tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מצפה הכוכבים הר סגול (בסינית: 紫金山天文台; פין-יין: Zǐjīnshān Tiānwéntái), הידוע גם בשם מצפה הכוכבים האסטרונומי זיג'ין שאן הוא מצפה כוכבים אסטרונומי הממוקם על ההר הסגול במזרח נאנג'ינג.
מצפה הכוכבים הר סגול הוקם בשנת 1934 במימון הממשלה הלאומית של הרפובליקה של סין ונוהל על ידי אקדמיה סיניקה .
המנהל הוותיק של המצפה מ-1950 עד 1984 היה האסטרונום הסיני ג'אנג יוז'ה (张钰哲, 1902–1986, הידוע גם בשם Yu-Che Chang).
זיהום האור הגובר בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20 בנאנג'ינג גרם לכך שההר הסגול איבד את תוארו כמצפה כוכבים פעיל ובר קיימא.
בעקבות זאת, העביר המצפה את המיקוד שלו לפעילויות חינוך הציבור, וחלק ניכר מהעבודה המדעית שלו מתבצעת בפועל בחמשת מצפי הכוכבים המסונפים לו, הממוקמים בצ'ינגהאי (בדלינגהה ), גאניו , שואי , הונגהה (בג'יאמוסה ) וצ'ינגדאו.
מרכז כוכבי הלכת המינוריים מזכה את המצפה, המכונה בפשטות נאנקינג, עם גילוי של 149 כוכבי לכת מינוריים בין השנים 1955 ו-1983, בעוד שתוכנית הסקר PMO NEO של המצפה זוכה ליותר מ-600 תגליות בין השנים 2006 ל-2013.
המצפה גילה את השביטים המחזוריים 60P/Tsuchinshan ו-62P/Tsuchinshan, כמו גם את ה-C/1977 V1 (Tsuchinshan) הלא-מחזורי, הידוע גם בשם Comet 1977 X, השביט C/2017 E2 ושביט אטלס A3. הם נקראים על שם התעתיק השגוי של וייד-ג'יילס של השם, שהוא כהלכה Tzu-chin-shan, פין-יין Zǐjīnshān.
התגלו גם אסטרואידים רבים, כולל האסטרואידים הטרויאניים 2223 Sarpedon, 2260 Neoptolemus, 2363 Cebriones, 2456 Palamedes, וההר הסגול 3494.
הסקר הסיני לגופים קרובי-ארץ (CNEOS), המבוסס בתחנת שואי (D29) בשואי, ג'יאנגסו, החל בתצפיות בשנת 2006. הוא משתמש בטלסקופ 1:04=1:20=1:80 מטרים שמידט מצויד בגלאי CCD 4K × 4K עם פונקציית סריקת סחף .
נכון לאוגוסט 2012, התוכנית צפתה ב-149,971 אסטרואידים, מצאה 1,279 אסטרואידים זמניים חדשים, וקטלגה 251 אסטרואידים ממוספרים, כולל חמישה טרויאני צדק , שני אסטרואידי הילדה ואסטרואיד פוקיאה אחד.
מצפה לירן על שם לירן סעדיה לוחם סיירת אגוז שנפל במהלך מלחמת לבנון השנייה ביולי 2006, הוא נקודת תצפית הממוקמת ממערב לשכונת נוף חרמון בקריית שמונה, על דרך נוף הרי נפתלי המשקיפה על עמק החולה, קריית שמונה, החרמון וצפון הגולן.
במצפה מוצבת תחנת שמע המספקת הסברים על הנוף הנשקף ממנו.
לאורך השביל המוביל למצפה מוצגים רישומים שיצר.
סמוך למצפה הכשירה קרן קיימת לישראל חניון למטיילים.
לירן סעדיה היה לוחם בסיירת אגוז של חטיבת גולני, שנפל בקרב בדרום לבנון במהלך מלחמת לבנון השנייה, ביום כ"ד בתמוז תשס"ו (20 ביולי 2006).
סעדיה היה בן קריית שמונה, וזכרו מונצח באנדרטה שהוקמה סמוך ליישוב מגוריו.
לזכרו של לירן סעדיה הוקם המצפה, הכולל שתי רחבות מעוגלות ומרוצפות, המחוברות בשביל אשר לצידו נטועה חורשת עצים.
המצפה מציע תצפית נרחבת על אזור מגוריו של סעדיה ועל האזור שבו לחם ונפל.
באחת הרחבות ניצבת מצבת אבן שעליה חקוקים שמו ונסיבות נפילתו.
בראש המצבה מופיעים סמלי היחידות שבהן שירת.
לצד השביל המוביל מהרחבה נכתב שמו של לירן בחצץ לבן, ובהמשך מוצבים דגל ישראל ושני פסלי ציפורים ממתכת וזכוכית – האחת בהירה והשנייה כחולה.
השביל מוביל לרחבת תצפית נוספת, שבה מוצבת עמדת האזנה למוזיקה האהובה על לירן.
ברחבה שלושה עמודי מתכת שחורים, שעל פניהם לוחיות מתכת כסופות, המציגות קטעים שכתב לירן, תיאור הקרב שבו נפל ודברי הספד לזכרו, המסודרים לפי אותיות שמו.
בהמשכו של השביל מצויה נקודה נוספת, שבה מוצגים לוחות אבן ומתכת ועליהם יצירות קומיקס הומוריסטיות שיצר סעדיה.
מצפה מעוז מורל הוא מצפה במצפה מדרג (אום דרג') שבמדבר יהודה, בסמוך למבנה המשטרה הירדנית במקום.
המצפה הוקם לזכרו של סמל ראשון , לוחם ומאגיסט בסיירת הצנחנים, שנפצע ב-15 בפברואר 2024 בקרב בדרום רצועת עזה ונפטר מפצעיו ב-19 בפברואר 2024.
המצפה משקיף על רמת מדבר יהודה ועל אגני הניקוז של נחל חבר, נחל ערוגות ונחל צאלים, ומציע תצפית פנורמית על נופי המדבר.
הגישה למצפה היא דרך ההתנחלות כרמל.
המצפה הוקם על ידי חבריו של מעוז מורל לישיבה התיכונית בדימונה, מתוך רצון להנציח את מורשתו ואהבתו לארץ.
חברו הטוב של מעוז, יואב עציון, מיישב את המקום לבדו מאז ספטמבר 2022 והוא זה שיזם את הקמת המצפה, דאג לבניית הדק והפרגולה, ויצר קשר עם משפחתו.
אהבתו של מעוז לטיולים, ובפרט למדבריות הארץ, הייתה מרכיב משמעותי בחייו והיוותה השראה להקמת האתר.
במצפה הוצבו ספסלי ישיבה, נדנדות ישיבה ושלט עם דמותו של מעוז מורל וכיתוב המתאר את חייו ופועלו.
במהלך חנוכת המצפה התקיים טקס בהשתתפות בני משפחתו וחבריו.
מעוז מורל נולד ביום כ"ב באדר תשס"ב (6 במרץ 2002) בטלמון, בנם של ורדה דבורה ואיתן יצחק.
אח לדוב, אליעזר, שחר, אלקנה וחנה.
הוא בוגר הישיבה התיכונית בדימונה וישיבת אבינועם שנמצאת כיום בהתנחלות אביתר שבשומרון.
ב-15 בפברואר 2022 התגייס לצה"ל ושירת בסיירת צנחנים.
מצפה יהונתן דויטש הוא אתר הנצחה ותצפית בהר הגלבוע, אשר הוקם לזכרו של יהונתן דויטש שנרצח על ידי מחבלי חמאס באוגוסט 2024. המצפה ממוקם לאורך "שביל המצפים" בגלבוע, ומשקיף על נופים פתוחים של בקעת בית שאן, נהר הירדן והרי הגלעד שממזרח.
רס"ל יהונתן דויטש שירת כלוחם ביחידת מגלן בחטיבת הקומנדו.
במהלך טבח שבעה באוקטובר 2023 השתתף בפעולות חילוץ מקיבוץ נחל עוז כשיחד עם לוחמים נוספים מהיחידה, עבר מבית לבית וחילץ אזרחים שנלכדו בממ"דים.
באוגוסט 2024, כחודש לאחר שחרורו משירות סדיר, נרצח דויטש על ידי מחבלי חמאס בפיגוע טרור בבקעת הירדן.
המצפה שוכן בהר הגלבוע, בסמוך לקיבוץ מעלה גלבוע, כחלק ממסלול "שביל המצפים" – שביל טיול הכולל מספר נקודות תצפית לאורך רכס הגלבוע.
המקום נגיש לרכבים, ומותאם גם למשפחות ומטיילים מזדמנים.
תצפית המצפה פונה מזרחה, ומשקיפה לעבר בקעת בית שאן, נהר הירדן והרי הגלעד.
המצפה נחנך בטקס באוקטובר 2024, בהשתתפות בני משפחתו של יהונתן, חברים, לוחמים לשעבר ונציגי ציבור.
הפרויקט להקמת המצפה הובל על ידי משפחתו בשיתוף מועצה אזורית הגלבוע, רשות הטבע והגנים ועמותת "הגלבוע שלי".
במצפה הוקם לוח זיכרון ובו סיפור חייו של יהונתן, והוצבו ספסלים, שילוט נופי ואזורי מנוחה.
המקום נגיש ונוח להגעה, ומהווה חלק מ"שביל המצפים" – מסלול טיול בגלבוע הכולל נקודות תצפית מגוונות.
מהמצפה נשקף נוף פנורמי של אזור הצפון, כולל עמק המעיינות, הגלבוע והרי הגלעד.
המצפה מהווה מקום להנצחה אישית, אך גם מסר חינוכי לדור הצעיר.
יהונתן דויטש, יליד גבעת שמואל, הותיר חותם כאדם ערכי, מפקד אהוב ולוחם אמיץ.
הוא זכה לציון לשבח מהרמטכ"ל על תפקודו הקרבי, וסיפורו האישי הפך למקור השראה.
את המצפה יזמה משפחת דויטש, ובעיקר אביו אורי, יחד עם חבריו של יהונתן מיחידת מגלן.
היוזמה גובשה בשיתוף מועצה אזורית הגלבוע, רשות הטבע והגנים, עמותת "הגלבוע שלי" ומתנדבים מהאזור.
לדברי המשפחה, הבחירה בגלבוע קשורה לאהבתו של יהונתן לאזור זה, אליו נהג לטייל לעיתים תכופות.
רובין שנקרא בעבר טלסקופ המיפוי הסינופטי הגדול (Large Synoptic Survey Telescope - LSST), הוא מצפה כוכבים אסטרונומי הנמצא בבנייה בצ'ילה.
