tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
נכון ל-2025 מציעה הפקולטה מגוון רחב של מגמות שונות לתואר שני: אימונולוגיה, אקולוגיה, בוטניקה, ביוטכנולוגיה, ביוכימיה, ביולוגיה חישובית, ביולוגיה ימית, ביולוגיה סביבתית (בשיתוף מכון וולקני, שם מבוצע המחקר), ביולוגיה של התא, גנטיקה, זואולוגיה, מדעי הראייה (תואר עם או בלי תזה, במסגרת בית הספר לאופטומטריה ומדעי הראייה), מיקרוביולוגיה ונוירוביולוגיה.
ישנם שני מסלולים הנלמדים ללא תזה בלבד: מסלול מדעי החיים (ביולוגיה) המיועד בעיקר למורים ומסלול גרונטולוגיה המופעל במשותף עם המחלקה למדעי חברה ובריאות של הפקולטה למדעי החברה.
הלימודים לתואר שלישי נקבע הנושא הנחקר בהתאם לנושאי המחקר של המנחה במעבדה שבה בחר הסטודנט להתמחות, כמו כן מתקיימים בפקולטה מחקרי פוסט-דוקטורט.
במקביל למחקר וההוראה מקיימת הפקולטה קשר עם הקהילה, בין השאר קיום ימי מדע והרצאות בבתי ספר.
בית הספר לאופטומטריה מפעיל קליניקה לבדיקות ראייה המציע בדיקות ראייה חינם לציבור ומאז 2017 הוא מפעיל קליניקה ניידת המבצעת בדיקות ראייה חינם ברחבי המדינה.
פרופ' שמואל זלצברג (1998-2000), הדקן הראשון, נפטר במהלך כהונתו
הפקולטה לניהול באוניברסיטת חיפה מציעה תוכניות לימודים לתואר שני ולתואר דוקטור בתחומי הניהול.
החוג לניהול משאבי טבע וסביבה
בנוסף פועלים במסגרתה מרכזי מחקר אחדים:
המרכז לחקר ארגונים וניהול המשאב האנושי
המרכז לחקר משאבי טבע וסביבה.
הפקולטה נוסדה ב-1996. דיקן הפקולטה הראשון היה פרופ' אליעזר שליפר, ואחריו כיהנו בתפקיד זה פרופ' נחום ביגר, פרופ' אילן משולם, פרופ' שיזף רפאלי ופרופ' יוסי יגיל.
הדיקן הנוכחי הוא פרופ' יצחק סמואל.
בית הספר לניהול הוקם באוניברסיטה בשנת 1996, ובשנת 2011 הפך לחוג למינהל עסקים במסגרת הפקולטה לניהול.
בחוג מתקיימים לימודים לתואר דוקטור ושש תוכניות לימוד לתואר שני:
ניהול ארגונים ללא כוונת רווח
ניהול אסטרטגי של משאבי אנוש
ניהול עם התמחות בניהול ספנות ונמלים
ראש החוג הוא פרופ' אביב שהם.
החוג לניהול משאבי טבע וסביבה הוקם בשנת תשס"ט (1998), ומהווה מסגרת ייחודית ללימודי פיתוח בר קיימא, ניהול מערכות סביבתיות ומדיניות סביבתית.
החוג מקיים לימודים לתואר דוקטור וארבע תוכניות לתואר שני:
בראש החוג עומדת פרופ' אופירה אילון.
החוג לניהול מידע וידע החל לפעול בתחילת שנת 2011 (תשע"א) ופועל על פי מודל ה-iSchools המקובל בעולם, המתמקד בחקר הקשר בין מידע, אדם וטכנולוגיה.
ד"ר דפנה רבן הייתה ממייסדי החוג ועמדה בראשו עד סוף שנת הלימודים 2015–2016. ראש החוג הנוכחי הוא ד"ר דויד בודוף.
החוג פועל בשיתוף פעולה עם המרכז לחקר האינטרנט.
בחוג שני מסלולים עיקריים: מסלול לימודי תואר שני עם כתיבת תזה ומסלול לימודי תואר שני עם עבודה מעשית.
מטרת החוג היא להכשיר חוקרים בתחום זה, ולהקנות לעובדי ידע בארגונים מכל המגזרים ידע תאורטי, כלים ומיומנויות שיאפשרו להם לנהל את משאבי המידע והידע בארגון ולקבוע מדיניות מידע.
תוכנית הלימודים כוללת קורסי בחירה המאפשרים מיקוד בפן הניהולי של מידע וידע והתמחות (ספח) בספרנות המתמקדת בפן המקצועי-ביצועי של התחום.
תוכנית הלימודים מאופיינת בשילוב של הידע התאורטי, היכולות המחקריות והמיומנויות האנליטיות הנחוצות לקידום השטחים השונים של מדיניות מידע, איתורו, דלייתו, ארגונו ועשיית שימוש בו, כמו גם הכישורים הטכניים והמקצועיים הדרושים לתכנון מערכות ושירותי מידע במגוון סביבות ומסגרות והשפעה על מדיניות מידע.
המטרה היא להקנות לתלמידים יכולת ניהול ותיווך אפקטיביים של ידע ומידע ברמה הארגונית.
החוג מיועד לבעלי תואר ראשון המבקשים להתמחות בנושאים הקשורים למידע וידע, ובארגונו בתחומי ההתמחות המקוריים שלהם, ובפרט לעובדים העוסקים בתחום המידע והידע (ספרנים, מידענים, מנהלי ידע, יועצים), שמעוניינים להרחיב, להעמיק ולעדכן את הידע שלהם בתחום מתפתח זה, כמו-גם כדי לקבל כלים ומיומנויות ניהול ידע ומידע.
מרכז שגיא לחקר אינטרנט נוסד בידי פרופ' שיזף רפאלי, העומד בראש המרכז.
בתחילת פעילותו נקרא "המרכז לחקר חברת המידע", ובהמשך שונה שמו לשם הנוכחי, המציין את שמם של אנשי העסקים עמי וטדי שגיא, שתרמו להקמתו.
במרכז פועלים חוקרים וסטודנטים מתחומים שונים (מדעי המחשב, היסטוריה, תקשורת, מנהל עסקים, משפטים, פסיכולוגיה, סוציולוגיה ועוד), העוסקים בחיבור שבין החברה, המידע והטכנולוגיה.
המרכז לחקר משאבי טבע וסביבה
הפקולטה למשפטים על שם יעקב הרצוג היא בית הספר למשפטים של אוניברסיטת בר-אילן.
הפקולטה נוסדה בשנת 1969 על ידי פרופ' אהרון אנקר, שכיהן גם כדיקן הראשון.
בנוסף, הפקולטה משתפת פעולה עם קליניקות משפטיות חיצוניות דוגמת פרקליטות המדינה, הסנגוריה הציבורית ומחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
כמו כן, הפקולטה מוציאה לאור שלושה כתבי עת משפטיים: "מחקרי משפט", כתב העת המרכזי של הפקולטה; "תרבות דמוקרטית", העוסק בחקר הדמוקרטיה בישראל; וכן כתב עת בינלאומי: "Journal of Law, Religion and State".
בפקולטה פועלים כמה מרכזים משפטיים: מרכז רקמן למען קידום זכויות נשים, המרכז למשפט יהודי ודמוקרטי והמרכז לתקשורת ומשפט המשותף לפקולטה למשפטים ולבית הספר לתקשורת באוניברסיטה.
בדירוג שנחאי, המדרג מוסדות מחקר ולימוד על פי חלוקה לנושאים, דורגה הפקולטה בשנת 2020 בקבוצת הדירוג 100–76, ובמקום השני בישראל, אחרי הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית שדורגה במקום ה-33. בפקולטה פועלת ספרייה הכוללת כ-32 אלף כותרים של ספרים, כתבי עת וסדרות.
סך כל העותקים בספרייה עומד על כ-61 אלף ומדי שנה נקנים על ידה כ-1,000 ספרים חדשים.
בשנת 2015 הודיעה הפקולטה כי תקיים בשטחה את אירוע שבוע הגאווה בקמפוס, זאת לאחר שהנהלת האוניברסיטה סירבה לאפשר לסטודנטים ולסטודנטיות מקהילת הלהט"ב לקיים אירוע בשטח פומבי ופתוח באוניברסיטה.
בסגל האקדמי של הפקולטה חברים, בין היתר, פרופ' ידידיה שטרן, פרופ' גדעון ספיר, פרופ' מיכל אלברשטיין, פרופ' דוד האן, פרופ' שחר ליפשיץ, פרופ' רות הלפרין-קדרי ופרופ' יובל פלדמן.
דיקנית הפקולטה נכון לשנת 2024 היא פרופ' מיכל אלברשטיין.
בוגרי הפקולטה מעדיפים להתמחות במגזר הפרטי: בשנת 2018 התמחו 67% מהסטודנטים בפקולטה במגזר הפרטי, ומתוכם 43% בעשרת המשרדים הגדולים בדירוג המשרדים לפי מדד Dun's100. לעומת זאת, רק 33% מהסטודנטים העדיפו באותה שנה להתמחות במגזר הציבורי, השיעור הנמוך ביותר מבין הפקולטות למשפטים האוניברסיטאיות בישראל.
בשנת 2019 עמד שיעור המעבר של בוגרי הפקולטה בבחינות ההסמכה של לשכת עורכי הדין בישראל על 90%.
לפקולטה ארגון בוגרים, שמטרתו לעודד שיתופי פעולה בין הבוגרים, לסייע בהשמה וב"נט וורקינג" וכן לתת מענה מקצועי.
על הפקולטה נמתחה ביקורת, לאחר רצח ראש הממשלה יצחק רבין, כאשר התברר כי רוצחו יגאל עמיר למד בה בעת ביצוע הרצח.
האוניברסיטה הושבתה מפעילות לאחר הרצח במשך יומיים, ובמסגרת זו לא התקיימה פעילות גם בפקולטה למשפטים.
פרופ' ידידיה שטרן, שכיהן כדיקן באותה העת, אמר יום לאחר הרצח:
עשור לאחר הרצח סיפר שטרן כי האירוע הוביל לקריאות לסגור את הפקולטה ולסירוב לקבל את בוגריה כמתמחים במשרדי עורכי דין.
הפקולטה למדעי הרפואה והבריאות ע"ש גריי באוניברסיטת תל אביב (עד 2023: הפקולטה לרפואה ע"ש סאקלר) הוקמה בשנת 1964 וכוללת מספר בתי ספר למקצועות הרפואה השונים.
