tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הספר עצמו נחשב אמנם לאבן יסוד של האמונה המורמונית, אך הודגש קיומו והתגלותו הנסית יותר מהתוכן והרעיונות שנובעים מתוך הספר.
הספר נתפס כהוכחה לכך שאלוהים ממשיך להתגלות אל בני אדם גם בתקופה המודרנית.
כמו כן, המורמונים ראו בקיום הספר סימן לכך שאחרית הימים ושיבת ישו יתרחשו בקרוב יחד עם המרה גמורה של האוכלוסייה הילידית של ארצות הברית לדת המורמונית.
בסוף המאה ה־20, ובעיקר בסוף שנות השמונים, החל ספר מורמון לתפוס מקום יותר ויותר חשוב בחיי המורמונים, והיחס אליו הפך לדומה ליחס של נוצרים פרוטסטנטים לכתבי הקודש הנוצריים.
תופעה זאת כלולה בתופעה רחבה יותר של התקרבות המורמונים, תרבותית, תאולוגית ופוליטית, אל הנצרות הפרוטסטנטית האוונגליסטית בארצות הברית, תופעה שהחלה בסוף המאה ה־20, והמשיכה בראשית המאה ה־21.
ספר מורמון תורגם לשפות רבות.
בשנת 1981 יצאה בסולט לייק סיטי שבארצות הברית (העיר בה מצוי מקדשם של המורמונים), מהדורה עברית מנוקדת ונרחבת ובה 'קטעים נבחרים מתוך ספר מורמון'.
בשנת 1988 יצא במיזורי תרגום מלא של הספר לעברית תחת השם 'דברי ימי הנפיטים'.
בשנת 2024 יצא תרגום חדש מטעם מכון מחקר העת העתיקה.
ספר לימוד הוא ספר שמטרתו העיקרית היא לשמש את הקורא בעת לימודיו – לימודים במסגרת בית ספר או לימוד עצמאי.
ספרי לימוד נמצאים בשימוש נרחב בכל רמות הלימוד, החל מכיתה א' בבית הספר היסודי ועד לתארים מתקדמים באוניברסיטה.
כן משמשים ספרי לימוד בקורסים להכשרה מקצועית ובמסגרות לימוד נוספות.
ספר לימוד הנכתב לשימוש במסגרת פורמלית, כגון בית ספר יסודי, נכתב בהתאם לתוכנית הלימודים שבה נועד להשתלב.
פעמים רבות נקבע בספר כזה לאיזה תוכנית לימודים נועד (למשל: לכיתה ב' בבית ספר ממלכתי-דתי).
בהתאם לכך, ספרי לימוד לבית הספר היסודי ולבית הספר התיכון נכתבים ויוצאים לאור בכל מדינה בנפרד, בהתאם לשפתה של המדינה ולתוכניות הלימודים בה.
באוניברסיטאות יש תפוצה רחבה לספרי לימוד בין-לאומיים, כאלה המשמשים במדינות רבות.
ספרי לימוד אלה נכתבים באנגלית (או בשפה אחרת בעלת תפוצה רחבה), ולעיתים הם מתורגמים לשפות נוספות.
ספרים לימוד רבים כוללים בתוכם חומר תאורטי וטקסט לימודי לקריאה עצמית שמכיל את החומר אותו צריך הקורא ללמוד ולדעת ובנויים להיות עצמאיים (כלומר: הקורא לא צריך לקרוא ספרים נוספים כדי להבין את החומר).
בספרי מתמטיקה ומדעים מדויקים ספרים כאלו יכילו את התיאוריה, פיתוח המשוואות והוכחת המשפטים, לצד תרשימים ודיונים עיוניים בתוצאות ומסקנות שעולות מהחומר התאורטי.
לעיתים משובצים בגוף החלק התאורטי תרגילים בהם הקורא מתבקש להשלים חלק מהפיתוח התאורטי בעצמו (כמו להוכיח עובדה מסוימת בהוכחת טענה גדולה יותר).
בספרים אחרים, המיועדים לרוב יותר לחזרה ולתרגול, אין פיתוח תאורטי מלא של החומר אלא רק מסוכמים עיקרי התיאוריה (הגדרות, עובדות, משפטים ונוסחאות) ללא פיתוחם או הוכחתם.
העיקר בספרים אלו הוא רשימת התרגילים (לעיתים, חלק מהתרגילים בספרים כאלו מבקשים מהקורא להוכיח את העובדות מסיכום התיאוריה).
ישנם ספרים הנכתבים כפרקים עם רשימות של נקודות ואלו נחשבים למיועדים כ"ספרי מיקוד" המיועדים ללמידה לקראת מבחנים.
בישראל, ספרים כאלו אינם מאושרים כספרי לימוד ללמידה בכיתה.
מאפיין של מרבית ספרי הלימוד הוא קיומם של תרגילים, המאפשרים לקורא לתרגל את שלמד בספר ובבית הספר.
חלק מהתרגילים מובאים עם פתרון מלא, על מנת ללמד את דרך הפתרון, וחלק מובאים ללא פתרון, ועל הקורא לפתור אותם בעצמו (משוב על איכות פתרונו יוכל לקבל מהמורה).
לעיתים מלווים התרגילים באינדיקציה על מידת הקושי שלהם.
בסדרת ספריו במדעי המחשב The Art of Computer Programming נתן דונלד קנות' דירוג קושי בטווח 0–50, שבו תרגיל ברמה 0 הוא תרגיל לפתרון מיידי, ותרגיל ברמה 50 הוא בעיית מחקר שטרם זכתה לפתרון מספק.
שלושה סימנים נוספים מציינים לקורא שלפניו תרגיל מומלץ, תרגיל הדורש ידע מתמטי, ותרגיל הדורש מתמטיקה גבוהה.
לעיתים מלווה ספר הלימוד במדריך למורה, ובו פתרונות לכל התרגילים שבספר הלימוד.
ישנם ספרי לימוד המיועדים לכתיבה בתוכם, בעוד ספרים אחרים כוללים שאלות ותרגילים שיש לפתור במחברת.
חוברת עבודה היא שם לספר לימוד לבתי הספר שכולל רק תרגילים לפתרון, ובדרך כלל הרבה כאלה, אותם יש לפתור בגוף הספר.
מטרת חוברת העבודה היא לתרגל את החומר ובעיקר מיומנויות טכניות (בעיקר קריאה וכתיבה ומתמטיקה) והיא מהווה לרוב כלי עזר למורה.
רישומים היסטוריים מלמדים כי ספרי הלימוד (Textbooks) היו קיימים כל עוד היו קיימות מערכות של כתיבה ובתי ספר מסוג זה או אחר.
קיימות עדויות על ספרי לימוד ביוון העתיקה, רומא העתיקה, סין, מצרים העתיקה ועוד.
עד להמצאת הדפוס במאה ה-15, הספר הופיע בצורות שונות כגון לוחות חימר, מגילות, קלף ופפירוס, והיה זמין למיעוט של אנשים, בדרך כלל המלומדים והמיוחסים.
ספרי לימוד נכתבו כבר ביוון העתיקה.
שורשיו של ספר הלימוד המודרני במהפכת הדפוס.
כבר יוהאן גוטנברג הדפיס ספר לימוד בשם Ars Minor, ללימוד הדקדוק הלטיני.
ספרי לימוד ראשונים שימשו מדריכים ומורים כעזר לימוד, וכן שימשו אוטודידקטים.
תנועת הפילנתרופיניזם שצמחה בתקופת הנאורות בגרמניה (החל משנות ה-70 של המאה ה-18) שמה דגש על ספרי לימוד קריאים ונגישים, עשירים בהמחשות ואיורים (כגון מפות ודיאגרמות), תמונות (בעלי חיים, צמחים, מכשירים וכדומה) והצעות לעבודה דיאלוגית בכיתה.
הנהגת חינוך חובה, ובעקבותיו התרחבותה של מערכת בתי הספר, הביאו להדפסתם של ספרי לימוד רבים שנועדו לילדים.
במאה ה-19 הפכו ספרי לימוד לאמצעי הוראה עיקרי.
התפתחות המחשוב והאינטרנט הביאה להפצתם של ספרי לימוד שאינם מודפסים על נייר, אלא כקבצים אלקטרוניים, בפורמט PDF, HTML וכדומה.
הוצאה לאור של ספרי לימוד היא ענף התמחות ייחודי בתחום ההוצאה לאור, ורק מעטים מבין המו"לים עוסקים בו.
בנוסף למו"לים עסקיים, פעילים בתחום זה גם גופי חינוך, כגון משרד החינוך ואוניברסיטאות.
בישראל האוניברסיטה הפתוחה פעילה במיוחד בהוצאה לאור של ספרי לימוד, משום שלספר הלימוד מקום מרכזי ביותר בשיטת ההוראה של אוניברסיטה זו.
מידת השימוש בספרי לימוד משתנה בין מדינות, בתי ספר ומורים.
במבחן TIMSS של 2011 דווחו מורים של כ-75% מהתלמידים על השימוש בספרי לימוד במתמטיקה כבסיס להוראה בכיתה ד', וכ-21% דיווחו על שימוש בספרי לימוד כאמצעי עזר.
כ-46% דיווח על חוברות עבודה או דפי עבודה כבסיס להוראה וכ-53% כאמצעי עזר.
כן דווחו מורים של כ-77% מהתלמידים על השימוש בספרי לימוד במתמטיקה כבסיס להוראה בכיתה ח', וכ-34% על חוברות עבודה או דפי עבודה כבסיס להוראה.
אולם המספרים משתנים מאוד בין מדינות.
בין השאר במדינות ארמניה, קוריאה, ליטא, גאורגיה, איראן, נורווגיה וטאיוואן דיווחו מורים של מעל 90% מהתלמידים בכיתות ד' ובכיתות ח' על שימוש בספרי לימוד כבסיס להוראה.
לעומת זאת, באוסטרליה, אנגליה, ניו זילנד וארצות הברית נרשמו שיעורים נמוכים של שימוש בספרי לימוד כבסיס להוראה.
בלימודים אקדמיים ספרי הלימוד משמשים את הסטודנטים (שבדרך כלל שואלים אותם מהספרייה ורק לעיתים רחוקות קונים אותם), אך גם את המרצים: בעיקר להכנת מערכי שיעור, הרצאות, דוגמאות לתרגילים פתורים ולעיתים קרובות לוקחים מהם תרגילים לעבודות הבית.
רבים מהקורסים מתבססים על ספרי לימוד וחלקם עוקבים אחרי ספר לימוד יחיד.
