tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אומנם הכירופרקטיקה לבדה אינה גורם להחלמה מלאה, אך היא מספקת את הטיפול ההתחלתי.
שחייה - פעילות אירובית, התומכת בגוף, ומפעילה פחות לחץ על פרקים ועצמות.
חשוב לשחות על הגב, ולהפסיק כאשר ישנה תחושת כאב.
ניתוח - טיפול ניתוחי בפריצת דיסק לרוב אינו מומלץ, בין השאר משום שבהשוואה לאנשים שטופלו ללא ניתוח מול אנשים שטופלו באמצעות ניתוח, לא היה הבדל ניכר מבחינת הסימפטומים, היכולת לבצע פעילות והמגבלות שעמדו בפניהם.
עם זאת קיימים מצבים בהם יש אינדיקציה לניתוח, והם:
תסמונת זנב הסוס - מצב שבו יש חוסר תחושה עצבית חריפה בגפיים בנוסף על תופעות נוירולוגיות אחרות.
פגיעה עצבית קשה המאופיינת בחולשה מוטורית משמעותית שהתפתחה במהירות.
כאבים עזים למשך יותר מ - 4 עד 6 שבועות.
הניתוח יכלול בדרך כלל כריתת חלק או כל הדיסק, החלפתו בשתל מתכתי או פולימרי, וקיבוע החוליות השכנות באמצעות שתל עצם.
לאחר ההחלמה מן הניתוח יש להקפיד על הרמה נכונה של משאות בחיי היום יום.
פריקוטין הוא הר געש רדום במדינת מיצ'ואקאן במקסיקו, כ-322 ק"מ מערבית למקסיקו סיטי.
ההר קרוי על שם הכפר שהיה לידו לפני התפרצותו.
ייחודו של פריקוטין הוא בהיותו הר הגעש היבשתי הראשון בעולם אשר תועד בכל שלבי היווצרותו ופעילותו.
אחד האיכרים מהכפר פריקוטין שיצא ב-20 בפברואר 1943 יחד עם אשתו ובנו לעבד את אדמתו, ראה עשן יוצא מן האדמה, הריח ריח גופרית ולפתע נפער באדמה סדק.
למחרת הייתה כבר גבעה בגובה של כ-40 מטר וממנה יצאו אש ולבה ששטפה את השדות ונזרקו אבנים לשמיים.
אחרי כשנה נוצרה במקום גבעה דמוית חרוט, כאשר כל הזמן הסדק פולט מטר של אבנים, אפר געשי וזרמים רבים של לבה לוהטת.
כאשר גאולוגים שמעו את הסיפור והגיעו למקום, ניצב ליד הכפר הר דמוי קונוס בגובה של 336 מטר שרובו היה עשוי טוף וסקוריה.
כתוצאה מההתפרצות שתי עיירות פונו מתושביהן ומאוחר יותר נקברו תחת הלבה.
צריח של אחת הכנסיות הבולט מעל משטח הבזלת הוא אחד הסימנים היחידים בשטח לעיירות המכוסות.
בשנת 1952, לאחר 9 שנות פעילות, הפסיק הר הגעש את התפרצותו, כשהוא מותיר אחריו חרוט סקוריה שגובהו 424 מטרים מעל סביבתו.
כיום היקפו של ההר עולה על 40 ק"מ, וגובהו כ-200 מטר מעל פני הקרקע (2,800 מטר מעל פני הים).
פריציס אפשניק (בלטבית: (Fricis (Fritzis, Franz) Apšenieks (Apscheneek) 7 באפריל 1894, לטביה – 25 באפריל 1941, ריגה) היה שחמטאי לטבי, אלוף לטביה לשחמט בשנת 1926 ואלוף משותף בשנת 1934.
בשנת 1924 הגיע אפשניק למקום השני באליפות לטביה הראשונה לשחמט (ניצח: הרמניס מטיסונס).
באותה שנה ניצח בתחרות פריז, והגיע למקום השני באליפות העולם הראשונה לחובבים שהתקיימה בפריז.
בתחרות ניצח הרמניס מטיסונס והשניים הקדימו את אדגר קול, מקס אויבה, אנטול טשפורנוף ועוד.
בשנת 1925 ניצח אפשניק בתחרות ברומליי וחלק מקום 3-4 בתחרות דברצן.
בשנת 1926 חלק אפשניק מקום 3-4 בתחרות אבו, ניצח בתחרות הלסינקי, הגיע למקום השלישי בתחרות ריגה (ניצחו: ולדימיר פטרוב ותיאודור ברגס).
באותה שנה זכה אפשניק באליפות לטביה לשחמט שהתקיימה בריגה.
בשנת 1927 חלק מקום 5-7 בתחרות קשקמט.
בשנת 1931 הגיע למקום השישי בתחרות קלאיפדה (האליפות הראשונה של הארצות הבלטיות, ניצח: יצחק ויסטנייצקי).
בשנת 1932 חלק מקום 3-5 באליפות ריגה.
בשנת 1934 חלק מקום ראשון עם ולדימיר פטרוב באליפות לטביה.
בשנת 1939 חלק מקום 11-12 בתחרות קמרי (ניצח: סאלו פלור).
בשנת 1941 הגיע למקום השני בתחרות ריגה (אליפות הראשונה של לטביה הסובייטית, ניצח: אלכסנדר קובלנץ)
אפשניק שיחק בנבחרתה האולימפית של לטביה בשבע אולימפיאדות רשמיות ובאחת בלתי רשמית (מינכן 1936).
באולימפיאדת השחמט 1928, אולימפיאדת השחמט השנייה שאורגנה על ידי פיד"ה והתקיימה בהאג בין 21 ביולי לבין 6 באוגוסט 1928 צבר אפשניק 8.5 נקודות בלוח הראשון של קבוצתו.
באולימפיאדת השחמט 1930, אולימפיאדת השחמט השלישית שהתקיימה בהמבורג בין 13 ביולי לבין 27 ביולי 1930 צבר אפשניק 9 נקודות בלוח הראשון של קבוצתו.
באולימפיאדת השחמט 1931, אולימפיאדת השחמט הרביעית שהתקיימה בפראג בין 11 ביולי לבין 26 ביולי 1931, צבר אפשניק 10.5 נקודות בלוח השני של קבוצתו.
באולימפיאדת השחמט 1933, אולימפיאדת השחמט החמישית שהתקיימה בפולקסטון, בריטניה בין 12 ביולי לבין 23 ביולי 1933, צבר אפשניק 4.5 נקודות בלוח הראשון של קבוצתו.
באולימפיאדת השחמט 1935, אולימפיאדת השחמט השישית שהתקיימה בוורשה בין 16 באוגוסט לבין 31 באוגוסט 1935, צבר אפשניק 9.5 נקודות בלוח השני של קבוצתו.
באולימפיאדת השחמט 1937, אולימפיאדת השחמט השביעית שהתקיימה בסטוקהולם בין 31 ביולי לבין 14 באוגוסט 1937, צבר אפשניק 10.5 נקודות בלוח השני של קבוצתו.
באולימפיאדת השחמט 1939, אולימפיאדת השחמט השמינית שהתקיימה בבואנוס איירס בין 24 באוגוסט לבין 19 בספטמבר 1939, צבר אפשניק 9 נקודות בלוח השני של קבוצתו.
אפשניק השתתף גם באולימפיאדת השחמט 1936, היא אולימפיאדת השחמט הלא רשמית השלישית שהתקיימה במקביל לאולימפיאדת ברלין (1936) ואורגנה על ידי איגוד השחמט הגרמני (Grossdeutscher Schachbund).
האירוע התקיים במינכן בין 17 באוגוסט לבין 1 בספטמבר 1936. באירוע זה צבר 10 נקודות בלוח השני תוצאותיו: +7 -5 =6
אפשניק מת במהלך הכיבוש הסובייטי את לטביה, ממחלת השחפת, בגיל 47.
מצוות פריקה וטעינה הן מצוות עשה לעזור איש לרעהו בפריקת המשא מעל הבהמה שיגעה ממשאה בדרך, ובטעינת הבהמה במשא.
מצווה זו נדחית בזקן ואינה לפי כבודו.
בראשונים כתבו כי מצווה פריקה קיימת גם בנוגע לאדם הנושא משא.
מקור מצוות פריקה נזכר בתורה בפרשת משפטים: מצוות טעינה נזכרת בפרשת כי תצא: .
מצווה על האדם הרואה את בהמת כל אדם (החל ממרחק של ריס - כ-60 מטר) שהתעייפה מנשיאת המשא באמצע הדרך, לעזור לבעל הבהמה לפרוק את המשא מעל הבהמה.
מצווה על האדם הרואה (החל ממרחק ריס) בהמה שמשאה נפל, לעזור לבעל הבהמה ולהטעין את המשא שוב על הבהמה.
מהציווי "הָקֵם תָּקִים עִמּוֹ" למדו חז"ל, שהאדם מצווה לעזור רק כאשר בעל הבהמה משתתף עמו בטעינה, אך כאשר בעל הבהמה אינו נוטל חלק בטעינת הבהמה, או אז פטור האדם מלעזור לבעלים.
לפי התלמוד (מסכת בבא מציעא לב,ב) מצוות פריקה היא המקור לכלל "צער בעלי חיים דאורייתא", שכן החובה לפרוק את המשא מעל הבהמה נובעת גם מכך שיש למנוע ממנה סבל.
לפיכך האדם המצווה לפרוק את המשא מעל גבי הבהמה אינו רשאי לתבוע תשלום בעד עזרתו, בעוד שהמצווה לטעון, שאין כרוך בכך צער לבעל החיים - זכאי לדרוש תשלום תמורת השתתפותו בטעינה.
מטעם זה נפסק גם שאם אדם נתקל בשתי בהמות, אחת רובצת תחת משאה וטעונה פריקה, והאחרת משאה מפורק ממנה והיא זקוקה לטעינה - יש להקדים את מצוות הפריקה למצוות הטעינה, משום צער בעלי חיים.
על-פי ספר החינוך, מטרת המצוות הללו היא להחדיר באדם את מידת החמלה, ולא רק שיש לחמול על אדם המצטער צער גוף, אלא יש לחמול אפילו על המצטער צער על ממון ורכוש.
כאמור, מצוות הפריקה נובעת גם מהחובה למנוע צער לבעל החיים.
פריצת iOS היא תהליך הסלמת הרשאות המאפשר למשתמש להסיר את ההגבלות שיצרה חברת אפל במערכות ההפעלה iOS ו-tvOS שבמכשירים ניידים מתוצרתה, כמו אייפד, אייפון, אייפוד טאץ' ו-Apple TV.