הפקולטה שוכנת בקמפוס האוניברסיטה ברמת אביב, ומסונפים אליה בתי חולים אוניברסיטאיים, מרכזי שיקום ומרפאות בקהילה באזור המרכז.
הפקולטה מונה כ-2,000 אנשי סגל.
התוכנית לפתיחת פקולטה לרפואה בתל אביב נמצאה בשלבי עיון ודיון במשך מספר שנים, בקרב אנשי רפואה ובעיריית תל אביב.
עוד בימי כהונתו של חיים לבנון כראש העירייה התארגנה קבוצה של רופאים בכירים שפנו אליו בהצעה לפתיחת פקולטה להשתלמות רופאים באוניברסיטת תל אביב.
הישיבות המכינות של הקבוצה היוזמת התקיימו בשנת 1961 במשרדו של מנהל בית החולים הדסה בתל אביב, ד"ר אריה אברמוביץ.
בישיבות האילו השתתפו לצידו פרופ' גאורג צונדק, פרופ' אנדרה דה-פריס, פרופ' שמואל שור, ד"ר אפרים סיני וד"ר יוסף שתקאי.
בינואר 1962 הודיע ראש עיריית תל אביב מרדכי נמיר שהעירייה אישרה את הקמת הפקולטה בברכתו של נשיא אוניברסיטת תל אביב, ג'ורג' וייז.
התנגדות להקמת הפקולטה באה מחוגי האוניברסיטה העברית בירושלים בעיקר אצל הדקאן של הפקולטה לרפואה בירושלים, פרופ' אריה ליאו אוליצקי.
הפרופסורים משה רחמילביץ' (הדקאן לשעבר) ומשה פריבס (המשנה לדקאן) הביעו הבנה לנימוקים להקמת הפקולטה בתל אביב.
בשנה הראשונה להקמת הפקולטה עבדו אנשי המנגנון הבכיר והמורים בהתנדבות.
בסוף 1963 אישרו הסנאט והוועד המנהל של אוניברסיטת תל אביב את הקמתה של פקולטה לרפואה, שעם מייסדיה נמנו הרופאים אנדרה דה-פריס, חיים שיבא, פריץ דרייפוס ושמואל שור.
הייתה זו פקולטה שנייה לרפואה בישראל, לאחר הפקולטה של האוניברסיטה העברית בירושלים, שנפתחה ב-1949. לדקאן הראשון של הפקולטה מונה פרופ' אנדרה דה-פריס, וד"ר נח קפלינסקי התמנה לדקאן משנה.
לימודי הרפואה בפקולטה החלו בשנת הלימודים תשכ"ה (נובמבר 1964), וכללו 30 סטודנטים בלימודי השנה הרביעית ו-23 סטודנטים בלימודי השנה החמישית, שלמדו את לימודי השנים הקודמות מחוץ לישראל.
עוד כמאתיים סטודנטים למדו במחלקה ללימודי המשך ברפואה.
בשנת 1966 החלו 76 סטודנטים לימודי שנה א' ברפואה.
בניין הפקולטה לרפואה נחנך במרץ 1974. במרץ 1975 נחנך מגדל המחקר הרפואי הצמוד אליו, שבו נערך המחקר על חיות מעבדה.
בשנת 1976 הוחלט על פתיחתו של בית הספר לרפואת שיניים.
בהמשך אותה שנה אושרה הפעלתה של תוכנית ניו-יורק, שבה נקלטים לשנה הרביעית בבית הספר לרפואה סטודנטים ממדינת ניו יורק.
ביוני 2023 החליטה אוניברסיטת תל אביב כי הפקולטה לרפואה במוסד לא תיקרא עוד על שם משפחת סאקלר.
זאת לאחר לחץ ציבורי על ההנהלה, שהגיע מישראל ומחוצה לה, להסיר את שמה של המשפחה מהפקולטה הקרויה על שמה, משהתרופה שהיה למשפחה חלק מהותי בייצורה נמצאה כמחוללת מגפת האופיואידים בארצות הברית.
במאי 2025 דווח כי ג'ונתן גריי ורעייתו מינדי ייתרמו 125 מיליון דולר לפקולטה, שתקרא על שמם.
בית הספר לרפואה כולל שלוש תוכניות לימוד לקראת התואר ד"ר לרפואה (M.D):
התכנית השש שנתית, שאליה מתקבלים סטודנטים בוגרי תיכון.
התכנית הארבע שנתית לבעלי תואר ראשון.
תוכנית ניו-יורק לתלמידים מארצות הברית ומקנדה.
בית הספר לרפואת שיניים ע"ש גולדשלגר: מקיים לימודים לתואר ד"ר לרפואת שיניים (DMD).
בית הספר למקצועות הבריאות: מקיים לימודים לתואר ראשון במקצועות סיעוד, ריפוי בעיסוק, פיזיותרפיה והפרעות בתקשורת.
בבית הספר לומדים כ-2,000 סטודנטים.
המדרשה לתארים מתקדמים ע"ש אדלסון: כוללת תוכניות לימוד ומחקר לקראת תואר שני (.M.Sc) ושלישי (Ph.D) במדעי הבסיס הרפואיים.
בית הספר לבריאות הציבור: מקיים לימודים לתארים מתקדמים בתחומים הבאים: אפידמיולוגיה, ניהול מערכות בריאות (בשיתוף עם הפקולטה לניהול), קידום בריאות, רפואה תעסוקתית וניהול מצבי משבר ואסון.
מרכז אקדמי ללימודי המשך ברפואה: קורסים להעמקת הידע, המיומנויות והמשאבים הדרושים לרופאים.ות ולאנשי ונשות מקצוע בתחום הבריאות.
אל הפקולטה מסונפים בתי חולים אוניברסיטאיים, בהם: המרכז הרפואי וולפסון, המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר, המרכז הרפואי תל אביב, מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל, המרכז הרפואי אסף הרופא, בית החולים מאיר, המרכז הרפואי רבין, בית החולים שמואל הרופא.
בנוסף מסונפים בתי חולים פסיכיאטרים: המרכז הרפואי לבריאות הנפש אברבנאל, בית החולים גהה, מרכז לבריאות הנפש שלוותה, מרחבים – המרכז הרפואי לטיפול במוח ובנפש, באר יעקב/נס ציונה.
בעבר נקראה הפקולטה ובית הספר לרפואה שבה על שם האחים ארתור, מורטימר וריימונד סאקלר (נדבנים יהודים-אמריקאים ממשפחת סאקלר).
על רקע משבר האופיואידים בארצות הברית הגיעה חברת פרדו פארמה ובעליה, משפחת סאקלר, להסדר בבית המשפט לפשיטת רגל בניו יורק בנוגע לחלקה בפרשה בארצות הברית.
במסגרת ההסדר התחייבה משפחת סאקלר שלא להיאבק בניסיונות של מוסדות להסיר את השם סאקלר מבניינים שנבנו באמצעות תרומות מהמשפחה.
לאור הפרשה, מוסדות שונים בעולם הסירו את שם המשפחה מבנייניהם ובישראל חברי הלשכה לאתיקה של ההסתדרות הרפואית תמכו בהצעה להמליץ לאוניברסיטת תל אביב לשנות את שם הפקולטה.
כמו כן, המליצה הלשכה להביא לבחינה מחדש את השאלה האם ראוי כי הפקולטה לרפואה באוניברסיטה תמשיך לשאת את שמה של משפחת סאקלר.
בשנת 2022, שמה של הפקולטה בתל אביב בכל התוכניות נותר עדיין ללא שינוי.
בשנת 2023, החליטה האוניברסיטה להסיר את השם סאקלר מהפקולטה לרפואה.
ההחלטה התקבלה לאחר פסיקה שניתנה בבית משפט בארצות הברית לפיה מוסדות שונים במדינה יוכלו להסיר את שם המשפחה.
מאחר שפסיקה זו אינה תקפה בישראל, הסרת השם בארץ נעשתה רק לאחר הגעה להסכמה בנושא בין האוניברסיטה לבין המשפחה.
במאי 2025 דווח כי הפקולטה תיקרא מעתה על שם בני הזוג ג'ונתן ומינדי גריי.
הפקולטה למדעי הרוח ע"ש לסטר וסאלי אנטין היא פקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת תל אביב.
החל מקיץ 2025 עומד בראש הפקולטה הדקאן פרופ' עודד ליפשיץ.
בדצמבר 2020 ארבעה חברי סגל מהפקולטה דורגו ברשימת החוקרים הטובים בעולם לפי אוניברסיטת סטנפורד.
בית הספר למדעי היהדות וארכאולוגיה
בית הספר לפילוסופיה, בלשנות ולימודי מדע
הפקולטה לניהול ע"ש קולר היא פקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב אשר נוסדה ב-1965. בפקולטה לומדים כ-2,500 סטודנטים, עם סגל שמונה כ-300 מרצים ו-60 חוקרים.
מאז נוסדה, למדו בפקולטה כ-27,000 איש.
דיקאן הפקולטה היא פרופ' יעל שטיינהרט.
המרכז לחקר התנהגות צרכנים ע"ש סולמון לו - הוקם ב-2020 ובראשו עומדת פרופ' אילה ארד.
מכון קובנס לניהול מערכות בריאות - מנוהל על ידי פרופ' קובי גלזר.
מרכז רעיה שטראוס לחקר עסקים משפחתיים.
ראשי המרכז הם פרופ' דן וייס וד"ר נאוה מיכאל צברי
מרכז משפחת וויטמן לדו-קיום - נוסד ב-2015.
המכון למחקר עסקים בישראל ע"ש הנרי קראון שמנוהל על ידי פרופ' דן עמירם
מכון אלי הורביץ לניהול אסטרטגי.
מנוהל על ידי פרופ' משה צבירן
המכון למערכות מידע ניהוליות ע"ש מרסל ואני אדמס.
ראש המכון הוא פרופ' דב תאני
מכון חוגג לחקר ביישומי בלוקצ'יין שמנוהל על ידי פרופ' יבגני ליאנדרס.
מנוהל על ידי פרופ' דני בן שחר
המרכז ללימודים גבוהים ולמחקר בביטוח ע"ש דר' משה ו' ארהרד.
ראש המרכז הוא פרופ' אבי וואהל.
הפקולטה למדעים מדויקים ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר באוניברסיטת תל אביב כוללת מספר בתי ספר למקצועות המדעים המדויקים.
הפקולטה שוכנת בקמפוס האוניברסיטה ברמת אביב.