אי לכך, ספרי לימוד אקדמיים כוללים חומר תאורטי, כולל הוכחות ופיתוחים מתמטיים, ובסוף כל פרק תרגילים ברמות קושי שונות (לעיתים עם פתרון בסוף הספר ולעיתים ללא פתרון בכלל).
קנייה ומכירה של ספרי לימוד משומשים
ספר לימוד משמש את התלמיד במהלך שנת הלימודים שלה נועד, ובדרך כלל הופך למיותר בסוף שנת הלימודים.
עקב כך נפוץ מאוד המסחר בספרי לימוד משומשים, ישירות בין תלמיד מוכר לתלמיד קונה, או באמצעות חנות המתמחה בכך.
מובן שמחירו של ספר לימוד משומש נמוך במידה ניכרת מזה של ספר לימוד חדש.
מסחר בספרי לימוד משומשים פוגע בהכנסותיהם של המו"לים והמחברים, ואלה פועלים בשתי דרכים לצמצומו:
מתן תרגילים שפתרונם נכתב בגוף הספר, כך שהספר המשומש אינו ראוי לשימוש חוזר.
הוצאת מהדורה חדשה, ההופכת את ספרי הלימוד שבמחזור לחסרי תועלת.
ביוני 2008 אישרה הכנסת תיקון לחוק חינוך ממלכתי, ובו נקבע כי "לא יוחלף ספר לימוד שנקבע כספר לימוד במוסד חינוך, במשך חמש שנות לימודים מיום שנקבע", אלא בנסיבות מיוחדות.
לעיתים בונים בתי ספר תוכנית להשאלת ספרי לימוד לתלמידיהם, על מנת להוזיל את עלויות הלימוד.
בשנת 2000 נחקק בישראל חוק השאלת ספרי לימוד, תשס"א–2000, המסדיר את הפעלתן של תוכניות להשאלת ספרי לימוד בבתי ספר בישראל.
כניסתו לתוקף של חוק זה נדחתה פעמים אחדות בחוקי ההסדרים, והמועד הנוכחי של כניסתו לתוקף הוא שנת הלימודים ה'תשע"א.
במסגרת האינטרנט מתקיימים מיזמים לספרי לימוד פתוחים, כאלה שהגישה אליהם חופשית, ללא תשלום.
במסגרת מיזמי קרן ויקימדיה פועל מיזם ויקיספר ליצירת ספרי לימוד פתוחים.
האוניברסיטה הפתוחה פתחה לציבור עשרות ספרי לימוד שלה, במסגרת מיזם פא"ר.
כמעט בכל אתר בו ניתן להוריד, לצפות או לרכוש ספרים אלקטרוניים ישנם גם ספרי לימוד.
הסדרת הפיקוח על ספרי לימוד בישראל
עד אמצע שנות ה-50 של המאה ה-20 לא היה בישראל פיקוח מרכזי על ספרי לימוד לבתי הספר היסודיים והתיכוניים.
היו אז שהעלו טענות על רמה לא נאותה וחוסר עדכון של הספרים.
כן היו תלונות על מחירם של הספרים, שנבע, בין השאר, ממחסור בנייר ומעלויותיו הגבוהות של המכס שהוטל על יבוא הנייר להדפסת ספרים.
מחירי הספרים האמירו, והתבטאו באגרות החינוך העירוניות הגבוהות שנגבו מההורים לשם מימונם.
כבר בדצמבר 1945 הועלתה יוזמה בת"א להקמת הוצאה עירונית של ספרי לימוד שתקפיד על סטנדרטיים מקצועיים.
ההצעה ככל הנראה לא יצאה אל הפועל.
יוזמה מקומית דומה צמחה במגזר הערבי באוגוסט 1953: פתיחת קרן קבועה להוצאת ספרי לימוד חדשים בשפה הערבית, אותה יממנו כל המורים הערביים מעכו והגליל המערבי בתשלום חודשי של לירה אחת.
ב-1956 עם קביעת תוכנית לימודים חדשה לבתי הספר היסודיים, הוחל גם בפיקוח מימסדי על תחום פרוץ זה.
לצורך זה הוקמה ועדה מיוחדת מטעם משרד החינוך, שתפקידה לאשר את ספרי הלימוד המוצעים, ולפקח על תוכניהם.
משרד החינוך הסכים שגם להבא ימשיכו המו"לים הפרטיים בהוצאת ספרי הלימוד, אך רק מתוך פיקוח הדוק מצידה.
גם לאחר הסדרת הפיקוח, היו טענות על ליקויים, למשל במידת התאמתם לקהל היעד הצעיר.
מקראות הלימוד הנפוצות נטו ללשון מנופחת ותכנים מופשטים שלא התאימו לרמתם הלשונית ומטענם הקוגניטיבי של התלמידים.
ב-1968 החל משרד החינוך בבדיקה מחודשת של ספרי הלימוד הנפוצים בבתי הספר, ובקביעת הנחיות פדגוגיות לגבי השינויים הדרושים בספרי הלימוד במקצועות השונים.
המשרד הודיע שהוא עובר לפיתוח ועדכון שיטתיים של ספרי הלימוד באמצעות מוסדות קבע מיוחדים כמו "היחידה להכנת תוכניות לימודים" במשרד החינוך.
ב-1999 פרסם מבקר המדינה דו"ח חמור על משרד החינוך, ובו קבע שרק מקצת ספרי הלימוד עוברים את תהליכי הפיקוח הרשמיים.
שתי ברירות הותיר מבקר המדינה בידי המשרד: ליצור דפוסי בדיקה ראויים, או לבחון מחדש את מדיניותו, האוסרת על בתי ספר להשתמש בספרים לא מאושרים.
בשנת 2000 החליט שר החינוך, יוסי שריד, להסיר את הפיקוח על ספרי הלימוד, וב-2002 חזר בו מהחלטתו.
ספר מוקלט, ספר קולי, או ספר שמע הוא הקלטה קולית של מלל מדובר של ספר.
מרבית הספרים המוקלטים הם הקלטה של אדם הקורא מספר מודפס.
ספר מוקלט עשוי להכיל שינויים מהמקור המודפס או להכיל חומר שמעולם לא הגיע לדפוס.
השינויים יכולים להיות עריכה מחודשת, המחזה קלה בדומה לתסכית, הוספה של מעט מוזיקה והוספה של סימנים העוזרים להתמצא בחומר כמו תיאור מילולי של האיורים המופיעים בספר המוקרא.
ספרים מוקלטים הופצו בעבר על גבי קלטת שמע, תקליטור וכיום כקובצי קול ממוחשבים.
הספרים מוקלטים בידי קריינים/מדבבים מקצועיים או הסופרים עצמם.
בארצות הברית התחילו ספריות להשאיל ספרים מוקלטים לעיוורים לפני כמאה שנים.
הפדרציה האמריקאית לעיוורים התחילה להקליט ספרים בשנת 1931. בשנת 1932 הוקצה תקציב של $100,000 כדי לבצע את הוראות החוק לספק ספרים למבוגרים עיוורים.
הוקם "פרויקט, ספרי מבוגרים לעיוורים".
גם בקנדה התחילו להקליט ספרים באותה שנה.
בראשית הדרך הוקלטו הספרים על גבי קלטות שמע, ובסביבות 1990 נכנסו לשימוש תקליטורי CD.
מדובר היה בפורמט חדש לקריאה, שעורר דיון ער והתנגדויות מכיוונים שונים.
היו שהתנגדו לתוכנית מפני שטענו שעדיף להקדיש את התקציב לספרים בכתב ברייל והיו שהתנגדו לפורמט כולו וטענו שהאזנה אינה נחשבת לקריאה של ממש.
יו"ר ועדת הספריות האמריקניות לנושא העיוורים אדוורד מ.
פיטרסון כתב בשנת 1934 מאמר בשם "הספר המדבר" ובו הציע תחזית אופטימית "באמצעות לימוד קפדני של הנושא, ספרנים יפתחו דרכים ואמצעים להרחיב את השימוש הספרים מדברים ככלי עזר לספרות המודפסת, ועל ידי כך יביאו ידע, לימוד, תרבות והנאה לכל אדם המעוניין בכך".
בהתחלה, מבחר הספרים המוקלטים היה מצומצם מאוד בגלל עלויות ההפקה והתשלום לקריינים וכן בגלל בעיות של זכויות יוצרים.
הפצתם של הספרים הייתה מוגבלת לעוורים בלבד.
ההתפתחות העיקרית בתחום חלה בשנת 1975, כאשר החלו למכור ספרים מוקלטים על גבי קלטות.
הספרים התחבבו על נוסעים בנסיעות ארוכות ויצאו מהתדמית של ספרים לבעלי מוגבלויות או לעצלנים.
ספרי שמע הפכו למוצר צריכה לאנשים עסוקים שהאזינו לספרים תוך כדי ביצוע מטלות נוספות.
מסקר שערכה החוקרת הלן אֵרון (Aron) בשנת 1992 עלה כי צרכני הספרות המוקלטת היו בעיקר גברים מבוגרים, משכילים ומבוססים שמבלים זמן רב מדי יום בנסיעה לעבודה.
הם קראו גם ספרים מודפסים וספרי השמע היו תוספת לקריאה.
ישנם הבדלים משמעותיים בין ספרים מוקלטים המיועדים לעיוורים, לבין ספרים בהוצאות מסחריות, אשר מיועדים לקהל הרחב.
ההבדלים מתבטאים בסגנון הקריאה, במאפייני הקריין, בקצב הקריאה ועוד.
הבדלים אלו באו לידי ביטוי בכך שהספרים שהיו מיועדים לקהל הרחב כונו בעבר "ספרים מדברים", ולא ספרים מוקלטים.
התרחבות בעשור השני של המאה ה-21
בתחילת העשור החלו מכירות ספרי השמע לגדול באופן משמעותי עם העלייה בזמינות טלפונים חכמים ומכשירי קצה אחרים.
קהל השומעים התרחב וההאזנה הפכה לדרך לניצול זמן במקביל לפעולה נוספת כמו נהיגה, ריצה או ניקיון הבית.
ב-2016 דיווח ה'ניו יורק טיימס' שעל אף שרווחי המו"לים ירדו ברבעון הראשון של 2016, מכירות ספרי השמע עלו ב-35.3 אחוז.
הוצאת "הארפר קולינס" דווחה על עלייה של 47% בהורדות ספרים מוקלטים לעומת 2016.
בדצמבר 2017 פורסם בgood reader מאמר בנושא מגמות גלובליות בספרי שמעבמאמר נטען שהספרים המוקלטים הם פלח השוק בעל שיעור הצמיחה הגבוהה ביותר בתעשיית המו"לות הדיגיטלית.
