tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בהשתתפותן של נטע גרטי, רותם זיסמן-כהן, אניה בוקשטיין ומלי לוי.
"פרודים" (2015): קומדיית מצבים המציגה את סיפורם של ארבעה חברים, רון שחר, יוסי מרשק, קובי מימון, פיני קידרון.
"לצבי יש בעיה" (2016–2019): דרמה קומית בכיכובו של צביקה הדר.
"מפלצות קטנות" (2016–2019): דרמה קומית המתארת יחסים בין הורים לילדים המוצגים כמפלצות שעירות.
בהשתתפות: אוהד קנולר ואורי פפר.
"טלוויזיה מהעתיד" (2017–2018): סאטירה בהשתתפות כוכבי רשת כגון ניב מג'ר, יואב רבינוביץ', אריאל ויסמן, טל טירנגל, ועוד.
"נבסו" (2017–2021): סדרה קומית בכיכובם של יוצר הסדרה יוסי וואסה, מירב פלדמן וחנה לסלאו.
"שמחות" (2017): סדרה קומית בכיכובם של גיא לואל, דנה פרידר וזאב רווח.
"הרמון" (2018): מותחן פסיכולוגי על אב משפחה מניפולטיבי החי בפוליגמיה, בכיכובם של אלון אבוטבול, חן אמסלם ונועם לוגסי.
"אין עם מי לדבר" (1993): תוכנית סאטירה בסגנון המעגל של דן שילון, שהכיל בה סטיריקנים שונים כדוגמת יורם טהרלב.
"חנן ונתן" (1993–1994): תוכנית מערכונים בהשתתפות חנן גולדבלט ונתן נתנזון.
"פספוסים" (1994–2008): תוכנית מתיחות בהנחיית יגאל שילון.
"זהו זה!" (1995–1998): התוכנית המיתולוגית עברה ב-1995 מהטלוויזיה החינוכית לרשת ושודרה במשך שלוש עונות, תחילה בשם "זהו זה חי" ולאחר מכן "המופע של זהו זה".
"המופע של סטיב" (2003): מתיחה טלוויזיונית, בהנחיית יגאל שילון, העוקבת אחר סטיב פרנקל, ללא ידיעתו.
"משחק מכור" (2004–2006): תוכנית סאטירה הומוריסטית, הנוגעת לענייני השבוע החולפים בצורת משחק בין משתתפי פאנל.
"משפחת קמיצ'לי" (2004): תוכנית קומית בהשתתפות השחקנים משה איבגי, ישראל קטורזה, לירית בלבן, שולה חן וירדן בר-כוכבא.
"היכל התרבות" (2005): תוכנית הומור, הנוגעת לעולם הבידור, בכיכובם של אדיר מילר ושלישיית מה קשור.
"גלגל החדשות" (2007): תוכנית סאטירה בהשתתפות יאיר ניצני, רמי ורד, רועי לוי, מיכל גבריאלוב, יובל שגב וארז שלם.
"צחוק מעבודה" (2008–2013): תוכנית סטנד-אפ בהנחיית שלום אסייג, ובהשתתפות אורי חזקיה, שחר חסון, ליטל שוורץ, נדב אבקסיס, ארז שלם, יעקב כהן, רועי לוי, קובי מימון ועפר שכטר.
"שבוע סוף" (2008–2010): תוכנית בידור סאטירית בהשתתפות עופר שכטר, אורי גוטליב, רותם אבוהב, קובי פרג', מיקי גבע, עידן אלתרמן, דוד קיגלר, שני כהן ואלי יצפאן.
"מצב האומה" ו"גב האומה" (2010–2015, 2019–2020): תוכנית סאטירה בהנחיית ליאור שליין, בהשתתפות אורנה בנאי, גורי אלפי, עינב גלילי, עידו רוזנבלום, רותם אבוהב ואורחים מתחלפים.
התוכנית עברה לערוץ 10 בתחילת 2015 והחליפה את שמה ל"גב האומה", כשבהמשך חזרה ל"רשת" לאחר המיזוג.
"ערב חד פעמי" (2015–2017): מופע בידור שבו מופיע בכל פעם בדרן אחר כדוגמת מוני מושונוב ואלי יצפאן.
"מלחמת המינים" (2015): תוכנית בידור וסטנד-אפ בהנחיית שלום אסייג וליטל שוורץ, בהשתתפות קובי מימון, ארז שלם, טום באום ועוד.
"כסף" (1994–1996): תוכנית בנושא כלכלה בהנחיית אשרת קוטלר.
"במקום הראשון" (1997–1998): תוכנית אירוח ששודרה בימי שישי בערב, בהנחיית חני נחמיאס.
בתוכנית עצמה עסקו בז'אנרים מוזיקליים ותיאטרליים כמו: פסטיבלי הילדים ומחזות הזמר.
התוכנית שודרה לקראת שנת היובל למדינה.
"פרפר לילה" (1997–2000): תוכנית אירוח לילית בהנחיית טל ברמן ובהשתתפות רועי לוי, רן תלם ואיריס אברמוביץ'.
"קטן עלינו" (1997–1998): תוכנית בהנחיית אברי גלעד שבה הוא עזר לכל מיני אנשים.
"מילקשייק" (1999–2001): תוכנית אירוח אישית פרובוקטיבית בהנחיית צופית גרנט.
"יאיר לפיד" (2000–2007): תוכנית ראיונות מצליחה, בהנחיית יאיר לפיד, בה מראיין העיתונאי פוליטיקאים, דמויות ציבוריות ואנשי בידור שונים.
"כלבוטק" (2000–2013) (עברה מהערוץ הראשון): תוכנית תעודה ותחקיר, העוקבת אחר שערוריות ורמאויות, בהנחיית רפי גינת.
כלבוטק עברה לערוץ 10 בעקבות מינויו של גינת לתפקיד מנכ"ל הערוץ.
"ערב אדיר" (2002–2004): תוכנית אירוח, בידור והומור בהנחיית אדיר מילר.
"מה הקשר" (2004–2005): תוכנית בהנחיית קובי מחט, תוכנית שהמטרה של הצופים לגלות מה הקשר בין שלושת האורחים שמתארחים אצלו בתוכנית.
"תעביר את זה הלאה (2004–2005): תוכנית בהנחייתה של יעל בר זוהר הרעיון המרכזי התכנית היה עשיית מעשים טובים למישהו אחר, שבעקבות המעשה יעשה מעשה טוב בעצמו.
"הכל זז עם דודו טופז" (2005–2006): תוכנית בידור ואירוח בהנחיית דודו טופז.
"לחיות טוב" (2008): ייעוץ מומחים בעניינים שונים כמו הורות, תרבות ואיכות חיים.
בהנחיית משה דץ, סיגל שחמון וקובי מחט.
"אברי גלעד: תוכנית האירוח" (2009–2010): אברי גלעד מארח את האנשים שעשו את השבוע וכן פינה קבועה של שחר חסון.
"גיל ריבה עד הבית" (2009): גיל ריבה מתארח בביתם של המרואיינים.
"החיים על פי אודטה " (2011): תוכנית אירוח בהגשתה של אודטה שוורץ.
"סוד החיים הטובים" (2011): אביגיל אריאלי מנחה תוכנית יומית בנושאים מגוונים הפונה בעיקר לקהל הצופים המבוגר.
"מלכות השבת" (2012): תוכנית אירוח המשודרת ביום שישי בהגשתן של ירדנה ארזי ושחר סגל.
"משהו אישי – שרון כידון" (2012): תוכנית יומית בהנחיית שרון כידון המארחת אדם מוכר וסוקרת עמו תחנות משמעותיות בחייו האישיים.
"שישי עד הגג " (2012): תוכנית אירוח ביום שישי בהגשתן של אילנה ברקוביץ', ימית סול ואילנית לוי.
"המערכת" (2014–2018): תוכנית תחקירים בהנחיית מיקי חיימוביץ'.
"חיים חדשים" (2015): בהנחיית ציפי ברנד.
תוכנית בה משפחות עוברות לבתים חדשים על מנת להצליח יותר.
"עושות חשבון" (עברה מערוץ עשר) (2015–2019): תוכנית תחקירים כלכלית-חברתית בהנחיית העיתונאיות טליה פלד קינן וסיון קלינגבייל.
"שיחת היום" (2015–2019): תוכנית אקטואליה הדנה על סדר היום בהנחיית לוסי אהריש.
"דידי בשישי" (2017–2019): תוכנית אירוח עם דידי הררי, המשודרת בימי שישי.
"מחר שבת" (2017–2018): תוכנית אירוח בימי שישי בהנחיית צביקה הדר.
"קפיצה למחר" (2018): תוכנית בהנחיית צופית גרנט בה מפורסמים מקבלים הזדמנות לראות את עצמם בעוד 30 שנה.
"קשר השתיקה" (2018–2019): תוכנית בה צופית גרנט יוצאת למלחמה בשביל ההורים שאיבדו את הכול.
"6 אבות" (2018): תוכנית מציאות תיעודית העוקבת אחר 6 אבות ידוענים, בה הם נחשפים ומראים את אורח חייהם עם משפחתם וכיצד האבהות משפיעה על הקריירה והזוגיות.
"שי בשידור" (עברה מערוץ עשר) (2019–2021): תוכנית אירוח סאטירית בהנחייתו של שי שטרן.
"הבית של שי-לי": תוכנית בישול בהגשת שי-לי ליפא.
"מישהו לבשל איתו": בהגשת צחי בוקששתר.
"סודות מתוקים": תוכנית אפייה בהגשת קרין גורן.
התוכנית עברה בהמשך לערוץ 10.
"שגב – המופע": בהגשת שגב משה – בכל תוכנית מגיעים לאולפן אורחים בעלי מכנה משותף דומה, כדי לבשל עם שגב.
"מסעדת הפועלים של שגב": תוכנית בישול נוספת בהנחיית שגב משה, שהתרחשה במסעדה עם סועדים אמיתיים.
התכנית היום משודרת בשידורים חוזרים בערוץ "Foody".
"מדליק" (1993): תוכנית אירוח ששודרה בשבת, בהנחיית דליק ווליניץ.
"מוסיכף" (1993–1994): תוכנית של מוזיקה קלאסית לילדים בהנחיית ניצה שאול.