היא מונה כ-150 חברי סגל בכיר, ומהווה הפקולטה הגדולה ביותר באוניברסיטת תל אביב מבחינת מספר הסטודנטים הלומדים בה.
הפקולטה הוקמה בשנת 1964. היא קרויה ע"ש הזוג ריימונד ובברלי סאקלר (נדבנים יהודים-אמריקאים ממשפחת סאקלר).
ראשיתה של הפקולטה בתחילת שנות ה-60, אז נחתם הסכם בין מנהלי עזבונו של התעשיין המנוח אריה שנקר, לבין עיריית תל אביב.
בהסכם נקבע כי יוקם בשטחי האוניברסיטה ההולכת ונבנית, מכון לפיזיקה ולכימיה אשר יישא את שמם של הזוג אריה ורבקה שנקר (שעודנה הייתה בין החיים אז).
בינואר 1962 הונחה אבן הפינה לבנייני הפיזיקה והכימיה, בנוכחותם של נשיא המדינה יצחק בן-צבי, ראש העיר תל אביב מרדכי נמיר, ורבקה שנקר.
בנובמבר אותה שנה, בטרם תמה הבנייה, פתחה האוניברסיטה (ששכנה אז בצריפים באבו כביר) במסלול לימודי תואר שני בפיזיקה.
בנובמבר 1964 נחנכה קריית האוניברסיטה במשכנה החדש ברמת אביב, ובינואר 1965 נחנכו בנייני שנקר לפיזיקה ולכימיה בתכנון האדריכלים נחום זלקינד ומשה הראל.
בנובמבר 1965 נפתח המחזור הראשון ללימודי בוגר בפיזיקה, ושנתיים לאחר מכן קיבלה הפקולטה אישור להעניק תואר שלישי.
סביב הגרעין של המחלקה לפיזיקה, התפתחו בתי הספר הנוספים.
למנהל המחלקה לפיזיקה התמנה פרופ' יובל נאמן, ולמנהל המחלקה לכימיה התמנה פרופ' אלון תלמי.
למנהל המחלקה לביוכימיה (שלימים מצאה את מקומה בפקולטה למדעי החיים) התמנה פרופ' אבל שכטר מארגנטינה, ולמנהל המחלקה למתמטיקה שימושית התמנה פרופ' שאול אברבנאל.
לראש המחלקה למדעי החלל, שהתמזגה בהמשך לבית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה, התמנה פרופ' אורי שפרד.
ברבות השנים נבנו למחלקות הפקולטה השונות בניינים נוספים, כמפורט בהמשך.
בתי הספר של הפקולטה ויחידותיה
בית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר: כולל את החוג לאסטרופיזיקה, את החוג לחומר מעובה ואת החוג לחלקיקים.
אל החוג לאסטרופיזיקה מסונף מצפה הכוכבים ע"ש וייז.
בית הספר ממוקם בבניין שנקר-פיזיקה ובבניין קפלון.
בית הספר לכימיה: כולל את החוג לכימיה פיזיקלית ואת החוג לכימיה אורגנית.
בית הספר ממוקם בבניין שנקר-כימיה ובבניין אורנשטיין.
בית הספר למדעי המתמטיקה: כולל את החוג למתמטיקה שימושית, את החוג למתמטיקה עיונית ואת החוג לסטטיסטיקה ולחקר ביצועים.
בית הספר שוכן בבניין שרייבר.
בית הספר למדעי המחשב ע"ש בלווטניק: כולל את החוג למדעי המחשב, את מרכז אדמונד י.
בית הספר שוכן בבניין שרייבר ובבניין צ'ק פוינט.
בית הספר לסביבה ומדעי כדור הארץ ע"ש פורטר: כולל את החוג לגיאופיזיקה, את החוג ללימודי הסביבה ואת החוג לגאוגרפיה וסביבת האדם.
חוגי בית הספר השונים ממוקמים בבניין קפלון, בבניין פורטר, ובבניין יד אבנר, השוכן מחוץ לקמפוס.
החוג לגאוגרפיה וסביבת האדם השתייך בעבר לפקולטה למדעי הרוח, וסונף לפקולטה למדעים מדויקים בשנת 2016, עם הקמת בית הספר לסביבה ומדעי כדור הארץ.
כמו כן, לפקולטה שייכים הספרייה למדעים מדויקים ע"ש ניימן ומרכז החישובים ע"ש קולדר, השוכן בבניין זיסקינד.
שני אלה סמוכים למתחם הפקולטה.
בפקולטה שני חדרי אודיטוריום המותאמים לאכלוס של מאות סטודנטים: אודיטוריום דאך, שנחנך ב-1965, ואודיטוריום לב, שנחנך ב-1975. בנוסף ישנם שני אולמות קטנים יותר, אולם מלמד ואולם הולצבלט, וכן כיתות רבות ומעבדות הוראה בהן מתקיימות, בהתאמה, ההרצאות העיוניות השוטפות וההדרכות המעשיות.
ראש בית הספר למדעי המתמטיקה בשנים 1982–1985
רקטור האוניברסיטה בשנים 2005–20103אליעזר גלעדי1980–1984כימאי
ראש בית הספר לכימיה בשנים 1972–19764יהודה אייזנברג1984–1986פיזיקאי5דן עמיר1986–1990מתמטיקאי
ראש בית הספר למדעי המתמטיקה בשנים 1979–1981
רקטור האוניברסיטה בשנים 1993–19976דוד הורן1990–1995פיזיקאי
סגן רקטור האוניברסיטה בשנים 1980–1983
ראש בית הספר לכימיה בשנים 1984–19878אורי ליברמן1998–2002מתמטיקאי
ראש בית הספר למדעי המתמטיקה בשנים 1993–19979יחיאל ליכטנשטט2002–2006פיזיקאי
ראש בית הספר לפיזיקה בשנים 1998–200210חיים וולפסון2006–2011מדען מחשב
ראש בית הספר לפיזיקה בשנים 2006–2011
רקטור האוניברסיטה בשנים 2015–202012מיכאל קריבלביץ'2015–2020מתמטיקאי
ראש בית הספר למדעי המתמטיקה בשנים 2006–201013טובה מילוא2020–מכהנתמדענית מחשב
חתני פרס ישראל מקרב חברי הסגל
הפקולטה למדעים מדויקים באוניברסיטת בר-אילן היא פקולטה באוניברסיטת בר-אילן שברמת גן.
בארבע מחלקות: כימיה, מדעי המחשב, מתמטיקה ופיזיקה.
הפקולטה הוקמה בשנת 1998 עם פיצולה של "הפקולטה למדעי הטבע ומתמטיקה", שהוקמה כמחלקה בזמן ייסוד האוניברסיטה, לשניים - הפקולטה למדעים מדויקים והפקולטה למדעי החיים.
עם הקמתה כללה הפקולטה ארבע מחלקות - כימיה, פיזיקה, מתמטיקה ומדעי המחשב.
ב-2001 נוסדה המחלקה להנדסה וזו צורפה לפקולטה כמחלקה חמישית עד לקבלת מעמד עצמאי של פקולטה כעבור עשור.
הפקולטה מורכבת מ-4 מחלקות אקדמיות, המציעות כולן לימודים לשלושה תארים - תואר ראשון (בוגר במדעים, B.Sc.), תואר שני (מוסמך למדעים, M.Sc.) ותואר שלישי (דוקטור לפילוסופיה, Ph.D.):
המחלקה למתמטיקה - המחלקה עוסקת במגוון תחומי המתמטיקה, ומציעה בין השאר מסלולי התמחות במתמטיקה פיננסית, מדעי הנתונים והוראת המתמטיקה.
המחלקה משתפת פעולה עם התוכניות לתלמידים מוכשרים במתמטיקה של המרכז הישראלי לקידום מדעי המתמטיקה במסגרתה לומדים תלמידי תיכון לתואר ראשון במתמטיקה במהלך לימודי התיכון.
המחלקה למדעי המחשב - המחלקה מתמחה בתחומים של בינה מלאכותית, רובוטיקה, למידת מכונה, מדעי הנתונים, קריפטוגרפיה ואבטחת מידע, אלגוריתמיקה ועיבוד שפה טבעית.
המחלקה לכימיה - המחלקה מתמחה בתחומים של כימיה אורגנית, אלקטרוכימיה (בדגש על אנרגיה מתחדשת, אגירת אנרגיה ופיתוח סוללות חשמליות מתקדמות), כימיה תרופתית, כימיה של חומרים וננוטכנולוגיה.
המחלקה לפיזיקה - המחלקה עוסקת במגוון תחומים בפיזיקה כדוגמת אלקטרואופטיקה, מוליכות-על, פיזיקה של מצב מוצק, ביופיזיקה ואסטרופיזיקה.
קונסורציום בר-אילן לרובוטיקה - בשיתוף עם הפקולטה להנדסה
מרכז לכימיה תרופתית על שם ברנרד מרכוס
המרכז האינטרדיציפלאנרי הביופיזיקלי על שם ג'רום שוטנשטיין
מרכז מחקר לאומי להנעה אלקטרוכימית
בנוסף למרכזים השונים בפקולטה משתתפים חלק מחוקרי הפקולטה במרכזי מחקר בינתחומיים הפועלים באוניברסיטה כדוגמת המכון לננו טכנולוגיה וחומרים מתקדמים והמרכז הרב תחומי לחקר המוח.
פרופ' עלי מרצבך (1997–1999), מתמטיקאי, זוכה פרס לב ופרס כץ
פרופ' שלמה הבלין (1999–2001), פיזיקאי, זוכה פרס ישראל לפיזיקה
פרופ' מלכה שפס (2013–2015), מתמטיקאית, הדקנית החרדית הראשונה בארץ.
פרופ' עוזי וישנה (2021–2023), מתמטיקאי, חתן פרס לויצקי
פרופ' אביעד פרידמן (2025–הווה), פיזיקאי
הפקולטה למדעי היהדות באוניברסיטת בר-אילן ברמת-גן, היא הגדולה בארץ בתחומה.
דיקן הפקולטה הוא פרופ' שמואל רפאל.
חתני פרס ישראל רבים למדו או עבדו בפקולטה, ובהם משה גושן-גוטשטיין, דניאל שפרבר, יהודה רצהבי, מנחם צבי קדרי, גד בן-עמי צרפתי, דוד הלבני, שמא פרידמן וזרח ורהפטיג.
המחלקה לתולדות ישראל ויהדות זמננו (ע"ש ישראל וגולדה קושיצקי) – בראשות פרופ' עמנואל פרידהיים.