בשנת 2017 נמכרו ספרי שמע בשוק האמריקני בסכום של 2.5 מיליארד דולר.
על פי המאמר דיווח" איגוד המו"לים לשמע האמריקני" בדוח השנתי של 2017 על עלייה של 33.9% במספר הספרים המוקלטים שראו אור לעומת 2016, ומדובר ככל הנראה בכ-79 אלף ספרים חדשים.
על פי נתוני המאמר 26% מהאמריקאים הקשיבו לספר מוקלט בשנת 2017 וההאזנה נפוצה במיוחד בקרב קהל צעיר- 48% מהמאזינים לספרים מוקלטים הם בני פחות מ-35, ורבים מתוכם בני נוער.
מגמות בולטות בתחום הספרים המוקלטים ב-2017:
עליה של 29% בהאזנה לספרים מוקלטים באמצעות טלפונים חכמים.
עיקר ההאזנה לספרים מתקיימת בבית (57%), בכלי הרכב (32%).
בדרך כלל תוך כדי ההאזנה מבצעים מטלות נוספות.
אנשים נהנים להקשיב לספרים מוקלטים משלוש סיבות עיקריות: הם יכולים לעשות משהו נוסף במקביל להאזנה, הספרים המוקלטים זמינים עבורם בכל מקום, והם נהנים מכך שמישהו מקריא להם סיפור.
חברת אמאזון פעילה בתחום הספרים המוקלטים באמצעות שירות Audible אולם על פי פרסומים שונים בקרוב תוסיף גוגל לשירותיה גם ספרי אודיו ותתחרה בה.
החוקר ג'ין וולפסון (Wolfson) פרסם בשנת 2018 מחקר אודות השימוש בספרים מוקלטים בכיתות.
מחקרו העלה ששימוש בספרים מוקלטים תורם להאזנה ביקורתית, מעשיר את אוצר המילים ומסייע להבנת המילה הכתובה.
תועלת מיוחדת יש לשימוש בספרים מוקלטים בקרב תלמידים המתקשים בקריאה עקב לקות למידה או כאלה הנדרשים לקרוא בשפה שהיא שפתם השניה.
וולפסון ציטט במאמרו מחקר לפיו שילוב ספרי שמע בתוכנית הקריאה של תלמידי חטיבות הביניים העלה באופן עקבי את יכולות הקריאה שלהם.
מוייר (Moyer) בדקה את דפוסי השימוש בספרים מוקלטים בקרב מתבגרים.
מחקרה העלה שהצעירים קוראים היום במגוון דרכים ואינם נצמדים אך ורק לספרים מודפסים.
לטענתה הצעירים אינם קוראים פחות אלא שהנתונים על הרגלי הקריאה שלהם אינם כוללים האזנה לספרים מוקלטים או קריאה של ספרים דיגיטליים.
בישראל נפתחה בשנת תשע"ח בעיר חולון התוכנית "ספרים מדברים" לעידוד קריאה באמצעות האזנה.
בתוכנית משתתפים 1000 תלמידים בכיתות ד' בעשרה בתי ספר בעיר.
בסיום הפרויקט שנתו הראשונה של הפרויקט הקליטו התלמידים את ספרה של שלומית כהן אסיף, "נער העפיפונים".
בשנת הלימודים תשע"ט (אוקטובר 2018) נפתחה התוכנית "ספרייה בכיס" לעידוד קריאה באמצעות האזנה.
התוכנית היא יוזמה של המרכז ללימודי רוח בספרייה הלאומית.
בשנה הראשונה השתתפו בה 2000 תלמידי חטיבות ביניים ובשנת הלימודים תש"פ משתתפים בה 5000 תלמידים מ-75 בתי ספר ברחבי הארץ.
ספרים מוקלטים בשירות אנשים עם מוגבלויות
צריכת ספרים מוקלטים מקובלת בקרב אנשים שלקותם אינה מאפשרת להם להתמודד היטב עם חומר מודפס כמו עיוורים ודיסלקטים ובקרב ילדים שטרם הגיעו לשליטה טובה בקריאה.
חלק מהעיוורים, המרגישים מבודדים חברתית, מעדיפים להשתמש בספר מוקלט (ולא בספר הכתוב בכתב ברייל) כדי ליצור תחושה של אדם אמיתי הנמצא לידם ומקריא את הסיפור וכדי להפיג את הבדידות.
ספרים המוקלטים על גבי קלטות שמע מכילים סימני התמצאות המוצגים לקורא רק כאשר הוא לוחץ על לחצן ההרצה המהירה קדימה יחד עם לחצן הנגינה בו זמנית.
על פי רוב ישנם שני סימנים כאלה: צפצוף בודד כאשר נגמרת הקראתו של כל עמוד של הספר ושני צפצופים כאשר נגמרת הקראתו של כל פרק בספר.
ספרים המוקלטים על גבי תקליטורים מכילים סימנים המאפשרים למכשיר השמיע אותם לעבור בלחיצת כפתור מסוימת אל הפסקה הבאה בעמוד הנקרא, בלחיצה אחרת אל העמוד הבא של הספר, בלחיצה מסוג שלישי את הפרק הבא ובלחיצה מסוג רביעי אל הכרך הבא.
מכשיר השמעה של ספרים מוקלטים על גבי תקליטורים עשוי גם להציג למשתמש, על פי בקשתו, את מספר הפסקה, העמוד, הפרק והכרך.
המכשיר יכול גם להצליב מידע זה עם תוכן העניינים של הספר ולדווח על שם הפרק ושם הכרך או להגיע לקטע קריאה מבוקש בעזרת קישורים מתוכן העניינים וממפתח העניינים.
בלי קשר לתוכנה של ההקלטה, מכשירים להשמעת ספרים מוקלטים עשויים להכיל סידורי נגישות כמו פתח במכסה בית הקלטת המאפשר מישוש גלגלי הקלטת במטרה לוודא שהם מסתובבים וסימנים קלים למישוש המסייעים בזיהוי הלחיצים של המכשיר.
מכשירים אלה עשויים להכיל גם סידורים למניפולציה על הפלט הנשמע כמו כפתור גרירה לשליטה מוחלטת במהירות ההשמעה.
סידורי המניפולציה על הפלט הנשמע הם לרוב משוכללים יותר ככל שמכשיר ההשמעה חדיש יותר ואת רמת השכלול הגבוהה ביותר יכולה להציע תוכנת מחשב לשמיעת ספרים מוקלטים.
כיום ניתן להקשיב לספרים המוקלטים בהאזנה ישירה, או להוריד אותם ישירות למחשב של המשתמש.
במחקרים שנעשו, נמצא שיש שוני בהעדפות ביחס לספרים מוקלטים, בין עיוורים
החברה המרכזית בתחום הספרים המוקלטים בעברית היא חברת סטוריטל - לשעבר "אייקסט", (בנוסף אליה פעילה בהיקף קטן משמעותית החברה "סוניקבוקס").
החברה החלה להקליט ספרים בסוף 2011 וכיום יש באתרה כאלף כותרים מסוגות שונות (ילדים, נוער, עיון, פרוזה).
בדרך כלל המשתמשים רוכשים מנוי חודשי, ויכולים להאזין לספרים בכל מכשיר דיגיטלי.
ניתן גם לרכוש ספר ספציפי להורדה.
בינואר 2018 דיווח מוטי ליפמן מנכ"ל החברה על עשרות אלפי משתמשים שהאזינו ליותר מחצי מיליון שעות, ועל גידול בביקוש משנה לשנה.
בשנת 2010, עמותת אלמנארה הפועלת מנצרת, השיקה מיזם להקלטת ספרים בערבית ותוך מספר שנים הפכה לספרייה המונגשת לאנשים לקויי ראייה הגדולה ביותר בעולם הערבי.
הספרייה כוללת אלפי כותרים מוקלטים בתחומים שונים.
והיא נגישה לציבור המשתמשים באמצעות אתר אינטרנט www.arabcast.org ואפליקציה לטלפונים חכמים.
ספר יוחסין הוא רשימה שבה מופיע סדר שושלת הדורות של משפחה או משפחות.
העיסוק בבניית ספר יוחסין קרוי גנאלוגיה.
ספר יוחסין נוהל במחברת גדולה שהוקדשה למטרה זו.
עם המצאת המחשוב מנוהלים ספרי יוחסין רבים באמצעות תוכנה מתאימה, ולמעשה ניתן לראות במרשם אוכלוסין ספר יוחסין של תושבי כל מדינה (בהתאם לעומק ההיסטורי הנשמר בו).
במסורת היהודית קיימת חשיבות רבה למושג היוחסין, וזאת עקב השוני ההלכתי בעם ישראל, בין כהנים לויים וישראלים, וכן כדי להבחין בין כשרים לבוא בקהל, לבין פסולי חיתון וממזרים.
לכך מנאן בראש הספר הזה אחר המצוות, "אלה המצוות אשר צוה ה' את משה אל בני ישראל בהר סיני" ואחר כך "וידבר ה' במדבר סיני...שאו את ראש כל עדת בני ישראל" שלא זכו ליטול את התורה אלא בשביל היוחסין שלהן (ילקוט).
בקהילות שונות נהגו משפחות רבות להציג את ייחוסיהן, דור אחר דור ולהבליט בספר את הרבנים המפורסמים שלהם הם מתייחסים, ובסיפורים אודותם.
בנוסף קיימת חשיבות למשפחה הנחשבת "יחסנית" בעניין שידוכים ובכלל.
ביהדות תימן השתמרו מגילות יוחסין בכתבי יד עתיקים, המתארים את השתלשלות הדורות ברצף מיהודה בן יעקב אבינו ועד יהודי תימן.
במכתב הסטטוס קוו הובטח לדאוג לכך שבמדינת ישראל תישמר המסורת ההלכתית בנוגע להיתר ורישום נישואין, כדי למנוע חלוקת בית ישראל לשניים.
בזמן שהועלו הצעות חוק אזרחיות שנועדו לפגוע בסמכויותיה ובעצמאותה של הרבנות הראשית לישראל, בנוגע לנישואין ולגיור, הזהירו גורמים חרדים מפני פתיחת "ספר יוחסין" שינוהל באופן עצמאי, שלא יתייחס לרישומי היוחסין של מדינת ישראל, כשהיא לא נעשית על פי כל כללי ההלכה.
ספר כוכבי השבת הוא ספר אסטרונומי שנכתב על ידי עבד אל-רחמן א-סופי בשנת 964 בערבית.
א-סופי בחר לכתוב את הספר בערבית על אף היותו פרסי.