משימתו העיקרית תהיה ביצוע מיפוי אסטרונומי סינופטי (Legacy Survey of Space and Time).
המצפה ממוקם בגובה 2682 מטרים על פסגת אל פניון של ההר סרו פאצ'ון באזור קוקימבו, בצפון צ'ילה, לצד טלסקופי המחקר האסטרופיזי הקיימים ג'מיני דרום וטלסקופ המחקר הדרומי.
המצפה נקרא על שם ורה רובין, אסטרונומית יהודיה-אמריקאית שהייתה חלוצה בגילויים על קצב הסיבוב הגלקטי והשערת קיום החומר האפל.
רובין הוא יוזמה משותפת של הקרן הלאומית למדע של ארצות הברית (NSF) ומשרד המדע של משרד האנרגיה של ארצות הברית.
מצפה הכוכבים רובין יאכלס את טלסקופ המיפוי סימוניי, טלסקופ מחזיר אור רחב שדה עם מראה ראשית בקוטר 8.4 מטרים אשר יצלם את כל השמיים הזמינים כל כמה לילות.
הטלסקופ משתמש בעיצוב חדשני של שלוש מראות, גרסה של אנסטיגמט של שלוש מראות, המאפשר לטלסקופ לספק תמונות חדות על פני שדה ראייה רחב מאוד בקוטר 3.5 מעלות.
התמונות יתועדו על ידי מצלמת CCD ברזולוציה של 3.2 ג'יגה-פיקסל, המצלמה הדיגיטלית הגדולה ביותר שנבנתה אי פעם.
תוכנית ה-LSST הוצעה בשנת 2001, ובניית המראה החלה (במימון פרטי) בשנת 2007. לאחר מכן הפך LSST לפרויקט הקרקעי הגדול המדורג בראש הרשימה במיפוי העשורי של האסטרופיזיקה לשנת 2010, והפרויקט החל רשמית ב-1 באוגוסט 2014.
בניית האתר החלה ב-14 באפריל 2015. התצפיות הראשונות בשמיים באמצעות מצלמת ההנדסה התרחשו ב-24 באוקטובר 2024, בעוד שאור ראשון של המערכת המלאה צפוי עד 23 ביוני 2025, ופעולות המיפוי המלאות מתוכננות להתחיל בהמשך 2025. נתוני LSST מתוכננים להפוך לציבוריים לחלוטין לאחר שנתיים.
ביוני 2019, שונה שם המצפה מטלסקופ המיפוי הסינופטי הגדול (LSST) למצפה ורה סי.
רובין ביוזמת על ידי חבר הקונגרס של ארצות הברית אדי ברניס ג'ונסון וג'ניפר גונזלס-קולון.
השם מכבד את מורשתם של רובין ועמיתיה לחקור את טבעו של החומר האפל על ידי מיפוי וקטלוג של מיליארדי גלקסיות במרחב ובזמן.
ה-LSST הוא המשך של מסורת של מיפויי שמיים.
אלה החלו כקטלוגים חזותיים במאה ה-18, כמו קטלוג מסייה.
זה הוחלף במיפויים מצולמים, החל מאוסף הלוחות של הרווארד משנת 1885, מיפוי השמיים של האגודה הלאומית לגאוגרפיה - מצפה הכוכבים פאלומר ואחרים.
בסביבות שנת 2000, המיפויים הדיגיטליים הראשונים, כמו מיפוי השמיים הדיגיטלי של סלואן (SDSS), החלו להחליף את לוחות הצילום של המיפויים הקודמים.
עיצוב טלסקופ המיפוי סימוני ייחודי בקרב טלסקופים גדולים (מראות ראשיות בגודל 8 מטר ומעלה) בכך שיש לו שדה ראייה רחב מאוד: 3.5 מעלות בקוטר, או 9.6 מעלות ריבועיות.
זהו יותר מפי שלושה משדה הראיה של הטלסקופים הקיימים בעלי מראות גדולות ביותר, טלסקופ סובארו וטלסקופ Pan-STARRS, ויותר מסדר גודל טוב יותר מרוב הטלסקופים הגדולים.
לשם השוואה, גם השמש וגם הירח, כפי שנראה מכדור הארץ, הם 0.5 מעלות לרוחב, או 0.2 מעלות ריבועיות.
בהתחשב בתחזוקה, מזג אוויר גרוע ואירועים אחרים, המצלמה צפויה לצלם מעל 200,000 תמונות (1.28 פטה-בייט לא דחוס) בשנה, הרבה יותר ממה שניתן לבדוק על ידי בני אדם.
ניהול וניתוח יעיל של התפוקה העצומה של הטלסקופ צפוי להיות החלק הקשה ביותר מבחינה טכנית בפרויקט.
בשנת 2010, דרישות המחשב הראשוניות הוערכו ב-100 טרה-פלופס של כוח מחשוב ו-15 פטה-בייט של אחסון, דרישות שיעלו ככל שהפרויקט יאסוף נתונים.
עד שנת 2018, ההערכות עלו ל-250 טרה-פלופס ו-100 פטה-בייט של אחסון.
לאחר צילום התמונות, הן עוברות עיבוד לפי שלושה לוחות זמנים שונים: מהיר (בתוך 60 שניות), יומי ושנתי.
התוצרים המיידיים הם התראות, המופקות תוך 60 שניות מהתצפית, על עצמים ששינו את בהירותם או מיקומם ביחס לתמונות מאוחסנות של מיקום זה בשמיים.
העברה, עיבוד וניתוח של תמונות גדולות כאלה תוך 60 שניות (שיטות קודמות לקחו שעות, על תמונות קטנות יותר) הן בעיה משמעותית בהנדסת תוכנה בפני עצמה.
שלב זה של העיבוד יבוצע במתקן ממשלתי מסווג כך שניתן יהיה להסיר אירועים שיחשפו נכסים סודיים של ממשלת ארצות הברית.
כ-10 מיליון התראות ייווצרו בכל לילה.
כל התראה תכלול את הפרטים הבאים:
אפיון פוטומטרי, אסטרומטרי וצורה של המקור שזוהה
גזרות של 30×30 פיקסלים (בממוצע) של התבנית ותמונות שונות
סדרת הזמן (עד שנה) של כל הגילויים הקודמים של מקור זה
סטטיסטיקות סיכום שונות ("מאפיינים") מחושבות של סדרות הזמן
ההתראות זמינות לקהילה המדעית באופן מיידי, שכן המטרה היא להעביר במהירות כמעט כל מה ש-LSST יודע על כל אירוע נתון, מה שמאפשר סיווג וקבלת החלטות במורד הזרם.
טלסקופ LSST ייצר קצב התראות חסר תקדים, מאות בשנייה כאשר הטלסקופ פועל.
רוב הצופים יתעניינו רק בחלק זעיר מהאירועים הללו, כך שההתראות יועברו ל"מתווכי אירועים" אשר יעבירו תת-קבוצות לצדדים המעוניינים.
מוצרים יומיים, המתפרסמים תוך 24 שעות מהתצפית, כוללים את כל התמונות מאותו לילה, ואת קטלוגי המקור הנגזרים מתמונות שונות.
זה כולל פרמטרים מסלוליים מחושבים עבור עצמים במערכת השמש.
מוצרי נתוני שחרור שנתיים יהיו זמינים פעם בשנה, על ידי עיבוד מחדש של כל מערך הנתונים המדעיים עד כה.
מדידות של מיקומים, שטפים וצורות
תיאור קומפקטי של עקומות אור
קטלוג של כ-6 מיליון עצמים במערכת השמש, כולל מסלוליהם
קטלוג של כ-37 מיליארד עצמים בשמיים (20 מיליארד גלקסיות ו-17 מיליארד כוכבים), שלכל אחד מהם יותר מ-200 תכונות.
LSST יכסה כ-18,000 מעלות מרובעות של השמיים הדרומיים עם שישה מסננים במיפוי העיקרי, עם כ-825 ביקורים בכל נקודה.
מגבלות העוצמה של 5σ ( יחס אות לרעש גדול מ-5) צפויות להיות עצמים ברמת בהירות של עד 24.5 בתמונות בודדות, ועד 27.8 באמצעות שימוש בסכימה של תמונות מרובות.
המיפוי העיקרי ייקח כ-90% מזמן התצפית.
10% הנותרים ישמשו להשגת כיסוי משופר עבור מטרות ואזורים ספציפיים.
זה כולל תצפיות עמוקות מאוד (עד רמת בהירות נמוכה של r ~ 26), זמני חזרה קצרים מאוד (בערך דקה אחת), תצפיות על אזורים "מיוחדים" כגון המילקה, מישור הגלקסיה, ענני מגלן, ואזורים המכוסים בפירוט על ידי מיפויים אחרים שהם מרובי אורכי גל.
מטרות מדעיות ספציפיות של LSST כוללות:
חקר אנרגיה אפלה וחומר אפל על ידי מדידת עדשות כבידה חלשות, ופוטומטריה של סופרנובות מסוג Ia.
מיפוי עצמים קטנים במערכת השמש, במיוחד אסטרואידים קרובים לכדור הארץ ועצמים בחגורת קויפר .
LSST צפוי להגדיל את מספר האובייקטים המקוטלגים פי 10-100. זה גם יעזור בחיפוש אחר כוכב הלכת התשיעי המשוער.
גילוי אירועים אסטרונומיים חולפים, כולל נובות, סופרנובות, התפרצויות קרני גמא, השתנות קוואזרים ועדשות כבידה, ומתן הודעות מהירות על אירועים אלו כדי לאפשר מעקב מעמיק יותר על ידי טלסקופים אחרים.
בשל שדה הראייה הרחב והרגישות שלו, LSST צפוי להוביל בגילוי מקבילות אופטיות לאירועי גלי כבידה שיזוהו על ידי LIGO ומצפי גלי כבידה אחרים בעתיד.
כמו כן, סביר שכמות הנתונים העצומה שתיווצר תוביל לתגליות מקריות נוספות.
נאס"א קיבלה משימה מהקונגרס האמריקאי לאתר ולקטלג 90% מאוכלוסיית האסטרואידים הנמצאת במסלול קרוב לכדור הארץ בגודל של 140 מטרים ומעלה.
ההערכה היא ש-LSST, כשלעצמו, מסוגל לזהות 62% מעצמים כאלה, ולדברי האקדמיה הלאומית למדעים של ארצות הברית, הארכת המיפוי מעשר שנים לשנים עשר תהיה הדרך היעילה ביותר מבחינת עלות להשלמת המשימה.
השפעה אפשרית של מערכי לוויינים
בזמן צילום חשיפה ארוכה של השמיים, לוויין יכול לחצות את שדה הראייה ולהשאיר פס על התמונה.