במסגרת המחלקה פועלים המכון לחקר השואה ע"ש ארנולד וליאונה פינקלר, מכון ריבלין לחקר תולדות ארץ ישראל ויישובה, והקתדראות לחקר השואה, למנהיגות בעיתות מצוקה, לחקר תולדות יהדות פולין ותרבותה, לחקר תולדות הרבנות באירופה בדורות האחרונים, לחקר שואת יהדות אירופה, לחקר תולדות היהודים בפרוסיה והקתדרה לחקר תנועת תורה עם דרך ארץ.
בנוסף על כל, פועל במחלקה מרכז הלפרן למחקרי תודעה עצמית במסורת היהודית.
המחלקה למחשבת ישראל (פילוסופיה יהודית) – מנוהלת על ידי פרופ' חנוך בן-פזי.
במסגרתה פועלים מכון יוסף קרליבך לחקר ההגות היהודית בגרמניה, פורום מתנאל בר-אילן לחקר הגות יהודית צרפתית, מרכז שלמה מוסיוף לחקר הקבלה והקתדרה ע"ש נטלי ואיזידור פרידמן להוראת משנת הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק.
בספריית המחלקה ישנם כ-25,000 פריטים.
המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה – נוסדה ב-1974 ומכילה כ-27 חברי סגל ומאות סטודנטים.
בראש המחלקה עומדת מאז 2017 פרופ' לילך רוזנברג-פרידמן.
במסגרת המחלקה פועלים מרכז אינגבורג רנרט ללימודי ירושלים (נוסד ב-1995), מרכז מנרבה לקשרי ארץ ישראל וארם בימי המקרא וכן המדור לתולדות הרפואה.
המחלקה לתנ"ך – בראש המחלקה עומד פרופ' יונתן גרוסמן והיא עוסקת במגוון תחומים: נבואה, הסיפור המקראי, פרשנות התנ"ך, המסורה והנוסחים השונים, וכן ספרי החכמה והשירה.
במסגרת המחלקה פועל המכון לחקר הפרשנות היהודית שנוסד על-ידי פרופ' אוריאל סימון ומנוהל על ידי פרופ' אד גרינשטיין.
בנוסף על כך, במחלקה פועל מפעל מקראות גדולות "הכתר" שבראשו עומד פרופ' מנחם כהן.
המחלקה לספרות עם ישראל ע"ש נחום ויוסף ברמן – מנוהלת על ידי ד"ר ורד טוהר.
במסגרת המחלקה פועל מכון סלטי (Salti) לחקר הלאדינו.
בנוסף על כך, בספריית המחלקה ישנם כ-50,000 כותרים.
בשנת 1983 הוקם באוניברסיטה המרכז ללימודי יידיש ע"ש רנה קוסטה שסופח לאחר מכן למחלקה.
המחלקה ללשון העברית וללשונות שמיות – נוהלה על ידי פרופ' מיכאל ריז'יק.
בשנת 1980 נוסד במסגרת המחלקה המכון לאשורולוגיה ע"ש שמחה נח קרמר על ידי פנחס ארצי.
בינואר 2012 נפתחה במחלקה ספריה.
המחלקה לאמנות יהודית – מנוהלת על ידי פרופ' מרים ריינר החל מאוקטובר 2020.
המחלקה לתלמוד ותורה שבעל-פה – בהובלת ד"ר אהרן עמית (מכהן מאז 2016).
המחלקה אחראית על הוצאת כתב העת סידרא.
המחלקה ללימודי מזרח תיכון – בראשות פרופ' זאב מגן (מכהן מאז 2021).
המכון לחקר הציונות הדתית ע"ש ד"ר זרח ורהפטיג – נוסד על ידי זרח ורהפטיג ואברהם חיים רובינשטיין בשנת 1972. המרכז מנוהל על ידי דב שוורץ.
החוג הרב-תחומי במדעי היהדות – במסגרתו פועלת (מאז באוקטובר 2020) תוכנית מצטיינים בשם "כרמים" הכוללת מלגה, תואר בין תחומי ואפשרות לתעודת הוראה.
בנוסף על כך, בחוג מתקיים מסלול "שדות" המעניק תואר אינטרדיספלינארי במדעי היהדות.
בית הספר ללימודי יסוד ביהדות – אחראי על העברת 400 קורסים ביהדות (רובם מקוונים) לכלל תלמידי האוניברסיטה.
מנוהל על ידי פרופ' טובה גנזל.
הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת בר-אילן היא אחת משמונה הפקולטות באוניברסיטת בר-אילן שברמת גן.
דקנית הפקולטה היא פרופ' דניאלה דוויק.
המחלקה למוזיקה – הוקמה בסוף שנות ה-60 וכיום מנוהלת על ידי ד"ר יואל גרינברג.
המחלקה מפעילה אולפני הקלטות, מרכז מיתרים לקידום פרויקטים מוזיקליים-קהילתיים, המרכז לחקר השיר הישראלי, מרכז למוזיקה ותודעה, בית ספר לדיאלוג מוזיקלי, וכן מעבדות מחשבים.
ספריית המחלקה הוקמה בשנת 1970 ועברה למקומה הנוכחי בשנת 2004.
המחלקה ללימודים קלאסיים – מציעה שלושה מסלולי לימודים לתואר ראשון ושני: מסלול יוונית, מסלול לטינית ומסלול ללא לימוד שפה.
בראש המחלקה עומדת פרופ' ליסה מוריס.
המחלקה לערבית – עוסקת במגוון נושאים: השפה הערבית ובלשנותה (וכן מיומנויות לשוניות), ספרות ערבית, הגות ותרבות אסלאמית והשפה הערבית יהודית.
ספריית המחלקה מונה כ-30,000 כותרים.
ראש המחלקה היא ד"ר דורית גוטספלד.
המחלקה למדעי המידע ויישומי בינה מלאכותית – בשנים 2017–2019 דורגה המחלקה במיקום 76–100 באיכותה בדירוג שנגחאי.
המחלקה מנוהלת על ידי פרופ' ג'ני ברונשטיין ומוציאה את כתבי העת "מידעת" ו"עלי ספר".
המחלקה לבלשנות וספרות אנגלית – המחלקה מורכבת משתי יחידות אקדמיות: ספרות אנגלית ואמריקאית ובלשנות.
במחלקה פועלים יותר מ-15 אנשי סגל בכיר, וכן יותר מ-30 תלמידים לתואר שלישי.
המחלקה מנוהלת על ידי ד"ר גבי דנון.
המחלקה לתרגום וחקר התרגום – המחלקה היחידה בארץ המעניקה תואר שני ושלישי בנושא זה.
הוקמה כ"מגמה למתורגמנות" בשנת 1972. עוסקת בתרגום עברית, רוסית, צרפתית, אנגלית, ערבית וספרדית.
מנוהלת על ידי ד"ר הילה קרס.
המחלקה לספרות משווה – מנוהלת על ידי ד"ר מיכל בן-חורין.
המחלקה להיסטוריה כללית – מנוהלת על ידי פרופ' דורון אברהם.
במחלקה ניתן לשלב במסגרת מסלול דו-חוגי לימודים במחלקות נוספות במדעי הרוח, היהדות והחברה.
המחלקה לתרבות צרפת – עוסקת בלימוד שפה, בלשנות ותרבות צרפתית.
מנוהלת על ידי פרופ' גליה ינושבסקי.
ספריית המחלקה מונה כשלושים אלף כותרים בצרפתית.
המחלקה לפילוסופיה – מנוהלת על ידי פרופ' פיני איפרגן.
מסלול רב תחומי במדעי הרוח – מסלול לתואר ראשון, מנוהל על ידי ד"ר דניאלה גורביץ'.
היחידה לאנגלית כשפה זרה - יחידה העוסקת בהוראת השפה האנגלית לסטודנטים לתואר ראשון, שני ושלישי הנדרשים לשפר את רמת ידיעת השפה האנגלית שלהם.
הפקולטה למדעי החברה באוניברסיטת בר-אילן היא הפקולטה הגדולה ביותר באוניברסיטת בר-אילן שברמת גן, ובישראל כולה.
בפקולטה לומדים כ-12,720 סטודנטים המהווים כשני שלישים מכלל הלומדים באוניברסיטה.
מתוכם לומדים למעלה מ-7,000 איש לתואר ראשון, למעלה מ-3,000 לתואר שני וכמעט 500 לתואר שלישי.
בתוכניות נוספות (חוץ, תעודה וכו') לומדים כ-2,350 סטודנטים.
בתפקיד דקאן הפקולטה משמשת פרופ' גלית נהרי.
הפקולטה הופרדה מהפקולטה למדעי היהדות בשנת 1972, והדקאן הראשון היה פרופ' סלומון פול.
המחלקה לגאוגרפיה וסביבה – הוקמה בשנת 1969 ובסגל המחלקה נמנים כ-19 חוקרים.
המחלקה לכלכלה – נוסדה בשנת 1960 על ידי הפרופסורים שלמה אקשטיין ויהודה דון.
כיום עומד בראש המחלקה פרופ' ניר כהן.
במסגרת המחלקה פועלים מרכז אהרון מאיר לחקר ולימודי הבנקאות והמכון לאקונומטריקה ולתיאוריה כלכלית.
המחלקה לניהול – התכנית הראשונה במחלקה הייתה התכנית לניהול הלוגיסטיקה (במסגרת הלימודים לתואר הראשון), שנוסדה ב-1989. התכנית השנייה שנוסדה בשנים שלאחר מכן היא התכנית לניהול טכנולוגיה.
בראש המחלקה עומד פרופ' קונסטנטין קוגן.
המחלקה למדעי המדינה – נוסדה על ידי פרופ' ישעיהו (צ'ארלס) ליבמן בשנת 1969. כיום ראש המחלקה הוא פרופ' נחשון פרז.
במסגרת המחלקה פועלים מרכז בגין-סאדאת למחקרים אסטרטגיים, הקתדרה לדת ומדינה, מרכז ארגוב לחקר העם היהודי ומדינת ישראל, מכון אירופה וקתדרת פטרסון למודיעין וביטחון.
בנוסף על כך, במחלקה מתקיימים לימודי ניהול וישוב סכסוכים ומשא ומתן.
המחלקה לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה – מנוהלת על ידי פרופ' גלית אילון.
הלימוד לתואר ראשון יכול להתקיים במסלול דו-חוגי עם מחלקות נוספות בפקולטה ומחוצה לה.
במסגרת המחלקה פועלים המכון לחקר הקהילות והמרכז לסוציולוגיה תרבותית.