המכשירים הניידים של אפל תוכננו על ידה כך שיריצו רק תוכנות שאושרו בחתימה מוצפנת.
פעולה זו בדרך כלל עושה שימוש בסדרה של טלאי תוכנה בליבת מערכת ההפעלה.
פריצת המכשיר מאפשרת, בגרסאות שונות, שליטה מלאה על מראה המכשיר באמצעות ערכות נושא, והתקנה של תוספים וכלים שימושיים למערכת ההפעלה שאינם זמינים דרך חנות האפליקציות הרשמית.
תוספים, אגב, שחלקם אומצו על ידי אפל במהלך השנים.
בנוסף, בעזרת הפריצה ניתן להתקין כלים המאפשרים התקנה של תוכנות הזמינות בחנות ה-App Store של אפל בלי לשלם עליהן (דבר שהפך את הפריצה לפופולרית).
הפריצה הנפוצה ביותר היא פריצה באמצעות התוכנה "redsn0w", שפותחה על ידי קבוצת ההאקרים Dev-Team.
הפריצה באמצעות התוכנה נעשית על ידי הכנסת המכשיר למצב DFU (מצב בו ניתן לעשות הפעלות מחדש ומחיקות כלליות, אך עם מעקף של חומות האבטחה שמוצבות על ידי אפל), ובעזרת קודים מתקינה אוטומטית את Cydia על המכשיר.
יש לציין ש-Cydia אינה התוכנה היחידה ממנה ניתן להוריד תוכן פרוץ.
הליך הפריצה הפשוט ביותר הוא שינוי בSIM של אייפון, כך שניתן יהיה לעשות בו שימוש באמצעות כל חברה סלולרית.
פריצה מקיפה יותר נועדה לשנות את הקושחה של אפל.
גרסאות פריצה כאלו יוצאות זמן מה אחרי הוצאת עדכון למערכת ההפעלה iOS, והן מנוטרלות בעדכונים הבאים של מערכת ההפעלה.
סוג אחר של פריצה מכוון לנסות לשמר את התוכנות הבלתי חתומות.
עד היום, כל עדכון של מערכת ההפעלה מאלץ את המשתמש בגרסה פרוצה לבצע את הפריצה מחדש ולהתקין על המכשיר את כל התוכנות הבלתי חתומות מחדש.
חסרונותיה הבולטים של פריצת מכשירים המבוססים על מערכת ההפעלה iOS הם האטה ניכרת במהירות העבודה, ביישומים שלא נבדקו על ידי אפל, ותפוגת האחריות.
חברת אפל מסירה את האחריות ממכשיר פרוץ, גם אם לבעל המכשיר חבילת אחריות בתוקף, אך ניתן להחזירה על ידי פירמוט המכשיר (ריסטור).
כשגרסה 6.1.3 יצאה אפל הצליחה לחסום את פריצת evasi0n שפורצת את האייפון 5, אבל לאחר כמה זמן התוכנות redsn0w ו-sn0wbreeze עברו עדכון גרסה שמאפשר לתוכנות לפרוץ את 6.1.3.
בגרסאותיה האחרונות של ה-iOS, לקחו לחברי קבוצות הפריצה חודשים ארוכים לפתח פריצה עקב האבטחה הכבדה שאפל הוסיפה לקושחותיה.
אפל טוענת שפריצת המכשיר אינה חוקית ותביא לביטול האחריות עליו, אולם ספריית הקונגרס בארצות־הברית קבעה ביולי 2010 כי הליך הפריצה עצמו אינו מהפרות זכויות היוצרים המכוסות ב"חוק המילניום הדיגיטלי (DMCA)" כלל זה אינו חל על השימושים במכשיר הפרוץ, כמו הורדת תוכנות בלי תשלום.
בין מפתחי פורצי התוכנה לאפל מתנהל מאבק מתמיד בו עדכוני תוכנה או קושחה של אפל משנים פריטים במערכת ההפעלה של המכשיר, ואלו מבטלים את הפריצה ומסירים תוכנות שהורדו בחסותה, כשמפתחי תוכנות הפריצה, מצידם, עמלים כדי ליישם שינויים לעקיפת שינויים אלו של אפל.
ישנם ארבעה סוגי פריצה: פריצה קשורה (Tethered), פריצה חצי קשורה (Semi-Tethered), פריצה חצי לא קשורה (Semi-UnTethered) ופריצה בלתי קשורה (UnTethered).
פריצה קשורה: סוג פריצה זו היא הקלה ביותר לכתיבה אך המסובכת ביותר לשימוש.
אם מכשיר נפרץ בפריצה קשורה, ומכבים אותו, הדרך היחידה להפעיל אותו היא דרך חיבור למחשב והפעלת התוכנה המשמשת לפריצה.
בדרך כלל משוחררת הפריצה הקשורה ראשונה, ולאחר מכן, משוחררת גרסה חדשה אשר מסוגלת לפרוץ פריצה לא קשורה.
פריצה חצי קשורה: סוג פריצה זו דומה לפריצה חצי לא קשורה אבל עם כמה שינויים.
כאשר מכשיר פרוץ בפריצה חצי קשורה, ניתן להדליקו ולבצע Just Boot דרך PP助手 במכשיר, אך שום דבר הקשור לפריצה (Cydia וכל מה שהורד ממנה) לא יפעל עד שהמשתמש יכנס ממכשיר לPP助手 ויבצע Just Boot מחדש.
פריצה חצי לא קשורה: סוג פריצה זו דומה יותר לפריצה לא קשורה מאשר לפריצה קשורה.
כאשר מכשיר פרוץ בפריצה חצי לא קשורה, ניתן להדליקו ולבצע Just Boot ללא התוכנה המשמשת לפריצה (למשל Checkra1n), אך שום דבר הקשור לפריצה (Cydia וכל מה שהורד ממנה) לא יפעל עד שהמשתמש יחבר את המכשיר למחשב ויבצע Just Boot מחדש דרך התוכנה.
פריצה לא קשורה: סוג פריצה זה הוא הנפוץ ביותר, הקשה ביותר לכתיבה והנוח ביותר למשתמש.
כאשר מכשיר פרוץ בסוג פריצה זה, ניתן להדליקו ולבצע Just Boot מלא ללא חיבור למחשב, וכל האפליקציות עובדות כרגיל.
פריקבוי וצ'אם צ'אם , היא סדרת הנפשה ממוחשבת העוסקת בשני ילדים שובבים שחיים בבקתת עץ.
הסדרה נוצרה על ידי האנימטור אריק רובלס עבור ערוץ ניקלודיאון.
הסדרה שודרה גם בישראל בדיבוב לעברית.
פריקבוי (לירון לב/דייוויד הורנסבי): פריקבוי הוא נער בן 11, והוא מככב כדמות הראשית בסדרה, לצד חברו צ'אם צ'אם.
צ'אם צ'אם(דניאל מגון/ניקה פוטרמן): צ'אם צ'אם הוא ילד בן 9, הדמות הראשית בסדרה וחברו הטוב של פריקבוי.
פירוש שמו הוא חבר עם ראש ביצה.
אוזוולד הרמוניין (גלעד קלטר/ג'וש דוהאמל): חברם של פריקבוי וצ'אם צ'אם.
אוזוולד הוא בעל חנות קומיקס, אך אינו מסכים למכור אף פריט מהחנות, למרות שאמא שלו רוצה בכך כדי למנוע ממנו לקרוא קומיקס.
אוזוולד מרבה להשתמש במילה 'בתכלס'.
קייל בלדוורד תומסון (יובל סגל/דור סרוגו/ג'יימי קנדי): קייל הוא קוסם ותלמיד בכיתתם של פריקבוי וצ'אם צ'אם, שמרגיזים אותו פעמים רבות בשל טיפשותם, אך בכל זאת הוא מחשיב אותם כחבריו.
לפני מעברו לבית הספר של גלקסי הילס (העיר שבה מתרחשת עלילת הסדרה), למד באקדמיה לקוסמות מילקוויד, משם סולק.
רבים מפרקי הסדרה עוסקים בנסיונותיו העיקשים לחזור לשם.
בוגרגרד (בוג) שליזטי (דור סרוגו/ג'ף בנט): עובד בחנות "פרוסטי מארט", שחקן נלהב של "צ'ימפ צ'ומפ", משחק וידאו בחנות.
בוג הוא בריון, ואוהב במיוחד להרביץ לפריקבוי וצ'אם צ'אם.
לאונרד "לני" פלינבוייל (איתי עמיר/דדי זהר/ג'ף בנט/וייאט קנאק): אחראי המשמרת בחנות "פרוסטי מארט".
פריקבוי וצ'אם צ'אם מרגיזים אותו לעיתים קרובות עם כניסתם לחנות.
באחד מן הפרקים הוא אף חזר אחורה בזמן, במטרה למנוע מפריקבוי וצ'אם צ'אם להכיר את ה"פרוסטי מארט".
דולרנייטור (גדי לוי/אמנון וולף/גלעד קלטר/ג'ף בנט): רובוט שפריקבוי בנה (בעתיד) ושלח לעבר.
מר האנק מאפין (יורם יוספסברג/גדי לוי (לפרק אחד בלבד)/ג'ף בנט): מורה הכיתה שבה לומדים פריקבוי וצ'אם צ'אם.
האיש הארקטי (אמנון וולף/ג'ף בנט): גיבור על שכוחותיו הם הקפאה, נראה כאיש מכוסה קרח וחסר אישונים.
יריבו העיקרי הוא "המחמם הגלובלי".
המחמם הגלובלי (גדי לוי/ג'ף בנט): אויבו המושבע של האיש הארקטי, רוצה להטביע את כדור הארץ בעזרת חום.
יו (ליאת הר לב/טליה ברקאי/דיאנה ליו) - ילדה הרוצה לקחת את צ'אם צ'אם כי היא מאוהבת בו על כל הראש.
אוהבת לשחק ב"סקאמפרס", הטמגוצ'י שלה.
לופה (הילי ישראל/קנדי מיילו) - ילדה בכיתתם של פריקבוי וצ'אם צ'אם שקיבלה כוח על מנמלים רדיואקטיביות ועפה במטרה להציל את העולם.
השרת פוקטין (גדי לוי/סטיב תומפקינס) - השרת בבית הספר, נקרא "פוק" על ידי תלמידי בית הספר.
דמותו של השרת פוקטין היא פרודיה לדמותו של "הקיסר פלפטין" מסרטי מלחמת הכוכבים.
כריס צ'אגי - ילד מסריח, אוהב לאכול ואומר רק "וואה" אך מובן בדרך כלל.
