סטורנוס, המוקדש לאל החקלאות והעושר, שבנייתו מתוארכת למאה ה-5 לפני הספירה.
מקדש קסטור ופולוקס, שנבנה לכבוד האחים התאומים המיתולוגיים, נבנה בערך באותו זמן.
במאה ה-2 לפנה"ס הוקמה בזיליקה אמיליה, מבנה ציבורי גדול המשמש למטרות משפטיות ומסחריות.
מקדש וסטה, המוקדש לאלת האח, מתוארך למאה ה-3 לפני הספירה.
מבנים בולטים נוספים כוללים את הרוסטרה, במת דובר, ואת ה-Curia Julia, ובית הסנאט, שנבנו במאה ה-1 לפני הספירה.
מבנים מוקדמים אלו הניחו את הבסיס לפיתוח הפורום כמרכז החיים והפוליטיקה הרומית במאות שלאחר מכן.
כיום הפורום כולל שרידים של הבניינים הבאים:
הרוסטרה, ממנה נשאו הפוליטיקאים נאומים לציבור הרומי.
הקוריה הוסטיליה, מושב הסנאט הרומי.
הויה סאקרה, "הדרך הקדושה" המחברת בין הקולוסאום וגבעת הקפיטולין.
עמוד פוקאס - המבנה האחרון שנבנה בפורום, נבנה בשנת 608.
תיאורים מן המאה ה-8 המתארים את הפורום מציינים כי מבני הפורום החלו להיהרס מחוסר תחזוקה ושימוש.
במהלך ימי הביניים, מרבית מבני הפורום נקברו מתחת להריסותיו ולערמות האדמה שהצטברו בעמק, והעמק נקרא "קאמפו ואצ'ינו" ("Campo Vaccino"), באיטלקית "שדה הבקר".
שובו של האפיפיור אורבנוס החמישי מאביניון בשנת 1367 הביא לעניין חדש של הציבור בפורום - הן מטעמים אומנותיים והן תוך רצון להשתמש במבנים בשימוש משני, כחומרי בנייה לבניית מבנים חדשים ברומא.
אמנים ציירו את הפורום במאות ה-15 וה-16, ובמאה ה-18 החלו ארכאולוגים חובבים לחפור בשרידי הפורום.
החפירה הארכאולוגית הראשונה נערכה על ידי קארלו פיאה בשנת 1803 אשר גילה את קשת ספטימוס סוורוס.
חשיפתו של הפורום, כמו כל מרכז העיר רומא בוצעה על ידי השלטון הפשיסטי בשנות ה-40 של המאה ה-20 כדי לסמל את שובה של רומא למעמדה בעולם העתיק.
ברחבי העיר רומא היו מספר פורומים נוספים.
החשובים שבהם הם הפורומים הקיסריים הכוללים את פורום קיסר (פורום איליאום), פורום אוגוסטוס (פורום אוגוסטום), פורום נרבה, ופורום טראיאנוס.
פורום בואריום שימש לסחר בבקר ושכן בין גבעת פלטין לנהר טיבר.
פורום הוליטוריום הוקדש למסחר בעשבי תיבול וירקות ושכן בין גבעת הקפיטולין לבין חומת סרוויוס.
פורום פיסקאריאום הוקדש לסחר בדגים ושכן בין גבעת הקפיטולין לנהר הטיבר, המקום בו שוכן כיום גטו רומא.
פורום סואריום הוקדש לסחר בחזיר ושכן בקצהו הצפוני של שדה מארס.
פורום וינאריום הוקדש למסחר ביין ושכן באזור שבין גבעת האוונטין לבין הטיבר.
פורום קיסר הוא אחד מהפורומים הקיסריים שהיו ברומא בעת העתיקה.
את הפורום הקים יוליוס קיסר, שתכנן אותו כתחליף לפורום רומאנום, שהיה האתר הציבורי המרכזי של רומא (הן לצורך מפגשים פוליטיים ציבוריים והן לצורכי מסחר).
הפורום נועד להקרא על שמו של קיסר, כדי להרשים ולהציג את כוחו הפוליטי.
הפורום נחנך בשנת 46 לפנה"ס (אף שבנייתו טרם הסתיימה בעת טקס החנוכה).
בניית הפורום הסתיימה מספר שנים מאוחר יותר על ידי הקיסר אוגוסטוס.
המתחם מאופיין בציר מרכזי חזק, עם הפיאצה העצומה המוקפת עמודים ונוכחותו המקדימה של המקדש, היא היוותה מודל ארכיטקטוני חדש ומקורי ששימש פונקציות אזרחיות אך יחד עם זאת דתיות כמו גם האדרת האדם שהיה לו זה נבנה.
בחזית הפורום נבנה מקדש לאלה ונוס גנטריקס שמשפחתו של קיסר, היוליים, טענה שהם צאצאיה.
כמו כן הוצב בפורום פסל של קיסר הרוכב על בוקפאלוס - סוסו של אלכסנדר מוקדון.
הנקודה בה בחר יוליוס קיסר לבנות את הפיאצה הייתה למרגלות גבעת הקפיטולין, בצמוד לפורום הרומי לכיוון סובוררה, הרובע העתיק של העיר רומא בה נולד, כיום חלק משכונת מונטי.
מצפון היה רכס הטופה שקשר בין גבעות הקפיטולינה והגבעות הקווירינליות.
הודות לחשבונותיו של הסופר הלטיני פליניוס הזקן (23-79 לספירה) אנו יודעים שהפורום אירח אוסף יוצא דופן של יצירות אמנות, המורכב בעיקר מציורי האמנים היוונים הגדולים ופסלים רבים, וכן אוספים עשירים של אבני חן וחפצים נדירים אחרים כמו שריון של מתכות יקרות, ועוטפים חפצי פנינים שהגיעו מחופי בריטניה.
קיסר אף הפעיל את השפעתו ושכנע את הסנאט הרומי להעביר את מקום מושבו לפורום החדש (דבר שלא בוצע לבסוף בשל הרצחו של קיסר).
פורום נהלל הוא חוג רעיוני של אנשי ההתיישבות העובדת, בעיקר בעמק יזרעאל והסביבה, התומך ללא סייג בזכות עם ישראל על ארצו (בדומה לרעיון "ארץ ישראל השלמה").
החוג אינו פעיל מאז פטירתו של היו"ר הקודם.
שמו של הפורום נובע מכך שכינוסו הראשון היה בנהלל.
נציגים רשמיים של המושב מחו על השימוש בשמו ופנו בעבר בדרישה שהשם ישונה.
הפורום רואה עצמו שותף מלא למאבק על ההתיישבות הציונית בכל ארץ ישראל, ונגד כל נסיגה.
אנשי הפורום נולדו וגדלו על ברכי תנועת העבודה האקטיביסטית, ורואים עצמם כהמשך הקו, שבוטא בעבר על ידי יצחק טבנקין, יגאל אלון וישראל גלילי (הקיבוץ המאוחד) ומאוחר יותר על ידי אנשי מפלגת צומת בראשותו של רפאל איתן שחלקם תמכו בה או אף היו פעילים בה.
הם ראו במפח נפש את המשא ומתן לוויתור על רמת הגולן, הסכמי אוסלו ותוכנית ההתנתקות ולכן החליטו להתאגד.
הם ארגנו כנס ("כנס נהלל") וכאשר החליטו למסד את פעילותם קראו לעצמם "פורום נהלל".
בראש הפורום עמד עד סוף 2008 צפריר רונן, ובין החברים בו אהוביה טבנקין (בנו של יצחק טבנקין, ממנהיגי תנועת העבודה) מעין חרוד, מאיר הר-ציון ועזרה זהר.
הפורום לקח חלק בפעילויות נגד תוכנית ההתנתקות, ותמך בעליות לחומש שבוצעו על ידי מטה חומש תחילה.
בב' שבט תשס"ו ארגן צפריר רונן כנס תמיכה ביישוב היהודי בחברון בהשתתפות עשרות חברי קיבוצים ומושבים, בליווי מוזיקלי של הזמר אריאל זילבר.
במשתתפים: פרופ' עזרה זהר (לשעבר ממשמר העמק), אריה זריצקי (מאונ' באר שבע), מנשה הראל (חתן פרס ישראל), והמשוררת אסתר שניאורסון גרי.
אוהל זה הוקם בעמק בצידי הכביש לא רחוק מהמושב.
נערכו בו כינוסים שונים ונשמרה נוכחות כ"הפגנה מתמשכת" בעד יישובי יש"ע ובמיוחד כנגד תוכנית ההתנתקות של ממשלת אריק שרון.
אל"ם (מיל) גדי דור (שדה אליהו)
חוה ואהוביה טבנקין (עין חרוד)
מאיר הר-ציון (כוכב הירדן -אחוזת שושנה)
פורום קורנת שהוואן הוא ארגון פוליטי לבנוני המורכב מפוליטיקאים, אינטלקטואלים ואנשי עסקים, רובם נוצרים, בעלי מגוון אידאולוגיות, הנעות בין מרכז-ימין למרכז-שמאל.
הארגון איננו ארגון פוליטי במובן הקלאסי, כלומר חבריו משתייכים, ואף חלקם מנהיגים, מפלגות פוליטיות.
הארגון הוא מעין קואליציה, שלא ברורה כוונתה למנף זאת לבחירות.
הארגון פועל לפי שבעה עקרונות על מנת לקדם חמש מטרות מוצהרות.
הארגון הוקם ב-30 באפריל 2001 על ידי 29 חברים ממפלגות פוליטיות ותנועות אזרחיות שונות, וכמו כן מאזרחים עצמאיים.
שמו של הארגון שאוב משם העיירה שבה ממוקמים משרדיו, קורנת שהוואן , השוכנת בנפת מתן שבמחוז הר הלבנון ואשר בה נמצא מקום מושבו של הארכיבישוף המרוני של הנפה.
הארגון הוקם בברכת הפטריארך המרוני נסראללה בוטרוס ספיר ובהנהגת הבישוף האזורי יוסף בישארה, אך הרכב חברי הארגון השתנה מאז הקמתו, כשחלקם עזבו ואחרים הצטרפו, ואף נסראללה ספיר עזב את הארגון (יש האומרים בלחץ ממשלתי).
כהקדמה לנסיגה המלאה של כוחות סוריה מהמדינה, תמך ארגון קורנת שהוואן להיערכות מחדש של הסורים באזור הבקאע, והוא תיאר את ישראל כסכנה העיקרית ללבנון.
