tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עם זאת, כמו במקרה של ליגת העל הספרדית, העונה עשויה להתארך אף לתוך חודש יוני.
תחילתה או סופה של עונת הכדורגל ברוב הליגות האירופיות הבכירות מושפעת מקיומו של טורניר בין-לאומי (יורו או מונדיאל) בקיץ שלפני או אחרי תום העונה, על מנת לאפשר לשחקנים מנוחה מספקת בתום עונה מתישה.
לרוב, בתקופת חג המולד ישנה "פגרת חורף" הנמשכת בין שבועיים (ליגת העל) ועד חודש וחצי (הבונדסליגה).
במדינות הקרות של אירופה, דוגמת נורווגיה, שוודיה, דנמרק או רוסיה, העונה מתחילה במרץ או אפריל ומסתיימת בסביבות נובמבר או דצמבר, עקב החורף הקשה במדינות אלה שלא מאפשר משחקים לאורך תקופה ארוכה (מה שלא נכון לגבי רוב הליגות האירופיות, בהן האקלים הוא ממוזג).
במפעלים אירופיים בין-לאומיים (ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג), בהם יש טורניר מוקדמות, מתחיל שלב המוקדמות בראשית חודש יולי ולעיתים אף בסוף יוני, גם אם מתקיים טורניר בין-לאומי במהלך הקיץ.
הסיבה לכך היא שקבוצות רבות שצריכות לעבור את טורניר המוקדמות בשלביו הראשונים לא שולחות לרוב נציגים לנבחרות המשתתפות בטורנירי הגמר השונים ולכן אינן מושפעות עקב ריבוי פציעות או בשל מחסור בשחקני הרכב חשובים.
במדינות אמריקה הלטינית (למשל במקסיקו) ישנם שני חלקים לעונה, אשר בסיומם מתקיים טורניר פלייאוף או משחק גמר בודד, בין אלופות שני חלקי העונה.
בארגנטינה הופעלה שיטת משחקים דומה עד אשר הוחלט להפסיקה בשנת 2015.
בארצות הברית, עקב מזג האוויר הקר המשפיע על כמחצית מקבוצות הליגה, העונה הסדירה מתקיימת מסוף חודש פברואר או תחילת חודש מרץ ומסתיימת בסוף אוקטובר או תחילת נובמבר.
לאחר תום העונה הסדירה, מתקיים פלייאוף המסתיים בתחילת דצמבר לכל המאוחר, בו נקבעת אלופת ארצות הברית לאותה עונה.
סיבה נוספת לסטייה של הליגה האמריקנית בכדורגל מהמקובל באירופה, היא התחרות על תשומת הלב של חובבי הספורט מול ליגות בענפים אחרים כמו הפוטבול או הכדורסל.
כמו כן, עקב לוח זמנים צפוף, הליגה האמריקנית לא מאפשרת פגרת נבחרות גם אם הקבוצות הבכירות שלה מאבדות שחקנים לתקופה של עד חודש, במהלכו הן צריכות למצוא להם מחליפים באותה הרמה.
ליגת הפוטבול האמריקנית, על אף היותה פופולרית ביותר בארצות הברית, מתקיימת לאורך כ-18 שבועות, מתחילת ספטמבר ועד השבוע הראשון או השני של פברואר (אז מתקיים משחק הסופרבול).
הסיבה לעונה הכה קצרה של הפוטבול המקצועני, היא ריבוי פגיעות הראש במהלך המשחק והניסיון לשמור על בריאות השחקנים לאורך זמן.
ליגת הכדורסל האמריקנית מתקיימת בתקופה מקבילה (ברובה) לליגות הכדורגל האירופיות.
הליגה נפתחת בסוף ספטמבר או תחילת אוקטובר ומסתיימת לאחר שמושגת הכרעה בסדרת הגמר שלה.
לאור העובדה שלא ניתן לדעת מראש כמה זמן ייקח להשיג הכרעה זו, העונה יכולה להסתיים במהלך חודש מאי או אף להיגרר לתוך חודש יולי (כפי שקרה במהלך עונת 2020/2021).
להלן רשימת זמני העונות המקובלים במדינות שונות, לפי ענף.
למען הנוחות, הסידור הוא אלפביתי.
הסרייה A: מסוף אוגוסט עד סוף מאי.
הפרמייר ליג: מאמצע אוגוסט עד אמצע מאי.
החל מעונת 2019/2020 ישנה פגרת חורף במהלך חודש פברואר.
MLS: מאמצע מרץ עד תחילת נובמבר.
ליגת העל הבלגית: מאמצע יולי עד אמצע מרץ, כאשר הפלייאוף מקיים בחודשים אפריל–מאי.
לליגה פגרת חורף בת חודש.
הבונדסליגה: מאמצע אוגוסט עד אמצע מאי.
ליגת העל ההולנדית: מתחילת אוגוסט עד סוף אפריל או תחילת מאי.
ליגת העל בכדורגל: מאמצע אוגוסט עד אמצע מאי.
פגרת חגים במהלך חג המולד וראש השנה האזרחית.
לה ליגה: מסוף אוגוסט עד סוף מאי.
ליגת העל הפורטוגלית: מסוף אוגוסט עד אמצע מאי.
ליג 1: מאמצע אוגוסט עד סוף מאי.
ליגת העל הרוסית: מאמצע יולי עד אמצע מאי.
לליגה פגרת חורף ארוכה, מתחילת דצמבר ועד תחילת מרץ.
ליגת האלופות, הליגה האירופית והקונפרנס ליג: מוקדמות: מתחילת יולי עד סוף אוגוסט.
שלב בתים: מתחילת ספטמבר עד אמצע דצמבר.
פלייאוף: מאמצע פברואר עד סוף מאי או תחילת יוני (אז מתקיים משחק הגמר).
גביע העולם למועדונים: במהלך חודש דצמבר.
NBA: מאמצע אוקטובר עד אמצע אפריל.
לאחר מכן מתחיל הפלייאוף (סדרת הטוב מ-7), שמסתיים עם השגת הכרעה בסדרת הגמר.
ליגת העל בכדורסל: מתחילת אוקטובר עד סוף אפריל.
NFL: מתחילת ספטמבר עד תחילת ינואר.
משחק הסופרבול מתקיים בשבוע הראשון או השני של פברואר.
עומרי משה כספי (נולד ב-22 ביוני 1988, ז' בתמוז ה'תשמ"ח) הוא משקיע הון סיכון ישראלי, ובעבר כדורסלן וקפטן נבחרת ישראל בכדורסל, ששיחק בעמדות הסמול פורוורד והפאוור פורוורד.
כספי הוא הכדורסלן הישראלי הראשון ששיחק בליגת ה-NBA, וכן הישראלי הראשון שנבחר בסיבוב הראשון של דראפט ה-NBA.
כספי נולד בחולון וגדל והתחנך ביבנה.
יש לו אח גדול ואחות קטנה, אביו היה לוחם בימ"מ.
בילדותו שיחק בקבוצות אליצור יבנה ובמכבי ראשון לציון.
בגיל 13 עבר לקבוצת הנערים של מכבי תל אביב, עימה זכה בשנת 2004, באליפות המדינה לנערים, והיה בחמישיית העונה יחד עם גל מקל וגלעד שיקלר.
במקביל, שיחק בתיכון בקבוצת הכדורסל של הגימנסיה הריאלית ראשון לציון.
במסגרת ליגת הנוער שיחק במדי מכבי תל אביב, עימה העפיל לגמר גביע המדינה נגד הפועל תל אביב.
בעונת הצטרף לקבוצת הבוגרים של מכבי תל אביב.
בעונת הושאל כספי לקבוצת הפועל גליל עליון, בה היה לאחד השחקנים הבולטים ואף דורג רביעי מבין השחקנים הישראליים בליגה כולה, עם 11.2 נקודות בממוצע למשחק.
בנוסף, זכה בתואר "תגלית העונה".
באותה שנה השתתף במחנה נייקי בארצות הברית והצטיין במשחק נגד נבחרת ארצות הברית, כשקלע 14 נקודות.
בעונת , שב כספי לשחק במכבי תל אביב.
תחת עודד קטש וצביקה שרף, רשם כספי ממוצעים של 11.2 נקודות ו-4 כדורים חוזרים למשחק בליגת העל, ו-4.5 נקודות ו-2.1 כדורים חוזרים למשחק ביורוליג.
הוא העפיל עם מכבי תל אביב למשחקי הגמר של היורוליג, ליגת העל, גביע המדינה וגביע הליגה, אך הצליח לזכות איתה רק באחרון.
בנוסף, הפסידה מכבי את האליפות להפועל חולון אחרי 14 שנות זכייה רצופות.
בסוף העונה, הוענק לכספי תואר השחקן השישי בליגת העל.
במהלך עונה זו שיפר כספי את יכולותיו, ומספר סקאוטים מה-NBA באו לצפות בו.
הוא נרשם לדראפט 2008, ועם תום העונה נסע לארצות הברית על מנת להיבחן במספר קבוצות.
כספי הרשים בכל הקבוצות בהן נבחן ובעיקר בדטרויט פיסטונס ובקליבלנד קאבלירס, אך משאף קבוצה לא התחייבה שתבחר בו, החליט לוותר על ההשתתפות בדראפט בעונה זו.
בעונת , הפך כספי לאחד השחקנים המובילים במכבי תל אביב, ואף פתח בחמישייה, 14 פעמים מתוך 21 המשחקים, בהם שיחק בליגה.
הוא סיים את העונה הסדירה עם ממוצע של 12.6 נקודות למשחק, כשהוא קולע באחוזים מצוינים של 71.9% מטווח שתי הנקודות, 42.6% מטווח שלוש הנקודות ו-75% מקו העונשין.
כספי הצליח בעונה זו גם במסגרת היורוליג, ונבחר במקום הרביעי ברשימת השחקנים הצעירים המצטיינים של השנה באירופה.
בדראפט ה-NBA 2009 נבחר כספי בסיבוב הראשון, במקום ה-23, על ידי קבוצת סקרמנטו קינגס והיה לישראלי הראשון שנבחר בסיבוב הראשון בדראפט.
ב-28 באוקטובר 2009 ערך כספי את הופעת הבכורה שלו בליגה, כאשר עלה כמחליף במשחק נגד אוקלהומה סיטי ת'אנדר.
הוא סיים את המשחק עם 15 נקודות ב-19 דקות משחק בלבד.
גם בהמשך הדרך הצטיין כספי והפך לאחד משני ה"רוקיז" המובילים בסקרמנטו, לצד טייריק אוונס.
