tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
5. לוקליזציה לכאב: תנועות מכוונות לגירויי כאב משתנים, לדוגמה, הצלבת ידיים מעל המצח בתגובה ללחיצה על עצם המצח.
4. רתיעה מכאב: המטופל מושך חלק מהגוף כשצובטים אותו חלק; גמישות נורמלית.
3. יציבת גוף דקורטיקאטית בתגובה לכאב:
מרפקים, שורשי כף היד ואצבעות כפופים
2. תגובה דסרבראטית בתגובה לכאב:
מרכיבים בודדים של המדד כמו גם הסכום הכולל שלהם חשובים מאוד.
לפיכך, התוצאה של מבחן גלאזגו מבוטאת בצורה הבאה: GCS 9 = E2 V4 M3 בשעה 07:35.
בדרך כלל, מסווגים תרדמת בתור:
חמורה, כאשר GCS קטן או שווה ל-8.
בינונית, כאשר GCS מ-9 עד-12.
מינורית, כאשר GCS גדול או שווה ל-13.
מדד גלאזגו לתרדמת עבור ילדים
ל-GCS יש אפשרות מוגבלת ליישום על ילדים, בייחוד מתחת לגיל 36 חודשים, שכן בגילים האלה גם הביצועים המילוליים של ילד בריא צפויים להיות נמוכים מאוד.
לכן פותח מדד גלאזגו לילדים, שהוא מדד נפרד אבל דומה, להערכת ילדים צעירים.
כיוון שאופי התגובות של מטופלים צעירים שונה מאופי התגובות של מטופלים מבוגרים (לדוגמה, לא סביר שתינוק בן יומו יצליח להגיב מילולית כמו אדם בוגר), נערכו מספר שינויים במדד גלאזגו למבוגרים, והתקבל מדד גלאזגו לילדים (Pediatric Glasgow Coma Scale).
סכום התוצאות במדד זה נע בין 3 ל-15 (כמו במבוגרים).
כל תוצאה של פחות מ-8 מייצגת סכנת מוות ממשית.
4. העיניים נפתחות באופן ספונטני.
3. העיניים נפתחות בתגובה לדיבור.
2. העיניים נפתחות בתגובה לכאב.
1. אין פתיחה של העיניים.
5. קולות תינוק או מלמולים (פעילות נורמלית).
4. התינוק חסר מנוחה ובוכה ממושכות.
3. התינוק בוכה בתגובה לכאב.
2. התינוק גונח בתגובה לכאב.
6. התינוק נע ספונטנית או בצורה מכוונת.
מדד גליסון (Gleason Score) - מדד להערכת ממאירות סרטן הערמונית על פי מאפיינים היסטולוגיים.
מדד גליסון הוא סכום של שני הערכים השכיחים ביותר ברקמה לכן מדד גליסון נע 2 ל-10. לרוב המדד נכתב כשני מספרים כאשר הערך השכיח נכתב משמאל.
רמה 1: הרקמה הסרטנית דומה לרקמה נורמלית, בלוטות ההפרשה בערמונית קטנות ומקובצות בצברים.
רמה 2: בלוטות ההפרשה עדיין מקובצות אך הן גדולות יותר ומרוחקות יותר אחת מן השנייה.
רמה 3: ברקמה בלוטות אך התאים כהים יותר, חלק מן התאים עזבו את הבלוטות וחדרו לרקמת הסובבת.
רמה 4: ברקמה מעט בלוטות ניתנות לזיהוי, תאים רבים ברקמה הסובבת.
רמה 5: אין בלוטות מוגדרות, תאים מפוזרים ברקמה הסובבת.
לשם קביעת מדד גליסון יש לבצע ביופסיה בבלוטת הערמונית החשודה על ידי החדרת מחט לערמונית דרך פי הטבעת או לחלופין לבדוק ערמונית שלמה שהוצאה בניתוח (רדיקל פרוסטטקטומי).
הדוגמאות מודבקות לזכוכית נושא, נצבעות בצביעה היסטוכימית (לרוב H&E) ונבחנות את באופן מיקרוסקופי על ידי רופא פתולוג.
חשיבותו הרפואית של ערך גליסון
סרטן הערמונית היא המחלה הסרטנית הנפוצה ביותר בגברים בעולם המערבי.
בניגוד לסוגים אחרים של סרטן, מאופיין סרטן הערמונית בגידול איטי ולכן במקרים רבים אין טעם לטפל במחלה באופן האגרסיבי (לדוגמה כריתת בלוטת הערמונית).
מדד גליסון הוא האחד הכלים הנמצאים בידי האונקולוג המטפל לקביעת הפרוגנוזה והטיפול.
מדד גליסון פותח על ידי ד"ר דונלד פ.
גליסון - פתולוג בבית החולים לוותיקי צבא במיניאפוליס בשנות השישים של המאה ה-20.
מַדְגֵּשׁ או מַרְקֶר (מאנגלית: Marker, טוש) הוא כלי כתיבה המשמש להדגשת קטע על ידי צביעת הרקע בצבע בהיר זוהר.
הצבע הצהוב הוא הנפוץ, אך קיימים גם מדגשים בצבעי כתום, ירוק, תכלת, ורוד וסגול.
קצה המדגש רחב בדרך כלל על מנת להדגיש קטעים רחבים.
המדגש הראשון נוצר על ידי חברת Carter's Ink Company בשנת 1963. חברת סטאבילו היא החברה הגדולה בעולם בתחום זה.
מדגש יבש מתאים להדגשה בדפים דקיקים, כך שהצבע לא ייראה גם בצידו השני של הדף ולהדגשה זמנית.
מדגש זה מדגיש באמצעות סרט (בדומה לסרט של קלטת וידאו ביתית) ולכן ניתן למחיקה, בניגוד למדגשים הרגילים.
מדד DMF (ראשי תיבות של decay/missing/filled, עששת/עקירה/סתימה) או מדד חע"ס (במפורש: חֶסֶר, עששת, סתימה) הוא המדד האפידמיולוגי הנפוץ ביותר בתיאור שכיחות מחלת עששת השיניים.
מדד זה סוכם את מספר השיניים (אז מסומן DMFt, כאשר t היא קיצור של teeth) או מספר משטחי השיניים (אז מסומן DMFs, כאשר s היא קיצור של surfaces) הנגועות בעששת, שנעקרו וששוחזרו (נסתמו) בגלל עששת.
לקביעת גובה מדד זה, מדגם מייצג של האוכלוסייה נבדק קלינית בלבד (ללא צילומי רנטגן) בעזרת מראת פה, מחדר ובידוד (של השיניים מהצטברות רוק שעלול להסתיר נגעים על גבי השיניים) על ידי גלילי צמר גפן.
עיקרון זה, של בדיקה באמצעות ציוד מועט בלבד וללא הזדקקות לצילומי רנטגן ואף למנורה דנטלית חזקה (כפי שקיים בכל מרפאת שיניים מודרנית) מאפשרת ביצוע מחקרי שדה אפידמיולוגים אף בקרב אוכלוסיות פרימיטיביות וללא חשמל.
אחידות זו בתנאי הבדיקה מאפשרת השוואה של מחקרי נפיצות העששת שבוצעו במקומות שונים בעולם ואף בזמנים שונים.
מכיוון שמדד זה נקבע ללא צילומי רנטגן, הוא אינו משקף במדויק את שכיחות העששת והצרכים הטיפוליים באוכלוסייה.
ההכרה בתת-הסוג של נגעי "עששת נחבאת", הניתנים לאבחון רק באמצעות צילום רנטגן, משקפת ביתר שאת את אי הדיוק שבשימוש במדד זה.
מדד TIMI (ראשי תיבות באנגלית: Thrombolysis In Myocardial Infarction) הוא מדד להערכת מטופלים הסובלים מתסמונת כלילית חדה בסיכון גבוה.
מדד זה מבוסס על קריטריונים פשוטים שניתן להשיגם בקלות עם הגעת המטופל לחדר המיון.
גורמי סיכון: (כל גורם סיכון שווה נקודה אחת, סיכום הנקודות נותן את ציון TIMI):
מחלת עורקים כלילית ידועה עם היצרות מעל 50%.
תסמינים תעוקתיים חמורים (יותר משני התקפים של כאב בחזה ב-24 השעות האחרונות).
סטיית ST באק"ג הראשוני שנערך למטופל עם קבלתו.
שימוש באספירין ב-7 הימים שלפני ההגעה לבית החולים.
לפחות שלושה גורמי סיכון למחלת עורקים כליליים מבין הגורמים הבאים: רקע משפחתי, סוכרת, יתר לחץ דם, יתר כולסטרול בדם, עישון בהווה.
הציון הוא אמצעי יעיל לזיהוי המטופלים שיפיקו תועלת מטיפול פולשני כגון צנתור.
במחקרים אחרונים (FRISC II, TACTICS TIMI 18) נמצא כי מטופלים עם ציון TIMI גבוה (5-7 נקודות) וכן בינוני (3-4 נקודות) הפיקו תועלת מהתערבות פולשנית מוקדמת, בעוד שהמטופלים עם ציון הסיכון הנמוך (0-2 נקודות) לא הפיקו תועלת מהגישה הפולשנית.
מדגסקר משתתפת במשחקים האולימפיים מאז אולימפיאדת טוקיו (1964).
היא החרימה את אולימפיאדת מונטריאול (1976) יחד עם מרבית מדינות אפריקה במחאה על סירובו של הוועד האולימפי הבינלאומי להשעות מהמשחקים את ניו זילנד, שנבחרת הרוגבי שלה קיימה משחק עם נבחרת דרום אפריקה בה היה נהוג שלטון האפרטהייד באותה העת.
כן החרימה מדגסקר את אולימפיאדת סיאול (1988), כהזדהות עם בת בריתה דאז, קוריאה הצפונית.
מאז אולימפיאדת ברצלונה (1992) היא משתתפת במשחקים ברציפות.
לאורך השנים שלחה מדגסקר נבחרות מעוטות משתתפים (בין אחד באולימפיאדת טוקיו לעשרה באולימפיאדת סידני (2000)), מרביתם אתלטים.
איש מהם לא זכה במדליה אולימפית, ומעטים מהם הגיעו להישגים משמעותיים.
ז'אן ראוולומאנאנטסואה העפיל לשלב הגמר בריצת 100 מטר באולימפיאדת מקסיקו סיטי (1968), וסיים במקום השמיני.