פריקֶה הוא מאכל דגן העשוי מגרעיני חיטה ירוקה שטרם הבשילה.
במקרא מאכל זה ידוע ככרמל, קלוי או קלי.
את הפריקה מכינים באמצעות קלייה או עישון, מה שמעניק למזון המוכן ממנה טעמים מעושנים.
האוכל המתקבל מפריקה מאופיין בטעמי וניחוחות מובהקים.
מאכל זה נפוץ במטבחים הערביים השונים, כולל בצפון-אפריקה.
הפריקה נמכרת שלמה, בגריסה גסה ובגריסה דקה.
הפריקה יכול להאכל ישירות, אך בדרך כלל משמש כחומר גלם להכנת מנות שונות.
שימוש נפוץ בפריקה נעשה במרקים, פילאף, ירקות ובשרים ממולאים.
בדרך כלל מיוצר הפריקה מגרגרי חיטת דורום, שנקצרה כאשר העלים מתחילים להצהיב והזרעים עדיין רכים.
בדרך כלל נהוג לקטוף אותה בעונת האביב.
החיטה נקטפת ומונחת בערימות לייבוש בשמש למשך יום.
הערימות מועלות באש, והלהבה נשלטת בקפידה כך שרק הקש והמוץ ישרפו ולא הזרעים.
תכולת הלחות הגבוהה של הזרעים, הייחודית לחיטה קשה, מונעת מהם להתלקח.
לאחר מכן עוברת החיטה הצלויה דישה נוספת וייבוש בשמש כדי להפוך את הטעם, המרקם והצבע לאחידים.
תהליך החבטה או השפשוף הזה של הדגנים הוא שנותן לאוכל הזה את שמו, פאריק, או "שפשוף".
בשלב זה הזרעים שבורים לחתיכות קטנות יותר ונראים כמו בורגול ירוק.
בתרבויות שאינן חשופות לשפע תזונתי (דוגמת השפע בחברה המערבית המודרנית), ובפרט בתרבויות בתקופת המקרא, קליית הדגנים מספקת מקור תזונה עוד טרם הבשלת הדגנים, כשהם עדיין ירוקים.
במקרא, הדגנים הירוקים טרם הבשלתם קרויים "אביב", ולאחר הקלייה או העישון (כלומר הפריקה, אם מדובר בחיטה), הם נקראים "כרמל".
כאן, "גֶּרֶשׂ כַּרְמֶל" משמעותו פריקה גרוסה (גרשׂ=גרס).
פריצה חשמלית היא מצב שבו שדה חשמלי גובר על ההתנגדות של מבודד, כתוצאה מכך נוצר ניצוץ העובר דרך המבודד.
מצב זה יכול להיות רגעי כמו בפריקה של חשמל סטטי, או לחלופין, במקרה שההגנה חשמלית לא תקינה ולא מצליחה להפסיק את הזרם במעגל, זה יכול לגרום לקשת חשמלית רציפה.
פריצה חשמלית מתרחשת לרוב כאשר יש קצר חשמלי כתוצאה מכך שמתח המעגל עבר את מתח הפריצה של המערכת.
פריצה זאת, הגורמת פעמים להפעלה של המאמ"ת, נוצרת לרוב במתקני מתח גבוה כאשר נגרם נזק לקבלים או שנאים בתחנת חלוקת החשמל, אך יכולה להגרם גם במבודדים הנמצאים בקווי החשמל, בקווי חשמל תת-קרקעיים וכן בקווי חשמל העוברים בסמוך לעצים.
פריצה חשמלית יכולה להתרחש במבודדים נוזליים כגון שמן ומים, מוצקים, וכן בגזים ובריק.
עם זאת ישנו הבדל משמעותי בפריצה בכל אחד מסוגי המבודדים, לכל אחד מהם יש חוזק דיאלקטרי שונה אשר משפיע ישירות על גודל מתח הפריצה.
בעקבות הפריצה החשמלית, המבודד עובר במהירות ממצב של בידוד למצב של מוליכות.
מעבר זה גורם ליצירת ניצוץ חשמלי , ולעיתים אף לקשת חשמלית, העוברים דרך המבודד.
במבודד מוצק, פריצה זו גורמת לנזק פיזי קבוע המפחית את החוזק הדיאלקטרי שלו, ועקב כך צריך להחליפו במבודד חדש, בנוסף במבודד מוצק עם הזמן נוצר בלאי טבעי עקב התפרקויות חלקיות של החשמל.
אולם במבודדים במצב נוזל או גז, לאחר פריצה, החוזק הדיאלקטרי חוזר למצבו הקודם ואין צורך להחליפו.
בגז, כאשר המתח גדל, נוצר תהליך של יינון הגורם להולכה.
כאמור, פעולה זו גורמת בדרך כלל נזק, אולם לעיתים תהליך זה מתרחש במכוון כגון בנורות פלואורסצנט או במערכות של משקעים אלקטרוסטטים.
בעת הפריצה נפלטים לאוויר מספר גזים, בין השאר פחמן חד-חמצני, חמצן דו-חנקני ואוזון, כך שלעיתים באזורים של הפריצה החשמלית, בגלל ריחו הדומיננטי, ניתן להבחין בריחו של האוזון באוויר.
כמו כן ניתן להרגיש ריח זה גם בזמן סופת ברקים.
בנוסף ברקים הם דוגמה לפריצה חשמלית היוצרת ניצוץ חשמלי עצום היכול להגיע לאורך של קילומטרים.
המנגנון הפיזיקלי שמאחורי פריצה חשמלית
כאשר המתח החשמלי המופעל על תווך גזי אינו גבוה מספיק, התוצאה היא חימום זניח של התווך הגזי, בהתאם לנוסחה להספק חשמלי כאשר הוא המתח החשמלי המופל על התווך ו־ הוא ההתנגדות החשמלית (הגבוהה מאוד) של התווך הגזי (הכמעט מבודד).
לפי מודל דרודה, המוליכות החשמלית של חומר תלויה בצפיפות היונים החופשיים שלו ובמהלך החופשי הממוצע שלהם.
לעומת זאת, כאשר מופעל על תווך מתח חשמלי גבוה מערך מתח הפריצה שלו, האלקטרונים שמאיצים בהשפעת השדה החשמלי החיצוני רוכשים מספיק אנרגיה קינטית כדי שכאשר יתנגשו עם מולקולות הגז, הם יעקרו מהם אלקטרונים נוספים.
התוצאה של ההתנגשויות האנרגטיות עם מולקולות הגז היא אלקטרונים חופשיים נוספים, שאלו בתורם גם יאיצו וישחררו אלקטרונים נוספים.
התוצאה היא תגובת שרשרת, בה במעיין תהליך משוב חיובי המתחזק את עצמו מתאפשרת מוליכות חשמלית גבוהה של הגז.
עבור מבודדים שונים מתח פריצה שונה.
מתח הפריצה תלוי במרווח שבין האלקטרודות, ועבור חומרים רבים התלות אינה ליניארית.
להלן מתחי פריצה אופייניים למספר חומרים מבודדים עבור מרווח של 20 מ"מ בין האלקטרודות:
שמן שנאים – 250 קילו-וולט
אוויר – 80 קילו-וולט (מתח הפריצה של אוויר הוא ליניארי, 4 קילו-וולט למ"מ)
פרדריקה "פריצי" לוי הייתה שחיינית יהודייה-אוסטרית.
בעלת מדליית ארד מאליפות אירופה בשחייה השנייה (בולוניה 1927), במשחה ל-400 מטר חופשי, ובעלת 7 מדליות, מהן 5 מדליות זהב ושתי מדליות כסף משתי המכביות הראשונות (1932 ו-1935).
לוי והדי ביננפלד, יריבתה בתחרויות וחברתה, זכו בשתי המדליות היחידות שאוסטריה זכתה בהן באליפות אירופה בשחייה עד לשנות ה-2000.
לוי נולדה וגדלה בווינה הצעירה מבין 7 אחים.
בשנת 1925 זכתה לוי בתחרות השנתית חוצה וינה (Quer durch Wien), שחייה במים פתוחים למרחק של 5 מייל בדנובה, לעיניהם של 500,000 צופים, לפני חברתה לקבוצה הדי ביננפלד, שזכתה בתחרות שנה קודם לכן.
היא זכתה בתחרות מסורתית זו במשך מספר שנים ובשנות ה-20 של המאה ה-20 היא זכתה בכל תואר לאומי אפשרי בסגנון חופשי.
באליפות אירופה בשחייה הראשונה לנשים שנערכה בבולוניה, איטליה, בשנת 1927 זכתה לוי במדליית ארד במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 6:21.0 דקות, אחרי מארי בראון מהולנד (6:11.8 דקות) ומריון לוורטי מבריטניה (6:13.6 דקות).
באולימפיאדת אמסטרדם (1928) סיימה לוי במקום 11 במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 6:20.0 דקות.
באליפות אוסטריה שנערכה בלינץ בשנת 1931 זכתה ב-3 מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי, במשחה ל-400 מטר חופשי ובמשחה שליחות 3x100 מטר מעורב.
במכביה הראשונה שנערכה בישראל בשנת 1932 זכתה לוי ב-4 מדליות, 3 זהב ו-1 כסף.
מדליות זהב, במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:17.4 דקות, במשחה ל-300 מטר חופשי בתוצאה של 4:46 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי.
במכביה השנייה שנערכה בשנת 1935 היא זכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף.
מדליות זהב, במשחה ל-400 מטר חופשי בתוצאה של 6:17 דקות ובמשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 5:34.6 דקות ומדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 1:16.2 דקות, אחרי ג'ניס ליפסון מארצות הברית 1:14.4 דקות ולפני אנמרי פיסקר בת ארצה (1:21.6 דקות).
עקב היותה יהודיה, נאלצה לוי לברוח לפני מלחמת העולם השנייה מאימת הנאצים.
בעקבות מעצרה של אחותה וגירושה לאושוויץ, נמלטה משם ב-1943 לשווייץ ומשם בתום המלחמה לאוסטרליה.
בשנת 1949 חזרה לווינה ועבדה כמזכירה.
חברתה, ביננפלד-ורטהיימר, חזרה להתגורר בווינה לאחר מותו של בעלה ב-1965 וסייעה לה מבחינה כלכלית ורגשית, כשנאבקה בסרטן השד.
לוי הייתה ביסקסואלית גלויה, יוצאת דופן בהתנהגותה ובוהמינית.
לעיתים קרובות היא התהלכה עם קוף על כתפה.
היא נפטרה בשנת 1994 בווינה עיר הולדתה.