בעוד שניתן יהיה לדמות ולהסיר פס לוויין, רעש הפואסון השיורי הופך את יחס אות לרעש של הפיקסלים המתוקנים לנמוך מדי מכדי שיהיה בעל ערך מדעי.
סטארלינק שיגרה 7,000 לוויינים למסלול נמוך סביב כדור הארץ (LEO), עם תוכניות להרחיב את מספרם ל-12,000 עם אפשרות להרחבה ל-34,400. גם אם סטארלינק לא יגיע לגודלו המתוכנן, הזרם המתמיד של מערכי לוויינים מתוכננים אחרים הוביל לדאגה לגבי האופן שבו לוויינים עלולים להשפיע על תצפיות אסטרונומיות בכלל ועל LSST בפרט.
מצפה הכוכבים רובין ביצע סימולציה של שינוי אסטרטגיית התצפית שלהם כדי להימנע מרצפי לוויינים.
הם גילו כי יהיה עליהם לוותר על כ-10% מזמן התצפית הכולל הזמין, כדי להפחית את מספר פסי הלוויין פי שניים.
מחקרי מעקב הראו שאפילו במקרה שיהיו במסלול לוויני נמוך 30,000 לוויינים, רק 8% מכלל תמונות המדע יכילו פס לוויינים, מה שיוביל לאובדן של כ-0.04% מכלל הפיקסלים בעלי ערך מדעי.
אפשרויות נוספות למניעת פסים של לוויינים כוללות סגירת תריס המצלמה כאשר צפוי שלוויין לעבור דרכו, אך האובדן ביעילות המערכת הכוללת יהיה גדול בהרבה מאשר פשוט מיסוך פיקסלים המושפעים מהלוויין.
מכיוון שקבוצת הלוויינים סטארלינק נמצאת במסלול לוויני נמוך, לוויינים החולפים בתחום התצפית של הטלסקופ באמצע הלילה עוברים בצל כדור הארץ, מה שהופך אותם לחשוכים ובלתי נראים אפילו על ידי טלסקופים גדולים.
לכן, רק תמונות המצולמות במהלך או זמן קצר לאחר רדת החשיכה ולפני הזריחה צפויות להיות מושפעות מפסי לוויין.
מצפה זיף היא התנחלות בהר חברון, בדרך בין גוש מעון-כרמל וקריית ארבע.
היישוב שוכן על גבעה ברום 882 מטרים מעל פני הים, בסמוך לצומת זיף ולכניסה המזרחית לכפר זיף.
כמאחז פונה מספר פעמים, ובמאי 2025 אישר הקבינט המדיני-ביטחוני את הסדרתו כיישוב מן המניין.
בסוף 2025 התגוררו במקום שמונה משפחות וקיים בית כנסת ומצפה לזכר המאבטחים שנהרגו במקום, מצפה זי"ו.
היישוב קרוי על שם מיקומו, הצופה לזיף הקדומה, אחת מהערים ההיסטוריות המרכזיות שהתקיימו במשך אלפי שנים בדרום הר חברון, ואשר נזכרת רבות במקורות.
היישוב ממוקם בפסגת "גבעת האנטנה", גבעה בהר חברון שגובהה 882 מטרים מעל פני הים.
הגבעה חולשת על כביש 356 בקטע שבין גוש מעון-כרמל לקריית ארבע, על צומת זיף ועל הכניסה המזרחית לכפר זיף.
מהיישוב יש נוף לשלושה כיוונים והוא צופה על מדבר יהודה.
כמו כן, היישוב ממוקם בקרבת ראשיתו של נחל חבר.
בסמוך ליישוב נמצא תל זיף, בו התקיימה העיר הקדומה זיף, עיר יהודית הנזכרת רבות בתנ"ך, ואשר אליה נמלט דוד מפני שאול.
העיר הוסיפה להתקיים שנים רבות, ובהמשך הייתה חלק מחבל הארץ היהודי דרומא, כנזכר באונומסטיקון לאוסביוס, באגרות בר כוכבא ואגב המונח התלמודי החוזר "דבש הזיפים".
עתיקות נוספות באזור הן מספר מערות מפלט מתקופת מרד בר כוכבא, בהן מערת הסלע הגדולה.
מדרום ליישוב ולתל מצויה חורבת אריסטובוליה (ח'רבת אסטבול), בה התקיים היישוב "אריסטובוליה" הנזכר באגרות בר כוכבא ובכתבי נזירות מדבר יהודה.
בתחום היישוב עצמו נמצא מצפה זי"ו – זיכרון יואב ויהודה – בית כנסת, אנדרטה ומצפה לזכר המאבטחים שנהרגו בשוגג במקום על ידי יחידת מגלן לאחר שזוהו בטעות כמחבלים.
למרגלות היישוב שוכנים עינות זיף, שני מעיינות איתן.
ב-26 ביולי 2002 ביצע מחבל בצומת זיף את פיגוע הירי בצומת זיף, בו נרצחו בני הזוג יוסי וחני דיקשטיין, יחד עם ילדם שובאל דיקשטיין, וסמ"ר אלעזר ליבוביץ'.
כתגובה, החליטה מועצה אזורית הר חברון להקים במקום יישוב קבע, ואף הוצבה בו אנטנת תקשורת.
הגבעה כונתה בעקבות כך "גבעת האנטנה".
באתר עבדו ארבעה פועלים פלסטינים, ועליהם שמרו יהודה בן יוסף ויואב דורון.
ב-13 במרץ 2003, במהלך שהותם באתר, שלח מפקד חטיבת יהודה, אל"ם חגי מרדכי, כוח של יחידת מגלן למשימה של איתור מחבלים באזור.
סמוך לשעה 13:00 בן יוסף יצא ברכב מהמאחז, והכוח של יחידת מגלן זיהה אותו כמחבל חמוש והורה לו לעצור.
מיד לאחר תקרית הריגת המאבטחים הוקם במקום גל-עד לזכר ההרוגים.
במהשך הוקמה בו אנדרטת מצפה זי"ו על ידי משפחות ההרוגים, חבריהם, מועצה אזורית הר חברון ותורמים.
מדי שנה נערך במקום, בז' באדר, יום השנה למותם, כנס לזכרם.
המאחז במקום המשיך להתקיים, ויצר רצף יחסי בין בית חגי למעלה חבר.
באותה תקופה הגבעה כולה כונתה בדרך כלל "מצפה זי"ו", כשם האנדרטה שעל פסגתו.
ב-26 במאי 2025, יום ירושלים ה'תשפ"ה, אישר הקבינט המדיני-ביטחוני הקמת יישוב באתר יחד עם אישורי הקמה ל-21 נקודות נוספות ברחבי יהודה ושומרון, בהתאם לתכנון מנהלת ההתיישבות.
בכך ניתן לאתר מעמד של יישוב בהקמה, ובהתאם מתבצעים בעניינו התהליכים הבירוקרטיים והתכנוניים הנדרשים על מנת לאפשר בו התיישבות קבע חוקית.
בהתאם להכרזה זו, ניתן ליישוב שמו הרשמי "מצפה זיף" ב-20 בנובמבר בידי ועדת השמות הממשלתית, על אף ההתנגדות של משפחות הנופלים לשינוי השם.
מצפה הכוכבים לאס קמפאנס (Las Campanas Observatory, LCO) הוא מצפה כוכבים אסטרונומי המנוהל על ידי מכון קרנגי למדע (CIS).
המצפה ממוקם במחוז אטקמה בצ'ילה, כ-100 קילומטר צפון-מזרחית לעיר לה סרנה.
הטלסקופים והמתקנים של המצפה נמצאים בקצה הצפוני של רכס הרים באורך כ-7 ק"מ.
אתר סרו לאס קמפאנס, הנמצא בקצה הדרומי של הרכס ויושב בגובה של כ-2500 מטר, יהיה האתר העתידי של טלסקופ מגלן הענק.
מצפה הכוכבים נמצא במרחק 23 ק"מ מנמל התעופה פליקאנו.
המצפה, שהוקם בשנת 1969, משמש היום כמצפה הכוכבים העיקרי של מכון קרנגי למדע, לאחר שתפקיד זה עבר אליו ממצפה הכוכבים הר וילסון עקב זיהום האור הגובר באזור לוס אנג'לס.
המטה של מצפה קרנגי נמצא בפסדינה, קליפורניה, בעוד שהמשרד הראשי בצ'ילה נמצא בלה סרנה, קרוב לאוניברסיטת לה סרנה וליד מתקן של איגוד האוניברסיטאות למחקר באסטרונומיה (AURA).
לפני הקמת המצפה בלאס קמפאנס, נסקר הר סרו מוראדו כאתר פוטנציאלי למצפה בסוף שנת 1962 ותחילת 1963.
טלסקופי מגלן (6.5 מטר) - שני טלסקופים זהים בעלי מפתח (קוטר) 6.5 מטרים כל אחד.
טלסקופ וולטר באדה ראה אור ראשון בשנת 2000, וטלסקופ לנדון קליי בשנת 2002. הטלסקופים מנוהלים על ידי LCO עבור קונסורציום בינלאומי של מוסדות הכולל את LCO.
טלסקופ דו-פונט (2.5 מטר) - טלסקופ ריצ'י-קרטיין הקרוי על שם התעשיינית אירנה דו-פונט ופועל מאז 1977.
טלסקופ סוופ (1 מטר) - טלסקופ ריצ'י-קרטיין, הטלסקופ הראשון שהותקן ב-LCO והחל לפעול בשנת 1971. נקרא על שם האסטרונומית הנרייטה סוופ.
טלסקופ ורשה (בעל מפתח 1.3 מטר) הוא המכשיר העיקרי של ניסוי העידוש הכבידתי האופטי המופעל על ידי אוניברסיטת ורשה.
הטלסקופ, מסוג ריצ'י-קרטיין, הותקן במצפה בשנת 1996.
סקר השמיים האוטומטי (אנ' - ASAS) הוא מתקן של פרויקט לגילוי וניטור כוכבים משתנים.
המתקן מורכב מטלסקופ אחד בעל שדה ראייה צר, שניים בעלי שדה רחב, וטלסקופ אחד בעל שדה אולטרה-רחב.
אב-טיפוס ראשון של המערכת הותקן במצפה ב-1996, ואב טיפוס שני ב-1997, באותו מתחם יחד עם טלסקופ קיים במפתח 25 ס"מ.
שלושה מהטלסקופים הנוכחיים הותקנו בשנת 2000, והטלסקופ האולטרה-רחב נוסף בשנת 2002, כאשר כל הטלסקופים של הפרויקט עברו למתחם חדש קטן יותר במצפה.