תחילת העונה שלו ב-NBA נחשבה להצלחה; ב-6 בינואר 2010 דורג כספי במקום הראשון בדירוג הרוקיז של ESPN.
במהלך החלק הראשון של העונה היו לכספי מספר הופעות מרשימות, בין היתר נגד הלוס אנג'לס לייקרס אשר זכו בהמשך העונה באליפות, ובמהלך תקופה זו הוא אף קלע שיא אישי של 24 נקודות.
בהמשך, נבחר כספי לשחק בנבחרת הרוקיז, במשחק נגד נבחרת כחלק מסוף שבוע האולסטאר.
במשחק זה קלע כספי 13 נקודות, להן הוסיף 5 כדורים חוזרים, 3 אסיסטים וחטיפה אחת ב-24 דקות, ונבחרתו ניצחה בתוצאה 128:140. לאחר פגרת האולסטאר, ירדו ממוצעיו של כספי, ובתום העונה הוא נכלל בסגל הסקרמנטו קינגס לליגת הקיץ.
באוקטובר 2010 מימשה סקרמנטו קינגס את האופציה על כספי, על מנת שימשיך לשחק בקבוצה עד לסוף עונת 2012.
ב-30 ביוני 2011 נשלח כספי לקליבלנד קאבלירס בתמורה לפאוור פורוורד ג'יי.
ב-22 בספטמבר 2011 דורג כספי על ידי ESPN במקום ה-158 בדירוג שחקני ה-NBA מתוך 500 שחקנים.
בתחילת עונת קיבל כספי קרדיט רב ממאמנו ביירון סקוט, אולם לאחר שעלה בחמישייה הפותחת ב-35 משחקים, איבד את מקומו באמצע העונה לאלונזו ג'י.
גם בעונה העוקבת, עונת , לא הצליח כספי לזכות בחזרה באמונו של סקוט.
הוא עבר במהלך העונה ניתוח בתוספתן ולקח חלק לאורך העונה ב-43 משחקים בהם שותף ב-11.7 דקות למשחק בלבד.
לקראת עונת חתם כספי ביוסטון רוקטס לשתי עונות עם אופציה לעונה נוספת.
ביוסטון, הסיט אותו מאמנו קווין מקהייל לשחק הן בעמדת הסמול פורוורד והן בעמדת הפאוור פורוורד.
הוא קיבל במהלך העונה 18.1 דקות, בהן רשם 6.9 נקודות בממוצע, ויוסטון סיימה את העונה עם מאזן של 54 ניצחונות מול 28 הפסדים בלבד, ובמקום הרביעי במערב.
במשחקי הפלייאוף פגשה יוסטון את פורטלנד טרייל בלייזרס.
כספי לא שותף בסדרה כלל, ויוסטון הפסידה בשישה משחקים בתוצאה 2–4.
בסיום העונה, הועבר כספי מיוסטון לניו אורלינס פליקנס כחלק מטרייד שכלל 3 שחקנים, אך נופה מסגל הקבוצה לאחר מספר ימים, ולקראת העונה הבאה שב וחתם בסקרמנטו קינגס.
במהלך עונת , מונה ג'ורג' קארל, שדוגל במשחק מהיר, למאמנה של הקבוצה.
כספי השתלב היטב בסגנון משחקו המהיר של קארל, רשם שיא קריירה כשקלע 31 נקודות מול מינסוטה טימברוולבס, ובסיום העונה חתם לשנתיים נוספות בקבוצה.
בעונה הבאה , המשיך כספי להציג יכולת גבוהה תחת קארל, ובדצמבר קלע שיא קריירה חדש של 36 נקודות בהפסד קבוצתו לגולדן סטייט ווריורס, בהם שיא מועדון של תשע שלשות.
הוא סיים את העונה עם שיא קריירה של 11.8 נקודות ו-5.9 ריבאונדים למשחק.
במחצית הראשונה של עונת , זכה כספי לדקות מועטות תחת מאמנו דייוויד ייגר.
במהלך חודש ינואר נפצע ברגלו במהלך אימון, פציעה שהשביתה אותו עד לפגרת האולסטאר.
ב-20 בפברואר 2017 הועבר בטרייד לניו אורלינס פליקנס, יחד עם דמרקוס קאזינס, בתמורה לבאדי הילד, טייריק אוונס, לנגסטון גאלוויי ושתי בחירות דראפט עתידיות.
ארבעה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במהלכה קלע 12 נקודות, אך גם שבר את בוהן רגלו הימנית.
בעקבות הפציעה שוחרר מהקבוצה באופן מיידי.
ב-20 במרץ 2017, חתם כספי במינסוטה טימברוולבס.
הוא השתתף ב-13 משחקים ולא בלט.
ב-12 ביולי 2017, חתם כספי בגולדן סטייט ווריורס, אלופת ה-NBA.
במהלך העונה העמיד ממוצעים של 5.7 נקודות, 1.0 אסיסטים ו-3.8 כדורים חוזרים למשחק.
כספי נפצע כשלוש פעמים במהלך העונה, והפציעה המשמעותית הייתה חודש לפני הפלייאוף.
ב-7 באפריל 2018, שוחרר כספי מהקבוצה עקב פציעותיו הרבות, שבעה ימים לפני פתיחת הפלייאוף.
אף על פי שעזב את הקבוצה, הוענקה לו טבעת אליפות על חלקו בזכייתה באליפות ה-NBA.
ב-12 ביולי 2018, חתם כספי בממפיס גריזליס לעונה.
ב-6 בנובמבר 2018, קיבל כספי בטקס שנערך לכבודו לפני המשחק בין הממפיס גריזליס לגולדן סטייט ווריורס, את טבעת אליפות ה-NBA, זאת כהוקרה על תרומתו לקבוצה במהלך העונה הסדירה.
ב-7 בפברואר 2019, שוחרר מהגריזליס בעקבות השבתה שנגרמה לו בשל פציעות שספג במשך העונה.
באוגוסט 2019, חזר למועדון נעוריו, מכבי תל אביב.
במהלך אחד המשחקים נפצע כספי, והתגלתה אצלו שחיקת סחוס חמורה בברכו.
כספי עבר ניתוח ב-1 בפברואר, ובכך הקטין את סיכוייו לחזור לעונת המשחקים 2019/2020. ב-23 בנובמבר 2020, חזר לשחק במדי מכבי בליגה במסגרת עונת 2020/2021, וביולי 2021 זכה עם הקבוצה באליפות הליגה.
באותה עונה זכה עם הקבוצה גם בגביע המדינה וגביע ווינר סל.
בעקבות פציעה במשחק בספטמבר 2019 נקבעה לו נכות זמנית של 10%, בגינה קיבל מהמוסד לביטוח לאומי מענק של 173,720 ש"ח.
ב-18 ביולי 2021, הודיע כספי על פרישה ממשחק פעיל.
כספי שיחק בנבחרת הנוער של ישראל, שזכתה במקום השביעי באליפות אירופה בשנת 2005. באליפות שנערכה בשנת 2006, בה זכתה ישראל במקום ה-11, היה כספי השלישי בטבלת הקלעים של הטורניר, עם 21.4 נקודות למשחק, והיה למוסר האסיסטים המצטיין של הנבחרת, עם 7.1 אסיסטים למשחק.
בשנת 2007, שיחק בשורות נבחרת העתודה, שזכתה במקום השישי באליפות אירופה.
גם בטורניר זה היה השלישי בטבלת הקלעים, עם 17.9 נקודות למשחק.
באותה שנה זומן לראשונה גם לסגל הנבחרת הבוגרת לקראת טורניר "ההזדמנות האחרונה", אך בסופו של דבר לא נטל חלק באליפות אירופה עצמה.
בשנת 2009, נעדר ממשחקי הנבחרת באליפות אירופה, מאחר שהתמקד בהכנה לעונת ה-NBA.
בשנת 2010, שב לשחק במדיה במסגרת מוקדמות אליפות אירופה.
כספי סיים את טורניר המוקדמות כקלע המוביל של הנבחרת (16.9 נקודות בממוצע למשחק).
משחק השיא שלו היה בניצחון הנבחרת על נבחרת מונטנגרו, בו קלע 30 נקודות.
בשנת 2011, נעדר שוב ממשחקי הנבחרת באליפות אירופה בגלל פציעה.
באוגוסט 2015 מונה כספי לקפטן הנבחרת, בעקבות פציעתו של יותם הלפרין
ב-2008–2009, נבחר במקום הרביעי ברשימת השחקנים הצעירים המצטיינים של השנה באירופה
בדצמבר 2010 נבחר כספי לרשימת 15 השחקנים שמועמדים לתואר שחקן השנה מטעם פיב"א.
בשנים 2013, 2014 ו-2015 זכה בתואר כדורסלן השנה בתחרות ספורטאי השנה בישראל.
בשנת 2016 נבחר לרשימת הצעירים המבטיחים, Forbes Under 30, של פורבס ישראל
כספי היה אחד המועמדים הסופיים להדלקת משואה בטקס המרכזי של יום העצמאות ה-70 למדינת ישראל, אולם גולדן סטייט ווריירס סירבה לשחרר אותו לטקס.
בשנת 2018, קיבל את תואר "ספורטאי ה-70" מטעם משרד התרבות והספורט.
ב-18 ביולי 2021, נפרד כספי מהכדורסל, באירוע רב משתתפים מעולם הכדורסל ועיתונאים, שנערך לכבודו בהיכל מנורה תל אביב.
נכון ל-2023 כספי הוא שחקן האן.בי.איי בעל מספר המשחקים הרב ביותר, שלא השתתף במשחק פלייאוף, מאז המצאת קשת השלוש.
כספי שיחק 588 משחקים באן.בי.איי ב-7 קבוצות שונות ולאורך 10 עונות, כשאף אחד מהם איננו משחק פלייאוף.
הישראלי הראשון שנבחר בסיבוב הראשון ב-דראפט ה-NBA (2009)
השחקן השישי בליגת העל (2008)
חמישיית העונה בליגת העל (2009)
בליגת העל הישראלית (כולל פלייאוף)
כספי שימש כפרזנטור הראשי של חברת תלמה בין השנים 2011–2021, והוחלף על ידי האלופה האולימפית לינוי אשרם ושחקן ה-NBA דני אבדיה.
במהלך הסגר הראשון בתקופת מגפת הקורונה תוך כדי תהליך שיקום מניתוח בברך שעבר, החל כספי להקליט פודקאסט עצמאי בשם "הפודקאסט של עומרי כספי".