בתגובה לחיסולו של ראש הממשלה לשעבר רפיק אל-חרירי ב-14 בפברואר 2005, קרא הארגון לנסיגה מיידית של הכוחות הצבאיים והמודיעיניים הסוריים מהמדינה ולעריכת בחירות חדשות לפרלמנט ולנשיאות, שיהיו נקיות מהשפעה חיצונית.
תוצאות בחירות 2005 היו קטסטרופליות עבור פורום קורנת שהוואן, מפני שרוב מועמדיהם הפסידו לזרם הפטריוטי החופשי של מישל עאון, אשר נציגיו השיגו 21 מושבים בלב האזור הנוצרי.
רק 14 מחברי הארגון הצליחו להיכנס לפרלמנט, ביניהם נאילה מעווד, אלמנתו של הנשיא לשעבר רנה, סולנג' ג'ומאייל, אלמנתו של בשיר, וג'בראן תווייני.
הארגון פועל על פי שבעת העקרונות הבאים:
לבנון אינה ישות מלאכותית, אלא בית לכל אזרחי לבנון.
ככזאת, היא זקוקה לעצמאות ומסוגלת לפתור את בעיותיה כמדינה עצמאית.
מחלוקות בין קבוצות פוליטיות ודתיות במדינה ניתנות לפתרון על ידי כבוד הדדי ודיאלוג, ולא בצורה של אלימות.
הסכם טאיף והתיקונים החוקתיים חייבים להיאכף ככתוב, ולא להיות מנוצלים על ידי "כוחות חיצוניים להשגת מטרות פנימיות".
(בנקודה זו, הארגון שונה מארגוני אופוזיציה קיצוניים אחרים, המתנגדים להסכם טאיף).
כתיבת חוקה חדשה ומודרנית, המתבססת על דמוקרטיה ומחויבות לשלטון החוק, אשר תבטיח שוויון לכל האזרחים.
מערכת המשפט צריכה להיות חופשית ממעורבות פוליטית.
ישראל מכונה "הסכנה הגדולה ביותר לאזרחים ולמדינה".
הארגון תומך בהתנגדות לנוכחות צה"ל בדרום לבנון.
הכיבוש הסורי בלבנון חייב להסתיים, ועל סוריה ולבנון לחדש את יחסיהם כשותפות שוות.
יחסים תקינים ואחווה, יכולים להיווצר רק כשצד אחד לא נשלט על ידי האחר.
לבנון היא חלק בלתי נפרד מהעולם הערבי ורוצה לקחת בו חלק מלא כמדינה ריבונית.
הארגון פועל לקידום חמש מטרות מרכזיות:
נסיגת כל הכוחות הסוריים מלבנון והשבת הריבונות המלאה.
חקיקת חוק בחירות חדש למניעת השפעות חיצוניות, ביסוס עצמאות שיפוטית והגבלת זכותם של כוחות הביטחון להתערב.
עידוד הדיאלוג הלאומי, שיבת הפליטים, ושחרור אסירים פוליטיים.
תמיכה בהקמת מדינה פלסטינית שבירתה ירושלים.
העברת הפליטים הפלסטינים למדינה הפלסטינית, כשישראל והקהילה הבין-לאומית אחראיות ליישובם.
הסדר שלום ערבי צודק והגיוני עם ישראל, אשר ישמר את זכויותיהם של הערבים.
שום הסכם שלום לא ייחתם על ידי לבנון בלבד.
פורום מרקס-אנגלס (גרמנית Marx-Engels-Forum) הוא פארק ציבורי ברובע מיטה המרכזי בעיר ברלין, בירת גרמניה.
הוא נקרא על שמם של קרל מרקס ופרידריך אנגלס, מחברי המניפסט הקומוניסטי משנת 1848, שנחשבים לאבות הסוציאליזם המודרני.
את הפארק הקימו שלטונות גרמניה המזרחית בשנת 1986.
הפורום שוכן על הגדה המזרחית של הנהר שפרה, ומוקף בנהר מדרום-מערב, רחוב קרל ליבקנכנט בצפון מערב, רחוב שפנדאואר מצפון מזרח, ורחוב העירייה (Rathausstraße) מדרום מזרח.
מעברו השני של הנהר נמצא האתר שעליו היה בנוי ארמון הרפובליקה (שנהרס), וברלינר שטאדטשלוס.
לפני מלחמת העולם השנייה השטח שעליו נמצא היום הפורום היה רובע מאוכלס בצפיפות של העיר העתיקה, בין הנהר לכיכר אלכסנדר, ונקרא רחוב רוח הקודש (Heiliggeiststraße) שנמתח בין רחוב הקייזר וילהלם (רחוב קרל ליבקנכט של ימינו) והעירייה.
השטח, ובכלל זה סניף הדואר הראשי, הופצץ קשות במהלך התקפות האוויר של בעלות הברית בשנת 1944/45 ורוב הבניינים בו הפכו לעיי חורבות.
ההריסות פונו אחרי המלחמה, אבל השטח נותר בשממונו, עד לשנת 1977 אז הוחלט לבנות מחדש את רובע ניקולאי, ולהפוך את אזור הפורום לשטח ירוק בין ארמון הרפובליקה למגדל הטלוויזיה.
הפסל לודוויג אנגלהרדט מונה למנהל הפרויקט והוטל עליו לפתח את האתר כמחווה למרקס ואנגלס, אבות הקומוניזם, שהיה האידאולוגיה השלטת בגרמניה המזרחית.
חנוכת הפארק נערכה בשנת 1986. הפארק מורכב משטח מיוער מלבני גדול ומרחבה עגולה מרוצפת שבמרכזה פסלו של אנגלהרדט - דמויותיהם של מרקס (יושב) ואנגלס (עומד) מפוסלות בברונזה וגדולות מגודלן הטבעי (גובה הפסל של אנגלס הוא 3.85 מ').
מאחורי הפסלים קיר משיש בולגרי ועליו תבליטים של האמן ורנר שטֶצר המציגים קבוצות אנשים בסביבה קפיטליסטית.
בצידה השני של הרחבה מוצבים תבליטים מברונזה של האמנית מרגרט מידל המציגים סצנות של חיים בחברה משוחררת.
בין שני הקירות מפוזרים עמודי פלדה רבועים, המסודרים בחצי-עיגול, ועליהם תבליטים על פי תצלומים של ארנו פישר, פֵטֶר פוגט (Peter Voigt), נורברט בלום, הנס גוטייל, יירגן פרנקל, גינתר קֶהלר ופרידריך נוסטיץ, המתארים את ההיסטוריה של העבודה.
כל התבליטים ממוקמים בגובה העיניים.
לאחר איחוד גרמניה בשנת 1990 עתידו של הפורום הפך נושא למחלוקת ציבורית.
חלק מהברלינאים ראו בו שריד לא-רצוי של משטר העבר שהתנגדו לו במשך שנים ודרשו להסיר את הפסל ולשנות את שם הכיכר, בעוד אחרים טענו כי לאתר יש חשיבות היסטוריות ואמנותית ויש לשמר אותו.
הדעה האחרונה ניצחה בסופו של דבר, בסיועה של דעת הקהל השמאלנית שהייתה שלטת בברלין.
הפסלים הפכו לאטרקציה תיירותית, וזרם קבוע של תיירים מצטלמים כשהם יושבים על ברכיו של מרקס.
כיום מתקיים דיון ציבורי ביוזמתו של ראש עיריית ברלין, קלאוס ווברייט, האם להקים מחדש את הרובע העתיק באזור, במסגרת הארכת קו הרכבת התחתית U5, והפיכת הפארק כולו לאתר בנייה למשך השנים הקרובות.
פורום ראשי החברות ובכירי המשק בישראל (עד לחודש יולי 2011 נקרא פורום ראשי המשק) הוא חברה פרטית שייסדה נגה קינן בשנת 2008, המאגדת כ-650 אנשי עסקים ובכללם בעלי שליטה, יו"רים ומנכ"לים של חברות גדולות.
רף הכניסה לפורום עומד על מחזור של 40 מיליון דולר בשנה.
נשיאות הפורום מורכבת מכמה עשרות חברים, והיא בעלת הסמכות בענייני התוכן בפורום.
על חברי הנשיאות נמנים חיים כצמן מחברת גזית גלוב ומוזי ורטהיים מהחברה המרכזית לייצור משקאות קלים.
דמי החברות בפורום עומדים על למעלה מ-5,000 ש"ח בשנה.
פועלת נגד הגבלת שכר הבכירים.
עמדת הפורום הוצגה בפני הוועדה הבין-משרדית לנושא הריכוזיות והתחרותיות במשק בראשות מנכ"ל משרד ראש הממשלה ומנכ"ל משרד האוצר.
חיבור בין אנשי ההון לאנשי השלטון.
בעיתונות הכלכלית נמתחה ביקורת על מהותו של הפורום, בכך שמחד הוא מנסה להשפיע על המדיניות הכלכלית הציבורית ומציג את עצמו כגוף שפועל למען המשק הישראלי, ומאידך הוא למעשה חברה פרטית, שלבעליה, נגה קינן, ישנם אינטרסים של טוויית קשרים עסקיים ורווח אישי מפעילותו.
כמו כן, בתוכנית לילה כלכלי נמתחה ביקורת על הפורום על כך שהוא מתיימר לכלול את ראשי המשק, בעוד שהוא למעשה כולל בעלי הון להם אינטרסים עסקיים, ושאינם מייצגים את המשק הישראלי.
ביקורת נוספת נמתחה על מלחמתו בעד המשך הריכוזיות במשק.
פורום תקנה היא עמותה המורכבת מאישים דתיים מתחומי ההלכה, המשפט והטיפול, בעיקר מתוך הציונות הדתית, המיועדת למנוע פגיעות מיניות על ידי בעלי מרות וסמכות בציבור הדתי.
פורום תקנה הוקם בשנת 2003 על ידי יהודית שילת ואחרים לשם מתן מסלול חלופי ודיסקרטי לטיפול בתלונות על פגיעות על רקע מיני, ובמיוחד הטרדה מינית של בעלי סמכות במגזר הדתי - אשר לא עומדים בהגדרות החוק בישראל .