נבחרת הנשים במרוץ השליחות ל-100X4 מטר באולימפיאדת סידני (2000) העפילה לשלב חצי הגמר, וסיימה במקום ה-14.
מדגסקר השתתפה גם באולימפיאדת חורף אחת, אולימפיאדת טורינו (2006).
מתיו ראזאנקולונה, קנדי ממוצא מלגשי היה הספורטאי היחיד שייצג אותה.
הוא התחרה בסקי אלפיני וסיים במקום ה-39.
מדד בישופ הוא מדד רפואי המשמש להערכת מצב האגן לצורך החלטה האם ליילד את העובר.
מדד בישופ כולל חמישה פרמטרים, כאשר כל אחד מהפרמטרים יכול לקבל בין 0 ל-3 נקודות.
ניקוד כולל של מעל 6 נקודות מצביע על הסתברות גבוהה ללידה ללא צורך בהשראת לידה.
ניקוד של פחות מ-3 נקודות מצביע על צוואר לא בשל ולעיתים מצריך השראת לידה.
ניקוד פתיחה בס"מ (dilatation) מחיקה באחוזים (effacement) מיקום העובר ביחס לאגן מרקם צוואר הרחם (קונסיסטנטיות) מיקום צוואר הרחם 0 אין פתיחה 0-30% -3 נוקשה מיקום אחורי 1 1-2 40-50 -2 בינוני מיקום אמצעי 2 3-4 60-70 -1 רך מיקום קדמי 3 5 ומעלה 80 ומעלה +1 ומעלה - -
ערך זה עוסק בהצגת הדמויות של הזיכיון "מדגסקר" של אולפני דרימוורקס.
דמות תיאור אלכס אריה המתגורר בגן החיות של סנטרל פארק, ניו יורק.
מבדר את מבקרי גן החיות באמצעות קטעי ריקוד ואקרובטיקה.
נולד באפריקה, שמו האמיתי הוא אלכיי.
מרטי זברה המתגורר בגן החיות של סנטרל פארק, ניו יורק.
חולם לעזוב את גן החיות ולצאת לטבע.
גלוריה היפופוטמית שנולדה וגדלה בגן החיות של סנטרל פארק, ניו יורק.
חברתו ובשלב מסוים של הסרט תהיה בת זוגו של מלמן הג'ירף.
מלמן ג'ירף המתגורר בגן החיות של סנטרל פארק, ניו יורק.
מאופיין כהיפוכונדר שמקבל טיפולים רפואיים בלי שום תכלית ברורה.
ידידה ובשלב מסוים בסרט יהיה בן זוגה של גלוריה ההיפופוטמית.סקיפר, קובלסקי, ריקו ופרייבטפינגווינים, מאופיינים בהתנהגות של מרגלי משימה ממשלתית חשאית.
בסרט הראשון מתכננים את הבריחה שלהם אל אנטארקטיקה, אך מתחרטים מהר מאוד.
הם אלו שלרוב מנהלים את העניינים.
בשנת 2014 יצא סרט הספין אוף 'הפינגווינים ממדגסקר' בכיכובם.
דמות תיאור המלך ג'וליאן השלושה עשר למור מסוג זנב-טבעת, מלכם של הלמורים.
כאשר החבורה מגיעה לאזורו, הוא משתמש בהם כדי להבריח את אויביו הפוסות.
מורט למור עכברי, עוזרו של המלך ג'וליאן הנוהג להציק לו ולגעת ברגל שלו כל הזמן.
מייסון ופיל שני השימפנזים אשר רדפו אחרי החיות בזמן שמרטי נעלם, הם פגשו את סקיפר וחבריו בספינה.
נאנא אישה מבוגרת אשר שונאת את אלכס ונוהגת להכות אותו.
זובא מכהן כאריה האלפא שתפקידו העיקרי הוא להנהיג את חיות הסוואנה.
מקונגה אריה נבל, אויבו של זובא, אביו של אלכס.
רוצה להיות אריה האלפא ולהנהיג במקום זובא.
מוטו-מוטו היפופוטם שרירי וחסון (ביחס לאחרים) בעל גוף מוצק.
טיציאריה מוצק וענקי, אחד מעוזריו של מקונגה.
שנטל דובואהשוטרת צרפתייה וחסרת כל מעצורים מהמחלקה הווטרינרית של מונקו אשר מעוניינת לערוף את ראשם של החיות ולתלותם על הקיר שלה, במיוחד ראש של אריה.
בעזרת שיטותיה והאומץ הרב שלה, שנטל רודפת אחרי החיות כל הדרך עד לניו יורק, וכמעט מצליחה להרעיל את אלכס, אך חיות הקרקס מצילות אותו וסקיפר שולח את שנטל ושלושת עוזריה למדגסקר.
סוניהדובה שתקנית ומצחינה מרוב דגים.
רוכבת אופניים ומופיעה בקרקס סרגוסה.
בסרט היא וג'וליאן מתאהבים, וכאשר האופניים שלה נשברים ג'וליאן קונה לה אופנוע "דוקאלי".
מדגסקר השתתפה לראשונה ב בסידני (2000), נעדרה מהמשחקים הפאראלימפיים אתונה (2004) ושבה לקחת חלק בקביעות מאז המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008).
במשחקי החורף לא נטלה מדגסקר חלק מעולם.
כל המשלחות אותן שלחה מדגסקר למשחקים הפאראלימפיים לאורך השנים היו תמיד משלחות קטנות, ומעולם לא עלו על ספורטאי בודד.
נציגי מדגסקר מעולם לא זכו במדליה פאראלימפית, ולא הגיעו להישגים ספורטיביים משמעותיים.
מדגר ויילי אוורס היה פעיל אפרו-אמריקני בתנועה לזכויות האזרח של ארצות הברית ולוחם לשעבר במלחמת העולם השנייה.
ב-12 ביוני 1963 נרצח בג'קסון, מיסיסיפי על ידי פעיל מקורב לקו קלוקס קלאן, שעות ספורות לאחר שנשיא ארצות הברית ג'ון פיצג'רלד קנדי נשא נאום חשוב לקראת העברת חוק זכויות האזרח בקונגרס.
הרצח עורר תגובה ציבורית עזה והיווה השראה למספר יצירות.
אוורס נולד בחווה חקלאית במיסיסיפי.
בשנת 1943 התגייס לצבא ארצות הברית ושירת בעיקר בצרפת.
הוא שוחרר בדרגת בשנת 1945. בשנת 1951 נשא לאשה את מירלי ביסלי (Myrlie Beasley), בת כיתתו באוניברסיטת אלקורן (Alcorn), שיועדה לאפרו-אמריקאים בלבד.
אוורס היה לפעיל מרכזי בתנועה לזכויות האזרח וכיהן, בין השאר, כנשיא הוועידה האזורית למנהיגות שחורה (Regional Council of Negro Leadership) וכמזכיר NAACP (ההתאחדות הלאומית לקידום אפרו-אמריקאים).
בעיקר התמקד במחאה ופעילויות נגד מדיניות הפרדה הגזעית במדינות דרום ארצות הברית ("חוקי ג'ים קרואו").
בשבועות שקדמו למותו דרש חקירה מעמיקה בקשר לרצח אמט טיל, דבר שעורר כנגדו זעם ושנאה מאת לבנים קיצוניים.
אוורס נורה בגבו מרובה לאחר ששב לביתו מאספת חברי NAACP, על ידי מתנקש שהמתין לו.
הוא נפטר מפצעיו כשעה מאוחר יותר.
כיוון שהיה חייל לשעבר (וטרן), הוא נקבר בטקס צבאי מלא בבית הקברות הלאומי ארלינגטון.
בטקס השתתפו למעלה מ-3,000 איש.
ב-21 ביוני נעצר ביירון דה לה בקווית' (Byron De La Beckwith) באשמת הרצח.
בקווית' היה חבר "מועצת האזרחים הלבנים" (White Citizens' Council), פלג של הקו קלוקס קלאן.
במשפט שהתקיים התקשה חבר מושבעים, שהורכב כולו מאזרחים לבנים להרשיע את בקווית' בדין.
רק ב-5 בפברואר 1994, במהלך משפט חוזר, הורשע בקווית' ברצח.
הוא מת בכלא בגיל 80 ב-2001. אשתו של אוורס, מירלי אוורס-ויליאמס פעלה במשך שלושה עשורים להביא למשפט את הרוצח של בעלה.
מיד לאחר הרצח כתב בוב דילן את שירו "Only a Pawn in Their Game", המשלב אמירות של פוליטיקאים דרומיים לבנים שניסו לגונן על הרוצח.
נינה סימון כתבה בעקבות הרצח את השיר "Mississippi Goddam", שהיה לאחד מהמנוני התנועה לזכויות האזרח של ארצות הברית.
מת'יו ג'ונס כתב את הבלדה על מדגר אוורס ("Ballad of Medgar Evers").
ב-1969 נפתח בברוקלין קולג' מדגר אוורס, כחלק מאוניברסיטת ניו יורק.
בשנת 1983 הופק על ידי PBS סרט הטלוויזיה "סיפורו של מדגר אוורס" בכיכובם של הווארד רולינס ואיירין קארה.
בשנת 1992 הוצב בעיר ג'קסון פסל של אוורס.
ב-1996 ראה אור סרטו של רוב ריינר "פסק דין" (Ghosts of Mississippi) המגולל את סיפור המשפט השערורייתי, עם וופי גולדברג בתפקיד האלמנה מירלי אוורס, אלק בולדווין בתפקיד התובע, ג'יימס פיקנס בתפקיד אוורס וג'יימס וודס בתפקיד הרוצח.
מַדְגֵּרָה, או בלועזית אִינְקוּבָּטוֹר, הוא מכשיר המשמש באורניתולוגיה ובחקלאות להאחיד את הטמפרטורה של ביצי עופות, זוחלים, דגים או דבורים עד בקיעת הצאצאים.
זואולוגים מוצאים לעיתים ביצי עופות נטושות בטבע.
היות שלעובר המתפתח בביצה אין סיכוי לשרוד מבלי שאמו תדגור על הביצה, מניחים החוקרים את הביצים באינקובטור.
התהליך מבוצע בעיקר במקרים של עופות נדירים.
ההדגרה המלאכותית מבוצעת לעיתים קרובות בגני חיות, המצוידים לרוב באינקובטורים.
בחקלאות משתמשים במדגרות גדולות-ממדים כדי לגרום לאלפי אפרוחים לבקוע מביציהם תוך זמן קצר.