הפודקאסט מתנהל בעברית ואנגלית לסירוגין, כתלות באורח.
הפרק הראשון, בו מתארח הכדורסלן הישראלי דני אבדיה לקראת דראפט ה-NBA 2020, עלה לערוץ היוטיוב הרשמי ב־27 במאי 2020.
ב-3 בספטמבר 2021 זכה הפודקאסט בתואר "פודקאסט השנה לשנת תשפ"א" מטעם ערוץ ישראל בידור.
ב-12 בינואר 2022 זכה הפודקאסט במקום השני בתחרות "פודקאסט הראיונות של השנה לשנת 2021" באתר Geektime לאחר תחרות צמודה עם "גיקונומי" שזכה במקום הראשון.
בשנת 2022 הקים כספי ביחד עם דייוויד ציטרון, קרן הון סיכון בשם Sheva (שבע) והשקיע בקרן של גילי רענן המושקעת בחברת Wiz.
בדצמבר 2024 הקים קרן הון סיכון בשם סוויש (Swish Ventures), שגייסה 60 מיליון דולר.
בשנת 2025 גייס כספי עוד 100 מיליון דולר לקרן המשך (Opportunity Fund) של סוויש.
כספי מזוהה עם הציבור הימני בישראל, ובראיון בשנת 2022 אמר כספי כי הוא תומך בענישה קשה למחבלים ותומך בגירוש משפחותיהם מישראל, עוד אמר כספי בראיון כי לפעמים מגדיר את עצמו כ"ימני יותר מבן גביר".
עוד אמר כספי כי הוא מעריך מאוד את פעילות חב"ד.
במהלך מלחמת חרבות ברזל יזם וארגן כספי סיור של אילון מאסק בעוטף עזה, יחד עם ראש הממשלה בנימין נתניהו.
הוא התארח בפרקים של התוכנית ארץ נהדרת וגב האומה, הוא גם שיחק בתפקיד עצמו בסדרה הקומית עממיות.
בשנת 2012 הוסיף כספי את השם של סבו, משה, בתעודת הזהות בתור שמו האמצעי.
ביוני 2016 הוא נישא לשני רודרמן.
ביולי 2017 נולדה בתם הבכורה, שנתיים לאחר מכן נולדה בתם השנייה, ובינואר 2022 נולד להם בן ראשון.
עומרי קֶנְדֶה (נולד ב-6 ביולי 1986) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני.
הוא החל את הקריירה המקצועית במחלקת הנוער של הפועל פתח תקווה.
בתחילת בעונת 2005/2006 עלה לקבוצה הבוגרת של המועדון, ובהמשך העונה הושאל להפועל רעננה לחצי עונה.
בעונה שלאחר מכן שיחק 31 משחקים מתוך 33 והפך לבורג מרכזי של הקבוצה.
בסוף העונה ירד עם הקבוצה ליגה.
בעונה שלאחר מכן קיבל דקות מועטות במשחקים והחליט לעזוב את הקבוצה.
בינואר 2008 קיבל הצעה מהפועל תל אביב ועבר אליה בחלון ההעברות, כשהקבוצה בתחתית הטבלה.
קנדה תרם רבות להישארותה של הקבוצה בליגה בתום העונה, והעפיל עמה לגמר גביע המדינה אך לא הצליח להשלים תואר ראשון בקריירה לאחר הפסד בבעיטות הכרעה לבית"ר ירושלים במשחק הגמר.
יכולתו בקבוצתו החדשה הובילה גם לזימונו לסגל הנבחרת הצעירה לקראת משחק הידידות מול נבחרת צ'ילה במרץ 2008.
בעונת 2008/2009 הציג קנדה יכולת טובה והגיע עם הפועל תל אביב למקום השני בטבלה.
בעונת 2009/2010 התמודד על עמדת המגן הימני עם דני בונדר, ושיחק בהרכב לסירוגין.
קנדה העפיל עם הקבוצה לשלב הבתים של הליגה האירופית, כשהקבוצה מסיימת במקום הראשון בבית ומגיעה לשלב 32 האחרונות.
בתום העונה זכה עם הקבוצה בדאבל.
בשבוע האחרון והגורלי של העונה, קנדה הצטיין בגמר הגביע מול בני יהודה, וארבעה ימים מאוחר יותר הורחק במשחק האליפות של הקבוצה באצטדיון טדי.
עונה לאחר מכן קנדה העפיל עם הקבוצה לשלב הבתים של ליגת האלופות וזכה עמה בגביע המדינה בפעם השנייה ברציפות.
בעונת 2011/2012 נותר קנדה אחד השרידים הבודדים מעונת הדאבל, לאחר שכל השחקנים המובילים נמכרו לקבוצות באירופה.
במהלך העונה התחרה על מקומו בהרכב עם איאד ח'וטבא ושוב העפיל עם הקבוצה לשלב הבתים של הליגה האירופית.
בתום העונה זכה עמה בגביע שלישי ברציפות ולאחר עונה זו הסתיים חוזהו והוא שוחרר מהמועדון.
בסך הכל שיחק בהפועל תל אביב ארבע וחצי שנים והבקיע במדיה שער אחד, מול מכבי עירוני קריית אתא במסגרת גביע המדינה.
באוקטובר 2012 חתם קנדה בקבוצה הרומנית אסטרה ג'יורג'יו.
קנדה פתח בהרכב הקבוצה במשחק אחד בליגת העל הרומנית, וכן במשחק אחד במסגרת הגביע, ובינואר 2013 שוחרר מהקבוצה.
ביוני 2013 חתם קנדה בהפועל חיפה לשנתיים, אך שוחרר מהמועדון לאחר עונה אחת.
הוא חתם לעונה אחת במכבי נתניה, העולה החדשה לליגת העל, אך לאחר חצי עונה, בה הופיע שלוש פעמים בליגה ושלוש פעמים בגביע הטוטו – שוחרר מהקבוצה.
ב-27 בינואר 2015 חתם בהפועל ירושלים מהליגה הלאומית, במדיה שיחק עד תום העונה.
ב-11 ביולי 2017 מונה קנדה לעוזר המאמן בהפועל מחנה יהודה.
בראשית 2011 פורסם כי קנדה היה נתון לסחיטה מצד ארגון הפשיעה של עיזאת חאמד, בעקבות חובות כבדים שצבר בהימורים לגורמים בעולם התחתון.
ביוני 2016 עבר התקף לב ואף עבר צנתור במהלך צילומים לתוכנית הטלוויזיה "גולסטאר".
היה נשוי למלי שלו, ובשנת 2016 הם התגרשו.
ב-2024 החל לשדר פודקאסט מבית All•in בשם "קיקטוק" ביחד עם רועי זריהן וגילי ורמוט.
עונג שבת הוא מצווה מדברי נביאים להתענג בשבת.
המצווה כוללת חיוב לאכול ולשתות מאכלים ומשקאות מובחרים בסעודות השבת, וכן להתענג בתענוגי גוף ורוח נוספים.
בנוסף כולל מושג זה איסור על צום בשבת.
כיום משמש השם גם ככינוי למפגש המתקיים בליל שבת ותוכנו העיקרי הוא שירת זמירות שבת ואמירת דבר תורה או שיחה בנושא כלשהו, ומלווה בכיבוד קל.
אצל החסידים מנהג זה קרוי טיש.
על פי רוב הדעות, המקור למצוות עונג שבת הוא בנביאים, שם נאמר: .
פסוקים אלו מתפרשים בתלמוד על חובת האדם לאכול מאכלים מובחרים בשבת:
לפי דעות אחדות בראשונים, מקור מצוות עונג שבת הוא מן התורה: היות שהביטוי "מקרא קודש" נדרש על ידי חז"ל כמרמז לכך שיש לקדש את השבת, לכבדה ולענגה.
לדעת רבי אליעזר ממיץ, תוקפה של מצוות עונג שבת הוא מדאורייתא, אף על פי שאינה נזכרת בתורה בפירוש, והיא בגדר הלכה למשה מסיני עד שנכתבה בפירוש בידי ישעיהו.
החלוקה בין דברים שהם כבוד שבת לבין דברים שהם עונג שבת אינה חדה ומובהקת, אך לפי הגר"א כבוד שבת הם הפעולות הנעשות בערב שבת, ועונג שבת הם פעולות הנעשות בשבת עצמה.
התלמוד מאריך בתיאור שכרו של האדם המתענג בשבת.
אחד הסיפורים הידועים המובאים בעניין זה הוא סיפורו של יוסף מוקיר שבת, שהקדיש ממון ומאמצים רבים להשגת דגים גדולים לסעודות השבת, וזכה במרגלית שמצא בבטנו של הדג שקנה.
חלק נרחב מזמירות השבת עוסקות בנושא זה.
באחת הזמירות המושרות בליל שבת מופיע באחד הפיוטים הפזמון החוזר: (מתוך פיוט "מה ידידות").
משורר אחר מעודד את האדם ללוות כסף לצורכי שבת: (מתוך פיוט שמרו שבתותי).
כן מוזכר עונג שבת בחלק מנוסחי "רצה והחליצנו" הנוספת לברכת המזון, וכן בפסקה "ישמחו במלכותך" מתוך ברכת קדושת היום הנאמרת בחלק מתפילות השבת.
להלכה מוטלת חובה על כל יהודי להתענג בשבת בכמה אופנים.
העיקריים שבהם הם אכילה ושתייה, שינה ואף קיום יחסי אישות.
ישנה מצווה על אכילת שלוש סעודות במהלך השבת, אחת בערב ושתיים ביום, עם בשר ויין (במקום שתיים הרגילות ביום חול).
בבואה לקבוע את חובת האכילה והשתייה בשבת, מבחינה ההלכה בין מצבים כלכליים שונים:
אדם מבוסס מבחינה כלכלית - מחויב לקנות לסעודות השבת את מיטב המאכלים המקובלים בדורו ובמקום מגוריו, לפי יכולתו.
אדם שמצבו הכלכלי אינו שפיר, אך ידוע לו שאם ילווה כסף לצורך השבת יוכל להשיב את ההלוואה בעתיד – עליו ללוות כסף ולקנות לפחות מאכל מכובד אחד לכבוד השבת.
לאדם זה מובטח בהלכה ובאגדה כי האל ישיב לו את ההוצאות שהוציא למען עונג השבת.
אדם עני שאף אם ילווה לא יוכל לפרוע את חובו – אל לו ללוות מאומה לצורך השבת, ועליו נאמר .