פרדריקה "פריצי" בורגר-נישיקאוואה הייתה מחליקה אמנותית על קרח יהודייה-אוסטרית שהתחרתה בקטגוריית נשים יחידות.
הייתה פעמיים ברציפותה סגנית אלופה אולימפית (סנט מוריץ 1928 ולייק פלאסיד 1932), פעמיים סגנית אלופת עולם (בודפשט 1929 ומונטריאול 1932), אלופת אירופה (וינה 1930) ו-4 פעמים ברציפות אלופת אוסטריה (1928-1931).
בורגר נולדה בווינה למשפחה יהודית.
באליפות אוסטריה שנערכה בשנת 1927 זכתה בורגר במדליית ארד בהחלקה אמנותית על קרח, אחרי הרמה סאבו ומליטה ברונר.
באליפות אוסטריה שנערכה בשנת 1928 זכתה בורגר במדליית זהב בהחלקה אמנותית על קרח, לפני מליטה ברונר וגרטה קוביצ'ק, הראשונה בקריירה שלה ובכך הייתה ליורשת של האלופה האולימפית הראשונה ואלופת אוסטריה (6 פעמים ברציפות), הרמה סאבו.
באולימפיאדת סנט מוריץ (1928) זכתה בורגר במדליית כסף בהחלקה אמנותית על קרח לנשים אחרי סוניה הני מנורווגיה ולפני ביאטריקס לורן מארצות הברית.
חודש לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה בלונדון, בריטניה במרץ אותה שנה היא זכתה במדליית ארד אחרי הני ומריבל וינסון מארצות הברית.
באליפות העולם שנערכה בבודפשט, הונגריה בשנת 1929 זכתה בורגר במדליית כסף בהחלקה אמנותית על קרח אחרי הני ולפני בת ארצה מליטה ברונר.
באליפות אירופה שנערכה בווינה בשנת 1930 שבה הייתה לראשונה הפרדה בין נשים לגברים זכתה בורגר במדליית זהב בהחלקה אמנותית על קרח לנשים, לפני בת ארצה אילזה הורנונג וויוי-אן הולטן משוודיה.
יריבתה הגדולה סוניה הני, לא השתתפה באליפות.
בורגר מעולם לא ניצחה בתחרות בינלאומית את הני.
באליפות אירופה שנערכה בסנט מוריץ, בשנת 1931 זכתה בורגר במדליית כסף בהחלקה אמנותית על קרח אחרי הני ולפני בת ארצה הילדה הולובסקי בת ה-13. חודש לאחר כן באליפות העולם שנערכה בברלין, גרמניה היא זכתה במדליית ארד, אחרי הני והולובסקי.
באליפות אירופה שנערכה בפריז, צרפת בשנת 1932 זכתה בורגר במדליית כסף בהחלקה אמנותית על קרח, אחרי הני ולפני ויוי-אן הולטן.
חודש לאחר מכן, באולימפיאדת לייק פלאסיד (1932) זכתה בורגר שוב במדליית כסף, אחרי הני ולפני מריבל וינסון.
שלושה שבועות לאחר מכן, באליפות העולם שנערכה במונטריאול, קנדה היא זכתה במדליית כסף, אחרי הני ולפני קונסטנס סמואל מקנדה.
באליפות אירופה שנערכה בלונדון בשנת 1933 זכתה בורגר במדליית ארד בהחלקה אמנותית על קרח אחרי הני וססיליה קולג' מבריטניה.
בשנת 1935 נסעה ללונדון ושם נישאה בורגר לשינקיצ'י נישיקאוואה, נכדו של קוקיצ'י מיקימוטו, טייקון תעשיית הפנינים וממציא הפנינה המתורבתת.
היא חזרה לווינה עם בעלה וילדה את בנה הבכור בקיץ 1937, חודשים ספורים לפני האנשלוס, סיפוחה של אוסטריה לרייך השלישי.
במהלך מלחמת העולם השנייה מרבית קרוביה נרצחו בשואה.
בשנות ה-90 היא התגוררה בארצות הברית.
פריצת-צמיחה הוא תהליך של ניסוי מואץ לאורך ערוצי השיווק ופיתוח מוצרים ומטרתו לזהות את הדרכים המשפיעות והיעילות ביותר לגרום לעסק לגדול.
פורצי-צמיחה הם משווקים, מהנדסים ומנהלי מוצרים שמתמקדים במיוחד בבניית בסיס המשתמשים של העסק.
פורצי-צמיחה מתמקדים בדרך-כלל בחלופות בעלות נמוכה לשיטות שיווק מסורתיות.
לדוגמה שימוש במדיה חברתית, שיווק ויראלי ופרסום מקוון במקום קניית פרסומות דרך פלטפורמות מדיה ותיקות כמו רדיו, עיתון וטלוויזיה.
פריצת-צמיחה נפוצה בעיקר בסטארט-אפים, בהם המטרה היא צמיחה מואצת בשלב הפצה מוקדם.
פריצת-צמיחה יכולה להתמקד בהורדת עלויות פר לקוח, אבל המטרה העיקרית היא יציבות ארוכת טווח - כפי שהבלוגר, אליאב לנקרי מציין במאמר מאוקטובר 2016, "האקר-צמיחה אינו משווק ואינו עדיף על משווק.
מטרתו העיקרית היא להבטיח צמיחה לסטארטאפ".
אלו שמתמחים בפריצת-צמיחה משתמשים בסוגים שונים של שיווק וגלגולי מוצר - בדיקה מהירה של טקסט משכנע, שיווק באימייל, קידום אורגני ואסטרטגיות וויראליות, בין היתר, במטרה להגדיל את אחוז ההמרה ולהשיג צמיחה מהירה של בסיס המשתמשים.
זה יכול לערב ניהול קהילות ברשת ופנייה לרשתות חברתיות, או קריאה אישית במיוחד למקורות חדשות במטרה לשפר מדדי ביצועים כמו קצב גידול לקוחות ומכירת מוצרים.
פריצת-צמיחה נחשבת לחלק טבעי ממערכת השיווק האינטרנטית, ברוב המקרים פורצי-צמיחה משתמשים בטכניקות כמו אופטימיזציה של מנועי חיפוש, ניתוח אתרים, שיווק תוכן ובדיקות A/B.
פיתוח המוצר מושפע מאוד מפילוסופיית פריצת-צמיחה.
במקום בדיקות משתמשים אחרי כל גלגול פיתוח, פריצת תמיכה מתחילה את בדיקות המשתמשים עם מוצרי בסיס וסקיצות; בכך היא מאמתת את הרעיונות בכל שלב.
פורץ-צמיחה יתחיל את בדיקת המוצר בשלבי הפיתוח ישר בידיים של המשתמשים בבית קפה במקום במעבדה תעשייתית.
כשהמונח זכה להכרה ראשונית רבים שיערו שפריצת-צמיחה תשנה את פני השיווק לעד, אחרים חושבים כמו לורן הוקנסון, שאמרה בפוסט ב-Mashable מ-2013, שפריצת-צמיחה זה פשוט מילת הבאזז החדשה בשיווק.
נכון להיום המונח "פריצת-צמיחה" המשיך לצבור פופולריות.
שון אליס טבע את המונח "פורץ צמיחה" ב-2010. בפוסט בבלוג שלו הוא הגדיר פורץ צמיחה כאדם ש"מטרתו המתמדת היא צמיחה.
כל מה שהם עושים נבחן לפרטי פרטים לפי פוטנציאל השפעה שלו לצמיחה בגודל ממשי." אנדריו צ'ן הציג את המונח לקהל גדול יותר בפוסט בבלוג שלו שנקרא "פורץ צמיחה הוא סגן השיווק החדש." בפוסט הוא מגדיר את המונח ומשתמש בדרך בה פלטפורמת ההשכרות קצרות הטווח Airbnb שילבה את Craigslist כדוגמה.
הוא כתב שפורצי צמיחה הם "שילוב היברידי בין משווקים ואנשי קוד- האחד מסתכל על הסוגיה המסורתית של 'איך אני משיג לקוחות למוצר שלי?' והאחר עונה לו באמצעות בדיקות B/A, דפי נחיתה, גורמים וויראליים, שיווק באימייל ו-Open Graph." ב-2012 אארון ג'ין הגדיר פורץ תמיכה ב-TechCrunch כ-"מחשבת מידע, יצירתיות וסקרנות."
ב-2013 שון אליס התחיל לצד אוורט טיילור והקבוצה את GrowthHackers - קהילת רשת ותוכנה כשירות (SaaS) שמאפשרת לצוותים לנהל תהליכי צמיחה ניסיוניים.
"ועידת פורצי הצמיחה" השנתית השנייה נוסדה על ידי גאגאן ביאני והתקיימה בסן פרנסיסקו.
היא הציגה פורציה צמיחה מ-LinkedIn, Twitter ו-Youtube בין היתר.
פריצת ציסטה בשחלה היא קרע פתאומי בציסטה שחלתית אשר גורמת לתוכן הציסטה (נוזל ו/או דם) להישפך לחלל הבטן.
פריצת ציסטה שחלתית היא תופעה שכיחה ולרוב עוברת ללא כל סימפטומים.
עם זאת, במקרים מסוימים היא עלולה לגרום לכאבי בטן חזקים, לדימום בשחלה ו/או לדימום תוך-צפקי.
אובדן דם רב לעיתים מצריך התערבות כירורגית.
בעבר תופעה זו נקראה גם אפופלקסיה שחלתית אך כיום מונח זה אינו נמצא בשימוש.
<div style="direction: rtl;">ישנן סיבות שונות להיווצרות ציסטות שחלתיות, כאשר אצל נשים בגיל הפריון רובן קשורות למחזור החודשי.
ציסטות עלולות להיווצר מזקיקים שהתפתחו בתחילת המחזור או משאריות של הגופיף הצהוב לאחר שנקרע בזמן הביוץ.
לעיתים, נוזל יכול להצטבר בזקיקים אלו והם עלולים לגדול לכדי ציסטה.
ציסטות אלה לרוב אינן מזיקות ונעלמות לאחר כמה מחזורים חודשיים, אך לעיתים הן יכולות להיקרע ולדמם לתוך השחלה תוך גרימת כאב.
פריצת ציסטה שחלתית מתרחשת לרוב אצל נשים פוריות בגיל 18–35. היא עלולה לקרות בעקבות לחץ מוגבר או פגיעה פיזית בבטן, יחסי מין או פעילות גופנית מאומצת (למשל רכיבה על סוסים או אימון בחדר.
נשים הלוקחות תרופות נוגדות קרישה (anticoagulants) או שסובלות מחסר בגורמי קרישה (clotting factor deficiency) נמצאות בסיכון מוגבר לפריצת ציסטה שחלתית.