רוב החקלאים אינם מניחים לעופות (בעיקר: תרנגולים) להתרבות בדרך טבעית, שכן הדבר אורך זמן רב ועלול לגרום להפסד כספי.
באמצעות שליטה על הטמפרטורה המסופקת לביצים יכול החקלאי לזרז או לעכב את הבקיעה; האינקובטור מאפשר הדגרה של אלפי ביצים מבלי להזדקק להורים.
הראשונים שהביאו מדגרות (ידניות) לארץ היו הטמפלרים במושבה שרונה.
הביצים הונחו בתוך חבית אליה הוזרם אויר חם.
מנגנון ידני סובב את החבית להבטחת חימום אחיד.
במושבות ובקיבוצים אימצו את הרעיון וגם הביאו ציוד מתקדם מחו"ל.
בעין חרוד הוקמה ב-1927 מדגרה גדולה לכמה אלפי ביצים.
מדגסקר משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010).
עד כה, אף ספורטאי נוער מדגסקרי לא זכה במדליה אולימפית לנוער.
המשלחת הראשונה של מדגסקר למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור וכללה שישה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפי ספורט.
המשלחת לא הגיעה להישגים משמעותיים בענפים אתלטיקה, טניס ושחייה.
המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה שלושה ספורטאים שהתחרו בשלושה ענפים: אתלטיקה, ג'ודו ושחייה.
מדד ה-IPC, סיווג משולב לרמות ביטחון תזונתי הוא מדד בין-לאומי המשמש לקביעת מצב הביטחון התזונתי במדינות ואזורים גאוגרפיים.
הארגון האחראי על יישום ופיתוח המדד הוא האומות המאוחדות.
מדד IPC הוא נקודת ציון במאבק ברעב.
המדד הוא סולם בן חמישה השלבים, המקובל על ידי הקהילה הבין-לאומית ומספק סטנדרטים משותפים לסיווג חומרת חוסר הביטחון התזונתי.
הוא מתבסס על סטנדרטים ושפה משותפים ומסייע לממשלות ולשחקנים הומניטריים אחרים להבין במהירות את חומרת חוסר הביטחון התזונתי ולנקוט פעולה.
שיטת ה-IPC פותחה בשנת 2004 על ידי ארגון המזון והחקלאות של האו"ם (FAO), תוך מחשבה שתיושם בסומליה.
על מנת להגדיל את מידת ההשפעה של השיטה ולהתאימה למדינות נוספות, חברו לארגון המזון והחקלאות 15 ארגונים וסוכונויות ובניהם: תוכנית המזון העולמית, הסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי, , הנציבות האירופית, יוניסף, הבנק העולמי ועוד.
קיימות שיטות מיון נוספות לרעב.
מרביתן מבוססות על ניסיונות לאתר קשיים ספציפיים בקרב מדינה כלשהי, כגון זמינות המזון, ערכו התזונתי, קונפליקטים פנימיים וחיצוניים עמם המדינה מתמודדת ומנגנוני התמודדות.
שיטות אלו מצליחות לאבחן ולאתר משתנים ספציפיים באחוזי הצלחה שונים, אך לעיתים אינן מצליחות לראות את היחסים המורכבים בין המשתנים השונים.
על רקע קושי זה, פותחה שיטת ה-IPC.
כיום, מעל ל-40 מדינות ברחבי העולם אימצו את שיטת המיון של ה-IPC.
ביניהן ניתן למצוא את: אפגניסטן, בנגלדש, נפאל, פקיסטן, הפיליפינים, טג'יקיסטן, אל סלוודור, האיטי, הונדורס, בורונדי, הרפובליקה המרכז-אפריקאית, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, ג'יבוטי, קניה, סומליה, דרום סודאן, סודאן, אוגנדה, תימן, לסוטו, מלאווי, מוזמביק, מדגסקר, אסוואטיני, זימבבואה ועוד.
לפי מדד ה-IPC, נכון לתחילת 2024 כחצי מיליון תושבים סובלים מרעב (שלב 5) בעזה; כמעט 24 מיליון אנשים סובלים ממצב חירום הומניטרי (שלב 4) בעיקר במדינות אפגניסטן, הרפובליקה הדמוקרטית של קונגו, האיטי, פקיסטן, עזה, דרום סודאן, ותימן.
כמעט 133.5 אנשים ממשבר תזונה ומחייה ממשי (שלב 3) ברחבי העולם.
אבחון רמת הביטחון התזונתי מסייעת בהגשת סיוע הומניטרי.
כל למשל, פעילות ה-IPC באפגניסטן, בה ניתנה עזרה הומניטרית למעל ל-700,000 אנשים במצוקה.
במדינות אחרות, דוגמת סומליה, התערבות ה-IPC הצליחה לשפר את מצבם הכלכלי ולצמצם את העוני.
השיטה משפיעה הן על המדינות עצמן, הן על ארגונים הומניטריים בין-לאומיים.
בין הגורמים המשפיעים על סיווג ה-IPC, ניתן למנות את אחוז התמותה מתת-תזונה: במדינות בשלב 1a ו-1b, אחוז התמותה מתת-תזונה אינו עולה על 3%, במדינות בשלב 2, אחוז התמותה הוא בין 3% ל-10%, בשלב 3 – בין 10% ל-15%, בשלב 4 – מעל ל-15%, בשלב 5 – מעל ל-30%.
בין הגורמים הנוספים נמצאים מגפות וסבירות לאסונות טבע, נגישות למזון ולמים, ביטחון אזרחי, אסטרטגיות התמודדות עם רעב, ועוד.
שלבים ברמת הביטחון התזונתי ברמת המשפחה
מס' השלבשלבתיאור 1ביטחון תזונתי כללימשפחות יכולות להשיג מזון חיוני 2 חוסר ביטחון תזונתי גבולימשפחות רבות לא יכולות להשיג את המינימום מבחינת אבות מזון, ומתקשות לשלם בעבור שירותים חיוניים נוספים.3משבר תזונה ומחייה ממשיחלק ניכר מהמשפחות מתקשה להאכיל את בני המשפחה.
תת-תזונה חריפה מתחילה ומשפחות נאלצות למכור נכסים או להגר כדי לחפש מזון או מקור פרנסה.4מצב חירום הומניטריהגישה למזון נפגעת באופן דרסטי.
תת-תזונה חריפה מתפשטת ומקרי המוות מתרבים.5רעב/ קטסטרופה הומניטריתמשפחות מתמודדות עם מחסור מוחלט במזון.
רעב, מוות ועוני נוכחים וגלויים.
שלבים ברמת הביטחון התזונתי ברמת אזור/מדינה
מס' השלבשלבתיאור 1ביטחון תזונתי כללימעל 80% ממשקי הבית יכולים לספק צורכי מזון בסיסיים.
2 חוסר ביטחון תזונתי גבולילפחות ב-20% ממשקי הבית, ישנה צריכת המזון מופחתת אבל מסופקת באופן מינימלי.
משקי הבית הללו אינם יכולים להגן באופן מלא על מקורות המזון שלהם.3משבר תזונה ומחייה ממשילפחות 20% ממשקי הבית מקיימים את אחד מהתנאים הבאים:
1. סובלים מחוסר שוויון ומפערים משמעותיים ביכולתם להשיג מזון.
2. מצליחים להשיג מזון שמספיק להם בדוחק, ותוך שימוש באסטרטגיות התמודדות שליליות ובעלות השפעה בלתי הפיכה (למשל תוך חיסול מקורות המזון שלהם).
תת-תזונה גבוה ומעל הממוצע.4מצב חירום הומניטרילפחות 20% ממשקי הבית מקיימים את אחד מהתנאים הבאים:
1. סובלים מחוסר שוויון ומפערים קיצוניים ביכולתם להשיג מזון, נמצאים קרובים מאוד לתת תזונה ממשית וישנה שיעורי תמותה גבוהים.
2. משקי הבית מתמודדים עם אובדן של מקורות הכנסה, דבר אשר ככל הנראה יוביל לפערים בצריכת המזון.5רעב/ קטסטרופה הומניטריתלפחות 20% ממשקי הבית מתמודדים עם מחסור מוחלט במזון ו/או במשאבי קיום בסיסיים אחרים.
השכיחות של תת-תזונה עולה אל מעבר ל-30% ושיעורי התמותה עוברים את ה-2 אנשים מתוך 10,000 ביום.
מדד אבראהים לממשל אפריקאי הוא מדד לאיכות השלטון, המתפרסם מדי שנה מאז 2007 על ידי קרן מו אבראהים .
המדד בוחן את איכות הממשל ביותר מחמישים מדינות ביבשת אפריקה.
המדד מיועד לספק מסגרת להתייחסות לממשלות, לאזרחים, למוסדות ולמגזר הפרטי להערכת איכות הממשל במדינות אפריקה השונות, ולקיום דיון ציבורי וקבלת החלטות בנושא זה.
הוא גם משמש לקרן כדי להעריך את ההתקדמות או הנסיגה של מדינות אפריקה ושל היבשת בכללה בתחומים הנכללים במדד.
קרן מו אבראהים הוקמה על ידי איש העסקים הסודני מו אבראהים במטרה לקדם את המנהיגות והממשל ביבשת אפריקה.
מדד אבראהים הוא אחד מן המפעלים המרכזיים שלה בצד הפרס שמעניקה הקרן על הישגים במנהיגות באפריקה .
מטה הקרן שוכן בלונדון שבבריטניה.
נקודת המוצא של הקרן לבחינת איכות הממשל היא הטובין הפוליטיים, החברתיים והכלכליים שלאזרח יש זכות לצפות לקבל ממדינתו ושלמדינה יש את האחריות לספק אותם לאזרחיה.
הגדרה זו מתמקדת בתפוקות ובתוצאות של המדיניות הננקטת בכל מדינה.
המדד שמחשבת הקרן מודד את ההתקדמות - או הנסיגה - באיכות הממשל במדינות אפריקה תחת ארבע קטגוריות מרכזיות, שלכל אחת מהן תת-קטגוריות.
הציון בכל תת-קטגוריה מחושב על פי אינדיקטורים שונים - 102 בסך הכל בכל המדד - שמקורם במידע שנאסף מכ-30 מקורות עצמאיים שונים.
הציון הכללי שמקבלת מדינה הוא ממוצע הציונים שלה בארבע הקטגוריות המרכזיות.
בשנת 2013 נעשה תיקון למודל שעליו מבוסס חישוב המדד, ועל כן ההשוואה בין המדדים השנתיים אמורה להיערך בין אלו שפורסמו משנה זו ואילך.