היות שחובת האכילה היא משום עונג, אדם חולה או מצטער פטור ממצוה זו.
חובת האכילה והשתייה בשבת מנוגדת לאפשרות לצום בשבת.
יתרה מכך, אפילו צום חלקי נאסר, ולכן יש להקפיד לסעוד את סעודת השבת לפני חצות היום.
כאשר אחת התעניות הקבועות בהלכה חלה בשבת, היא נדחית ליום ראשון שאחריה; זאת למעט תענית אסתר, המוקדמת ליום חמישי שלפני השבת, ויום כיפור הדוחה את השבת, אך תענית חלום מותרת אפילו בשבת.
עונג השבת ביום קודם לעונג השבת בלילה, ועל כן מי שאין לו די מזון על מנת להתענג גם בסעודת היום וגם בלילה, יתענג בסעודת היום.
דין זה מכוון בעיקר למזון הנאכל קר או פושר (לדוגמה יין), בעוד לגבי מזון הנאכל חם ישנה מניעה מעשית לשמור חלק ניכר מסוגי המזון כשהוא חם ליום השבת, היות שהשארתו על גבי מקור חום מכניסת השבת ועד יום השבת עלולה להביא לחריכתו.
יחד עם המצווה על עונג שבת ישנה גם אזהרה שלא לקבוע סעודה ב'זמן בית המדרש', הזמן בו נערכת הדרשה לציבור בבית הכנסת.
שינה בצהריים לאדם הרגיל בכך, הרי היא בכלל מצות עונג שבת על קיום עונג שבת בשינה מצאו הדרשנים רמז: שבת בראשי תיבות – שינה בשבת תענוג.
לכן לגבי קיום מצוות עונה אצל תלמידי חכמים נאמר "מלילי שבת ללילי שבת".
בספרות ההלכתית מתואר שאפשר גם לעסוק בלימוד תורה המביא לעונג.
על האדם לנהוג באיזון כך שריבוי האכילה והשתייה לא יביא אותו למצב של חוסר יכולת להגות בתורה.
עונג שבת כשיקול במלחמה והפלגה
ישנו דין לפיו במידת האפשר אין מתחילים מצור על מקום יישוב אויב פחות משלושה ימים קודם לשבת, על מנת שתתיישב דעתם של אנשי המלחמה ולא יהיו מבוהלים עקב המצור החדש.
דין זה הוא במידת האפשר, ואינו דוחה כמובן שיקולים מלחמתיים של פיקוח נפש.
דין דומה נאמר לגבי הפלגה בספינה, ולפיו אין יוצאים להפלגה ארוכה פחות משלושה ימים קודם לשבת, על מנת שדעתו של האדם תוכל להתיישב עליו עד אז, כנגד טלטול ההפלגה.
דין זה הוא רק בהפלגה לדבר רשות ולא בהפלגה לדבר מצווה.
סעודות שנערכות בליל שבת, לאחר סיומה של הסעודה הראשונה, נקראות בהשאלה "סעודת עונג שבת".
מקובל להגיש בהן עוגות ועוגיות, פיצוחים ושתייה.
סעודות אלו אינן נדרשות על פי ההלכה, מבנה הסעודות הללו הוא פחות פורמלי, ולא מקפידים בהן בהכרח על שירת זמירות שבת ואמירת דברי תורה.
עון שווכת אל־ח'סאונה הוא שופט ירדני, אשר כיהן בעבר כראש ממשלת ירדן ובעבר המשנה לנשיא בית הדין הבינלאומי לצדק.
לאל־ח'סאונה תואר ראשון בהיסטוריה ובמשפטים ותואר שני במשפט בינלאומי מאוניברסיטת קיימברידג'.
בשנים 1980–1990 עבד אל־ח'סאונה במשרד החוץ הירדני, ובשנים 1991–1994 היה היועץ המשפטי של המשלחת הירדנית למשא ומתן להסכם השלום בין ישראל לירדן.
בשנת 1995 נתמנה אל־ח'סאונה ליועץ למלך ירדן וליועץ למשפט בינלאומי בממלכה.
בשנים 1996–1998 עמד בראש בית המשפט המלכותי.
במהלך הקריירה שלו היה אל־ח'סאונה חבר בגופי משפט בינלאומיים.
בשנת 1997 קיבל אל־ח'סאונה את אות לגיון הכבוד הצרפתי.
ב־6 בפברואר 2000 החל אל־ח'סאונה בעבודתו בבית הדין הבינלאומי לצדק.
בשנת 2006 נבחר לתפקיד המשנה לנשיא בית הדין.
ב־6 בנובמבר 2008 נבחר אל־ח'סאונה לכהונה נוספת בת תשע שנים בבית הדין.
ב־17 באוקטובר 2011 הודיע עבדאללה השני, מלך ירדן, על מינויו של אל־ח'סאונה לראש ממשלת ירדן.
זהו המינוי השני של ראש ממשלה בירדן על רקע התמורות בעולם הערבי והמחאה בירדן, לאחר שבחודשים פברואר–אוקטובר 2011 כיהן בתפקיד ראש הממשלה מערוף אל־בח'ית.
ב־24 באוקטובר הושבעה ממשלתו של אל־ח'סאונה והוא החל בתפקידו.
ב־26 באפריל 2012 הודיע אל־ח'סאונה במפתיע על התפטרותו מהתפקיד.
אל־ח'סאונה הוסיף לכהן כראש ממשלה עד 2 במאי 2012, אז החליפו בתפקיד ראש הממשלה לשעבר פאיז א־טראונה.
לאל־ח'סאונה מוניטין כפוליטיקאי נקי כפיים וכמומחה משפטי.
עומרי חיון (נולד ב-23 באוגוסט 1991) הוא כותב ועורך אתר חדשות, רכילות ובידור ישראלי הנושא את שמו.
חיון נולד בראשון לציון, למירי שמש ומוטי חיון.
לאחר גירושי הוריו, עבר עם אמו ואחיו לרחובות.
בנעוריו למד בתנאי פנימייה בבית ספר מרכז הנוער בנתניה.
ב-2009 התגייס לצה"ל והתקשה להשתלב בבסיסים שונים.
בראיון לעיתון "הארץ", אמר חיון כי הוצע לו תפקיד בגלי צה"ל, אך התנו עמו כי יהיה עליו לוותר על הבלוג שלו, והוא סירב.
חיון ערק לתקופה בת שמונה חודשים ובהמשך נשפט בבית דין צבאי ל-10 ימים, עד שלבסוף שוחרר מצה"ל עקב חוסר התאמה.
ביולי 2009 פתח בלוג רכילות באתר "תפוז אנשים".
באפריל 2009 כתב חיון פוסט, כבלוגר אנונימי, ובו טען כי עומר אדם, מתמודד בתוכנית כוכב נולד, הוא מתחת לגיל המותר בתחרות.
לטענתו, את המידע קיבל במייל מאדם שהשתמש בתוכנת "אגרון" של משרד הפנים שדלפה לרשת בניגוד לחוק.
חברת "שידורי קשת" בדקה את הטענה ומצאה אותה נכונה, ואדם עזב את התוכנית.
בספטמבר 2009 הצטרף חיון לזמן קצר ל"מעריב לנוער" ככתב נוער, לכתיבת מדור הרכילות.
בנובמבר 2010 שודר סרט טלוויזיה של דני ענבר בהשתתפותו של חיון בשם "שיגעון הפייסבוק".
במאי 2011 העביר חיון את הבלוג שלו לאתר נענע10, לאחר כחצי שנה הופסק שיתוף הפעולה בין חיון ל"נענע10", לטענת חיון עקב סכסוך בנושא שכרו.
בינואר 2012 פתח אתר אינטרנט עצמאי שבו מתפרסם הבלוג שלו.
ב-2011 שידר חיון פינה בחדשות הבידור ב"הוט בידור ישראלי" ובתחנת הרדיו האזורית "רדיו ללא הפסקה", ביוני 2011 השתתף בפרויקט "אהבה ראשונה 2" מבית סלקום, שם יצא מהארון וסיפר על מערכת היחסים עם בן זוגו.
בנובמבר 2011 לקח חלק בקמפיין "אחרי כל לילה מגיע יום", שנולד בעקבות ארבעה מקרי התאבדות בקהילה הגאה.
בפברואר 2012 פרסם באתר שלו וידאו שבו נראות דיירות "האח הגדול", יעל ברון ויאנה יוסף, מדברות (בשימוש מילות קוד) על שימוש בסמים קלים.
בעקבות הפרסום פנתה הרשות למאבק באלימות, בסמים ובאלכוהול למנכ"ל "קשת", אבי ניר, בדרישה להדחת מספר מתמודדים.
הידיעה של חיון סוקרה בכלי תקשורת בישראל ואף גרמה לסכסוך של חיון עם גיא פינס, שלטענת חיון השתמש בחשיפה כאייטם בתוכנית שלו ולא נתן לו קרדיט.
במרץ 2012 נבחר חיון במקום ה-25 ברשימת 50 האנשים המשפיעים בתרבות הדיגיטלית בישראל של המגזין Time Out תל אביב, ובינואר 2014 נבחר במקום ה-32 בדירוג המשפיעים בתקשורת של "פירמה".
בפברואר 2016 נבחר חיון על ידי המגזין "פורבס" ברשימת 60 הצעירים המשפיעים עד גיל 30, כחלק מפרויקט שנתי של המגזין.
ביוני 2012 חיון לקח חלק בהפקת מחאת רחוב חברתית בשם הקהילה הגאה בישראל נגד גל ההסתה הגובר כנגד חברי הקהילה הגאה.
במחאה השתתפו איגי - ארגון נוער גאה, אגודת הלהט"ב, חוש"ן - חינוך ושינוי וכן סלבריטאים שונים.
בנובמבר 2013 פרסם בבלוג הרכילות שלו את שמו של אייל גולן, החשוד בבעילת קטינה במסגרת "פרשת משחקי חברה", למרות צו איסור פרסום על שמו.
כעבור 24 שעות הוזמן לחקירה באזהרה במחלקת ההונאה במשטרת מחוז תל אביב, בחשד לשיבוש הליכי חקירה.
בסיום החקירה התחייב להסיר את הכתבה המפלילה.
אייל גולן תבע את עומרי חיון על חשיפת שמו תוך כדי הפרת צו בית משפט.
חיון הגיב בתביעה נגדית בה דרש מגולן פיצויים והתנצלות בשל לשון הרע ופגיעה בשמו הטוב.