מטרתו של הספר הייתה לתאר את קבוצות הכוכבים והמזלות תוך שהוא מתבסס על ספרו של האסטרונום היווני תלמי ה"אלמגסט" ומעדכן את הידע שהצטבר מאז כתיבתו, בייחוד תוך הסתמכות על תצפיות של אסטרונומים ערבים, ובשילוב מסורות ערביות.
הספר כולל תרשימים המתארים את הכוכבים, מיקומם בשמי הלילה, עוצמתם וצבעם.
הספר מציג כל קבוצת כוכבים בנפרד.
ספר זה הוא התיעוד הקדום ביותר המזכיר את גלקסיית אנדרומדה.
העתקים רבים של כתב היד שרדו עד ימינו, הקדום שבהם, משנת 1009, הוא העתק שנוצר על ידי בנו של א-סופי (העתק זה שמור כיום בספרייה הבודליאנית באוניברסיטת אוקספורד שבאנגליה).
ספר לרישום עסקאות מקרקעין הוא ספר חובה לפי חוק ניהול ספרים התשנ"ז-1997 (תוספת ט'), שבו חייב לרשום כל מתווך/אדם העוסק בנדל"ן את הפרטים הבאים:
1. פרטי חובה בהזמנה לביצוע פעולת תיווך במקרקעין
בהזמנה בכתב לביצוע פעולת תיווך במקרקעין לפי סעיף 9(א) לחוק, ייכללו לפחות הפרטים הבאים:
(1) שמות, כתובות ומספרי זיהוי של המתווך ושל הלקוח;
(2) סוג העסקה שפעולת המתווך מבוקשת לגביה, כגון: "שכירות", "מכירה";
(3) תיאור הנכס נושא פעולת התיווך;
(4) מחיר העסקה המבוקשת, בקירוב;
(5) הסכום המוסכם של דמי התיווך או שיעור דמי התיווך המוסכם מתוך המחיר שבו תתבצע העסקה, והאם המחיר - לפי אחד מאלה - כולל מס ערך מוסף, כמשמעותו בחוק מס ערך מוסף, התשל"ה-1976.
ספר יוסף המקנא הוא ספר מסוגת ספרי הפולמוס שנכתב על ידי יהודים במסגרת הפולמוס היהודי-נוצרי.
הספר נכתב ככל הנראה בצפון-מערב צרפת באמצע המאה ה-13 על ידי ר' יוסף ב"ר נתן אופציאל.
עיקרו של הספר הוא פירוש לפסוקי התורה המתמודד עם פרשנותם של אבות הכנסייה לכל פסוק.
בעיקר תוקף הספר את הפרשנות הנוצרית המוצאת בפסוקי המקרא פרה-פיגורציה לאירועים בברית החדשה ומפגין בקיאות רבה בפרשנות הנוצרית.
הספר מציג הפרכה כנגד כל פירוש נוצרי, המעמידה פרשנות יהודית אלטרנטיבית, פעמים רבות מתוך עמדה אירונית ואף פרודית, המציגה את הפירוש הנוצרי כאבסורדי.
טכניקה נפוצה אחרת בספר היא אימוץ לכאורה של עמדות היסוד של הפרשנות הנוצרית, רק על מנת להעמידן על ראשן ולהוכיח את אמיתות הפרשנות היהודית, גם לשיטת הפרשנות הנוצרית.
ספר מבוא הוא ספר המספק הצגה ראשונית של נושא, תוך הימנעות מירידה לפרטים.
הספר שואף לספק את כל המידע הבסיסי על נושאו.
ספר מסוג זה עשוי לפנות לקהל יעד רחב ביותר, ובהתאם לכך אינו דורש כל הכרות של הקורא עם הנושא, ועשוי גם לפנות לקהל יעד מצומצם יותר, ובהתאם לכך קיימת דרישות יסוד מסוימות מצד הקורא.
בספר מסוג זה בדרך כלל לא יוצגו חידושים מהותיים; ייחודו בהצגת ידע קיים בדרך מקורית.
ספרי מבוא אמורים להנגיש את הקורא אל למידת הנושא בצורה מעמיקה יותר ומאפשרת לו מעבר לקריאה בספרים פרטניים ומקצועיים שבתחום.
ספר מבוא מובחר מספק גישה רחבה וקלה למתחילים ומאידך מקדם אותם אל השלב העמוק יותר של למידת התחום.
קיימים מספר ספרי מבוא מפורסמים, אחד מהעתיקים שבהם הוא ספר יסודות מהמאה השלישית לפנה"ס, שעוסק בגאומטריה, אלגברה ועוד.
בספריית האוניברסיטה הפתוחה קיימים ספרים כמבוא לפסיכולוגיה, מבוא לסטטיסטיקה וכדומה.
ספר יעץ הוא ספר או מאגר מידע שמטרתו לספק מידע עובדתי אמין, באופן קל לחיפוש והתמצאות.
ספר יעץ הוא שם כולל למילונים, אנציקלופדיות, לקסיקונים, אטלסים, אלמנכים וקטלוגים, כלליים או ממוקדים בתחום ידע מסוים.
המידע מסודר באופן שיקל על צרכן המידע להתמצא בו (במיון אלפביתי, כרונולוגי או לפי נושאים) ופעמים רבות כולל ספר היעץ מפתחות (אינדקסים) לפי חיתוכים שונים על מנת להקל את מציאת המבוקש.
בשל התחדשות הידע נהוג שההוצאה לאור שמוציאה את הספרים מוציאה עדכונים תקופתיים ומהדורות חדשות.
בעידן האינטרנט מתפרסמים בדרך-כלל עדכונים שוטפים באתרים ייעודיים של ספרי היעץ, עד כדי ביטול מוחלט של מהדורת הדפוס בתמורה למהדורה מקוונת בלבד.
עקב ההשקעה הרבה באיסוף המידע ועדכונו השוטף, ספרי יעץ ברמה גבוהה הם ספרים יקרים מאוד ומיועדים בעיקר לספריות עיון.
עם זאת, קיימים ספרי יעץ פופולריים וזולים יותר לרכישה על ידי משקי בית, תלמידים וכדומה.
בספריות מרוכזים ספרי היעץ במדור מיוחד, לרוב סמוך לכניסה.
ספר מוזילה הוא סדרה של קטעים נסתרים (מעין "ביצת פסחא") שנמצאים בדפדפני האינטרנט של נטסקייפ ומוזילה.
הוא נצפה על ידי הפניית הדפדפן אל הקישור about:mozilla.
אין ספר אמיתי עם השם "ספר מוזילה".
למרות זאת, הציטוטים הנסתרים בדפדפני נטסקייפ ומוזילה נותנים את הרושם הזה בכך שהם חושפים פסוקים שנכתבו בסגנון מקראי.
כשנכנסים לכתובת about:mozilla, גרסאות שונות של דפדפנים שונים מציגים הודעה סמויה בטקסט לבן על גבי רקע בורדו בחלון הדפדפן.
ישנם שבעה פסוקים רשמיים של ספר מוזילה שנכללו בגרסאות דפדפנים שונות, אבל ניתן למצוא פסוקים לא רשמיים באינטרנט.
לכל שבעת הפסוקים יש "הפניות" לפרקים מקראיים ופסוקים, אך אלו הן למעשה אזכורים לתאריכים חשובים בהיסטוריה של נטסקייפ ומוזילה.
כל שבעת הפסוקים מתייחסים לפעילותיה של "בהמה" מפחידה.
בימיה הראשונים, לחברת נטסקייפ היה לטאה דמוית דרקון נושפת אש בתור הקמע שלה, שנקראה מוזילה (ע"פ שם הקוד של נטסקייפ 1.0).
מכאן ניתן לשער כי "הבהמה" המוזכרת בספר מוזילה היא סוג של לטאה נושפת אש, וניתן לראות אותה כמטאפורה עבור, או התגלמות של נטסקייפ.
בעזרת ידע על ההיסטוריה של נטסקייפ ומוזילה ניתן לחלץ משמעות כלשהי מן הפסוקים.
בנוסף לכך, בתוך קוד המקור של דף הספר (באתר מוזילה) יש הסברים ותגובות על חמישה מן שבעת הפסוקים.
ספר מוזילה הופיע לראשונה בנטסקייפ 1.1.
הפסוק הראשון היה 12:10, והופיע בגרסאות נטסקייפ 1.1 עד ל-4.8.
ותשוב הבהמה מוקפת בענן הנקמה : ואת הכופרים יחרוך לאפר וישמיד את ביתם : ויגזור על תגיהם להבהב עד לקץ הימים :
הפרק ופסוק מספר 12:10 מתייחס ל-10 בדצמבר 1994, התאריך בו Netscape Navigator 1.0 שוחרר.
דף ספר מוזילה (באתר מוזילה), מכיל את ההסבר הבא בקוד המקור:
<!-- פסוק זה מכריז על לידתו של הבהמה (נטסקייפ) ומזהיר מתכנתים "רעים" (עד נטסקייפ 3, כאשר צפית בקוד המקור של דפים ב-HTML עם המציג הפנימי, תגיות שגויות הבהבו).
העונשים שאוימו כלפי "הכופרים" (סביר להניח שהתכוונו למשתמשים שלא תאמו לסטנדרטים) הם דומים לעונשים המקראיים המסורתיים, אבל עם איום מוזר: "תגיהם יהבהבו עד לקץ הימים".
זהו אזכור לתכונה בגרסאות המוקדמות של נטסקייפ שגרם לתגיות שגויות בדפי HTML להבהב.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי במקור (מפני שלא שוחררו גרסאות בעברית של נטסקייפ).
אלא, שנים לאחר מכן, תורגם הפסוק על ידי חבר במוזילה ישראל.
ב-10 במאי 1998, ג'יימי זווינסקי שינה את פסוק ספר מוזילה בהתייחסות לעובדה שחברת נטסקייפ שחררה את הקוד שלה כקוד פתוח והתחילה את פרויקט מוזילה.
פסוק זה נכלל בכל גרסאות דפדפן מוזילה עד אוקטובר 1998, כאשר נמחק שכתוב של קוד של הדפדפן מוזילה, וכך הפסוק אבד.
ב-5 בפברואר 2000, בן גודג'ר, דאז עובד עבור נטסקייפ, העתיק את הפסוק לקוד החדש.
הוא נכלל בכל הגרסאות הבאות של מוזילה (עד כניסתו של הפסוק 7:15), ובגרסאות נטסקייפ 6 עד 7.1.