"חלום עליכם" (1993–1998): תוכנית ילדים בהנחיית עוזי חיטמן, באמצעותה ילדים מגשימים חלומות שונים.
"טושטוש" (1996–1997): תוכנית רצף לילדים ונוער בהנחיית יעל בר זוהר ומיכאל הנגבי.
"סופר דופר" (1996–1998): תוכנית שהתרחשה בחנות צעצועים שכונתית, וכיכבו בה צחי נוי, דני ארליך ושרון שחל.
"ימי" (1996)" תוכנית לגיל הרך שהתרחשה בצוללת, וכיכבו בה חנוך רעים ("ימי") דפנה דקל וג'וליאן שגרן.
"כוכב השבת" (1997): תוכנית רצף לילדים ונוער בהנחיית לביא זיטנר.
"טוויפסי ברשת" (2000–2001): שעשועון רצף לילדים ולמשפחות בהנחיית ימית סול והבובה "טוויפסי" (רובי מוסקוביץ).
"סופי טופי" (2001): תוכנית רצף לגיל הרך בהנחיית סופי צדקה וטופי התנין (גליה ישי).
"זעתותים" (1998): תוכנית בת של "תותים" ששמשה אף כתוכנית אירוח בהנחיית אלונה פרידמן.
"רשת" מפעילה 6 ערוצי פרימיום המשדרים דרמות טורקיות בחברות: HOT, NEXT TV, +yes, +STING, פרטנר tv+, וסלקום tv+.
הערוץ הים תיכוני: ערוץ שמשדר אופרות סבון חדשות שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
הערוץ הים תיכוני +: ערוץ שמשדר אופרות סבון שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
הערוץ הים תיכוני 2: ערוץ שמשדר אופרות סבון טורקיות, איטלקיות ויווניות שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
ערוץ הדרמות הטורקיות +: ערוץ המשדר אופרות סבון נוספים שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
ערוץ הדרמות הטורקיות 2: ערוץ המשדר אופרות סבון נוספים שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
ערוץ הדרמות הטורקיות 3: ערוץ שמשדר אופרות סבון נוספים שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
ערוץ הדרמות הטורקיות + משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 36, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 16, בסלקום tv+ באפיק 42.
ערוץ הדרמות הטורקיות 2 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 29, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 17, בסלקום tv+ באפיק 43.
ערוץ הדרמות הטורקיות 3 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 35, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 21, בסלקום tv+ באפיק 43.
ערוץ הים תיכוני משודר ב-HOT, NEXT TV, yes+, +STING, ופרטנר tv+ באפיק 25, בסלקום tv+ באפיק 44.
ערוץ הים תיכוני + משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 42, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 32, בסלקום tv+ באפיק 45.
ערוץ הים תיכוני 2 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 41, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 38, בסלקום tv+ באפיק 46.
תוכני הערוצים זמינים גם ב-4 ספריות SVOD: "הדרמות הטורקיות", "הדרמות הטורקיות +", "הדרמות הטורקיות 2", "הדרמות הטורקיות 3" אשר זמינות בחברות HOT, NEXT TV, +yes, +STING, פרטנר tv+, וסלקום tv+.
רשת מפעילה 2 ערוצי פרימיום המשדר סרטים ים תיכוניים מכל הזמנים בחברות: HOT, NEXT TV, yes+, +STING, סלקום tv+, ובפרטנר tv+.
ערוץ הסרטים הים תיכוני 1: ערוץ המשדר סרטים טורקיים וים תיכוניים.
ערוץ הסרטים הים תיכוני 2: ערוץ המשדר סרטים טורקיים וים תיכוניים.
הערוץ הסרטים הים תיכוני 1 משודר ב־HOT ו-NEXT TV באפיק 222, בyes+, +STING, בפרטנר tv+ באפיק 111, ובסלקום tv+ באפיק 29.
ערוץ הסרטים הים תיכוני 2 משודר ב־HOT ובNEXT TV באפיק 223, בyes+, +STING, בפרטנר tv+ באפיק 109, ובסלקום tv+ באפיק 30.
לערוצי הקולנוע ים תיכוני ישנה ספריית SVOD "ספריית קולנוע ים תיכוני" זמינה ב-yes+, STING+, HOT, NEXT TV, פרטנר tv+, וסלקום tv+.
"רשת" מפעילה 2 ערוצי פרימיום המשדרים סדרות הודיים בחברות: HOT, NEXT TV, +yes, +STING, פרטנר tv+, וסלקום tv+.
הערוץ הדרמות ההודיות 1: ערוץ שמשדר אופרות סבון וסדרות הודיות שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
הערוץ הדרמות ההודיות 2: ערוץ שמשדר אופרות סבון וסדרות הודיות שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
ערוץ הדרמות ההודיות 1 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 93, ב+yes, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 112, בסלקום tv+ באפיק 34.
ערוץ הדרמות ההודיות 2 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 94, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 113, בסלקום tv+ באפיק 35.
לערוצי הדרמות הספרדיות מתלוות שתי ספריות SVOD: "ספריית הדרמות ההודיות 1" ו"ספריית הדרמות ההודיות 2" שזמינות בחברות +yes, STING+, ובפרטנר tv+.
בחברת HOT ו-NEXT TV תוכני הערוצים זמינים בספריית SVOD אחת "ספריית הדרמות ההודיות".
"רשת" מפעילה 2 ערוצי פרימיום המשדרים טלנובלות ודרמות ספרדיות בחברות: HOT, NEXT TV, +yes, +STING, פרטנר tv+, וסלקום tv+.
הערוץ הדרמות הספרדיות 1: ערוץ שמשדר אופרות סבון, דרמות, וטלנובלות ספרדיות שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
הערוץ הדרמות הספרדיות 2: ערוץ שמשדר אופרות סבון דרמות, וטלנובלות ספרדיות שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
ערוץ הדרמות הספרדיות 1 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 68, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 39, בסלקום tv+ באפיק 40.
ערוץ הדרמות הספרדיות 2 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 69, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 40, בסלקום tv+ באפיק 41.
לערוצי הדרמות הספרדיות מתלוות ספריית SVOD "ספריית הדרמות הספרדיות" שזמינה בחברות HOT, NEXT TV, yes+, STING+, ופרטנר tv+.
"רשת" מפעילה 2 ערוצי פרימיום המשדרים סדרות אקשן מרחבי העולם כגון: טורקיה, ספרד, איטליה ועוד!
ערוץ האקשן העולמי 1: ערוץ שמשדר סדרות אקשן מרחבי העולם כגון: טורקיה, ספרד, איטליה ועוד, שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
ערוץ האקשן העולמי 2: ערוץ שמשדר סדרות אקשן מרחבי העולם כגון: טורקיה, ספרד, איטליה ועוד, שטרם שודרו בארץ לפני עלייתו.
ערוץ האקשן העולמי 1 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 32, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 46, בסלקום tv+ באפיק 27.
ערוץ האקשן העולמי 2 משודר ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 88, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 110, בסלקום tv+ באפיק 28.
לערוצים מתלוות ספריית SVOD "ספריית האקשן העולמי" המכילה את התוכן משני הערוצים, הספרייה זמינה ב-yes+, STING+, HOT, NEXT TV, פרטנר tv+, וסלקום tv+.
ב-21 באפריל 2024 הושק ערוץ הקומדיות הקלאסיות המשדר את הקומדיות העבר האמריקאיות כגון נשואים פלוס, חופשי על הבר, בועות ועוד.
הערוץ משודר כערוץ פרימיום בחברות: HOT ו-NEXT TV באפיק 23, ב־yes+, פרטנר tv+, ו-STING+ באפיק 29, ובסלקום tv+ באפיק 22.
לערוץ מתלוות ספריית SVOD "ספריית הקומדיות הקלאסיות" אשר זמינה בחברות: HOT, NEXT TV, +yes, פרטנר tv+ וב-STING+.
אתר ערוץ 13, שכתובתו המיתולוגית הייתה "reshet.tv", הוא אתר תוכן ישראלי מבית רשת.
באתר ניתן לצפות בתכנים המסופקים בידי דסק חדשות עצמאי המופעל על ידי האתר, ואף בתכני הווידאו של "חדשות 13", המפנים לאתר של "חדשות 13" (לשעבר nana10 ומה שנותר ממנו), אשר שימש בעברו כאתר ערוץ עשר.
לקראת השקתה של האח הגדול בערוץ 13, ברשת החליטו להשיק ב-HOT את "ערוץ הריאליטי", שמשודר באפיק 32 ומוקדש לתוכנית ריאליטי בישראל ומחוצה לה.
בערוץ משודרות בעיקר תוכניות של הזכיינית (כגון The Voice ישראל, המירוץ למיליון ומשחקי השף), הגרסאות מחוץ לישראל (האח הגדול ו-The Voice האמריקאיות) ואף תוכניות שלא שודרו בארץ קודם לכן (תוכנית הדייטינג "אי האהבה" והתוכנית המשטרתית "נרדפים").
בחודש אוגוסט 2019, לאחר המיזוג של רשת עם ערוץ עשר, הצטרפו ללוח השידורים של הערוץ תוכניות הריאליטי של ערוץ עשר, כגון וויפאאוט והיפה והחנון.
בסוף 2019, לפני השקת העונה העשירית של האח הגדול, החל הערוץ לשדר גם ב-yes באפיק 27.
הערוץ משודר כיום ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 67, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 27, בסלקום tv+ באפיק 48.
לערוץ מתלוות ספריית SVOD "ספריית הריאלטי" אשר זמינה בחברות: HOT וב-+yes.
הערוץ משודר כיום ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 65, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 28, בסלקום tv+ באפיק 31.
לערוץ מתלוות ספריית SVOD "ספריית השעשועונים" אשר זמינה בחברות: HOT וב-+yes.
ב-23 במאי 2022 השיקה רשת את "ערוץ הנופש" ב-yes באפיק 67. ב-2 ביוני עלה הערוץ גם ב-HOT באפיק 66. בערוץ זה משודרים תוכני מקור ורכש מחו"ל העוסקים בטיולים, נופש ולייפסטייל מהארץ ומהעולם.
הערוץ משדר תוכניות מישראל כמו "המסע המופלא של אהרוני וגידי", "הכי בעולם" ו"החופשה המושלמת", וכן תוכניות מחו"ל כמו "חופשה ב-48 שעות" ו"טיול טעמים".