בסוף יוני 2015 הגיש חיון לבית המשפט כתב תביעה על סך 300 אלף ש"ח נגד גולן, בגין הוצאת לשון הרע ותקיפה.
באפריל 2017 השניים ביטלו את התביעות וסיימו את הסכסוך ביניהם בפיוס הדדי.
ב-11 בינואר 2015 פורסם שחיון מתמודד לכנסת במסגרת מפלגת עלה ירוק, אך לבסוף החליט לפרוש מההתמודדות.
חיון פרסם בבלוג שלו מידע על הפקת "האח הגדול" והזכיינית "שידורי קשת", ועל אנשים העובדים בה דוגמת יורם זק, אסי עזר ודנה רון.
כמו כן פרסם את שמות האנשים העומדים להיכנס לבית האח הגדול, לפני פתיחת העונה, דבר שפגע בכוונתה של המפיקה לעשות זאת בהפתעה.
ביוני 2015 נעצר חיון בחשד להשתמטות ממס.
ביולי ובאוגוסט 2016 העלה באתרו ובעמוד הפייסבוק שלו פוסטים על כך שחייו בסכנה, ושחברת "קשת", אייל גולן ואחרים רוצים להתנקש בו.
מאוחר יותר האשים גם את נפתלי בנט בניסיון לחסלו, וכן את אחיו הגדול ואמו שהם רודפים אותו.
בעמודי הפייסבוק שלו עלתה הודעה כי חיון מטופל, והתנצלות על כל ההאשמות שאין בהן ממש.
בראיון באוקטובר 2016 התנצל וסיפר כי פרסם את הפוסטים מאחר שהוא לוקה במאניה דיפרסיה והיה אפוף תחושת רדיפה.
ביולי 2019 הגיש חיון תביעה נגד פייסבוק, בה ביקש מבית משפט להורות לרשת החברתית להשיב לו את נתוני החשיפה של האתר שלו, לאחר שלטענתו ירדה החשיפה של דף הפייסבוק שלו באופן משמעותי.
כמו כן, בספטמבר 2019 הגיש תביעה כנגד גוגל בטענה שגרמה לו ל"נזקים בריאותיים ונפשיים קשים מנשוא".
עומרי בן הרוש (נולד ב-7 במרץ 1990) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם והמגן השמאלי בהפועל ניר רמת השרון.
בן הרוש גדל במחלקת הנוער של מכבי נתניה, שם שיחק מגיל שמונה.
ב-3 באוגוסט 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת במשחק גביע הטוטו נגד בית"ר ירושלים כאשר נכנס כמחליף.
את שערו הראשון בקבוצה הבוגרת הוא הבקיע ב-30 בינואר 2010, בתיקו 3–3 מול הפועל תל אביב, כאשר כבש את השער הראשון במשחק.
את עונתו הראשונה בבוגרים של נתניה סיים עם שני שערים ב-16 הופעות בכל המסגרות.
בעונת 2010/2011 הוא הפך לשחקן חשוב במכבי נתניה ורשם 35 הופעות בכל המסגרות, כולל שער בגביע הטוטו.
בסוף עונה זו כבש ב-12 במאי 2012 את השער האחרון באצטדיון הקופסה לפני שנסגר ונהרס, שער ניצחון על בני סכנין בתוספת הזמן.
ב-24 בספטמבר 2012 חידש את חוזהו לעוד שלוש שנים במכבי נתניה, עם שכר של 90 אלף דולר בעונתו הראשונה של החוזה החדש ותוספת של 10 אלף דולר בכל שנה נוספת.
ב-6 באפריל 2013 רשם את הופעת הליגה ה-100 שלו במכבי נתניה.
ב-11 ביולי 2013 חתם על חוזה לשלוש שנים עם אופציה לשנה נוספת במכבי תל אביב עבור סכום שמוערך ב-2.2 מיליון ש"ח.
ב-30 ביולי 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, כשנכנס כמחליף במשחק החוץ נגד פ.צ.
בזל השווייצרית במסגרת מוקדמות ליגת האלופות.
את שערו הראשון במדי הקבוצה כבש במשחק החוץ מול הפועל חיפה ב-23 בנובמבר 2013.
בעונת 2014/2015 זכה עם מכבי תל אביב בטרבל המקומי, עם זכיות באליפות המדינה, בגביע המדינה ובגביע הטוטו.
הוא פתח בהרכב מכבי בגמר גביע המדינה, בו הביסה הקבוצה 2–6 את הפועל באר שבע.
ב-28 ביוני 2017 חתם לשנתיים במכבי חיפה.
ב-16 בספטמבר 2017 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 4–2 על הפועל רעננה.
ב-6 באוגוסט 2018 חתם בקבוצת לוקרן מליגת העל הבלגית.
הוא המשיך לשחק בשורותיה על אף שהקבוצה ירדה ליגה בתום העונה הראשונה שלו בה.
ב-1 ביולי 2021 חתם בבני סכנין.
ב-18 באוגוסט 2022 חתם בסקציה נס ציונה.
ב-25 ביולי 2023 חתם בהפועל כפר סבא.
ב-20 ביולי 2025 חתם בהפועל כפר שלם, וב-12 בינואר 2026 קיבל עומרי הודעת שחרור מהמועדון.
ב-21 בינואר 2026 חתם בהפועל ניר רמת השרון.
בשנת 2011 זומן לראשונה לנבחרת הבוגרת.
את הופעת הבכורה שלו ערך ב-2 בספטמבר בהפסד 0–1 לנבחרת יוון במסגרת מוקדמות יורו 2012.
עומרי סגל (נולד ב-29 ביולי 1989) המוכר בשם הבמה 69 (סיקסטי-ניין), הוא ראפר, מפיק מוזיקלי, פזמונאי ומלחין ישראלי.
סגל ידוע כחבר לשעבר בהרכב ההיפ הופ האידיוטים יחד עם רון נשר, איזי ורון ביטון.
בעבר היה סגל חתום בלייבל משפחת תאקט וכן היה חלק מההרכב "לייבל הצפון".
עומרי סגל נולד בנהריה לנורית ומריאן סגל.
בגיל 13 התחיל את דרכו בתחום כאשר הקליט והפיק בביתו.
לאורך השנים עבד והפיק אמנים צעירים.
בהמשך היה ממקימי להקת Deomlition, בה ניגן על התופים, יחד עם אדיר קולונה, מעוז קין ורם בולטניקוב.
סגל מפיק, מקליט וכותב את כל שיריו בעצמו, באולפני זיפי שבמרכז ישראל.
בנוסף אחראי על הפקות של אמנים רבים ומוכרים.
בתחילת 2012 הוציא סגל את אלבומו הראשון "נלחם בשביל עצמי".
האלבום יצא לאור תחת הלייבל "משפחת תאקט" וזכה להצלחה רבה.
באלבום התארחו איזי, סקיי, סטטיק, בוקה, יוזי, הוריקיין, KYD, איציק קרייף, האידיוטים, שאקה, אדיר קולונה, בלאקאאוט ופז ייני.
בשנת 2013 הוציא סגל את הלהיט "לוקו ויין" יחד עם אלון דה לוקו, סטטיק, בומרנג ואור דה לוקו.
באותה שנה החל בהקמת הלייבל Allcni עם הראפרים רון נשר, סטטיק, יוזי, הוריקיין ובומרנג.
לייבל זה התפרק לאחר תקופה קצרה.
ב-2014 הוציא סגל את הלהיט "פותחת תיק" יחד עם די ג'יי צביקה ברנד, רון "סקיי" נשר וג'הבי.
באוגוסט 2015 החל סגל לעבוד עם הזמרת נועה קירל, והפיק לה את שיר הפריצה שלה "קילר" שזכה להצלחה רבה.
ב-22 בנובמבר 2016 הוציא דואט עם הזמר ליאור נרקיס בשם "אחת כמוך" שהפך במהרה ללהיט.
ביוני 2017 הוציא סגל את השיר "הלו מאמי" ביחד עם איתי לוי ו-HEVI LEVI, השיר זכה להצלחה רבה.
באותה השנה, הפיק סגל את שיר הנושא לסדרה "רוצה להיות זמרת" יחד עם עדי לאון.
באוגוסט הוציא סגל דואט ביחד עם הזמר רגב הוד בשם "מתגלגל", אותו כתב והלחין ביחד איתו הפזמונאי אופיר כהן.
בדצמבר הוציא את השיר "תרקדי" בו אירח סגל את הראפרים רון נשר, בומרנג, לוקץ', דנידין, ג'הבי ואקסום.
במאי 2018, הפיק את אלבום הבכורה של רון נשר, "ראש העיינשטיין / אינלונימוס", ואף התארח במספר שירים בתוכו.
ביוני 2018 הוציא סגל סינגל ביחד עם הזמר דודו אהרון בשם "חתונה של השמחות", אותו כתב והלחין הפזמונאי אופיר כהן ביחד עם תמיר צור ואהרון עצמו.
עומרי נשוי לדור הראל, עורכת דין בענייני מוזיקה ומנהלת אמנים.
האידיוטים - מי אידיוט (2011)
עומרי גלזר (נולד ב-11 במרץ 1996) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת השוער בכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית ובנבחרת ישראל.
גלזר החל את דרכו במחלקת הנוער של מכבי תל אביב, ובגיל 17 הצטרף לקבוצת הנוער של הפועל רעננה.
ב-16 במאי 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשפתח בהרכב בהפסד 2–4 להפועל פתח תקווה במחזור האחרון של עונת 2014/2015. בעונת 2015/2016 ערך שש הופעות בליגת העל.
ב-23 ביוני 2016 חתם גלזר במכבי חיפה, ששילמה עבורו מיליון שקל.
ב-13 בספטמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, במשחק מול הפועל כפר סבא במסגרת גביע הטוטו.
תחילה שימש כשוער מחליף לאוהד לויטה, ואת הופעת הבכורה שלו בליגה במדי הקבוצה ערך ב-1 באוקטובר 2016 בתיקו 0–0 נגד עירוני קריית שמונה.
עקב פציעתו של לויטה שנמשכה כחודש וחצי שימש גלזר כשוער ראשון בתקופה זו, ובעקבות יכולתו הטובה המשיך בהרכב גם לאחר החלמתו של לויטה מהפציעה, ובסך הכל ערך 26 הופעות ליגה בעונת 2016/2017.
בעונת גילה גלזר יכולת חלשה, כמו יתר הקבוצה שנקלעה לתחתית הטבלה.
