tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
החכם הקראי אליהו בשייצי - מחבר הספר "אדרת אליהו", הנחשב לספר ההלכה המחייב של היהדות הקראית.
מראשי האסכולה שפעלה למען קירוב בין הקראים לרבניים.
י"ח באב – רבי נתן הכהן שולאל, נגיד יהודי מצרים וראש המטבעה של האימפריה הממלוכית.
דון יצחק אברבנאל, פרשן מקרא, פילוסוף ומדינאי, ממנהיגי יהדות ספרד ערב הגירוש, שר אוצר במספר מדינות באירופה ומחבר פירוש נודע לתנ"ך.
ט' בניסן – סיומה של "גזרת וינה": שארית יהודי וינה, כ-200 נפש, הועלו על המוקד לאחר שעונו וסירבו להמיר את דתם, ורכושם הוחרם
רבי יום טוב ליפמן מילהויזן, פוסק הלכה וראש ישיבה בפראג ובארפורט, מחבר "ספר ניצחון".
כ"ה באדר א' - הרמ"א - רבי משה בן ישראל איסרלישׂ.
רבי דוד הכהן (הרד"ך), רב ופוסק הלכה, מחכמי ורבני יהדות טורקיה ויוון במפנה המאות ה-15 וה-16, נפטר באדריאנופולי, טורקיה (נולד בקורפו, אחרי שנת ה'רכ"ה)
ל' בכסלו – מנואל השני, מלך פורטוגל מוציא צו גירוש ליהודי פורטוגל.
בחודשים הבאים הומר צו הגירוש בהטבלה לנצרות של כלל יהודי המדינה, בכפייה
טבת – רבי יוסף הכהן הרופא, רופא והיסטוריון יהודי, מחבר הספר עמק הבכא.
כ"ב בטבת – בשל גזירת גירוש על יהדות סיציליה, כ-36,000 יהודים מגורשים מסיציליה.
בצורת ומגפה בפאס ובסביבותיה, שבעקבותיהן רבים ממגורשי ספרד שהיגרו לעיר, שבו לספרד ונאלצו להמיר את דתם.
רבי יצחק עראמה, ראש ישיבה ודרשן מחכמי ספרד בדור הגירוש.
תמוז – שרפה פרצה בפאס, ובעקבותיה באה תקופת רעב ומגפה.
רבים ממגורשי ספרד שהגיעו לעיר במהלך השנה נטשו את העיר.
רבי יצחק אבוהב מקסטיליה, אחרון ראשי הישיבה בספרד.
רבי שם טוב אבן שם טוב, דרשן ופילוסוף יהודי ספרדי, ממפרשי מורה נבוכים.
רבי שלמה אדרוטיל, ראש ישיבה בספרד ואביו של רבי אברהם אדרוטיל.
ג' בניסן – פרסום צו על גירוש ספרד על ידי פרננדו השני מלך ארגון ואשתו המלכה איזבלה הראשונה מקסטיליה
ז' באב – גירוש ספרד: התאריך האחרון לשהיית יהודים על אדמת ממלכות קסטיליה ואראגון אם לא התנצרו
ט' באב – יציאת ספינות כריסטופר קולומבוס (קריסטובל קולון) למסע "להודו" במימון יהודי ועם צוות שחלקו יהודי
הוקמה חברה קדישא בקהילת יהודי וילנה, בירת הדוכסות הגדולה של ליטא.
מסע הרב עובדיה מברטנורא לארץ ישראל:
בא' בכסלו יצא מצ'יטה די קאסטלו, בה שימש כרב וכבנקאי מספר שנים, עבר דרך רומא (שתיהן במדינת האפיפיור) והגיע לנאפולי (ממלכת נאפולי, כתר אראגון) בה שהה מספר שבועות, עבר לסלרנו הסמוכה בה דרש כארבעה חודשים, ושב לנאפולי.
ביום צום י"ז בתמוז הפליג לפלרמו שבסיציליה (ממלכת סיציליה, כתר אראגון), שם דרש מדי שבת על איסורי הלשנה, נידה ונישואי תערובת.
הקהילה המקומית הציעה לו להשתקע למשך שנה לפחות, אך הוא סרב.
מי"ג בטבת עד י"ב באדר - כוכב השביט הגדול של 1472 נראה בשמי אירופה (בעיקר באיטליה).
המופע הממושך (59 ימים) עורר דיון הלכתי לגבי ברכת "שכוחו וגבורתו מלא עולם" על ראיית הכוכב.
רבי יששכר בר איילנבורג - רב פולני-איטלקי במחצית השנייה של המאה ה-16 ובראשית המאה ה-17, רבה של גוריציה ושל מדינת פריוויאל באיטליה, ובסוף ימיו בפראג.
נודע על שם ספרו "באר שבע" (נפטר ה'שפ"ג).
עלילת דם בערב פסח, בעיר בֶּזינג שבהונגריה (כיום בסלובקיה).
שלשה יהודים הואשמו והוצאו להורג בעקבות העלילה, והילד נתגלה חי, לאחר שנחטף על מנת להאשים את היהודים בחטיפה ורצח.
נקודת מפנה ביחסם של יהודי אתיופיה לנוצרים, לאחר קרב שימברה קור באתיופיה בו הוכח כי כוחם של המוסלמים בראשות אחמד גראן שווה לזה של הנוצרים.
המצור הראשון על וינה - בידי סולימאן המפואר (החל בכ"ח באלול ונמשך לתוך שנת ה'ר"צ)
פרוץ פולמוס הנפיחה: מחלוקת הלכתית בדיני טרפות בין קהילת "התושבים" לקהילת "המגורשים" בפאס שבמרוקו, על האפשרות להתיר בהמה שיש לה סירכא בריאה באמצעות נפיחה.
סיום הדפסת המהדורה הראשית של מקראות גדולות, בההדרת יעקב בן חיים אבן אדוניהו.
מהדורה זו הייתה הבסיס למרבית מהדורות המקראות הגדולות במאות השנים הבאות.
רבי מאיר קצנלבוגן (מהר"ם פאדווא) מונה כרבה של פדובה וראש הישיבה בה.
רבי שמואל יפה אשכנזי, רבה של הקהילה האשכנזית בקושטא, ומחבר "יפה תואר" על מדרש רבה.
רבי יעקב קאשטרו (מהריק"ש), מרבני קהיר ומחבר "ערך לחם" על שולחן ערוך.
א' בכסלו – רבי יצחק הכהן שולאל, הנגיד האחרון של יהודי מצרים ולאחר מכן ראש ישיבה בירושלים.
בוונציה הודפס לראשונה התלמוד הירושלמי, על פי כתב יד ליידן, בידי דניאל בומברג
כ"ז באדר – לאחר שאברהם קסטרו, מנהל המטבעה העות'מאנית בקהיר הודיע לסולטאן סולימאן המפואר על כוונתו של אחמד פאשא למרוד בו, ביקש האחרון להרוג את כל יהודי קהיר.
התנקשות שבוצעה בו הצילה את יהודי קהיר, שקבעו את היום כפורים שני.
ב' בכסלו – הושלמה הדפסתו המלאה הראשונה של התלמוד הבבלי: בוונציה מדפיס דניאל בומברג את ש"ס ונציה, מהדורה מלאה של התלמוד הבבלי עם פירוש רש"י ותוספות.
בדפוס ונציה החלה הדפסת התלמוד הירושלמי.
בדפוס ונציה הודפסו לראשונה חידושי הרמב"ן למסכת בבא בתרא, הכרך הראשון שנדפס מחידושי הרמב"ן לתלמוד.
הודפסו לראשונה ספר החינוך (בוונציה) ודרשות רבי יהושע אבן שועיב (קושטא)
רבי שמואל יהודה קצנלבוגן, מרא דאתרא וראש ישיבה בוונציה, דרשן ופוסק, בנו של מהר"ם פאדובה ואביו של רבי שאול ואהל.
ט"ו בחשוון - מרטין לותר תלה את מסמך 95 התזות נגד האפיפיור והנצרות הקתולית בכללותה על דלת הכנסייה בויטנברג והחל בכך את תהליך הרפורמציה בנצרות.
י"א באייר - אנטואן דה בורבון, מייסד בית בורבון
כ"ג בחשוון - פרנסיסקו חימנס דה סיסנרוס
כ"ג בטבת - גירוש יהודי פורטוגל
הדפיס ר' יהודה גדליה את ספרו של רבי מאיר עראמה "מאיר איוב" בסלוניקי
תחילת התקופה העות'מאנית בארץ ישראל לאחר המלחמה הממלוכית-עות'מאנית.
כ"ד בתשרי – מהר"י מינץ, פוסק הלכה וראש ישיבה אשכנזי שפעל בפדובה שבאיטליה.
כ"ט בתשרי – דון יצחק אברבנאל – פרשן מקרא, פילוסוף ומדינאי, ממנהיגי יהדות ספרד ערב הגירוש, שר אוצר במספר מדינות באירופה ומחבר פירוש נודע לתנ"ך.
רבי משה אלשיך, דרשן נודע, שד"ר ופוסק בצפת במאה ה-16. תלמיד רבי יוסף קארו ורבו של מהרח"ו.
ספר דרשותיו "תורת משה" התפרסם בכינוי "אלשיך".
רבי יוסף סרגוסי, ממגורשי ספרד, ולאחר מכן מחכמי צפת במאה ה-16. רבו של הרדב"ז.
י"א בתמוז - שמואל אופנהיימר, בנקאי יהודי, דיפלומט חצר קיסרי באימפריה הרומית הקדושה, שדלן, ופילנתרופ (נפטר ה'תס"ג).
י"א בניסן – ר' ישעיה הלוי הורוביץ, השל"ה הקדוש
כ"ד בניסן – משה שמוקלר, בן הקהילה היהודית בפשמישל, הועלה על המוקד על קידוש השם בעקבות עלילת חילול לחם הקודש.
יום זה נקבע מכאן ואילך לתענית ציבור קהילתית.
כ"ט באב – חנוכתו המחודשת של בית הכנסת בוורמייזא , לאחר חורבנו בידי הגויים בכ"א בניסן ה'שע"ה
רבי משה גאלנטי, הראשון לציון (נפטר ב-ה'תמ"ט).
רבי מנחם מנדל אוירבך, רב ודיין בווינה מחבר הספר "עטרת זקנים" על שולחן ערוך (נפטר ב-ה'תמ"ט).
ל' בניסן – רבי חיים ויטאל (מהרח"ו), גדול תלמידי האר"י והכותב העיקרי של תורתו (נולד ב-ה'ש"ג)
אייר – רבי יהודה כלץ (השלישי), משורר מליץ ורופא.
ד' באב – רבי מנחם עזריה מפאנו, רב פוסק ומקובל, תלמיד הרמ"ק (נולד ב-ה'ש"ח)
י"א באלול – רבי משה בכרך, רב, פרנס דיין וראש ישיבה בגרמניה.
מנהיג קהילת פרנקפורט וראש הישיבה בעיר.