הטרדה מינית לסוגיה היא עבירה פלילית, יחסי מרות מוגדרים בחוק, אך במקרים רבים, ההתייחסות בחברה הדתית לאנשים מסוימים היא כאל בעלי סמכות, למרות שהחוק אינו מגדיר זאת כך.
למשל, רב במוסד המלמד בגירים.
מבחינת החוק יחסים בין בגירים בהסכמה אינם עבירה על החוק, אך ההתייחסות בחברה הדתית לכך, שונה.
באתר הפורום מוצגת מטרת הפורום: "ליצור דרך נוספת עבור המתלוננות לטפל בתלונה ביעילות, ולמנוע את הישנותה ואת נזקיה למתלוננת ולנשים נוספות".
השימוש בלשון נקבה הוא ברוח "דיבר הכתוב בהווה", והפורום משמש לטיפול בתלונות שני המינים.
הפורום אינו רואה עצמו כתחליף למערכת אכיפת החוק הרשמית, אלא כגוף המיועד לטפל בתלונות שלא הגיעו למשטרה או שאופיין אינו פלילי.
הפורום פועל בשיתוף פעולה עם היועץ המשפטי לממשלה והוא מתייעץ אתו ביחס למקרים סבוכים המגיעים לפתחו.
ברוח החוק למניעת הטרדה מינית חיבר הפורום "תקנון לטיפול ומניעה של הטרדה ו/או תקיפה מינית".
מייסדת הפורום היא הרבנית יהודית שילת.
שילת שימשה כמנהלת הפורום במשך כ-20 שנה.
לאחר פרישתה החליפה אותה בתפקיד לילי הורביץ גץ.
בפורום 30 חברים, אך העבודה השוטפת מתקיימת בדרך כלל בקבוצות של ארבעה.
טיפולו של הפורום בתלונה נעשה בדרך כלל בצנעה.
מאז הקמת הפורום ועד תחילת 2010 טיפלו צוותים מטעמו, שרובם כללו גברים ונשים, ב-15 תיקים של ניצול מרות וסמכות בציבור הדתי.
בפברואר 2010 חרג הפורום ממנהגו, ובעקבות תלונות שונות פרסם הודעה בעניינו של הרב מרדכי (מוטי) אֵלון.
לפי ההודעה הוטלו על הרב אלון הגבלות שונות בגין "מעשים המנוגדים לערכי קדושה ומוסר", אך כדברי ההודעה: "לצערנו התברר לנו לאחרונה כי ההגבלות יושמו רק באופן חלקי, וכי ההגנה על הציבור ומניעת מכשול מחייבת אותנו להביא את הדברים לידיעת הרבים".
בתגובה על אופן קבלת ההחלטה ופרסום המקרה פרשו מהפורום נציגות תנועת "קולך".
בנוסף, פורסמו ידיעות על מעורבות של הפורום במקרים נוספים, כגון פרשת דוידי פרל ופרשת הטרדות מיניות שבעקבותיה פרש מתפקידו מפקח בחמ"ד.
פורום מג"דים, מח"טים וטייסים במילואים הוא גוף ציבורי התנדבותי, שהוקם על ידי קצינים בכירים במילואים במטרה לחזק את חוסנו של מערך המילואים בחברה הישראלית.
הפורום מונה מאות קציני מילואים בדרגות סגן-אלוף (סא"ל) ומעלה, המשרתים בפועל בתפקידי פיקוד במערך הלוחם של צה"ל.
בראש העמותה למען משרתי המילואים (שהיא ארגון בת שנולד מהפורום) עומד אל"ם (מיל.) אבי סיאג.
הפורום הוקם בספטמבר 1996 מתוך דאגה למערך המילואים ומחשש שעומס רב מדי יוטל על מעטים מדי.
בהמשך הוביל הפורום את חקיקת חוק הביטוח מיד בסיום מבצע חומת מגן ואת חוק שירות המילואים בשנת 2008 לאחר שורה של מאבקים.
על פי מסמך העקרונות של מייסדי הפורום, רבים מאזרחי ישראל הכשירים לשירות משתמטים ממילוי חובתם החוקית והנכונות של אנשי המילואים להמשיך לשאת בנטל נשחקת באופן המסכן את ביטחון המדינה.
גם מערכות הביטחון השונות (צה"ל ומשרד הביטחון) גרמו במעשה או מחדל לשחיקת המוכנות, הכוננות, הציוד, כוח האדם ובעיקר התחושה שזהו עדיין המערך העיקרי של מדינת ישראל להכרעת מלחמה.
לקחים רבים ממלחמת לבנון השנייה שהופקו בעקבותיה יושמו אמנם במבצע עופרת יצוקה, באימונים ותעסוקה מבצעית, אך המלאכה עדיין רבה, בעיקר בתחום האזרחי, בחקיקה ועיגון זכויותיהם של המשרתים במילואים ובטיפול של גורמים שונים בבעיותיהם.
בשנת 2012 הוקמה על ידי הפורום העמותה למען משרתי המילואים.
מתוך הבנה כי הפגיעה המיידית במערך המילואים היא קריטית לביטחון המדינה, טיפול לאומי בהתדרדרות של מערך המילואים מחייב פעולות בתחומים רבים, מצד מגזרים שונים של החברה:
צה"ל נדרש לטפל בנושאי המוכנות והכשירות, הציוד והאימונים והמשימות המבצעיות של מערך המילואים ובהגדרת ייעודו והכנתו לייעודו במלחמה.
הממשלה נדרשת לפתרון הבעיות המבצעיות של מערך המילואים ולהשלמת והובלת חוק שירות המילואים המעגן את מערכת היחסים שבין המדינה ליחידות ואנשי המילואים שלה – חוק המכיל את כל הסוגיות המבצעיות והאזרחיות.
הכנסת על ועדותיה נדרשת לפיקוח על יישום חוק שירות המילואים ונגזרותיו בתחומי הציוד, האימונים, הפיצוי ומרכיבי הביטוח והטיפול הרפואי, תגמול הוגן לאנשי המילואים ומניעת אפלייתם במקומות עבודה ומוסדות לימוד.
צה"ל נדרש ליישם את חוק שירות המילואים בכל מרכיביו, לייעל את הטיפול בכוח האדם וצמצום הפערים בנטל השירות.
מערכת החינוך נדרשת ליוזמה בתחום עידוד השירות בצה"ל, מניעת השתמטות ומאבק על תודעה תומכת באלה שמשרתים.
הפורום שם לעצמו כמטרה להעלות לסדר היום הלאומי את הבעיות הקריטיות של מערך המילואים, להתריע על חומרתן ולהצביע גם על פתרונות.
חברי הפורום סבורים כי אלה בעיות לאומיות שהאחריות לפתרונן מוטלת על נבחרי העם, נציגי הציבור וגם על הצבא, והפתרונות מחייבים השתתפות של מנהיגי ציבור מכל המגזרים.
נדרש מהלך ציבורי רחב בתחום הפיקוד, החקיקה, החינוך והתודעה.
מטרה נוספת של הפורום היא לשנות את הגישה במדינה לגישת "לחשוב מילואים"- במקומות עבודה, במוסדות לימוד, בבית המשפחה ובמשכן הכנסת.
בעיית אנשי המילואים היא בעיה חברתית מקיפה ואינה נוגעת רק באנשי המילואים ובני משפחותיהם.
כדי להשיג את המטרות הללו, נוקטים חברי הפורום במהלכים שונים: שדלנות בכנסת, פגישות עבודה תכופות עם ראשי משרד הביטחון וראשי אכ"א בצה"ל, תיאום מול מפקדת קצין המילואים הראשי (קמל"ר), פעילות תקשורתית והובלת מאבקים ציבוריים.
על פי תוכנית העבודה של הפורום הוגדרו שישה נושאים עיקריים, שהטיפול המיידי בהם יכול להביא לשינוי במצבו של מערך המילואים ולשיפור במצבם של יחידות המילואים ותחושתם של חיילי המילואים.
להלן הסוגיות, בהן פעלו ועודם פועלים חברי הפורום:
חוק שירות המילואים: הפורום גיבש עם משרד הביטחון את חוק שירות המילואים והביא אותו לדיון ציבורי ולכלל חקיקה בכנסת והניע את העיסוק בו במערכת הביטחון ובכנסת.
הפורום יעקוב אחר יישום החקיקה.
משפטי: במשך השנים הפורום עסק גם בסוגיית שינוי הטיפול בחקירת תאונות אימונים ומבצעים בצה"ל ופורסמה עבודה בנושא שאף נדונה במספר ישיבות מטכ"ל עם אנשי הפורום.
חוק הביטוח: הפורום הצליח להעביר את חוק הקצבאות לביטוח אנשי מילואים לאחר מבצע חומת מגן ולאחר ארבע שנים של פעילות ציבורית אינטנסיבית.
מניעת אפליה בעבודה ובמוסדות לימוד: הפורום העלה לסדר היום בכנסת ולחקיקה שורה של עיוותים בתשלומי הביטוח הלאומי ובתשלומים המגיעים לאנשי מילואים ולמעסיקיהם, חוק למניעת פיטורים של אנשי מילואים וגיבש המלצות לטיפול באפליית הסטודנטים המשרתים במילואים ואלה גובשו לאמנה עם מוסדות הלימוד בכוונה להפכם בהמשך לחוק.
עידוד המוטיבציה ומאבק בהשתמטות – הצוות פעל מול קצין בריאות הנפש, מול ועדות הכנסת ומול אכ"א לגבש דרכים למניעת השתמטות ופרסם נייר עמדה לפעילות אזרחית בנושא.
נושא התגמול: הפורום העלה לסדר היום את סוגיית תגמול אנשי המילואים ופעל לחקיקה בנושא – כיום ישנו תגמול חלקי ותגמול מיוחד המקובעים בחוק שירות המילואים.
הפורום פועל בסוגיות שלעיל וגם ובעיקר לפיקוח על יישום חוק שירות המילואים והשלמת חקיקה בסעיפים שטרם נדונו, כל זאת לאור לקחי העבר.
פורום סנקט פטרבורג הבין-לאומי לכלכלה , המכונה גם "פורום דאבוס הרוסי", הוא פסגה כלכלית חד-שנתית המתקיימת מאז יוני 1997 בעיר הבירה הצפונית של רוסיה, סנקט פטרבורג.
תחילה הוא שימש כפורום כלכלי אזורי בין חבר המדינות, אך בחלוף הזמן החלו להשתתף בו גם אנשי עסקים ומנהיגים ממדינות באירופה, אסיה ואמריקה.