<div style="font-size: 1.1em; font-family: serif; text-align: center; line-height: 1.5;">והבהמה הייתה להמון : ומספרה גדל פי אלפי אלפים : ויהיו מיליוני המקלדות לקול רם ולסערה גדולה שתכסה את הארץ, וירעדו ההולכים אחר הממון</em></div>
הפרק והפסוק מספר 3:31 מתייחס ל-31 במרץ 1998, כאשר שוחרר קוד המקור של נטסקייפ.
מקור ה-HTML של דף ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
<!-- - 31 במרץ 1998: קוד המקור של Netscape Navigator שוחרר.>
<!-- קוד המקור נעשה זמין ללגיון של אלפי מתכנתים של קהילת הקוד הפתוח, שילחמו נגד חסידיו של ממון (Microsoft Internet Explorer).
הטקסט כנראה מתייחס לתקווה של נטסקייפ בכך שהם יהפכו את הקוד שלהם לפתוח, הם יוכלו למשוך "המון" של מתכנתים מכל רחבי העולם, שיכלו לשפר את התוכנה (ולכן "מיליוני המקלדות לקול רם").
ה"המון" (Legion באנגלית) הוא למעשה אזכור לציטוט המקראי בבשורה על-פי מרקוס, בפרק ה', פסוק ט' ("שאל אותו ישוע: "מה שמך?" השיב לו: "שמי לגיון, כי רבים אנחנו."), בגלל שספר מוזילה מוצג כסוג של "תנ"ך של המחשבים" עם נבואות.
"ממון" מתייחס למיקרוסופט, שהדפדפן אינטרנט אקספלורר שלה היה התחרות הראשית של נטסקייפ.
בעוד שבעברית המשמעות של המילה ממון היא "עושר" או "הון אישי", בתרגומים של התנ"ך באנגלית המילה מופיעה בתור שם של שד של תאוות בצע.
לכן, ייתכן כי לא רק שלמיקרוסופט יש משאבים גדולים יותר, אלא שהיא גם ניצלה לרעה את העובדה הזאת כדי לקדם את מעמדה שלה בשוק.
זה גם מדגיש את ההבדל בין הפיתוח המסחרי של אינטרנט אקספלורר, לבין הפיתוח של נטסקייפ/מוזילה, שנעשה בידי הקהילה.
"Red Letter Edition" עשוי להיות אזכור למה שנקרא "מהדורות אות אדומה של התנ"ך", שבהן הודגשו ציטוטים של ישו בדיו אדומה.
זה יכול להיות גם קשור לעובדה שה-31 במרץ 1998 היה "יום אות אדומה" לפרויקט מוזילה.
גם פסוק זה לא תורגם באופן רשמי לעברית במקור.
הפסוק הבא של ספר מוזילה נכתב על ידי ניל דיקין.
הוא נכלל בכל הגרסאות של מוזילה ששוחררו מספטמבר 2003 עד ליולי 2008 (מוזילה 1.5 - מוזילה פיירפוקס 2.0.0.20), גרסאות נטסקייפ מ-7.2 עד ל-8.1.3, כל גרסאות קמינו, כל גרסאות תוכנת האימייל Mozilla Thunderbird עד ל-2.0.0.24, וכל גרסאות הדפדפן SeaMonkey עד ל-1.1.19.
ויהי מקץ הימים ותפול הבהמה וישמחו בני הבליעל: אפס כי לא אבד הכל ותקם מן האפר צפור גדולה: ותבט הציפור ממרום על בני הבליעל ותשלך עליהם את האש ואת הרעם : כי הוקמה הבהמה מן הארץ ותוסף כוח לכוחה, ויחרדו כל ההולכים אחר הממון חרדה גדולה עד מאוד׃
הפרק והפסוק 7:15 מתייחסים ל-15 ביולי 2003, היום שבו אמריקה און ליין סגרה את חטיבת הדפדפן נטסקייפ וקרן מוזילה נפתחה.
מקור ה-HTML של ספר מוזילה מכיל את ההסבר הבא על פסוק זה:
<!-- ה-15 ביולי 2003: AOL סגרה את חטיבת נטסקייפ וקרן מוזילה נוצרה -->
<!-- הבהמה מתה (AOL סגרה את המחלקה) אבל מיד קמה מן האפר שלה (יצירת הקרן ודפדפן Firebird, ששמו שונה לאחר מכן לפיירפוקס).
נפילת הבהמה מתייחסת לסגירת נטסקייפ בידי חברת אמריקה אונליין.
ה"ציפור הגדולה" שקמה מהאפר היא קרן מוזילה, שהוקמה כדי להמשיך את הפיתוח את דפדפן מוזילה.
הציפור עולה מהאפר כמו עוף החול - אזכור לשמו המקורי של דפדפן פיירפוקס (שכונה Firebird בזמן כתיבת הפסוק).
הציפור מטילה את "האש" ואת "הרעם" על "הכופרים", אשר מהווה התייחסות ישירה לדפדפן Firebird (כיום Firefox) ותוכנת Thunderbird, שהפכו למוקד העיקרי של פיתוח במוזילה, כמה חודשים לפני האירועים של ה-15 ביולי.
העובדה ש"הוקמה הבהמה מן הארץ" מעידה על כך שרוח נטסקייפ תמשיך לחיות באמצעות הקרן (שהורכבה בעיקר מעובדי נטסקייפ לשעבר) ושכוחה "התחדש"; שכן, הקרן פחות מתבססת על חברת AOL (ממנה רבים מנטסקייפ הרגישו מוזנחים).
שוב, "ממון" היא מיקרוסופט, המתחרה המסחרית העיקרית של מוזילה.
פסוק זה הוא הפסוק הראשון שתורגם באופן רשמי לעברית.
המהנדס הראשי של נטסקייפ, כריסטופר פינק כתב את הפסוק הבא של ספר מוזילה.
הוא פורסם ב-5 ביוני 2007 כשיצא נטסקייפ 9.0b1. הפסוק נכלל בכל הגרסאות של נטסקייפ 9: מ-9.0 Beta 1 עד לגרסה האחרונה של הדפדפן - 9.0.0.6.
וכך ראה הבורא את הבהמה שנולדה מחדש וראה שהיא טובה.
הפרק והפסוק 8:20 מתייחסים ל-20 באוגוסט 2006, כשאימייל פנימי נשלח שהצהיר את האפשרות שנטסקייפ שוב יפותח בחברה המקורית שלו.
בניגוד לפסוקים קודמים, מקור ה-HTML של 'ספר מוזילה' אינו מכיל הערות הקשורות לפסוק.
ישנם שתי פרשנויות של הפסוק: הביטוי "נולדה מחדש" מופיע בפסוק הקודם המתייחס לקרן מוזילה ו"שהיא טובה" יכול להיות מחווה לכל מי שתרם לפרויקט מוזילה.
"נולדה מחדש" יכול להיות גם התייחסות לחידוש הפיתוח של נטסקייפ במחלקה המקורית שלו במקום פיתוח אצל חברה חיצונית; גרסת הדפדפן הקודם, נטסקייפ 8, הופקה על ידי חברת Mercurial Communications.
פסוק זה הוא פרודיה על בריאת העולם המתוארת בספר בראשית.
זו גם יכולה להיות התייחסות לפסוק כ"ב, פרק ב' בבשורה על-פי לוקאס.
ויישן הממון : ותקם הבהמה ותפץ על פני האדמה ותפרוץ ותרב עד מאד מאד : ויבשרו את העתים ויעלו תבואתם עולה לאש בערמת שועלים : ויבראו עולם חדש בצלמם כדמותם על פי דברי הקדש וידברו בבהמה לבניהם.
ויעור הממון וירא כי לא היה כי אם כאחד מן ההולכים בצעדיהם.
<!-- תמיכה של אוהדי פיירפוקס ברחבי העולם מובילה להצלחתו, הממחיש את כוחה של קהילת הפרויקטים המבוססים על קוד פתוח.
"ממון" הוא שוב אינטרנט אקספלורר, אשר "ישן" למשך 5 שנים בין גרסאות (בין אינטרנט אקספלורר 6 ל-7).
הציטוט "ותקם הבהמה" מתייחס לפיירפוקס, אשר צבר תומכים דרך פרויקט להפיץ את פיירפוקס, שהתחייב לפרסם עבור הדפדפן, הוציא מודעה בניו יורק טיימס, ופרסם את הדפדפן בעוד דרכים מגוונות.
"ערמת שועלים" הוא התייחסות ישירה לשם של פיירפוקס.
"העולם החדש" מתייחס לאתרים דינמיים שמבוססים על סטנדרטים ותוכנות קוד פתוח.
החצי השני של הפסוק מקושר למניפסט של מוזילה.
החלק האחרון, מתחיל עם "ויעור הממון" מדבר על השחרור של אינטרנט אקספלורר 7. "ההולכים בצעדיהם" מתאר את המעבר של אינטרנט אקספלורר מדפדפן שמחדש טכנולוגיות, לסתם "עוקב" שמעתיק פונקציות שהיו חסרות לו מדפדפן פיירפוקס.
בנוסף, "המהדורה העשירית", הוא רמז לעובדה שקרן מוזילה חגגה עשור במהלך מחזור הפיתוח של פיירפוקס 3.
ויריבו תאומי הממון : ויילחמו, ויטילו את העולם אל אפלה חדשה, והבהמה שנאה את האפלה : ותנוע הבהמה מהר, ותתחזק, ותפרץ ותרב עד מאד מאד : ותבאנה הבהמות אש ואור לאפלה :
פסוק זה הופיע לראשונה בפיירפוקס 21.
בפסוק זה הרקע הקודם מוחלף לראשונה ברקע שכולל צבע בורדו הדרגתי עדין.
הפסוק נכלל בכל גרסאות פיירפוקס מאז 21.0 ועד 57 בטא, כל גרסאות SeaMonkey מאז 2.18 בטא 1 וכל גרסאות Thunderbird מאז 21 בטא 1.
"תאומי הממון" מתייחסים לאפל ולגוגל, שמערכות ההפעלה הניידות שלהן - iOS ואנדרואיד, מהוות דואופול בשוק מערכות ההפעלה הניידות.
"האפלה החדשה" מתייחסת לאופי הסגור של חנויות אפליקציות מסורתיות.
הציטוט "תנוע הבהמה מהר" מתייחס לתדירות הגבוהה שבה יצאו גרסאות חדשות של פיירפוקס.
מספר הפרק והפסוק 15:1 מתייחסים לתאריך הקפאת הקוד של Firefox OS 1.0, ה-15 בינואר 2013.
ותכס הבהמה מלבושים חדשים ותלמד את דרכי העתים והמרחב והאור והזרם של כוחות התבל.
ובמדרשתה זו תטפח הבהמה מגדלי מתכת מחומצנת חדשים ותבשר את ניצחונה בראש חוצות.