י"ב בטבת – גלילאו גליליי צופה לראשונה בארבעת הירחים הגדולים של צדק
ט"ו באדר – גלילאו גליליי מפרסם את ספרו Sidereus Nuncius
רבי שלמה אלגאזי, מרבני טורקיה וירושלים ומהלוחמים בשבתאות (נפטר בה'תמ"ג)
ג' בתשרי – רבי שמואל בן אליעזר הלוי מפרידבורג, מרא דאתרא ואב"ד פרנקפורט דמיין.
י"א בתמוז – רבי יצחק חיות, רב וראש ישיבה בפראג ובפרוסטיץ.
י"ג בניסן – רבי משה אלשיך, דרשן נודע, שד"ר ופוסק בצפת במאה ה-16. תלמיד רבי יוסף קארו ורבו של מהרח"ו.
יעקב אבולעפיה, פוסק בצפת ורב בדמשק, ממתנגדי האר"י והרב חיים ויטאל.
הדפסתו הראשונה של ספר "מטה משה" על שולחן ערוך אורח חיים מאת רבי משה מת, בקרקוב.
כינוס הקיץ הראשון של ועד ארבע ארצות ביריד בירוסלב.
הכינוס בירוסלב הפך לכינוס שנתי קבוע למשך קרוב למאתים שנה.
כ"ה בסיוון – רבי יוסף שלמה דלמדיגו (יש"ר מקנדיה), רב בהמבורג ובאמשטרדם, פילוסוף, רופא, מתמטיקאי ואסטרונום.
ב' בשבט – רבי יוסף כץ, אב"ד וראש ישיבה בקראקא וגיסו של הרמ"א, מחבר שו"ת "שארית יוסף".
מהר"ש מלובלין, תלמיד המהרש"ל, רב ואב"ד בקראקא, בפוזנא ובלובלין, ורבם של השל"ה, הב"ח והסמ"ע.
רבי אליהו בעל שם התיישב בוורמייזא.
ל"ג בעומר פטירת הגולם מפראג.
ב' בחשוון - רבי שמואל די מדינה, מגדולי חכמי סלוניקי, יוון.
בוונציה נדפס לראשונה הספר "תומר דבורה", ספר מוסר קבלי מאת רבי משה קורדובירו, בהשתדלותו של רבי משה באסולה.
פולמוס המקווה ברוביגו: רבי אבטליון בן שלמה מקונסיליו פסק שהמקווה העירוני ברוביגו פסול, ועור בכך פולמוס נרחב בין רבני איטליה.
רבי אפרים פיש עלה לארץ ישראל, התיישב בירושלים וכיהן כרב הקהילה האשכנזית שם.
רבי חיים אלפאנדרי הזקן, דיין וראש ישיבה בקושטא.
ו' בסיוון – רבי חיים בן בצלאל מפרידברג, פוסק וראש ישיבה ביהדות גרמניה, אחיו הגדול של מהר"ל מפראג ובר פלוגתא של הרמ"א.
ד' בטבת - רבי אברהם רפפורט, רב וראש ישיבה.
רבה של לבוב, ומחבר ספר השו"ת "איתן האזרחי" (נפטר ה'תי"א).
רבי נתן נטע שפירא רב ומקובל בפולין, מחבר ספר "מגלה עמוקות" (נפטר ה'שצ"ג).
ח' בתשרי - בשבת שובה, מהר"ל מפראג עם כמה מחכמי העיר חידשו את החרם הקדום על מי שיוציא שם רע על נפטרים, וכן החרימו מי שיוציא שם רע של ממזרות על יהודי.
הדפסתו הראשונה של הספר "אורחות צדיקים", ספר מוסר שזכה לפופולריות רבה ועוסק בתיקון המידות.
מחברו אינו ידוע, אך הוא נכתב כנראה בשלהי ימי הביניים.
רבי משה נג'ארה, מחכמי צפת בדור האר"י וראש הרבנים בדמשק, אביו של המשורר רבי ישראל נג'ארה.
כוכב השביט הגדול של 1577 עובר סמוך לכדור הארץ.
בין היתר תועד בא' בכסלו בצפת בידי רבי חיים ויטאל בספר החזיונות.
כסלו – בנייתו של בית הכנסת קהל שלום ברודוס, בית הכנסת העתיק ביותר הקיים היום ביוון.
א' באלול – סבשטיאו, מלך פורטוגל ובעלי בריתו שפלשו למרוקו, הובסו במלחמה.
יהודי מרוקו קבעו יום זה לפורים שני.
רבי אליעזר אשכנזי מתמנה לאב בית דין פוזנא.
רבי שמעון וולף אוירבך התמנה למרא דאתרא וראש ישיבה בלובלין במקומו של המהרש"ל.
רבי עזריה מן האדומים, היסטוריון וחוקר מיהדות איטליה, ספרו ההיסטורי "מאור עיניים" עורר ביקורת משום שחלק על דברי חז"ל, בין היתר בעניין השנים החסרות.
רבי אלישע גאליקו, ראש ישיבה ודיין בצפת ומקובל מתלמידי רבי יוסף קארו.
ב' בטבת - הפעם הראשונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
ז' באייר (דעה רווחת) - נפטר רבי יצחק אדרבי, פוסק הלכה וראש ישיבה מחכמי יהדות סלוניקי, מרבני הפזורה הספרדית במאה ה-16 בשטחי האימפריה העות'מאנית בכלל וביוון בפרט.
הדפסתו לראשונה של ספר יוסיפון, חיבור על תולדות עם ישראל בתקופת בית שני המהווה עיבוד של כתבי יוסף בן מתתיהו וזכה לתפוצה מרובה בחברה היהודית.
ד' באלול – רבי משה פרובינצאלו, פוסק הלכה וראש ישיבה במודינה ומנטובה.
י"ח באדר - רבי אליהו די וידאש מסיים את כתיבת הספר ראשית חכמה
יוסף הכהן הרופא מחבר את הספר עמק הבכא העוסק בהיסטוריה יהודית
הרב יצחק ונה, מרבני יהדות תימן
י"ג בניסן - רבי יוסף קארו, מחבר השולחן ערוך
יוסף הכהן הרופא, היסטוריון יהודי
כ"א בחשוון – רבי דוד בן זמרא (הרדב"ז), פוסק הלכה, ראש ישיבה, אב בית דין.
מנהיגה של יהדות מצרים, ובסוף ימיו בצפת.
י"ב בכסלו – רבי שלמה לוריא, מגדולי פוסקי ההלכה ופרשני התלמוד בפולין, הידוע בכינויו מהרש"ל.
י"ח באייר – רבי משה איסרליש (הרמ"א), פוסק הלכה, ראש ישיבה, מקובל ופילוסוף בקראקא (קז'ימייז'), מחבר המפה על השולחן ערוך, שהפכה להיות מקור הפסיקה המרכזי ביהדות אשכנז.
ה' באב – רבי יצחק לוריא ("האר"י הקדוש"), מגדולי המקובלים בכל הדורות, וראש מקובלי צפת.
פיתח זרם בקבלה הנקרא על שמו קבלת האר"י, שהשפיע עמוקות על מחשבת ישראל, ההלכה והמנהג.
רבי יוסף סאגיס, מקובל, ראש ישיבה ודיין בצפת.
בוונציה נדפס לראשונה ספר יראים מאת רבי אליעזר ממיץ.
רבי שבתי שפטל בן עקיבא הלוי הורוביץ - רב, רופא ומקובל מחכמי פראג בראשית המאה ה-17. מחבר הספר הקבלי "שפע טל" (נפטר ה'שע"ט).
כ"ט באלול – רבי אליעזר טריוויש, רב, ראש ישיבה ומדפיס בפרנקפורט.
י"ח בכסלו - ראשית הדפסת ספר שולחן ערוך, חלק אורח חיים בוונציה (בחיי המחבר)
י' בשבט – רבי מאיר קצנלנבוגן (מהר"ם פדובה), רב הקהילה האשכנזית וראש הישיבה בפדובה, ומגדולי הפוסקים בדורו.
הקמת מוסד הצנזורה על הדפוס העברי.
נוסדה החברה קדישא של קהילת פראג.
כ"ג באייר – רבי אליהו לואנץ, רב ומקובל אשכנזי, רבן של מספר קהילות בגרמניה, ולבסוף אב"ד קהילת וורמייזא.
שרפת התלמוד בקרימונה: בהוראת האפיפיור פאולוס הרביעי הוחל בקרימונה הצו לשרפת התלמוד משנת ה'שי"ג, ונשרפו בה כ-12,000 ספרים עבריים.
בהוראת פרדיננד הראשון, קיסר האימפריה הרומית הקדושה, מגורשים יהודי פראג וממלכת בוהמיה
הדפסתו הראשונה של פירוש "מחיר יין" על מגילת אסתר מאתר הרמ"א, בקרימונה.
חשוון – הדפסתו הראשונה של הספר שבילי אמונה מאת רבי מאיר אבן אלדבי, בריווא די טרינטו
רבי יום-טוב צהלון (מהריט"ץ), פוסק הלכה ושד"ר, מחכמי צפת.
א' בכסלו – רבי שלום שכנא מלובלין, ראש ישיבה בלובלין, תלמידו של רבי יעקב פולק וממפתחי שיטת הפלפול.
גדול חכמי פולין בדורו, ורבם של הרמ"א ורבי חיים בן בצלאל.
עלילת דם נגד יהודי רומא, ביוזמת המשומד חננאל דה פוליניו.
העלילה בוטלה לאחר שבחקירת האפיפיור מרקלוס השני נמצא הרוצח.
כ"ג בתמוז – האפיפיור פאולוס הרביעי הקים את הגטו הראשון ברומא
הרב שמואל אליעזר הלוי איידלס, הידוע בראשי התיבות של שמו, מהרש"א, מגדולי האחרונים
י"א בתשרי – הרב יוסף צרפתי, חתנו של המהרשד"ם
א' בתשרי – שרפת התלמוד ברומא: בהוראת האפיפיור יוליוס השלישי נשרפו בכיכר קמפו די פיורי ברומא ספרי תלמוד בבלי וירושלמי וספרים עבריים נוספים שהוחרמו מבתי היהודים.
בהמשך השנה אירוע שרפות דומות בשאר ערי איטליה.
כ"א בתמוז – התכנסות רבני איטליה בפרארה בעקבות שרפת התלמוד.
נחקקו תקנות שונות שמטרתן לצמצם את האנטישמיות, כמו הגבלות על הלבוש היהודי.
תקנה חשובה בכינוס זה היא חיובו של כל ספר עברי שנדפס לקבל הסכמה משלושה רבנים, במטרה ליצור צנזורה עצמית שתמנע שרפות ספרים נוספות.
רבי יוסף קארו השלים את המהדורה השנייה של ספרו "בית יוסף".
רבי יוסף מרוסהיים (יוסלמן), שתדלן בחצרות מלכי גרמניה, רב ומקובל מיהדות אלזס.
רבי שלמה אבן וירגה, היסטוריון יהודי ספרדי ממגורשי ספרד, מחבר "שבט יהודה".
ראש השנה – תושבי מוהילב עורכים פוגרום ביהודי העיר
י"ח באלול – הריסת בית הכנסת צלאת אל-פאסיין של התושבים בפאס בהוראת הסולטאן מוחמד ה-13.