המחלקה לפסיכולוגיה – במחלקה פועלים למעלה מ-30 חברי סגל ולומדים בה כ-750 סטודנטים לכל התארים.
את הפקולטה מנהלת פרופ' רוני גבע.
הקליניקה הטיפולית של המחלקה נוסדה בשנת 1967. הקליניקה מציעה טיפול, אבחונים, סדנאות וימי עיון לקהל הרחב.
המחלקה לקרימינולוגיה – המחלקה הראשונה לקרימינולוגיה בארץ, אשר נוסדה בשנת 1961. הלימודים לתואר ראשון במחלקה מתאפשרים במסלול חד-חוגי או במסלול דו-חוגי בשילוב לימודי מזרח-תיכון, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה, מדעי המדינה, חינוך או אמנות יהודית.
בית הספר למנהל עסקים – מציע תוכניות לימוד לתואר שני ושלישי.
בית הספר הוקם בשנת 1993 וכיום עומד בראשו רועי גלברד.
במסגרת המחלקה פועלת הקתדרה לממשל תאגידי.
בית הספר לתקשורת – הוקם בתור "היחידה לעיתונאות ותקשורת" בשנת 1982. בראש בית הספר עומד פרופ' חיים נוי.
בית הספר לעבודה סוציאלית ע"ש לואיס וגבי וייספלד – נוסד בשנת 1966 על ידי פרופ' מורטון טייכר.
מאז 2016 מנהלת בית הספר היא פרופ' נחמי באום.
החוג המשולב למדעי החברה – הוקם בשנת 1974 ומשלב לימודים רב-תחומיים לשלושת התארים.
בראש החוג עומד פרופ' עמית שרירא.
בית הספר לחינוך היה חלק מהפקולטה מהקמתה ועד הפיכתה ב-2018 לפקולטה עצמאית לחינוך.
הפקולטה לרפואה שבאוניברסיטה העברית היא הפקולטה הראשונה לרפואה בישראל, הממוקמת בבית החולים הדסה עין כרם שבירושלים.
בפקולטה עובדים כ-760 עובדי סגל, וכן 200 חוקרים ועובדי מעבדה ומנהלה.
בפקולטה לומדים 1,060 סטודנטים לרפואה וכ-2,900 סטודנטים במסלולים אחרים - 1,995 סטודנטים לתואר ראשון, 460 סטודנטים לתואר מוסמך, 440 סטודנטים לדוקטורט ו-60 עמיתי פוסט-דוקטורט.
דיקן הפקולטה ה-24 והנוכחית הוא פרופ' אלי פיקרסקי.
פיקרסקי החל לכהן בתפקידו בשנת 2023.
בית הספר לרפואה של האוניברסיטה העברית והדסה: לימודים לתואר דוקטור לרפואה (MD) ובתוכנית משולבת לתואר MD-PhD.
מדעים ביו-רפואיים: לימודים לתואר ראשון, שני ושלישי, כולל תוכנית משולבת לתואר MD-PhD ותוכנית משולבת לתואר MD-Msc.
בריאות הציבור: לימודים לתואר שני בבריאות הציבור (MPH), בניהול מערכות בריאות, באפידמיולוגיה קלינית ובבריאות ציבור וטרינרית, לתואר דוקטור (PhD) ומסלול משולב לתואר ברפואה ובבריאות הציבור (MD-MPH).
סיעוד: לימודים לתואר ראשון, שני ושלישי.
רוקחות: לימודים לתואר ראשון, שני ושלישי.
ריפוי בעיסוק: לימודים לתואר ראשון, שני ושלישי..
תארים מתקדמים בחוג לביוטכנולוגיה: לימודים לתואר שני ולתואר שלישי (PhD-MBA).
בשנת 1924 (כשנה לפני הקמת האוניברסיטה) הוחלט על הקמת מחלקה לפרזיטולוגיה בסיוע "ועד הרופאים היהודיים" בניו יורק - מחלקה שהיוותה את התשתית למכון למיקרוביולוגיה.
לאחר מלחמת העולם השנייה הוצע להקים בית ספר לרפואה בהר הצופים, אך רעיון זה נדחה לאחר אסון שיירת הדסה.
בסופו של דבר, בית הספר לרפואה נפתח באביב 1949.
בשנת 1952 סיים המחזור הראשון (שכלל 63 סטודנטים) את לימודיו.
בשנה זו נוסח לראשונה הנוסח העברי לשבועת הרופאים.
בשנת 1952 הוקמו בתי הספר לרוקחות ורפואת שיניים.
בתחילת שנות ה-60 עברו בהדרגה יחידות הפקולטה השונות לקמפוס בעין-כרם.
בשנים שלאחר מכן נפתחו בתי ספר חדשים: סיעוד (1975), ריפוי בעיסוק (1978) ובריאות הציבור והרפואה הקהילתית (1980).
בשנות ה-90 נוצרו שיתופי פעולה עם בתי החולים בירושלים - שערי צדק, ביקור חולים, כפר שאול, הרצוג, והמרכז לבריאות הנפש טלביה.
בשנת 2008 הוקם המכון למחקר רפואי ישראל-קנדה (IMRIC) ובשנה שלאחר מכן הוקם גם המכון למדעי התרופה.
באותה השנה הוקם בפקולטה מסלול צמרת להכשרת רופאים לשירות הצבאי.
כעבור שנה נוספת נפתח בית הספר הראשון לרפואה צבאית בשיתוף עם משרד הביטחון.
החל משנת 2010 בית ספר לבריאות הציבור של הפקולטה אחראי על התוכנית הלאומית למדדי איכות ברפואת הקהילה בישראל.
באוקטובר 2020 נפתח בפקולטה מסלול ישיר לדוקטורט בחקר מחלות למצטיינים בשם "אביש-פרנקל".
הפקולטה למדעי החיים ע"ש ג'ורג' וייז באוניברסיטת תל אביב כוללת מספר בתי ספר למקצועות מדעי החיים.
הפקולטה קרויה על שמו של ג'ורג' וייז, נשיאהּ הראשון של אוניברסיטת תל אביב.
בית הספר לנוירוביולוגיה, ביוכימיה וביופיזיקה; מורכב משתי מחלקות: המחלקה לנוירוביולגיה והמחלקה לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית.
בית הספר למדעי הצמח ואבטחת מזון.
בית הספר למחקר ביו-רפואי וחקר הסרטן; מורכב משתי מחלקות: המחלקה לאימונולוגיה וחקר התא והמחלקה למיקרוביולוגיה וביוטכנולוגיה.
ספריית הפקולטה נוסדה בשנת 1953. הספרייה הייתה עצמאית מהאוניברסיטה והייתה ממוקמת באבו כביר עד שנת 1973. בשנה זו עברה הספרייה לבניין הפקולטה לרפואה ומאז משמשת את שתי הפקולטות.
הספרייה עברה למשכנה הנוכחי במאי 1997.
נוסד בשנת 1931 ברחוב יהודה הלוי שבעיר ונוהל על ידי יהושע מרגולין עד 1947. לאחר מותו של מרגולין בשנה זו, החל היינריך מנדלסון לנהל את הגן.
הגן עבר למקומו הנוכחי בקמפוס האוניברסיטה בשנת 1981, וחיים בו למעלה מ־220 מיני בעלי חיים.
הגן הבוטני של אוניברסיטת תל אביב הוקם בשנת 1973 ומשמש כמרכז להוראה, למחקר ולמקלט למיני צמחים הנמצאים בסכנת הכחדה.
תמונהשםתקופת כהונההערות1היינריך מנדלסון1965–19742אלעזר כוכבא1974–1979לימים מייסד המכללה האקדמית תל אביב-יפו ונשיאהּ הראשון3יצחק ויץ1979–1984לימים סגן נשיא האוניברסיטה למחקר ופיתוח4יפה קידר1984–19905יוסף לויה1990–19956יצחק ברש1995–20007אליאורה רון2000–20048יואל קלוג2004–20119משה מברך2011–201410דניאל חיימוביץ2014–2019לימים נשיא אוניברסיטת בן-גוריון בנגב11עבדאלסלאם עאזם2019–מכהן
הפקולטה לכימיה במכון ויצמן למדע כוללת מספר מחלקות אקדמיות לתחומי הכימיה השונים.
הפקולטה שוכנת במתחם מכון ויצמן בצפון העיר רחובות וחברים בה למעלה מ-80 חברי סגל.
ראשיתה של הפקולטה לכימיה עם הקמתו של מכון דניאל זיו, שנוסד ב-1934 לזכר בנם המנוח של הזוג ישראל ורבקה זיו.
מייסד המכון, ד"ר חיים ויצמן, היה כימאי בעצמו ובאופן טבעי, כימיה הייתה התחום הראשון שנחקר במכון.
בתחילה, נחקרו במכון זיו שני ענפים של כימיה – כימיה אורגנית וביוכימיה.
חלק ניכר מהמחקר הוקדש לשימושים מדעיים של חומרי טבע ותוצרים חקלאיים כגון הדרים, חלב, קטיפה וטבק, כמו גם לסינתזה של תרכובות כימיות בעלות ערך רפואי ולמוצרי נפט.
עם חוקריו הראשונים של מכון זיו נמנו בנימין דישון (דויטש), פרידה גולדשמידט, ליאון חסקלברג, אסתר הלינגר, יהודה הירשברג, ברונו רוזנפלד, דוד שפירו, ארנסט סימון, לודוויג טאוב, בנימין וולקני, ואנה ויצמן.
במהלך מלחמת העולם השנייה הוסב המחקר במכון בהתאם לצורכי השעה הדוחקים.
כך, הושקע מאמץ בהפקה של תחליפי כינין, דוגמת אטאברין ופלזמוכין לטיפול במלריה שהתפרצה באותה העת בארץ ישראל.
תרופה נוספת שפותחה במעבדות מכון זיו בתקופה זו היא משכך הכאבים אביפן.
גם במלחמת העצמאות התגייס סגל המכון למאמץ כאשר חיל המדע של צה"ל (חמ"ד) השתמש בתשתיות המכון לצרכיו המבצעיים.
בנובמבר 1949, לרגל 75 שנה להולדתו של חיים ויצמן, הפך מכון דניאל זיו למכון ויצמן למדע.
בשנים אלה התגבשו במכון תשע מחלקות מחקר ויחידות, שש מהן בתחומי הכימיה – המחלקה לכימיה אורגנית בראשות ארנסט דוד ברגמן, המחלקה לחקר איזוטופים בראשות ישראל דוסטרובסקי, המחלקה לחקר פולימרים בראשות אהרן קציר, יחידת הפוטוכימיה בראשות יהודה הירשברג, יחידת קריסטלוגרפיית קרני הרנטגן בראשות גרהרד שמידט, והיחידה למיקרוסקופיה אלקטרונית בראשות דוד דנון.