הטלסקופ האוטומטי ההונגרי הדרומי (HAT-South) הוא חלק מפרויקט HATNet לחיפוש כוכבי לכת בשיטת הליקוי.
הטלסקופ מורכב משמונה מחזירי אור במפתח 18 ס"מ כל אחד היושבים על כן יחיד, והוא הותקן במצפה בשנת 2009.
סקר "מיפוי הנפח המקומי", חלק מפרויקט SDSS-V, המורכב מארבעה טלסקופים בעלי מפתח 16 ס"מ כל אחד.
תחנה של רשת ברמינגהם למיפוי תנודות בשמש (BiSON), עם טלסקופ שמש.
טלסקופ הרדיו NANTEN (4 מטר), הפועל באורכי גל מילימטריים, היה מוצב ב-LCO בין השנים 1995 ל-2004. כיום הוא ממוקם באתר פמפה לה בולה של מצפה הכוכבים ליאנו דה צ'אייננטור ופועל תחת השם NANTEN2.
טלסקופ הלן סוייר הוג (61 ס"מ), הופעל ב-LCO על ידי מצפה הכוכבים הדרומי של אוניברסיטת טורונטו בין השנים 1971 ל-1997. כיום הוא ממוקם במתחם האסטרונומי לאונסיטו.
טלסקופ במפתח 25 ס"מ פעל באתר במשך זמן מה, ושימש לגילוי סופרנובה SN1987A.
פרויקט "Pi of the Sky" הפעיל משנת 2004 שתי מצלמות רחבות זווית שחיפשו אחר החתימה האופטית של התפרצויות קרני גמא ב-LCO.
בשנת 2011 המתקן הועבר לאתר מסחרי לאירוח טלסקופים בסן פדרו דה אטקמה.
טלסקופ מגלן הענק הוא טלסקופ ענק הנמצא בבנייה ב-LCO ומתוכנן להתחיל לפעול בשנת 2029. המראה הראשית שלו, בעלת מפתח אפקטיבי של 24.5 מטר, תהיה מורכבת משבע תת-מראות בצורת משושה וקוטר של 8.4 מטר כל אחת.
הטלסקופ יהיה בעל שטח איסוף אור כולל של 368 מטר רבועים, גדול פי בערך חמישה עשר מכל אחד מטלסקופ מגלן הפועלים במצפה היום.
המראות מיוצרות על ידי מעבדת המראות של מצפה הכוכבים סטיוארד באוניברסיטת אריזונה, וייצור המראה הראשונה החל בשנת 2005.
ב-24 בפברואר 1987 איאן שלטון ואוסקר דוהאלדה היו הראשונים לצפות בסופרנובה SN1987A ב-LCO.
ב-17 באוגוסט 2017, ב-LCO, התגלה באמצעות טלסקופ סוופ אירוע SSS17a, המקבילה האופטית למקור גלי הכבידה GW170817.
מִצְפֵּה רָמוֹן היא מועצה מקומית במחוז הדרום בישראל.
מצפה רמון שוכנת במרכז הר הנגב, על שפת מכתש רמון הצפונית, כ-80 ק"מ דרומית לבאר שבע וכ-150 ק"מ צפונית לאילת.
תחום השיפוט שלה הוא 64,500 דונם ומתגוררים בה כ-5,047 תושבים.
היא הוקמה בשנת 1953 כמחנה עבודה לפועלים שסללו את הדרך לאילת, והפכה ליישוב קבע בשנת 1956.
בשנת 1951 החלה סלילת הכביש לאילת, ועל שפת מכתש רמון, הוקם מחנה העצמאות, אשר שירת את סוללי הכביש, פועלים, אנשי צבא ובדואים.
עבודת הסלילה הסתיימה בשנת 1954 ובחודש פברואר נחנך הכביש.
החל משנת 1953 מצפה רמון (באותו זמן נקראה "מחנה העצמאות") נוהלה בידי אנשי שדה בוקר שדאגו לתושבי המחנה הזמני ושיכנו בו את חבריהם שעבדו במחצבת הגבס במכתש.
עד 1956 המקום הוחזק כיישוב זמני תחת האחריות של שדה בוקר.
ב-26 במאי 1956 הגיעו המתיישבים הראשונים למקום, בהנהגת חגי אבריאל, וייסדו יישוב קואופרטיבי של עובדי מפעל לניצול מחצבים ממכתש רמון.
משרד הביטחון מינה את דב הרשקוביץ (1930-2013) לראש הוועד המקומי ב-1957.
בשנותיו הראשונות הובאו ליישוב מים במכליות והיו בעיות באספקת החשמל, המים ובפינוי האשפה.
בנוסף לעבודה במכתש בכריית חרסית וגבס, התושבים התפרנסו מעבודות בנייה במקום, משירותים וממסחר (בין השאר עם הנוסעים בדרך לאילת).
לאחר חמש שנים התגוררו במקום 370 תושבים ובהם 160 ילדים, רובם ותיקים בישראל.
באותה תקופה נבנו במקום 180 יחידות דיור במטרה לקלוט עולים חדשים.
אף על פי שהעיירה הייתה בתחום המועצה האזורית רמת הנגב, היא נוהלה על ידי משרד הביטחון.
בשנת 1959 תיאר יאיר קוטלר את המקום:
בסוף שנת 1961 הגיעה למקום חבורה של כ-80 צעירים שביקשו להקים בקרבת מקום עיר קואופרטיבית, אך קיבלו אישור להצטרף רק ליישוב הקיים.
לאחר כשנה, הקבוצה התפרקה ועזבה את המקום.
ב-30 ביולי 1964 הפכה מצפה רמון למועצה מקומית וראש הוועד המקומי, דב הרשקוביץ (איש משרד הביטחון ששימש בתפקידו למעלה מ-6 שנים), נבחר בהמשך פה אחד כראש המועצה.
על רקע אכזבה קשה מטיפול מוסדות המדינה ביישוב, התפטר הרשקוביץ מתפקידו באוקטובר, יחד עם עוד שניים מחברי המועצה ועזב את היישוב לקראת סוף אותה שנה.
באותן שנים הגיעו ליישוב עולים חדשים מצפון אפריקה ומרומניה, וב-1972 התגוררו בו כ-1,400 תושבים בכ-300 משקי בית.
היישוב ספג מהלומה כלכלית עם סיום סלילת כביש הערבה בספטמבר 1967, ומעבר התנועה לאילת לכביש זה.
לאחר חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים תוכננה העברת הבסיסים הצבאיים מסיני ופתחת רפיח למצפה רמון.
לצורך כך הוקמו שכונות חדשות צמודות קרקע למאות אנשי קבע.
בעקבות מבצע שלום הגליל השתנו פני הדברים ורוב אנשי הקבע נשלחו צפונה, אולם בסיס חיל האוויר איתם שפונה מסיני והוקם בקרבת מקום כבסיס חיל האוויר רמון הביא להגדלת האוכלוסייה ביישוב.
החל בשנת 1990, עם קליטת העלייה מחבר העמים, המשיך היישוב להתרחב.
בשנת 1999 הגיעו למצפה רמון ליאת דרור וניר בן גל והקימו את "האנגר אדמה" - להקת ריקוד וחלל יצירה ואמנות ששכן באזור התעשייה עד שנת 2016. בעקבות להקת המחול כיום יש במצפה רמון תושבים רבים שבחרו לגור ולהגר לעיירה תוך שהם מוצאים בה כר פורה ליצירה, אמנות, תרבות ויזמות.
כיום יש במצפה רמון 4 מסלולי לימוד לבוגרים (מוזיקה, ריקוד, קרקס ותיאטרון) המושכים אל העיירה צעירות וצעירים רבים.
בשנת 2000 הוקמה במצפה רמון ישיבת מדברה כעדן, בראשות הרב צבי קוסטינר, שעברה ליישוב מדימונה.
ב-2013 פורסם על תוכנית המתאר של מצפה רמון, במסגרתה תוכננה הקמת שמונה בתי מלון חדשים, כפר נופש חדש ואף שיפוץ מרכז ההנצחה לאילן רמון..
מרכז ההנצחה נפתח מחדש לאחר שיפוץ מקיף בפברואר 2013.
ב-2018 פורסם כי קיימת תוכנית להקמת שכונה חדשה במקום, בשכונה יוקמו כ-1,200 יחידות דיור.
בקרבת מצפה רמון נמצא בית הספר לקצינים של צה"ל, וכן יחידת הבקרה האווירית 509, האחראית על חציה הדרומי של הארץ.
אוכלוסיית היישוב מורכבת מקהילות רבות ומגוונות: קהילת המייסדים - ותיקי היישוב, עולים מצפון אפריקה, עולים מברית המועצות, קהילת העבריים, משפחות אנשי צבא קבע מבסיסי צה"ל באזור, קהילת אמנים ויזמים חילונית, גרעין תורני, קיבוץ עירוני של תנועת דרור ישראל.
לצד אלו, בעשרים השנים האחרונות, קיימת הגירה חיובית של צעירים ומשפחות שבוחרים להתיישב במצפה רמון.
הגרעין התורני "ועליתם בנגב" הוקם סביב ישיבת מדברה כעדן, בראשות הרב צבי קוסטינר.
הגרעין פעיל ביישוב בתחומי החינוך והתרבות התורנית וכן בתחום הרווחה.
בסוף שנת תשפ"ב חנך הגרעין התורני את בית הכנסת "משכן אהוד".
לפי תחקיר שפורסם בספטמבר 2023, כחמישית מבעלי זכות הבחירה ביישוב הם אנשי הגרעין התורני אשר צברו כוח פוליטי, הובילו לשינוי ציביונה של מצפה רמון ופועלים נגד קהילת הלהט"ב וסמליה.
בשנת תשס"ג הוקמה במצפה רמון קהילת "עץ חיים" לבעלי תשובה (המקושרת גם היא לגרעין התורני).
הקהילה היא חלק מרשת הקהילות "נטיעות".
הקיבוץ העירוני של תנועת דרור-ישראל פועל ביישוב משנת 2006 ומונה כמה עשרות אנשי חינוך.
מצפה רמון ממוקמת בלב הר הנגב כ־80 ק"מ מדרום לבאר שבע ו-150 ק"מ צפונית לאילת על שפת מכתש רמון הצפונית בגובה של כ-850 מטר מעל פני הים.
חלקו המזרחי של מכתש רמון נכלל בתחום השיפוט של המועצה.
תחום זה הוא מובלעת בתוך שטחי המועצה האזורית רמת נגב.
רק כ-3,500 דונם מתוך 64,500 דונם שבתחום השיפוט של המועצה מיועדים למגורים, תיירות ותעשייה.
נכון ל-2017, הגובה הממוצע של השטח העירוני הכלול בתחום השיפוט של המועצה הוא 714 מטר.