המדד חושב לראשונה בשיתוף פעולה עם אוניברסיטת הרווארד.
מאז מספקים מספר גופים אקדמיים ומחקריים מאפריקה סיוע אקדמי וטכני לחישוב המדד.
בסוגריים מובא מספר האינדיקטורים הנכלל בכל תת-קטגוריה:
עצמאות הרשות השופטת; עצמאות ושקיפות ההליך השיפוטי; נגישות לצדק; זכויות קניין; מנגנונים להעברה מסודרת של כוח שלטוני; אי הטלת סנקציות מולטילטרליות
שקיפות ומתן דין וחשבון (Accountability) (9)
נגישות למידע ציבורי וחקיקתי; נגישות לרשומות של חברות בבעלות המדינה; מתן דין וחשבון של הממשלה ועובדי ציבור; סנקציות על שימוש לרעה בכוח המשרה; היעדר שחיתות בזרועות הממשלה; היעדר שחיתות במגזר הציבורי; היעדר שחיתות במגזר הפרטי; היעדר העדפת מקורבים; מנגנונים למאבק בשחיתות
תפיסת הביטחון האישי; אפשרות ההסתמכות על שירותי משטרה; היעדר אי-שקט חברתי; היעדר פשע; היעדר אלימות ממשלתית נגד אזרחים; היעדר סחר בבני אדם
היעדר מעורבות ממשלתית בסכסוכים מזוינים; היעדר סיכון לסכסוך מזוין מבית; היעדר אלימות נגד אזרחים מצד פעילים לא-מדינתיים; היעדר מתיחויות חוצות גבולות; היעדר קיום עקורים בתוך המדינה; היעדר פליטים
השתתפות פוליטית; השתתפות בחברה האזרחית; בחירות דמוקרטיות; יכולת הפעולה של גופים לפיקוח על בחירות; יכולת אפקטיבית למשול
חופש הביטוי; חופש ההתאגדות והאסיפה; זכויות אזרח וחירויות; אשרור אמנות בינלאומיות לזכויות אדם ודיווח על קיומן; סיכוי נמוך להפרת זכויות אדם על ידי הממשלה; הגנה מפני אפליה אתנית ודתית
קידום שוויון מגדרי; ייצוג פוליטי של נשים; שוויון זכרים-נקבות בחינוך יסודי ובחינוך תיכוני ראשוני; השתתפות נשים בשוק העבודה; שוויון מגדרי במקום העבודה; ייצוג נשים ברשות השופטת; חקיקה בנוגע לאלימות נגד נשים; העצמה פוליטית של נשים
יכולת סטטיסטית ממשלתית; מרשם אזרחי; אפקטיביות של שירותים ציבוריים; שירותים ציבוריים מקוונים; גיוון של היצוא; ניהול תקציבי וכספי; איזון תקציבי; מדיניות פיסקלית; מוביליות של מס והכנסות
סביבה רגולטרית עסקית; היעדר ביורוקרטיית-יתר; היעדר מגבלות על השקעות זרות; יעילות של הליכי מכס; איתנות של בנקים; שביעות רצון מיצירת תעסוקה; פיתוח ממשלתי של אינטגרציה אזורית
מתן אפשרות לקיום סביבה לפיתוח תשתיות; תשתיות תחבורה; מהימנות של אספקת חשמל; תשתיות דיגיטל ו-IT; נגישות למי שתייה; שביעות רצון מהתשתית של מים ושירותי תברואה
נגישות לקרקע ולמים לחקלאות; אקלים עסקי כפרי; השקעה ממשלתית בפיתוח כפרי; נגישות למחקר חקלאי; איזון תקציבי של מדיניות חקלאית; השתתפות של ארגונים חקלאיים; קידום של שוויון זכרים-נקבות בארגונים חקלאיים; שקיפות ומתן דין וחשבון במישור החקלאי
מדיניות ושירותי רווחה; קידום אינטגרציה סוציו-כלכלית של צעירים; רשתות ביטחון סוציאליות; הגנה סוציאלית ומדיניות עבודה; הכללה סוציאלית; היעדר עוני; מאמצים לצמצום העוני; שביעות רצון מצמצום פערי הכנסה; מדיניות סביבתית; קידום קיימות סביבתית
שביעות רצון משירותי בריאות בסיסיים; קמפיינים לבריאות הציבור; היעדר תמותת ילדים; היעדר תמותת יולדות; נגישות לתברואה; היעדר תת-תזונה; היעדר מחלות מידבקות; חיסונים; אספקת טיפול רפואי לאיידס
שביעות רצון מאספקת חינוך; איכות החינוך; התאמת החינוך לצורכי השוק; משאבי אנוש בבתי ספר יסודיים; השלמת לימודים ברמה יסודית; הרשמה ללימודים תיכוניים; הרשמה ללימודים גבוהים
פרסומי יותר מ-30 ארגונים הם מקורות המידע לאינדיקטורים המהווים בסיס למדד.
הארגונים הם, בין השאר: הבנק האפריקאי לפיתוח, האיחוד האפריקאי, איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי, תוכנית האו"ם ל-HIV/איידס, נציב האו"ם לזכויות האדם, נציב האו"ם לפליטים, OECD, קרן האו"ם לילדים, הנציבות הכלכלית של האו"ם לאפריקה, אונסק"ו, מחלקת המדינה של ארצות הברית, הבנק העולמי, ארגון הבריאות העולמי.
הציון המקסימלי האפשרי למדד הוא 100.
ציון המדד הכללי לכל מדינה בתוספת דירוגה על פיו והשינוי שלו מ-2017
ציוני המדד של כל מדינה בארבע הקטגוריות הראשיות (ללא מידע נוסף עליהם).
מדד FTSE 100 הוא מדד הדגל של הבורסה לניירות ערך בלונדון, העוקב אחר 100 המניות בעלות שווי השוק הגבוה ביותר הנסחרות בה.
המדד מנוהל על ידי קבוצת FTSE, חברה בת בבעלות מלאה של הבורסה בלונדון, שמקורה כמיזם משותף בין הפייננשל טיימס לבורסת לונדון.
המדד מחושב בזמן אמת ומתפרסם בכל שנייה כאשר השוק פתוח.
ה-FTSE 100 מורכב ממאה החברות הגדולות בבורסה של לונדון לפי שווי שוק מלא.
שווי השוק הכולל של חברה מחושב על ידי הכפלת מחיר המניה של החברה במספר הכולל של המניות בשוק.
עם זאת, רוב החברות הן חברות בינלאומיות או עם פעילות בינלאומיות משמעותית, ולכן תנועות המדד הן אינדיקטור חלש למדי לאופן בו כלכלת בריטניה מתנהלת והיא מושפעת משמעותית משערי החליפין של הלירה שטרלינג.
אינדיקציה טובה יותר לכלכלת בריטניה היא מדד FTSE 250, מכיוון שחברות בינלאומיות מהוות בו חלק קטן יותר, בהשוואה ל-FTSE100.
חברות FTSE 100 מייצגות כ-81% מכלל שווי ההון בבורסה בלונדון.
אף על פי שמדד FTSE לכל המניות מקיף יותר, FTSE 100 הוא האינדיקטור הנפוץ ביותר לשוק המניות בבריטניה.
מדדים קשורים אחרים הם מדד FTSE 250 (הכולל את 250 החברות הגדולות הבאות אחרי FTSE 100), מדד FTSE 350 (שהוא הצבירה של מדד ה- FTSE 100 ו-250), FTSE SmallCap Index ומדד ה-FTSE All-Share צובר את FTSE 100 ,FTSE 250 ו-FTSE SmallCap.
חברות רכיב חייבות לעמוד במספר דרישות שנקבעו על ידי קבוצת FTSE, לרבות רישום מלא בבורסה בלונדון עם מחיר נקוב של סטרלינג או אירו בשירות המסחר האלקטרוני בבורסה, ועמידה במבחנים מסוימים בנושא לאום, צף חופשי, ונזילות.
סחר רציף בבורסה בלונדון מתחיל בשעה 08:00 ומסתיים בשעה 16:30 (כאשר תחילת מכירה פומבית סגורה), וערכי הסגירה נלקחים בשעה 16:35.
החברות המרכיבות את מדד FTSE 100
נכון לפברואר 2024, מדד FTSE 100 מורכב מהחברות הבאות:
גרופ סיטונאות 0.20 RS1 סיינסבורי קמעונות 0.27 SBRY שרדרס שירותים פיננסיים 0.19 SDR סגה גרופ תוכנה 0.62 SGE סגרו נדל"ן 0.56 SGRO של נפט וגז 8.77 SHEL די.
מדד אלפא-קרונבך הוא מדד המשערך מהימנות פנימית של כלי מדידה.
ערכו של המדד נע בין 0 ל-1, כאשר הערך 1 מציין מהימנות פנימית מרבית.
המדד נקרא על שם הפסיכולוג האמריקאי לי קרונבך , שפרסם את המאמר שהציג לראשונה את המדד בשנת 1951.
נניח כי גובהם של 10 אנשים נמדדו על ידי שני מכשירי מדידה שונים, למשל על ידי סרט מדידה ועל ידי מכשיר לייזר.
אם המהימנות הפנימית בין שתי המדידות גבוהה, נצפה כי מקדם המתאם (של פירסון) בין המדידות יהיה גבוה ואף קרוב ל-1. אם המהימנות נמוכה, נצפה כי ערכו של מקדם המתאם יהיה נמוך.
לעומת זאת, אנו לא מצפים כי מקדם המתאם יהיה שלילי, אלא מניחים כי יש התאמה חיובית כלשהי בין שתי המדידות: אם אדם אחד נמצא גבוה יחסית באחת משיטות המדידה, אנו מניחים כי גם שיטת המדידה תראה כי הוא גבוה יחסית.
מאחר שערכו וסימנו של מקדם המתאם בין שני משתנים נקבע על ידי השונות המשותפת של שני המשתנים, נצפה כי במקרה של מהימנות נמוכה השונות המשותפת תהיה נמוכה ובמקרה של מהימנות גבוהה השונות המשותפת תהיה גבוהה.
מדד אלפא מתבסס למעשה על ערכה של השונות המשותפת: מכיוון שהשונות של הסכום של שני המשתנים שווה לסכום השונויות ועוד השונות המשותפת, המדד משווה את השונות של הסכום לסכום השונויות.