הערוץ משודר כיום ב-HOT ו-NEXT TV באפיק 66, בyes+, STING+, ופרטנר tv+ באפיק 67, בסלקום tv+ באפיק 68.
לערוץ מתלוות ספריית SVOD "ספריית הנופש" אשר זמינה בחברת +yes.
ב-26 במרץ 2024 השיקה רשת את "ערוץ הקומדיות" באפליקציית הטלוויזיות החכמות הרשמית של ערוץ 13.
בספטמבר 2017 דווח כי חברת בת של רשת רכשה כרבע ממניות אתר שיווק האופנה Terminal-X, בתמורה לפרסום אצל רשת, לתקופה המוערכת כ-5 עד 8 שנים.
ב-15 בדצמבר 2020 "רשת" החלה להפעיל זרוע בין-לאומית, בדומה למתחרתה "קשת".
הזרוע הבין-לאומית תהיה אחראית על מכירת תוכן מחוץ לישראל (זכויות ופורמטים) ועל יצירת תכנים ייעודים.
בינואר 2021 השיקה "רשת" אתר למסחר אלקטרוני בשם "13Shops".
סדרת ועידות של "רשת 13".
במהלך 2020 הוחלט על השקת הוועידות.
הראשונה עסקה בנושאי כלכלה על רקע הנורמליזציה עם איחוד האמירויות והאפשרויות הכלכליות שנפתחו לישראל לשיתופי פעולה, והשנייה עסקה במצב הבריאותי על רקע מגפת הקורונה.
במקביל, גם "קשת" הפיקה ועידה משלה.
באוקטובר 2017 פורסם כי ברשת עובדים על ערוץ אוכל עצמאי שמתוכנן לשדר ב-HOT, סלקום tv ובפרטנר TV.
ערוץ בשם יאמיז משודר כבר כיום בפרטנר TV.
הערוץ צפוי להתכתב עם האתר הקולינרי של רשת.
בסופו של דבר הערוץ לא יצא לפועל וירד מפרטנר tv בספטמבר 2019.
ב-2017 רשת פתחה פרויקט ושמו "המרושתים" בפרויקט השתתפו כוכבי הרשת מישראל, שהעלו באופן קבוע סרטונים לרשתות החברתיות.
בפרויקט רשת פתחה דף חדש באתר שלה הנקרא "המרושתים" ושם עלו סרטונים שנלקחו מהרשתות החברתיות (בעיקר יוטיוב) וסרטונים שהועלו לראשונה באתר reshet.tv.
עם מיזוג רשת-עשר, והבעלות על כל הזכויות והקניין של ערוץ עשר לידי רשת, גם אתר ישרא-בלוג הועבר לידי "רשת".
בחודש מאי 2019 פורסם באחד הבלוגים כי בכוונת רשת להוריד את ישראבלוג לצמיתות מהאינטרנט לקראת סוף חודש יוני באותה שנה, ובמקביל מנהלים מספר בלוגרים מאבק לקבל את האתר לידיהם.
בתורת הגרפים, רשת זרימה היא גרף מכוון, עם שני צמתים מיוחדים: צומת מקור וצומת בור, בו לכל קשת מוגדרת כמות הזרימה המקסימלית היכולה לעבור בה (פרוט בהמשך).
ניתן להשתמש ברשתות זרימה כדי למדל זרימה של נוזל בצינורות, מעבר של מידע ברשתות תקשורת, מעבר של תנועה בכביש, זרם ברשתות חשמל, ועוד.
לרשתות זרימה ישנם גם שימושים בפתרון בעיות נוספות כמו בעיית שידוך מקסימלי בגרפים לא מכוונים.
כל רשת זרימה מאופיינת על ידי גרף מכוון שמכיל שני צמתים מיוחדים - האחד משמש כמקור - המקום שממנו נובעת הזרימה, והשני משמש כבור - המקום שאליו מתנקזת הזרימה.
כמו כן לכל קשת בגרף ישנו קיבול, שמתאר את כמות הזרימה המקסימלית שיכולה לעבור בה בפרק זמן נתון.
השאלה העיקרית שבה עוסקים כאשר חוקרים רשת זרימה היא מה הכמות הגדולה ביותר של זרימה שניתן להעביר מן המקור ועד לבור בפרק זמן נתון, ומה הדרך שבה ניתן לעשות זאת.
בעיה זו מכונה "בעיית זרימת מקסימום".
דרך מקובלת לפתרון שאלה זו היא הגדרה של פונקציה שמייצגת זרימה, ואז הפעלת אלגוריתם שבודק את הדרכים שבהן ניתן לשפר פונקציה זאת, עד אשר היא הופכת לאופטימלית.
רשת זרימה מורכבת מגרף , משני צמתים מיוחדים - המקור (Source) והבור (Sink) , ומפונקציית קיבול שמתאימה לכל זוג מסודר של צמתים את כמות הזרימה המקסימלית שיכולה לעבור מהראשון שבהם אל השני (כמות זו היא מספר אי שלילי, ויכולה להיות אינסוף).
ניתן להניח כי כל צומת ברשת נמצא על מסלול מהמקור אל הבור (אחרת ניתן להסירו בלי לשנות את קבוצת פונקציות הזרימה האפשריות).
כמו כן, ההנחה כי יש רק מקור אחד ובור אחד אינה מגבילה - ניתן להפוך כל רשת זרימה עם מספר שרירותי של מקורות לרשת עם מקור יחיד על ידי הוספת צומת נוסף, "מקור-על", שיוצאת ממנו קשת עם קיבולת אינסופית אל כל אחד מהמקורות ברשת המקורית.
בדרך דומה ניתן להוסיף גם "בור-על".
בהינתן רשת זרימה, רוצים לתאר זרימה ברשת בצורה פורמלית.
זרימה באה למדל את מעבר החומר מהמקור אל הבור, דרך שאר צמתי הגרף.
התכונה המאפיינת הבסיסית של זרימה היא שכמות הזרימה שנכנסת לצומת דרך הקשתות שנכנסות אליו חייבת להיות שווה לכמות הזרימה היוצאת ממנו דרך הקשתות היוצאות ממנו, כששני היוצאים מן הכלל הם המקור (שניתן להניח שרק יוצאת ממנו זרימה) והבור (שניתן להניח שרק נכנסת אליו זרימה).
בצורה פורמלית, ניתן לתאר זרימה על ידי פונקציית זרימה .
פונקציה זו מתאימה לכל זוג צמתים את כמות הזרימה מ- אל (לכיוון יש חשיבות), כך שמתקיימים התנאים הבאים:
תכונת האנטי סימטריה נועדה להקל על הטיפול המתמטי ברשת הזרימה.
מכיוון שזרימה שעוברת מצומת אל הצומת מתוארת על ידי מספר חיובי (כמות הזרימה שעברה), ניתן לחשוב על כך כאילו הזרימה עברה מהצומת אל (כלומר, בכיוון השני) אך בכמות שלילית.
הדבר מקל, לדוגמה, על כתיבת האילוץ השלישי, ומאפשר לדבר על הזרימה בין שני צמתים בשני הכיוונים גם יחד, ולא רק בכיוון אחד, גם אם קיימת קשת ביניהם רק בכיוון אחד.
שימור הזרימה פירושו שכל הזרימה שנכנסה לצומת גם יצאה ממנו.
מכיוון שזרימה שנכנסת לצומת מיוצגת על ידי מספר חיובי, וזרימה שיוצאת מהצומת מיוצגת על ידי מספר שלילי, הרי שמצב זה מתואר על ידי כך שסכום הזרימות שווה לאפס.
לכל זרימה מגדירים את ערך (או כמות או שטף) הזרימה בתור , כלומר כמות הזרימה נטו שיוצאת מן המקור.
ניתן להראות בהתבסס על תכונות הזרימה כי כמות זו שווה לכמות הזרימה נטו שנכנסת אל הבור.
על כן, ניתן לחשוב על ערך הזרימה בתור כמות הזרימה שעוברת ברשת הזרימה ביחידת זמן.
יש לשים לב כי פונקציית הזרימה מגדירה את כמות הזרימה נטו שעוברת בין שני הצמתים.
שיטה מקובלת למציאת הזרימה האופטימלית (כלומר, בעלת הערך הגבוה ביותר) שניתן להעביר ברשת זרימה היא שיטת פורד-פלקרסון.
השיטה היא סכמה כללית, וקיימים מספר אלגוריתמים, בעלי סיבוכיות זמן שונה, המממשים אותה.
הרעיון הבסיסי שעומד מאחורי השיטה הוא שיפור איטרטיבי: מתחילים עם פונקציית זרימה שנותנת ערך 0 לכל קשת, ולאחר מכן מחפשים דרכים לשפר אותה על ידי בדיקת מסלולים מהמקור אל הבור.
אם מתגלה מסלול שבו ניתן להעביר עוד זרם, הפונקציה מתוקנת בהתאם לכך, והתהליך חוזר על עצמו עד שמתקבלת הפונקציה האופטימלית.
שיטת הרם-וקדם (Push–relabel) מייצגת גישה שונה לפתרון בעיית זרימת המקסימום, שאינה דומה לשיטת פורד-פלקרסון.
ניתן לממש אותה באופן יעיל כך שיתקבל אלגוריתם שזמן הריצה שלו הוא - שיפור יחסי לזמני הריצה של מימושי שיטת פורד-פלקרסון עבור גרפים בעלי קשתות רבות.
ההבדל המרכזי בין שיטת הרם-וקדם ושיטת פורד-פלקרסון הוא ששיטת הרם-וקדם פועלת בצורה לוקלית ובכל איטרציה עוסקת רק בצומת בודד ובשכניו, בעוד ששיטת פורד-פלקרסון היא גלובלית ובכל איטרציה עוסקת בגרף כולו ומחפשת בו מסלולי שיפור.
מכאן נובע היתרון היחסי של שיטת הרם-וקדם.
הרעיון הבסיסי שמנחה את השיטה הוא זה: בתחילה, מזרימים מן המקור את כמות החומר המקסימלית האפשרית - כלומר, מרווים את כל הקשתות היוצאות ממנו.
התוצאה אינה פונקציות זרימה חוקית, שכן זרימה נכנסת לשכניו של המקור אך אינה יוצאת מהן, ולכן לא מתקיים אילוץ הזרימה - לצמתים הללו ישנה "זרימה עודפת".