במקרים נדירים, ציסטות לא פיזיולוגיות עלולות להיקרע גם כן.
מקור הכאב מפריצת הציסטה עשוי להיות מתיחה של קפסולת השחלה, תסביב שחלה או גירוי שנוצר בחלל הבטן בעקבות הצטברות נוזל הציסטה בו.
חלק מהתסמינים הבאים עלולים להופיע בעקבות פריצת ציסטה שחלתית:
כאב - מתרחש בעיקר באמצע המחזור או לאחר עיכוב קל בווסת (בעקבות קרע של ציסטת גופיף צהוב, למשל).
הכאב הוא לרוב מקומי בחלק האמצעי או התחתון של הבטן או באזור האגן.
לפעמים הכאב מקרין לאזורים סמוכים כמו הגב התחתון.
הכאב יכול להיות מתמשך או עיתי, ולעיתים מלווה בתחושת דקירה.
הכאב יכול להתחיל בצורה מתונה ולהתגבר עם הזמן.
הכאב יכול לקרות בזמן פעולות כמו הליכה לשירותים או יחסי מין.
סימפטומים אשר עשויים להצביע על דימום בחלל הבטן:
חום - עשוי להצביע על התפתחות דלקת בעקבות פריצת הציסטה.
משך הסימפטומים יכול להיות בין מספר לימים לכמה שבועות, כתלות בחומרת המקרה (גודל הציסטה ואם נוצר דימום או לא).
לרוב סימפטומים שנובעים מפריצת ציסטה מופיעים באמצע או בחצי השני של המחזור החודשי.
בבדיקה גופנית תופיע תחושת כאב באזור השחלה הפגועה, ותסמינים חיוביים של גירוי של הצפק.
במקרה של דימום בחלל הבטן ניתן לראות ירידה ברמות ההמוגלובין בבדיקת דם כללית.
בדיקת אולטרסאונד של השחלה הפגועה תראה סימנים של נוזל חופשי (דם) בחלל הבטן או תשלול אותו, אך יש לה מגבלות בזיהוי מקור הדימום.
לרוב בדיקה זו תתבצע קודם, בפרט אם המטופלת בהיריון כדי להימנע מהקרינה שבבדיקת CT, או אם הזמינות של בדיקות MRI נמוכה.
עם זאת, במקרה של חשד למקרה חמור לפריצת ציסטה לרוב תיעשה בדיקת CT כדי לקבוע במהירות את המשך הטיפול.
יש לבצע את האבחון של פריצת הציסטה במהירות המרבית כיוון שבמקרה של דימום לחלל הבטן, כל עיכוב בהתערבות הכירורגית עלול להוביל לאובדן דם רב, דבר שבמקרים נדירים עלול להיות מסכן חיים.
האבחנה המבדלת לפריצת ציסטה היא במקרים רבים היריון חוץ-רחמי, אשר עשוי להיות מלווה בסימפטומים דומים ולהציג מאפיינים דומים בבדיקות דימות.
פריצת ציסטה שחלתית יכולה לקרות במהלך היריון, ובמידה וההיריון בשלב מוקדם מאוד זה יכול ליצור בלבול עם היריון חוץ-רחמי.
הטיפול נקבע לפי אופי חומרת המקרה.
במקרים שבהם יש כאב אך ללא סימנים של דימום בחלל הבטן, ניתן לבחור בהמלצת רופא בטיפול שמרני הכולל תרופות נוגדות-כאב או לעשות פיזיותרפיה או לקחת תרופות להרגעת השרירים (antispasmodics), וכמובן מנוחה.
במידה ונוצר דימום יש לפנות לבית-חולים בהקדם.
פעמים רבות גם אם יש דימום הטיפול יהיה שמרני.
במידה ויש צורך בהתערבות כירורגית, ניתוח מתבצע בשיטת לפרוסקופיה או לפרוטומיה (Laparotomy, פיום בטן - חיתוך לתוך חלל הבטן) במטרה לאבחן את רמת הדימום, לעצור אותו ולתקן את הפגיעה בשחלה ו/או בבטן.
ניתן לבצע טיפול למניעת היווצרות ציסטות שחלתיות על-רקע חוסר-איזון הורמונלי (ציסטות תפקודיות) על ידי לקיחת גלולות למניעת היריון אשר מונעות את התפתחותן של ציסטות בשחלה.
עם זאת, תרופות אלו לא מסייעות לטיפול בציסטות קיימות.
פריצת גבולות - כיצד להגשים את החיים שתמיד רצית, הוא ספר מאת אלון אולמן, שיצא לאור ב-2017 ומכר 40 אלף עותקים.
הספר כולל את סיפור חייו של אלון אולמן ואת הפיכתו למנטור מצליח.
בשנת 1994 הוא עבר קריסת ריאה במהלך טיסה מטורקיה לארץ, ובעקבות כך נכרתה חלק מריאתו.
לאחר האירוע, מצבו הרפואי השברירי הביא אותו לנסות למתוח את הגבולות הפיזיולוגיים שלו ולאתגר את עצמו.
בגיל 41 הוא נרשם לתחרות איירון-מן באריזונה.
אחרי כשמונה חודשים של אימונים הוא הצליח לשחות 3.8 קילומטר, לרכוב על אופניים 180 קילומטר (כמו המרחק מתל אביב לקריית שמונה) ואז לרוץ מרתון (42 קילומטר), וכל זה ברצף של קצת יותר מ-12 שעות.
זו הייתה נקודת המפנה בחייו, וכדבריו "כשחציתי את קו הסיום הבנתי שאת האושר הזה משיגים כשמגשימים מטרות שיא.
כשאתה עושה משהו שמרגש ומפחיד אותך, אתה מרגיש שצמחת".
בעקבות הצלחתו בתחרות השתנתה תפיסת עולמו של אולמן, לעמדה שלפיה שכל אדם מסוגל לממש את חלומותיו, ובלבד שיעשה זאת בדרך המתאימה ועם הדרכה צמודה.
בעקבות כך הוא הקים את חברת "קוד המנצח", שבמסגרתה הוא מעביר סדנאות והרצאות על פריצת גבולות.
הספר משלב תובנות, תבניות פעולה ומודלים להצלחה, השזורים בסיפור חייו של אולמן.
הוא מסיים את ספרו: "בסוף - כולם מתים.
הספר נמכר בכ-40,000 עותקים וקיבל אות פלטינה מאת התאחדות הוצאות ספרים בישראל.
בהנדסה צבאית פריצת ציר היא פעולה של הכשרת תוואי דרך בטוח לתנועת כוחות צבא, שנקרא "ציר תנועה" או בקיצור "ציר".
פריצת הציר כוללת "ניקוי" הציר ממטעני חבלה (ובמיוחד מטעני גחון ומטעני צד) ומוקשים, וכן יישור ופילוס מכשולים טבעיים הפוגעים בעבירות.
את פעולות פריצת הציר מבצעים כוחות חיל הנדסה המצוידים בדחפורים ורכבי הנדסה קרבית, בסיוע גששים שמחפשים מטענים, וכוחות חיל רגלים וחיל שריון שמאבטחים את לוחמי ההנדסה בעבודתם.
פריצת ציר נעשית הן בזמן מלחמה או מבצע צבאי והן כחלק מפעילות ביטחון שוטף.
גם צירים שנפרצו דורשים תחזוקה, ובפרט סריקה וניטרול חוזרים ונשנים נגד מטעני חבלה.
המונח פתיחת ציר משמש לעיתים כשם נרדף לפריצת ציר, אך יש לו גם משמעות משלו: סריקת ציר שכבר נפרץ הנדסית כדי לוודא שאין בו מלכודות ומטעני חבלה.
בצה"ל, הכוח שפורץ צירים הוא חיל ההנדסה הקרבית.
כוח פתיחת ציר כולל לוחמי הנדסה קרבית, פלסים, נגמ"שי הנדסה מדגמי נגמחו"ן, פומ"ה או נמ"ר הנדסי, ודחפורי D9 משוריינים.
את הציר המיועד לפריצה סורקים לוחמי הנדסה קרבית (כגון לוחמי יהל"ם ופלסים של גדודי ההנדסה), ולעיתים בסיוע גששים המתמצאים בשטח הרלוונטי.
אחרי הסריקה וניטרול המטענים דחפורי ה-D9 "חורשים" את הציר, כאשר ה"סכין" שלהם (כף הפלדה שבחזית הדחפור) ננעצת בקרקע וגורפת אותה.
בעת הפריצה הדחפורים גורפים כל מה שנקרה בדרכם ודוחפים את הנ"ל הצידה כדי שלא יפריע לתנועה.
הדחפורים נדרשים לבצע עבודה מדויקת על מנת לא לפספס נקודות קרקע שיכולות להיות ממולכדות.
אם הפריצה נעשית כהלכה הדחפורים משאירים אחריהם תוואי בטוח ש"זוכה" ממטענים.
בנוסף לניקוי המטענים הדחפורים מיישרים את הקרקע, מסלקים מכשולים טבעיים ודואגים שהיא תהיה עבירה לכלי רכב ורכב קרבי משוריין, לרבות טנקים ומשאיות.
בדרך כלל מספר דחפורים עובדים ביחד וכן כדי לשמש גיבוי אם אחד הדחפורים נתקע או נפגע.
על כוחות ההנדסה הפורצים את הציר מחפים לרוב כוחות חיל הרגלים וחיל השריון.
הנגמ"ש הכבד נגמחו"ן שמאופיין במיגון כבד (כולל לוח מיגון לגחון) וצריח תצפית מוגבה, התגלה כשימושי ביותר לפריצת צירים וחיפוי ופיקוח על הדחפורים.
בזמן הלחימה בדרום לבנון (1985–2000) והאינתיפאדה השנייה התבצעו פתיחות צירים רבות על ידי דחפורי D9 ונגמחו"נים.
לעיתים יש לפתוח ציר תוך כדי לחימה ואין זמן לסריקה מקדימה שלו.
במקרה זה צמד דחפורי D9 משוריינים מוביל טור משוריין הכולל טנקים ורכבי הנדסה קרבית.
ה-D9 מפוצץ כל מטען שנקרה בדרכו וכלי הרכב המשוריינים נוסעים בעקבות ה"קוליסים" ("קוליסים" זה כינוי לעקבות שמשאירים הזחלים) שלו.
הטנקים בטור המשוריין מספקים חיפוי לדחפורים.
כאשר אין כוחות הנדסה ודחפורים זמינים, ובייחוד בציר שכבר סלול והוכשר הנדסית לתנועה, מסתפקים בסריקה רגלית של הציר על ידי כוח רגלי הכולל פלסים, גששים וסיירים.