ויעלצו חסידי הבהמה עד מאד ותחזק אמונתם בתורתם זאת.
פסוק זה הופיע לראשונה בפיירפוקס 57 בטא.
הפסוק נכלל בכל גרסאות פיירפוקס מאז 57 בטא.
הפסוק מתייחס לשינויים העיקריים בגרסת פיירפוקס 57 עם פרויקט Quantum.
"העתים והמרחב" מתייחסים אל הפרויקט עצמו, בעוד ש"הזרם" מתייחס לפרויקט "Quantum Flow"; "מלבושים חדשים" ו"האור" מתייחסים לממשק המשתמש החדש, הקרוי "Photon".
פרויקט Quantum הכיל את פיסת הקוד הראשונה שנלקחה מ-Servo, מנוע הפריסה שנכתב בשפת התכנות "Rust".
המילים "מתכת מחומצנת" מתייחסים לשפת תכנות זו.
מספר הפרק והפסוק 14:11 מתייחסים לתאריך בו פיירפוקס 57 יצא, ה-14 בנובמבר 2017.
בתוכנת Flock, המבוססת על פיירפוקס (אם כי לדפדפן זה אין קשר למוזילה), "נמצא" פסוק חדש מתוך ספר מוזילה, 11:1. פסוק זה מוצג על רקע כחול/לבן הדרגתי.וכשהבהמה לקחה רבע מכדור הארץ תחת שלטונה, כרבע-מאה ציפורי גופרית טסו מן המעמקים.
הציפורים חצו מאות נופי הרים ומצאו עשרים וארבעה אנשים חכמים שהגיעו מהכוכבים.
ואז זה התחיל, המאמינים העזו להקשיב.
אחר כך הם לקחו את העטים שלהם והעזו ליצור.
לבסוף, הם העזו לחלוק את מעשה ידם עם כל האנושות.
מפיצים מילות חירות ושבירת השרשראות, הציפורים הביאו את הגאולה לכולם.
הציטוט "וכשהבהמה לקחה רבע מכדור הארץ תחת שלטונה..." הוא כנראה התייחסות לעובדה שפיירפוקס גברה דאז על נתח השוק של אינטרנט אקספלורר ב-25%.
"ציפורי גופרית" הן אזכור לשם הקוד של הדפדפן, שהוא "גופרית" (Sulfur).
הציטוט "נוף ההר" הוא התייחסות לעיר Mountain View בקליפורניה, שם ישבה החברה שפיתחה את Flock (כמו כן קרן מוזילה).
"24 החכמים" הם 24 העובדים של חברת Flock באותו זמן.
"הכוכבים" הם אזכור לכוכב שהשתמשו בו במיתוג הדפדפן ("Flockstar").
למרות שפסוק זה פורסם ב-5 בנובמבר 2007, רוב המשמעות שלו עדיין לא ברורה.
הציטוט "הם לקחו את העטים שלהם והעזו ליצור" הוא קרוב לוודאי התייחסות לבלוגים ושילוב רשתות חברתיות ב-Flock.
הציטוט "לבסוף, הם העזו לחלוק את מעשה ידם עם כל האנושות" עשוי להתקשר לעובדה שהדפדפן שוחרר בתור קוד פתוח, והם חלקו את המעשה הטוב שלהם (יצירת הדפדפן) עם העולם.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי בגלל שלא יצאו גרסאות בעברית של הדפדפן.
בשל מחלוקת עם קרן מוזילה, פרויקט דביאן נאלץ לשנות את השם ואת המיתוג של פיירפוקס בתוך מערכת ההפעלה שלו.
בתגובה, שינו את שם הדפדפן ל-Iceweasel ואת האייקון לסמור לבן.
ב-Iceweasel נכלל גם about:mozillaעם הפסוקים הרגילים מפיירפוקס.
עם זאת, ב-about:iceweaselיש דף הדומה לסגנון של ספר מוזילה, שנקרא "ספר קרח".
פסוק זה מתאר את המחלוקת עם מוזילה ודביאן ואת היצירה של הדפדפן Iceweasel.וכך הבהמה הלכה והתעצמה, ואש ורעמים שטפו את הארץ.
אבל ממון נשא בליבם, והבהמה נכשלה, וגופה עלה, והיא ציוותה, "אל תעוף עם השם שלי." והלבבות יקפיאו, ונשמות חסידיו של ממון ילמדו לרעוד על פני הקרח, כפי שהם עשו לפני הקרח.
"הגופה" בפסוק זה מייצגת את קרן מוזילה, והאיסור על "תעופה בשמי" זו התייחסות לאיסור השימוש בסימן המסחרי של פיירפוקס.
פסוק זה לא תורגם לעברית באופן רשמי.
בגרסאות מסוימות של אינטרנט אקספלורר כשנכנסים לכתובת about:mozilla, הדפדפן מראה דף ריק בצבע כחול, כאזכור למסך המוות הכחול.
בגרסאות של דפדפן SeaMonkey אחרי 2.0, about:mozilla מציג את אותו פסוק מספר מוזילה מתוך גרסת פיירפוקס שלפיה הדפדפן נבנה.
ספר מבקרים או ספר אורחים הוא מחברת גדולה המוצבת באתרים מושכי קהל כגון מוזיאונים, אתרי הנצחה, אתרי נופש ובתי מלון המיועדת למבקרים המעוניינים לכתוב את התרשמותם מן המקום.
הדברים מופנים הן לבעלי האתר והן למבקרים אחרים במקום.
לעיתים מותירים מבקרים רישום אמנותי בספר כגון ציור או שיר.
לרוב מוצב ספר המבקרים בעמדה ייחודית, ההופכת את הכתיבה בספר לכעין טקס.
בתרבויות שונות נהוג להציב ספרי מבקרים גם באירועים כגון חתונות, ימי הולדת או הלוויות.
ספר יראים הוא ספרו של רבי אליעזר בן שמואל ממיץ הידוע בכינויו הרא"ם.
הספר עוסק בתרי"ג המצוות, אך כולל גם דברי הנהגה ומוסר.
רבי אליעזר חיבר ספרים נוספים, אך ספר היראים הוא היחיד שנתפרסם ונודע.
רבים מהפסקים וההלכות המופיעים בספר נזכרים בספרי ראשונים שונים, כגון בספר העיטור, שיבולי הלקט, שו"ת מהר"ם מרוטנבורג, ספר התרומה, אור זרוע, ברא"ש ובמרדכי.
כמו כן רבי מנחם רקנאטי בספרו מביא רבות מפסקיו.
זמן חיבורו המדויק של הספר אינו ידוע, אך נכתב בין השנים 1171-1179, שכן הוא מזכיר את רבנו תם בברכת המתים והוא נפטר בשנת ד'תתקל"א, ואילו הספר נזכר לראשונה כבר בספר העיטור, שנכתב בשנת ד' תתקל"ט (1179).
את שמו של הספר נתן לו מחברו כפי שכתב בהקדמתו לספר:
בתחילת ספר חרדים לרבי אלעזר אזכרי הביא טעם שונה במקצת לשמו של הספר, ויש לשער כי לא ראה את הקדמתו של רבי אליעזר ממיץ לספר:
דרך עבודתו וסידור הספר נעשה על פי מניין המצוות על פי מניינו של רבי יהודאי גאון כפי שהעיד בסיום ספרו: .
בהקדמתו כתב רבי אליעזר ממיץ את דרך כתיבתו של ספרו זה:
כאמור בהקדמתו חילק הרא"ם את ספרו לשבעה חלקים [עמודים] כאשר כל עמוד ועמוד מחולק ל'וו', וכל 'וו' מחולק לסימנים:
הספר בהדפסתו הידועה, שונה מהספר המקורי כפי שיצא תחת ידי המחבר, זאת מפני שהספר נדפס לראשונה במתכונת מקוצרת.
וכן חילק את הספר ל-417 סימנים במקום 464 שהיו בספר המקורי.
בהקדמתו של רבי בנימין בן אברהם שנדפסה רק בדפוס ראשון, ביאר את הטעם שהשמיט וסידר את הספר כפי שסידר:
בשנים שלאחר מכן נדפס הספר שוב במהדורות שונות כולן על פי מהדורות המקוצרת של בנימין בן אברהם.
רק בשנת תרנ"ב לאחר כ-700 שנה, נדפס שוב הספר (חלקו הראשון) במהדורה שלמה כפי שיצאה מתחת ידי רבי אליעזר ממיץ.
הספר הובא לדפוס על ידי הרב אברהם אבא שיף ממינסק שהדפיסה מהעתק שהגיע לידו מהספרייה הלאומית בפריס.
בשנים שלאחר מכן השלים המחבר את הספר כולו.
במהדורה זו אף הוסיף הרב שיף פירוש בשם 'תועפות ראם', וכן מחקר מקיף על הספר ועל מחברו.
הספר זכה למספר הסכמות, ביניהם של רבי שלמה כהן מווילנא, ורבי אליהו דוד רבינוביץ' תאומים.
כאמור הספר במתכונתו הנפוצה הוא ממהדורה שנדפסה בשנת תרנ"ב על ידי אברהם אבא שיף , שאף הוסיף את פירושו בשם 'תועפות ראם' על גיליון הספר.
זכיות הספר היו בידיו של האדר"ת שאף מספר בהסכמתו למהדורה זו שהתחיל לכתוב אף הוא פירוש על ספר יראים, אך כתביו נשרפו בשריפה שפקדה את ביתו, ומאז לא חזר להדפיס פירושו זה, ועקב כך נתן את זכויות ההדפסה לרב שיף.
במשך השנים נכתבו על הספר, מספר פירושים:
ווי העמודים - פירוש 'ווי העמודים' נדפס בהמהדורה השלישית (המקוצרת) שנדפסה בליוורנו בשנת ה' תקצ"ז, מהרב יצחק טייב.
שם חדש - פירוש שם חדש נדפס במהדורה הרביעית, ירושלים תר"ח, הפירוש נדפס על חלק מהספר והושלם לאחר מכן.
סביב ליראיו - נדפס בהמהדורה השביעית, פינסק תרס"ה.
סביב ליראיו - נדפס בשנת תשכ"ב, ניו יורק, מהרב אהרן וואלקין.
עמודי הארזים - נדפס בשנת תשמ"ג, מהרב אליעזר חזן (בן הרב יוסף רפאל חזן, מחבר שו"ת חקרי לב).
תועפות ראם - נדפס בשנת תרצ"ה, וורשה, מאת המהדיר והמגיה הרב אברהם אבא שיף.