האלגוריתם עובר על צמתים בעלי זרימה עודפת ומעביר מהן חלק מהזרימה הלאה (זהו ה-"קדם" שבשם השיטה, ובאנגלית Push), עד אשר היא מגיעה אל הבור או חוזרת אל המקור.
ניתן להראות כי כאשר לא יהיה באף צומת עודף זרימה, כלומר תתקבל זרימה חוקית, יתקיימו גם תנאי משפט זרימה-מקסימלית חתך-מינימלי, ולכן הזרימה שתתקבל היא אופטימלית.
כדי להבטיח את עצירת האלגוריתם במהירות, לא מתירים העברת זרימה מכל צומת לשכן שלו, אלא מגדירים כלל נוסף, המבוסס על תכונת "גובה" של הצמתים.
בגרף בעל n צמתים נותנים תחילה לכל הצמתים פרט למקור את הגובה 0, ולמקור נותנים גובה n.
לאחר ההזרמה הראשונית מהמקור לשכניו, מתקיים הכלל הבא: מותר לצומת להזרים רק לצומת שקטן ממש ממנו (ניתן לדרוש אף שהפרשי הגבהים ביניהם יהיו בדיוק 1).
כדי לאפשר שימוש בכלל זה מגדירים פעולה נוספת שאותה האלגוריתם מסוגל לבצע - הרמת צומת כך שיהיה גבוה מכל שכניו הרלוונטיים (זוהי פעולת ה"הרם" שבשם השיטה, ובאנגלית Lift או Relabel).
הגובה נבחר בתור הגובה המינימלי הדרוש שעבורו הצומת יהיה גבוה מכל השכנים שעוד ניתן להזרים אליהם (כלומר, שהקשת אליהם אינה רוויה).
במימוש הנאיבי של שיטת הרם-וקדם, האלגוריתם הוא כדלהלן:
הזרם מן המקור לשכניו את הכמות המקסימלית האפשרית שמתאפשרת על ידי קיבולי הקשתות המחברות ביניהם.
קבע את גובהו של המקור ל-n ואת גובה שאר הצמתים ל-0.
כל עוד קיימת זרימה עודפת עבור אחד הצמתים, בצע אחת משתי הפעולות הבאות עבורו:
פעולת "קדם" לאחד משכניו, אם ניתן (הקשת בין שני הצמתים לא רוויה, והצומת המזרים גבוה משכנו).
פעולת "הרם", אם ניתן (הצומת קטן או שווה בגובהו מכל השכנים שעוד ניתן להזרים אליהם).
מימוש זה מבטיח זמן ריצה של .
כדי להבטיח זמן ריצה של משכללים את דרך הבחירה של הצומת שעליו יבוצעו פעולות ההרם-וקדם, כך שהאלגוריתם מתמקד בכל פעם בצומת בודד ומרוקן אותו לחלוטין.
ניתן להשתמש ברשתות זרימה כדי למצוא שידוך מקסימום בגרף דו צדדי בזמן הדרוש לריצת אלגוריתם למציאת זרימת מקסימום.
בהינתן גרף דו צדדי המורכב משתי קבוצות צמתים , כך שכל קשת היא בין צומת השייך ל- וצומת השייך ל-, בונים רשת זרימה כדלהלן: ראשית, מוסיפים צמתים חדשים שישמשו כמקור וכבור: .
כעת, מחברים בקשתות את לכל צומתי , ואת לכל צומתי .
נותנים לכל הקשתות קיבולת 1. לא קשה להוכיח כי זרימת מקסימום ברשת זו משרה שידוך מקסימום בגרף המקורי, כאשר הקשתות שמשתתפות בשידוך הן אלו בהן עובר זרם.
רשת ישראל הישנה המכונה גם הרשת השחורה (מפני שבמפה היא מופיעה בצבע שחור) היא רשת קואורדינטות ישרת זווית המבוססת על ועל אליפסואיד ייחוס קלארק 1880 מותאם.
רשת ישראל הישנה נקבעה ב-1922 על ידי המרכז למיפוי ארץ ישראל של המנדט הבריטי והתבססה על מדידות טריאנגולציה שביצעו הבריטים בארץ ישראל.
צירי ה-Y וה-X ברשת מגדירים את קווי הרוחב והאורך המופיעים במפה, בהתאמה.
הגדרת הצירים ברשת הקואורדינטות הפוכה מהאופן בו הם מוגדרים במתמטיקה.
ציר ה-X הוא קו אורך ונע מצפון לדרום, וציר ה-Y הוא קו רוחב ונע ממזרח למערב.
ערכי הקואורדינטות Y במפה נעים בין 0 מטר במערב ל-300,000 מטר במזרח וערכי הקואורדינטות X במפה נעים בין קצת פחות מ-900,000 מטר בדרום ל-1,000,000 מטר בנקודה ליד מצפה רמון ומ-0 מטר צפונית לאותה הנקודה לקצת יותר מ-300,000 מטר בצפון.
רשת ישראל הישנה הוחלפה ברשת ישראל החדשה כרשת הקואורדינטות הרשמית של מדינת ישראל ב-1 בינואר 1994, אך היא עדיין מופיעה במפות ישנות.
קו הבסיס הדרומי של הארץ נמדד באדמות עימארה, סמוך לקיבוץ אורים כיום.
שלוש הנקודות של המשולש הראשון:
1M: מצפון-מערב למושב פטיש (אבן הסימון כבר אינה קיימת)
3M: בסמוך לכביש 241 (שאז עדיין לא נסלל), בין המושבים פטיש ומסלול - בנקודה יש אתר זיכרון סביב אבן הסימון המקורית
כנקודת המוצא של רשת הקואורדינטות נקבעה גבעת עלי מונטר הסמוכה לעזה, אשר קיבלה את הערך 100,000 מטר בקואורדינטה Y ו-X.
כתוצאה מבחירה בנקודה זאת נקודות בנגב הדרומי קיבלו ערכי קואורדינטות שליליים וזאת משום שהבריטים בחרו בראשית כך שהאזורים המפותחים בארץ ישראל יהיו בעלי ערכי קואורדינטות חיוביים.
לאחר סיום תקופת המנדט ופיתוח הנגב הדרומי עלתה הבעיה של ערכי קואורדינטות שליליים.
באגף המדידות (כיום המרכז למיפוי ישראל) החליטו לשנות את הרשת כך שקואורדינטות דרומיות לציר Y של הרשת יקבלו ערך של 1,000,000 מטר על הציר והערכים ירדו כאשר יורדים כלפי הדרום.
עם זאת, הרשת הישנה התבססה על דאטום (מידע גאוגרפי על צורת כדור הארץ) מיושן ולא מדויק, שלא אפשר חישובים מדויקים.
לכן הוחלט להחליף את רשת ישראל הישנה ברשת ישראל החדשה, שהפכה לרשת הרשמית של ישראל ב-1994.
רשת ישראל הישנה מוגדרת על ידי הפרמטרים הבאים:
אליפסואיד ייחוס: קלארק 1880 מותאם
קואורדינטות גאוגרפיות של נקודת הראשית:
קואורדינטות הרשת של נקודת הראשית:
מקדם קנה המידה על המרידיאן המרכזי: 1
המרה מרשת ישראל הישנה לרשת ישראל החדשה
המרה מקורבת של קואורדינטות נקודת ציון מרשת ישראל הישנה לרשת ישראל החדשה מתבצעת כך:
לערך הקיים בציר X (ציר מזרח-מערב): מוסיפים 50,000 מטר.
לערך הקיים בציר Y (ציר צפון-דרום): אם נקודת הציון נמצאת דרומית למצפה רמון (נקודות הדרומיות לציר ה-X ברשת הישנה) מפחיתים מהערך שלה 500,000 מטר.
אם נקודת הציון נמצאת צפונית למצפה רמון מוסיפים לערך שלה 500,000 מטר.
נקודת הציון של הכותל המערבי ברשתות השונות:
בקרטוגרפיה, רשת טריאנגולציה היא רשת של נקודות, מדודות במדויק, הפרושות בשטח קרקעי ומסייעות לאתר בו נקודות בשיטת הטריאנגולציה.
הנקודות, אותן ממקמים בדיוק של סנטימטרים, מסומנות בשטח באופן בולט ועמיד, כך שלא יהרסו באקראי.
בארצות גדולות נהוג ליצור סרטים של משולשי טריאנגולציה, המקיפים את השטח, ומאפשרים ליצור בתוכו נקודות טריאנגולציה משניות.
בשטחה של מדינת ישראל מצויות מאות אלפי נקודות בקרה כאלה.
בעת האחרונה הוחל במעבר למדידה באמצעות תחנות GPS קרקעיות, שיחליפו את רשת הטריאנגולציה.
כל נקודה ברשת הטריאנגולציה נקראת נקודת טריאנגולציה.
ביצירת הרשת, ממקמים את הנקודות כך שמכל אחת מהן ניתן יהיה לראות לפחות שתי נקודות נוספות, כך שמודדים יוכלו לקבל את מיקומם המדויק במדידת מרחקם לשלוש הנקודות.
רשת הטריאנגולציה בישראל משמשת לצורכי מיפוי והיא מחלקת את מדינת ישראל למשולשים בגדלים שונים שמהווים את בסיס המיפוי במדינת ישראל.
משפט הסינוסים מאפשר לחשב את היחס בין האורכים של כל שני קטעים ברשת.
בנוסף לכך ישנם שלושה בסיסים מדודים היטב, באורך של 3 קילומטרים, שמיקומם הוא בצמח, באורים ובבאר אורה.
שני הבסיסים הראשונים נקבעו על ידי המנדט הבריטי בשנות העשרים של המאה העשרים והבסיס בבאר אורה נקבע על ידי המרכז למיפוי ישראל בשנות החמישים של המאה העשרים.
מדינת ישראל מחולקת למשולשים בגדלים שונים:
בדרגה הראשונה, אורך הבסיסים של המשולשים הם 20 עד 40 קילומטרים.
דרגה זאת היא המדויקת ביותר.
בישראל קיימים 344 משולשים מדרגה זאת.
בדרגה השנייה, אורך הבסיסים הוא בין 10 עד 20 קילומטרים.
בישראל יש 2,800 משולשים מדרגה זאת.