פעולה כזאת נקראת "פתיחת ציר".
בפעילות ביטחון שוטף נהוג כל בוקר וכל ערב לסרוק את הצירים העיקריים ודרכי הפטרולים ולוודא שאין בהם מלכודות ומטעני חבלה, ופעולה זו מכונה אף היא "פתיחת ציר".
פריצ'ר היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת הרפתקאות ופנטזיה שפותחה על ידי סם קטלין, אוון גולדברג וסת' רוגן עבור רשת AMC בכיכובם של דומיניק קופר, ג'וזף גילגון ורות נגה.
הסדרה מבוססת על סדרת הקומיקס בעלת אותו שם שיצרו גארת' אניס וסטיב דילון, ופורסמה על ידי DC קומיקס.
העונה הראשונה החלה את שידוריה ב-22 במאי 2016, ושידור העונה הרביעית והאחרונה הסתיימה ב־29 בספטמבר 2019.
ג'סי קסטר הוא מטיף נוצרי המרבה לעשן ולשתות שתייה חריפה, מקבל כוחות-על מישות עליונה במהלך משבר אמונה שהוא חווה.
הוא יוצא למסע על מנת להבין טוב יותר את המתנה החדשה שקיבל ולמצוא את אלוהים שבינתיים נעלם, פשוטו כמשמעו.
שותפיו למסע הם חברתו לשעבר, טוליפ, וערפד מתייסר בשם קסידי.
דומיניק קופר בתפקיד ג'סי קסטר - מטיף של עיירה קטנה בדרום ארצות הברית, בעל עבר פלילי, מקבל בעיצומו של משבר אמוני, כוח-על שמאפשר לו לפקוד על אחרים לעשות כדבריו.
רות נגה בתפקיד טוליפ או'האר, חברתו ההפכפכה של ג'סי.
ג'וזף גילגון בתפקיד קאסידי, ערפד מאירלנד שמצטרף לג'סי וטוליפ בחיפושם אחר אלוהים.
לוסי גריפיתס (עונה 1) בתפקיד אמילי וודרו, אם חד הורית, מלצרית, אורגנית הכנסייה, מנהלת ספרים, ויד ימינו הנאמנה של ג'סי.
איאן קולטי בתפקיד יוג'ין "ארספייס", חברו הנאמן ביותר של ג'סי, ובנו של השריף המקומי, פניו של יוג'ין מעוותות בגלל ניסיון התאבדות כושל.
פיפ טורנס בתפקיד הר סטאר, עומר בראש ארגון דתי, עוצמתי וסודי.
סטאר גילם בקצרה בפרק "האפשרויות" בעונה הראשונה דמות אחרת.
גרהם מקטוויש בתפקיד "קדוש הרוצחים", מכונת הריגה על טבעית ובלתי ניתנת לעצירה שהוזעקה מהגיהנום במיוחד כדי לעצור את ג'סי.
טום ברק (עונות 2-1&4) בתפקיד פיורי,
אנטול יוסף (עונה 1) בתפקיד דה-בלאנק
מלקולם בארט (עונות 3-2) בתפקיד הובר
טייסון ריטר (עונות 4-2) בתפקיד המשיח / ישו
ב־16 בנובמבר 2013, הוכרז כי AMC תצלם פרק פיילוט לקומיקס פריצ'ר.
ב־18 בנובמבר 2013 פורסם כי סת' רוגן ואוון גולדברג יפיקו את הפיילוט יחד עם סם קטלין.
הסדרה הייתה אמורה להיות משודרת כבר בסוף 2015, כפי שהוכרז על ידי סת' רוגן, כאשר התסריט לסדרה הושלם והפיילוט הוזמן על ידי האולפנים, אך בסופו של דבר ההפקה נידחתה עד לשנת 2016.
צילומי שלוש העונות הראשונות התקיימו באלבקרקי, ניו מקסיקו, ארצות הברית וגם בניו אורלינס, לואיזיאנה, וצילומי העונה הרביעית והאחרונה התקיימו באוסטרליה.
פריקי הוא סרט סלאשר קומי שחור אמריקאי שביים כריסטופר לנדון לפי תסריט מאת לנדון ומייקל קנדי, והפיק ג'ייסון בלאם.
עלילת הסרט מתרחשת באותו יקום קולנועי בו מתקיים הסרט "מז"ל טוב".
בתפקידים הראשיים משחקים וינס ווהן וקתרין ניוטון.
הסרט עלה לאקרנים בארצות הברית ב-13 בנובמבר 2020 בהפצתה של "סרטי יוניברסל".
בישראל, הסרט עלה לאקרנים במהלך יוני 2021.
הבעיה היחידה היא שהיא נראית כעת כמו פסיכופת המבוקש ברחבי העיר ואילו "הקצב" נראה כמוה – והוא מפתח תיאבון לקטל המוני במהלך נשף "השיבה הביתה".
קתרין ניוטון – מילי קסלר, תלמידת תיכון שמינסטית שמחליפה גוף עם "הקצב", רוצח סדרתי סוציופתי.
וינס ווהן – "הקצב", רוצח סדרתי מזדקן ומפורסם שמעולם לא נתפס, שמחליף גוף עם מילי בעקבות קללה מיסטית.
סלסט אוקונור – נילה, חברתה הטובה ביותר של מילי, שמאוד מודעת לקורות אותה.
מישה אושרוביץ' – ג'ושוע, חברה ההומוסקסואל של מילי.
אוריה שלטון – בוקר, בן כיתתה של מילי, בו היא מאוהבת.
בתחילת אוגוסט 2019, הוכרז כי הבמאי כריסטופר לנדון יכתוב ויביים סרט אימה חדש, כשג'ייסון בלאם ישמש כמפיק תחת דגלה של חברת "בלאמהאוס הפקות" ואדם הנדריקס ישמש כמפיק תחת החברה שלו, "Divide / Conquer".
לא נחשפו פרטי עלילה ספציפיים, אך על פי הדיווחים העלילה עקבה אחר דמות אלימה שזורעת הרס בעיירה קטנה.
ההפקה התעתדה להתחיל באוקטובר באטלנטה, ג'ורג'יה, והשמועות גרסו שמדובר באתחול מחודש ל"צעקה".
עם זאת, מאוחר יותר, לנדון דחה את השמועות שהסרט הוא אתחול מחודש ל"צעקה", והצהיר כי הפרויקט עתיד להיות סיפור מקורי שלוקח השראה מהספר "שישי הפוך" מאת מרי רודג'רס.
מאוחר יותר, באוגוסט, הוכרז כי קתרין ניוטון ווינס ווהן הצטרפו לצוות השחקנים הראשי של הסרט, ושהתסריט נכתב על ידי לנדון ומייקל קנדי.
באוקטובר 2019 אוריה שלטון, אלן רוק, קייטי פינרן, סלסט אוקונור ומישה אושרוביץ' הצטרפו לצוות השחקנים.
צילומי הסרט נמשכו 35 יום תחת הכותרת המקורית "שישי ה-13 הפוך" ("Freaky Friday the 13th").
צילומי הסרט החלו ב-21 באוקטובר 2019 והסתיימו ב-12 בדצמבר 2019.
הסרט יצא לאקרנים ב-13 בנובמבר 2020, יום שישי ה-13, בהפצת "סרטי יוניברסל".
בישראל, הסרט עלה לאקרנים ביוני 2021.
בסוף השבוע הראשון לצאתו גרף הסרט כ-3.7 מיליון דולר בצפון אמריקה, נתון נמוך ביחס לציפיות בגלל עליית התחלואה של מגפת הקורונה, כשרק 47% מבתי הקולנוע בארצות הברית פתוחים.
כולל הרווחים של הסרט מחוץ לארצות הברית גרף הסרט בימים הראשונים לצאתו כ-5.6 מיליון דולר.
מודול הניוד האוניברסלי פריצ'אל הוא אחד המודולים של החלק מהמודול הרוסי של תחנת החלל הבינלאומית, המיוצר על ידי חברת אנרגיה.
מודול "פריצ'אל" תוכנן לעגון על מודול "נאוקה".
שיגור "פריצ'אל" לתחנת החלל הבינלאומית בוצע ב-24 בנובמבר 2021.
עיצוב עקרוני של המודול אושרו בישיבת ב-13 בינואר 2011. הוחלט כי הפריצ'אל ישוגר למסלולו על ידי משגר החלליות "סויוז-2.1b" מנמל החלל בייקונור.
במהלך 2014, תאגיד החלל אנרגיה ביצע הרכבה ובדיקות בקרת מפעל מוצלחות של המודול.
מאז 17 בנובמבר 2014, הפריצ'אל היה מאוחסן במפעל של תאגיד אנרגיה, זאת עד למסירתו לידי רוסקוסמוס לצורך שיגורו בפועל..
השיגור נדחה מספר פעמים עקב דחיות של שיגור מודול "נאוקה" שהיה צורך לשגר לפני מודול "פריצ'אל".
שיגור המודול בוצע בנובמבר 2021 והוא חובר למודול "נאוקה".
בהמשך חברי משלחת מס' 66 לתחנת החלל הבין-לאומית ביצעו פעולות לשילוב המודול במערכות תחנת החלל.
ב-18 במרץ 2022 בוצע עגינה מבצעית ראשונה לומדול החדש על ידי חללית מאוישת סויוז MS-21.
משקל (כחלק מתחנת החלל הבינלאומית): 3,890 ק"ג
נפח הרמטי: 19 מטר מעוקב
תאי עגינה של המודול מתאימות לקבלת חלליות מאוישות מדגם "סויוז MS" וחלליות מטען מדגם "פרוגרס MS".
אורך חיים מתוכנן של המודול הוא כ-30 שנים.
פְרִיק - המגזין לבידור ביתי ממוחשב היה כתב עת שעסק במשחקי מחשב, קונסולות משחק, אינטרנט ומשחקי תפקידים ממוחשבים.
המגזין יצא לאור משנת 1992 ועד שנת 2001, והעורך שלו היה רמי שיר.
המגזין, שיצא כירחון, נוסד על ידי רמי שיר, עורך עיתון הילדים "אצבעוני", אשר כיהן כעורך המגזין מיום היווסדו ועד לסגירתו.
"פריק" עסק במשחקי מחשב ובמשחקי וידאו, יצא לאור לראשונה באוקטובר 1992, ובשיא תפוצתו הגיע ליותר מ-15,000 מנויים.
היה זה הישג חסר תקדים למגזין נישה מסוגו בארץ.