ספר יוּרַיזֶן הוא אחד מספרי הנבואה הגדולים של הסופר האנגלי ויליאם בלייק.
הספר מאויר באמצעות שיטת דפוס השקע הייחודית שבה השתמש בלייק.
הוא פורסם במקור כספר הראשון של יורייזן בשנת 1794; מהדורות מאוחרות השמיטו את המילה "הראשון".
הספר קיבל את שמו מהדמות יורייזן מהמיתולוגיה של בלייק, המייצגת את התבונה המנוכרת כמקור הדיכוי.
הספר מתאר את יורייזן כ"כומר הקדום" ומספר כיצד הוא נפרד מהנצחיים האחרים כדי ליצור תחום מנוכר ומשעבד של הדוגמה הדתית שלו.
לוס ואנית'רמון יוצרים מרחב בתוך היקום הנפול של יורייזן כדי להוליד את בנם אורק, רוח המהפכה והחופש.
מבחינה צורנית הספר מהווה פארודיה על ספר בראשית.
ארבעת בניו הראשונים של יורייזן הם טיריאל, אות'ה, גרודנה ופוזון (בהתאמה אלו הם יסודות האוויר, המים, האדמה והאש, על פי פרק ח).
האחרון שבהם ממלא תפקיד מרכזי בספר אהניה, שראה אור בשנת 1795.
בעונת הסתיו של שנת 1790 עבר בלייק לעיירה למבת', סארי.
בסטודיו של ביתו החדש כתב את מה שנודע בכינויו "ספרי למבת'", שכללו גם את ספר יורייזן.
בכל הספרים הללו השלים בלייק את הרכב העיצוב שלהם, את הדפסתם והצביעה שלהם ואת מכירותיהם מאותו הבית.
בלייק כלל סקיצות מוקדמות לספר יורייזן במחברת שהכילה תמונות שנוצרו בין 1790 ל-1793. ספר יורייזן היה אחת היצירות הבודדות שבלייק מתאר כ"הדפסה מוארת", אחת מן העבודות המודפסות הצבעוניות הרבות שלו שבהן הדיו הצבעונית הונחה על לוח הנחושת לפני הדפסת הדף.
ספר יורייזן נדפס בין השנים 1794 עד 1818 והיה גדול יותר מיצירתו אמריקה: נבואה.
רק שמונה עותקים מהיצירה שרדו, עם וריאציות רבות בסדרם ובמספרם של הלוחות.
כל העותקים ששרדו הודפסו בצבע.
הסיפור עוסק במאבק בתוככיה של התודעה האלוהית לביסוס והגדרה, הן של עצמה והן של היקום.
זהו מיתוס יצירה שמתחיל לפני הבריאה:
כדור הארץ כלא היה: וגם לא כדורי הארץ של המשיכה
או כיווץ את כל חושיו הגמישים.
המוות כלא היה, אבל חיי הנצח נוצרו.
היוצר הוא יורייזן, גולה עיוור שנמנע מן הנצח ואשר מקים עולם שיוכל לשלוט בו.
חוקים של שלום, של אהבה, של אחדות;
תן לכל אחד לבחור את ביתו היחיד:
פקודה אחת, שמחה אחת, תשוקה אחת,
קללה אחת, משקל אחד, מידה אחת
מלך אחד, אלוהים אחד, חוק אחד.
עם זאת, יורייזן סובל מנפילה כאשר הוא יוצר מחסום כדי להגן על עצמו מפני הנצח:
ומסביב, גג מאובן ועצום ממדים;
מכל צדדיו, היה הוא מסוגר: כמו רחם;
כמו לב אנוש הנאבק ופועם
נראה שהעולם העצום של יורייזן צץ פתאום.
הוא נכבל בשלשלאות על ידי לוס, הנביא, אשר ממנו התנתק יורייזן:
כמו שלשלאות קרח שיחד מתכווצות,
לא מסודרות, מתוך הנצח הן קרועות.
לוס מחשל דמות אנושית ליורייזן במהלך שבעת העידנים, אך מרחם עליו ובוכה.
מהדמעות האלה נוצרת אנית'רמון, אשר במהירה יולדת את ילדו של לוס, אורק.
זעקותיו של אורק מעוררות את יורייזן, שמתחיל לסקר ולמדוד את העולם שברא.
יורייזן חוקר את עולמו וחוזה בהולדת ארבעת בניו המייצגים את ארבעת היסודות הקלאסיים.
מההתנסויות האלו מכווצות תקוותיו של יורייזן וכן:
אף בנים ואף בנות: כי ראה
שאף לא בשר ואף לא רוח לא יכלו להתמיד
בחוקי הברזל שלו אפילו לא רגע אחד.
בתגובה, הוא יוצר רשת של דת, המשמשת כשרשראות לתודעה.
[[קובץ:Urizen_Plate_9_William_Blake.jpg|ממוזער| העתק G, לוח 9. לוס יילל בקהות חושים עגומה, נאנק!
עד שההתנפצות הבריאה אולם ההתנפצות של אוריזן לא הבריאה.
מובא כאן ציטוט הטקסט, המופיע בספר יורייזן, לוח מס' 2, אשר מהווה את הפרלודיום לספר יורייזן:
ספר יורייזן הוא מיתוס יצירה הדומה לספר בראשית.
המיתוס של בלייק סביב יורייזן נמצא ברבות מיצירותיו ויכול להתחקות אחר הניסויים שלו בכתיבת מיתוסים על אל התבונה בשנות ה -80 של המאה ה-18, כולל בפואמה "אל החורף".
ביצירה זו, יורייזן הוא ישות נצחית הממוקדת בעצמה, שיוצר את עצמו מתוך הנצח.
יצירה זו מתרחשת שוב בואלה, או ארבע הזואות, כאשר האדם הראשוני, אלביון, הוא הצורה המקורית.
בעבודה זו מדובר רק ביורייזן, ייצוגה של הפשטות והוא מהווה הפשטה של העצמי האנושי.
מעצמו הוא מחלק לראשונה צורות לא ידועות שמתחילות לייסר אותו.
הוא אף פונה נגד שאר הנצחיים ומאמין שהוא קדוש.
בהתבוננות בעצמו, הוא מסוגל לגלות חטאים ורושם אותם בספר פליז שמהווים שילוב של חוקי ניוטון, חוקי משה ודאיזם שכופים אחידות.
שאר בני הנצח בתורם, מתמרמרים בפנייתו של יורייזן כנגד הנצח, והם מעגנים את יסודות החטא והעוון בתוך היצורים החיים.
דבר זה מייסר את יורייזן, שנופל אל תוך שינה, המאפשר ללוס להופיע.
חובתו של לוס במסגרת היצירה היא להשגיח על יורייזן, ויורייזן נתפס ככומר נצחי בעוד שלוס נכנס לתפקיד הנביא הנצחי.
חלקים מהסיפור נוסחו מחדש לאחר מכן, בספר לוס וספר אהניה, שני חיבורים נסיוניים של בלייק.
ההתמקדות באוריזן מדגישה את כבלי התבונה הנכפים על הנפש.
אוריזן, כמו האנושות, כבול בשרשראות אלה.
הנקודה הן של ספר יורייזן והן של הנרטיב המסופר מחדש בספר לוס היא לתאר כיצד ההיגיון הניוטוני והשקפת העולם הנאורה של היקום משתלבים יחד כדי לכבול את הדמיון האנושי.
באמונה הניוטונית היקום החומרי מחובר דרך כוח לא מודע אשר בתורו מאפיין את הדמיון והאינטלקט כהיבטים מקריים הנובעים מכך.
בנוסף, הדמיון והאינטליגנציה הם משניים לכוח.
גרסה מוקדמת זו של יקום "שבו החזקים שורדים", קשורה לעולם נפול של רודנות ורצח, לפי השקפתו של בלייק.
השיר מציג את אורק ואת מחזורו התלת-שלבי, אשר שלבי הופעתו קשורים לאירועים היסטוריים, אם כי האחרונים נשמטו בארבעת היצורים.
בראשית זוהי נפילתו של אוריזן, הכוח השטני, באופן דומה לשטן של מילטון.
אולם הבריאה כאן, הייתה הנפילה.
אוריזן הוא ייצוג ההפשטה, שהוא כוח פסיבי ונפשי מנותק מהמציאות.
לוס, בעולם הנפול, נכנס לעולם כלהבת האנרגיה הדמיונית.
עם זאת, גם הוא נופל והופך להיות מכני ומאורגן.
לוס הוא יוצר מערכות החיים ושל המינים, מה שמוביל ליצירת בת זוגו אנית'רמון.
בסופו של דבר נוצרות צורות אנושיות ואורק נולד כאבולוציה של החיים.
הרולד בלום טען שהשיר "הוא השיר העוצמתי ביותר שנוצר בדרך של הדפסה מוארת, לפני נטישתו של בלייק את היצירה ארבעת היצורים הגדולה בפני עצמה וכן האפוסים שבאו אחריה".
ספר לי את הסודות שלך היא סדרת דרמת-מתח אמריקאית שנוצרה על ידי הרייט וורנר, אשר הוקרנה בשירות הזרמת המדיה פריים וידאו ב-19 בפברואר 2021. הסדרה נכתבה גם על ידי וורנר שהפיקה לצד ברונה פפנדריה וקייסי האבר.
הסדרה עוקבת אחר "שלישיית דמויות, שלכל אחת עבר מסתורי ומטריד: אמה (שנודעה בעבר בשם קארן מילר) היא אישה שהסתכלה פעם בעיניו של רוצח מסוכן, ג'ון הוא אנס סדרתי לשעבר שנואש למצוא גאולה, ומרי היא אם אבלה האובססיבית למצוא את בתה הנעדרת.
ככל שכל אחד מהם נדחק לקצה, האמת על העבר והמניעים שלו הולכת ונעשית עכורה יותר, ומטשטשת את הקווים בין הקורבן והפושע."
ב-24 ביולי 2017, TNT הזמינה מההפקה פרק פיילוט שנקרא אז "Deadlier Than the Male".
הפרק היה אחד משני פיילוטים ש-TNT הזמינה.
ב-15 בפברואר 2018, פורסם ש-TNT נתנה אישור להפקת סדרה שתיצור ותכתוב הארייט וורנר.
על פי הדיווחים, הזמנת הסדרה הייתה לעונה ראשונה בה וורנר גם תפיק בפועל לצד ברונה פפנדריה וקייסי האוור.
ג'ון פולסון ביים את הסדרה ומשמש גם כמפיק בפועל.
חברות ההפקה המעורבות בסדרה כוללות Made Up Stories ו-Studio T.
ב-18 ביוני 2018, פורסם שהסדרה תשווק בשם "ספר לי את הסודות שלך".