בשנות ה-50 קידם חתן פרס נובל פליקס בלוך, מי שהיה חבר בחבר הנאמנים של המכון, את הקמתה של תשתית מחקר בתחום התהודה המגנטית הגרעינית, שהיה אז בראשית דרכו.
כך נבנה במכון אחד מספקטרומטרי ה-NMR הראשונים בעולם, בהובלת שאול מייבום ותלמידו שלמה אלכסנדר.
מכשיר זה נבנה על בסיס ציוד אלקטרוני שהושאר מאחורי על ידי אנשי הצבא הבריטי.
בשנת 1958, חברי הסגל של הפקולטה היו מעורבים בהקמתה של חברת ידע, זרוע המסחור של מכון ויצמן.
בשנת 1962 הוקמה המחלקה לפיזיקה כימית בראשות שניאור ליפסון, שכיהן החל מאותה תקופה גם כמנהל המדעי של המכון.
בשנת 1967 המחלקה לכימיה אורגנית התמזגה עם היחידה לקריסטלוגרפיית קרני רנטגן ועם היחידה לפוטוכימיה, והגוף החדש נקרא בשם המחלקה לכימיה.
בראשה הועמד גרהרד שמידט, שכיהן אף הוא כמנהל המדעי של המכון בשתי תקופות שונות.
בסוף שנות ה-60 אורגנו המחלקות השונות במכון ויצמן בתצורה של פקולטות, ושמידט היה לדקאן הראשון של הפקולטה.
הפקולטה הורכבה מארבע מחלקות – המחלקה לפיזיקה כימית בראשות שניאור ליפסון, המחלקה לחקר איזוטופים בראשות פריץ קליין, המחלקה לחקר פלסטיק בראשות דוד ופסי והמחלקה לכימיה בראשות גרהרד שמידט.
לאחר פטירתו של שמידט פוצלה המחלקה לכימיה לשתיים – המחלקה לכימיה אורגנית בראשות אברהם פצ'ורניק והמחלקה לכימיה מבנית בראשות מנדל כהן.
במהלך כהונתו של שניאור ליפסון כדקאן הפקולטה, הוקמה יחידת שירות שבהמשך תהפוך למחלקה לתשתיות מחקר כימי.
זו אמונה על מתן מגוון שירותים טכנולוגיים ומכשוריים מתקדמים, וכן מאפשרת חניכה וייעוץ לכל חוקרי המכון.
בהשראת מחלקה זו, נוסדו מחלקות נוספות במכון.
בשנת 1990 עברה הפקולטה ארגון מחדש, וכללה מחלקה לפיזיקה כימית, מחלקה למדעי הסביבה וחקר האנרגיה, מחלקה לחומרים ופני שטח, מחלקה לכימיה אורגנית, מחלקה לביולוגיה מבנית ומחלקה לתשתיות מחקר כימי.
בשנת 2021 עברה הפקולטה סבב נוסף של ארגון מחדש וכיום היא כוללת חמש מחלקות: המחלקה לפיזיקה כימית וביולוגית, המחלקה לביולוגיה כימית ומבנית, המחלקה למדעי כדור הארץ וכוכבי הלכת, המחלקה לכימיה מולקולרית ומדע החומרים, והמחלקה לתשתיות מחקר כימי.
המחלקות השונות פזורות בין הבניינים ע"ש פרלמן, קימלמן וזוסמן.
זוכי פרס ישראל מקרב חברי הסגל
פרנץ זונדהיימר (מדעים מדויקים, 1960)
שניאור ליפסון (מדעי החיים, 1969)
ישראל דוסטרובסקי (מדעים מדויקים, 1995)
איתמר פרוקצ'יה (חקר הפיזיקה, 2009)
דוד מילשטיין (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2012)
מאיר להב (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2016)
לסלי ליזרוביץ (חקר הכימיה וחקר הפיזיקה, 2016)
דן יקיר (גאולוגיה, מדעי כדור הארץ ומדעי האטמוספירה, 2019)
רשף טנא (חקר הכימיה והנדסה כימית, 2026)
זוכי פרסים בינלאומיים מקרב חברי הסגל
עדה יונת (פרס וולף לכימיה, 2007)
עדה יונת (פרס נובל לכימיה, 2009)
מיכאל לויט (חבר סגל לשעבר, פרס נובל לכימיה, 2013)
אריה ורשל (חבר סגל לשעבר, פרס נובל לכימיה, 2013)
מאיר להב (פרס וולף לכימיה, 2021)
לסלי ליזרוביץ (פרס וולף לכימיה, 2021)
הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס היא פקולטה ללימודי משפטים הפועלת במסגרת המסלול האקדמי המכללה למינהל.
הפקולטה נוסדה בשנת 1990, והייתה הראשונה מחוץ למסגרת אוניברסיטאית שקיבלה הכרה מהמועצה להשכלה גבוהה.
עם מקימיה של הפקולטה נמנה פרופ' דניאל פרידמן, חתן פרס ישראל לחקר המשפט.
הפקולטה מציעה תוכניות לימוד לתואר ראשון במשפטים (LL.B), תוכנית לתואר כפול במשפטים, כלכלה וניהול, תואר שני במשפטים (LL.M), וכן תוכנית ללימודי משפטים לסטודנטים שאינם בעלי תואר במשפטים.
במסגרת הפעילות הבינלאומית, הפקולטה מציעה לסטודנטים להשתתף בקורסי קיץ באוניברסיטאות מחוץ לישראל, כגון אוניברסיטת קולומביה, אוניברסיטת אוקספורד, אוניברסיטאות בברצלונה ובוורשה, וכן להשתתף בתחרויות משפטיות בינלאומיות.
הפקולטה מפעילה גם את תוכנית המצוינים GLOBAL, הכוללת סדנאות, לימודים באנגלית וסמסטר קיץ באוניברסיטאות מחוץ לישראל.
"משנה" המרכז הקליני למשפט וחברה
המרכז הקליני למשפט וחברה, הידוע בשם "משנה", פועל במסגרת הפקולטה ומשמש זירה מרכזית ללמידה והתנסות מעשית עבור הסטודנטים.
המרכז כולל מספר קליניקות משפטיות הפועלות בתחומים מגוונים, בהן משתתפים מדי שנה סטודנטים לתואר ראשון, בליווי אקדמי ומקצועי של מנחים ועורכי דין.
הפעילות בקליניקות נועדה להעניק סיוע משפטי לאוכלוסיות מוחלשות ולקדם את נגישותן לצדק, תוך שילוב בין למידה תאורטית לבין עבודה מעשית.
הסטודנטים עוסקים במגוון סוגיות מתחום המשפט הציבורי, החברתי והאזרחי, לרבות דיני משפחה, דיני עבודה, משפט פלילי, זכויות נשים, חופש המידע, והוצאה לפועל.
במסגרת הפעילות, הם משתלבים בגופים כגון בתי משפט, לשכות הוצאה לפועל, בתי חולים ועמותות חברתיות.
מסגרת אקדמית-מעשית שמטרתה קידום שקיפות שלטונית והגנה על זכויות אדם באמצעות הזכות למידע.
הקליניקה פועלת לשילוב בין לימודים תאורטיים לבין עבודה משפטית מעשית, ומעודדת חשיבה ביקורתית כלפי פעולתם של גופים ציבוריים.
במסגרת הקליניקה, הסטודנטים לומדים על חוק חופש המידע, עקרונות השקיפות הממשלתית והקשר בין מידע לזכויות אדם.
בפן המעשי, הם מגישים בקשות חופש מידע לרשויות ציבוריות, כותבים חוות דעת ומסמכים משפטיים, ומסייעים בקידום מאבקים ציבוריים המבוססים על מידע שנחשף.
הקליניקה מעניקה לסטודנטים הזדמנות לפתח מיומנויות משפטיות, להבין את חשיבות הגישה למידע ככלי לפיקוח אזרחי, ולצבור ניסיון מקצועי בתחום חשוב ומתפתח במשפט הציבורי.
מסגרת אקדמית-מעשית הפועלת בתחום דיני המשפחה ומיועדת להעניק לסטודנטים למשפטים ניסיון מעשי תוך סיוע משפטי ראשוני לאוכלוסיות מוחלשות.
במסגרת הקליניקה, הסטודנטים משתתפים בשיעורים עיוניים אשר מקנים להם ידע תאורטי ומעשי בדיני משפחה, לרבות סדרי דין, מילוי טפסים וניסוח כתבי טענות.
לצד ההכשרה האקדמית, הסטודנטים לוקחים חלק פעיל בהפעלת מוקד סיוע בבית המשפט לענייני משפחה בראשון לציון, שם הם מעניקים ייעוץ וסיוע ראשוני לפונים.
הקליניקה להוצאה לפועל וחדלות פירעון
מעניקה הכשרה משפטית מעשית בתחומי המשפט האזרחי, תוך התמקדות בדיני אכיפת חיובים, חדלות פירעון ודיור ציבורי.
הקליניקה מייצגת לקוחות בכל ערכאות המשפט, כולל עתירות עקרוניות לבית המשפט העליון, ומטפלת בתביעות, עתירות וערעורים.
הסטודנטים משתתפים בכל שלבי ההליך המשפטי – פגישות עם לקוחות, ביצוע מחקר משפטי, וכתיבת כתבי בי-דין.
בנוסף, הקליניקה פועלת גם בזירה הציבורית, באמצעות קידום יוזמות חקיקה, ניסוח הצעות חוק והשתתפות בדיוני ועדות הכנסת.
עוסקת בפרקטיקה משפטית מול גופים פיננסיים במטרה לקדם צדק פיננסי ולהתמודד עם פערי הכוחות בין הציבור לבין המערכת הבנקאית.
היא מעניקה לסטודנטים הכשרה עיונית ומעשית בדיני בנקאות, תוך התמקדות בזכויות וחובות ביחסי בנק-לקוח.
במסגרת הקליניקה, הסטודנטים מטפלים בפניות ציבור, כותבים כתבי טענות ובקשות משפטיות, משתתפים בפרויקטים לקידום מדיניות ומבצעים סיורים מקצועיים.
הקליניקה מציעה גם סיוע ראשוני לאזרחים ומתמקדת בחינוך משפטי יישומי ובהתמחות בתחום המשפט הפיננסי.