גלזר פתח את העונה כשוער ראשון וערך 24 הופעות בליגה, אך ב-1 במרץ 2018, במהלך משחק דרבי מול הפועל חיפה ברבע גמר גביע המדינה, מסר גלזר את הכדור לשחקן היריבה גילי ורמוט וספג שער, שהביא בסופו של דבר להדחתה של הקבוצה מהגביע.
גלזר הוחלף במחצית ולא שותף במשחקי הקבוצה עד תום העונה.
ב-18 ביולי 2019 הושאל לעונה אחת לסקציה נס ציונה.
ב-15 ביוני 2021 חתם לשלוש שנים בהפועל באר שבע.
בגמר גביע המדינה של עונת 2021/22 פתח גלזר בשער והדף שלוש בעיטות בדו-קרב פנדלים שהכריע את המשחק ובסופו הפועל באר שבע זכתה בגביע המדינה בפעם השלישית בתולדותיה.
בגביע אלוף האלופים באותה עונה, שוב הוביל לזכייה של הפועל באר שבע בתואר, לאחר שהדף שני פנדלים בדו-הקרב שבסיום המשחק.
במשחק המכריע במסגרת פלייאוף הקונפרנס ליג של עונת 2022/2023, מול מועדון הכדורגל אוניברסיטטה קראיובה, הדף שני פנדלים בדו-קרב שבסיומו עלתה הפועל באר שבע לשלב הבתים של המפעל.
ב-22 ביוני 2023 חתם לשלוש שנים בכוכב האדום בלגרד מליגת העל הסרבית, וקיבל את חולצה מספר 18. בעונה הראשונה שימש כשוער הראשון של הקבוצה, אך במהלך העונה השנייה איבד את מקומו בהרכב.
ביוני 2025 החתימה הקבוצה את מתאוס כשוער הראשון של הקבוצה וגלזר עבר לשמש כשוער השני.
במחצית העונה הראשונה שותף בשני משחקים בלבד.
ב-19 בספטמבר 2023 שבר את שיא מספר ההצלות הגבוה ביותר במהלך משחק ליגת אלופות, עם 13 הצלות במהלך המשחק.
הוא עשה זאת בהפסד 1–3 מול מנצ'סטר סיטי במהלך שלב הבתים.
לזכות גלזר ארבע הופעות בנבחרת הנוער של ישראל עד גיל 19, ותשע הופעות בנבחרת הצעירה עד גיל 21.
ב-6 בנובמבר 2016 זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת, על-ידי המאמן הלאומי אלישע לוי, לקראת משחקה מול נבחרת אלבניה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2018. ב-2 בספטמבר 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של נבחרת ישראל כשגם פתח בהרכב, בהפסד הביתי 0–1 ל.
מאז קמפיין מוקדמות יורו 2023, משמש כשוער הראשון של הנבחרת.
גלזר נולד וגדל בשכונת רמת החייל שבתל אביב.
נשוי לבלוגרית האופנה שירה מורג ובינואר 2025 נולד בנם הראשון.
שוער העונה בליגת העל מטעם אתר ONE וארגון שחקניות ושחקני הכדורגל: 2021/2022, 2022/2023
תגלית העונה בליגת העל מטעם אתר ONE וארגון שחקניות ושחקני הכדורגל: 2016/2017
עונג שבת היה יוזמה של חיים נחמן ביאליק למפגשים של הציבור ביישוב עם אנשי רוח, שנערכו מדי שבת בתל אביב, ובהם ניתנו הרצאות בקשת רחבה של תחומי דעת, בהם תנ"ך, תלמוד, היסטוריה, פילוסופיה, גאוגרפיה, בוטניקה ועוד.
מפגשים אלה החלו בתחילת 1927 והמשיכו להתקיים עשרות שנים לאחר מותו של ביאליק.
לאור הצלחת המפגשים בתל אביב נוסדו מפגשים דומים ברחבי ארץ ישראל וגם בקהילות יהודיות בתפוצות.
את המניע ליוזמה זו הציג הסופר הלל בבלי בדברים שאמר לו ביאליק:
בלי שבת אנו אומה בזויה ושפלה, ואף לא אומה.
יש לרומם את ערך השבת בתוכנו, כאן ובכל מקום, ובייחוד בעיני הדור הצעיר; ולא – נבול ניבול.
יש בדעתי לעשות משהו – להקים חברה או מוסד לשם חיזוק השבת.
כך נקרא למוסד 'חיזוק שבת' או 'עונג שבת'.
יתכנסו אנשים ביום השבת, יתעסקו בצוותא בדברי תורה וחכמה, ולא ידירו גם הנאה מאכילה ושתייה, וממילא יתחזק כוח השבת בלבבם על ידי עונג שבת.
בדצמבר 1926 נוסדה אגודת "עונג שבת", וכעבור חודש, בשבת פרשת יתרו, חנך ביאליק את מפגשי "עונג שבת" בקונסרבטוריון שולמית.
לאחר שהייתה אכסניה זו צרה מלהכיל את כל המבקשים להשתתף בה, עברו המפגשים לאולם של גימנסיה הרצליה, שבו היה מקום ל-500 איש.
במאי 1929 נחנך אולם "אוהל שם", שבו 1,200 מקומות, כמשכנו הקבוע של מפעל "עונג שבת".
גם אולם גדול זה לא הספיק לכל המבקשים להשתתף במפגשים אלה.
ביאליק הנחה את המפגשים ונשא דברי סיכום בסוף כל הרצאה.
מפעם לפעם אף הרצה בעצמו.
עם המרצים במפגשי "עונג שבת" נמנו הרב פרופ' שמחה אסף, הסופר יהודה בורלא, פרופ' ש"ד גויטיין, ד"ר משה גליקסון, אפרים הראובני, ד"ר חיים הררי, פרופ' נפתלי הרץ טור-סיני (טורצ'ינר), יוסף מיוחס, פרופ' עקיבא ארנסט סימון, פרופ' גרשם שלום, פרופ' משה זילברג ועוד.
קדמה להרצאות שירה בציבור בהנחיית מנשה רבינא, פורדהאוז בן ציסי ושלמה רביץ.
בשנות החמישים ניסה משרד החינוך בהנהגתו של בן-ציון דינור לחדש את הפעילות בקנה מידה ארצי, אך כשל בכך.
בשנת 2015 עיריית תל אביב חידשה את עונג השבת והיא מקיימת מדי פעם אירועי תרבות ואירועים לילדים בחינם בשבת תחת השם "עונג שבת".
עומרי מור (נולד ב־22 בדצמבר 1983) הוא פסנתרן, מלחין ומעבד מוזיקלי ישראלי.
על אף שהחל במוזיקה קלאסית, מוכר בעיקר כאמן ג'אז פיוז'ן עם יסודות במוזיקה האנדלוסית.
מור החל לנגן על פסנתר בגיל שבע.
את הכשרתו המקצועית השלים באקדמיה למוסיקה ולמחול ע"ש רובין בירושלים, שם למד והושפע מפרופ' בנימין אורן, ד"ר אסף זהר, גב' שושנה כהן ומר אלי גיא.
למד ג'אז בהדרכתו של ארני לורנס, סלאבה גנלין וגם השתלם במוזיקה אנדלוסית צפון אפריקאית אצל נגן העוד והזמר נינו ביטון.
באופן לא פורמלי שימש שנים רבות כתלמיד חבר של מאסטר המוזיקה האלג'יראית ומנהיג תזמורת המגרב נינו ביטון.
עומרי זכה במשך 4 שנים רצופות במלגות קרן התרבות אמריקה ישראל.
הוא מלמד בקונסרבטוריון הישראלי למוזיקה תל אביב, וב מרכז למוזיקה ושקט.
מור מבצע שיתופי פעולה עם נגנים רבים בישראל ומחוצה לה.
הוא השתתף בהרכביהם של אבישי כהן, דניאל זמיר, עומר אביטל, גלעד אברו, כארים זיאד, ג'ון זורן, יוסף גוטמאן לויט, ואחרים.
הוא ניגן עם מבצעים ישראלים בולטים דוגמת מוריס אל מדיוני, ברי סחרוף והפייטן חיים לוק.
בשנים האחרונות שיתף מור פעולה עם הסקסופוניסט והזמר אבטה בריהון, והשניים מייצרים עיבודים מודרניים וחיבור בין מוזיקה מסורתית הצפון אפריקאית והאתיופית.
מור הופיע עם התזמורת הפילהרמונית, סימפונט רעננה, התזמורת האנדלוסית הישראלית, תזמורת אל גוסטו, ומופיע דרך קבע בפסטיבלי ג'אז בישראל ומחוצה לה.
מור הקים את פרויקט אנדלוג'אז, שנוסד בפסטיבל ג'אז תל אביב בפברואר 2010. בפרויקט הייחודי המשלב את שני הסגנונות המוזיקליים השתתפו נועם דוד וגלעד אברו, ואורחים נוספים.
"It's About Time" הוא שמו של אלבום הבכורה שהוציא מור בשנת 2018, בגיל 34, תחת הלייבל הצרפתי Naïve.
משתתפים בו הבסיסטים אבישי כהן ומישל אליבו, והמתופף כארים זיאד.
האלבום משלב מוזיקה צפון אפריקאית יחד עם ג'אז.
עונג אפרון (נולד ב-7 בדצמבר 1992) הוא שחקן ישראלי.
אפרון נולד וגדל בזכרון יעקב בבית דתי, ובהתבגרותו יצא בשאלה.
בנה של המשוררת חמוטל בן זאב, נכדו של השחקן מרדכי בן זאב, אחיינם של שדרן הרדיו דורי בן זאב והשחקן ערן בן זאב.
+שנהפרויקטתפקידהערות20112.3 בשבועמיכאל2012יומני החופש הגדולאיתי ניסיםשודרה בערוץ דיסני ב-yes2014מועדון החנוניםדני2016–2021נעלמיםאלון קלייןשודרה בערוץ ניקלודיאון2020בלקספייסעומר רוקחשודרה ברשת 13; עונה ראשונה2022שנות הירחרן2025החמאםסמל דודישודרה בכאן 11
בנוסף לעבודות המשחק, הפיק אפרון גם את הווידאו קליפים הבין לאומיים של הזמר דניס לויד Never Go Back ו-GFY.
עומרי דור (נולד בשנת 1979) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף בתפקידו האחרון שימש כמפקד בסיס פלמחים של חיל האוויר הישראלי.