ביוני 2020, הוכרז שהסדרה לא תשודר ב-TNT והיא בוטלה.
עם זאת, בסוף אוקטובר 2020, פריים וידאו הודיעה על רכישת הסדרה שעתידה לעלות לשידור ב-2021. ב-27 בינואר 2021, פורסם שהסדרה תעלה לאקרנים ב-19 בפברואר 2021.
לצד הכרזת הסדרה הראשונית, דווח כי לילי רייב, איימי ברנמאן, האמיש לינקלייטר, אנריקה מרצ'יאנו, קיארה אורליה, אשלי מדקוויי ובראיינט טארדי לוהקו לתפקידים בסדרה.
ביוני 2018, דווח כי זאווייר סמואל וסטלה בייקר לוהקו לתפקידים ראשיים וכי מארק ריצ'רדסון יופיע בתפקיד חוזר.
ביולי 2018, פורסם כי קתרין וויליס וצ'ארלס אסטן לוהקו לתפקידים חוזרים.
הצילום העיקרי של הסדרה התקיים באמצע 2018 בניו אורלינס, לואיזיאנה.
ספר יוחסין בתלמוד הוא חיבור קדום שמוזכר בתלמוד שהיה מצוי בימי חז"ל.
החיבור עסק בתחום היוחסין והכיל דרשות רבות.
בתלמוד מובא כי בימי האמוראים החיבור נגנז.
וכי היעדרותו השפיעה על חכמי התלמוד.
מהות החיבור, תוכנו והיקפו, היעלמותו והשפעת הדבר - אינם מפורשים בתלמוד, ובמפרשי התלמוד קיימים על כך ביאורים שונים ומגוונים.
קו אחיד העולה מתוך כלל המפרשים מצביע על כך כי למרות שרב הנעלם בו על הגלוי, מדובר בחיבור ייחודי ובעל השפעה.
בתלמוד לא מבואר מה היה תוכן החיבור, אלא רק מצוין שהכיל דרשות רבות על פסוקים מסוימים בספר דברי הימים.
במפרשים נאמרו כמה אופנים למהות התוכן של החיבור:
לדעת רב עמרם גאון היה בו את פירוט הייחוס של כל משפחה - על סגניה, שריה, ראשיה, נביאיה, צדיקיה ובעלי התורה שבה, וכן פסוליה ופגומיה; ועל פי זה היו החכמים יודעים עם מי להינשא ולהשיא, וממי להתרחק.
לדעתו אף ה"דרשות" שבו שהוזכרו בחז"ל, לא היו הן דרשות רגילות של חז"ל על התורה, אלא .
לדעת רש"י הוא הכיל ברייתות שמפרשות את ספר דברי הימים לפי ייחוסי השבטים ומשפחותיהם, אך היו בו גם דרשות וטעמי תורה.
לדעת מפרשים רבים (על פי מקבילה בתלמוד ירושלמי) מדובר בדברי אגדה דרשניים (בעיקר אטיולוגיים) שנדרשו על שמות האישים המוזכרים בדברי הימים.
מהם שציינו למקומות אחרים בספרות חז"ל שבהם צוינו דרשות כאלו על אישים המוזכרים בדברי הימים, ולדעתם באופן דומה היו שאר הדרשות שבספר יוחסין.
רבי יהודה ליב אדל מבאר כי מטרת ספר יוחסין הייתה להכיל את כל המסרים והאמונות הנכונות שאותם רצו חז"ל להעביר לדורות הבאים, שאותם שזרו חז"ל עם שמות האנשים על מנת שייזכרו שמות האנשים עם המסרים השזורים בהם.
לדעת רבי יוסף חיים מבגדד ספר יוחסין הכיל ביאורים וסודות שעל ספר דברי הימים, שהם שימשו כהקדמות נשגבות בתורת הנגלה ותורת הנסתר לפירושים, דרשות וביאורי מעשיות בכל המקרא.
בכמה מקומות בספרות חז"ל מסופר על "מגילת יוחסין" שנמצאה בירושלים, ובה נשנו פסולי ייחוס ועוד פרטים נוספים.
יש הסוברים כי היא ספר יוחסין המוזכר בתלמוד.
כמו כן נחלקו המפרשים באופן פרסומו:
בפשטות לשון התלמוד משתמע כי הועלה על הכתב, וכן פירשו רבי יהודה בן נתן ורבי יוסף חיים מבגדד והוסיפו כי אף על פי שבאותה התקופה עדיין לא נכתבה תורה שבעל פה, ספר יוחסין כן הועלה על הכתב.
רבי יחזקאל לנדא מפרש בדעת רש"י כי מחמת האיסור של "דברים שבעל פה אי אתה רשאי לכותבן" החיבור נשנה בעל פה ולא נכתב.
פירוש הדבר, כי על קטע מסוים בספר דברי הימים - המתחיל ב'אצל' ומסתיים ב'אצל', היה בספר יוחסין כמות דרשות שהצריכה 400 גמלי.
המפרשים נחלקו מהו אותו קטע ומה הכוונה 'גמלי':
"אָצֵל" היה דור תשיעי למיכה בן מריב בעל - בנו של יהונתן, והוא הוזכר עם בניו בשני פרקים סמוכים בדברי הימים:
בתלמוד הוזכר הקטע העמוס בדרשות כמי שנסוב על המקרא ש"בין אצל לאצל", ונחלקו המפרשים בזיהוי המדויק של הפסוקים:
לדעת רש"י הדרשות נסובות על הפסוקים שבין האזכור הראשון בפרק ח' לאחרון שבפרק ט' (קרוב ל-50 פסוקים).
לדעת הערוך וכן לדעה א' אצל רבי אברהם בן הרמב"ם מדובר בפסוק בפרק ח' שפותח ב"ולאצל" ומסיים ב"בני אצל" ().
לדעה ב' אצל רבי אברהם בן הרמב"ם מדובר בשני הפסוקים בפרק ח' שבהם מוזכר אצל ().
בפשטות לשון התלמוד, הכוונה על גמלים: שכמות הדרשות הכתובות על אותו הקטע הייתה כה גדולה עד כי היה צורך לגייס 400 גמלים לשאת את החומר הנכתב.
לדעת רבי יוסף חיים מבגדד הכוונה ל-400 לוחות עצים קטנים שהיו כותבים עליהם.
יש מי שהציעו לגרוס "גוילי", במשמעות של קלף לכתיבה.
על גודלו של החיבור ניתן לראות גם מדברי התלמוד במסכת פסחים, שם הובא שרבי שמלאי, שהיה דרשן ובעל אגדה בולט, ביקש מרבי יוחנן שישנה לו את ספר יוחסין.
לאחר שענה לרבי יוחנן ואמר לו את עיר הולדתו - לוד - ואת עיר מגוריו - נהרדעא, אמר לו רבי יוחנן שאין מלמדים את בני לוד ונהרדעא את ספר יוחסין.
אמנם לאחר דין ודברים הוא ניאות.
לדעת רבי אברהם בן הרמב"ם כמות הדרשות המתוארת בספר יוחסין היא בלשון גוזמה.
כך מופיע גם אצל רבי יואל לייב הלוי הרצוג.
אמנם רבי יוסף חיים מבגדד מתקשה לקבל שהדבר נאמר בלשון גוזמה, ומנסה למזער את הכמות המתוארת.
בתלמוד מצוין כי החיבור "נגנז", וכי כתוצאה מכך .
רש"י מבאר כי החיבור השתכח במרוצת השנים, אך המהרש"א מבאר כי נגנז ממש.
הוא מוסיף כי סיבת הגניזה הייתה מחמת שבדיקת היוחסין בפומבי סיכנה את העוסקים בה, שכן היו אנשים אלימים שיוחסיהם נפסלו בבדיקה והיו מוסגלים להרוג את העוסקים בכך, ולכן גנזו את החיבור והחלו ללמד אותו בעל פה מרב לתלמיד פעם או פעמיים בשבוע.
המפרשים אף נתנו ביאורים שונים לסיבת ההשפעה הכה מהותית כתוצאה מהיעלמות החיבור:
רש"י מבאר כי תשות הכוח הייתה משום שנעלמו מהם "טעמי תורה" שהיו בו.
רבי שמואל אליעזר הלוי איידלס מבאר - בהתאם לשיטתו - כי לימודו בעל פה מדי שבוע פעם או פעמיים התיש את החכמים.
את "מאור העיניים" של החכמים, שכהה, מזהה רבי שמואל אליעזר איידלס ככוח הנבואה, שנחלש משום שהחכמה שבבסיסו נחלשה ומשום הכלל התלמודי שהנבואה אינה שורה אלא על המיוחסים שבישראל.
רבי משה מיינשטרש מבאר כי הסמכות והשררה שניתנה ביד חכמים הייתה מכוח הייחוס שלהם, ומכיוון שעומעם הייחוס בהיעדר ספר יוחסין, הוחלש כוח החכמים.
באופן דומה מבאר גם רבי מנשה קליין כי משום שאין השכינה שורה אלא על משפחות מיוחסות שבישראל, לכך כיוון שאבד הייחוס שלהם איבדו את השראת השכינה ואת האפשרות לכוון על ידי לטעמי תורה.
רבי יוסף חיים מבגדד מבאר כי תשות כוח החכמים הייתה משום שנחסרו מהם הביאורים והסודות שעל ספר דברי הימים שהיו כתובים ספר יוחסין, שהם שימשו כהקדמות בתורת הנגלה ותורת הנסתר לפירושים, דרשות וביאורי מעשיות בכל המקרא.
את כהות הראייה הוא מבאר בכך שספר יוחסין היה הספר היחידי שהכיל את תורת הנגלה בתורה שבעל פה בכתב (שאר תורה שבעל פה נאסרה בכתיבה), ומשנגנז שוב .
רבי יהודה ליב אדל מבאר כי ההשפעה הדרמטית בהיעלמות החיבור היא משום שנקטעה דרך העברת המסרים והאמונות שאותם העמיסו חז"ל בשמות האנשים שבדברי הימים, ולכן .
ספר ירושלים הוא סדרה של שישה ספרי עיון העוסקים בחקר ירושלים בתקופות שונות של ההיסטוריה.
הסדרה הוצאה על ידי "המרכז לחקר תולדות ארץ ישראל ויישובה של יד בן-צבי והאוניברסיטה העברית בירושלים" וכוללת עשרות מאמרים שנכתבו על ידי אנשי אקדמיה ומומחי היסטוריה.
הוצאת ספרי הסדרה לאור לא נעשתה לפי הכרונולוגיה ההיסטורית.