קו פרשת המים עובר בקרבת מצפה רמון מערבית לה.
מבחינה גאולוגית מצפה רמון שוכנת על קמר רמון שהוא קמר אסימטרי טיפוסי שבתוכו התפתח מכתש רמון.
האקלים של מצפה רמון גובל באקלים מדברי חם ואקלים מדברי קר (סיווג אקלים קפן: BWh/BWk), המאופיין בקיץ חם ויבש ובחורף קר יחסית.
רוחות מתונות עד חזקות נושבות לאורך כל השנה, הנגרמות ממיקומה מעל המכתש, מה שגורם לטמפרטורה במצפה רמון להרגיש קרה בהרבה ממה שהיא באמת.
כמות המשקעים נמוכה, מרוכזת סביב חודשי החורף ומגיעה בממוצע ל-70 מ"מ בשנה.
שלג קל לרוב יורד בממוצע כל שלוש שנים בערך.
כפור לילי מתרחש כמעט בכל חורף.
במצפה רמון ישנם ארבעה בתי-ספר יסודיים: בית ספר ממלכתי "רמון", בית ספר ממלכתי דתי "הראל", דמוקרטי - רותם ותורני-סביבתי.
בנוסף קיימים בית ספר על יסודי "השלום", התיכון החברתי מצפה רמון, פנימייה בשם חברת הנוער מצפה רמון, ישיבה תיכונית מצפה רמון, ישיבה גבוהה מדברה כעדן והישיבה הקטנה מדברה כעדן לצעירים.
בנוסף, ישנה גם מכינה קדם צבאית "אשר רוח בו".
כמו כן ביישוב פועלות שלוש תנועות נוער המהוות מרכזי פעילות לנוער ביישוב: קן של תנועת הנוער העובד והלומד, סניף בני עקיבא, וסניף של תנועת אריאל.
בנוסף קיימת תנועה יישובית בשם לב רמון.
מרכז הצעירים במצפה רמון הוקם בשנת 2011. במרכז מוצעים מגוון שירותים בהם מתן ייעוץ ללא עלות בנושאי יזמות, השכלה גבוהה, מעבר ליישוב, דיור ותעסוקה.
בנוסף, המרכז מארגן, מארח ומלווה מפגשים ומיזמים חברתיים, קהילתיים וסביבתיים ביישוב.
במקום קיים חדר מחשבים, חדר ישיבות וכיתת לימוד לשימוש הציבור.
במרכז הצעירים פועלת תוכנית "הישגים", שמטרתה קידום תחום ההשכלה הגבוהה ביישובי הפריפריה.
התוכנית מספקת ייעוץ וליווי לצעירי היישוב, החל משלב ההתלבטות בבחירת תחום לימודים, דרך ההכנה והקבלה ללימודים ועד למציאת מלגות לסיוע ומימון.
במרכז מתקיימים קורסי הכנה לבחינה הפסיכומטרית ולמבחן אמי"רם, אירועי העשרה לסטודנטים ולמועמדים ללימודים.
בשנים האחרונות, מספר הסטודנטים תושבי היישוב גדל - נכון לשנת 2014 ישנם 228 סטודנטים תושבי מצפה רמון.
בעקבות נתון זה, בשנת 2015 נפתחו לראשונה לימודי תואר ראשון של האוניברסיטה הפתוחה במצפה רמון במדעי הרוח והחברה.
כמו כן, במטרה לעודד השכלה גבוהה וכלכלה מקומית, בשנת 2016 הושק מיזם "ביזנסטודנט" - מיזם הטבות לסטודנטים תושבי היישוב בעסקים מקומיים.
נכון ל-2016, 30 עסקים מקומיים מעניקים הטבות ייחודיות לסטודנטים, כנגד הצגת כרטיס סטודנט מצפאי.
במרכז הצעירים קיימת שלוחה של מרכז כא"ן- כלכלה אזורית בנגב.
רכז כא"ן אחראי על קידום ופיתוח כלכלה מקומית מקיימת לרווחת תושבי היישוב.
זאת נעשה באמצעות עידוד יזמות ועסקים מקומיים ושיתופי פעולה בין הגופים הציבוריים, העסקיים והחברתיים הפועלים במצפה רמון.
במרכז מתקיימים קורסים וסדנאות ליזמים ולבעלי עסקים בנושאים ממוקדים.
ב-23 בנובמבר 1963⁩ נערך טקס הנחת אבן הפינה של אזור התעשייה במצפה רמון.
שר המסחר והתעשייה פנחס ספיר גייס למורך כל משקיע יהודי-אנגלי, ויליאם רובניסון שיקבל מענק נדיב מהממשלה במסגרת אזור התעשייה הבטיח להקים מסםר מפעלים, באמצעות חברה שהוקמה בשם "מפעלי נגב מצפה רמון — חברה לפיתוח בע"מ, מפעל לפקקים ובקבוקי בירה, מפעל לרהיטים, מפעל צעצועים, מאפיה ומוסך.
אך בפועל הוא הקיםרק מפעל פלסטיק לייצור ארגזים לבקבוקים ופקקים לבקבוקים, שפעל במסגרת תשלובת "מבשלת שיכר לאומית.
בתחילת שנות ה-2000 התיישבו במצפה אמנים ויזמים מרחבי הארץ.
אזור התעשייה הישן הוסב לאזור תיירות ("רובע דרכי הבשמים") ונפתחו בו חנויות של תוצרת מקומית, מסעדות, בתי קפה וגלריות.
בשנת 2004 נפתח ב"רובע דרכי הבשמים" מפעל ניחוח טבע FARAN, המעסיק נכון ל-2015, כ־20 עובדים מקומיים.
בשנת 2011 נפתח מלון היוקרה "בראשית" על ידי רשת ישרוטל, המספק תעסוקה לעשרות מתושבי המקום.
ב-2013 קמה במצפה רמון מקאן ואלי, סוכנות פרסום דיגיטלית המהווה שלוחה של משרד הפרסום מקאן אריקסון, כיוזמה של היזמת החברתית-עסקית חנה רדו.
במקאן ואלי מועסקים כמה עשרות עובדים, רובם תושבי מצפה רמון והנגב.
במצפה רמון פאבים, מסעדות, בתי קפה, מתנ"ס המספק אירועי תרבות, חוגים, הצגות וסרטים, ומרכז הצעירים ביישוב נותן מענה למפגשים קהילתיים רבים.
ליישוב יש מקומון, "המצפה", ירחון שעוסק בנושאי חברה, איכות סביבה, תרבות וקהילה, וסוקר את המתרחש בשטח המועצה המקומית.
הירחון יוצא לאור מאז שנת 2014. בנוסף, ישנה תחנת רדיו מקומי (אינטרנטי) בשם "רדיו סבתא".
מצפה רמון שוכנת על שפתו של מכתש רמון – המכתש הטבעי הגדול ביותר בעולם.
על שפת המכתש הוקם שביל הזמן הגאולוגי, מיזם של מרכז המחקר והפיתוח ערבה וים המלח.
הנוף הנשקף ממנה הפך אותה למרכז תיירות וחוויה מדברית.
ביישוב שוכן מרכז מבקרים מכתש רמון, הצופה אל מכתש רמון.
במרכז, שהיה בשיפוצים משנת 2010 ועד סוף שנת 2012, פועלים מרכז הדרכה וגן זואולוגי מדברי קטן בשם חי רמון, שבו תצוגה של כ-40 מיני בעלי-חיים מדבריים קטנים ובהם נחשים, לטאות, מכרסמים, קיפודים, דרבנים, עקרבים ועוד.
מרכז המבקרים מפעיל גם את חניון בארות במכתש רמון ואת הגן הגאולוגי והגן הארכאולוגי.
כמו כן משלב מרכז המבקרים את סיפור חייו של האסטרונאוט הישראלי הראשון אילן רמון לצד הסברים על תופעות הנוף והמכתש הגדול.
התפתחות ענף התיירות ביישוב הביאה לפתיחת צימרים רבים, ומספר בתי הארחה ובתי מלון, שהידועים בהם הם מלונות ישרוטל, ישרוטל פונדק רמון ומלון בראשית.
פונדק רמון הוקם בשני בתי מגורים מוארכים רגילים במרכזו של היישוב אשר חוברו זה לזה בקומת המסד ולצידם הוקמו חדר אוכל ובריכת שחייה, ואילו מלון בראשית שנחנך בשנת 2012 צופה אל מכתש רמון.
בשנת 2011 נפתח במצפה רמון מרכז מטיילים ובית הארחה על ידי שליח חב"ד, הרב צבי סלונים, המתפעל גם בית חב"ד במרכז העיר.
ייחודיותו של המבנה הוא בכך שהוא העתק חיצוני מדויק לבית מרכז חב"ד העולמי – 770 שבניו יורק.
חלק נכבד מענף התיירות במצפה רמון מתבסס על תיירות אקטיבית עם מפעילים רבים המציעים מגוון פעילויות שטח, אשר רובן מתקיימות במכתש רמון ובמדבר סביבו.
ביישוב נמצאת חוות האלפקות, המגדלת למות ואלפקות והיא מהגדולות מסוגה בעולם.
עוד שוכן ליד היישוב בית ספר שדה הר הנגב.
ב-24 במרץ 2013 אישרה רשות התעופה האזרחית את הפעלתו של מנחת מצפה רמון שמצפון ליישוב.
במצפה רמון נמצא מצפה הכוכבים על שם וייז שהוא הגדול בארץ (הטלסקופ הממוקם בו בעל קוטר של מטר אחד).
הוא שייך לאוניברסיטת תל אביב שמיקמה אותו שם בגלל מספר הימים הבהירים הרבים בשנה באזור (כ-250).
בינואר 2017 נפתח על יסודו של האנגר אדמה שנסגר, 'מֵעֵבֶר'- משכן ליצירה תרבותית וחברתית, ביוזמתם של צעירים תושבי המקום, שנועד להוות בית למפגשי תרבות ופסטיבלים.
המקום נסגר בשנת 2020 עקב מגפת הקורונה.
בשנת 2020 הוקם במצפה רמון מיזם תיירות חברתי-קהילתי ייחודי שנקרא "אינסייד מצפה" ומטרתו להסב את תנועת המטיילים והחולפים במקום אל תוך העיירה כדי לחשוף את סיפורי המקום, האמנות היזמות והיצירה הענפה בעיירה.
מאז תחילת שנות ה־60 של המאה ה־20 החלו לפעול קבוצות ספורט תחרותיות בעיירה.
בענף הכדורגל קבוצת "הפועל מצפה רמון" שהתקיימה עד אמצע שנות ה-80, ומעולם לא הצליחה להעפיל מעל לליגה ג'.