דור סיים קורס טיס מס' 141 במגמת מסוקים ב-1998. שירת כטייס מסוקי קרב בטייסת 161. ב-2010 מונה לסגן מפקד טייסת מגע הקסם, ב-2013 מונה לראש מדור שעות טיסה ודלק בלהק ראש המטה.
ב-2014 מונה למפקד טייסת מגע הקסם.
ב-2017 מונה לראש ענף סיוע באש בלהק השתתפות ומסוקים.
ב-2018 מונה לראש מחלקת סגל בלהק כוח האדם.
באוגוסט 2021 מונה למפקד בסיס פלמחים.
פיקד על הבסיס בעת טבח שבעה באוקטובר במלחמת חרבות ברזל.
מפעילי הכטמ"מים וטייסי המסוקים בבסיס פעלו מתחילת המתקפה לבלימת המחבלים התוקפים.
ביולי 2024 סיים את כהונתו בתפקיד והוחלף על ידי יגאל דדון.
הוא בעל תואר ראשון במשפטים ומנהל עסקים מהמרכז הבינתחומי הרצליה, ובעל תואר שני במדע המדינה מאוניברסיטת חיפה והמכללה לביטחון לאומי.
עומרי סבח (נולד ב-2 באוגוסט 1990) הוא זמר, כותב, מלחין, מפיק מוזיקלי ושדרן רדיו ישראלי.
עומרי סבח נולד וגדל בקריית חיים.
בנם האמצעי של סמי ודורית.
אחיו הם אופיר ויקיר, שגם הם עוסקים במוזיקה ומנגנים לצידו בשירים ובבמות השונות.
אביו היה סולן להקת האירועים "מנדרין", והשפיע רבות על התשוקה של עומרי למוזיקה ופיתוח הקריירה המוזיקלית שלו מגיל צעיר.
בגיל 6 החל עומרי לנגן על פסנתר, קלרינט וסקסופון במסגרת קונסרבטוריון.
את דרכו המקצועית החל עומרי בשנת 2006, בגיל 16, כאשר חבר למפיק המוזיקלי ירדן "ג'ורדי" פלג.
יחד, יצרו השניים את שיריו הראשונים.
באותה שנה נחשף עומרי לסיפורה הטרגי של תאיר ראדה, רצח שהשפיע עליו עמוקות והוביל אותו ליצירת קשר עם משפחתה ולכתיבת שיר לזכרה.
בשנת 2010 לאחר שחרורו מצה"ל, הוציא עומרי את סינגל הבכורה שלו יחד עם הלהקה שהקים (פרויקט טווח ארוך) לרדיו, "רגש הזוי", והחל להופיע במועדונים, פאבים וברים ברחבי הארץ עם ההרכב.
בשנת 2015, לאחר משבר אישי, חבר עומרי לאמנים גיל ויין וטליסמאן.
יחד הוציאו את השיר "עד המדבר", שהפך ללהיט בישראל וזכה להצלחה בתחנות הרדיו ובפלטפורמות הדיגיטליות.
בעקבות ההצלחה הזו הוציאו השלושה גם את השיר "לאן שהרוח תיקח", שגם הוא זכה לפופולריות רבה.
בשנת 2017 החל עומרי לשדר את תוכנית הרדיו היומית שלו, "עושים מוזיקה", ברדיו חם אש 99.5 בה התארחו אמנים רבים כמו מוש בן ארי, אביתר בנאי, סאבלימינל, שירי מימון, עדן חסון ואחרים.
המוזיקה של עומרי סבח מאופיינת במיזוג בין פופ מתובל באלמנטים אתניים לבין מוזיקת נשמה ישראלית עכשווית.
יצירותיו משקפות את הקשיים האישיים והחברתיים בהם נתקל במהלך חייו.
הכתיבה של עומרי מתמקדת בסיפורים אישיים בעלי עומק רגשי משמעותי, והוא מוצא השראה בנושאים כמו אהבה, תקווה והתמודדות עם משברים.
בשנת 2018 ייסד עומרי את לייבל המוזיקה "סמדורס".
בין השנים 2018 ועד היום יצאו עשרות שירים לאמנים שונים תחת ניהולו המוזיקלי.
"עד המדבר" (2015) – עם גיל ויין וטליסמאן
"לאן שהרוח תיקח" (2015) – עם גיל ויין וטליסמאן
"פרח במדבר" – עם הראפר חן פורתי
"בא באלגנט" – עם הראפר שרק
"אמסטרדם" – עם אושר אריכא
עומרי חיים (נולד ב-1995) הוא ראש הדסק לענייני ערבים בעכשיו 14. קודם לכן שימש במשך מספר שנים כתב לענייני ערבים בתאגיד השידור הישראלי והגיש תוכנית יומית ברשת ב'.
חיים הוא בוגר אוניברסיטת בר-אילן, בה עשה תואר במדעי המדינה וקרימינולוגיה.
במשך כשבע שנים סיקר את העולם הערבי בתאגיד השידור הציבורי.
הוא החל את דרכו בשנת 2018 כקשב בתחום הערבי, ובשנים 2020–2025 שימש כתב בתחום הערבי ומזרח ירושלים.
הפיק ושידר תוכני דיגיטל, רדיו וטלוויזיה, ובמקביל, בסוף שנת 2024, החל לערוך ולהגיש את תוכנית האקטואליה היומית 'כאן הלילה' ברשת ב'.
בינואר 2025 החל לשמש ראש הדסק לענייני ערבים של ערוץ 14 במקומו של ברוך ידיד.
ב-23 בפברואר 2025 חשף כי העיתונאי הישראלי סעיד חסנין, המשמש גם ככרוז של קבוצת הכדורגל בני סכנין, התראיין בערוץ אל-אקצא של חמאס, ובו דיבר בשבח מחבלי חמאס ונגד התנהלותה של ישראל, וכינה את צה"ל "צבא האויב".
בעקבות זאת הוא פוטר מתפקידו בבני סכנין, ותעודת העיתונאי שלו נשללה.
בהמשך, נעצר ונחקר בחשד להסתה.
ולאחר מכן הוגש נגדו כתב אישום.
ב-5 באוקטובר 2025 פרסם תיעוד מנאומו של ראש עיריית עראבה, אחמד נסאר, באירוע לציון אירועי אוקטובר 2000, שבו כינה את ישראל "אויב שפל וברברי" וקרא להמשך המאבק.
בעקבות הפרסום הודיע מנכ"ל משרד הפנים, ישראל אוזן, כי יבחן את כלל פעילות המשרד מול עיריית עראבה, ואף ימליץ לשר הפנים לשקול את עצירת התקציבים לעיר.
ומ"מ שר הפנים יריב לוין פנה אל המפכ"ל דני לוי בדרישה לפתיחה בחקירה פלילית נגד נסאר.
עומרי משיח הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשרת כמפקד חטיבת הגפן חטיבה צפונית באוגדת עזה.
קודם לכן שימש כמפקד גדוד שקד וקצין אג"ם של עוצבת הפלדה.
משיח התגייס לצה"ל, השלים את הכשרת מסלול הלוחם, ויצא לקורס קציני חי"ר.
לאחר מכן מונה לקצין אג"ם של עוצבת הפלדה, וכיהן בתפקיד במלחמת חרבות ברזל.
ב-10 באפריל 2025 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה למפקד חטיבת הגפן.
עונג שבת נודע גם ובעיקר בשם "עלון הידברות" (נוסד בתמוז ה'תשע"א, יולי 2011) הוא עלון לשבת המחולק ללא תשלום.
בהוצאת ארגון "הידברות" ובעריכת דודו כהן.
בתפוצה בינלאומית ובישראל מבעלי התפוצה הרחבה ביותר בז'נאר בכ-300,000 עותקים, ל-400 ערים ויישובים.
בשנת תשע"א יצא העלון הראשון של הארגון.
בתחילה העלון כלל שמונה עמודים בלבד, מאז הוא שודרג ונוספו לו תכנים נוספים.
כיום בעלון ישנם 16 עמודים.
אחת לתקופה עיצוב העלון משתנה, בדרך כלל לקראת אירוע חשוב, או חגיגת מספר עלון עגול.
העלון מופץ בעיקר בבתי כנסת על ידי 4,000 מנויים ("מפיצים" או "מזכי הרבים").
הוא מחולק גם על ידי מנויים במקומות ציבוריים שונים, לרבות קניונים, אתרים מרכזיים ועסקים פרטיים.
הוא מודפס על נייר כרומו ומחולק חינם ב-299,750 עותקים מדי שבוע, ל-400 ערים ויישובים ברחבי הארץ.
בנוסף, העלון נשלח בניוזלטר, בקבוצת ווצאפ, באימייל ובאמצעים דיגיטליים בחינם.
העלון יוצא לאור גם בצרפתית, אנגלית וכתב ברייל.
העלון מודפס על נייר כרומו צבעוני, וכולל פינות קבועות, ופינות שמופיעות אחת לכמה זמן.
עם השנים חלק מהפינות התחלפו באחרות.
"עונג שבת" נבדל מעלונים רבים בכך שהוא כמעט ואינו נשען על מודעות פרסום חיצוניות.
במקום זאת, מרבית שטחי הפרסום בעלון (לרוב בשולי כל עמוד ובעמוד האחורי) מוקדשים לקידום אירועים ופעילויות שונות של ארגון הידברות עצמו.
בדומה לכך, חלק ניכר מהתכנים, הן בטורים והן בכתבות, מבוססים על ספרים שהוצאו לאור על ידי הארגון או על ידי כותבים מטעמו.
ספרים אלו זמינים לרכישה באתר המכירות של הארגון, "הידברות-שופס", ומפנים לכך בתחתית כל כתבה.
חלק מהכתבות מקורן במדורי החדשות שבאתר האינטרנט של הארגון.
כמו ברבים מהעלונים המיועדים לציבור החרדי, "עונג שבת" כמעט ואינו מציג תמונות נשים.
מתוך הקפדה על צניעות, ליד מרבית המדורים מופיעה תמונת כותב המדור, אך במדור המיועד לנשים (שבדרך כלל מופיע בעמודים האחרונים של העלון) – אין תמונה של הכותבת.
כמו כן, תמונות הנלקחות ממאגרי תמונות, דוגמת שאטרסטוק, עוברות שינויי עריכה להתאמתן לערכי העלון (כגון הוספת 'כיפות' או פתילי 'ציציות' וכדומה).
במדור זה מופיע סיפור שבועי מרכזי, לרוב בדיוני.
בעבר נכתב המדור על ידי חיים ולדר, אך בעקבות החשדות נגדו בעבירות מיניות, הוא הושעה מהכתיבה.