אם השונות המשותפת קרובה לאפס אין הבדל משמעותי בין שונות הסכום וסכום השונויות, והיחס ביניהם יהיה קרוב ל-1. ככל שהשונות המשותפת גבוהה יותר, היחס יהיה רחוק יותר מ-1.
יהיו מדדים כלשהם (כאשר ), ונגדיר .
נסמן ב- את השונות של , ובאופן דומה נסמן ב- את השונות של .
מדד אלפא של קרונבך מוגדר על ידי:
תורת המבחנים הקלאסית מחלקת את הציונים הנמדדים בהעברת כלי מסוים (X) לטעות (e) ולציון אמת (T).
יחסים בין רכיבם מגדירים את מושג המהימנות.
מהימנות הציון הנצפה , שמסומן כ- , מוגדר כיחס בין שונות הציונים האמיתית לשונות הציון הנצפה :
מדד קרונבך אלפא מבוסס על הגדרה זו, ומניח ארבע הנחות מרכזיות:
טאו-אקביוולנטיות: כל אחד מהפריטים של המדד (scale) תורמים לציון האמיתי T באופן שווה.
ניתן לתרגם הנחה זו לכך שאם אומדים פקטור משותף לכל הפריטים באמצעות ניתוח גורמים, הטעינות של כל הפריטים על הפקטור המשותף שווה.
מספר מחקרים הראו כי במקרים רבים במדעי החברה הנחה זו אינה מציאותית.
במקרה בו הנחה זו אינה מציאותית, אך הרעש אינו מתואם בין הפריטים, המדד מהווה חסם תחתון למהימנות
כל הפריטים רציפים, הטעויות וציוני האמת מתפלגים נורמלית.
מאחר שנפוץ השימוש במדדים שאינם רציפים כמו סולם ליקרט, הנחה זו לרוב מופרת.
עם זאת, עיקר ההשפעה של הפרה זו הוא כאשר הפריטים נמדדים במספר רמות מצומצם כמו 3 רמות.
מספר רמות מצומצם אומד בחסר את המתאם בין פריטים.
לכן, במקרה זה, כדאי להשתמש במתאם פוליכורי (polychoric correlation) במקום במתאם פירסון במהלך חישוב המדד, ובכך להתגבר על ההפרה.
המדד חסין יחסית להפרה של נורמליות, במיוחד עבור מדגמים גדולים.
הטעות במדידה אינה מתואמת בין הפריטים
כלומר, אין תתי מדדים הכלולים במדד אשר עבורו משערכים את המהימנות הפנימית.
גובהם של 10 אנשים נמדדו על ידי שני מכשירי מדידה שונים: סרט מדידה ומכשיר לייזר.
נסמן ב- את הגובה כפי שנמדד על ידי סרט המדידה, וב- את הגובה כפי שנמדד על ידי מכשיר הלייזר.
מקדם המתאם בין שתי המדידות הוא .
חישובי השונויות מראים כי: , , ו- .
הנוסחה של מדד אלפא מבוססת על חישובי שונויות.
לכן, בתוך ההגדרה מובלעת ההנחה כי סולמות המדידה של המדדים הם סולם רווח או סולם מנה.
למרות זאת, במדעי החברה נפוץ השימוש במדד אלפא כאשר המשתנים נמדדים בסולם ליקרט, שהוא סולם סודר.
חישוב מדד אלפא למשתנים בסולם סודר מניח הנחה מובלעת כי הסולם הסודר הוא לכל הפחות סולם רווח.
לדוגמה, אם מודדים שביעות רצון בסולם של 1 עד 5, כאשר 1 מסמל "לא מרוצה כלל" ו-5 מסמל "מרוצה מאוד", מניחים כי הפער בין 1 ל-2 שווה לפער בין 2 ל-3 וכן הלאה.
במקרים רבים זוהי הנחה סבירה, אך יש לבדוק תמיד האם היא תקפה.
רוב התכנות הסטטיסטיות מאפשרות את חישוב המדד, וכן רווחי סמך וערכים דיאגנוסטיים נוספים.
בתכנת R ניתן לחשב את מדד אלפא על ידי שימוש בפונקציה alpha בחבילת psych.
מדד בורסת מוסקבה (Индекс МосБиржи, או מדד MOEX Russia), לשעבר מדד MICEX, הוא המדד העיקרי הנקוב ברוב שוקי המניות ברוסיה.
המדד הוקם ב-22 בספטמבר 1997, והוא בעל אותו הרכב כמו מדד RTS (מערך המסחר הרוסי) הנקוב בדולר.
מספר מניות הרכיבים משתנה ותלוי בנזילות ובתדירות המסחר.
המדד מועדף באופן מסורתי על ידי משקיעים מקומיים, בעוד שמשקיעים זרים מעדיפים את מדד RTS.
מדד RTS הוא מדד משוקלל של 50 מניות רוסיות הנסחרות בבורסת מוסקבה, ומחושבים בדולר אמריקאי.
רשימת המניות נבדקת כל שלושה חודשים.
ערך מדד RTS מחושב בזמן אמת.
בנוסף למדד RTS, בורסת מוסקבה מחשבת ומפרסמת גם את מדד RTS הרגיל (RTSSTD), מדד RTS-2, מדד סיביר RTS ושבעה מדדים מגזריים (טלקומוניקציה, פיננסים, מתכות וכרייה, נפט וגז, תעשייה, צרכנים, שירותים קמעונאיים וחשמליים).
מדד RTS ו-RTS-2 נערכים באופן דומה למדד RTS, מתוך רשימה של 15 המניות המובילות ו-50+ המניות האחרות, בהתאמה.
הטבלה הבאה מציגה את ההתפתחות השנתית של מדד RTS מאז 1995.
החל מ-22 בספטמבר 2017 הרכב מדד RTS הוא:
מדד האג"ח הממשלתי העולמי הוא מדד של חברת המדדים פוטסי ראסל (FTSE RUSSELL) שהיא חברת בת של הבורסה לניירות ערך בלונדון (LSE) שהוקמה בשנת 1995.
המדד הוא מדד וותיק העוקב אחר איגרות חוב של יותר מ-20 מדינות והזכאות להיכלל בו נקבעת על פי קריטריונים של שווי שוק והשקעות, ובהם:
בשנת 2019 ביצעה החברה בחינה ועדכון של השיקולים להכנסת מדינות למדד, בעקבות הבחינה נבנה דירוג חדש בין 0 ל-2, שהיא הדרגה הגבוהה ביותר.
בעקבות השינוי הכריזה חברת המדדים על צירופה של ישראל והכנסת איגרות החוב של ממשלת ישראל למדד שתכנס לתוקף במרץ 2020. ישראל דורגה בציון "2", הגבוה ביותר, בקטגוריית רמת נגישות.
משרד האוצר וכלכלנים ואנליסטים נוספים העריכו כי משקלן של האג"ח של ממשלת ישראל במדד יעמדו על 0.2%-0.3% מסך המדד.
מדד בלומברג לחסינות בפני קוביד-19 הוא מדד עולמי של חברת בלומברג שהושק בנובמבר 2020 והסתיים ביוני 2022, הקובע את החוסן הבריאותי והכלכלי של 53 הכלכלות החזקות בעולם שמדורגות לפי יעילות ההתמודדות שלהן במחלת הקורונה המורכבת ממספר קריטריונים משוקללים.
מדד החוסן למגפת הקורונה הוא תמונת מצב חודשית של המדינות שבהן מגפת הקורונה מטופלת באופן היעיל ביותר, עם מיעוט תהפוכות חברתיות וכלכליות.
האינדיקטורים של המדד נקבעים בשבוע האחרון של כל חודש, מנתוני חברת בלומברג וגופי צד שלישי כמו מכוני מחקר וחברות בינלאומיות אמינות כמו אוניברסיטת ג'ונס הופקינס, אוניברסיטת אוקספורד, קרן המטבע הבינלאומית, האו"ם וגוגל.
המדד מתאר כיצד 53 הכלכלות הגדולות בעולם שמניבות יותר מ-200 מיליארד דולר מגיבות לאיום הקורונה.
המדד גם מספק חלון לאופן שבו ההון של הכלכלות הללו עשוי להשתנות בעתיד.
בפברואר 2022 בלומברג הורידו את האינדיקטור של אחוזי המאומתים, והשאירו רק 11 אינדיקטורים.
לטענתם, כיוון שיותר ויותר מדינות עוברות לטיפול בנגיף באופן דומה לשפעת, ובעידן של חיסון ונורמליזציה גבוהים, אחוזי מאומתים כבר אינו דגל אדום כפי שהיה בעבר.
נכון ל-23 בנובמבר 2020 עם תחילת המדד ניו זילנד הייתה בראש הדירוג הודות לפעולות הנחרצות שנקטו בהם כמו נעילת הגבולות, הקצאת משאבים לבדיקות, איתור מגע והסגר מרוכז למניעת הדבקות, פעולות שהביאו לרמת הדבקה נמוכה ביותר.
פעולות שבשעתן הרשימו את קובעי המדד.
אחריה במקום השני הייתה יפן, שהפעילה מערכת בריאות מרכזית ציבורית שהופעלה במהירות, ביחד עם רמות גבוהות של אמון חברתי וציות שגרמו לכך שאזרחים לבשו מסכות באופן פרו-אקטיבי ונמנעו ממקומות צפופים.
וכך היו בה רק 331 מקרים חמורים של מחלת הקורונה.
ואילו במדד דצמבר 2021 אוסטריה, אוסטרליה וניו זילנד קפצו בהתאמה 17, 16 ו-11 מקומות כאשר המדינות הללו הסירו מגבלות משמעותיות על האזרחים.
ולעומתן נורווגיה, יפן וגרמניה ירדו בהתאמה 18, 12 ו-10 מקומות לאחר שחזרו לאמצעי בלימה קשוחים והטלת מגבלות על האזרחים בשל התפרצות המגפה.
מדינות שהגיעו למקום הראשון בדירוג: ניו זילנד, ארצות הברית, נורווגיה, אירלנד וצ'ילה.
קובעי המדד, מציינים על סמך הנתונים במהלך שנת 2021 כי ביצועי העבר בהתמודדות עם המגפה אינם ערובה להצלחה עתידית - או לכישלון.
הרבה מהמדינות עברו מראש הטבלה לתחתיתה ולהפך, ורק שבע מדינות הבאות מעולם לא נפלו בחצי התחתון של הליין-אפ: נורווגיה, דנמרק, פינלנד, איחוד האמירויות, קנדה, דרום קוריאה ושווייץ.