כ"ג באלול – הריסת בית הכנסת של המגורשים בפאס בהוראת הסולטאן.
בלובלין הודפס לראשונה ספר מגיד מישרים, שחיבר רבי יוסף קארו על פי דברים שנאמרו לו מפי 'מגיד'
א' באדר א' – רבי יום טוב ליפמן הלר מתמנה כרבה של קרקוב, וקובע יום זה כיום טוב לו ולזרעו לדורות.
חנוכת בית הכנסת אייזיק שול בקז'ימייז' (ליד קרקוב) בידי אייזיק יעקלס.
י"ח באדר א' - תומאס ניוקומן, ממציא אנגלי, "אבי המהפכה התעשייתית" (נפטר בה'תפ"ט).
רבי שמואל שאטין (מהרשש"ך), מרבני יהדות אשכנז, ראש ישיבה ב'קלויז' הפרנקפורטאי, ורבה של רוזנות הסן-דרמשטדט.
מחבר ספר "כוס הישועות" על התלמוד הבבלי (נפטר בה'תע"ט).
נתן העזתי, נביאו של משיח השקר שבתי צבי ודמות מרכזית בתנועת השבתאות (נפטר בי"א בשבט ה'ת"ם).
כ"ד בחשון – רבי אברהם אזולאי, מקובל שפעל בחברון, תלמיד רבי חיים ויטאל (נולד בה'ש"ל).
ט"ז בכסלו – רבי יעקב מלובלין, רבן של בריסק ולובלין, ואביו של רבי השיל מקראקא.
כ"ד בכסלו – רבי משה בירגל, מרא דאתרא בבונא ובפרידברג.
א' באדר – רבי יום-טוב ליפמן הלר (ה"תוספות יום-טוב") התמנה כרבה של קראקא.
בהמשך קבע יום זה כחג לצאצאיו לכל הדורות.
רבי יהודה בריאל, מרבני מנטובה, ומשותפיו של החכם צבי במלחמה בנחמיה חיון ובשבתאות.
ד' בחשוון – רבי משה הכהן מפראג, אב"ד ומרא דאתרא במץ ודיין בפראג.
י"ח בתמוז – רבי אהרן אבא בן יוחנן, אב"ד וראש ישיבה בלבוב.
רבי אישטרוק אבן שאנג'י, פוסק הלכה וראש ישיבה בסופיה.
רבי שבתי שפטל הלוי הורוביץ מתמנה לאב"ד פוזנא (במקום רבי משה ר' מנדלש שנפטר).
רבי שבתי משורר בס, ביבליוגרף ומו"ל, ומחבר "שפתי חכמים" כל פירוש רש"י לתורה.
כ"א באדר – מהר"ם שיף, אב"ד וראש ישיבה בפולדא.
חידושיו לתלמוד התפרסמו ונדפסו בש"ס וילנא.
רבי משה ר' מנדלש, אב"ד ומרא דאתרא בפראג (לאחר רבי שלמה אפרים מלונטשיץ) ובפוזנא.
הספר "ארי נוהם" לרבי יהודה אריה ממודנה יוצא נגד הזוהר והקבלה, ומעורר סערה גדולה.
כ"ה בתמוז - רבי אהרן ברכיה ממודנה, רב ומקובל בן יהדות איטליה.
י"ז בסיוון – החלה בניית בית הכנסת "אייזיק שול" בקז'ימייז' שבקרקוב, לאחר שאייזיק יעקלס קיבל אישור מולדיסלאב הרביעי, מלך פולין.
רבי יאיר חיים בכרך, רב בקובלנץ, במגנצא ובוורמייזא, מחבר שו"ת "חות יאיר" ומגדולי האחרונים באשכנז.
רבי יצחק הלוי סגל, ראש ישיבה בפולין, אחיו של רבי דוד הלוי סגל, הט"ז, ורבו הראשון.
רבי אברהם אבלי הלוי גומבינר, פוסק הלכה מגדולי האחרונים, מחבר פירוש "מגן אברהם" לשולחן ערוך אורח חיים.
ט' בניסן – רבי יוסף יוזפא האן נוירלינגן, רב בפרנקפורט דמיין, ומחבר "יוסף אומץ", ספר הלכה ומנהג, בפרט מנהגי יהדות פרנקפורט.
רבי יהודה קובו, בן למשפחת קובו, רב בסלוניקי ושתדלן בחצר הסולטאן העות'מאני.
הוצא להורג בידי הסולטאן מוראט הרביעי.
ב' בניסן – רבי יעקב לבית הלוי, מחשובי הפוסקים באיטליה ומחכמי הישיבה בוונציה.
ח' באייר – רבי מנחם מאניש חיות, רבה של וילנה.
כ"ט בתמוז – רבי אליהו לואנץ, רב ומקובל אשכנזי, רבה של וורמייזא.
י' בחשוון – רבי שבתי סופר מפרעמישלא מגיע לירושלים.
כ"ט באלול – נקרע ספר תורה בפיזארו, ובני הקהילה קבעו על כך תענית
רבי יהודה שמואל פרימו, רב ומקובל טורקי ממוצא מצרי, אולי סופרו של שבתאי צבי.
כ"ח בתשרי – רבי אפרים זלמן שור, פוסק ומרא דאתרא בבריסק ובלובלין, מחבר "תבואות שור".
ד' באייר – יעקב ב"ש, פרקליט, סוחר ואיש כספים יהודי איש פראג, סוכן החצר של קיסרי האימפריה הרומית הקדושה במהלך מלחמת שלושים השנים וראש הקהל בעירו.
י"ז בחשוון – רבי שמעון וולף אוירבך, מרא דאתרא בלובלין, פשמישל, פוזנא, וינה ופראג, ראש ישיבה ומרבני ועד ארבע ארצות.
ה' בכסלו – רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס (מהרש"א), מחשובי פרשני התלמוד האחרונים, רב באוסטרואה ובערים נוספות בפולין.
ט' בטבת – רבי אברהם חיים שור, רבה של בלז ומחבר "תורת חיים" ו"צאן קדשים" על התלמוד הבבלי.
ניסן – רבי אהרן אבן חיים, מרבני מרוקו ומחבר "קרבן אהרן" על הספרא.
כ"ז באלול – רבי וידאל הצרפתי, מורה צדק בפאס, ודיין בבית הדין של יהדות פאס.
ז' בחשוון – רבי בנימין וולף שפירא, דיין וראש ישיבה בפראג ואביו של רבי אהרן שמעון מפראג.
ה' בתמוז - רבי יום-טוב ליפמן הלר נאסר באשמת זלזול בקיסר ובנצרות.
הרב הלר קבע יום זה כתענית לו ולצאצאיו.
ט"ו בסיוון - רבי יוסף סאמיגה, רב, ראש ישיבה ומקובל טורקי בן המאות ה-16 וה-17.
פרעות בקהילה היהודית בפשמישל: סוחרים ממעמד הביניים בעיר תקפו את רחוב היהודים, בזזו חנויות ופרצו לבית החולים היהודי.
רבי שבתי שפטל הלוי הורוביץ, בנו של השל"ה, התמנה לרבה של פיורדא.
ז' באדר ב' – רבי יוסף הלוי אשכנזי, מראשוני רבני הקהילה היהודית במץ.
עמד בפולמוס חריף עם מהר"ם לובלין.
יעקב ב"ש, ראש הקהל של יהדות פראג, מביא לפיטורי רב העיר רבי משה ר' מנדלש (שמונה במקום זאת לרבה של פוזנא), ובטבת נבחר במקומו רבי יום-טוב ליפמן הלר (ה"תוספות יום-טוב") שהגיע לעיר בחודש ניסן.
רבי משה הכהן מפראג, הוזמן לכהן כאב"ד ומרא דאתרא במץ, לצד הרב המכהן רבי יוסף הלוי אשכנזי המכהן.
ט' באב – שבתי צבי, יהודי יליד איזמיר, שנחשב למשיח השקר המפורסם ביותר בהיסטוריה של עם ישראל.
לדעת רבים, רבי ישעיה הלוי הורוביץ (מחבר השל"ה), רב ומקובל בפולין באשכנז ובארץ ישראל.
רבי אהרן ששון ("מהר"א ששון"), פוסק הלכה בסלוניקי ובקושטא, מחבר שו"ת "תורת אמת".
מוקם ועד קהילות ליטא, על ידי פרנסי קהילות בריסק, גרודנא, פינסק, לאחר שפרשו מוועד ארבע ארצות .
נודע על שם ספרו "באר שבע" (נולד ה'ש"י).
י"ט בטבת - 1 בינואר מוכרז כיום הראשון בשנה בלוח הגרגוריאני
עלייתו ארצה של רבי ישעיה הלוי הורוביץ ("השל"ה הקדוש")
רבי שבתי כהן, רב ופוסק, מחבר פירוש הש"ך על השולחן ערוך (נפטר ה'תכ"ג).
כ"ב בניסן – רבי יצחק עוזיאל, מחכמי פאס ולאחר מכן מראשוני הרבנים בקהילה הפורטוגזית באמסטרדם, משורר ופילוסוף.
רבי יונתן סאגיס, מתלמידיו של האר"י ומקובלי צפת.
שבט – רבי ישעיה בקיש, מדייני בית הדין של יהדות פאס, דרשן, פרשן ומקובל.
ז' באדר – רבי שלמה אפרים מלונטשיץ, דרשן, ראש ישיבה ואב"ד פראג, מכונה על שם ספרו "כלי יקר".
רבי שבתי שפטל בן עקיבא הלוי הורוביץ, רב, רופא ומקובל מחכמי פראג, מחבר הספר הקבלי "שפע טל".
רבי דוד קונפורטי, פוסק הלכה וכרוניקאי, רב בסלוניקי, בירושלים ובקהיר.
רבי ישראל בנבנישתי, דיין ודרשן בקושטא שבטורקיה.
רבי סולימאן אוחנה, מקובל בן פאס שעלה לצפת נמנה עם גורי האר"י.
ב' בטבת – זיגמונט השלישי, מלך פולין ושוודיה מורה למועצת העיר גדנסק להשיב ליהודים את זכות המגורים בעיר.
י"ג בתשרי – רבי אבטליון בן שלמה מקונסיליו, רב איטלקי במאה ה-16.
אייר – רבי לייב סרוואל, רבה של יהדות ונציה וראש ישיבה בעיר.
כ"ב באב – רבי משה קזיס, מחכמי יהדות איטליה ורב ביהדות מנטובה, מחבר חידושים על התלמוד.
רבי חייא רופא, מקובל, ראש ישיבה ודיין בירושלים ובצפת, מתלמידי רבי חיים ויטאל.
כ"ט בטבת – יהודי וורמייזא הורשו לשוב לבתיהם לאחר גירושם מהעיר בשביעי של פסח ה'שע"ה.
כ"ט בטבת נקבע מאז ל"תענית גירוש וורמייזא".
כ' באדר – יהודי פרנקפורט הורשו לשוב לבתיהם לאחר שגורשו מהעיר בכ"ז באלול ה'שע"ד בידי אנשיו של וינצנץ פטמילך, בעקבות הוצאתו של פטמילך להורג בידי מתיאס, קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
יום זה נקבע מאז כ"פורים וינצנץ" – יום משתה ושמחה לדורות.