בפורום דנים בתחזיות כלכליות ונסגרות עסקאות כלכליות בין מדינות ועסקים.
בנוסף לכך, משמש הפורום כבימת הכרזה לנשיא רוסיה, הפורש את מדיניותו הכלכלית וחזון הכלכלה הרוסית ומהווה במה לחתימת חוזים כלכליים לטובת רוסיה ועידוד השקעות זרות בה.
ב-2005 השתתפו בפורום 3,000 איש מ-64 מדינות, ועד 2006 נערכה במהלכו ישיבה חד-שנתית של האספה הבין-פרלמנטרית של חבר המדינות, שנחשבה למארגנת הפורום.
הפורום מתנהל ברוסית ובאנגלית, והחל משנת 2006, על פי החלטת נשיא רוסיה, מארגן הפורום הוא המשרד לפיתוח כלכלי של רוסיה והשר/ה לפיתוח כלכלי נחשב ליו"ר הוועדה המארגנת של הפורום.
בשנת 2020 הוחלט לבטל את הפורום בעקבות מגפת הקורונה..
פעילות הפורום חודשה בשנת 2021.
פורום מלוכדים (בעבר: המטה הלאומי בליכוד) הוא קבוצה של חברי "הליכוד", שמטרתו להשפיע על חברי הכנסת והשרים של המפלגה לפעול להעמקת ההתנחלות ביהודה ושומרון.
הפורום הוקם בשנת 2010 על ידי שבח שטרן, נתן אנגלסמן ודוד צביאל.
בשנת 2014 החל ישי מרלינג לשמש כמנכ"ל הפורום.
בשנת 2019 התפרק המטה הלאומי בליכוד בהסכמה.
שבח שטרן, פרסם הודעה לפיה יחד עם ישי מרלינג ודוד צביאל יובילו קבוצה חדשה בליכוד שתיקרא 'פורום מלוכדים'.
החל מאפריל 2023 מכהן אליה אביב כמנכ"ל פורום מלוכדים.
אנשי הפורום רואים במטרתם את מימוש הכתוב בחוקת הליכוד: .
לדעתם, מימוש ערך זה דורש השקעה רבה יותר מצד הנהגת התנועה.
כדרך לקידום מטרתו, פועל הפורום בכל מוסדות הליכוד לרבות מרכז הליכוד, מזכירות הליכוד וגופים נוספים ומקדם את מועמדותם של אנשי ארץ ישראל.
בשנים 2009–2012 פקד הפורום מתפקדים לליכוד מערים ויישובים ביהודה ושומרון ובשאר חלקי הארץ, במטרה לחזק את האגף הימני במפלגה.
בבחירות לוועידת הליכוד (שחבריה הופכים לחברי מרכז הליכוד) נבחרו למעלה מ-120 מנציגי הפורום, מרחבי הארץ.
בתקופת הקפאת הבנייה ביהודה ושומרון בשנת 2010, ניהל הפורום קמפיין שקרא לנתניהו לחדש את הבנייה.
תמיכת מתפקדי הפורום בחוק החרם השפיעה על רה"מ לתמוך בחוק.
בסקר שערך הפורום בקרב חברי הליכוד בשאלה כיצד על ישראל להגיב להכרזה חד צדדית על מדינה פלסטינית, עלה כי לדעת 81% צריך "לספח את אזורי הביטחון של ישראל ובהם גוש נתב"ג, עוטף ירושלים, מערב השומרון ובקעת הירדן".
בסוף 2011 ערך הפורום סקר בקרב שלושים אלף ממתפקדי הליכוד, כדי לבחון את עמדתם לגבי המשא ומתן עם הפלסטינים.
על פי תוצאות הסקר, רוב מוחלט של המתפקדים מתנגד להסכם שיכלול העברת שטחים לפלסטינים או הקמת מדינה פלסטינית.
בתחילת 2012 הפורום השתתף במאבק נגד פינוי המאחז מגרון.
ביוזמת הפורום הגיעו שרים וחברי כנסת מהליכוד לביקורי הזדהות במגרון, ובבחירות למוסדות הליכוד בפברואר 2012 קרא פורום מלוכדים שלא להשתתף בהצבעה על יו"ר התנועה, וזאת כמחאה על פעולות נתניהו כנגד "חוק ההסדרה" ביו"ש במרץ 2012 הקים הארגון שלוחה בניו יורק, בשם PZPAC, בראשות ג'ו פרייגר.
בתגובה לפסיקת בג"ץ שדחתה את "הסכם מגרון", הפורום הוציא הודעה בה הגדיר את פסיקת בג"ץ כפגיעה קשה בדמוקרטיה, קרא לחברי הכנסת של הליכוד להצביע בעד "חוק ההסדרה" אשר בו הוא רואה מבחן לנאמנות לערכי הליכוד.
באפריל 2012 ארגן הפורום ביקור תמיכה בבית המכפלה, של פעילי הפורום בהשתתפות חברי כנסת מהליכוד.
במערכת הבחירות לכנסת בשנת 2013 תקף פורום מלוכדים בליכוד את התנהלות המטה המרכזי של הליכוד על רקע הקמפיין נגד הציונות הדתית ורבניה.
נציג המטה צוריאל צוף התמודד על מקום ברשימת הליכוד במשבצת המיועדת לנציג יש"ע.
בדצמבר 2017 החתים הפורום מעל 1000 חברי מרכז הליכוד בדרישה לכנס את המרכז ולקבל החלטה התומכת בסיפוח אזורים ביהודה ושומרון בהם יש התיישבות יהודית.
ב-31 בדצמבר 2017 התכנס מרכז הליכוד ואישר את ההצעה שיזם הפורום פה אחד.
בבחירות שהתקיימו בקרב חברי מרכז הליכוד לקונגרס הציוני העולמי תמך הפורום בסיעתו של מיקי זוהר שזכה בכ-40% מהקולות.
בהסכם הקואליציוני שנחתם לאחר כינוס הקונגרס הל"ח מונה ישי מרלינג לתפקיד יו"ר החטיבה להתיישבות
בחודשים אוגוסט-ספטמבר 2021 הוביל הפורום קמפיין בדרישה כי דירקטוריון קק"ל יאשר את ההחלטה לקדם הסדרת קרקעות במזרח ירושלים, בנגב, בגליל וביהודה ושומרון, מהלך שארגוני השמאל פעלו לטרפד.
מדובר בקרקעות שנרכשו על ידי קק"ל לפני הקמת המדינה ואחריה אך רישומם בטאבו טרם הוסדר.
במסגרת הקמפיין נשלחו מעל 12,000 פניות לחברי הדירקטוריון על ידי תומכי הפורום בדרישה לקבל את ההחלטה ולהקצות כ-100 מיליון ש"ח מתקציב קק"ל להסדרת הרישום.
ב-2 בספטמבר 2021 דירקטוריון קק"ל אישר את ההחלטה ברוב קולות.
בנובמבר 2021 פורסם כי הפורום החתים את חברי סיעת הליכוד המכהנים בכנסת ועשרות ראשי סניפים על דרישה לכינוס מרכז המפלגה לצורך קבלת החלטה כי "הליכוד לא יקים ממשלה או לא ישתתף בקואליציה, שיש בה או שהיא נשענת על מפלגות או חברי כנסת, שמביעים תמיכה והזדהות עם מחבלים או ארגוני טרור".
ב-11 בנובמבר 2021 התכנס מרכז הליכוד והצביע בעד ההצעה.
הפורום מפעיל סניפים ברחבי הארץ ומקיים מפגשים עם שרים וחברי כנסת.
פורום סבן הוא מסגרת שנתית לדיונים בין מנהיגים אמריקאים וישראלים, מקשת רחבה של דעות פוליטיות, המתקיים מדי שנה בתחילת החורף החל משנת 2004. מטרתו של הפורום היא להוות מסגרת לליבון נושאים מדיניים וחברתיים הנוגעים למזרח התיכון, מהזווית של האינטרסים המשותפים של ארצות הברית וישראל.
הפורום מאורגן על ידי מרכז סבן למדיניות המזרח התיכון, השייך למכון ברוקינגס שבוושינגטון, בירת ארצות הברית.
הפורום אירח במהלך השנים משתתפים רבים בעלי עמדות בכירות בממשל, חוקרים, עיתונאים ואנשי עסקים, משתי המדינות.
מטרת הפורום הייתה להוות אכסניה פתוחה, חופשית ומשוחררת במידה מסוימת מאילוצים פוליטיים ועסקיים, ובכך להיות מקום מפגש ייחודי להעלאת רעיונות, החלפת דעות וסיעור מוחות כדי למצוא פתרונות לבעיות הסבוכות של המזרח התיכון.
המפגשים נערכים פעם בשנה, בוושינגטון ובירושלים לסירוגין.
הפעם הראשונה בה התכנס הפורום הייתה בדצמבר 2004. במפגש בן היומיים דנו המשתתפים ב"דרכים להגן על חברות דמוקרטיות מפני האיומים החדשים של הטרור המתעצם," וב"הסכנה של הרחבת ההפצה של נשק גרעיני," כדברי הסיכום של הפורום.
המשתתפים גם בחנו את השלכות הסכסוך הציוני-פלסטיני על מצב הביטחון הגלובלי.
המפגש השני התכנס בירושלים ב-11 עד 13 בנובמבר 2005. הפורום הפגיש שורה של בכירים משתי המפלגות הראשיות בארצות הברית, כמו גם מישראל, עם דיפלומטים, אנשי אקדמיה ועיתונאים בכירים.
המשתתפים דנו בתוצאות תוכנית ההתנתקות שבוצעה באותה שנה בהובלת ראש הממשלה, אריאל שרון שהשתתף בפורום, החוקה החדשה בעיראק, והזעזועים בסוריה.
בין המשתתפים האחרים: נחום ברנע, שלמה אבינרי, אבישי ברוורמן, אהרן זאבי-פרקש, גיורא איילנד, אלי הורוביץ, יצחק הרצוג, מרטין אינדיק, דב לאוטמן, אמנון ליפקין-שחק, טלי ליפקין שחק, דן מרידור, אילנה דיין.
כותרת המפגש השלישי, שחזר להתכנס במרכז סבן בוושינגטון בימים 8 עד 10 בדצמבר, הייתה "אמריקה וישראל מתמודדים עם המזרח התיכון הסוער".