בשיא תפוצתו, היה מתחרה עיקרי למגזינים "WIZ" ו"זומביט".
"פריק" פנה בעיקר לבני נוער, אך גם לקהל רחב של חובבי משחקי וידאו.
בין הכותבים ניתן למצוא את אבי פישמן, שב, עורך את הבלוג "VGFreak", העוסק בעיקר במשחקי רטרו ונוסטלגיה.
בעקבות העלייה בפופולריות של אתרי אינטרנט העוסקים במשחקי וידאו, לצד מיתון כלל-עולמי בתחום ההוצאה לאור של מגזינים מודפסים, המכירות נפגעו קשות והוחלט לסגור את המגזין.
גיליון 99, אשר יצא לאור ביולי 2001, היה הופעתו המודפסת האחרונה של "פריק".
כיום ניתן לקרוא חלק מהמגזינים שיצאו לאור באתר "מאגר המגזינים הישנים".
פריצת מנעולים היא מיומנות הכרוכה במניפולציה של מנעולים במטרה לפתוח אותם מבלי להשתמש במפתח המקורי.
בעוד שפריצת מנעולים עלולה להיות מבוצעת על ידי עבריינים עם מטרות פליליות, מדובר גם במיומנות מעשית המשמשת מנעולנים ואנשי מקצוע בתחום האבטחה, ומשמשת אף אזרחים שומרי חוק כמיומנות שימושית, או כתחביב.
במדינות מסוימות, כגון יפן, אסור על פי חוק לרוב האוכלוסייה להחזיק בכלים המשמשים לפריצת מנעולים, על אף שרוב מדינות העולם אותם הכלים זמינים לכל ומותר להשתמש בהם כל עוד אין כוונה להשתמש בהם למטרות פליליות.
במהלך המאה ה-18 כאשר החלו לפתח מנעולים מורכבים ומורכבים יותר, המיומנות של פריצת מנעולים הפכה למיומנות נפוצה בקרב רבים ברחבי העולם.
במהלך המאה ה-19 המיומנות צברה פופולריות ברחבי העולם כסוג של בידור כאשר לעיתים רבות אנשים המתמחים בפריצת מנעולים החלו לעשות זאת בתערוכות ובירידים.
ברוב מדינות האיחוד האירופי לא הוסדר בחוק נושא החזקת כלים לפריצת מנעולים.
כל האחריות הנוגעת למעשים פליליים במקרים של שימוש בכלים לפריצת מנעולים חלה על האדם שבבעלותו היו הכלים ששימשו לפריצת המנעולים.
בהולנד מותר להחזיק בכלים לפריצת מנעולים, אך אסור על פי חוק להשתמש בהם על מנעולים של אנשים אחרים ללא רשות.
משנת 2002 ואילך אף מתקיימת בהולנד מדי שנה אליפות פריצת מנעולים בה מתחרים אנשים שונים מרחבי העולם.
החוק ביפן אוסר על החזקת כלים לפריצת מנעולים וניתן לקבל על כך שנת מאסר או קנס על סך 500,000 ין.
באנגליה ובוויילס כל אדם שמחזיק בכלים לפריצת מנעולים שלא במקום מגוריו, במהלך או בקשר לפריצה או גניבה צפוי לעמוד על כך לדין.
במשפט יהיו חייבים להוכיח שאותו האדם התכוון להשתמש באותם הכלים למטרה פלילית.
העונש המרבי על כך הוא 3 שנות מאסר אם אותו האדם נשפט ב-Crown Court , ו-12 חודשים מאסר אם אותו האדם נשפט ב-Magistrates' Court .
בארצות הברית החוקים הנוגעים להחזקת כלים לפריצת מנעולים משתנים ממדינה למדינה.
ככלל, החזקה ושימוש בכלים לפריצת מנעולים נחשבים שווי ערך למקרים של החזקת לום או כל כלי אחר שניתן גם לשמש לצורך פריצה לבתים.
החזקת כלים לפריצת מנעולים עם הכוונה לעשות בהם שימוש בלתי חוקי נחשב בדרך כלל לעבירה ("Misdemeanor" ).
אף על פי כן ראוי לציין שבמדינות רבות בארצות הברית (כגון באריזונה, בקליפורניה, ביוטה, במיין, במסצ'וסטס, בניו המפשייר, בוושינגטון די.סי., בוושינגטון, ובניו יורק) החזקה של כלים לפריצת מנעולים היא חוקית לחלוטין, משום שעל פי החוק החזקתם של אותם הכלים היא חוקית כל עוד אין כוונת זדון.
במדינות מסוימות, כמו למשל בקליפורניה ובניו יורק, ישנם הגבלות שונות על בתי עסק, כמו למשל איסור לעבוד כמנעולנים ללא רישיון והטלת דרישות לשמור על תיעוד הנוגע למכירת כלים לפריצת מנעולים.
פריקונומיקס: לתפוס את העולם בכלכלתו הוא ספר עיון ראשון מאת הכלכלן סטיבן לוויט מאוניברסיטת שיקגו והעיתונאי סטיבן דאבנר מ"ניו יורק טיימס".
הספר פורסם ב־12 באפריל 2005 בהוצאת ויליאם מורו, ותואר ככזה שמשלב בין תרבות פופולרית לכלכלה.
עד סוף 2009 נמכרו מעל ל־4 מיליון עותקים ברחבי העולם.
בעקבות הצלחת הספר, הפך "פריקונומיקס" למותג תקשורת רב־תחומי, עם ספר המשך, סרט קולנוע, פינה קבועה ברדיו הציבורי האמריקאי (NPR) שהחל משנת 2010 הפך להיות מקבץ של פודקאסטים בשם Freakonomics Radio, ובלוג שבועי.
הספר הוא אוסף מאמרים שנכתבו על ידי לוויט, כלכלן שרכש מוניטין בזכות יישום תיאוריה כלכלית על נושאים מגוונים שלא נחשבו למגרש הטבעי של "כלכלנים מסורתיים".
בספר זה טוענים לוויט ודאבנר כי הכלכלה, במהותה, עוסקת בתמריצים.
גילוי רמאויות בקרב מורים ומתאבקי סומו, ובקרב לקוחות של עסק בייגלים באזור וושינגטון די.סי.
שליטה במידע כפי שהיא באה לידי ביטוי בקרב הקו קלוקס קלאן ובקרב סוכני נדל"ן.
כלכלת הסחר בסמים, כולל ההכנסות הנמוכות והתנאים המחפירים של סוחרי קראק ברחוב.
השפעת ההפלות החוקיות על שיעורי הפשיעה, לעומת המדיניות והנפילה של הרודן הרומני ניקולאה צ'אושסקו (לוויט עסק בכך במאמר מוקדם יותר עם ג'ון דונוהיו).
השפעה זניחה של הורות "טובה" על הישגים לימודיים.
דפוסים סוציו־אקונומיים של שמות ילדים (הקשר בין שם לבין גורל, או "קביעה נומינטיבית").
דוגמה בולטת ליישום תיאוריה כלכלית בספר היא הגילוי על רמאות בקרב מתאבקי סומו:
בכל טורניר, כל מתאבק נלחם 15 קרבות, ואם אינו מנצח לפחות בשמונה מהם – הוא עלול לרדת בדרגה.
לוויט ודאבנר מצאו שכאשר מתאבק עם 7 ניצחונות ו־7 הפסדים מתמודד בקרב האחרון מול מתאבק עם 8 ניצחונות ו־6 הפסדים, הראשון מנצח כ־80% מהפעמים, למרות שסטטיסטית היה צפוי לו סיכוי נמוך יותר.
הטענה היא שהמתאבק שכבר הבטיח את מקומו בטורניר הבא "מוותר" לחברו, כחלק מתרבות סודית של שיתוף פעולה.
על אף תגובת הכחשה מצד איגוד הסומו היפני, טורניר הגרנד טוקיו לשנת 2011 בוטל – לראשונה מאז 1946 – עקב טענות על קנוניית תוצאות.
הספר מדגים את כוחן של מסדי נתונים וניתוח כמותי.
לדוגמה, לוויט מראה כיצד תמריצים עלולים לעודד מורים לרמות במבחנים רבי־משמעות (high-stakes).
בשיקגו, ניתוח סטטיסטי של תשובות התלמידים העלה דפוסים המחשידים לרמאות מצד המורים: לדוגמה, שיעור גבוה של תשובות נכונות לשאלות קשות בסוף הטופס, בניגוד לשאלות הפשוטות בתחילתו – דבר שאינו עקבי עם הבנה טבעית של התלמידים.
מהדורה שנייה – תיקון היסטורי
בפרק 2 דנו המחברים בביקורם אצל הפולקלוריסט סטטסון קנדי בפלורידה, ובחקרו את הקו קלוקס קלאן.
אך בטור שפורסם ב־8 בינואר 2006 במגזין של "ניו יורק טיימס" כתבו לוויט ודאבנר על טענות שנפוצו באשר להגזמות וחוסר דיוקים במחקרו של קנדי ("Hoodwinked", עמ' 26–28).
במהדורה המעודכנת והמורחבת של הספר נכתב:"מספר חודשים לאחר פרסום הספר המקורי, הובאה לידיעתנו העובדה שתיאורו של האיש את מסעו ואת ענייני הקלאן כלל הגזמות ניכרות...
ראינו חשיבות רבה בתיקון הרקורד ההיסטורי."
Freakonomics Radio הוא פודקאסט ותוכנית רדיו ציבורית אמריקאית המסקרת את העולם דרך עדשת הכלכלה ומדעי החברה.
הספר פריקונומיקס ספג ביקורת על כך שהוא עוסק בסוציולוגיה או קרימינולוגיה ולא בכלכלה.
הכלכלן הישראלי אריאל רובינשטיין ביקר את הספר על שימוש בסטטיסטיקה מפוקפקת, והתלונן ש"כלכלנים כמו לוויט...
התרברבו בדרכם לתחומים אחרים", באומרו שה"קשר לכלכלה...
אפסי", וכינה את הספר דוגמה ל"אימפריאליזם אקדמי".
הכלכלן ארנולד קלינג אמר שהספר הוא דוגמה ל"סוציולוגיה חובבנית".
השפעת ההפלות החוקיות על הפשיעה
לוויט ודונוהיו חידשו שאלה שנחקרה אמפירית לראשונה בשנות ה־60, וטענו כי הלגליזציה של הפלות מסבירה כמעט מחצית מירידת שיעור הפשיעה שנצפתה בשנות ה־90. נושא זה עורר מחלוקת רבה, ולוויט הגיב:"המספרים שאנחנו מדברים עליהם בהקשר של פשיעה הם זניחים לחלוטין ביחס לדיון הרחב יותר על הפלות.