הקליניקה לזיקנה, טכנולוגיה וזכויות אדם
עוסקת בקידום צדק חברתי ומשפטי לאנשים זקנים, בדגש על אתגרים הנובעים מהמפגש עם טכנולוגיה.
היא פועלת הן בזירה המשפטית (תביעות ועתירות) והן בזירה הציבורית (קידום מדיניות ולובינג).
מטרות הקליניקה כוללות העמקת הידע התאורטי בזכויות זקנים וטכנולוגיה, הכרת מוקדי כוח והשפעה במערכת הציבורית, והתנסות קלינית בניהול תיקים.
היא עוסקת בנושאים כמו אפליית גיל, נגישות לשירותים, פיצויים לניצולי שואה וצרכנות בגיל השלישי.
הקליניקה מקנה לסטודנטים כלים לחשיבה משפטית חדשנית ופעולה לשינוי חברתי.
קליניקה הסוציו-משפטית היא מסגרת אקדמית-מעשית הפועלת לשילוב בין עולם המשפט והעבודה הסוציאלית, ומתמקדת בטיפול משפטי וחברתי בקטינים וצעירים בסיכון.
הקליניקה משלבת לימוד תאורטי עם פעילות קלינית.
במסגרת הלימודים העיוניים, הסטודנטים לומדים על ממשקים בין מערכות הרווחה והמשפט, ועל סוגיות הקשורות לייצוג נוער בהליכים משפטיים.
במסגרת הפעילות המעשית, הסטודנטים עוסקים בפרויקטים סוציו-משפטיים, מעבירים סדנאות זכויות במסגרות לנוער, ומספקים ליווי פרטני לפונים לצורך מיצוי זכויות מול רשויות המדינה.
הקליניקה לזכויות החולה פועלת לקידום זכויות חולים ולהעצמתם בתוך מערכת הבריאות בישראל.
מטרותיה כוללות יידוע חולים על זכויותיהם, קידום מדיניות והעלאת המודעות הציבורית לנושא.
הסטודנטים בקליניקה מטפלים בפניות פרטניות, מנסחים כתבי טענות וניירות עמדה, משתתפים בהליכי חקיקה, ומלווים תובעים מול גופים כמו קופות החולים וביטוח לאומי.
בנוסף, הם עוסקים בפעילות הסברה ומעמיקים בסוגיות כמו חוק זכויות החולה, נכות רפואית, טיפול באוכלוסיות מיוחדות ועוד.
הפעילות משלבת עבודה משפטית, הרצאות אורח וסיורים מקצועיים.
הקליניקה לשוויון ומשפט חברתי עוסקת בקידום זכויות של אוכלוסיות מוחלשות באמצעות המשפט, בדגש על מאבק באפליה.
סטודנטים עוסקים בייצוג משפטי, קידום חקיקה, העברת סדנאות, הנגשת מידע משפטי ופעילות חינוכית וקהילתית.
הקליניקה מעניקה כלים פרקטיים לפעולה משפטית-חברתית, תוך שיתוף פעולה עם ארגונים וקליניקות נוספות, וכוללת פרויקטים ממוקדים כמו סיוע ליוצאי אתיופיה במימוש זכויותיהם.
הקליניקה למשפט ומגדר עוסקת בפיתוח חשיבה משפטית ביקורתית וכלים מעשיים לקידום שינוי חברתי בנושאי מגדר וזכויות נשים.
הסטודנטים מפתחים פרויקטים יישומיים כגון קידום חקיקה, כתיבת ניירות עמדה וארגון כנסים, ופועלים בשיתוף פעולה עם ארגונים חברתיים.
בצד העיוני נלמדות תיאוריות פמיניסטיות ויחסי הגומלין בין משפט לחברה, תוך דיון בסוגיות כמו הדרת נשים, שוק העבודה, עבירות מין, ונשים וצבא.
הקליניקה כוללת גם שיתופי פעולה עם מרכזים לקידום נשים, הרצאות וסיורים לימודיים.
"המשפט" הוא כתב עת אקדמי לענייני משפט, היוצא לאור על ידי הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס.
הגיליון הראשון פורסם בפברואר 1992, זמן קצר לאחר הקמת הפקולטה, ומאז רואה כתב העת אור באופן סדיר, בתדירות של שני גיליונות בשנה.
בכתב העת מתפרסמים מאמרים אקדמיים במגוון תחומים משפטיים, מאת חוקרים וחוקרות מהאקדמיה בישראל.
המאמרים עוברים תהליך שיפוט אנונימי ועריכה אקדמית.
עורך כתב העת הוא חבר סגל מהפקולטה למשפטים, ועורכי המשנה וחברי המערכת הם סטודנטים מצטיינים מהפקולטה, הלוקחים חלק בעריכת התכנים והכנתם לדפוס.
בין השנים 1992–2010 פורסם כתב העת בשני פורמטים: חוברות שצורפו פעמיים בשנה לעיתון "הארץ", ומקביל לכך – כרך שנתי ממוספר באותיות.
לרוב, הכרך השנתי כלל גרסאות מעודכנות של מאמרי החוברות וכן מאמרים נוספים.
חלק מהמאמרים פורסמו בגרסה שונה בין החוברת לכרך, ולעיתים היו אלו מאמרים נפרדים לחלוטין.
מאז 2010 מופיע כתב העת בפורמט אחיד: שני גיליונות בשנה, המהווים יחד כרך אחד ממוספר באותיות.
החל ממועד זה, הופסקה ההוצאה המקבילה של חוברות לעיתון יומי.
עורכת כתב העת נכון לשנת 2024 היא ד"ר עדי יוכט.
"הפרקליט" הוא כתב העת המשפטי הוותיק ביותר בישראל.
הגיליון הראשון פורסם בשנת 1943 על ידי הוועד המרכזי של הסתדרות עורכי-הדין היהודים בארץ ישראל, ומאוחר יותר יצא לאור על ידי לשכת עורכי הדין בישראל.
כתב העת עוקב אחר התפתחות המשפט בישראל מאז תקופת המנדט הבריטי, דרך שנות המדינה הראשונות ועד ימינו.
כתב העת משמש במה לפרסום מאמרים משפטיים עיוניים ומעשיים, המוגשים על ידי אנשי אקדמיה, עורכי דין ושופטים, ועוסקים במגוון תחומים משפטיים.
דגש מושם על ניתוחים של המשפט הפוזיטיבי והשלכותיהם על הפרקטיקה המשפטית בישראל.
מאז שנת 2005 נערך "הפרקליט" בשיתוף עם הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס.
המערכת מורכבת מסטודנטים מצטיינים הלוקחים חלק בעריכה, בהתאם למקובל בכתבי עת משפטיים אקדמיים.
כתב העת יוצא לאור פעמיים בשנה.
מערך ההצטיינות והמצוינות של הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס מהווה מסגרת אקדמית ומקצועית ייעודית לסטודנטים נבחרים.
המערך מיועד לטיפוח מצוינות אקדמית, אישית ומקצועית, והוא כולל מגוון פעילויות המיועדות להרחבת אופקיהם של המשתתפים ולשילובם בהתנסויות מעשיות במהלך לימודיהם.
הקבלה לתוכניות ההצטיינות נעשית באמצעות הליך מיון קפדני.
הסטודנטים המשתתפים במסגרות אלו לוקחים חלק בפעילויות כגון מחקר והוראה, עריכת כתבי עת, השתתפות במשפטים מבוימים, תחרויות משפטיות מקומיות ובינלאומיות, סדנאות והשתלמויות מקצועיות.
חלק מהפעילויות כוללות גם רכיב חברתי-קהילתי, במסגרתו הסטודנטים נוטלים חלק בפרויקטים התנדבותיים.
המערך זוכה לתמיכתם של גופים ציבוריים ופרטיים, בהם קרן שטריקס, קרן פדגוג'יקה האירופאית, קרן מאיר חת, המרכז לאתיקה ואחריות מקצועית של עורכי דין ע"ש דייוויד וינר, וכן משרדי עורכי דין בהם: מ.
פירון ושות', מיתר עורכי דין, רון גזית, רוטנברג ושות', וש.
שיתופי פעולה אלו מאפשרים את הרחבת היקף הפעילות והמשך קידום מטרות המערך.
תוכנית המצטיינים של הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס פועלת מאז 2009, ומיועדת לסטודנטים מצטיינים הנבחרים על סמך הישגיהם בשנת הלימודים הראשונה.
מטרת התכנית היא לפתח כישורים אקדמיים, מקצועיים ואישיים, והיא כוללת סדנאות מחקר וקריאה, פעילות חונכות וליווי, ופרוסמינריון בשנה ג'.
בשנה ב' משתתפים הסטודנטים בסדנת מחקר בהנחיית ד"ר אבינעם כהן ובסדנת קריאה בהנחיית פרופ' צביקה טריגר.
בשנה ג' הם משתתפים בפרוסמינריון "תמורות במשפט", בהנחיית נשיא בית המשפט העליון בדימוס, פרופ' אשר גרוניס.
בנוסף, הסטודנטים לוקחים חלק בפרויקט "חברותא" במסגרתו הם מלווים סטודנטים חדשים.
תוכנית Global פועלת בפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס מאז שנת 2016. התכנית מיועדת לסטודנטים בעלי נתוני קבלה גבוהים, ומציעה מסלול העשרה ייעודי המשלב לימודים אקדמיים עם הכשרה בתחומים בינלאומיים של המשפט.
החל משנת הלימודים תשפ"ה, התכנית כוללת התמחות באחד משני תחומים מרכזיים: זכויות אדם או משפט מסחרי, תוך שימת דגש על פיתוח מיומנויות בשפה האנגלית.
מטרת התכנית היא להקנות לסטודנטים כלים להשתלבות בשוק המשפטי הגלובלי ובמשרדי עורכי דין הפועלים בזירה הבינלאומית.
התכנית מבוססת על מגמות עדכניות בתחום המשפט, בהתאם לצורכי השוק.
בפקולטה מתקיימת פעילות מחקרית בתחומים שונים של המשפט.
חברי הסגל האקדמי מפרסמים מאמרים וספרים בהוצאות ספרים ובכתבי עת אקדמיים בישראל ובמדינות אחרות.
בחלק מן המחקרים משולבים סטודנטים לתואר ראשון המשמשים כעוזרי מחקר, ותורמים לאיסוף מקורות, למיון חומרים ולעריכה.
במקרים מסוימים מתפרסמים מחקרים שנכתבו במשותף על ידי חברי סגל וסטודנטים.