בדרגה השלישית, אורך הבסיסים הוא 2 עד 10 קילומטרים.
בישראל יש 30,000 משולשים מדרגה זאת.
לכל בסיס מהדרגה הראשונה לנקודות הבסיס שלו חושבו נ.צ.
מדויקים, אזימוט מדויק ונקודות גובה מדויקות, ומכל נקודת בסיס ניתן לחשב כל נקודה אחרת.
ישנם משולשים שאורך הבסיס שלהם קטן מ-2 קילומטרים, סך הכול יש בישראל מאות אלפי נקודות בקרה.
רשת הטריאנגולציה היא רשת בקרה אופקית המספקת נתונים של קואורדינטות (נ.צ.) ונקודות טריאנגולציה, להבדיל מרשת בקרה אנכית שהנקודות הבקרה ברשת מספקות נתוני גובה ביחס לגובה פני הים, נקודות אלה נקראות נקודות קבע (BM).
נקודות טריאנגולציה נמדדות במכשיר מדידה הנקרא תאודוליט בשיטה הטריגונומטרית.
נקודות קבע נמדדות במכשיר מדידה הנקרא מאזנת בשיטה הגאומטרית.
כיום עובר המרכז למיפוי ישראל לתחנות GPS קרקעיות.
ברשות המרכז נמצאות כבר כמה וכמה תחנות (מידע ניתן למצוא באתר המרכז למיפוי ישראל) בפריסה ארצית אשר אותן מנטר ובודק המרכז באופן קבוע.
רשת ישראל החדשה היא הסטנדרט הרשמי של מדינת ישראל במידול כדור הארץ (דאטום) שמשמש בקרטוגרפיה, גאודזיה וניווט.
הסטנדרט מכיל רשת קואורדינטות ישרת זווית המבוססת על היטל מרקטור רוחבי ועל אליפסואיד ייחוס GRS 80. צירי ה-X וה-Y ברשת מגדירים את קווי האורך והרוחב המופיעים במפה, בהתאמה.
ערכי הקואורדינטות Y (מזרח/מערב) במפת ישראל נעים בין 100,000 מטר במערב ל-300,000 מטר במזרח וערכי הקואורדינטות X (צפון/דרום) במפה נע בין קצת פחות מ-400,000 מטר בדרום לקצת יותר מ-800,000 מטר בצפון.
רשת ישראל החדשה החליפה את רשת ישראל הישנה כרשת הקואורדינטות הרשמית של מדינת ישראל ב-1 בינואר 1994.
רשת ישראל הישנה הכילה פגמים רבים שניתן היה לתקן רק באופן חלקי ומקורב.
הרשת התבססה על מדידות שביצעו הבריטים בעת המנדט הבריטי בארץ ישראל.
מכיוון שבאותה תקופה מכשירי המדידה לא היו מדויקים, בחישוב הרשת נוצרו עיוותים ופגמים.
המרכז למיפוי ישראל החליט לתקן את הפגמים ברשת הישנה על ידי חישוב מחדש של הרשת בתוספת מדידות חדשות רבות ומדויקות.
כתוצאה מחישוב זה נוצרה הרשת החדשה המתקנת פגמים אלה ואחרים ברשת הישנה.
הרשת התבססה על מדידות ישנות ולא מדויקות.
הרשת אינה רציפה ומפוצלת לצפון ודרום על ידי ציר Y העובר ליד מצפה רמון.
אליפסואיד ייחוס מיושן, קלארק 1880 מותאם.
אינו היטל קונפורמי (שומר צורה).
בוצע מספר גדול של מדידות חדשות ומדויקות, לאחר מכן בוצע תיאום של הרשת בעזרת המדידות החדשות.
כל מדינת ישראל נמצאת ברביע הראשון (צפון מזרח), כך שכל הקואורדינטות חיוביות ובעלות 6 ספרות.חצי-האי סיני כולו, תעלת סואץ, מפרץ סואץ, מפרץ אילת והאיים הסמוכים לחצי-האי סיני - גם-כן נמצאים ברביע הראשון.כמו גם ממלכת ירדן, סוריה ולבנון שוכנים ברביע הראשון.
אליפסואיד ייחוס מודרני, GRS 80.
היטל מרקטור רוחבי הוא היטל קונפורמי.
ניתן להשתמש ברשת בחלקים גדולים של המדינות הגובלות בישראל.
רשת ישראל החדשה מוגדרת על ידי הפרמטרים הבאים:
קואורדינטות גאוגרפיות של נקודת הראשית
קואורדינטות הרשת של נקודת הראשית
לערך הקיים בציר X (מזרח/מערב): מוסיפים 50,000 מטר.
לערך הקיים בציר Y (צפון/דרום):
אם נקודת הציון נמצאת דרומית למצפה רמון (נקודות הדרומיות לציר ה-Y ברשת הישנה) מפחיתים מהערך שלה 500,000 מטר.
אם נקודת הציון נמצאת צפונית למצפה רמון והיא מכילה 6 ספרות, מוסיפים לערך שלה 500,000 מטר.
אם נקודת הציון נמצאת צפונית למצפה רמון והיא מכילה 7 ספרות, מפחיתים מהערך שלה 500,000 מטר.
במלחמת העולם השנייה, רשת הריגול של לוסי ניהלה פעילות נגד הנאצים משווייץ.
היא נוהלה על ידי רודולף רסלר, פליט גרמני, אשר היה בעל חברת הפצה קטנה בשם "ויטה נובה".
מעט מאוד מידע הובא לידיעת הציבור אודות הרשת, אודות רסלר או אודות מקורות המודיעין של הרשת ומניעיה.
לאחר המלחמה, רסלר גולל בפני עיתונאים את סיפורו הסתום מעט.
לפי הסיפור, בעת שעבר לשווייץ בראשית שנות ה-30 של המאה ה-20, הוא הותיר מאחוריו בגרמניה מספר חברים שהיו ממתנגדי הנאצים.
בין ידידיו היו מספר קצינים בצבא הגרמני, אשר התברגו לתפקידים בכירים במהלך המלחמה.
באופן כלשהו, וזהו החלק הסתום ביותר בסיפור, הקצינים הצליחו לשדר אליו מידע (לעיתים על פי דרישה מפורשת שהגיעה ממוסקבה) באמצעות משדרים גרמניים.
המשמעות של טענתו של רסלר היא שהתקיימה פעילות חשאית, שמעולם לא עוררה חשד בקרב הנאצים, אשר עשתה שימוש בשדרים גרמניים.
טכנית הדבר יותר מבלתי סביר ומעלה שאלות בנוגע לאמינות סיפורו של רסלר.
ברם, המידע שסיפקה הרשת היה תכוף, מדויק והגיע תמיד במועד.
רסלר הצליח ליצור קשר עם ארגון הריגול הסובייטי של אלכסנדר ראדו בשווייץ ועשה בו שימוש כדי להעביר מידע למוסקבה.
כתנאי לעבודה עם ראדו העלה רסלר דרישות תמוהות – הוא ביקש להותיר את מקורותיו עלומים בכל עת והתנה את שיתוף הפעולה שלו בכך שהסובייטים לא יעשו שום ניסיון לגלות את מקורותיו.
מוסקבה חשדה בו בתחילה אולם לבסוף החלה להסתמך יותר על המידע שסיפקה הרשת שלו.
לבסוף השווייצרים מצאו את המשדרים של הרשת והוציאו אותה מכלל פעולה טרם הסתיימה המלחמה.
היבט מעורר מחלוקת בסיפור של הרשת של לוסי הוא ההאשמה שהרשת הייתה במהותה חלק מפעולה של השירות החשאי הבריטי, אשר מטרתה הייתה להעביר מידע מאולטרה לסובייטים באופן מהימן שלא יחשוף את פעולות הפענוח הבריטיות.
סטלין חשד במידע שהגיע מהאמריקנים ומהבריטים אודות תוכניות הנאצים לפלוש לרוסיה בשנת 1941. לכן, בהחלט מתקבל על הדעת שבעלות הברית עשו מאמצים כבירים כדי למצוא שיטה להעביר מידע חיוני לסובייטים.
רשת מורשה היא רשת בתי ספר למורשת היהדות ולמעורבות קהילתית.
רשת 'מורשה' היא רשת אידאולוגית של בתי ספר, הפועלת לעיצוב הוויה יהודית ציונית בעלת דגש חברתי בתוך בתי הספר.
הרשת נוסדה בשנת 2001. לרשת חברו בתי ספר משני הזרמים: ממלכתי וממלכתי דתי, במטרה לתת מענה חינוכי הולם לכלל תלמידי ישראל, תוך דגש על האוכלוסייה המסורתית.
כיום שותפים לרשת 34 בתי"ס ברחבי ישראל.
הרשת פועלת בבתי הספר בשלושה מעגלים:
תוכניות הכשרה וליווי למנהלים וצוות בכיר.
הנחיה רצופה בעבודה בבתי הספר: השתלמויות למורים ויישום תוכניות חינוכיות שונות.
קרן אבי חי תומכת ברשת מאז יסודה.
הרשת פועלת במסגרת 'כל ישראל חברים', לצד הארגון 'ממזרח שמש'.
רשת מורשת הייתה תחנת רדיו ישראלית, שפעלה במסגרת קול ישראל ועסקה בנושאי מורשת יהודית.
התחנה החלה לשדר בשנת 1999, כמחליפה את פעולתו של המדור להווי ומסורת יהודית, והיא שידרה החל מ-2015 עשרים וארבע שעות ביממה לא כולל שבת וחג.
בנוסף, שידוריה הועברו גם בתדרים של רשת א' בחלק משעות היממה.
התחנה נסגרה בשנת 2017 והוחלפה על ידי כאן מורשת, עם הקמת תאגיד השידור הישראלי.
שידורי התחנה כללו שידורים חיים, המשתנים בהתאם ללוח השנה העברי ולמנהגי קהילות ישראל.
התחנה שידרה מוזיקה חסידית, ובימים בהם על-פי ההלכה נוהגים שלא לשמוע מוזיקה כלית, שידרה מוזיקה ווקאלית.
בנוסף, לקראת חגי ישראל, עשתה התחנה מאמץ לשדר תפילות ופיוטים בשידור חי.
לרשת מורשת היו גם תוכניות המיועדות לילדים ולנוער.