מנקודת מבט פרו-לייפ: אם הפלה היא רצח, אז מתבצעים מיליון רציחות בשנה.
ומול זה, אלפי מקרי רצח שנמנעים לפי הניתוח שלנו הם לא יותר מטיפה בים.
לכן, דעתי האישית — והיא לא השתנתה — היא שהמחקר שלנו לא צריך לשנות את דעתו של איש לגבי האם הפלה צריכה להיות חוקית ונגישה.
זהו מחקר על פשיעה, לא על הפלות."ב־2003, תיאודור ג'ויס טען שהפלות חוקיות השפיעו מעט מאוד על הפשיעה, ובכך סתר את ממצאי לוויט ודונוהיו (Did Legalized Abortion Lower Crime?, Journal of Human Resources, 2003, 38(1), עמ' 1–37).
בתגובה, פרסמו השניים ב־2004 מענה בו טענו שטענותיו של ג'ויס לוקות בהטיית משתנים חסרים.
בנובמבר 2005, פרסמו הכלכלן כריסטופר פוט והעוזר שלו כריסטופר גץ ממחלקת המחקר של הבנק הפדרלי של בוסטון מסמך עבודה, בו טענו כי תוצאות המאמר של לוויט ודונוהיו מבוססות על שגיאות סטטיסטיות, כמו התעלמות מאינטראקציות בין מדינה לשנה ושימוש במספר הכולל של מעצרים במקום בשיעור המעצרים.
תיקון השגיאות הוביל אותם למסקנה שהפלות העלו את הפשיעה האלימה, ולא הפחיתו אותה, ולפיהן לא הייתה השפעה על פשיעה רכושית.
הם אף טענו שרוב הנשים שעברו הפלות בשנות ה־70 היו לבנות מהמעמד הבינוני, ולא נשים עניות ממיעוטים — כפי שטען לוויט.
העיתון The Economist העיר:"עבור מישהו כאייקונוקלסטי ויצירתי כמו לוויט, כשל טכני הוא האשמה חמורה יותר מאי־תקינות פוליטית.
להיות לא תקין פוליטית זה דבר אחד; להיות פשוט טועה — זה כבר דבר אחר."בינואר 2006, פרסמו לוויט ודונוהיו תגובה, בה הודו בשגיאותיהם המקוריות אך טענו שגם תיקוניהם של פוט וגץ לוקים בהטיית הנחתה (attenuation bias).
לטענתם, לאחר תיקונים נאותים, הקשר בין הפלות לפשיעה נחלש אך עדיין נותר מובהק סטטיסטית — בניגוד לטענות פוט וגץ, שהשיבו אף הם במהרה בטענה כי גם בשיטות של לוויט ודונוהיו, אין עדות מובהקת לקשר חיובי.
שני הצדדים הסכימו שהנתונים רועשים מדי, ועל כן ייתכן שלא ניתן כלל להכריע אם הקשר קיים או לא.
פריקונומיקס הגיע למקום השני ברשימת רבי־המכר של ה"ניו יורק טיימס" בקטגוריית עיון, וזכה בפרס Book Sense לשנת 2006 לספר העיון של השנה.
הצלחת הספר נזקפת בחלקה לבלוגוספירה: לקראת פרסומו באפריל 2005, שלחה ההוצאה גרסאות מוקדמות ליותר ממאה בלוגרים ושכרה שתי סוכנויות שיווק "ויראליות" לצורכי הפצה.
ב־2006 יצאה לאור מהדורה מתוקנת ומורחבת, עם תיקונים משמעותיים בפרק השני.
פריצת דרך הוא משחק לוח לשני שחקנים שמשחקים בדרך כלל על לוח בעל 64 משבצות, המשמש גם את משחק השחמט.
המשחק נוצר בשנת 2000 על ידי דן טרויקה (Dan Troyka).
המשחק תוכנן במקור ללוח בגודל 7×7 אך הכללים והעקרונות נותרים זהים גם ללוחות בגדלים אחרים.
הגרסה הסטנדרטית של המשחק היא של לוח שחמט בגודל 8×8. כל שחקן מתחיל עם 16 חיילים המסודרים בשתי השורות הקרובות אליו.
המטרה היא להעביר אחד מהחיילים לשורה האחרונה בצד היריב.
החיילים רשאים לנוע צעד אחד בכל תור - משבצת אחת קדימה או באלכסון.
חייל יכול לנוע למשבצת שבה נמצא חייל יריב וללכוד אותו רק אם המשבצת נמצאת צעד אחד באלכסון קדימה, בדומה להתקפה של רגלי במשחק השחמט.
החייל של היריב מוסר מן הלוח, וחיילו של השחקן תופס את מקומו.
יש לשים לב כי הלכידה אינה חובה, וגם אין לכידות בשרשרת כמו במשחק דמקה; כלומר שחקן יכול ללכוד רק חייל אחד בתורו.
אין אפשרות לנוע אחורה או לדלג מעל חיילים אחרים.
השחקן הראשון שמגיע לשורת הבית של היריב — השורה הרחוקה ביותר ממנו — הוא המנצח.
אם כל החיילים של שחקן נלכדים, אותו שחקן מפסיד.
תיקו אינו אפשרי מתמטית, משום שהחיילים יכולים לנוע רק קדימה (או להילכד), ולחייל הקרוב ביותר לשורת הבית של היריב יש תמיד לפחות אפשרות אחת לנוע קדימה.
המשחק פשוט מבחינת חוקים, אך הוא עשיר מאוד מבחינת אסטרטגיה.
שחקנים צריכים לשלב בין התקפה (קידום החיילים קדימה) לבין הגנה (חסימת דרכי חדירה של היריב).
קיימות פתרונות מלאים לגרסאות על לוחות קטנים יותר:
6×6 : ניצחון לשחקן הראשון
6×5 : ניצחון לשחקן השני
5×5 : ניצחון לשחקן השני
3×7 : ניצחון לשחקן השני
המשחק פותח גם עבור מחשבים ותוכנות משחק, ונחקר בתחום הבינה המלאכותית בשל מבנהו הפשוט והעובדה שאסטרטגית המשחק היא מורכבת.
פְריקינג הוא ביטוי סלנג שמתאר פריצה למערכות טלפוניה ושימוש לא חוקי בהן.
מומחי הפריקינג משתמשים בצלילים בתדירויות מסוימות שמשמשים לאיתות (Signaling) פנימי במערכות טלפוניה אנלוגיות.
מאז שהפכו מרכזיות הטלפון לדיגיטליות נמנע הפריקינג החובבני.
פריקינג מודרני מאופיין בעיקר על ידי גנבת סיסמאות לגישה מרחוק למרכזיות, ועל ידי ניתוח תעבורת טלפוניה.
הפריצות החלו בארצות הברית בתחילת שנות ה-70, כאשר אחד הפורצים הראשונים היה ג'ו ה"שורק".
ג'ו, עיוור מלידה, היה מסוגל לשרוק בטון מושלם בתדירות 2600 הרץ.
טון זה אפשר למי שהיה שורק אותו לבצע שיחות חינם בטלפון, כלומר לא חוקיות.
פריקרים אחרים בנו קופסאות שזכו לכינוי "קופסאות כחולות" שהיו יכולות ליצור באופן מלאכותי טון של 2600 הרץ.
לפי שמועות היו פריקרים מרחבי אמריקה מתקשרים לג'ו ה"שורק", כדי שיכוון את הקופסאות הכחולות שלהם.
בין בוני הקופסאות הללו היה סטיב ווזניאק, אחד המייסדים של חברת אפל.
פריקר מפורסם אחר היה סטיוארט נלסון, סטודנט ב-MIT.
נלסון למד לתכנת את מחשבי MIT כך שיתנו לו גישה לרשת הטלפון.
לטענתו, נבע העניין שלו בפריקינג מכך שהיה מעוניין לגלות כיצד המערכת פועלת, ולא מתוך רצון לפגוע בה ולהרוס אותה.
אחד הפריקרים המפורסמים ביותר הוא ג'ון דראפר, המכונה "קפטן קראנץ'", על שם צעצוע מצפצף (משרוקית), שהיה מצורף לקופסאות דגני בוקר בשם זה.
כשחסמו את החור השלישי במשרוקית, היא הייתה משמיעה טון בתדירות 2600 הרץ.
גם קפטן קראנץ' היה אחד הראשונים שבנו קופסאות כחולות.
בנוסף, בנה גם קופסאות שיכלו ליצור טונים שונים, כדי לקבל גישה למערכות טלפוניה שונות.
פריקר ידוע נוסף הוא קווין מיטניק שהשתמש ביכולתיו לעקוב אחרי סוכני ה-FBI שעקבו אחריו.
פריקרים כיכבו במספר סרטים הוליוודיים, ביניהם "שודדי עמק הסיליקון", "האקרז 1", "האקרז 2", ו"סניקרס".
המקרה המפורסם ביותר של פריקינג בישראל קרה במרכזיות דיגיטליות בשנות ה-90. הפריקינג בוצע על ידי שלושה אחים עוורים ממשפחת בדיר מכפר קאסם.
הם פיתחו יכולת לזהות את צלילי החיוג הדיגיטליים (DTMF), וכך למצוא ססמאות שעזרו להם לפרוץ למרכזיות שונות ולמערכות של תא קולי.
בין המרכזיות שנפרצו היו המרכזיות של חברות "דיגיטל", "פלאפון", "קומברס", גלי-צה"ל ועוד.
בשנת 2014, התוכנית סיפור ישראלי של גלי צה"ל, הקדישו שעה שלמה לאחים בדיר בתוכנית מיוחדת על חייהם.
האחים ניצלו חדירות אלו לביצוע שיחות טלפון בינלאומיות בחינם ומכרו שיחות חינם לאחרים.
יש הטוענים שהרוויחו מכך קרוב ל-20 מיליון ש"ח.
האח הבכור, מונדיר בדיר, קיבל עונש של חמש שנות מאסר על מעשיו.
פֶּרִיקְלֵס היה מדינאי, רטוריקן ומצביא בולט בתקופה בה הגיעה אתונה לשיא כוחה - התקופה שבין מלחמת פרס–יוון לבין המלחמה הפלופונסית.
עדות להשפעתו הרבה של פריקלס על החברה האתונאית הדמוקרטית ניתן למצוא בכתביו של ההיסטוריון היווני בן זמנו, תוקידידס, שכינה אותו "האזרח הראשון של אתונה".
פריקלס הפך את הליגה האטית-דלית לאימפריה האתונאית והנהיג את בני עמו בשנתיים הראשונות למלחמה הפלופונסית.