המכון למחקר יישומי במשפט פלילי פועל במסגרת הפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס, ומטרתו קידום מחקר בתחום המשפט הפלילי המהותי והדיוני.
המכון עוסק גם במחקר בינתחומי בתחומים משיקים כגון פסיכולוגיה, קרימינולוגיה וכלכלה.
המכון שואף לחבר בין המחקר האקדמי לעשייה המעשית, ולנגיש ידע משפטי לאנשי מקצוע ולציבור הרחב.
פועל במסגרת המסלול האקדמי המכללה למינהל, ונוסד במטרה לקדם מחקר עצמאי ברמה גבוהה בתחומי המשפט, הכלכלה, החברה, הרגולציה, התקשורת והמדעים המדויקים.
המכון שם לו למטרה לתרום לעיצוב מדיניות ציבורית המבוססת על ערכי דמוקרטיה, שוק חופשי, שוויון ורגולציה יעילה.
המכון מקיים כנסים, פורומים, ומפרסם מחקרים וניירות עמדה.
הוא הוקם ביוזמת עמותת "צדק פיננסי" ומומנים נוספים, ובין מקימיו נמנים ברק גונן, ד"ר הראל פרימק וגיא רולניק.
המכון נקרא על שמו של השופט לואיס ד.
ברנדייס, שכיהן בבית המשפט העליון של ארצות הברית ונודע כחלוץ בתחום זכויות האזרח, הגנה על פרטיות, ושקיפות בשוק ההון.
הקתדרה לזכויות אדם ע"ש אמיל זולא
הקתדרה לזכויות אדם ע"ש אמיל זולא פועלת בפקולטה למשפטים ע"ש חיים שטריקס מאז שנת הלימודים תשע"ג (2011).
מטרתה לקדם את שיח זכויות האדם בישראל, לחזק את ההיכרות הציבורית והאקדמית עמו, ולעודד את ההכרה בזכויות האדם, הגנתן ומימושן.
הקתדרה יוזמת ומעודדת פעילויות מחקר, הוראה, פרקטיקה משפטית ותרבות בתחום זכויות האדם, ופועלת בשיתופי פעולה מקומיים ובין-לאומיים עם מוסדות אקדמיים, ארגוני חברה אזרחית ומוסדות תרבות.
הפקולטה למקצועות הבריאות בקריה האקדמית אונו היא פקולטה למקצועות הבריאות, הפועלת כחלק מהקריה האקדמית אונו.
הפקולטה הוקמה בשנת 2003, והיא מקיימת לימודים לתואר ראשון ולתואר שני במגוון דיסציפלינות רפואיות ושיקומיות.
הפקולטה פועלת בקמפוס קריית אונו וכוללת חוגים לריפוי בעיסוק, הפרעות בתקשורת, ספורטתרפיה ואֲחָיוּת (סיעוד), ואת בית הספר הארצי לשיקום, שילוב והחלמה בבריאות הנפש.
הפקולטה הוקמה בשנת 2003 על ידי פרופ' שלמה נוי, כיום נשיא הקריה האקדמית אונו, שכיהן כדקאן המייסד, בשיתוף פעולה אסטרטגי עם מכבי שירותי בריאות והמרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר.
בשנת 2007 – עוד טרם פתיחת מסלולי הלימוד הראשונים בפקולטה – הוקם מכון המחקר למקצועות הבריאות והרפואה, ופרופ' נעמי כץ נבחרה לעמוד בראשו.
הפקולטה קיימה שיתופי פעולה אקדמיים ומקצועיים עם גופים בישראל ובעולם, בהם:
שיתוף פעולה עם אוניברסיטת בוסטון וקרן גייקובס (Jacobs Foundation), כבר בשנותיה הראשונות של הפקולטה.
פרופ' קרן ג'ייקובס שבאותה עת עמדה בראש העמותה האמריקאית לריפוי בעיסוק (AOTA) ליוותה את הקמת הפקולטה ואף לימדה בקורס מתקדם, באנגלית, בפקולטה ובעיקר בחוג לריפוי בעיסוק יחד עם מרצים מהפקולטה.
מטרת ההוראה המשותפת הייתה הקניית מושגי יסוד בשיווק המקצוע, והקניית כלים להיכרת ושיתופי פעולה בינלאומיים.
שיתוף פעולה עם המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר.
מראשית היווסדה של הפקולטה, נקלטו אנשי מקצוע מהמרכז הרפואי שיבא כחלק מסגל הפנים של הפקולטה.
הסטודנטים בכל מסלולי הפקולטה מגיעם לאתרים הקליניים במרכז הרפואי לצורך סיורים (החל משנה א'), תצפיות והתנסויות מעשיות.
הפקולטה מציעה מסלולי לימוד לתואר ראשון ושני המוכרים על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
ריפוי בעיסוק (.B.O.T) – תוכנית לימודים המכשירה מטפלים לשיקום תפקודי של אנשים עם מגבלות פיזיות, קוגניטיביות, נפשיות וחברתיות.
הלימודים משלבים ידע תאורטי במדעי היסוד והרפואה לצד הכשרה מעשית בשיפור עצמאות המטופל בעיסוקי היומיום, בלמידה ובפנאי.
התוכנית כוללת התנסויות קליניות במכוני שיקום, בתי חולים ומסגרות חינוכיות.
הפרעות בתקשורת (.B.A ) – מסלול המכשיר קלינאי תקשורת העוסקים באבחון, טיפול ושיקום של לקויות שפה, דיבור, שמיעה ובליעה.
הלימודים מקנים כלים לטיפול בטווח רחב של אוכלוסיות, החל מפעוטות עם עיכובי שפה ועד למבוגרים הזקוקים לשיקום שמיעתי או שיקום דיבור לאחר פגיעות נוירולוגיות.
ספורטתרפיה (.B.Sc) – תוכנית לימודים המשלבת בין מדעי הבריאות למדעי הספורט.
המסלול מכשיר מטפלים המתמחים במניעת פציעות ספורט, מתן עזרה ראשונה במגרשים ושיקום תנועתי לאחר פציעה.
הסטודנטים לומדים לתכנן תוכניות שיקום במטרה להחזיר ספורטאים (חובבים ומקצוענים) לפעילות מלאה ולשפר את ביצועיהם הגופניים.
אֲחָיוּת (סיעוד) (.B.S.N) – הכשרה אקדמית וקלינית למקצוע האחיות והאחים המוסמכים.
התוכנית מקנה ידע במדעי החיים, מדעי הסיעוד, וכוללת התנסויות קליניות במחלקות אשפוז ובקהילה.
הסבת אקדמאים לאחיוּת (סיעוד) (.B.S.N) – תוכנית ייעודית לבעלי תארים אקדמיים מתחומים אחרים המעוניינים בהכשרה בסיעוד.
המסלול נלמד גם בשלוחת הקריה האקדמית אונו בבית החולים האנגלי בנצרת, שם מתקיימים הלימודים וההתנסויות הקליניות.
מדעי הבריאות והשיקום (M.A.) – תוכנית לימודים יישומית המתמקדת בתהליכי שיקום לאורך מעגל החיים, מגיל לידה ועד זקנה.
תוכנית הלימודים מספקת בסיס עיוני וקליני בהיבטים הפיזיים, הרגשיים והקוגניטיביים של תחום השיקום, תוך דגש על קידום תפקוד, רווחה ואיכות חיים בקרב אנשים עם מוגבלויות.
הלימודים מכשירים את הסטודנטים ליישום שיטות התערבות קליניות בשטח והתמודדות עם היבטיו השונים של תהליך השיקום במערכת הבריאות והרווחה.
מדעי הבריאות והשיקום (.M.A) עם התמחות בבריאות הנפש בקהילה – תוכנית בין-מקצועית המיועדת למטפלים ממקצועות הבריאות, המתמקדת בהעמקת הידע המחקרי והקליני בתחומי השיקום הנפשי.
המסלול מקנה כלים להובלת צוותים ולפיתוח תוכניות התערבות מערכתיות, תוך דגש על היבטים שיקומיים, סוציאליים, משפטיים ואתיים בשילובם של מתמודדי נפש בקהילה.
מסיימי ההתמחות זכאים לתעודה ייעודית בנוסף לתעודת התואר.
תואר שני בסיעוד (M.A.) - תוכנית המיועדת לאחים ואחיות מוסמכים (בעלי תואר B.S.N) השואפים לפיתוח מקצועי וקידום למשרות בכירות במערכת הבריאות.
התוכנית כוללת שני מסלולים לבחירה:
מסלול בניהול הטיפול – תוכנית מכשירה אחים ואחיות לניהול וריכוז הטיפול במטופלים עם מצבים רפואיים מורכבים וכרוניים לאורך רצף הטיפול (בית חולים, קהילה ושיקום).
הלימודים משלבים ידע קליני, אדמיניסטרטיבי וכלכלי, ומתמקדים במיומנויות של קבלת החלטות, ניהול איכות ובטיחות, ניהול סיכונים ומיצוי זכויות המטופל אל מול מוסדות הבריאות והביטוח הלאומי.
המסלול שם דגש על פיתוח מנהיגות מקצועית במערכות בריאות דינמיות ושיפור איכות הטיפול ברמת הפרט והמערכת.
מסלול בבריאות הנפש (פסיכיאטריה) – תוכנית לימודים המיועדת לאחים ואחיות מוסמכים העוסקים בבריאות הנפש במערכת האשפוזית והקהילתית.
המסלול משלב לימודי ליבה עיוניים בסיעוד יחד עם הכשרה קלינית מתקדמת בפסיכיאטריה, הכוללת 400 שעות התנסות מעשית מונחית בבתי חולים ובמרפאות פסיכיאטריות בפיקוח פסיכיאטר מומחה.
תוכנית הלימודים נבנתה בהתאם להנחיות מינהל הסיעוד במשרד הבריאות, ובוגריה זכאים לגשת למבחן הממשלתי לקבלת תואר אח/ות מומחה בפסיכיאטריה בכפוף לתקנות בריאות העם.
בשנת 2026 לומדים בפקולטה 1,531 סטודנטים בכלל המסלולים.
בוגרי הפקולטה מציגים אחוזי מעבר גבוהים במבחני הרישוי הממשלתיים של משרד הבריאות.
בין היתר, נרשמו בחוג לריפוי בעיסוק 100% מעבר במשך שלוש שנים רצופות 2023–2025, בחוג להפרעות בתקשורת נרשמו אחוזי מעבר של 97% ומעלה ובחוג לאחיות (סיעוד) נרשמו 100% אחוזי מעבר.