קובעי המדד מציינים כמכנה משותף להן את איכות שירותי הבריאות, לכידות חברתית, אמונה בממשלה ונכונות לציית לכללים, שעזרו להכיל את הנגיף, בעוד שהעושר היחסי וכח הקנייה של מדינות אלה, אפשר להם לצבור את אספקת החיסונים הראשונה.
בפברואר 2022 אוסטרליה קפצה במדד יותר משאר המדינות, 42 מקומות למקום החמישי העולמי לאחר שבוטלה במדינה איסור נסיעות שנמשכו שנתיים ומקרי האומיקרון ירדו משיאם.
איראן לעומת זאת חוותה את הירידה הגדולה ביותר, וירדה ב-25 מקומות למקום ה-32, כאשר הידקה את ההגבלות וסגרה כמה בתי ספר עם התפשטות האומיקרון במדינה.
במאי 2020 ניצבים בראש הטבלה נורווגיה (83.4) שהצליחה להיפתח עם שיעור גבוה של חיסון מבוגרים העומד על 91% המונע תמותה גבוהה, אירלנד (81) ודנמרק (80.6).
ביוני 2022 חברת בלומברג סיימה לעדכן את המדד לאחר שהנגיף הפך להיות מחלה שחיים איתה ושהמדינות התייצבו במדד.
המובילות במדד הן קוריאה הדרומית (80.9), שהייתה בעלת ביצועים חזקים באופן עקבי בעידן קוביד, ואחריה איחוד האמירויות הערביות (80.7) ואירלנד (80.5).
והמסיימות במדד נותרו סין (54.7), טייוואן (54) ורוסיה (52.2) בדומה לחודש הקודם.
על פי הניתוח של בלומברג המדינות שהטיבו להתמודד עם המגפה היו מדינות עשירות שיכלו לשלם על חיסונים, אך הסיבה הראשונה במעלה הייתה לכידות חברתית ואמון גבוה של הציבור במנהיגות.
מדינות שהציבור שלהן מילא בדייקנות את ההוראות של ההנהגה, התמודדו באופן מוצלח עם המגפה.
מדגסקר שמח הוא סרט טלוויזיה קצר אמריקאי משנת 2009, אשר עלילתו מתרחשת לאחר אירועי הסרט "מדגסקר" ולפני אירועי הסרט "מדגסקר 2" מהזיכיון "מדגסקר".
הסרט, שאורכו כ-28 דקות, שודר לראשונה בארצות הברית ברשת NBC כ"ספיישל" לקראת חג המולד, ובאותה שנה שודר גם בבריטניה.
סרט הטלוויזיה דובב על ידי אותם שחקני קולנוע שדיבבו את הדמויות הראשיות בסדרת סרטי "מדגסקר", מלבד סשה ברון כהן שדיבב את המלך ג'וליאן בסרט והוחלף בדני ג'ייקובס, ג'ייקובס דיבב את הדמות גם בסדרות "הפינגווינים ממדגסקר" ו"ג'וליאן המלך".
בנוסף קרל ריינר הצטרף לרשימת המדבבים בתפקיד סנטה קלאוס.
אלכס, מרטי, מלמן וגלוריה עמדו לחזור לניו יורק בכדור פורח, אולם כמות הלמורים הסיחה את דעתם ומנעה את יציאתם כאשר הם חשבו בטעות שמדובר ב"גובלין לילה אדום משוטט", לפתע ה"גובלין" מופיע ומפזר חם בכל האי.
אלכס מיד הבין שזה סנטה קלאוס אשר זורק פחם על ג'וליאן עקב התנהגותו הרעה.
אולם לאחר שסנטה קיבל אמנזיה עקב אגוז קוקוס שג'וליאן זרק עליו.
החבורה מוכרחה לשלוח את המתנות במקום סנטה כדי שיוכלו לחזור הביתה, אולם האיילים של סנטה סירבו לקבל פקודות מאף אחד חוץ מסנטה, אז הפינגווינים השתמשו באבקת הקסם של סנטה כדי שיוכלו לעוף.
הניסיונות הראשונים שלהם לשלוח מתנות השתבשו ולכן הם החליטו להשליך את המתנות אל בתי הדואר.
אולם, לאחר שהתנגשו בדירה ולא בכוונה הביאו שמחה לילדה קטנה, הם המשיכו לעשות משלוחים למרות התנאים השליליים.
בחזרה למדגסקר, שם הלמורים נתנו מתנות לג'וליאן לכבוד ה"ג'ולינואר", סנטה גילה מחדש את היכולת שלו ליצור צעצועים, הוא יצר מתנות בשביל כולם, דבר שהכעיס את ג'וליאן אשר הרגיש שהוא איבד את המיקוד שלו.
הוא הצהיר בפני כל הלמורים שכל המתנות שייכות לו ופיזר את כל המתנות כדי לדכא אותו.
סנטה החליט לתת לו מתנה על מנת לעודד אותו.
כאשר הלילה עומד להסתיים, לחיות היה אבקת קסם קטנה לטיול אחד אחרון.
הם החליטו לחזור לביתם בניו יורק בפעם אחרת ובמקום זאת חזרו למדגסקר כדי להציל את סנטה.
אבקת הקסם שלהם נגמרה והם התנגשו שוב בסנטה והחזירו את זיכרונותיו.
סנטה הודה לכל החיות על משלוחי המתנות שעשו והסיר את ג'וליאן מרשימת השובבים, לאחר שסנטה גילה שהחיות שכחו את השק של ליכטנשטיין, סנטה מיהר לנסוע לשם באמצעות המנוע החלופי והודה לחיות על העזרה (אף על פי שרצו לבוא איתו).
בסוף, החיות חגגו את חג המולד במדגסקר, אולם ג'וליאן זרק אגוז קוקוס על אלכס כדי לחזור לרשימת השובבים, וכתוצאה אלכס קיבל נפיחות ואמנזיה.
גלוריה ההיפופוטמית (ג'יידה פינקט סמית')
המלך ג'וליאן השלושה-עשר (דני ג'ייקובס)
מוריס האיי איי (סדריק הבדרן)
מורט הלמור העכברי (אנדי ריכטר)
דונר, האייל המנהיג (ג'ים קאמינגס)
מדגסקר, הייתה ערב מלחמת העולם השנייה מושבה צרפתית.
בזכות הנמלים החשובים בה היא שימשה בתפקיד חשוב בזירת אפריקה במלחמה, והתרחשו בה קרבות בין בעלות הברית לצרפת של וישי ב-1942 על השליטה במושבה.
מדגסקר שימשה בתפקיד חשוב גם במערכה באוקיינוס השקט, שכן כוחות יפניים פעלו בה ללא הפרעה במשך תקופת מה.
ב-1942, פתחה בריטניה וכוחות נוספים בפלישה למדגסקר כדי למנוע את המשך השימוש בה על ידי מדינות הציר.
ב-1943 הועברה השליטה באי לצרפת החופשית.
לפני המלחמה שימשה מדגסקר כנושא לדיון בעיני ממשלת גרמניה, ששקלה לגרש את יהודי אירופה לאי.
תוכנית מדגסקר מעולם לא יצאה לפועל.
בריטניה ויתרה על השאיפה לשלוט באי ב-1885 אחרי ועידת ברלין בה הוסכם שהשליטה באי תהיה של צרפת.
צרפת פלשה לאי ב-1883 במה שהפך לראשונה במלחמות צרפת–הובה אשר הסתיימו ב-1897 עם הגליית המלכה רנוואלונה השלישית והקמת הפרוטקטורט המלגשי, שהפך זמן קצר אחר כך למושבה.
תחת השלטון הצרפתי, מדגסקר החלה לייצא יבולים חקלאיים, בעיקר סוכר, ועיר הבירה אנטננריבו התפתחה רבות.
תחנת תדלוק ראשונה הוקמה בצפון האי, והפכה לנקודת העצירה המרכזית של כלי שיט צרפתיים שהפליגו מזרחה.
במלחמת העולם הראשונה, עשרות אלפי מלגשים גויסו לצבא צרפת, ושירתו בהגנה על צרפת היבשתית.
תוכנית מדגסקר עלתה לראשונה ב-1885, וקודמה במשך השנים על ידי מדינות שונות, וב-1937 התנהל משא ומתן בין פולין וצרפת על גירוש היהודים למדגסקר.
ב-1938 עלה הנושא לראשונה על שולחן מנהיגי גרמניה הנאצית, ואחרי כיבוש צרפת עלה מחדש.
במלחמת העולם השנייה גויסו שוב עשרות אלפי מלגשים לצבא צרפת.
34 אלף היו בצרפת בעת שזו נכנעה לגרמניה, ו-72 אלף אחרים חיכו במדגסקר לשילוחם לאירופה.
המלגשים שנתפסו על ידי גרמניה סבלו מיחס קשה, ורבים מהם נהרגו בידי הגרמנים, גם אחרי הגעתם למחנות שבויים.
זאת בשל התעמולה הגרמנית שתיארה את החיילים האפריקאים כמי שלא לוקחים שבויים ונלחמים עד מוות.
למרות הקריאות מצד שארל דה גול להצטרף לצרפת החופשית, האי נותר תחת שלטון צרפת של וישי, מה שהדאיג את בריטניה שחששה מהקמת בסיסים באי.
ספינות יפניות, גרמניות ואיטלקיות פעלו כרצונן באי, והטביעו ספינות של בעלות הברית.
אובדן מדגסקר אפשר לגרמניה לסכן את התנועה באוקיינוס ההודי.
לשם כך גיבשו הבריטים תוכנית לכיבוש מדגסקר, ולמורת רוחו של שארל דה גול, כוחות צרפת החופשית לא נכללו בתכנון.
במאי 1942 הגיעו למדגסקר 50 ספינות בפיקודו של האדמירל אדוארד נוויל סיפרט, בתוכן שתי נושאות מטוסים וספינת קרב.
אחרי טיסות סיור ותקיפות אוויריות של חיל האוויר הדרום אפריקאי, החלו הנחיתות האמפיביות הראשונות, כשבריגדת החי"ר ה-29 ובריגדת הקומנדו ה-5 עלו לחוף בצפון מדגסקר, מערבית לדייגו סוארס.
זמן קצר אחר כך נחתה גם בריגדת החי"ר ה-17.
הכוחות הבריטיים השתלטו על עמדות מסביב לדייגו סוארס תוך היתקלות בהתנגדות דלה.
למחרת, ב-6 במאי פרצו קרבות קשים ביניהם לחיילי וישי שהגנו על אנצירננה.