החל משנת תשע"ה הועבר במוצ"ש שיעורו של הראשון לציון הרב יצחק יוסף מבית כנסת היזדים בשידור חי.
בחודש אלול תשע"ו החלה תוכנית אקטואליה בתחנה בהנחיית השדרן דוד חכם ששודרה בשעות הבוקר, מאז ינואר 2018 החליפה את תוכניתו של חכם התוכנית "מנדי וביתאן" בהגשת העיתונאים מנדי גרוזמן ואלי ביתאן, העוסקת בסדר היום של המגזר החרדי והדתי.
רשת הקהילה העולמית היא מאמץ ליצירת פלטפורמת מחשוב סריגי מסוג חישוב מבוזר קהילתי הגדולה בעולם לחישובים וולונטריים לביצוע מחקר מדעי לטובת האנושות.
היא הושקה ב-16 בנובמבר 2004 עם Grid MP, קניין של United Devices, והוסיפה תמיכה ב-BOINC ב-2005, כאשר בסופו של דבר הפסיקה את הפעילות ב-Grid MP והתמקדה בפלטפורמת BOINC ב-2008. בספטמבר 2021, הוכרז כי IBM העבירה את הבעלות למכון המחקר קרמביל של רשת הבריאות של האוניברסיטה בטורונטו, אונטריו.
רשת הקהילה העולמית מנצלת את כוח העיבוד הלא מנוצל של מכשירים צרכניים (מחשבים, מחשבים ניידים, סמארטפונים מבוססי מערכת הפעלה אנדרואיד וכו') לניתוח נתונים שנוצרו על ידי קבוצות מחקר המשתתפות ברשת.
פרויקטים של WCG ניתחו נתונים הקשורים לגנום האדם, המיקרוביום האנושי, HIV, קדחת דנגי, ניוון שרירים, סרטן, שפעת, אבולה, גיף זיקה, סריקה ממוחשבת, יבולי אורז, אנרגיה ירוקה, טיהור מים ומחלת נגיף קורונה 2019, יחד עם תחומי מחקר אחרים.
לרשת יש חמישה פרויקטים פעילים ו-26 פרויקטים שהושלמו.
מספר פרויקטים אלה פרסמו מאמרים מבוקרים על ידי עמיתים המבוססים על ניתוח הנתונים שנוצרו על ידי WCG.
בשנת 2003, IBM ושותפים למחקר אחרים תמכו בפרויקט Smallpox Research Grid Project להאצת גילוי תרופה לאבעבועות שחורות.
מחקר האבעבועות שחורות השתמש ברשת חישובים מבוזרת ענקית לניתוח יעילות תרכובות נגד אבעבועות שחורות.
הפרויקט אפשר למדענים לסנן 35 מיליון מולקולות תרופה פוטנציאליות נגד חלבוני אבעבועות שחורות כדי לזהות מועמדים טובים לפיתוח טיפולים באבעבועות שחורות.
ב-72 השעות הראשונות, הוחזרו 100,000 תוצאות.
בסוף הפרויקט, זוהו 44 מועמדים לטיפול חזקים.
בהסתמך על הצלחת מחקר האבעבועות, IBM הכריזה על יצירת רשת הקהילה העולמית ב-16 בנובמבר 2004, במטרה ליצור סביבה טכנית שבה ניתן לעבד מחקר הומניטרי אחר.
רשת הקהילה העולמית תמכה בתחילה רק ב-Windows, תוך שימוש בתוכנת Grid MP ייעודית של United Devices שהפעילה את פרויקטי החישובים המבוזרים של grid.org.
הביקוש לתמיכה ב-Linux הוביל להוספת תוכנת קוד פתוח BOINC בנובמבר 2005, המפעילה פרויקטים כמו SETI@home ו-Climateprediction.
תמיכה ב-Mac OS ולינוקס נוספה מאז ההצגה של BOINC.
ב-2007, רשת הקהילה העולמית עברה מ-Grid MP ל-BOINC עבור כל הפלטפורמות המהוות תמיכה.
בספטמבר 2021, IBM הכריזה כי העבירה את הבעלות על רשת הקהילה העולמית למכון המחקר קרמביל.
נכון לינואר 2023, לרשת הקהילה העולמית היו מעל חשבונות משתמשים פעילים, עם מעל מכשירים פעילים.
במהלך הפרויקט, תרמו יותר מ- שנות חישוב מצטברות, והושלמו מעל יחידות עבודה.
תוכנת רשת הקהילה העולמית מנצלת את זמן העיבוד הלא מנוצל של מכשירים מחוברים לאינטרנט לביצוע חישובי מחקר.
משתמשים מתקינים תוכנת לקוח של WCG על מכשיריהם.
התוכנה פועלת ברקע, משתמשת במשאבים פנויים של המערכת לעיבוד עבודה עבור WCG.
כאשר יחידת עבודה או יחידת עבודה מושלמת, תוכנת הלקוח שולחת אותה בחזרה ל-WCG דרך האינטרנט ומתקינה יחידת עבודה חדשה.
כדי להבטיח דיוק, שרתי ה-WCG שולחים מספר עותקים של כל יחידת עבודה.
לאחר מכן, כאשר התוצאות מתקבלות, הן נאספות ומאומתות זו כנגד זו.
רשת הקהילה העולמית מציעה פרויקטים הומניטריים מרובים תחת מטרייה אחת.
משתמשים כלולים במקטע של פרויקטים כברירת מחדל, אך יכולים לבחור לוותר על פרויקטים לפי בחירתם.
אף על פי ש-WCG עושה שימוש בתוכנת לקוח בקוד פתוח, היישומים בפועל שביצעו את החישובים המדעיים עשויים שלא להיות כאלה.
עם זאת, מספר מהיישומים המדעיים זמינים תחת רישיון חינמי, אם כי המקור אינו זמין ישירות מ-WCG.
תוכנת רשת הקהילה העולמית מגדילה את השימוש במעבד על ידי צריכת זמן עיבוד לא מנוצל; בסוף שנות ה-90 ותחילת שנות ה-2000, חישובים כאלה נועדו להפחית "מחזורי CPU מבוזבזים".
עם מעבדים מודרניים, שבהם שינוי תדר דינמי נפוץ, שימוש מוגבר גורם למעבד לפעול בתדירות גבוהה יותר, מה שמגביר את צריכת החשמל והחימום בניגוד לניהול כוח.
בנוסף, עקב התמקדות גוברת בביצועי כוח, או ביצועים לכל וואט, חיבור מחשבים ישנים/בלתי יעילים לרשת יגדיל את הסך הכול/הממוצע של החשמל הנדרש להשלמת החישובים האותם.
לקוח BOINC מונע האטה של המחשב על ידי שימוש במגוון מגבלות שמקפיאות חישוב כאשר יש משאבים פנויים בלתי מספיקים.
בניגוד לפרויקטי BOINC אחרים, רשת הקהילה העולמית הגדירה את ברירות המחדל של BOINC בצורה שמרנית, מה שהופך את הסיכויים לנזק למחשב לקטנים מאוד.
הוויסות ברירת המחדל של ה-CPU הוא 60%.
הוויסות גס; לדוגמה, אם השימוש מוגדר ל-60% הוא יעבוד ב-100% למשך 3 שניות, ואז ב-0% למשך 2 שניות, מה שמוביל לירידה ממוצעת בשימוש במעבד.
תוכנית הרחבה למחשבים עם Windows – TThrottle – יכולה לפתור את בעיית ההתחממות על ידי הגבלת השימוש של פרויקט BOINC במחשב המארח ישירות.
זה נעשה על ידי מדידת טמפרטורת ה-CPU או ה-GPU ומתאים את זמן הריצה בהתאם.
היא גם משתמשת בזמן מעבר קצר פחות משנייה אחת, מה שמוביל לשינוי טמפרטורה פחות במהלך המעבר.
תרומות כל משתמש נרשמות וסטטיסטיקות תרומת משתמש זמינות לציבור.
בשל העובדה שזמן העיבוד של כל יחידת עבודה משתנה ממחשב למחשב, תלוי בקושי של יחידת העבודה, במהירות המחשב ובכמות המשאבים הפנויים, תרומות נמדדות בדרך כלל במונחי נקודות.
נקודות מוענקות עבור כל יחידת עבודה בהתאם למאמץ הנדרש לעיבודה.
עם השלמת יחידת עבודה, לקוח BOINC יבקש את מספר הנקודות שהוא חושב שהוא ראוי להם בהתבסס על בוחן ביצועים.
מאחר שמחשבים מרובים מעבדים את אותה יחידת עבודה להבטחת דיוק, שרתי רשת הקהילה העולמית יכולים לבחון את הנקודות שהתבקשו על ידי כל אחד מהמחשבים האלה.
שרתי ה-WCG מתעלמים מערכים סטטיסטיים חריגים, מממרים את הערכים הנותרים ומעניקים את מספר הנקודות שמתקבל לכל מחשב.
בתוך הרשת, משתמשים עשויים להצטרף לקבוצות שנוצרו על ידי ארגונים, קבוצות או יחידים.
קבוצות מאפשרות תחושה מוגברת של זהות קהילתית ויכולות גם להוות השראה לתחרות.
כשקבוצות מתחרות זו בזו, יותר עבודה נעשית עבור הרשת כולה.
רשת הקהילה העולמית מכירה בחברות וארגונים כשותפים אם הם מקדמים את WCG בתוך החברה או הארגון שלהם.
גם כחלק מהמחויבות שלה לשיפור בריאות האדם ורווחתו, תוצאות כל החישובים שהושלמו ברשת הקהילה העולמית משוחררות לדומיין הציבורי ומסופקות לקהילה המדעית.
מאז השקתה, יותר משלושים פרויקטים רצו ברשת הקהילה העולמית.
בפברואר 2014, מדעני פרויקט Help Fight Childhood Cancer הכריזו על גילוי 7 תרכובות שמחסלות תאי סרטן נוירובלסטומה ללא תופעות לוואי נראות לעין.
גילוי זה, שנעשה בתמיכת מתנדבי WCG, הוא צעד חיובי לעבר טיפול חדש.
הפרויקט הכריז כי הוא מבקש שיתוף פעולה עם חברת תרופות לפיתוח התרכובות לטיפולים.
בהתחשב בהצלחה של הפרויקט, המדענים הצהירו כי הם כבר מתכננים פרויקט המשך שיתמקד בסרטני ילדים אחרים, אולי בשיתוף עם קבוצת אונקולוגיה פאן-אסייתית חדשה שהם חברים מייסדים בה.
נכון ליולי 2012, פרויקט Human Proteome Folding Project פרסם מספר מאמרים תוך שימוש בנתונים מ-WCG.
אלה כוללים מאמר על שיטות אימות ומובנה חדש של תחזיות מבנה ופונקציה של חלבונים; מאמר על זיהוי חלבונים המסדירים תהליכים אנושיים; מאמר על ניתוח הגנומים מחמש משפחות צמחים והפרוטאומים שלהם, שבו WCG שימשה ליצירת מעל 29,000 מבני חלבונים; ומאמר על הפרוטאום של שמר האפייה.
פרויקט GO Fight Against Malaria דיווח על גילוי מספר מולקולות יעילות נגד מלריה ושחפת עמידה לתרופות (כולל TDR-TB, שאין לה טיפול זמין).
הפרויקט גם בדק מולקולות חדשות נגד MRSA, פילריאזיס ודבר הבלוטות.
בדיקות מעבדה ממשיכות כדי להפוך את המולקולות האלה לטיפולים אפשריים.
GFAM היה גם הפרויקט הראשון אי פעם שביצע מיליארד חישובי עגינה שונים.
מאמר פורסם בינואר 2015, עם שניים נוספים ממתינים להגשה.
הפרויקטים הפעילים נכון לינואר 2021:
OpenPandemics - COVID-19 - המטרה של הפרויקט היא לזהות טיפולים אפשריים למחלת נגיף הקורונה (COVID-19) האחראית על מגפת הקורונה העולמית, מטרה נוספת של הפרויקט היא פיתוח כלים למתן מענה מוקדם ומהיר למגפות עתידיות.
Mapping Cancer Markers – מציאת מרקרים המעידים על מחלת הסרטן, על מנת לסייע באבחון ובמחקר
Help stop TB – חיפוש דרכים להילחם בחיידקי שחפת שפיתחו עמידות לאנטיביוטיקה
Microbiome Immunity Project – מיפוי הגנים והחלבונים של החיידקים השוכנים בגוף האדם (המיקרוביום), על-מנת להבין את תפקידם במחלות ובמניעת מחלות
Smash Childhood Cancer – חיפוש דרכי טיפול בסוגי סרטן בקרב ילדים
Africa Rainfall Project – תחזיות גשמים מדויקות מדרום למדבר סהרה לצורך גידול יבולים
FightAIDS@Home - Phase 2 – חיפוש תרופה למחלת האיידס
OpenZika – חיפוש תרופות נגד נגיף הזיקה
Outsmart Ebola Togetherֶָ – חיפוש תרופה למחלת האבולה
The Clean Energy Project - Phase 2 – מציאת דרכים חדשות להפקת אנרגיה נקייה
Computing for Sustainable Water – מחקר הנוגע לזיהום מים ולהשפעה האנושית על איכות מאגרי המים
Say No to Schistosoma – חיפוש מענה למחלת הבילהרציה
GO Fight Against Malaria – חיפוש תרופה לצורות העמידות של מחלת המלריה
Drug Search for Leishmaniasis – חיפוש תרופה למחלת שושנת יריחו (מהטפיל לישמניה) ולצורות האלימות והעמידות שלה
Computing for Clean Water – חיפוש חומרים מתאימים לייצור פילטרים למים, על מנת לסייע בפתרון בעיית הגישה הלא מספקת למי שתייה, במיוחד במדינות מתפתחות ובעולם השלישי
Help Cure Muscular Dystrophy - Phases 1 & 2 – חיפוש תרופות למחלות הקשורות לצורות שונות של ניוון שרירים ומיופתיה
Influenza Antiviral Drug Search – חיפוש תרופה למחלת השפעת וצורותיה האלימות והעמידות
Help Fight Childhood Cancer – חיפוש תרופה למחלת הנוירובלסטומה, אחד מסוגי הסרטן השכיחים ביותר בקרב ילדים
The Clean Energy Project – חיפוש חומרים מתאימים ליצירת תאים סולריים שיוכלו לשמש להפקת אנרגיה נקייה מאנרגיית השמש
Nutritious Rice for the World – ניתוח מבנה חלבונים באורז, על מנת לאפשר גידול יעיל יותר והתמודדות עם מחלות הפוגעות בתבואה.
הממצאים יוכלו לסייע בפתרון בעיות של תת תזונה ורעב המוני
Help Conquer Cancer – מחקר העושה שימוש בנתונים מקריסטלוגרפיה בקרני רנטגן על מנת לנתח חלבונים הקשורים למחלת הסרטן ולסייע במציאת תרופה למחלה
AfricanClimate@Home – פיתוח מודלים להבנת האקלים ושינויי האקלים באזורים מסוימים באפריקה, בין השאר על מנת להתמודד עם בעיית התחממות הגלובלית
Genome Comparison – השוואת הגנום מאורגניזמים שונים
Help Defeat Cancer – חיפוש דרכים לשיפור הטיפול הניתן בסוגים שונים של מחלת הסרטן
Human Proteome Folding - Phases 1 & 2 – חיזוי צורת קיפול חלבונים רבים בפרוטאום האנושי, שיוכל לסייע למציאת תרופות למחלות רבות
FightAIDS@Home – חיפוש תרופה למחלת האיידס; השלב הראשון של הפרויקט הושלם, השלב השני עדיין פעיל
Uncovering Genome Mysteries – ניתוח הגנום מיצורים חיים רבים, שיכול לסייע במציאת תרופות חדשות וכן לסייע בתחומים אחרים (נקיון הסביבה, אנרגיה מתחדשת, שיפור התזונה ועוד)
רשת חינוך חב"ד (השם הרשמי: רשת אהלי יוסף יצחק ליובאוויטש בארץ הקודש, או בקיצור: "הרשת") הוא גוף המאגד את בתי הספר והגנים של חסידות חב"ד בישראל.
ברשת 86 בתי ספר לבנים ולבנות, 35 תלמודי תורה, 11 בתי ספר על־יסודיים ו-456 גני ילדים.
רשת אוהלי יוסף יצחק פועלת בקרב אוכלוסיות שונות – ותיקים ועולים, בפריפריה ובמרכז ופונה לקהילת חב"ד בארץ לצד אוכלוסיות נוספות.
לרשת שייכים גם בתי הספר היסודיים "שלהבות חב"ד", אליו משתייכים בתי ספר הפונים לכלל האוכלוסייה הישראלית ומשלבים ערכי יהדות ומסורת.
בבתי ספר אלה לומדים בעיקר תלמידים מסורתיים ושאינם דתיים.
כל מוסדות רשת חינוך חב"ד דוגלים בשיטת קבלה פתוחה ללא קשר למגזר אליו משתייכים התלמידים ובני משפחותיהם.
מוסדות הרשת שייכים לזרם החינוך הממלכתי דתי ומתוקצבים על ידה, אך יש לה מערכת תכנים משל עצמה, שמוכרת על ידי משרד החינוך.
הרשת כוללת מכון להוצאת ספרי לימוד והעשרה למורים וילדים.
בקיץ שנת ה'תש"י פנה הרב מנחם מנדל שניאורסון, חתנו של הרבי יוסף יצחק שניאורסון מחב"ד, אל הרב זושא וילימובסקי והרב זלמן אבלסקי מעסקני חב"ד בארץ באותו זמן, וביקש לברר אפשרות הקמת רשת חינוכית חדשה הדומה לרשת שהקימו שלוחי חב"ד במרוקו.
הוא הציב שלושה תנאים להקמת הרשת: א.
הקמת בתי הספר רק במקומות בהם אין אוכלוסייה דתית.
הקמת בתי הספר רק במקומות בהם אין בתי ספר דתיים אחרים.
הסיבה האחרונה היוותה את המניע העיקרי לקושי שבהקמת הרשת, ומסיבה זו אף הקימו היהדות חרדית רשת חינוך שאינה ממלכתית החינוך העצמאי.
בהקמת הרשת סייע שר החינוך שכיהן באותה התקופה ומי שהיה מקורב רבות לחסידות חב"ד מר זלמן שזר.
הרשת נפתחה עם ארבעה בתי ספר יסודיים: בזרנוגה שברחובות, יפו, כפר סבא וירושלים, ולאחר שנים ספורות נוספו אליה בתי הספר בקריית גת, תענך נס ציונה, ברוש ועוד.
בשנות השמונים התרחבה הרשת על רקע פעולות השלוחים ובעקבות בתי חב"ד שנפתחו.
במשך השנים התווספו לרשת אף בתי ספר שאינם עונים לקטגוריות הראשונות של הקמת הרשת.
שמה של הרשת הוא כשמו של האדמו"ר רבי יוסף יצחק שניאורסון, האדמו"ר השישי בחסידות חב"ד.
במסגרת אגף זה מופקות תוכניות לימודים ויוצאים לאור ספרי לימוד המותאמים לצורכי התלמידים באופן מדויק.
התוכניות מופקות על ידי אנשי מקצוע מומחים בתחום המלווים לאחר הפקת התוכנית את צוותי בתי הספר ומקיימים פורומים למורים בתחומי הדעת השונים, השתלמויות ואף מפיקים חומרים נלווים במהלך השנה.
לחינוכו של תלמיד שותפים רבים.
בתי הספר של הרשת עובדים על שיתוף משמעותי של הורי התלמיד בהווי בית הספר ויצירת קשר משמעותי בין בית הספר למשפחת התלמיד.
במסגרת אגף זה מופקים ערבי הורים וילדים, ימי פעילות משותפים, רבעונים לכל בית ספר ופרויקט ביקורי בית.
לכל תוכניות הלימוד שמופקות ברשת מוקמות במקביל השתלמויות למורים שמלוות את תהליך ההטמעה של התוכניות בבתי הספר.
אנשי הצוות של הרשת מעבירים השתלמויות הן בבתי הספר עצמם והן השתלמויות ארציות.
בנוסף לכך קיימות ברשת השתלמויות המועברות בווידאו לרכזי התוכניות.
על מנת שילד יוכל לבטא את כישוריו והחזון שלו וכדי שהחינוך היהודי והחסידי יוטמע בו, בית הספר צריך לספק לו סביבה מיטבית ותומכת.
באגף זה שוקדים על פיתוח סביבת חינוך מיטבית, מעשירה ונעימה.
באגף מפותחות תוכניות חברתיות וחסידיות השמות דגש על הנאת התלמיד מהתהליך, על פיתוח כישורים, העצמת התלמידים, נתינת אחריות לתלמידים והפיכתם לדמות משפיעה בבית הספר ובסביבתם.
מורה ברשת אינו רק מורה, הוא שליח.
במסגרת אגף זה מועצמת במורים תחושת השליחות שבחינוך ומודגשת התחושה בית הספר הוא לא מקום עבודה אלא מקום שליחות.
האגף מפעיל פרויקטים רבים להעצמת המורים כמו באנקט שליחות שנתי, שבת מעצימה למורות, מתנת לידה למורות ברשת, אתר אינטרנט, יומן למורה ועוד.
מוסד לימוד צריך להיות מקום שנעים לשהות בו לכן תומכת הרשת בבינוי ופיתוח בתי הספר ברחבי הארץ.
הן על ידי שיפוץ מסיבי בבתי הספר הזקוקים לכך או הרחבתם והן על ידי יצירת מרחבים לימודיים מעוצבים בתוך כותלי בתי הספר.
באגף זה מופקים קירות תוכן ומרחבי לימוד המותאמים בקלות לכל בית ספר וכך יוצרים נראות מרשימה ומעשירה לקירות בתי הספר והופכים אותם לכלי חינוכי.
החזון החינוכי של רשת חינוך חב"ד, כפי שהוגדר על ידי מייסד ונשיא הרשת הרבי מחב"ד, הוא לחנך התלמידים שיהיו 'נרות להאיר' - שיהיה לתלמיד את הכלים והערכים הנדרשים כדי לממש את כל יכולותיו אשר קיבל מה' יתברך, לטובת ההשפעה החיובית על סביבתו, בכל מקום בו הוא נמצא בהשגחה פרטית.
החינוך צריך להיות כזה שהתלמיד מודע לכך שכל שאיפתו להתעלות היא לצורך תפקידו בעולם ולשם כך נדרש ממנו להתעלות בתמידות כנר.
מורי הרשת רואים את תפקידם כשליחות ועל כן הם חשים אחריות על התלמידים לא רק בשעות בית הספר.
בפרויקט ביקורי בית יוצאים מורי הרשת במהלך השנה לביתם של התלמידים על מנת להכיר את משפחתו של כל תלמיד באופן אישי.
בכל ביקור מעניק המורה מתנה חינוכית מיוחדת המופקת ברשת.
הביקורים תורמים באופן משמעותי לחיזוק הקשר המשולש בין התלמיד, הוריו והמורה.
בראשות הרשת עמדו במשך השנים: הרב דוד חנזין, הרב מאיר בליז'נסקי, הרב אברהם פריז, הרב זושא וילימובסקי, הרב אורי בן שחר, הרב שלמה מיידנצ'יק, הרב זלמן אבלסקי, הרב משה סלונים, הרב מאיר פריימן, הרב שמואל חפר והרב ישראל בוטמן.
כיום מנהל את הרשת הרב אליהו קריצ'בסקי.
בראשות רשת הגנים של הרשת עומד הרב יעקב ליברמן.
אותיות מאירות - 8 חוברות להוראת הקריאה על טהרת הקודש.
ראשונים בהלכה - חוברת לימוד להוראת ההלכה בכיתה א'.
הלכה בשמחה - חוברת ללימוד הלכה בכיתה ב'.
משפחה כהלכה - חוברת ותוכנית לימודים להוראת ההלכה בכיתות ג'-ד'.
הליכות והלכות (ב' כרכים) - קיצור שולחן ערוך של הרב שלמה גאנצפריד מעובד לילדים בתוספת מנהגי חב"ד וההלכות למנהג עדות המזרח.
מפתחות לבית המדרש - אלו מציאות, שתי חוברות להוראת ולימוד הגמרא בכיתה ד'.
מפתחות לבית המדרש - הכונס, שתי חוברות להוראת ולימוד הגמרא בכיתה ה'.
רשת מלונות אסטרל היא חברה פרטית שכוללת שבעה בתי מלון באילת.
הרשת נוסדה על ידי שני אנשי עסקים מאילת, אשר גבאי ובני זרח, ראשיתה כבר בשנת 1995, כאשר נבנה "מלון אסטרל נירוונה" המונה כ-80 חדרים.
המלון השני שנרכש היה "אסטרל נירוונה קלאב" (2001, לשעבר "אסטרל קורל"), המונה 81 חדרים.
המלון השלישי "אסטרל מאריס" (לשעבר "גלי אילת", "אסטרל סי סייד"); נרכש ב-2003 ומונה 96 חדרים.
בשנת 2005 נרכש "מלון אסטרל ויליג'" (לשעבר "בקעת הירח"), הכולל 186 יחידות נופש.
המלון החמישי של הרשת, "מלון אסטרל פאלמה" (לשעבר "מרינה קלאב", "אסטרל מרינה"), הפך לחלק מהרשת ב-2010 וכולל 153 סוויטות וחדרים לזוגות.
בשנת 2015 שופצו מלונות אסטרל מאריס ואסטרל פאלמה מהיסוד בהשקעה של עשרות מיליוני שקלים.
בסוף שנת 2018 נרכש מלון ARIA (יו סוויטס לשעבר) ועבר לניהול הרשת החל מ-2019.
הרשת מנוהלת על ידי בני זרח ואשר גבאי כמנכ"לים משותפים, בני זרח אחראי על התפעול ואשר גבאי על הפיתוח העסקי.
בשנת 2019/2018 זכו מלונות אסטרל פאלמה ואסטרל ויליג' במבחנים שונים בערוצי החדשות.
באוגוסט 2021 רכשה הרשת את מלון מלכת שבא באילת מידי יצחק תשובה.
מלון אסטרל נירוונה קלאב – מלון בשיטת "הכול כלול", סמוך למרכזי הקניות.
במלון בריכת שחייה חצי אולימפית, מועדון ילדים, מתקני מים לילדים ופעילויות.
מלון אסטרל נירוונה סוויטס – מלון בשיטת "הכול כלול", צמוד לאסטרל נירוונה קלאב.
מלון אסטרל מאריס – נמצא צמוד לטיילת ולחוף הים הצפוני של העיר.
המלון מעניק חוויית נופש רגועה ואינטימית.
מלון אסטרל פאלמה –מלון סוויטות השוכן בלגונה של אילת, סמוך לאייס-מול.
מלון אסטרל ויליג' – מלון עם 186 חדרים צמודי קרקע שבמרכזו בריכת שחייה, סמוך לאייס-מול.
אריאה (Aria) (יו סוויטס לשעבר) - מלון סוויטות 5 כוכבים הצמוד לקניון מול הים.
במלון 246 חדרי סוויטות, ספא וחדר כושר.
מלון מלכת שבא - מלון בדירוג "5+ כוכבים" הצמוד לשפת הלגונה בסמיכות לטיילת.
רשת חלל עמוק היא רשת בינלאומית של NASA הכוללת אנטנות ומתקני תקשורת המשמשים לתקשור עם רכבי חלל פלנטריים ותצפיות רדיו ורדאר אסטרונומיים לחקר מערכת השמש והיקום.
DSN משמשת גם לתקשור עם משימות בודדות סביב כדור הארץ.
הטלסקופים המרכזיים ביותר של הרשת נמצאים במרכז גולדסטון לתקשורת חלל עמוק שבקליפורניה, במרכז מדריד לתקשורת חלל עמוק שבמדריד ובמרכז קנברה לתקשורת חלל עמוק שבקנברה.
DSN היא חלק מהמעבדה להנעה סילונית של נאס"א.
הרשת מקבילה ל־ של סוכנות החלל האירופאית, SDSN הרוסית, IDSN ההודית, UDSC היפנית ו־CDSN הסינית.
מעקב אחרי משימות הנמצאות בחלל הרחוק מכדור הארץ שונה ממעקב אחרי משימות הנמצאות במסלול לווייני נמוך.
משימות חלל עמוק ניתנות לצפייה למשך זמן רב מאזורים נרחבים בכדור הארץ, ולכן נדרשות תחנות תקשורת מעטות (ל־DSN ישנם רק 3 תחנות).
עם זאת, אותן תחנות דורשות אנטנות עצומות ומקלטים רגישים ביותר, יחד עם משדרים חזקים במיוחד על מנת לקלוט ולשדר מאותם מרחקים עצומים.
החלל העמוק מוגדר בשני אופנים שונים.
הראשון הוא כאשר משימה נמצאת רחוק מספיק מכדור הארץ כך שהיא תמיד נמצאת בשדה הראייה של אחת מתחנות DSN.
מרחק זה, שהוא כ־30,000 ק"מ, היה הגדרת "חלל עמוק" במשימות אפולו ובימיה הראשונים של DSN.
ההגדרה השנייה והנוכחית ל"חלל עמוק" היא של איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי שהגדירה מספר תדרים שונים לחלל העמוק ולחלל בקרבת כדור הארץ.
לפי הגדרה זו, החלל העמוק מתחיל במרחק של 2,000,000 ק"מ מפני כדור הארץ.
DSN הוקמה בינואר 1958 כאשר JPL, תחת חוזה של צבא ארצות הברית, פרסה אנטנות רדיו ניידות בניגריה, סינגפור וקליפורניה כדי לקלוט טלמטריה ותקשורת מאקספלורר 1, הלוויין האמריקאי הראשון.
נאס"א כן הוקמה רשמית ב־1 באוקטובר 1958, כדי לאחד את תוכניות החלל הנפרדות של צבא ארצות הברית, צי ארצות הברית וחיל האוויר של ארצות הברית לתוכנית חלל אזרחית אחת.
ב־3 בדצמבר 1958 JPL הועברה מידי צבא ארצות הברית לידי נאס"א וקיבלה את האחריות לתכנון ולהוצאה אל הפועל של משימות לחקר הירח ומערכת השמש באמצעות גשושיות הנשלטות מרחוק.
זמן קצר לאחר ההעברה, נאס"א ייסדה את המושג "רשת חלל עמוק" כמערכת תקשורת נפרדת שתתאים לכל משימות החלל העמוק, ובכך להימנע מהצורך ליצירת רשת תקשורת עבור כל משימה ומשימה.