וכן בענף הכדוריד התקיימה קבוצה בשם "הפועל מצפה רמון" באמצע שנות ה-70 בליגה א'.
נכון ל-2017 לא קיימות בעיירה קבוצות ליגה תחרותיות.
מִצְפֵּה שָׁלֵם הוא התנחלות וקיבוץ במדבר יהודה, כקילומטר מחוף ים המלח, סמוך לכביש 90, כ-13 ק"מ מצפון לקיבוץ עין גדי, בתחום המועצה אזורית מגילות.
זהו היישוב הדרומי ביותר בתחומי המועצה האזורית.
הקיבוץ הוקם בשנת 1971 כהיאחזות נח"ל מעל נחל חצצון והתאזרח כקיבוץ של איחוד הקבוצות והקיבוצים ב-6 בינואר 1977, היום משתייך לתנועה הקיבוצית.
מצפה שלם נקרא על שם ד"ר נתן שלם, חוקר מדבר יהודה.
השם נבחר על-פי המלצתו של רחבעם זאבי, תלמידו של שלם.
שטח השיפוט של מצפה שלם הוא 35,408 דונם, דומה לשטחה של פתח תקווה.
בקיבוץ שוכנת המכינה הקדם-צבאית "מלח הארץ".
כלכלת הקיבוץ מבוססת על חקלאות ותיירות.
בתחום החקלאות לקיבוץ כ-1,000 דונם מטע תמרים ולול לגידול תרנגולי הודו לפיטום.
ענפי התיירות בקיבוץ: "טרנקילו" - מתחם גלמפינג וקמפינג, אכסניית "מצוקי דרגות", "מצוקי דרגות - כפר מטיילים" וחוף מינרל עד שנסגר.
בעבר היה בכניסה לקיבוץ מפעל מעבדות ים המלח, המייצר ומשווק את המותג "אהבה", מוצרים קוסמטיים המבוססים על מינרלים מים המלח.
ב-2022 העבירה AHAVA באופן רשמי את המפעל ומרכז המבקרים שלה לקיבוץ עין גדי.
מִצְפֵּה-נְטוֹפָה הוא יישוב קהילתי דתי בגליל התחתון, הממוקם על רכס הר תורען ושייך למועצה אזורית הגליל התחתון.
למרגלות היישוב ממערב נמצא הכפר בעינה נג'ידאת, למרגלותיו מדרום נמצא הכפר טורעאן, ולמרגלותיו ממזרח נמצאים מספר אתרים ארכאולוגיים מתקופת התלמוד, ובהם חורבת משכנה וחורבת עמודים.
היישוב הוקם בשנת 1981 כהיאחזות נח"ל בשם נטופה או מעלה נטופה, ואוזרח בשנת 1983 על ידי 4 משפחות דתיות ותנועת אמנה, כחלק מגוש היישובים הדתיים בגליל התחתון.
שמו של היישוב נובע ממיקומו, הצופה על בקעת בית נטופה הנמצאת מצפון לו, הנזכרת מספר פעמים במקורות חז"ל.
באמצע העשור השני של המאה ה-21 היישוב מונה כ-230 משפחות דתיות עם כ-500 ילדים.
הוא מחולק לשישה חלקים בלתי פורמליים: שלב א', שלב ב' שלב ג' ג'2, ושלב ד' קרוואנים וקרווילות ושכונת החורש המהווה בנייה רוויה.
במקום פועל סניף של בני עקיבא, השייך למחוז צפון.
ביישוב אתר קליטה של ארגון "נפש בנפש".
האתר מסייע בקליטתם בישראל של עולים חדשים מאנגליה וצפון אמריקה.
במצפה נטופה פועל יקב "יקבי נטופה", הממוקם ליד בית הכנסת הראשי של היישוב.
רב היישוב הוא הרב מתניה קפלן.
מצפון הוא מרכיב של נפש האדם המנחה אותו בתחום המוסר: מוביל לרגשות חמלה, אשם או חרטה, המדריכים את האדם או מייסרים אותו, בנוגע לפעולות, מעשים או חוסר מעשים, המנוגדים לתפיסת צווי ההתנהגות המוסרית כפי שהם נתפסים על ידו, או עולים אתם בקנה אחד.
"יסוריי מצפון" הוא מונח המתאר את רגשות האשמה אשר תוקפים אדם לאחר שעשה מעשה שאינו מוסרי בעיניו.
למרות שתחושות כאלה אינן באות בהכרח ממקור אינטלקטואלי, הן עשויות לגרום לאדם לבחון את התנהגותו ולהימנע מפעילות שאינה עולה בעיניו עם המוסר.
הנושא של המצפון נדון בהרחבה בפילוסופיה ונמצא עליו חומר רב.
קיקרו וסנקה סיווגו את המצפון כקול הפנימי המקטרג והמסנגר על התנהגות האדם על פי המוסריות שבה, האסכולה הסטואית העמידה את המצפון על יצר הקיום.
כריסיפוס מסולי הגדיר את המצפון כתודעת ההרמוניה של האדם.
בימי הביניים הוא נחשב כחוק התבונה (lex rationis) שהאלוהים נטעו בעולם.
אנתוני אשלי-קופר, רוזן שפטסברי השלישי האמין כי קיימת בלבו של האדם הרגשה המבחינה בכך שרוחו של האדם נמצא בהרמוניה עם הסדר הקוסמי.
בטלר סבר כי עקרונות המוסר נטועים בנפש האדם, וקאנט זיהה בין המצפון ורגש החובה כשלעצמו.
זיגמונד פרויד, הוגה הפסיכואנליזה, ייחס למצפון חלק משמעותי בהתפתחותו של האדם.
לפי הגותו של פרויד קיים אצל האדם חלק נפשי, שאותו כינה אני עליון המקביל למעשה ל"מצפון", ואמור להתריע ולמנוע פעולות ומחשבות הנובעות מדחפים, שאינן עולות בקנה אחד עם המוסר כפי שנלמד מנושאי המסורת בעת חינוכו הראשוני של האדם.
הפילוסוף ז'אן-ז'אק רוסו התייחס בכתביו למקומו של המצפון ביחס לחשיבה הרציונלית.
לכאורה יש ניגוד בין אופן חשיבה רציונלית לבין מושג המצפון.
רוסו מבטל את הקושי ומתייחס למצפון כאל תולדה של הרציונליות.
להלן ציטוט מהמאמר "רוסו - מוסר ומצפון", מאת קג'טי נגהי:
ויקטור פראנקל, הוגה הלוגותרפיה, מגדיר את המצפון כסגולתו האינטואיטיבית של האדם לחשוף משמעותו של דבר מסוים.
כיוון שהמשמעות היא דבר ייחודי, אליבא דפרנקל רק המצפון יכול לקנות אחיזה בה.
המצפון גם יכול ליצור ערכים אוניברסליים.
דבר מה שהתגלה כבעל משמעות לאדם מסוים, יכול להיות מאומץ כערך כללי - למשל שמירה על ניקיון סביבתי, או גינוי של אלימות והשפלה פומביים.
המצפון גם יכול לערער את מעמדם של ערכים מקובלים, כאשר מתגלה משמעות חדשה שסותרת ערך קיים.
עם זאת הוא מציין שהמצפון כמו החוכמה טבוע בחותם סופיותו של האדם ובשל כך הוא לעיתים גם עלול להטעותו.
ועל אף זאת, האדם צריך לציית לצו מצפונו, תוך שמתחייבת ממנו צניעות וענווה, ועימם סובלנות והכרה בזכותו של האחר להאמין למצפונו ולהשמע לו, שמא הצדק דווקא איתו.
הפסיכולוג אריך פרום מחלק בין שני סוגי מצפון: מצפון מרותי ומצפון הומניסטי.
מצפון מרותי הוא קולו המופנם של בעל המרות החיצוני - ההורה, המנהיג, אנשי הדת, או דעת הקהל -שהאדם רוצה להפיק רצונו וירא להמרות את פיו, כאשר עמדתו, תפיסותיו וציוויו של בעל המרות נהפכים למעין "שוטר פנימי" החי בקרבו של האדם.
מצפון הומניסטי הוא תזכורת של האדם לעצמו, התגובה של האישיות כולה לתפקודה התקין או לחוסר תפקודה.
השופט העצמי שבודק כיצד אנו מתפקדים כבני אנוש.
הידיעה העצמית של האדם בהצלחתו או כישלונו באמנות החיים.
פרום שדוגל במצפון ההומניסטי מציין כי המצפון המרותי שיותר משיש בו אשמה, יש בו פחד מפני בעל המרות.
וכי מצפון מעין זה הוא איננו נקבע על פי השיפוט הערכי של בעל המצפון אלא על פי ציווים ואיסורים של בעל המרות, בין אם הם טובים ובין אם הם רעים, כך שחסיד של היטלר היה חש שהוא פועל על פי צו מצפונו, גם כאשר עשה מעשים נתעבים מבחינה אנושית.
בעל מצפון מרותי גם "כרוך תמיד בצורך להעריץ, ונזקק לדמות מופת, בשאיפה לסוג כלשהו של שלמות, ולתליית השלמות הזו בבעל המרות החיצוני (במה שקרוי הטלה, פרוייקציה)".
עוד הוא מציין כי אם כל חטאת במצפון מעין זה הוא ההתקוממות כנגד שלטונו של בעל המרות, ועל כן אי ציות נעשה לחטא החטאים, וציות לטוב שבמידות.
הוא מבדיל בין שני המצפונים בהגדרתו שבעוד המצפון המרותי פועל לטיפוח צייתנותו של האדם, נכונותו להקריב את עצמו וטיפוח רגש החובה, המצפון ההומניסטי הוא ביטוי שיש לאדם בעצמו ובשלמותו, ושתכליתו היא יוצרנות ואושר.
פרום מציין כי שבעוד שקל לאדם להיות בעל מצפון מרותי, קשה לו להגיע למצפון הומניסטי, משתי סיבות:
2. המצפון הפנימי דובר אל האדם בעקיפין ולא במישרין, כך שלעיתים קרובות האדם איננו יודע כלל שקול המצפון דובר אליו, אם באמצעות תחושה עמומה וסתמית של אשם ואי נוחות, וליאות ופיזור דעת, ואם בצורה של חרדות עמוקות ועזות כמו פחד המוות, פחד מזקנה, או פחד מיחס שלילי של הזולת כלפיו.
עוד הוא מוסיף שגם אם האדם מהסה את קול מצפונו ומתכחש לו, יש מצב אחד בחיי האדם שהוא זמן השינה, שבו בחלום, בשעת הכושר היחידה, קולו של המצפון ההומניסטי בוקע.
בסופו של דבר הוא מסכם, שני מצפונים אלו המרותי וההומניסטי מצויים בכל אדם, ולעיתים מתערבבים אחד בשני, או מכסים אחד על השני, ואפילו משתלבים, ושהאדם צריך להבחין בין יחסי הכוחות והזיקות שבהם.
במדינות דמוקרטיות, ובהן ישראל, קיים דיון בסוגיית "סרבנות מצפון": סירוב לציית לחוק בשל סיבות מצפוניות.
פעמים רבות מדובר בסרבנות מצפון בהקשר לשירות צבאי: סרבנות הנובעת מהתנגדות כללית לקיום צבא (פציפיזם) או סרבנות לשרת בשל אידאולוגיה מסוימת.
במסגרת צה"ל פועלת ועדת מצפון, שלה סמכות לפטור משירות ביטחון מועמד לשירות ביטחון או חייל בגין אי-התאמה מטעמי מצפון.
בתנ"ך מסופר לגבי דוד המלך בשני מקרים שליבו נקפו ומצפונו מייסרו, כאשר מבין שלא עשה דברים כהלכה.
ובפרשנות פרשן המקרא מצודת דוד: "המה לבו וחרד על אשר צוה למנותם, על כי הדבר הזה הוא סיבה להביא עליהם הנגף".
הראי"ה קוק מסביר כי המצפון, מקורו בנשמה האלוהית הנמצאת באדם, בהיותו ברוא ב"צלם אלוהים".
הרב קוק מסביר שזהו אחד הטעמים להיתר אכילת בשר שניתן לאדם, על אף הבעייתיות המוסרית שיש בדבר.
אם בשר החי היה אסור באכילה, לא הייתה נוצרת הבחנה חדה בעיני האנושות בין אדם לבהמה, וכשרשעים היו חפצים להשקיט את מצפונם בעשיית מעשים טובים, היו משביעים את הצמא הנפשי לצדק בהטבה לבעלי חיים - ואילו כלפי בני אדם היו מתנהגים בשיא השחיתות והרוע.
בתרבות ובאמנות, ניתן לייחס למצפון תכונות אנושיות משל היה ישות נפרדת.
כך למשל ביצירה פינוקיו, המצפון של בובת העץ ההופכת לילד אמיתי הוא צרצר בשם ג'מיני שתפקידו לשמור על פינוקיו ולדאוג שהוא פועל לפי צו המוסר המקובל.
מצפה רביבים (נקרא גם תל צופים) הוא אחד משלושת המצפים בנגב שהוקמו בשנת 1943.
בשנת 1938 הוקמה "קבוצת רביבים" בראשון לציון, באתר בו היו קודם לכן אנשי גרעין השדה שהתיישב בשדה נחום.
חברי הקבוצה היו צעירים מגרמניה וצעירים ארצישראליים מזרחיים חברי תנועת הנוער העובד, שהתחנכו בקיבוץ גבעת ברנר.
האדמות עליהם הוקם הקיבוץ נרכשו בשנות ה-30 על ידי יהודים מדרום אפריקה באמצעות אנשי הכשרת היישוב מבדואים משבט אל-עזאזמה.
לאחר מכן תרמו הרוכשים את הקרקע לקרן קיימת לישראל.
הקיבוץ עלה לקרקע ב-7 ביולי 1943, בשם תל צופים כאחד משלושת המצפים בנגב.
מדיניות הספר הלבן באותה תקופה לא איפשרה הקמת יישובים יהודיים בנגב, ולכן הוקמו המצפים תחת מסווה של תחנות מחקר חקלאיות.
את השם נתן לקיבוץ מנהיג תנועת העבודה ברל כצנלסון, רביבים היה שמו של ביטאון שהוציא הסופר יוסף חיים ברנר (מחלוצי הספרות העברית המודרנית) ומכאן גם שמו של הקיבוץ.
המצפה נמצא בקרבת קיבוץ רביבים ונחשב היום ל"נקודה הישנה".
מצפה רביבים הוקם ביולי 1943, מספר חודשים לאחר מרד גטו ורשה וזו מגילת היסוד:
השם "מצפה" ניתן למקום על מנת לספק את הבריטים שלא מדובר ביישוב קבע ומספר האנשים במקום הוגבל ל-12. במפות של התקופה נכתב השם "תל צופים".
המתיישבים קראו למקום עסלוג' כדי לבדל את עצמם מרביבים שבראשון לציון, בה חיו באותו זמן רוב חברי הקיבוץ.
כשהוקם המצפה הוא היה היישוב היהודי הדרומי ביותר בארץ ישראל ואמור היה להפוך ליישוב קבע, כשהתנאים הסביבתיים יוכחו כמתאימים למגורים.
להקמתו הייתה גם חשיבות אסטרטגית בתקופת המנדט הבריטי – הגברת הנוכחות היהודית בנגב, כאשר לאחר המרד הערבי מנעו חוקי המנדט מן היהודים רכישת קרקעות במרבית שטחי ארץ ישראל.
בעקבות הקמתו, נכלל הנגב בתוכנית החלוקה של ועדת אונסקו"פ, ובעקבות זאת גם בהחלטת האו"ם על חלוקת הארץ.
מקור המים היחיד הייתה באר שנקדחה על ידי הבריטים מספר שנים קודם לכן.
ביום העלייה על הקרקע נפטר מטיפוס מזכיר היישוב – משה ליבר, והבאר נקראה על שמו.
מי הבאר המליחים שמשו לניסיונות חקלאיים של המצפה, מסגרת תפקידו הלאומי לבדוק אפשרויות של התיישבות בנגב.
מי השתייה נקנו מבארות ביר עסלוג'.
ניסיון נוסף היה לנצל את מי השיטפונות, לאגום אותם ולגדל חיטה בלימנים.
המפעל הזה נוהל על ידי המהנדס דב קובלנוב.
אף על פי שהושקעו במפעל מאמצים וכספים רבים הוא ננטש בעיקר בגלל חורפים ללא שיטפונות.
במאי 1947 ביקרה ברביבים ועדת אונסקו"פ – הוועדה המיוחדת של האו"ם לענייני ארץ ישראל.
יש הטוענים כי לביקור זה הייתה השפעה מכרעת בהחלטת ועדת אונסקו"פ לכלול את הנגב בתחום המדינה היהודית.
עד נובמבר 1947, התנהלו יחסי שכנות טובים עם השכנים הבדואים.
בעקבות החלטת החלוקה בכ"ט בנובמבר, כל שבט נאלץ להחליט אם להישאר לצד היישוב היהודי או לחבור לצבא מצרים שהתקרב לאזור רביבים.
בחודש יוני השתתפו חברים מרביבים בהתקפה של הפלמ"ח על הכפר השכן ביר עסלוג'.
בהתקפה זו נהרגו 11 חיילים ישראליים, מתוכם שלושה חברי רביבים (סיפור הקרב).
אזור ביר עסלוג' נכבש סופית בידי חטיבת הנגב במבצע חורב ב-27 בדצמבר 1948.
ביום 18 ביולי 1948 הופצץ היישוב במשך יום שלם על ידי חיל האוויר המצרי.
אחרי תשע התקפות אוויריות הגיעו שני מטוסים של טייסת הנגב והצליחו להפיל מטוס מצרי ולפגוע בשני.
כעבור ימים מספר נכנסה לתוקפה ההפוגה השנייה.
מצפה שלושת הימים היא הפסגה הגבוהה ביותר ברכס הגדעונים, הנמצא בשומרון, ממזרח לעיר שכם.
גובה המצפה הוא 866 מטרים מעל פני הים.
ממצפה זה ניתן ביום בהיר לראות את ים המלח, הכנרת והים התיכון, ומכאן שמו.
יש האומרים בבדיחות הדעת, כי רק בשלושה ימים בהירים מאוד בשנה אפשר לראות ממנו את שלושתם, ומכאן שמו.
בנוסף ניתן לראות מהמצפה את הר הסרטבה שבבקעת הירדן.
הגישה למצפה היא דרך היישוב איתמר, כביש הגישה נסלל במימון משרד התיירות.
לאחרונה נסלל כביש מזרחה שיתחבר לבקעת הירדן דרך כביש אלון (508).
גבעות קרובות למצפה הן: גבעת ארנון, גבעת ינוח וגבעות עולם.
צה"ל הקים במקום מגדל תצפית גבוה.
המקום מרובה באבני בזלת, ככל הנראה היה שם בעבר הר געש.
מצפה שלגים היא פסגה בהר דובדבן, בחרמון, בגובה 2,224 מטר מעל פני הים בתחומי מדינת ישראל.
הפסגה הייתה השנייה בגובהה בתחומי המדינה אחרי פסגת הר דובדבן, כיפה ממערב לה בגובה 2,236 מטרים שהייתה הנקודה הגבוהה בישראל עד לכיבוש פסגת החרמון והר שיאון בדצמבר 2024 מידי סוריה.
ההר תחום בשמורת החרמון, מזרחית לצומת הרכבל.
על פסגת מצפה שלגים נמצא מוצב צה"ל, המשקיף על פני סביבתו: אגן דמשק, מרחבי החורן בסוריה, הרי לבנון, הרי הגלעד, על שאר פסגות החרמון ומורדותיו, ובישראל על רמת הגולן, סביבת הכנרת והגליל, עד חוף הים התיכון.
בניית המוצב החלה ב-1980 במסגרת פרויקט שהוביל סגן הרמטכ"ל, האלוף יקותיאל אדם, וראש-פרויקט חרמונים, אל"ם יגאל מילוא.
המוצב חובר לרשתות התקשורת, החשמל והמים הארציות.
מצפה עופר הוא מצפה יערנים של קק"ל, השוכן ביער חוף הכרמל, על מורדותיו המערביים של הכרמל, בין היישובים כרם מהר"ל ממזרח וצרופה ממערב.
המקום קרוי על שמו של מושב עופר הסמוך.
במקום שכן בעבר הכפר הערבי ג'בע (כרמל), שהיה אחד משלושת יישובי המשולש הקטן אשר הטרידו את התחבורה היהודית לאורך מישור החוף.
במהלך מבצע שוטר ב-24 ביולי 1948 וביום המחרת, נכבש האתר בידי חטיבות אלכסנדרוני וכרמלי.
בשנותיה הראשונות של המדינה ניטע במקום יער עצי אורן, בין היתר, כדי לספק תעסוקה לתושבי האזור.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 הוקם בלב היער מגדל תצפית מכספי תרומות של יהודי אוסטרליה, ניו זילנד והונג קונג.
כאשר גבהו אמירי העצים סביב המגדל שנועד לאתר שריפות, הוספה לו קומה נוספת, וכיום הוא מתנשא לגובה של ארבע קומות.
מראש המגדל נשקף נוף פנורמי על רכס הכרמל ואל מישור חוף הכרמל.
במקום הוכשר חניון ואתרים לעריכת פיקניקים, חלקם נגישים לבעלי מוגבלות פיזית, שבילי הליכה ורכיבה על אופני הרים.
בנוסף חולף שביל ישראל בסמוך למצפה.
מצפה נח הוא מצפה לצפייה בציפורים ונקודת תצפית, הקרויה על שמו של נח כנרתי ונמצאת על רמת סירין.
נקודת התצפית נמצאת בגובה 264 מטר מעל פני הים, כ-460 מטר מעל גובה פני הקרקע בעמק הירדן, ומשקיפה מזרחה על כל עמק הירדן, הכנרת, הגולן והגלעד.
המצפה הוקם ליד מאגר המים "מאגר נח", הקרוי גם הוא על שמו של כנרתי.
במקום נמצאת אבן הנצחה הנושאת את שמו, עליה נכתב: "לזכר נח כנרתי, איש אמת חזון ומעש אוהב אדם אדמה ומים".
המצפה הוקם על ידי רשות המים ואגודת המים בעמק הירדן.
המצפה נחנך רשמית ב-14 באוקטובר 2013 בנוכחות בני משקי עמק הירדן וחבריו של כנרתי, ביניהם רון חולדאי, עומרי שרון ונוספים.
כביש הגישה למצפה הוא מתוך הכביש המוביל ליישוב מנחמיה, במעלה הכביש לרכס סירין בכיוון דרום.
מנקודת התצפית ניתן להשקיף על שרידי תחנת החשמל בנהריים, אי השלום, כל יישובי וקיבוצי עמק הירדן, מנחמיה, שנמצאת למרגלות נקודת התצפית ועד בתיה של המושבה כנרת וכן היישובים בממלכת ירדן, הנמצאים למרגלות הגלעד.
הגישה למצפה היא דרך כביש הגישה למנחמיה.
בנקודה התצפית נמצאת סככת עץ דקורטיבית וכן ספסל ישיבה.
בנוסף, מותקן "מסבירן" הנותן מידע על המצפה והנוף בעברית ובאנגלית, לוח עם צילום של הנוף עליו מסומנות נקודות התצפית ומשקפת.
מאגר המים שואב את מימיו מנהר הירמוך והוא חלק ממערכת ההשקיה שהוקמה כדי להשקות את המטעים וגידולי השדה של משקי עמק הירדן ברמת סירין.
לרגלי הרמה נמצא מאגר מים נוסף שגם הוא חלק ממערכת ההשקיה המשמשת להשקיה ברמת סירין.
מאגר המים מוקף בגדר מרושתת.
כדי לאפשר תצפית נוחה על המאגר, הותקנה במקום, בקטע ללא גדר, סככת עץ דקורטיבית עם חלונות הצצה על המאגר בגבהים שונים.
נח כנרתי (2010-1941), שעל שמו נקראים נקודת התצפית ומאגר המים היה חבר קבוצת כנרת, והיה ממייסדי אגודת המים בעמק הירדן וב-1980 מונה להיות למנהלה.
בשנת 1992 מונה להיות יועצו של ראש הממשלה יצחק רבין לענייני התיישבות.
בשנת 1997 מונה לתפקיד יועץ שר הביטחון לנושאי מים.
בתפקידו זה גם שימש כראש צוות המים במשא ומתן במסגרת השיחות עם הפלסטינים, עם ירדן ועם סוריה.
מצפה רן הוא נקודת תצפית ברכס הרי נפתלי, ובו אנדרטה לזכר הטייס , שנהרג בעת התרסקות מסוקו ב-20 ביולי 2006, בדרכו לפעילות מבצעית בלבנון במלחמת לבנון השנייה.
האתר נמצא על כביש 899 ליד מצודת כ"ח, בין צומת כ"ח לצומת ישע, במקום בו נפל המסוק של כוכבא.
האתר כולל רחבת תצפית מעוגלת לכיוון מזרח, הנמצאת בנקודה בה נפל המסוק.
מהרחבה ניתן לצפות לעבר בקעת החולה, אגמון חולה, רמת הגולן, הר אביטל, הר בנטל, החרמון ויישובי אצבע הגליל.
מצידה המערבי של הרחבה שתי שורות של מדרגות אבן המאפשרות ישיבה ותצפית, וכן אנדרטה הבנויה ממדחף המסוק שהתרסק.
ברחבה נמצא סלע בזלת שחור מלוטש עליו נחרט באותיות לבנות סיפורו של רן כוכבא.
בנוסף, נמצא כרטיס תצפית וטווחים גם הוא חרוט על סלע בזלת.
על סלע בזלת נוסף נחרט שמו של רן כוכבא, תאריך הלידה והמוות 2006-1969 וכן מילים משירה של נעמי שמר "על כנפי הכסף": בנקודה זו נמצא רן כשהגיעו צוותי הפינוי.
על סלע בזלת מלוטש נוסף נחרטו מילות שירו של המשורר נתן יונתן "שיר ארץ", המתחיל במילים: .
"שביל החידות" הוא שמו של שביל ההליכה למצפה.
השביל, שאורכו כ-250 מטר, מתחיל בדרך עפר היוצאת מעיקול כביש 899 לצד רחבת חניה של מכוניות.
לאורך הדרך הותקנו על גבי הסלעים לוחות עליהן חרוטות שבע חידות העוסקות בשאלות הקשורות בהיסטוריה והגאוגרפיה של האזור.
מספר מטרים לאחר כל שלט חידה, מותקן שלט עם התשובה.
כל חידה מתחילה באות המרכיבה את השם "רן כוכבא".
החידות חוברו על ידי עטרה אמו של רן כוכבא.
השביל עובר בתוך חורש היער ובנקודות תצפית שונות לאורכו הותקנו ספסלי עץ מסיביים, המאפשרים מנוחה וגם תצפית ובסופו מגיע לאנדרטה.
המצפה הוקם על ידי משפחת כוכבא, קרן קיימת לישראל ובמימון תורמים מקנדה, והוא נחנך בטקס שהתקיים ביום 19 ביולי 2007, שנה לאחר נפילתו.
בנוסף, נשאו דברים מפקד הטייסת ובני משפחה.
וכן הוקרא מכתב ששלח למשפחה ראש ממשלת ישראל אהוד אולמרט.
מצפה נמרוד הוא אתר תיירות נוף והנצחה ל, בן הדור הרביעי למושבה ראש פינה, אשר נהרג בקרב עייתא א-שעב במלחמת לבנון השנייה.
האתר מנציח גם את חברי צוות הטנק שבו נפגע נמרוד שגב, ונהרגו יחד איתו.
המצפה ממוקם בגליל העליון המזרחי, 503 מטר מעל פני הים, בשטח הרשות המקומית ראש פינה צפונית-מערבית לאתר השחזור בראש פינה ובנוסף הוא גם גן לצמחי ארץ ישראל.
אתר התיירות וההנצחה מצפה נמרוד הוקם בשנת 2010 על ידי חזי שגב, אביו של נמרוד שגב, שנהרג במלחמת לבנון השנייה והוא בן 28. נמרוד סיים את לימודיו בבית הספר "אורט" חצור הגלילית בשנת 1995, התגייס לצה"ל במרץ 1996, ושירת בחיל השריון כמפקד טנק.
לאחר השחרור למד במכללת הייטק בהרצליה, והוסמך כמהנדס מחשבים של חברת "מיקרוסופט".
במלחמת לבנון השנייה נקרא לשירות מילואים בצו 8 ועלה ללבנון עם טנק מרכבה שבו שימש כטען.
ב-9 באוגוסט 2006 נהרג בדרום לבנון, כאשר הטנק שלו, שחיפה על טרקטורים שסללו ציר תנועה חדש בכפר עייתה א-שעב, נפגע ממטען צד ומיד לאחר מכן ספג טיל נ"ט.
מפיצוץ הטיל והתחמושת שהייתה בטנק נהרגו כל אנשי צוות הטנק.
סיפורו של נמרוד שגב מוזכר בשני ספרים על מלחמת לבנון השנייה, שפרסמו מפקדים מתקופת המלחמה: ספרו של תת-אלוף (מיל') גל הירש "סיפור מלחמה סיפור אהבה", וספרו של אלוף (מיל') אלעזר שטרן "משא כומתה".
בתוכנית יום הזיכרון של גלי צה"ל, "עוד מעט נהפוך לשיר", שודר שירו של נמרוד "אתה בן אדם", בביצוע הזמר שמעון בוסקילה, שבחר בשיר והלחין אותו במיוחד לתוכנית.
מלבד "מצפה נמרוד", נפתח בית קפה ומסעדה על שמו "קפה נמרוד" בנמל תל אביב, בית הקפה הוקם על ידי שני יוצאי ראש פינה, אהוד שגב אחיו של נמרוד ודוד אייל, לזכרו של נמרוד.
שתיים מהאהבות גדולות של נמרוד – ראש פינה ממנה הגיע, ונמל תל אביב.
במקום מונצח נמרוד בתמונה גדולה במרכז בית הקפה, וכן סיפורו מובא בספרון תפריט בית הקפה, בהמשך הוקמו מספר סניפים נוספים וקפה נמרוד הוגדר כרשת בתי קפה עם עשרה בתי קפה ברחבי בארץ, בשנת 2020 לאחר קשיים כלכליים של חלק מהסניפים בעקבות מגפת הקורונה בישראל, נסגרו חלק מהם.
מקים ויוזם המצפה חזי שגב, אביו של נמרוד, נפטר מדום לב פתאומי כששהה בניו יורק אצל בנו הצעיר אהוד שגב.
ב-8 בנובמבר 2023 נקבר לצד בנו נמרוד בבית העלמין הצבאי בראש פינה.
מצפה נמרוד הוא אחת מתחנות התיירות במושבה הגלילית ראש פינה.
לרשות המבקרים במקום עמדה קולית המספרת, בנוסף לסיפור חייו של נמרוד, גם את מורשת ההתיישבות באזור, בעברית ובאנגלית.
הנוף הנשקף ממצפה נמרוד משתרע על חלק ניכר של צפון הארץ: מצפון רכס החרמון, ממזרח רמת הגולן, מדרום רמת גלעד וממערב – מורדות הר כנען, עליהם בנוי המצפה.
ארבעה סלעים גדולים ברחבת הכניסה, עליהם חקוקים שמות הנופלים בטנק: גלעד שטוקלמן, נמרוד שגב, ניר כהן ונועם גולדמן, ששרתו כמילואימניקים במסגרת מרכבות הפלדה.