הבריטים הצליחו להתגבר על ההתנגדות וכבשו את העיר בהמשך הלילה.
לרשות המושל הצרפתי, עמדו כ-8,000 חיילים, כשכ-6,000 מהם היו מלגשים.
הם הוצבו באתרים אסטרטגיים כמו נמלים ואתרי נחיתה אפשריים.
עם זאת, הם היו בנחיתות מספרית.
למרות זאת, הם הונחו על ידי פייר לאוואל להגן על האי "כמה שיותר זמן, בכל האמצעים, ללא שיקולים אחרים".
בקרב השתתפו גם שלוש צוללות יפניות שתקפו ספינות בריטיות.
הצוללות שיגרו שתי צוללות ננס שאחת מהן הצליחה להיכנס לנמל דייגו סוארס ולשגר שני טילי טורפדו: האחד פגע קשות באוניית הקרב הבריטית, והשני הטביע מכלית נפט.
בסופו של דבר אחת אבדה בים והשנייה נקלעה למארב על החוף וצוותה נהרג על ידי חיילים בריטים.
אחרי כיבוש אנצירננה, הלחימה נמשכה בעצימות נמוכה.
הבריטים נחתו על החוף המערבי, ובספטמבר נכבשה אנטננריבו.
למרות זאת, המושל חמק מהכיבוש, והמלחמה נמשכה.
בנובמבר נכנע המושל וחתם על הסכם שביתת נשק.
מדגסקר נשלטה על ידי בעלות הברית עד סוף המלחמה, והפכה לחוליה המקשרת בין הודו, המזרח התיכון ואפריקה.
נמל המים העמוקים של דייגו סוארס מוגן בכבדות, וב-1943 נמסרה השליטה בחזרה לצרפת החופשית.
צוללות גרמניות המשיכו לפעול בקרבת האי עד 1944. ב-5 בספטמבר 1944 הטביעה הצוללת U-861 ספינת משא יוונית מול חופי האי.
בוועידת ברזוויל שנערכה ב-1944, העניק שארל דה גול למושבות הצרפתיות ייצוג באספה הלאומית, כדי להבטיח את נאמנותן.
בסיום המלחמה חזרו למדגסקר אלפי חיילים מלגשים, שתרמו לרגש הלאומי המתגבר.
רבים התנגדו לגיוס הכפוי במלחמה וליחס המפלה נגדם.
ב-1946 הגישו נציגי מדגסקר באספה הלאומית הצעת חוק לעצמאות, אולם זו נדחתה.
ב-1947 פרצה ההתקוממות המלגשית, אולם זו נכשלה ומדגסקר קיבלה עצמאות רק ב-1960.
מדדי הדמוקרטיה של V-Dem הם מדדי דמוקרטיה שפותחו על ידי מכון V-Dem המתארים תכונות של דמוקרטיות שונות.
מערך הנתונים של V-Dem פופולרי בקרב מדעני המדינה ותחומים דומים.
המדד מתאר את המאפיינים של משטרים פוליטיים.
מערכי נתונים המפורסמים על ידי מכון V-Dem כוללים מידע על מאות אינדיקטורים המתארים את כל היבטי השלטון.
המדידה נעשית תוך שיתוף פעולה בין-לאומי של למעלה מ-4200 חוקרים ברחבי העולם.
המדד מכיל גם נתונים היסטוריים החל מ-1789, ומתייחס לכל מדינות העולם.
V-Dem מספק מערך נתונים רב-ממדי המשקף את המורכבות של מושג הדמוקרטיה כמערכת שלטון שהיא מעבר לקיום הפשוט של בחירות.
נעשה שימוש בכלים מתודולוגיים לבדיקת מהימנות הדירוג.
בין השאר נעשה ניסיון לחקור באמצעות v-dem את המנגנונים הסיבתיים המקשרים בין היבטים שונים של דמוקרטיה.
בהשוואה למדדים אחרים של דמוקרטיה מדדי הדמוקרטיה של מכון V-Dem הם יותר מפורטים, מקיפים ובעלי עומק היסטורי.
החל מפרסום המדד לראשונה ב־2014 דורגה ישראל כדמוקרטיה ליברלית.
לצד זאת, המדד מחשיב את ישראל של עד 1966 כדמוקרטיה אלקטורלית עקב המשטר הצבאי על ערביי ישראל.
ב־2023, בעקבות הרפורמה המשפטית, ישראל הורדה במדד והוגדרה כדמוקרטיה אלקטורלית.
מדד V-Dem מגדיר חמישה עקרונות ליבה המגדירים דמוקרטיה.
כל עקרון נמדד בנפרד כמדד ליבה.
בנוסף, מפורק כל עיקרון ליבה למרכיביו וכל מרכיב נמדד בנפרד.
המרכיבים כוללים מאפיינים כמו בחירות חופשיות והוגנות, חירויות אזרחיות, עצמאות שיפוטית, כפייה בביצועים, שוויון מגדרי, חופש תקשורתי וחברה אזרחית.
לבסוף, כל מרכיב מחולק לאינדיקטורים ספציפיים.
נכון לשנת 2024 נמדדים יותר מ-600 אינדיקטורים.
מדדי הליבה הם מדד הדמוקרטיה האלקטורלית, מדד הדמוקרטיה הליברלית, מדד הדמוקרטיה המשתפת, מדד הדמוקרטיה הדיונית ומדד הדמוקרטיה השוויונית.
מדד זה מודד את העיקרון של דמוקרטיה אלקטורלית או ייצוגית.
בכלל זה נבדק האם הבחירות היו חופשיות והוגנות, וכן את השכיחות של תקשורת חופשית ועצמאית.
מדד זה משלב מדדים של שלטון חוק, בלמים ואיזונים וחירויות אזרח.
מדד זה מודד את מידת ההשתתפות של האזרחים בממשל שלהם באמצעות מוסדות דמוקרטיים מקומיים, ארגוני חברה אזרחית, דמוקרטיה ישירה, והמושגים הנמדדים במדד הדמוקרטיה האלקטורלית.
מדד זה מודד את מידת קבלת ההחלטות לטובת העם בניגוד לכפייה או לקבלת החלטות על ידי קבוצות אינטרסים צרות, בנוסף למדד הדמוקרטיה האלקטורלית הבסיסית.
מדד זה מודד את רמת הגישה השווה למשאבים, לכוח ולחירויות על פני קבוצות שונות בחברה, בנוסף לרמת הדמוקרטיה האלקטורלית.
הטבלה שלהלן מציגה דירוגים של V-Dem Democracy שפורסמו בשנת 2024.
מגוון ארגונים משתמשים במערך הנתונים של V-Dem בבניית האינדיקטורים שלהם.
מדדי הממשל העולמי של הבנק העולמי משתמשים גם בנתונים של V-Dem כדי לעדכן את מד השליטה בשחיתות שלהם (הכולל את מדד השחיתות של V-Dem), מד שלטון החוק (הכולל את מדד המרכיבים הליברליים של V-Dem), ומד הקול והאחריותיות (הכולל את חופש הביטוי המורחב, חופש ההתאגדות ומדי בחירות נקיות של V-Dem).
פרויקט החברה הדיגיטלית הוא קבוצת משנה של אינדיקטורים במדד V-Dem, ששואל שאלות לגבי הכוח הפוליטי של המדיה החברתית והאינטרנט.
באופן ספציפי, פרויקט החברה הדיגיטלית מודד מגוון שאלות הקשורות לצנזורה באינטרנט, מידע מוטעה באינטרנט והשבתות אינטרנט.
דו"ח שנתי זה כולל 35 אינדיקטורים המעריכים חמישה תחומים: דיסאינפורמציה, חופש מדיה דיגיטלית, רגולציה מדינית של מדיה דיגיטלית, קיטוב של מדיה מקוונת ופילוג חברתי מקוון.
המדד מעודכן מדי שנה החל משנת 2019.
על פי מדד v-dem ישראל דורגה עד 1966 כדמוקרטיה אלקטורלית בשל המשטר הצבאי על ערביי ישראל.
משנת 1966 עד שנת 2023 דורגה ישראל כדמוקרטיה ליברלית.
בשנת 2023 ירד הציון שניתן לישראל במדד הדמוקרטיה הליברלית (LDI) ל-0.63, והיא הוגדרה שוב כדמוקרטיה אלקטורלית, בעקבות קידום המהפכה המשפטית ומתקפות שרי הממשלה על מערכת המשפט.
בשנת 2024 ירד הציון שניתן לישראל ל-0.62.
מדד בית הוופל או מדד וופל האוס הוא מדד שנקרא על שם רשת המסעדות הנפוצה בדרום ארצות הברית, , הידועה בשירות הפועל 24 שעות ביממה ו-365 ימים בשנה.
מכיוון שרשת המסעדות הזו תמיד פתוחה (למעט במקרים קיצוניים), היא יצרה מדד לא פורמלי אך שימושי לקביעת חומרתן של סערות והיקף הסיוע הצפוי הנדרש להתאוששות מאסון.
המדד הומצא לראשונה על ידי העיתונאי , והמונח נטבע מאוחר יותר על ידי , מנהלה לשעבר של הסוכנות הפדרלית לניהול מצבי חירום (FEMA).
המדד משמש באופן לא רשמי את FEMA לצורך מתן מענה לאסונות.
המדד מבוסס על המוניטין של רשת Waffle House ככזו שמוכנה היטב לאסונות ונשארת פתוחה גם במזג אוויר קיצוני, או לכל הפחות נפתחת מחדש במהירות לאחר מכן.
הציטוט המפורסם של פוגייט קובע כי "אם תגיע לשם והוופל האוס סגור?
המדד מורכב משלוש רמות, המבוססות על היקף הפעילות והשירות במסעדה של הרשת לאחר סופה:
רמהשירותהשלכהירוקתפריט מלאלמסעדה יש חשמל והנזק מינימלי או לא קיים.צהובתפריט מוגבלחסר חשמל או שהוא מסופק באמצעות גנרטור, או שמלאי המזון אוזל.אדוםהמסעדה סגורהמציין נזק חמור, הצפה חמורה, הרס חמור למסעדה.
התופעה נצפתה ודווחה לראשונה על ידי העיתונאי מאט דלינג'ר במאמר משנת 2006 ב-The Oxford American, בו הוא ציין כי "מצא דרך למפות את ההרס מהוריקן קתרינה: חפש וופל האוסים".