בקושטא הודפס לראשונה קובץ של תשובות הגאונים.
רבי אפרים הכהן, דיין בוילנא, אב"ד בטרייביטש, אונגריש ברוד ואובן, ומחבר שו"ת שער אפרים.
כ"ט בשבט – אליהו מונטאלטו, רופא יהודי פורטוגלי בן אנוסים, השתתף בוויכוח פדובה, ונודע כרופאו האישי של לואי השלושה עשר, מלך צרפת והיהודי הראשון בפריז בעת החדשה.
ה' באייר – שמואל פייבש למל, עשיר ונדבן, מגדולי הקהילה היהודית בווינה.
ט"ז באייר – רבי מאיר מלובלין, ראש ישיבה ואב"ד בקראקא, בלבוב ובלובלין, פוסק הלכה ופרשן התלמוד.
כ"א בניסן – בוורמייזא התנפלו הגויים על יהודי העיר בעיצומה של תפילת שחרית, גרשו אותם מהעיר והחריבו את בית הכנסת
רבי גרשון אשכנזי, רבה של וינה ומחבר "עבודת הגרשוני" (נפטר בה'תנ"ג)
רבי הלל בן נפתלי הירץ, מפרשני השולחן ערוך, מחבר הספר "בית הילל" (נפטר בה'ת"ן)
י"ד בכסלו – רבי שמואל פלורנטין (הזקן), רב וראש ישיבה מחכמי יהדות סלוניקי בראשית המאה ה-17. רבה של ק"ק "שלום" בסלוניקי (נולד בערך בשנת ה'ש').
כ"ז באייר – הרב אברהם שמואל בכרך, רבה של וורמייזא, בעלה של חוה בכרך וסבו של החות יאיר.
כ"ז באלול – גירוש 1980 יהודי פרנקפורט דמיין, בידי אנשי וינצנץ פטמילך.
מאוחר יותר נקבע יום זה כתענית ציבור קהילתית.
י"ט בניסן - רבי יהושע פלק כץ (הסמ"ע)
בצורת קשה במרוקו מביאה את חכמי פאס, ביניהם רבי וידאל הצרפתי, לגזור תענית ציבור בכ"ז בניסן ובא' באייר.
אלול – רבי דוד גנז, אסטרונום, מתמטיקאי, גאוגרף והיסטוריון יהודי שחי בפראג, תלמיד הרמ"א ומהר"ל מפראג.
רבי אליהו בן חיים (ראנ"ח), רב בקושטא וחכם באשי, מחבר שו"ת ראנ"ח, וכן ספר דרשות.
ג' באדר ב' – רבי מרדכי יפה, בעל ה"לבוש", מחשובי הפוסקים בפולין, רב בפראג ובפוזנא.
י"ב באדר ב' – רבי יעקב קאשטרו (מהריק"ש), מגדולי הפוסקים ביהדות מצרים, ומחבר "ערך לחם" על השולחן ערוך.
כ"ב בתמוז - נפטר רבי מנוח הנדל, רב ופוסק, פרשן התלמוד, מדקדק, מקובל, פילוסוף, איש אשכולות ומחבר פורה ורבגוני.
בסוף ימיו כיהן כרבה של וינה.
נודע בחיבורו "חכמת מנוח" וחיבורים נוספים
נפטר רבי אבטליון ממודנה, ממנהיגי יהדות איטליה במאות ה-16 וה-17.
אדר – בית הכנסת שושנת הזהב בלבוב הוחזר לידי היהודים (לאחר שהישועים החרימו אותו בתחילת ה'שס"ה).
רבי יצחק הלוי סגל חיבר "שיר גאולה" לזכר המאורע, שבהוראת רב העיר מהר"ם לובלין נאמר מאז בכל שנה בבית הכנסת בשבת לאחר פורים.
יצירת "הגדת ונציה", דפוס מאויר ומבואר של ההגדה של פסח, הנחשב לשיא ביצירת ההגדות המאוירות.
בוונציה נדפס לראשונה פירוש "כף נחת" למשנה מאת רבי יצחק גבאי.
י"ח באלול – מהר"ל מפראג (רבי יהודה ליווא בן בצלאל), פוסק הלכה והוגה דעות יהודי מפורסם ודמות יסוד במחשבת ישראל, אב"ד וראש ישיבה בפוזנא, בניקלשבורג ובפראג.
בנימין מוספיא ("דיוניסוס") - רופא ומילונאי יהודי, בן למשפחת אנוסים מספרד (נפטר ה'תל"ה).
רבי משה מת, תלמיד המהרש"ל, רב בפשמישל, באפטא ובקראקא, וחבר ועד ארבע ארצות.
כ"ה בניסן – רבקה בת מאיר טיקטינר, דרשנית לנשים בפראג, ומחברת ספר מוסר לנשים ביידיש.
רבי יוסף אבן עזרא, תלמיד מהרשד"ם ורב בסופיה, מחבר פירוש "עצמות יוסף" על מסכת קדושין.
הקמתה של הקהילה היהודית באנטופול, בעקבות מעבר אנטופול לשלטון משפחת זאמויסקי.
י"ג באדר א' – רבי יוזפא שמש, שמש קהילת וורמייזא, סופר הקהל, מחבר ספר 'מנהגים דק"ק וורמיישא' וספר מעשה נסים.
רבי מנשה בן ישראל, בן למשפחת אנוסים, דרשן ודיין בקהילת הפורטוגזים באמשטרדם, ושתדלן.
רבי אהרן לפפה, רבה של איזמיר וממתנגדי שבתי צבי.
רבי שמואל אוזידא, ראש ישיבה, דרשן ומקובל, מתלמידי האר"י ורבי חיים ויטאל.
רבי שלמה רפאל יהודה לאון טמפלו, מחכמי יהדות אמסטרדם במאה ה-17, יוצר דגם בית המקדש.
רבי חיים בנבנישתי, רב ופוסק הלכה באיזמיר, מחבר "כנסת הגדולה" על ארבעה טורים.
הדפסתו הראשונה של הספר נצח ישראל, מאת מהר"ל מפראג.
כ"ה באב – רבי מנחם מנדל אביגדורש (מהר"ם מקראקא), רב בכמה ערים בפולין והראשון שנשא בתואר מרא דאתרא בקראקא, הוגה רעיון היתר עסקא ומנסחו הראשון.
ו' בניסן – רבי שמואל יהודה קצנלבוגן, מרא דאתרא וראש ישיבה בוונציה, דרשן ופוסק, בנו של מהר"ם פאדובה ואביו של רבי שאול ואהל.
י"ד באייר – רבי עקיבא פרנקפורט, דרשן, פייטן וממנהיגי הקהילה היהודית בפרנקפורט.
ב' בחשוון - הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
רבי יונה תאומים-פרנקל, רבן של הערים נמירוב, לובומל, בלז, הורודנה ופינסק, ולאחר גזרות ת"ח ות"ט רבה של מץ.
מחבר הספר "קיקיון דיונה" על התלמוד הבבלי.
רבי שאול מורטירה, רבה של הקהילה הפורטוגזית באמשטרדם ודרשן, נודע כרבו של ברוך שפינוזה.
כ"א בשבט – רבי ליב חנליש, מתלמידי הרמ"א, ראש ישיבה בלובלין, ומחבר "חידושי מהרל"ח" על ארבעה טורים.
א' בתשרי – (ראש השנה) פרעות בעיירה סאנוק, ורצח יהודייה
ג' בתשרי – (שבת) פרעות דינוב: יחידת סער גרמנית בסיוע משתפי פעולה, תקפו את יהודי דינוב, שרפו את בית הכנסת על יושביו ורצחו 150 מיהודיה.
ערב ד' בתשרי – (מוצאי שבת, צום גדליה נדחה) יחידת הסער מדינוב תקפה את יהודי דובצק עצרו את ראש העיר, הכומר, ורב העיירה, ששוחררו מאוחר יותר, וכן 11 יהודים שנרצחו למחרת.
ד' בתשרי – ברית המועצות פולשת לפולין.
ח' בתשרי – מתפרסמת איגרת הבזק של היידריך, בדבר היחס ליהודים בפולין הכבושה.
ט"ו בתשרי – "חנינה גרמנית" לכל הגברים בעיירה דובצק.
ט"ז בתשרי – כינוס כל היהודים בכיכר.
ראש עיריית דובצק משכנע את הגרמנים להמיר את רצח היהודים בגירוש לשטח בשליטת ברית המועצות תוך ביזה והרג על ידי שני הצדדים.
(השורדים נרצחו שנתיים אחר כך כשהגרמנים כבשו את פשמישל לשם גורשו).
כ"ט בתשרי – היטלר מכריז על הקמת הגנרלגוברנמן בפולין
י' בחשוון – נוסדה אם ישיבות בני עקיבא בכפר הרא"ה
ט"ו בשבט – נוסד המכון החקלאי ברחובות
כ"ט בשבט – הוקם גטו לודז', הגטו הראשון שהוקם במלחמת העולם השנייה
ג' באדר ב' – החלו שידורי "קול ישראל"
ד' באדר – האוניה "סקריה" של בית"ר הגיע לחיפה ו-2,400 מעפילים נעצרו
א' בניסן – מלחמת העולם השנייה: גרמניה הנאצית פולשת לדנמרק ולנורווגיה
י"ט בניסן – הימלר מורה להקים מחנה ריכוז באושוויץ
ב' באייר – מלחמת העולם השנייה: גרמניה פולשת להולנד, לבלגיה, ללוקסמבורג ולצרפת
ב' באייר – מלחמת העולם השנייה: מתחילה המערכה על צרפת
י"ב באייר – השואה: מוקם מחנה השמדה אושוויץ
כ' באייר – מלחמת העולם השנייה: בלגיה נכנעת לגרמניה הנאצית
כ"ז באייר – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני נכנס לפריז
ב' בסיוון – מלחמת העולם השנייה: גרמניה משלימה את כיבוש נורווגיה
ח' בסיוון – מלחמת העולם השנייה: גרמניה הנאצית כובשת את פריז
ט"ז בסיוון – מלחמת העולם השנייה: צרפת נכנעת לגרמניה לאחר שישה שבועות של לחימה
ט"ז באב – התנקשות בחייו של לאון טרוצקי במקסיקו סיטי (נפטר למחרת)
ו' באלול – הפצצת חיל האוויר האיטלקי על תל אביב – הקשה בהתקפות שפגעו בארץ ישראל בזמן מלחמת העולם השנייה
א' בטבת – שייקה לוי, זמר, בדרן ושחקן ישראלי חתן פרס ישראל, שאת עיקר פרסומו קנה כחלק משלישיית "הגשש החיוור"
ט"ז בטבת – יהורם גאון, זמר ושחקן ישראלי
ט"ו בשבט – אבי לניר, טייס קרב ישראלי שנפל בשבי הסורי במלחמת יום הכיפורים (נהרג ה'תשל"ד)
ט"ז באדר ב' – חיים אורון, פוליטיקאי ישראלי
י' באב – ג'וזי כץ, זמרת
י"א באב – זאב רווח, שחקן, מפיק, תסריטאי, זמר, קומיקאי ובמאי ישראלי (נפטר בה'תשפ"ה)
כ"ד באב – ויליאם כהן, מזכיר ההגנה האמריקני
ט' בחשוון – רבי שמעון יהודה הכהן שקופ, מגדולי ראשי הישיבות ומחבר שערי יושר (נולד ה'תר"כ)
י"א בחשוון – רבי פסח פרוסקין, מגדולי ראשי הישיבות ורבו המובהק של רבי משה פיינשטיין שהיה מגדולי הפוסקים האחרונים.