את הרצאת הפתיחה נשאה שרת החוץ של ישראל, ציפי לבני.
דוברים אחרים היו הילרי קלינטון, ביל קלינטון, שמעון פרס, אביגדור ליברמן ודייוויד וולש.
הדיונים התקיימו על רקע מלחמת לבנון השנייה.
בין המשתתפים היו: עמי אילון, צ'ארלס ברונפמן, תומאס פרידמן, הירש גודמן, טד קופל, דניס רוס, יוסי ורדי, אהוד יערי.
בחזרה בירושלים, נפגשו משתתפי הפורום ב-3 עד 5 בנובמבר 2007, מספר שבועות לפני ועידת אנאפוליס במרילנד, ארצות הברית.
הכנס נפתח בפגישה עם שרת החוץ של ישראל, ציפי לבני, וראש הממשלה של הרשות הפלסטינית, סאלם פיאד.
למחרת עזבה המשלחת האמריקאית לירדן כדי להיפגש עם המלך עבדאללה ולדון על יוזמת הליגה הערבית.
בארוחת גאלה מפוארת בערב דיברו מזכירת המדינה קונדוליזה רייס, ראש הממשלה אהוד אולמרט, ושליח הקוורטט טוני בלייר.
ביום הדיונים האחרון הרצו אהוד ברק, מנהיג האופוזיציה בנימין נתניהו, ראש ה-CIA ג'ורג' טנט, אבי דיכטר ונתן שרנסקי.
נשיא המדינה שמעון פרס אירח בבית הנשיא את מושב הסיום, בו הרצה אחמד קריע (אבו עלא), ראש צוות המשא ומתן הפלסטיני.
לאחר הבחירות לנשיאות בארצות הברית, פתח הנשיא היוצא ג'ורג' בוש את המפגש, שנערך בוושינגטון.
ביום השני נסבו הדיונים על ההתפתחויות באיראן, המזרח הרחוק, והמשבר הכלכלי העולמי.
המפגש נחתם בהערות מפי טוני בלייר וביל קלינטון.
בין המשתתפים האחרים היו הנרי קיסינג'ר, זביגנייב בז'ז'ינסקי, ראש אמ"ן עמוס ידלין ושרת החינוך יולי תמיר.
המפגש השישי נערך בירושלים ב-14 עד 16 בנובמבר 2009, על רקע ממשלים חדשים בשתי המדינות: בארצות הברית החל ברק אובמה את כהונתו בתחילת אותה שנה, ובישראל החליפה ממשלת נתניהו השנייה את הממשלה בראשות אהוד אולמרט.
חילופי הממשלים הגדילו את הריחוק בין עמדותיהם המדיניות, וממשלת ישראל נחשפה ללחץ מצד הממשל האמריקאי להקפאת ההתנחלויות ולחדש את המשא ומתן במטרה להגיע לפשרה עם הפלסטינים.
על הרקע הזה, התמקדו הדיונים בפורום בדרכים להתמודד עם הפער הגדל והולך בין הממשלים, במגמה להתקדם לקראת פתרון הסכסוך.
את המפגש פתחו הרצאות של סגן מזכירת המדינה, ג'יימס סטיינברג, ושל שר החוץ הישראלי אביגדור ליברמן.
למחרת נערך דיון עם ראש הממשלה היוצא, אולמרט.
המשתתפים פגשו ברמאללה את ראש הממשלה הפלסטיני, סאלם פיאד, ובערב התכנסו לארוחת ערב חגיגית, בו נשאו דברים, "שלא לציטוט," ביל קלינטון וראש הממשלה החדש, נתניהו.
הערב נחתם בדיון בנושאי אנרגיה חלופית, בהשתתפות מושל קליפורניה, ארנולד שוורצנגר, ובהנחיית מנהל חברת בטר פלייס, שי אגסי.
בפורום של 2009 בלטו בנוכחותם רבים מחברי הקונגרס האמריקאי, ובהם ראשי ועדות של בית הנבחרים.
הפורום השביעי התכנס בוושינגטון והתקיים ב-10 עד 12 בדצמבר 2010. הדיונים התמקדו בשינויים הצפויים בקונגרס בעקבות בחירות אמצע הקדנציה, ובאי-השקט בעולם הערבי.
פתחו את הכינוס מזכירת המדינה, קלינטון, ושר הביטחון ברק.
בין המשתתפים החדשים היו: היועץ לביטחון לאומי עוזי ארד, יועץ המועצה לביטחון לאומי של ארצות הברית דניס רוס, ושגריר טורקיה בארצות הברית, נמיק טאן.
הפורום של 2011 התכנס שוב בוושינגטון ב-2 עד 4 בדצמבר 2011, ועמד בסימן חילופי השלטון הדרמטיים בעולם הערבי.
מזכיר ההגנה ליאון פנטה התייחס לנושא בהרחבה בהרצאה שפתחה את כינוס הפורום, כמו גם להשפעתם על יחסי ארצות הברית וישראל, וכן לניסיונות המשותפים לעצור את תוכנית הגרעין האיראנית.
הפורום של 2012 התכנס זמן קצר אחרי הבחירות לנשיאות בארצות הברית, וכן אחרי שני אירועים דרמטיים: העימות הצבאי ברצועת עזה, הידוע כמבצע עמוד ענן, וקבלת הרשות הפלסטינית לארגון האומות המאוחדות במעמד של מדינה משקיפה שאיננה חברה.
הנשיא ברק אובמה הופיע בפני פורום סבן, וענה לשאלות של חיים סבן בנושא הגרעין של איראן והמשא ומתן בין ישראל לפלסטינים.
הכינוס ה-11 של הפורום התקיים בין 6 בדצמבר ל-8 בדצמבר 2014, תחת הכותרת "ימים סוערים: ארצות הברית וישראל במזרח התיכון הגועש".
כמו כן נאמו בפורום מהצד האמריקאי הילרי קלינטון, ג'ון קרי וג'ו ביידן.
פורום ניהול הידע בישראל הוא עמותה ישראלית רשומה ללא מטרות רווח.
מטרת פורום ניהול הידע בישראל היא לשמש מקור ידע ומרכז מקצועי עבור העוסקים בניהול ידע בארגונים בישראל.
הארגון פועל לקיים רשת קשרים ענפה ופעילות מקצועית שוטפת בין כל העוסקים בתחום זה ובתחומים הקשורים לו, כגון למידה וחדשנות.
הפורום פועל לפתח ידע חדש בנושא ניהול ידע בארגונים, המבוסס על הניסיון המעשי של החברים בו ופועל לקדם את הנושא בישראל.
הוא שואף לאגד כחברים בו את כל העוסקים והמתעניינים בתחום בישראל, לפעול לקדם את ניהול הידע כמקצוע מוכר ופורמלי ולפתח קשרים מקצועיים עם ארגונים עמיתים בעולם.
הפורום הוא ממשיך דרכו של "פורום מנהלי הידע בארגונים בישראל", אשר נוסד בינואר 2001 על ידי יגאל חמיש, שבאותה עת שימש כמנהל הידע בחטיבת הנדסה ותכנון של חברת בזק.
במשך קרוב לעשור שימש הפורום אכסניה לחלק גדול ממנהלי הידע בארגונים באותה תקופה.
חברי הפורום נפגשו אחת למספר חודשים באחד הארגונים ולמדו על הנעשה בארגון בתחום ניהול הידע.
במאי 2009 חברו יחד 12 מחברי הפורום והחליטו למסד את פעילות הפורום ולהפוך אותו לעמותה רשומה.
הפורום הרחיב את פעילותו מעבר למנהלי ידע בארגונים, ופתח את שעריו בפני כל העוסקים והמתעניינים בניהול ידע בישראל.
המעבר לעמותה רשומה אפשר לגבות כספים מהחברים ולערוך כנסים שנתיים.
הכנס הראשון נערך ב-22 בפברואר 2010.
הפורום מפעיל מתכונת של מפגשים תקופתיים, מפגשים פנים אל פנים ומפגשים מקוונים ברשת.
הפורום פתח אתר רשת חברתית פתוח ברשת והפך לעמותה רשומה.
הפורום מתנהל כקהילת ידע בה חברים אנשי מקצוע, יועצים, מנהלי ידע ואחרים המעוניינים לקדם את נושא ניהול הידע ואו מתעניינים בו.
בעמותה רשומים חברים אשר מחדשים את חברותם מדי שנה ומשלמים דמי חבר בסיסיים המשמשים למימון הכנס השנתי ופעילויות העמותה.
בראש העמותה פועל צוות מנהל, שמתאם ומניע את פעילויות העמותה.
חברי הצוות המנהל נבחרים אחת לשנה בידי חברי העמותה בכנס השנתי של הפורום, שמתקיים לרוב בחודש מרץ.
בצוות המנהל יש בעלי תפקידים כמו יו"ר, גזבר, יועץ משפטי, וועדת ביקורת.
גזבר העמותה מגיש מדי שנה דוח כספי מפורט.
חברי ועדת הביקורת מגישים דו"ח ביקורת.
הדו"חות מפורסמים באתר העמותה ומוצגים לחבריה.
הפורום מקיים מספר מפגשים בשנה ובהם הרצאות ושיחות בנושאי ניהול הידע.
חלק מהמפגשים הם מפגשי פנים אל פנים במתכונת מסורתית וחלק מפגשים וירטואליים ברשת ובשיחות ועידה.
הפורום פועל לשיפור ולהרחבה ולהוספת ערכים בוויקיפדיה בנושאי ניהול ידע ופועל עם האקדמיה בנושאי לימוד ומחקר.
אתר האינטרנט מרכז פעילות בכעשרים קבוצות עניין.
באתר סיכומים ומסמכים בעלי עניין בניהול ידע ובפעילות העמותה.
האתר פתוח לכל לקריאה ולחיפוש.
כל אחד גם יכול להירשם כחבר באתר כדי להשתתף בשיחות או לנהל בלוג אישי.
הרשמה זו היא נפרדת מהרשמה לחברות בעמותה והיא ללא כל תשלום.
באתר רשומים מעל ל-650 חברים.
פורום קהלת למדיניות הוא עמותה ישראלית המגדירה את עצמה כ"מכון מחקר ומעשה בלתי-מפלגתי".
העמותה מזוהה עם הלאומיות היהודית ועקרונות השוק החופשי.
מאז ייסודו בשנת 2012 פרסם הפורום כמאה חיבורים וניירות מדיניות בתחומי כלכלה, חינוך, משפט, מדיניות בתחומי בריאות, תרבות, תיירות, תחבורה, חברה, ההגבלות על ישראל באיחוד האירופי ובאו"ם ועוד.
פרסומים אלו, כמו גם עמידתו של הפורום מאחורי קידומם של מהלכי חקיקה ומדיניות רבים הפכו אותו לאחד המכונים המשפיעים ביותר על מפלגות הימין בפוליטיקה הישראלית.
הפורום פרץ לתודעה הציבורית בישראל בעיקר בעקבות חלקו בקידום הרפורמה המשפטית.
בין המהלכים שקידם הפורום ניתן למנות את חקיקת חוק הלאום בשנת 2018, דחיפה להכרת ארצות הברית בריבונות ישראל על רמת הגולן בשנת 2019, וניסוח הצעות לרפורמות במערכת המשפט אשר היוו תשתית לרפורמה המשפטית בשנת 2023.
המטרה המוצהרת של הפורום היא לפעול "להבטחת עתידה של ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי, לחיזוק הדמוקרטיה הייצוגית, הרחבת חירויות הפרט והעמקת עקרונות השוק החופשי".
לפורום תפיסת עולם ליברלית-קלאסית מבחינה כלכלית, ימנית מבחינה מדינית-ביטחונית, ושמרנית מבחינה חברתית תקציב העמותה מגיע רובו ככולו מתרומות מחו"ל.
הפורום הוקם על ידי פרופ' משה קופל, העומד בראשו, והוא מנוהל על ידי עו"ד מאיר רובין (נריה).
חברים בו חוקרים מתחומים מגוונים, ביניהם פרופ' אברהם דיסקין, פרופ' אבי בל, פרופ' גידי ספיר, פרופ' יובל סיני, פרופ' יוג'ין קונטורוביץ' וד"ר אביעד בקשי.
חברי העמותה מקדמים את המלצותיהם על ידי עריכת כנסים, פרסום מאמרים, ראיונות לתקשורת וייעוץ, מפיקים ניירות מדיניות, עורכים מחקרים ועוסקים בשדלנות מול מקבלי ההחלטות.
לעמדת הפורום, חוות דעתם של היועצים המשפטיים לשרים ולממשלה צריכה להיחשב כייעוץ בלבד ולא כפסיקה מחייבת.
כמו כן, תומך הפורום בצמצום מרחב השפיטות וזכות העמידה בעתירות לבג"ץ, כפי שהיה נהוג עד תחילת שנות התשעים.
המלצת הפורום היא "להעמיד לרשות כל שר כמה משרות ליועצים מקצועיים ולמנהלים בכירים".
תפקידן של משרות אמון אלו יהיה לייעץ לשר ולסייע לו ולמנכ"ל "לנהל את המשרד בשירות מדיניותו של השר".
בחוות דעת משפטית שפרסם הפורום בזמן מגפת הקורונה נטען כי אף שהגבלת חופש ביטוי פוליטי מחייבת זהירות וריסון מרביים, אין בסיס לטענת היועץ המשפטי לממשלה, שהממשלה מנועה באופן קטגורי מלקבל החלטות על הגבלת הפגנות פוליטיות.
פורום קהלת עסק במשך למעלה מעשור בתכנון ולובי לקידום שינוי במערכת המשפט, וביישום הרפורמה המשפטית לאחר ההכרזה עליה בינואר 2023.ההכרזה עוררה התנגדות ומחאה נרחבת בישראל.
משה קופל, מייסד ויו"ר הפורום, אמר בריאיון בסוף מרץ 2023 כי הפורום מנסה מזה 11 שנה לקדם בקרב קובעי מדיניות את הרעיונות הכלולים ברפורמה, בהצלחה מוגבלת, אולם שר המשפטים יריב לוין ויו"ר ועדת החוקה שמחה רוטמן קיבלו את רעיונותיהם באהדה, כיוון שתמכו בקידום רפורמה במערכת המשפט כבר קודם לכן.
בעיתון ניו יורק טיימס הוערך כי הרפורמה המשפטית קודמה בין היתר בהשפעת תורמים וגופים אמריקאיים, כמו למשל המיליארדר ארתור דנצ'יק, שהיה התורם המרכזי של פורום קהלת.
במסיבת העיתונאים שבה הציג את הרפורמה הודה חבר הכנסת לוין לאביעד בקשי, ראש המחלקה המשפטית בפורום קהלת, על הסיוע המשפטי שהעניק בנושא.
בקשי גם מונה על ידי מפלגת הליכוד כאחד מהנושאים והנותנים על חוקי הרפורמה במשא ומתן שהתקיים בבית הנשיא.
חברת הכנסת קטי שטרית הזכירה בריאיון בנוגע לרפורמה כי חברי הליכוד קיבלו מה שכינתה "תוכנייה מפורום קהלת" שבה הוסברו עיקרי הרפורמה.
בנוסף, חבר הכנסת לוין נפגש עם נציגי הפורום לפחות תריסר פעמים בין 31 בינואר ל-8 במרץ 2023 בנוגע לחקיקת הרפורמה המשפטית ולתיקונים בחקיקה הנוגעת לרפורמה.
בפגישה ב-8 במרץ עם נציג פורום קהלת אביעד בקשי נכחו גם שר האוצר סמוטריץ' ויו"ר ועדת חוקה שמחה רוטמן בנוסף ללוין.
באוגוסט 2023 פורסם בערוץ 12 כי גורמים בפורום קהלת העבירו ביקורת חריפה על השר לוין, בטענה שגישתו הבלתי מתפשרת הרחיקה את האפשרות לרפורמה מעמיקה ומזדחלת במערכת המשפט.
הפורום סבור כי המאבק ביוקר המחיה צריך לכלול צעדים כמו פתיחת שוק המזון ליבוא חופשי; סגירת הקרטלים הממשלתיים בתחום המזון; צמצום מונופולים ממשלתיים; ביטול מעמד האגודות העות'מאניות ודרישה לשקיפות מלאה; תחרות בשוק החשמל; ואיחוד הגבייה של הביטוח הלאומי עם גביית מס ההכנסה.
מרכיב נוסף שחיוני לדעתם למאבק ביוקר המחיה הוא צמצום כוחם של ועדי העובדים בישראל.
הפורום סבור שהשתלבות חרדים בעבודה ובהכנסה חיונית לשגשוג הכלכלי-חברתי בישראל.
לדעתם, על מנת שהשתלבות זו תתרחש, על מאפייני ההשכלה של חרדים לכלול, בין היתר, מיומנויות בסיסיות הנדרשות בשוק העבודה.
עמדת הפורום היא שהטענות בעד סבסוד ענף התיירות שגויות, והסבסוד אף עלול להוביל לעיוות תמריצים, ולכן בטווח הקצר יש לצמצם את הענף ולהשקיע בהכשרה מחדש של חלק מהעובדים, או להתנות את הסיוע לענף בהסכמתו לרפורמה.
בטווח הארוך, הפורום ממליץ לאחד את משרד התיירות תחת משרד הכלכלה, וכן לבטל את הפטור ממע"מ באילת, את מע"מ האפס לשירותי תיירות לתיירים זרים, את הטבות המס הניתנות לבתי מלון, את סבסוד הטיסות הזרות לאילת והטבות עקיפות שונות.
הפורום המליץ על הגבלת משך הזכאות לדירה במסגרת הדיור הציבורי לשבע שנים ועל ביטול ההנחות לרכישת דירה ציבורית לזכאים שכבר מתגוררים בה, והחלפתן במדיניות של רשת ביטחון סוציאלית או סיוע בשכר דירה.
הפורום מתנגד לתמיכה ממשלתית בפרויקטים להשכרה ארוכת טווח כיוון שלטענתו עלות התמיכה גבוהה מהתועלת לציבור.
הפורום גם מתנגד לפיקוח כלשהו על מחירי השכירות בישראל.
הפורום קרא ל"פישוט מערכת המס וביטול הקלות המס לקבוצות אינטרסים", אך ביקש לעצמו הקלת מס בדמות זיכוי ממס לתורמים לו.
הפורום הציע להחיל אגרת גודש וכן לאפשר התפתחות תחבורה שיתופית בישראל, באמצעות הסרת חסמים לחברות נסיעה שיתופית דוגמת אובר.
בתגובה לדו"ח של משרדי האוצר, התחבורה וגורמים ציבוריים נוספים בנושא היתכנות הקמת רשת מטרו בגוש דן, המליץ הפורום על בחינה יסודית מחדש של היוזמה נוכח עלותה הגבוהה.
בנוסף קרא שוב להחלת אגרות גודש וכן לביטול סבסוד חנייה לתושבי הרשות המקומית שבה נמצא מקום החנייה ולביטול הטבות המס על חנייה שמספקים מעסיקים לעובדיהם.
לטענת הפורום, צעדים אלו יפחיתו את הביקוש לחנייה, את מספר הנסיעות הפרטיות ואת שיעורי הבעלות על רכב, בעיקר בגוש דן.
הפורום המליץ לבטל את הפיקוח הפדגוגי והתקציבי של משרד החינוך על בתי הספר, במה שהוא מכנה "הגברת האוטונומיה הניהולית והחינוכית" שלהם.
בנוסף, המליץ הפורום לאפשר בחירה בין בתי ספר על ידי ההורים, לשנות את אופן העברת המשאבים לבתי הספר ולאפשר פתיחה נרחבת של בתי ספר פרטיים.
לטענת הפורום, צעדים אלה ישפרו את היעילות, ההוגנות וקלות הפיקוח.
הפורום גורס כי לא הוכח שהגידול הניכר בשיעור ההשכלה הגבוהה בישראל תורם לשוויון הזדמנויות ולצמצום פערים, ולפיכך המליץ להפחית את התמיכה במסלולים אקדמיים שבהם ישנה התאמה נמוכה בין השכלה גבוהה ליתרון בשכר, ולהפנות תקציבים לחיזוק מערך ההכשרה המקצועית.
כך למשל המליץ הפורום לבטל את הדרישה לתואר אקדמי כתנאי לקבלת רישיון במקצועות פארא-רפואיים כמו קלינאות תקשורת, ריפוי בעיסוק ופיזיותרפיה, בין היתר במטרה להפחית את עלויות ההכשרה וכן לקדם שילוב של גברים מהמגזר החרדי בתחומים אלו.