בתקופה שלאחר מכן, פורסמו במדור תכנים שונים, ובמשך תקופה מסוימת אף נערכה "תחרות הסיפור הקצר" בהשתתפות הקוראים, כשהזוכה קיבל פרס כספי.
כיום, את המדור כותב ענבל עידן.
החל ממלחמת חרבות ברזל, העלון הוסיף בעמוד הראשי את סמל החטופים, תוך הוספת השורות: "העלון מוקדש לחזרתם של כל החטופים במהרה בע"ה".
מאמר ראשי – בעמוד הראשון מופיע מאמר ראשי תורני לפרשת השבוע (נכתב על ידי יו"ר ארגון הידברות, הרב זמיר כהן).
ש"ות – פינה קצרה בעמוד הראשון הכוללת 2 שאלות הלכתיות קצרות, אקטואליות.
תקציר הפרשה – תקציר פרשת השבוע בצורה מסודרת לפסקאות.
מחשב מסלול מחדש – לרוב מדובר בקטע חינוכי או לימודי כללי, הלקוח בדרך כלל מאחד מספריו של הרב יצחק פנגר.
קו ההלכה – מדור מפורט של שאלות ותשובות הלכתיות אקטואליות, רבות מהן נאספות מ"קו ההלכה" הטלפוני של הארגון, ונענות על ידי הרב ירון אשכנזי.
טור אישי - טור אישי העוסק בסיפורים חוויות ודעות מאת עורך העלון דודו כהן.
שיח יצחק – מדור העוסק בסגולות ופירושים קבליים הקשורים לפרשת השבוע או לתאריך העברי, מאת המקובל הרב יצחק בצרי (רוב הטורים לקוחים מספריו של הרב).
נוער מתמודד – טור על נערים מתבגרים וגיל ההתבגרות, תוך מתן עצות להורים.
טור עם תוכן יהודי-תורני משתנה.
כתבת אישיות – סיפור אישי, לרוב של אדם מהשורה, המבוסס על תכנים מאתר האינטרנט של הארגון.
שולחן שבת – סיפור שבת מאת הרב ארז חנני, המציג תרחיש הלכתי אקטואלי עם פתרונו.
המדור נועד לעורר דיון ושיח תורני משפחתי סביב שולחן השבת.
חידון לפרשת השבוע – חידון א"ב (שאלות שהתשובות עליהן מתחילות לפי סדר האלפבית העברי) בנושאי פרשת השבוע, (כולל פתרונות).
חידת תמונה – תמונה המייצגת פסוק ספציפי מפרשת השבוע.
בין הפותרים נכונה ושולחים את תשובותיהם למערכת, נערכת הגרלה על שובר כספי לרכישה בחנות הארגון (הידברות שופס).
שווה סיפור – סיפור שבועי ארוך, לעיתים מתפרסם בשני חלקים או יותר, מאת ענבל עידן.
הידברות לנוער – מאמר קצר הפונה לבני נוער בנושא אקטואליה יהודית, שווה חיוך; בדיחות קצרות בתמונות (בסגנון ממים), השו"ת המקוצר; שו"ת הלכתי לנוער.
2 נקודות למחשבה – מבט על החיים מזווית מעמיקה, מאת ד"ר אריאל כדורי.
חידוד בנועם – שאלה הלכתית הקשורה לרוב למוצרי חברת אפיקים, במדור בפרסום ממומן של החברה.
פינת ההלכה – פינה הלכתית אקטואלית בשיתוף תוכן ממומן.
עולם הילדים – מדור הכולל:
– שלושה קטעי טריוויה מנוקדים לילדים.
סיפורי צדיקים – (בעבר כלל סיפור בהמשכים לילדים מאת מנוחה פוקס).
מומלץ באתר עולם הילדים – המלצות צפייה לילדים באתר הארגון.
טריוויה – חידון בנושאים יהודיים.
הלכות שבת – פינה המציגה הלכה שבועית בשפה פשוטה וקלה לילדים.
חידות באותיות – חידות מצוירות בסגנון קומיקס מאת יוסף יוספי, בהן פתרון כל החידות מוביל לאות מסוימת באלף-בית, ועל הילדים לזהות את האות.
חכמת נשים – מדור אקטואלי-יהודי המיועד לנשים, מאת הרבנית חגית שירה.
התבוננות נשית – מדור מאת מורן קורס, המציג זוויות הסתכלות ייחודיות מעולם האישה.
גוף, נפש, רוח – מדור העוסק בבריאות הנפש, מאת שולי שמואלי.
בריאות טובה – מדור המוקדש לבריאות וגוף האדם, מאת זוהרה שרביט.
7 עובדות – מדור המגיש שבע עובדות תורניות או אקטואליות בהקשר יהודי, מאת יונתן הלוי.
החיים כניגון – מדור העוסק במוזיקה בכללותה ובמוזיקה יהודית, הנכתב על ידי הזמר והיוצר אהרון רזאל.
רגעים שלא אשכח – כתבת אישיות המתמקדת בסיפורו של אדם שחזר בתשובה, מאת אבנר שאקי.
הקליניקה – טור בריאותי המוקדש לנפש האדם, מאת הרב אייל אונגר.
להבין אמונה – מדור הסבר בנושאי חזרה בתשובה ויהדות, מאת גלעד שמואלי.
כוחות הביטחון – טור חיזוק ואמונה מאת הרב ישעיה וינד, העוסק בנושאי ביטחון בה' והשגחה פרטית, ולרוב מלווה בסיפור רלוונטי.
פרקי אבות - מדור ביאור מתוך פרקי אבות, מאת הרב זמיר כהן.
המדור מופיע בחודשי הקיץ, בזמן מנהג אמירת פרקי אבות בשבתות הקיץ.
נצפה לאחרונה – תצלום של העלון במיקום לא שגרתי מרחבי העולם, אותו שלחו הקוראים.
שיחות מרפסת – טור מאת הסופרת החרדית אפרת ברזל בנושאי אקטואליה ממבט אישי ייחודי.
מילים מהנשמה – טור לנשים, מאת פנינה לשם.
פינת המומחית – שאלה בריאותית (לרוב קשורה לילדים ונוער) מזוג הורים, עליה עונה מומחית בתחום.
נפלאות הבריאה / 5 דברים שאולי לא ידעתם – מדור העוסק בפלאי הטבע והמדע, המוגש בפורמט של עובדות מרתקות ופחות מוכרות, מאת דבי רייכמן.
אתהלך - טור מאת אהרון מרגלית.
שווה ציטוט – ציטוט מעורר השראה, לרוב של אישיות מפורסמת, הקשור ליהדות או לחשיבה חיובית.
קומיקס בהמשכים – קומיקס לילדים, המפורסם לרוב כהמשכים של סיפור קיים מתוך ספר, אם כי לעיתים מתפרסמים גם סיפורי קומיקס ייחודיים שנוצרו במיוחד עבור העלון.
היהודי החושב – מדור מאת דניאל בלס, העוסק בשאלות מהותיות באמונה וביהדות, ומציג להן תשובות מפורטות ולוגיות.
הבית היהודי – טור מאת הרב שמחה כהן, המציע הדרכה לזוגיות בראי היהדות.
חינוך ילדים – מדור המוקדש לנושאי חינוך ילדים, מאת הרב אפרים אורשלימי.
סיפור מהחיים – סיפור שבועי מאת חיים ולדר.
שלום ואמת – סיפור המציג שאלה הלכתית ובסיומו פתרון הלכתי.
השאלות לקוחות מבית הדין "שלום ואמת" של הארגון, ומוגשות על ידי הרב אלחנן שלום אלגרוד.
רגע למחשבה – אוסף של אמרות וציטוטים מגדולי ישראל.
חידה – חידה לוגית מאתגרת.
בדיחות לילדים – פינת הומור המיועדת לקהל הצעיר.
אחת שאלתי – סיפור מנוקד לילדים, המציג שאלה הלכתית ופתרונה, בדומה למדורים "שלום ואמת" ו"שולחן שבת".
באווירה משפחתית – טור מאת מנוחה פוקס.
שיף מתאמן בקבוצת לידר ירושלים, מתאמן בהדרכתו של אסף לוזון.
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף בתחילת יולי זכה במדליית ארד בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 53.52 שניות, אחרי אדם יעקובי מהפועל חולון 52.29 שניות ומאור סגד מאתלטי הנגב (53.51 שניות)
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף בסוף יולי זכה במדליית ארד בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 52.83 שניות, אחרי מאור סגד (50.88 שניות) ואדם יעקובי (51.12 שניות).
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף ביוני הוא זכה בשתי מדליות, זהב וכסף.
מדליית זהב בריצת 400 מטר בתוצאה של 48.20 שניות מוחמד אבו ענזה (48.42 שניות) וערן סיבוני (48.50 שניות) ומדליית כסף בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 53.05 שניות, אחרי אדם יעקובי (51.62 שניות) ולפני חברו לאגודה מעין פז (56.66 שניות).
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון גבעת רם שבירושלים בסוף יוני זכה בשתי מדליות, זהב וארד.
מדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 51.22 שניות, לפני אדם יעקובי (51.50 שניות) ונוח יאסקי מאתלטי הנגב (53.46 שניות).
מדליית ארד בריצת 200 מטר בתוצאה של 21.45 שניות, אחרי בלסינג אפריפה (20.70 שניות) ואביב קופלר (21.42 שניות), שניהם ממכבי תל אביב.
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון גבעת רם בסוף יולי זכה במדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 50.77 שניות, לפני נוח יאסקי (53.33 שניות) וחברו לאגודה איוון אנדריינקו (54.41 שניות).
באליפות ישראל שנערכה באצטדיון הדר יוסף בסוף יוני זכה בשתי מדליות, זהב וכסף.
מדליית זהב בריצת 400 מטר משוכות בתוצאה של 50.83 שניות, לפני מתן דן ממכבי ראשון לציון (52.69 שניות) ואדם יעקובי (52.83 שניות).
מדליית כסף בריצת 200 מטר בתוצאה של 21.35 שניות, אחרי בלסינג אפריפה ממכבי תל אביב (20.82 שניות) ולפני דור קולביץ אף הוא ממכבי תל אביב (21.76 שניות).
באליפות אירופה לאומות שנערכה במריבור שבסלובניה ב-29 ביוני 2025 קבע יחד עם שני זכאי, מוחמד אבו ענזה וגל נתנאל שיא ישראל חדש של 3:24.04 דקות בריצת שליחים 4x400 מטר משולב.