ה' בכסלו – רבי ברוך דב ליבוביץ, מגדולי ראשי הישיבות ומחבר ברכת שמואל
כ"ט בתמוז – זאב ז'בוטינסקי, ראש בית"ר ומראשי התנועה הציונית, הקים את ברית הצה"ר (נולד ב-ה'תרמ"א)
ה' באב – רבי חיים עוזר גרודזנסקי, פוסק הדור
י"ז באב – לאון טרוצקי, מהפכן רוסי-יהודי, מת מפצעיו יום לאחר ההתנקשות בחייו (נולד ב-ה'תר"ם).
א' באדר א' - פרשת עלילת דמשק נפתחת בהיעלמותו של נזיר נוצרי
לפי מסורת שאמינותה שנויה במחלוקת במחקר, הגאון מווילנה ותלמידיו ראו בפסוק משיר השירים "קול התֹר נשמע בארצנו" (ב', י"ב) רמז לאתחלתא דגאולה, ומתוך כך קבעו כי החל משנת ה'ת"ר (1840) זו תקופת אתחלתא דגאולה ובעקבות כך עלו לארץ ישראל.
כ"ח באדר ב' - אמיל זולא, סופר צרפתי, כתב את "אני מאשים" בעקבות פרשת דרייפוס (נפטר ב-ה'תרס"ב)
י"ט בחשוון - הרב יצחק יעקב ריינס, מגדולי התורה ביהדות ליטא ורוסיה הלבנה, ומייסד תנועת "המזרחי" (נפטר ה'תרע"ה)
כ"ה בתשרי – החת"ם סופר, אב"ד וראש ישיבה במטרסדורף ובפרשבורג, ומגדולי הרבנים והפוסקים בדורות האחרונים, ממעצבי ההשקפה היהודית-אורתודוקסית.
ט' באב - הרב רפאל אהרן מונסונייגו - אב בית הדין ורבה של פאס.
דאהר אל-עומר מזמין את הרב חיים אבולעפיה לחדש את היישוב היהודי בטבריה.
הרב אבולעפיה מקבל את ההזמנה ומגיע בראש משלחת של עשרות מאנשיו באיזמיר ובהם חתנו יעקב בירב להתיישב בעיר.
נדפס בפעם הראשונה ספרו של רמח"ל "מסילת ישרים" באמסטרדם
רבי חיים הכהן רפפורט מתמנה כרב ואב בית דין לבוב
רבי רפאל שלמה לניאדו מתמנה כרבה של חלב
רבי עמרם בן דיוואן - "העד"ן", שד"ר ומקובל מרוקאי יליד ירושלים (נפטר (ה'תקמ"ב)
רבי שאול ברלין - מחבר "כסא דהרסנא" על שו"ת בשמים ראש, רבה של פרנקפורט על האודר ואישיות שנויה במחלוקת (נפטר ה'תקנ"ה)
רבי צבי הירש בושקא (בוצ'קו) - רבן האחרון של קהילות אה"ו המאוחדות (נפטר ה'תקס"ז)
רבי לוי יצחק מברדיצ'ב (נפטר ה'תק"ע)
רבי אהרן אריה לייב מפרמישלאן (נפטר ה'תקע"ג)
רבי חיים מטשרנוביץ (נפטר ה'תקע"ח)
רבי נתן אדאדי (נפטר ה'תקע"ח)
רבי משה ישראל - רב הקהילה היהודית ברודוס (נולד ה'ת"ל)
רבי שמשון מורפורגו - רב העיר אנקונה ומחבר הספר "שמש צדקה" (נולד ה'תמ"א)
כ"ב בשבט – רבי יעקב פופרש כ"ץ, אב"ד פרנקפורט דמיין וראש ישיבה בה, מחבר שו"ת "שב יעקב".
כ"א בניסן - נחנך בניין בית הכנסת של קהילת שארית ישראל, בית הכנסת הראשון בניו יורק
רבי מנחם מנדל מויטבסק, מתלמידי המגיד ממעזריטש.
י"ז בתמוז – רבי לייב שרה'ס, מתלמידי הבעל שם טוב והמגיד ממזריטש.
כ' בסיוון - הרב יוסף אירגס ב"ר עמנואל, מקובל מחבר ספר "שומר אמונים הקדמון"
י' בתמוז – שרפה פרצה בפרנקפורט דמיין.
ביהדות פרנקפורט נקבע יום זה לדורות כתענית ציבור עד חצות היום.
ט"ו בניסן – רבי אליהו מווילנה (הגאון מווילנא), פוסק ומקובל יהודי-ליטאי, וממנהיגי ההתנגדות לחסידות.
לא שימש במשרת רבנות, ובכל זאת התקבל ביהדות ליטא כסמכות עליונה כמעט בתקופת האחרונים.
רבי מאיר איזנשטט (מהר"ם א"ש), מתמנה בגיל 30 כראש ישיבת וורמייזא, בעזרת יהודי החצר רבי שמשון ורטהיימר.
ה' בכסלו - רבי חיים הכהן רפפורט, רב פולני-גליצאי בן המאה ה-18. רבה של לבוב ומראשי הלוחמים בפרנקיסטים (נפטר ה'תקל"א).
כ"ב בתמוז - רבי מלאכי הכהן, רב איטלקי, מגדולי רבני ליוורנו במאה ה-18, שנודע בספרו האנציקלופדי לכללי התלמוד "יד מלאכי" (נפטר ה'תקל"ב).
א' באדר - רבי שמואל בן יוסף, מחבר הפירושים עולת תמיד ועולת שבת על השולחן ערוך (נולד בסביבות שנת ה'ת').
א' באייר - רבי יוסף יוסקה, רבה של מינסק ושל דובנא.
כ"ב באייר - רבי יוסף אטיאס, רב ומדפיס הולנדי ממוצא ספרדי (נולד ה'שצ"ה בערך).
כ"ב בטבת – רבי הלל בן נפתלי הירץ, מדייני וילנא, רבן של קהילות אה"ו וז'ולקווה, ומחבר "בית הלל" על שולחן ערוך".
ב' באב – רבי אהרן תאומים, רבן של וורמס וקרקוב, מחבר "מטה אהרן" ו"בגדי אהרן" (נולד בערך בשנת ה'ש"צ).
בשנה זו התרחשה גלות מוזע, אחד האסונות הכבדים בתולדות יהדות תימן בו מצאו את מותם כשלושה רבעים מיהודי קהילה זו.
רבי ישראל יעקב אלגאזי, הראשון לציון
רבי אביעד שר שלום באזילה, רב וראש ישיבה, מקובל, מהנדס ואסטרונום יהודי איטלקי.
רבה של מנטובה (נפטר ה'תק"ד).
כ"ט בכסלו – רבי אהרן שמעון שפירא מפראג, אב"ד יהדות פראג וראש הישיבה, רב מדינת בוהמיה.
י"א בשבט – נתן העזתי, נביאה של התנועה השבתאית.
י"ג בשבט – יוזפא שמש, שמש, שוחט וסופר קהילת וורמייזא, מתעד מנהגי הקהילה ומחבר ספר מעשה נסים.
(נולד בי"ג באדר א' ה'שס"ד)
י"ג בסיוון – רבי אפרים הכהן, פוסק, דיין בוילנא, רב בכמה קהילות במרואביה ולבסוף באובן, מחבר שו"ת "שער אפרים".
כ"ז באייר – רבי יעקב אבן צור, פוסק, מקובל, דרשן ופייטן יהודי-מרוקאי, אב"ד ומרא דאתרא ביהדות פאס.
רבי ישעיהו באסאן, רב ומשורר מחכמי יהדות איטליה, רבן של פדובה ושל רֶג'וֹ אמיליה (ריגיו), ורבו של רמח"ל.
ט"ז בניסן – רבי אברהם ראובן הכהן סופר, מקובל מחכמי יהדות פראג, מחבר הספר ילקוט ראובני.
י"ט באלול – רבי חיים בנבנישתי, פוסק הלכה מחמי איזמיר, מחבר "כנסת הגדולה" על ארבעה טורים.
מעצרו של שבתי צבי בקושטא, והעברתו למאסר במבצר אולציניו.
רבי משה חגיז, מחכמי ירושלים ומראשי הלוחמים בשבתאות.
רבי בנימין בן מישאל, ממשוררי יהדות פרס.
רבי יוסף בשארי, מרבני יהדות צנעא, ודיין בבית הדין של צנעא.
רבי משה פרנקפורט, דיין ומדפיס באמסטרדם
רבי בנימין הלוי, ממקובלי צפת ושד"ר, תלמידם של גורי האר"י.
יש המייחסים לו את החיבור חמדת ימים.
ו' באייר – החלה בניית בית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם
י"ג באב – רבי הלל בן נפתלי הירץ התקבל כאב"ד איחוד קהילות אה"ו
ט"ו באייר – רבי אריה לייב "הארוך" מקראקא, רב פולני במאה ה-17, רבן של פשמישל וקראקא ומגדולי רבני דורו.
ד' באלול – רבי משה רבקש, רב בוילנא, ומחבר "באר הגולה", מנושאי הכלים של השולחן ערוך.
כ"ה בטבת – רפאל לוי הועלה על המוקד על קידוש השם במץ בעקבות עלילת הדם במץ.
יום זה נקבע לתענית ציבור קהילתית של יהדות מץ.
רבי חיים אבולעפיה (הראשון), רב ודיין בארץ ישראל.
כ"ט בניסן – רבי משה שמשון בכרך, דרשן בקהילת פראג ורבן של לייפניק ווורמייזא.
אביו של רבי יאיר חיים בכרך.
נפטר רבי יונה תאומים-פרנקל, רב ומנהיג ציבור יהודי בתקופת גזרות ת"ח ות"ט.
רבן של הערים נמירוב, לובומל, בלז, הורודנה ופינסק.
ולאחר חורבן הקהילות, רבה של מץ.
מחבר הספר "קיקיון דיונה" על התלמוד הבבלי (נולד ה'שנ"ו).
ה' בשבט – הקבורה הראשונה בבית הקברות היהודי של יהדות קוראסאו באי קוראסאו.
כ"ו בשבט – הרב דוד הלוי סגל, מחבר ה"טורי זהב" (הט"ז), מנושאי כליו של השולחן ערוך ומגדולי הפוסקים האשכנזיים
באמשטרדם מסתיימת הדפסתו הראשונה של הספר שפתי כהן על שולחן ערוך חושן משפט לרבי שבתי הכהן
דוד אופנהיים, פוסק ורב של הקהילות היהודיות בערים ניקלשבורג ופראג
רבי דוד אופנהיים, פוסק ואב"ד בניקולסבורג ופראג, רב ראשי למורביה ובוהמיה, נדבן ואספן ספרים.
כ' בתשרי - רבי השיל מקראקא, ראש ישיבה ופוסק בפולין.
י"ד בכסלו – מתתיהו קלהורה, רוקח יהודי מקרקוב, הוצא להורג בפיוטרקוב באשמת ביזוי הנצרות.
רבי אליעזר נחום, אב בית דין וראש ישיבה באדריאנופול, ומאוחר יותר הראשון לציון (נפטר בחשון ה'תק"ה)
כ"ו בטבת - רבי יוסף איסקפה, מגדולי רבני איזמיר.
ב' באדר - רבי מאיר פופרש, מקובל, יליד פולין, עלה לארץ ישראל ולמד מפי תלמידי האר"י.
ל' בשבט – טקס הוצאה להורג לאחר המוות נערך לאוליבר קרומוול, 3 שנים לאחר מותו.
רבי אהרן לפפה מונה לכהן כרבה של אזמיר.
ז' בכסלו – רבי יהודה מילר, רב ופוסק יהודי-גרמני, אב"ד דייץ ומדינת קלן.
כ"ד בניסן – יששכר ברנד להמן, יהודי החצר של אוגוסט השני מלך פולין והנסיך הבוחר מסקסוניה, שתדלן ונדבן יהודי גרמני.
רבי אברהם בן דוד יצחקי, הראשון לציון, פוסק, שד"ר וראש ישיבה ירושלמי.
ב' בשבט – רבי מנחם מנדל קרוכמל, רבן של ניקלשבורג וקהילות נוספות ורב ראשי ליהדות מוראביה, מחבר שו"ת 'צמח צדק'.
כ"ב באב – רבי יחיא בשירי, מחכמי יהדות תימן, פרשן ומעתיק.
רבי יצחק הצרפתי (השני), דרשן, אב בית הדין וראש הישיבה של יהדות פאס.
כ"ח בניסן - רבי שבתי שפטל הלוי הורוביץ, רב וראש ישיבה מגדולי יהדות אשכנז בדורו.
דרשן קהילת פראג ורבן של פיורדא, פרנקפורט, פוזנא ווינה.
עורך הספר "שני לוחות הברית" של אביו, רבי ישעיה הלוי הורוביץ, ומחבר הספר "ווי העמודים".
י"ח באייר – רבי משה ירמיה הכהן, מרא דאתרא בנרול שבפולין, ולאחר גזירות ת"ח ות"ט מרא דאתרא ואב"ד של יהדות מץ שבצרפת.
כ"א אלול – רבי ישראל זק, "הקדוש מרזינאי", נפטר 9 ימים לפני העלילת דם שגרמו לפרעות בעירו רוזינוי, שעליהם נכתבו מספר קינות שנאספו בספר "זיכרון קדושים" (העלילת דם והפרעות החלו בראש השנה ה'ת"כ).
י"ג בשבט – רבי שמשון ורטהיימר, רב, מדינאי ונדבן, מנהיג יהדות וינה ויהודי החצר של קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
רב ראשי למדינות בוהמיה, מוראביה והונגריה ולקהילות נוספות.
צבי הירש אשכנזי - ה"חכם צבי".
י"ד בכסלו – רבי מנשה בן ישראל, דרשן ומדינאי יהודי מאמסטרדם שפעל למען שיבת היהודים לאנגליה.
י"ד בתשרי – גזירות לובלין: מצרות הפרעות של גזירות ת"ח ת"ט.
ז' באייר – יהודי ניו אמסטרדם זוכים בחופש הדת
רבי יהודה רוזאניס – פוסק, ראש ישיבה ואב"ד בקושטא, ומחבר המשנה למלך על משנה תורה לרמב"ם.
כ"ב בחשוון – רבי משה לימא, רב בווילנא ובבריסק, מחבר הפירוש "חלקת מחוקק" על שולחן ערוך חלק אבן העזר.
רבי משה בן יצחק בונמש מלובומל התמנה כרבה של לובלין (במקום רבי השיל מקראקא).
הפילוסוף ברוך שפינוזה הוחרם על ידי הקהילה היהודית.
י"ד בתשרי – רבי יוסף שלמה דלמדיגו, "יש"ר מקנדיאה", רב, פילוסוף, רופא, אסטרונום ומתמטיקאי.
ט"ז באדר ב' – כריסטיאן הויגנס מגלה את טיטאן, הירח הגדול ביותר של שבתאי.
כ"ג בתמוז – בשל התקרבות צבא רוסיה הצארית, ששיתף פעולה עם כוחות מרד חמלניצקי, לעבר וילנא, נמלטו כל יהודי וילנא מהעיר, ובכך ניצלו מהטבח שערך הצבא בתושבי העיר לכשהגיע.
הרבי רבי השיל מונה לרבה של קראקא והקים בה ישיבה.
רבי יהודה בן עטר, אב בית דין בפאס ומקנס שבמרוקו.
כ"ה בניסן – רבי חיים הכהן – פוסק הלכה ומקובל מתלמידי רבי חיים ויטאל שפעל בארם צובא.
רבי שאול שמואל סירירו, ראש ישיבה בפאס.
ט' באלול - יעקב ברסימסון, המהגר היהודי הראשון לעולם החדש, מגיע לניו אמסטרדם בספינה מהולנד
כ"ט בטבת - רבי דוד ניטו - רב בקהילה הספרדית בלונדון, מחבר 'כוזרי שני'.
ו' באלול – רבי יום-טוב ליפמן הלר הלוי, בעל פירוש "תוספות יום טוב" על המשנה (נולד ה'של"ט)
כ"ה בתשרי - הרב דניאל אישטרושה, ראש ישיבה ומרבני סלוניקי, מחבר שו"ת מגן גיבורים (נולד ה'שמ"ב)
כ"ג בחשוון – רבי משה בן שכנא, רב הקהילה היהודית בז'ובקבה.
כ"ו בסיוון – אייזיק יעקלס, פרנס הקהילה היהודית בקז'ימייז' שבקרקוב ובונה בית הכנסת אייזיק שול.
רבי בנימין הכהן ויטאלי (רב"ך) - רב, פוסק הלכה ומקובל.
חתנו של הרמ"ז, וחותנו של רבי ישעיהו באסאן.
רבה של יהדות רג'ו אמיליה (רג'יו), ומגדולי מנהיגי יהדות איטליה (נפטר ה'תפ"ז).
י"ח בסיוון - רבי אברהם רפפורט, רב וראש ישיבה.
רבה של לבוב, ומחבר ספר השו"ת "איתן האזרחי" (נולד ה'שמ"ה).
ט"ז בכסלו - שבתי צבי ניצל מטביעה וקבע יום טוב לתלמידיו.
רבי אברהם ברודא, רב וראש ישיבה אשכנזי מן האחרונים, מגדולי דורו.
אבי משפחת ברוידא (נפטר ה'תע"ז).
בשנה זו המשיכו פרעות ת"ח ות"ט.
הודפס לראשונה הספר שני לוחות הברית.
י"ג בשבט – רבי מאיר די בוטון, פוסק וראש ישיבה בסלוניקי ובגאליפולי ובעל שו"ת מהר"ם די בוטון.
כ' בסיוון - החלו גזירות ת"ח ות"ט בהנהגת חמלניצקי
כ"א בסיוון - על פי תיאורו, שבתי צבי חווה לראשונה חזון בו נאמרת לו בשורת משיחיותו
כ"ז באדר - הרב יהודה אריה ממודנה, רב, דרשן, סופר ומשורר יהודי-איטלקי (נולד ב-ה'של"א).
ג' באב - נהרג ר' שמשון מאוסטרופולי בגזרות ת"ח ות"ט (נולד ב-ה'ש"ס לערך).
כ"ז באב - הרב יהושע חריף מחבר הספר "מגיני שלמה", אב"ד ורב העיר קרקא, סבו של "הפני יהושע".
כ"ג באדר א' – בקראקא נדפס לראשונה הספר שפתי כהן על שולחן ערוך יורה דעה מאת רבי שבתי הכהן.
ט"ו בכסלו – רבי מרדכי קלעי, פוסק הלכה וראש ישיבה בסלוניקי.
א' באדר א' – רבי עזריה פיגו, רב איטלקי, פוסק, רבה של פיזה ודרשן בונציה, מחבר "גדולי תרומה" ו"בינה לעיתים".
י"ג בניסן – רבי חיים שבתי (מהרח"ש), פוסק וראש ישיבה, רבן הראשי של כל קהילות סלוניקי, מחבר שו,ת תורת חיים.
מארי זכריה בן יוסף הכהן, חכם מחכמי יהדות צנעא במאה ה-17, דיין וראב"ד בבית הדין הגדול בצנעא.
י"ג בשבט – רבי ישראל שמואל קליהרי, מחבר ספרים ומקובל מרבני קרקוב, בן למשפחת קלהורה.
כ' באדר – רבי יואל סירקיש, אב"ד וראש ישיבה בפוזנא, בריסק, קרקוב וערים נוספות, מראשי ועד ארבע ארצות ומחבר "בית חדש" על ארבעה טורים.
י"ב באלול – משה מנדלסון, פילוסוף יהודי־גרמני מאבות תנועת ההשכלה היהודית
ט"ו בניסן - רבי יעקב אליעזר בראונשווייג, רב אשכנזי בראשית המאה ה-18. רבן של שטייניץ, אייבנשיץ וקוניץ.
רבי יצחק סג"ל לנדא החל לכהן כאב"ד לבוב.
רבי אהרן הגדול מקרלין, תלמיד המגיד ממעזריטש ומייסד חסידות קרלין.
רבי יוסף מפוזנא, רבה של פוזנא וחתנו של רבי יחזקאל לנדא.
י"ב בשבט – רבי יקותיאל בירדוגו, אב"ד וראש ישיבה במקנס, ומפוסקי מרוקו.
רבי אלעזר רוקח התמנה כרבה של יהדות אמסטרדם (האשכנזית)
כ"ו בניסן – רבי אפרים נבון, פוסק ודיין בירושלים ובקושטא, מחבר "מחנה אפרים", ספר למדני פופולרי בלימוד הישיבתי.
רבי בנימין קזיס, רב בקושטא ובצפת
רבי יעקב יהושע פלק ('פני יהושע') התקבל כרב של יהדות מץ.
רבי בנימין הכהן מעלי התמנה לתפקיד הראשון לציון ולאב"ד בירושלים.
רבי נח חיים צבי ברלין, ראש ישיבה במגנצא, רב ואב"ד קהילות אה"ו.
(נפטר בג' באדר ב' ה'תקס"ב)
ח' בשבט – רבי יעקב ריישר, ראב"ד פראג ורבן של וורמייזא ומץ, פוסק הלכה ומחבר הספרים "חק יעקב" ו"שבות יעקב".
כ"ב באייר – רבי צבי הירש בן עזריאל, פוסק הלכה מיהדות פולין, רב בלובלין ובוילנא, ומחבר "בית לחם יהודא" ו"עטרת צבי".
י"ט בסיוון – הרב יהודה בן עטר, אב בית דין בפאס ובמקנס שבמרוקו.
רבי משה ברודא החל לכהן כרבה של וורמייזא וראש הישיבה בה.
כ"ו בשבט - ג'ורג' וושינגטון, נשיאה הראשון של ארצות הברית (נפטר ב-ה'תק"ס)
ד' באלול – יצחק סטנוב, משכיל מדור המאספים, סופר, מו"ל ומדקדק.
רבים מפרסומיו התגלו כזיוף פסאודואפיגרפי.
י"ט באב – רבי יעקב כולי, רב ירושלמי ושד"ר, נודע בחיבורו ילקוט מעם לועז.
כ"א בטבת – רעידת אדמה בהוקאידו שביפן.
הדפסתו לראשונה של הספר "חמדת ימים".
רבי פינחס הלוי איש הורוביץ, "בעל ההפלאה", רבה של פרנקפורט דמיין ורבו של החתם סופר.
י"ז בחשוון – רבי יקותיאל זלמן סג"ל, רבה של דרוהוביץ' ואב"ד.
ד' באדר א' – רבי אליהו מפולדא, רב בפולדא ומחבר פירוש נודע על התלמוד הירושלמי.
רבי אברהם ישראל זאבי, רבה של חברון, דרשן ושד"ר.
חיילים פרצו למלאח העירוני והחלו ברצח, אונס וביזה, שגבו את חייהם של כ-200 יהודים.
ה' בסיוון – משפט האחים רייצס: שני אחים יהודים מלבוב, מוצאים להורג באשמת שכנוע מומר יהודי לשוב ליהדותו.
בנימין ריבלין, מתלמידי הגאון מווילנא, ועל פי מסורת צאצאיו, מיוזמי עליית תלמידי הגר"א.
כ"ח בטבת – רבי דוד ניטו, רב בקהילה הספרדית בלונדון, וראש ישיבת ראשית חכמה בליוורנו, מחבר הספרים, "מטה דן–כוזרי שני", "אש דת", "ההשגחה האלוהית" (נולד בכ"ט בטבת ה'תי"ד).
טבת – רבי חסדאי אלמושנינו, אב"ד וראש ישיבה בתטואן שבמרוקו.
ל' בניסן – רבי שלמה אאיליון, רבן של הקהילות הפורטוגזיות בלונדון ובאמסטרדם, נחשד בשבתאות.
י"ז בתמוז – רבי חיים יונה תאומים מפראג, רב אשכנזי מפורסם שנפטר בצעירותו בן 37, מחבר "סדר למשנה", "קונטרס רבי חיים יונה" (נולד בערך ה'ת"ן).
י' באב – מרן מארה, מלחין ונגן ויול צרפתי (נולד ב-1656).
א' בסיוון – רבי משה חיים לוצאטו (רמח"ל) חווה לראשונה התגלות של מגיד, המגלה לו סודות קבליים.
רבי יוסף תאומים, אב"ד פרנקפורט דאודר, התפרסם בזכות חיבורו פרי מגדים על שולחן ערוך.
רבי יהודה אריה לייב תאומים, רבה של הקהילה היהודית בברודי שבגליציה.
רבי יום טוב אלגאזי, הראשון לציון, שד"ר, וראש ישיבת המקובלים בית אל בירושלים.
נודע בחיבורו על הלכות בכורות וחלה של הרמב"ן.
(נפטר בב' באדר א' ה'תקס"ב)
שמואל זביטקובר, סוחר ובנקאי יהודי פולני, סוכן החצר של מלך פולין סטניסלאב פוניאטובסקי.
י"ז בשבט – רבי בנימין הכהן ויטאלי (רב"ך), רב, פוסק הלכה ומקובל.
רבה של יהדות רג'ו אמיליה (רג'יו), ומגדולי מנהיגי יהדות איטליה.
כ"ב בניסן – רבי יהודה רוזאניס, אב"ד בקושטא, מחבר המשנה למלך על משנה תורה לרמב"ם.
י"ז בחשוון – רבי אביעזרי זליג אוירבך, רב גרמני-אלזסי, מתלמידי רבי יהונתן אייבשיץ.
ה' בטבת – נפתלי הרץ וייזל, בלשן ומשורר עברי, מאבות תנועת ההשכלה היהודית.
(נפטר בא' באדר ב' ה'תקס"ה)
י"ז בטבת – רבי אברהם הלין, רב אשכנזי, ראש בית הדין בגלוגאו ופרשן המדרש רבה.
כ"ז באלול – רבי יצחק חיות, רבה של סקוליה ומחבר "זרע יצחק".
מאיר ברבי, רב וראש ישיבה אשכנזי, אב"ד פרשבורג במשך עשרים ושש שנים.
מאיר פוזנר, רב ומחבר הספר "בית מאיר" על הש"ס (נפטר בכ"ח בשבט ה'תקס"ז)
כ"ה בכסלו - אריה לייב משפולי מגדולי תנועת החסידות ואחרון אדמו"רי הדור הראשון שלה.
ב' בתשרי - גליקל מהמלין, אשת עסקים וכותבת זיכרונות יהודייה אשכנזייה (נולדה בה'ת"ה)
ט"ז באדר – רבי רפאל מיוחס שב בשלום לירושלים משליחותו לקושטא, ומשפחתו קבעה את היום לפורים משפחתי.
רבי יעקב יהושע פלק (ה"פני יהושע") הודח מרבנות העיר לבוב.
חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א), מקובל, ביבליוגרף, והיסטוריון, מגדולי פוסקי ההלכה
י"ז באב – רבי שמשון ורטהיימר, רב, מדינאי ונדבן, מנהיג יהדות וינה ויהודי החצר של קיסר האימפריה הרומית הקדושה.
כ"ד בחשוון – רבי רפאל הכהן כ"ץ מהמבורג, אב"ד קהילות אה"ו ומחבר "ושב הכהן".
רבי יוסף בלוך, מתלמידי המגיד ממזריטש ומראשוני החסידות, אב"ד בהאלשיץ ומגיד מישרים בסאטנוב.
ג' באייר – רבי ישעיה בן אברהם הלוי, מחבר באר היטב הקדמון על שולחן ערוך.
א' בסיוון – רבי יעקב לומברוזו, רב בתוניס ואביו של רבי יצחק לומברוזו.
רבי משה טולידאנו, ראב"ד במכנאס שבמרוקו.
י' בתשרי – רבי ידידיה טיאה וייל, רב העיר קרלסרוהה, בנו של "הקרבן נתנאל", ותלמידו של הרב יהונתן אייבשיץ.
רבי אברהם אחי הגר"א, דרשן ומקובל יהודי ליטאי, אחיו של הגר"א.
רבי יצחק יוסף תאומים, רבן של סלוצק, קראקא וברסלאו.
רבי עקיבא איגר (הראשון) מהלברשטאדט, רב וראש ישיבה אשכנזי, רבן של צילץ (Zülz) ופרשבורג
א' באב – אהרן בן בנימין וולף, רב קהילת יהודי ברלין (נולד בסביבות ה'ת"ל)
ישעיה פיק ברלין, רב, פוסק ואב בית דין.
כ"ד בטבת - רבי נפתלי כ"ץ, מקובל, אב בית דין וראש ישיבה, מחבר "סמיכת חכמים" (נולד ה'ת"ט).
י"ד בתמוז - רבי שמואל שאטין (קרי: שוֹטְן), רב וראש ישיבה ב'קלויז' הפרנקפורטאי, ורבה של רוזנות הסן-דרמשטדט.
מחבר ספר כוס הישועות על התלמוד הבבלי.
נודע בכינויו מהרשש"ך (נולד ה'ת"ד).
ה' באב – פוגרום ביהודי פוזנן.
לזכרו נקבעה בקהילה תענית ציבור.
רבי נחמן מקוסוב, תלמיד הבעל שם טוב ומראשוני מפיצי החסידות בבוקובינה.
הרב אברהם ברודא מתמנה כרבה של פרנקפורט במקום הרב נפתלי כ"ץ שנאלץ לעזוב את העיר.
הרב יונה נבון, שד"ר ומחבר הספר "נחפה בכסף", רבו של החיד"א.
ט' בתשרי - הרב יונה לנדסופר, מרבני בוהמיה, מחבר שו"ת מעיל צדקה (נולד ב-ה'תל"ח)
רבי צבי הירש פרנקל, רבה של שוואבך, הועמד לדין באשמת כישוף ונידון ל-24 שנות מאסר.
שאול הלוי – רב קהילת יהודי אמדן ורב העיר האג (נפטר בה'תקמ"ה)
ט"ו באדר ב' – רבי צבי הירש קאיידנובר, אב"ד פרנקפורט ומחבר "קב הישר".
ח' בניסן – רבי אליהו שפירא, מחבר ספר אליה רבה ואליה זוטא.
רבי אברהם בן מרדכי הלוי, מרבני מצרים, מחבר שו"ת "גנת ורדים".
כ"ד בטבת – פרצה השרפה הגדולה בפרנקפורט דמיין.
השלטונות האשימו בשרפה את רבה של יהדות פרנקפורט, רבי נפתלי כ"ץ, ולבסוף הוא הוכרח לעזוב את העיר.
יום זה נקבע כתענית ציבור קהילתית.
כ"ה באדר – רבי יצחק שפירא, רבה של דרוהוביץ' ומחבר 'אלף המגן', אביו של רבי אריה לייב שפירא.
אב – רבי יצחק דלויה, רבה של מרקש וראש ישיבה בה.
התקפה על יהודי העיר, ונס הצלת בני שכונת שטלנד בדנציג - על פי חלומו של הרב יחיאל מיכל סבו של רבי אברהם דנציג, כנראה בעקבות תבוסת השוודים בקרב פולטווה לצאר פטר הגדול.
אופרת 'הנאומים הלוביים' של היינכן הועלתה לבמה
החורף הקשה ביותר באירופה מזה 500 שנה
המצאת הפורצלן ושימוש בדלק קוקס ליצירת ברזל יצוק
מעוף כדור פורח מאויש, בפורטוגל
אוניות ובהן 4000 איש מפליגות מאנגליה למושבת ניו יורק
קרבות עתירי הרוגים במלחמה בין צרפת לברית של אנגלים גרמנים ורוסים.
רבי משה חיים לוצאטו (רמח"ל), מקובל, איש מוסר, משורר ומחזאי בן פדובה, מחבר מסילת ישרים.
רבי דוד פרנקל, רבה של ברלין ומחבר פירוש "קרבן העדה" על התלמוד הירושלמי.
י"ז באייר – רבי שאול בן הרבי רבי העשיל, רב וראש ישיבה פולני בולט, מרא דאתרא בבריסק ובקראקא, ומראשי ועד ארבע ארצות.
רבי זכריה מנדל בן אריה לייב, מחכמי יהדות פולין בתקופת האחרונים.
רבה של בלז וראש הישיבה בה.
מראשי ועד ארבע ארצות, מחבר הספר "באר היטב" על חלקי יורה דעה וחושן משפט שבשולחן ערוך.
ג' בחשוון – כחלק מהמלחמה הצפונית הגדולה, כוחות האיחוד הפולני-ליטאי ונסיכות הבוחר מסקסוניה הפגיזו את פוזנא שהייתה בשליטת הצבא השוודי (עקב ניצחונו בקרב פוזנן בקיץ ה'תס"ד).
השוודים פקדו על יהודי פוזנן לאסוף את הפגזים, שהיו בעלי פתיל השהיה.
אף אחד מהפגזים לא התפוצץ, והיום נקבע לדורות כיום טוב קהילתי – "פורים פוזנא".
כ"ג בטבת – הצבא התוניסאי בפיקוד אבראהים אשריף, שביקש לכבוש את טריפולי ולטבוח בכל תושביה, הובס ושב לתוניסיה.
היום נקבע בידי יהדות טריפולי כיום טוב קהילתי – "פורים אשריף", ורבי שבתי טיאר כתב פיוט לזכר האירוע.
חידוש הקהילה היהודית בצ'ורטקוב, לאחר חורבנה בגזרות ת"ח ות"ט.
רבי אליקום גץ, אב בית דין וראש ישיבה בהילדסהיים ובפיורדא.
י"ג בחשוון – רבי שמואל יצחק מודילינו, פוסק הלכה ודרשן, מחכמי סלוניקי.
א' בכסלו – רבי יוסף שמואל מקראקא, מרא דאתרא, אב"ד וראש ישיבה בפרנקפורט, מגיה התלמוד הבבלי ומחבר ההוספות למסורת הש"ס ועין משפט נר מצווה.
י"ד בכסלו – רבי וידאל הצרפתי, מורה צדק בפאס, ודיין בבית הדין של יהדות פאס.
ד' בטבת – הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
א' בטבת - הרב יאיר חיים בכרך, מחשובי הרבנים בגרמניה במאה ה-17. מחבר שו"ת "חוות יאיר".
י"ז בתמוז - הרב יצחק מאיר תאומים-פרנקל, רב ואיש אשכולות: רופא, תוכן, מתרגם ומגיה.
רבן של זולקובה, פוזנה, סלוצק ופינסק.
בסוף ימיו נבחר כרבה של פרמיסלה (פְּשֶׁמִישְׁל), אך נפטר בטרם הגיעו אליה.
שימש בתקופה מסוימת כרופאו האישי של יאן סובייסקי מלך פולין.
כ"א בטבת - רובו של ארמון וייטהול נחרב בשרפה
ט"ו בסיון - רבי יעקב ישראל עמדן (יעב"ץ), מגדולי הרבנים במאה השמונה עשרה
י"ח אלול - רבי ישראל בעל שם טוב (בעש"ט), מייסד תנועת החסידות ומגדולי הרבנים במאה השמונה עשרה
ט"ז בתשרי – רבי משה זכות (הרמ"ז), רבה של הקהילה הספרדית בוונציה ושל יהדות מנטובה, ראש ישיבה, ומשורר.
ממקובלי איטליה, שהפיץ את קבלת האר"י ומהרח"ו.
ד' באייר - רבי יעקב ששפורטש מאמסטרדם
רבי יהודה החסיד וקבוצתו מתחילים את מסעם לעלייה לארץ ישראל.
רבי שמואל אבן אלבאז, פוסק מקובל, דרשן ומשורר מחכמי מרוקו.
כ"ז בחשוון – רבי דוד לידא, אב"ד בלידא, אוסטרוה, מגנצא ובקהילה האשכנזית באמשטרדם.
כ"ד בשבט – משה קוריאל, שימש כשגריר פורטוגל באמסטרדם.
כ"ח באדר – רבי אברהם הכהן פימינטיל, רב בקהילות הספרדים באמשטרדם ובהמבורג, מחבר "מנחת כהן".
הדפסתו הראשונה של הספר "מעשה נסים", ספר אגדות של יהדות אשכנז ובפרט יהודי וורמייזא, שנכתב בידי ר' יוזפא שמש
רבי דוד משרקי, פוסק הלכה מיהדות תימן מתומכי המנהג השאמי, מחבר "שתילי זיתים" על שולחן ערוך.
ד' באב – רבי חיים בן עטר, מקובל, פרשן התורה ופוסק הלכה מיהדות מרוקו, מחבר פירוש "אור החיים".
רבי חזקיה די סילוה, פוסק הלכה מרבני ארץ ישראל, מחבר "פרי חדש" על שולחן ערוך.
רבי משה בן חביב, הראשון לציון, פרשן תלמוד, אב בית דין וראש ישיבה בירושלים, מחבר "גט פשוט" ו"שמות בארץ".
רבי משה בן מרדכי, רבה הראשון של יהדות מינסק וראש ישיבה בה.
רבי יחיא הלוי, דיין בבית הדין בצנעא וראש הקהילה היהודית בעיר.
ג' בתשרי – רבי יעקב אבנדנה, מרא דאתרא של הקהילה הספרדית בלונדון.
(לפי דעה מקובלת) רבי יהונתן אייבשיץ, פוסק, דרשן, ראש ישיבה ומקובל, אב בית דין בפראג, מץ ובקהילות אה"ו.
כ"ב בתשרי – רבי מנחם שמשון באסולי, רבה של מנטובה, רבו של הרב"ך ואביו של רבי אביעד שר שלום באזילה.
ז' בסיוון – רבי אליעזר ליפמן גרעץ, אב"ד בכמה ערים בבוהמיה, ודיין בפראג.
רבי יהושע השיל לבוב, אב"ד טריר, שוואבך ומדינת אנשבך, ומחבר שו"ת "פני לבנה".
י' באדר ב' – רבי גרשון אשכנזי, פוסק הלכה, רבן של פרוסטיץ וניקלשבורג שבמוראביה, וינה, ומץ.
בדיהרנפורט, שבתי משורר בס הדפיס לראשונה את ספר "מגיני ארץ" – שולחן ערוך אורח חיים עם פירושי מגן אברהם ומגן דוד
ט"ו בשבט – רבי יוסף מולכו, רב ודיין בסלוניקי
החל לצאת לאור כתב העת העברי הראשון, פרי עץ חיים, שנדפס באמסטרדם וייועד לתשובות בהלכה.
י"ג בתשרי – רבי חגי חנוך פרנקל, דיין בווינה, רב ואב"ד במברג והנאו.
י"ג בסיוון – הצבא הצרפתי, שכבש את וורמייזא וסביבותיה במלחמת תשע השנים, מחריב את רחוב היהודים ואת בית הכנסת, ומגרש את יהודי הקהילה.
רבי יצחק סג"ל לנדא, מגדולי יהדות אשכנז במחצית הראשונה של המאה ה-18. רבן של קהילות יהודיות חשובות: אפטא, זולקווא, לבוב והמחוז, וקראקא (נפטר ה'תקכ"ח).
רבי יעקב כולי, רב, מחבר ועורך ספרים, מחכמי ירושלים ושד"ריה.
עורך ה"משנה למלך", יוזם הסדרה "ילקוט מעם לועז" ומחברה הראשון.
רבי משה גאלנטי (השני), הראשון לציון.
אדר – רבי ישעיה הלוי הורוביץ (השני), אב"ד וראש ישיבה בפרנקפורט, ומרא דאתרא בכמה קהילות נוספות במרכז אירופה, נכדו של השל"ה.
כ' בתמוז – רבי מנחם מנדל אוירבך, רב ודיין בווינה מחבר הספר "עטרת זקנים" על שולחן ערוך.
ג' בכסלו–ה' בכסלו – סטודנטים נוצרים התנפלו על הגטו היהודי בפוזנא ובקשו לפרוע ביהודי העיר.
היהודים נלחמו נגדם, ובתום קרב בן שלשה ימים הצליחו להדוף אותם אל מחוץ לגטו.
יום ה' בכסלו נקבע לדורות כתענית ציבור קהילתית.
י"ח בניסן – רבי יצחק מאיר תאומים-פרנקל ג.ורש מרבנות פוזנא בידי הקהילה, שנתיים לאחר שהובא לכהן שם כרב
ט"ו בתמוז – רבי עמנואל חי ריקי, מקובל ופרשן המשנה יהודי איטלקי.
רבי נתנאל וייל, ראש ישיבה בפראג ורב העיר קרלסרוהה, מחבר "קרבן נתנאל" על הרא"ש.
רבי דוד אלטשולר, רב בפראג וביברוב, מחבר פירוש המצודות לנ"ך ומחשובי פרשני הנ"ך.
כיבוש בודפשט מידי האימפריה העות'מאנית בידי צבא ממלכת הבסבורג האוסטרית (כחלק ממלחמת האימפריה העות'מאנית–הליגה הקדושה) מביא לחורבן הקהילה היהודית באובן (בודה, לימים אחת ממרכיבי בודפשט).
ב' בתשרי - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
ג' בתשרי - הרב אברהם אבלי הלוי, מחבר ה-מגן אברהם (נולד ה'שצ"ז).
כ"א בתשרי - הרב יצחק חריף, רבה של קראקא.
כ' בתמוז - הרב נתן נטע הנובר, בלשן, היסטוריון ומקובל.
מחבר הספר יוון מצולה העוסק בתיאור גזרות ת"ח ת"ט.
אברהם הלוי אמיגו, פוסק ומקובל, מחכמי ארץ ישראל שבאו מטורקיה.
כ"א בסיוון – צרפת מתחילה את השתלטותה על אלג'יריה.
הוקם כולל חבת ירושלים, כולל לארגון ותמיכה של עולי גליציה ביישוב הישן.
רבי שלמה זלמן שניאורסון, האדמו"ר השני בחסידות קאפוסט, ענף של חסידות חב"ד.
ד' בטבת – רבי משה זאב מרגליות, רב ופוסק הלכה ליטאי, רבן של טיקטין וביאליסטוק ומחבר הספרים "מראות הצובאות" ו"אגודת אזוב".
שבט – רבי יצחק טייב, ראש רבני תוניס, ומחבר "ערך השולחן" על שולחן ערוך.
ה' בסיוון – רבי יעקב מאיר, רבה של שטרסבורג ושל חבל הריין התחתון, מחברי הסנהדרין של פריז.
ג' באב – תמר'ל ברגסון, אשת עסקים ונדבנית יהודיה-פולנית, מגדולי פטרוני תנועת החסידות.
י"ד בשבט - גילוי אנטארקטיקה
כ"ט באדר - מדינת מיין מצטרפת לארצות הברית
ד' בסיוון - רבי שלמה אסבאג, אב בית הדין ורבה של מרקש.
א' באלול - חיים פרחי, יועצם הבכיר של שליטי הגליל בתקופה העות'מאנית.
הוא התווה את מדיניות המחוז במשך יותר מ-20 שנה בראשית המאה ה-19, עד שנרצח בשל תככי חצר.
החל פולמוס אתרוגי קורפו, שהסעיר את רבני ופוסקי אירופה בכמה גלים לאורך המאה ה-19.
שבט – הקונסיסטוריה היהודית של וסטפאליה מכריזה על ביטול איסור אכילת קטניות בפסח, ומעוררת מחאה חריפה של רבני מרכז אירופה.