כמו כן, הציע הפורום לבחון מחדש את תוספות השכר האוטומטיות במגזר הציבורי לבעלי תארים אקדמיים, ולייחד את התוספות ללימודים שיימצאו רלוונטיים לשיפור התפקוד המקצועי.
הפורום המליץ על ביטול הסבסוד המוענק למסגרות חינוכיות עבור תינוקות ופעוטות מלידה ועד גיל 3, למעט זה הניתן למסגרות שבהן שוהים פעוטות בסיכון.
הפורום תומך בחוזים אישיים למורים והחלשת כוחם של ארגוני המורים.
הפורום תומך בהקטנת מספר הקולנוענים המקצועיים במועצת הקולנוע, בהעברת השליטה בקרנות התמיכה בקולנוע למשרד התרבות ובחיזוק האלמנט המסחרי בקולנוע הישראלי.
כמו כן, בעקבות כשלים מבניים שזיהה, הפורום המליץ להקים חברה ממשלתית שתרכז את ניהול כל האתרים ההיסטוריים מהעת העתיקה ועד ימינו, תופרד מגופי התכנון והפיקוח, עיקר הכנסתה תנבע מרווחיות האתרים, ותידרש להוכיח עמידה ביעדים כדי לקבל מענקים ממשלתיים.
הפורום עורך מעת לעת כנסים בנושאי משפט וממשל בישראל, בהשתתפות אקדמאים, שרים, חברי כנסת, משפטנים ועובדי ציבור בכירים.
הכנס הראשון התקיים בשנת 2014, ועסק בשאלת אופייה של ישראל כמדינת לאום.
בכנס השתתפו בין השאר השרים נפתלי בנט, ציפי לבני, גדעון סער ושי פירון, שופט בית המשפט העליון לשעבר אליהו מצא, חברי כנסת ואנשי אקדמיה.
כנסים נוספים עסקו ביחסי הממשלה ומערך הייעוץ המשפטי לממשלה, ובחוק הלאום.
בכנסים השתתפו בין השאר יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין, שרי משפטים, היועץ המשפטי לממשלה ד"ר אביחי מנדלבליט ומשניו, מנכ"ל משרד ראש הממשלה אלי גרונר, היועץ המשפטי לכנסת איל ינון, פרקליט המדינה שי ניצן, פרופסורים, שרים וחברי כנסת.
הניירות מיועדים למקבלי ההחלטות ולציבור הרחב, וכוללים סקירות, ניתוחים, מחקר השוואתי והמלצות.
הפורום פרסם גם מספר חוברות, שרובן סוקרות את תמונת המצב הכלכלית של מדינת ישראל.
צוות הפורום מפרסם באופן קבוע מאמרי דעה בנושאים שעל סדר היום הציבורי בכלי תקשורת בארץ ובעולם, ומעסיק עורכים בתשלום, שתפקידם לערוך בוויקיפדיה.
כחלק מהקידום המעשי של המלצות הפורום, חבריו מוזמנים לעיתים להשתתף לצד מומחים שונים בדיונים של ועדות הכנסת.
כך, למשל, חברי הפורום הופיעו בדיונים על חוק-יסוד: ישראל מדינת הלאום של העם היהודי (חוק הלאום), שאחת הטיוטות הראשוניות שלו נוסחו על ידי יו"ר הפורום, מספר שנים לפני הקמתו.
חברי הפורום הופיעו גם בדיונים על הרפורמה המשפטית, על הצעת חוק הרפורמה בחברת החשמל, ועל הצעת חוק הפיקוח על מעונות היום.
בראיון עם מייסד ויו"ר הפורום, משה קופל, אמר כי "הדבר החשוב הוא לשלוט בטקסט ולתת קרדיט לכולם מלבד לעצמך".
מחלקת הליטיגציה של הפורום ייצגה מספר נפגעים בתובענות ייצוגיות אזרחיות, הגישה מספר עתירות לבג"ץ, וביקשה פעמים מספר לסייע לבית המשפט כידיד בית משפט.
פורום קהלת ביקש להצטרף כידיד בית המשפט בשְלוש העתירות שהוגשו נגד תיקוני החוק למניעת הסתננות בשנים 2013–2015. הפורום טען נגד ביקורת שיפוטית על חקיקה המתבססת על נורמות של המשפט הבין-לאומי, ולטובת התחשבות בשיקולים דמוגרפיים ולאומיים בביקורת חקיקה.
בית המשפט הכריע בעתירות מבלי לצרף את הפורום.
בנובמבר 2017 עתר פורום קהלת נגד תוכנית החומש של המועצה להשכלה גבוהה בעניין עיצוב מסלולי השכלה גבוהה נפרדים לאוכלוסייה החרדית.
הפורום טען כי למל"ג אין סמכות להגביל את קהל היעד שיוּתר לו להשתתף במסלולים אלה, וכי אין לקבל את ההנחה כי כל הפרדה פוגעת בנשים.
במאי 2018 הגיש הפורום לבית המשפט המחוזי בירושלים תובענה ייצוגית בסך של 4.7 מיליארד ש"ח נגד ההסתדרות החדשה, בבקשה להורות לה להשיב לחבריה כספים שגבתה מהם שלא כדין.
באפריל 2019 התביעה נדחתה על הסף פה אחד בהרכב של שלושה שופטים בנימוק שהיחסים בין ההסתדרות ומשלמי מיסיה אינם יחסי עוסק־לקוח או יחסים בעלי אופי צרכני.
במאי 2021, לאור הערת בית המשפט העליון כי אינו מביע עמדה בנוגע לאפשרות לתבוע את ההסתדרות כרשות, הגיש הפורום את התובענה הייצוגית בשנית, בסך 1.35 מיליארד ש"ח, לבית המשפט המחוזי בתל אביב.
גם תובענה זו נדחתה על הסף.
ביולי 2018 עתר פורום קהלת נגד החלטת שר האנרגיה להטיל את עלויות הרפורמה במשק החשמל הנוגעות להטבות שהובטחו לעובדי חברת החשמל על תעריף החשמל שמשלם הצרכן.
בדצמבר 2018 העתירה נדחתה על הסף, כשבית המשפט קיבל את טענת המדינה כי לאחר שהכנסת תיקנה את חוק משק החשמל לא ניתן עוד לטעון נגד החלטת השר, אף שתיקון החקיקה לא נגע בשאלת מקור מימון העלויות.
בדיון בתובענה ייצוגית המתנהל בבית הדין האזורי לעבודה בתל אביב, שבו נתבעת חברת וולט להכיר בשליחיה כשכירים, ייצגו עורכי דין מפורום קהלת חמישה שליחים המתנגדים לתובענה כיוון שהם מעדיפים להיחשב עצמאים.
התביעה הוכרה לבסוף כייצוגית למרות ההתנגדות.
בשנת 2019 ביקש הפורום להצטרף כידיד בית המשפט בתיק ערעור שנידון בבית המשפט העליון בעניין חברה שסירבה למכור דירה לערבי עקב הלאום שלו.
הפורום הביע עמדה עקרונית – נגד עמדתה החולקת של האגודה לזכויות האזרח – שחוק איסור הפליה במוצרים לא הוחל על מקרקעין בכוונת מכוון, ואין להחיל אותו בניגוד לכוונת המחוקק.
בית המשפט דחה את בקשת ההצטרפות של הפורום, ושל האגודה.
בפסק הדין הפסידה החברה, אולם לא נתקבלה הלכה בעניין זה.
בשנת 2022 עתר הפורום נגד אישור הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון בטענה כי על פי חוק יסוד: משאל עם יש לקיים משאל עם לשם מימוש ההסכם.
בשנת 2022 הגיש הפורום עתירה לבג"ץ נגד רשות המסים ושר האוצר בטענה שהועברו כספים לרשות הפלסטינית שלא כחוק.
ביולי 2023 התגלה כי חוקר בפורום יצר חמישה חשבונות שונים בוויקיפדיה העברית, כדי לדמות רוב שתומך בעריכותיו.
הוא ערך בערך על פורום קהלת וביטל פסקאות ביקורת עליה, בנוסף לערכים אחרים הנוגעים לקהלת ולעמדותיה, כגון עילת הסבירות, ליברטריאניזם, שדלנות (לוביזם), זכות עמידה, המחאה נגד הרפורמה המשפטית, יועץ משפטי ונאו-ליברליזם.
בובות הקש ערכו גם בוויקיפדיה האנגלית ובוויקינתונים.
אנשי פורום קהלת הכחישו כי החוקר פעל מטעמם או בידיעתם.
בובות הקש נחסמו לצמיתות בוויקיפדיה לאחר שנחשפו.
בפורום חברים, בין השאר, אקדמאים מתחומי המשפט, הכלכלה ומדעי המדינה וכן אישים בעלי היכרות וניסיון בתחום הפוליטי והציבורי.
הפורום מעסיק מעל מאה חוקרים, רובם בעלי תואר ראשון או שני, וכן עומד בקשר עם ארגונים, חוקרים ומומחים שונים.
יושב ראש הפורום הוא פרופ' משה קופל, לשעבר חבר המחלקה למדעי המחשב באוניברסיטת בר-אילן, ומחבר שותף בשתי הצעות טיוטה של חוקה לישראל.
מנכ"ל הפורום הוא עו"ד מאיר רובין (נריה).
בעמותה הועסקו, נכון לשנת 2023, כ-80 עובדים.
לפי דיווחי העמותה לרשם העמותות, בשנת 2022 עמד מחזורה הכספי על כ־31.5 מיליון ש"ח, 95% ממנו מקורו בחו"ל.
שני תאגידים הרשומים בארצות הברית מופיעים כתורמים - כ־29.2 מיליון ש"ח נתרמו דרך הקרן המרכזית לישראל וכ־820,000 ש"ח מקרן ידידי פורום קהלת.
בעבר קיבל הארגון תרומות גם מקרן תקווה.
העמותה לא קיבלה תרומות מישראל ואיננה ממומנת ממקורות ממשלתיים.
חלק מהמימון הגיע מקרן Claws שהקימו ארתור דנצ'יק וג'פרי יאס, יהודים אמריקאים בעלי השקפת עולם ליברטריאנית.
את המימון לקהלת העביר ארתור דנצ'יק דרך קרן למימון מחקר רפואי.
מטעם הפורום קהלת הגיבו שהתרומות לעמותה "הן מבסיס רחב ועולות כל הזמן".
כתוצאה מקיצוץ התרומות, באפריל 2024 הודיעה העמותה שהיא מפטרת כמחצית מעובדיה.
פורום קהלת תומך כלכלית בעמותות הקואליציה למען אוטונומיה בחינוך ותחרות – התנועה לחירות בתעסוקה.
כן תמך בעמותה בשם "הקרן לחברה האזרחית", שפעילותה מוזגה לתוך הפורום תחת השם "הפורום לחברה האזרחית".
העיתונאי אבישי גרינצייג טען שהפורום תרם 100 אלף שקלים דרך גוף שלישי לרשימת "יוזמה – ציונות משפטית", שהתמודדה למועצת לשכת עורכי הדין ב-2023. הפורום הכחיש את הטענה.
באוגוסט 2024, כשנה לאחר שדנצ'יק הפסיק את תמיכתו בעמותה, יצא פורום קהלת בקמפיין גיוס המונים לשם המשך פעילותו.
הקמפיין עורר ביקורת ציבורית לנוכח המשכורות הגבוהות ששילם הפורום לבכירי הארגון..
בהמשך לכך פנה פורום קהלת לרשות המיסים בבקשה למתן זיכוי ממס לתרומות.
במרץ 2025 אישרה ועדת הכספים של הכנסת את מתן הזיכוי לתורמים לפורום קהלת.
בהיבט הכלכלי, נמתחה על הפורום ביקורת שהתנגדותו לדיור ציבורי לזכאים פוגעת במבקשי הדירות, הזקוקים לדירה בשביל היציבות והביטחון שרק דירה משלהם יכולה לספק, ונטען גם כי הפורום בחר מלכתחילה להשוות את מדיניות הדיור הציבורי בישראל רק לזו של מדינות שמדיניותן בנושא עולה בקנה אחד עם עמדותיו.
ארנון בר דוד, יו"ר ההסתדרות, כתב בפוסט בפייסבוק כי הוא מתנגד למדיניות הפורום בנוגע לשכר מינימום ופיקוח על מעונות ילדים.
פרופסור יוסי דהאן כתב כי נייר העמדה של הפורום בנושא הגבלת התאגדות עובדים וזכות השביתה הוא "דל מאוד ומטעה מבחינה מחקרית", בין היתר כיוון שהוא נשען במידה רבה על פרסומים של גופים שמרנים-ליברטריאניים אחרים.
כמו כן, נטען שעמדת הפורום שסיוע ממשלתי למשפחות חד-הוריות מהווה תמריץ להימנע מחיים בזוגיות מתעלמת מהיתרונות – הכלכליים והחברתיים – הגלומים באורח החיים של משפחה דו-הורית.
נדב דוידוביץ וברוך לוי טענו כנגד הגדרת הפורום את עצמו כ-"מכון מחקר".
לדידם, אף שבפרסומיו עושה שימוש בכללי הכתיבה המקובלים בעולם המחקר, כגון ציון מראי מקום, ועל פרסומי המכון חתומים אנשי מקצוע המזדהים כחוקרים, הרי שמחויבותו האידאולוגית סותרת את המחויבות לאובייקטיביות מדעית הכרוכה בהגדרת גוף כגוף מחקרי.
עורכת הדין ניצן כספי שילוני, המנהלת המשפטית של מרכז צדק לנשים, כתבה כי נייר העמדה שפרסם הפורום בנושא תלונות שווא ואלימות במשפחה כולל טענות שאינן נתמכות בסימוכין כלשהם ומתבסס על שימוש מוטעה ומטעה במסקנותיהם של מחקרים אחרים.
בעקבות הקידום של הרפורמה שהציג שר המשפטים יריב לוין בראשית שנת 2023 על ידי פורום קהלת, המחאה נגד הרפורמה הופנתה גם כלפי הפורום, וכללה אף את חסימת הכניסה למשרדיו בתיל ובשקי מלט והפגנה בתוכם.
במרץ 2023 פרסם ד"ר מיכאל שראל, הכלכלן הראשי של פורום קהלת, מסמך ובו ביקורת נוקבת ויוצאת דופן על הרפורמה.
הוא ציין כי הרפורמה עלולה לגרום לפגיעה קשה במשק הישראלי, ולכרסום בדמוקרטיה הישראלית.
פרופסור גדעון ספיר, מרצה למשפט חוקתי באוניברסיטת בר-אילן וממייסדי הפורום, ביקר את הרכיב ברפורמה שעוסק בשינוי התהליך של בחירת השופטים: "הלכו כאן רחוק מידי".
במרץ 2023 נטען ב"הארץ" כלפי הפורום כי אחד ממערכי השיעור שהופצו בקרב מורים בעקבות הרפורמה נכתבו על ידיו, אך לא לוו בלוגו המציין זאת.
בהיבט התקציבי, נטען כלפי הפורום כי הוא אינו שקוף ביחס לחלק ממקורות המימון שלו.
הפורום מקדם חוקים לצמצום האקטיביזם השיפוטי, אך מגיש לבית המשפט עתירות שתלויות באקטיביזם שיפוטי.
בכלל זה הפורום ממליץ לתת זכות עמידה בבית משפט רק למי שנפגעו ישירות מהחלטה של רשות כלשהי; בו בזמן הוא מגיש עתירות כנגד פעולות של רשויות מבצעות שלא הוא הנפגע הייחודי מהן, כדוגמת עתירה נגד רשות המסים ושר האוצר, על כך שהעברת מיסי יבוא לרשות הפלסטינית נעשית בניגוד לכוונת החוק.
בדומה לכך הפורום גורס שהחלטות מדיניות של הממשלה, כגון מדיניות חוץ וביטחון, אינן שפיטות, ומגיש עתירות נגד החלטות ממשלה כאלה, כדוגמת עתירה נגד הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון שעליו חתם יאיר לפיד.
פורוסזאורוס (שם מדעי: Purussaurus; מילולית: "הזוחל של נהר פורוס") הוא סוג של תנינאי ענק נכחד שחי בתקופת המיוקן, כ-8 מיליון שנה לפני זמננו, באמריקה הדרומית.
מבחינה טקסונומית, הפורוסזאורוס הוא חלק מתת-משפחת הקיימנים.
בעבר, אורכו המרבי של זוחל זה הוערך ב-10–13 מטר ומשקלו ב-8–10 טונות אך כיום הערכות אלו קטנו ועומדות על 7.6–10 מטרים ומשקל של 2–6 טונות.
ההערכות המקסימליות הופכות אותו לכנראה התנינאי הגדול ביותר שחי אי-פעם, ביחד עם הדיינוסוכוס, ואילו ההערכות הנוכחיות ממצבות אותו עדיין כתנינאי ענק אך קטן מהדיינוסוכוס.
הפורוסזאורוס נקרא ב-1982 בידי החוקר ז'ואו רודריגס (João Rodrigues) על שם נהר פורוס (Purus River) שלצידו התגלה.
הפורוסזאורוס ידוע משרידי גולגולות, צלעות וחוליות שנמצאו ביער האמזונאס במדינות ברזיל, קולומביה, פרו וצפון ונצואלה.
הפלאונטולוגים העריכו את אורכו של הפורוסזאורוס ברזיליאנסיס ב-10 עד 13 מטר.
מאמר מדעי מ-2015 העריך את אורכו המרבי של הפורוסזאורוס, על סמך אורך גולגולת של , ב- ואת משקלו המרבי ב-.
על הערכה זו נמתחה ביקורת שעיקרה נסוב על מה הגדירו מפרסמי המאמר כ"אורך הכולל של הגולגולת" ועל חוסר עקביות במדידה זו, שיוצאת רק , דבר המקטין את הערכת האורך הכולל מ- ל- ומשקל של .
מחקר שפורסם ב-2022 הקטין עוד יותר את הערכות גודלו: אורך ומשקל 2–6.2 טונות עם שקלול פילוגנטיקה ואורך של ומשקל של 3.9–4.9 טונות ללא שקלול פילוגנטיקה.
מאחר שרק שרידי גולגולת נמצאו, האורך הכולל של הפורוסזאורוס לא ידוע בוודאות.
הן ההערכות המקוריות והן ההערכות המופחתות מציבות את הפורוסזאורוס כאחד התנינאים הגדולים ביותר שחיו אי-פעם, כאשר מתחריו הם האיג'יסוכוס, הסרקוסוכוס והדיינוסוכוס שחיו בקרטיקון והגיעו אף הם לאורכים של 9–12 מטר ומשקל דומה.
עוצמת הנשיכה שלו הוערכה כ-.
לשם השוואה, עוצמת הנשיכה של הדיינוסוכוס היא כ- ואילו של הטירנוזאורוס היא כ-.
הפורוסזאורוס חי בסביבה טרופית, ביצתית ומימית-למחצה.
הוא חי לצד דגים, כרישים וצבים של מים מתוקים, תנינאים אחרים וכן יונקים כגון עצלנים, עטלפים, מכרסמים גדולים ועוד.
הוא היה טורף מגוון וטרף מגוון רחב של בעלי חיים, החל מדגים, עבור בצבי ים וכלה ביונקים גדולים.
פורוס היה מלך פאוראבה - ממלכה עתיקה באזור פקיסטן של ימינו.
מפורסם במיוחד בשל התמודדותו מול אלכסנדר הגדול בקרב הידספס.
הובס בידי אלכסנדר בקרב, אולם אלכסנדר חנן אותו ואף הגדיל את שטחי ממלכתו.
השם "פורוס" הוא ככל הנראה שיבוש יווני-לטיני של השם הסנסקריטי "פורו".
ממלכתו נקראת בכתבי הסופרים העתיקים "פאוראבה", מדובר היה בממלכה עתיקה, שאזכורים לה נמצאים גם בריג ודה.
הממלכה נמצאה באזור פרובינציית פנג'אב בפקיסטן המודרנית.
המקורות הכתובים היחידים ששרדו מאותה תקופה הם מקורות יווניים ורומיים, מקורות הודיים לא שרדו.
מסיבה זו המידע אודות פורוס הוא מעורפל למדי ולא ברור.
לא ידוע תאריך לידתו או מי מלך לפניו, וכן לא ידוע דבר על תקופת שלטונו המוקדמת.
הוא מתואר לרוב כאדם גבה קומה.