המונח עצמו נטבע מאוחר יותר על ידי מנהל FEMA קרייג פוגייט במאי 2011 לאחר , שבו שתי מסעדות וופל האוס בג'ופלין נותרו פתוחות.
המדד מבוסס על המוניטין של וופל האוס בכך שהרשת נשארת פתוחה במזג אוויר קיצוני, ונפתחת מחדש במהירות, אם כי לפעמים בתפריט מוגבל, לאחר אירועי מזג אוויר קשים מאוד כמו טורנדו או הוריקן.
אמצעי ההיערכות לאסונות של הרשת כוללים הרכבה והכשרה של צוותי "Waffle House Jump" כדי לאפשר פתיחה מהירה לאחר אסונות.
Waffle House, יחד עם רשתות נוספות (כמו Home Depot, Walmart ו-Lowe's) שמנהלות חלק משמעותי מהעסקים שלהן בדרום ארצות הברית – שם יש סיכון תכוף לסופות הוריקן, מחזיקות יכולת טובה לניהול סיכונים ומוכנות לאסונות.
בגלל זה, ומשום שתפריט מצומצם מוכן לזמנים שבהם אין חשמל או יש אספקה מוגבלת שלו, מדד וופל האוס כמעט ולא מגיע לרמה האדומה (מצב בו הרשת סגורה).
דן סטונקינג, מנהל ענייני החוץ של FEMA, כתב בפוסט בבלוג של FEMA:כפי שקרייג [פוגייט] אומר לעיתים קרובות, מבחן וופל האוס לא רק מראה לנו כמה מהר עסק עשוי להתאושש – הוא גם מראה לנו איך הקהילה הרחבה מתפקדת.
ככל שהמסעדות המקומיות, הסופרמרקטים והחנויות הפינתיות, או הבנקים, ייפתחו מחדש מוקדם יותר, כך הכלכלות המקומיות יתחילו לייצר הכנסות שוב מהר יותר – מה שמסמן התאוששות חזקה יותר לקהילה הזו.
הצלחת המגזר הפרטי בהכנה והתמודדות עם אסונות היא חיונית ליכולתה של הקהילה להתאושש בטווח הארוך.עם זאת, בקשה על פי חוק חופש המידע ב-2017, נענתה כי מדד בית הוופל הוא פרויקט אישי של קרייג פוגייט, והכחישה כל קשר בין המדד למרכז הלאומי לפעולות חירום של FEMA.
בזמן מגפת הקורונה שימשה סגירתם של מאות מסניפי הרשת כסימן לחומרת המגפה.
בשנת 2022, בשל חומרתו הצפויה של ה, באירוע נדיר במיוחד, נסגרו 35 מסעדות של וופל האוס בפלורידה לפני הגעת הסופה.
הוריקן איאן פגע בסופו של דבר כהוריקן דרגה 4 בסולם ספיר-סימפסון עם רוחות של 240 קמ"ש, והגיע לשיא מעל האוקיינוס האטלנטי כהוריקן בדרגה 5.
לקראת סופת הוריקן הלין בספטמבר 2024, מסעדת וופל האוס בקרופורדוויל נסגרה, מה שהעלה את מדד הוופל האוס לאדום.
כהכנה להוריקן מילטון באוקטובר 2024, הודיעה וופל האוס כי 25 סניפים שלה באזור מפרץ טמפה ושמונה באזור פורט מאיירס ייסגרו ב-8 באוקטובר לפני הגעת הסופה.
מדד המחירים לצרכן הוא מדד, המהווה אחד מסוגי מדדי המחירים, המחושב בטכניקות סטטיסטיות ומשתנה מזמן לזמן, אשר מיועד למדוד את השתנות המחירים של סל מוצרים ושירותים הנצרכים על ידי קבוצת צרכנים.
מאחר שמטרת המדד היא למדוד את השינוי ברמת המחירים, אין חשיבות לערכו המוחלט אלא לשינוי היחסי בערך זה.
לעליית המדד מרמה של 100 נקודות לרמה של 110 נקודות משמעות זהה לעלייה מ-200 ל-220. לפיכך, קובעים את ערך המדד בנקודת זמן אחת (הקרויה "תקופת הבסיס") באופן שרירותי.
בדרך כלל, נהוג לקבוע את ערך המדד בתקופת הבסיס בגובה של 100 (או 100 נקודות).
קביעה כזו תגרום לכך שערך המדד בכל נקודת זמן יהיה שווה ל"רמת המחירים הכללית" באותו זמן, כשהיא מבוטאת באחוזים מרמת המחירים בתקופת הבסיס.
השינוי בערכו של המדד מייצג את השינוי שחל במחירי המוצרים הנכללים בסל ספציפי, שנקבע אחת לתקופה.
מאחר שמדובר במדד מחירים לצרכן, יהיה הסל מורכב ממוצרים ושירותים הנצרכים על ידי הצרכנים, אליהם מתייחס החישוב.
מדד המחירים בנקודת זמן לאחר תקופת הבסיס יהיה שווה למדד בתקופת הבסיס כשהוא מוגדל (או מוקטן) על פי שיעור השינוי של עלות הסל (כלומר, מוכפל בעלות הסל בנקודת הזמן עבורה מחושב המדד ומחולק בעלות אותו סל בתקופת הבסיס).
בעיות בחישוב המדד ופתרונות להן
קיימות מספר בעיות בחישוב מדד המחירים לצרכן:
קביעת הסל: סל המוצרים והשירותים אמור לשקף את דפוסי הצריכה של קבוצת צרכנים מסוימת.
לפיכך בודקים את הרגלי הצריכה של אותה קבוצה בתקופה מסוימת.
קיימת השאלה – באיזו תקופה יש למדוד?
האם יש לשמור על סל קבוע לאורך שנים רבות?
מוצרים חדשים: כיצד מטפלים בכניסת מוצרים חדשים לסל התצרוכת.
שינויים באיכות המוצרים: ניתן להתייחס לזאת כאל העלמות מוצר וכניסת מוצר אחר במקומו.
בעיות מדידה אחרות, כבכל מדד סטטיסטי.
קיימות צורות שונות לפתרון בעיות אלה:
בדרך כלל, נוהגים לקבוע סל התחלתי על פי סקר שנערך סמוך לתקופת הבסיס.
בסל זה משתמשים מספר שנים.
לאחר מכן, קובעים תקופת בסיס חדשה וממנה ואילך משתמשים בסל חדש.
באופן זה, ניתן לקבל סדרות של מדדים לתקופות שונות (עוקבות) שלכל אחת מהן תקופת בסיס שונה בה נקבע מדד 100. כדי לקבל סדרת מדדים לתקופה ארוכה – משרשרים את המדדים.
כלומר, קובעים את המדד הבסיסי של כל מדד (שהוא כאמור גודל שרירותי) להיות שווה לערך המדד האחרון שבסדרה הקודמת.
שיטה זו מאפשרת השוואת רמות מחירים בתקופות ארוכות ושימוש במדד לצרכים מעשיים, אם כי קיימות בעיות מושגיות קשות בהשוואות כאלה.
לגבי מוצרים חדשים, נוהגים שלא להכלילם בסל אלא לאחר שמשקלם מגיע לרמה מינימלית מסוימת.
כמו כן, עדכון הסל תוך מספר שנים קטן מצמצם את הבעייתיות של שינויי איכות (אם כי יוצר בעיות אחרות הקשורות בשירשור).
בישראל, בכל חודש מפרסם הלמ"ס את המדד מחדש (כלומר בכמה עלו או ירדו המחירים בחודש מסוים).
המדד מתפרסם ב-15 לחודש וכולל את הנתונים של החודש הקודם.
ההודעות של מדדי המחירים מתפרסמות ב-15 בחודש בשעה 18:30. אם ה-15 בחודש חל ביום שישי/ערב חג או שבת/חג, ההודעות מתפרסמות ביום שישי/ערב חג בשעה 14:00.
הצמדה למדד של תשלומים (שעליהם נקבע מראש כי יוצמדו למדד), הלוואות, משכנתאות, אגרות-חוב ודמי מזונות.
בסיס לחישובים של תוספת יוקר: תשלום שמקבלים שכירים כפיצוי לעלייה ביוקר המחיה, אם הושג הסכם בין המעסיק למועסק בנוגע לתשלום שכזה.
בדרך כלל התוספת מחושבת לפי מדד המחירים לצרכן.
אמצעי למעקב אחר ההתפתחויות במשק.
מקובל לומר כי עלייה במדד המחירים לצרכן פירושה אינפלציה, וכי ירידה במדד משמעה דפלציה.
מדד הפיתוח האנושי הוא מדד המשמש כלי השוואה בין רמת התפתחותן של מדינות שונות.
לכל מדינה ניתן ציון, המהווה שקלול של תוחלת החיים, ההשכלה ורמת ההכנסה לנפש באותה המדינה.
כמו כן, מהווה המדד אמצעי תקני למדידת רמת הרווחה במדינות השונות.
המדד פותח ב-1990 על ידי הכלכלן הפקיסטני מחבוב אל-חאק , במשותף עם כלכלנים נוספים, בהשראת רעיונותיו של אמרטיה סן.
המדד נמצא בשימוש על ידי מנהל הפיתוח של האומות המאוחדות, במסגרת הדו"ח השנתי שהוא מפרסם, ומהווה אמצעי לחלוקת מדינות העולם למדינות מפותחות ומדינות מתפתחות.
מדד הפיתוח האנושי מודד את הישגי מדינה מסוימת בשלושה פרמטרים יסודיים של התפתחות אנושית:
תוחלת החיים - כפי שנמדד בתוחלת החיים בלידה.
רמת ההשכלה - כפי שנמדד על פי שיעור האוריינות וההרשמה המשולבת למוסדות חינוך יסודיים (ראשוניים), על-יסודיים (משניים), וגבוהים (שלישיים).
רמת ההכנסה לנפש - כפי שהיא נמדדת בהכנסה לאומית גולמית לנפש , מדד המבוסס על התוצר המקומי הגולמי (תמ"ג) .
עד שנת 2009, נקבע המדד באמצעות חישוב הממוצע של שלושת הפרמטרים הבאים:
מדד ההשכלה, המורכב ממדד רמת האוריינות למבוגר ומהמדד הגולמי של ההרשמה ללימודים.
מדד רמת החיים, הנמדד על פי רמת התמ"ג.
החל משנת 2010, סוכנות הפיתוח של האו"ם החלה להשתמש בנוסחה חדשה, לשם חישוב מדד הפיתוח האנושי, כמפורט להלן: