tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בכנסת זו כיהנו 45 נשים כחברות כנסת.
השיא של מספר חברות הכנסת שכיהנו במקביל היה 36:
הליכוד (9): מירי רגב, גילה גמליאל, גלית דיסטל-אטבריאן, אתי עטייה, קרן ברק, אורלי לוי-אבקסיס, קטי שטרית, מאי גולן, טלי פלוסקוב
יש עתיד (8): אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, מירב כהן, מירב בן ארי, נירה שפק, טטיאנה מזרסקי, יסמין פרידמן, ענבר בזק
העבודה (5): מרב מיכאלי, אמילי מואטי, אפרת רייטן, אבתיסאם מראענה, נעמה לזימי
כחול לבן (4): פנינה תמנו שטה, אורית פרקש-הכהן, יעל רון בן משה, רות וסרמן-לנדה
ימינה (4): איילת שקד, עידית סילמן, שירלי פינטו, אורנה שטרקמן
ישראל ביתנו (4): יוליה מלינובסקי, לימור מגן-תלם, אלינה ברדץ'-יאלוב, שרון רופא-אופיר
מרצ (4): תמר זנדברג, ג'ידא רינאווי זועבי, מיכל רוזין, גבי לסקי
תקווה חדשה (3): יפעת שאשא-ביטון, שרן השכל, מיכל שיר
הציונות הדתית (2): מיכל וולדיגר, אורית סטרוק
הרשימה המשותפת (1): עאידה תומא-סלימאן
4 נשים לא יהודיות ו-10 גברים לא יהודים כיהנו בכנסת העשרים וארבע:
הרשימה המשותפת (5): איימן עודה, אחמד טיבי, סאמי אבו שחאדה, עאידה תומא-סלימאן, אוסאמה סעדי
רע"מ (4): מנסור עבאס, מאזן גנאים, וליד טאהא, סעיד אלחרומי, אימאן ח'טיב-יאסין
מרצ (3): ג'ידא רינאווי זועבי, עיסאווי פריג', עלי סלאלחה
כחול לבן (1): מופיד מרעי
ערבים מוסלמים (11): איימן עודה, אחמד טיבי, אוסאמה סעדי, מנסור עבאס, מאזן גנאים, סאמי אבו שחאדה, סעיד אלחרומי, וליד טאהא, אימאן ח'טיב-יאסין, ג'ידא רינאוי זועבי, אבתיסאם מראענה
דרוזים (4): פטין מולא, מופיד מרעי, חמד עמאר, עלי סלאלחה
ערבים נוצרים (1): עאידה תומא סלימאן (אתאיסטית ממשפחה נוצרית-ערבית)
זרמים דתיים בקרב חברי הכנסת היהודים
הציונות הדתית (7): בצלאל סמוטריץ', מיכל וולדיגר, איתמר בן גביר, שמחה רוטמן, אורית סטרוק, אבי מעוז, אופיר סופר
ימינה (3): ניר אורבך, נפתלי בנט, יום טוב כלפון
הליכוד (3): יולי אדלשטיין, שלמה קרעי, קטי שטרית
יש עתיד (2): אלעזר שטרן, משה טור-פז
ש"ס (9): יעקב מרגי, יואב בן-צור, מיכאל מלכיאלי, חיים ביטון, משה ארבל, ינון אזולאי, משה אבוטבול, אוריאל בוסו, יוסי טייב
דגל התורה (4): משה גפני, אורי מקלב, יעקב אשר, יצחק פינדרוס
אגודת ישראל (3) מאיר פרוש, ישראל אייכלר, יעקב טסלר
כחול לבן (1): אלון טל
יש עתיד (2): עידן רול, יוראי להב-הרצנו
בכנסת זו כיהנו 8 חברי כנסת בדרגות אלוף-משנה ומעלה בצה"ל:
יש עתיד (2): אורנה ברביבאי (אלוף) אלעזר שטרן (אלוף), נירה שפק (אלוף-משנה)
הליכוד (2): מירי רגב (תת-אלוף), יואב גלנט (אלוף)
כחול לבן (2): בני גנץ (רב-אלוף), מופיד מרעי (אלוף-משנה)
העבודה (1): עמר בר-לב (אלוף-משנה)
המחנה הממלכתי (1): מתן כהנא (אלוף-משנה)
יש עתיד (3): רם בן ברק (משנה לראש "המוסד"); מיקי לוי ויואב סגלוביץ (ניצבים במשטרת ישראל)
בכנסת זו כיהנו 11 חברים שכיהנו בעבר כראשי עיריות ומועצות:
כחול לבן (4): מיכאל ביטון (ירוחם), אלון שוסטר (שער הנגב), איתן גינזבורג (רעננה), מופיד מרעי (חורפיש)
דגל התורה (2): יעקב אשר (בני ברק), יצחק פינדרוס (ביתר עילית)
יש עתיד: (1): מאיר כהן (דימונה)
תקווה חדשה (1): מאיר יצחק-הלוי (אילת)
בכנסת זו כיהנו 8 בעלי תואר דוקטור ושני פרופסורים.
כחול לבן (1): אלון טל (משפטים)
ישראל ביתנו (1): יוסי שיין (מדעי המדינה)
הרשימה המשותפת (2): אחמד טיבי (רפואה), עופר כסיף (פילוסופיה פוליטית)
תקווה חדשה (2): יפעת שאשא-ביטון (חינוך), בנימין זאב בגין (גאולוגיה)
ישראל ביתנו (1): אלינה ברדץ'-יאלוב (תקשורת)
רע"ם (1): מנסור עבאס (רפואת שיניים)
אחמד טיבי וגיסו אוסאמה סעדי כיהנו במקביל כחברי הכנסת מטעם מפלגת תע"ל החברה ברשימה המשותפת, בדומה לכנסות קודמות.
מאיר יצחק-הלוי מסיעת תקווה חדשה ויואב בן צור מסיעת ש"ס הם בני דודים מדרגה שנייה.
בכנסת זו כיהנו 10 חברי כנסת תושבי יהודה ושומרון
הציונות הדתית (4): בצלאל סמוטריץ', איתמר בן גביר, שמחה רוטמן, אורית סטרוק
הליכוד (2): גלית דיסטל-אטבריאן, דודי אמסלם
יש עתיד (1): משה טור-פז
בכנסת זו כיהנו 21 עיתונאים ואנשי תקשורת לשעבר.
הליכוד (5): מירי רגב, גלית דיסטל-אטבריאן, צחי הנגבי, אופיר אקוניס, אורלי לוי-אבקסיס.
העבודה (4): מרב מיכאלי, אמילי מואטי, אפרת רייטן, אבתיסאם מראענה.
יש עתיד (3): יאיר לפיד, מירב כהן, עידן רול.
יהדות התורה (3): משה גפני, מאיר פרוש, ישראל אייכלר.
תקווה חדשה (2): גדעון סער, יועז הנדל.
כחול לבן (1): פנינה תמנו.
ישראל ביתנו (1): יבגני סובה
הרשימה המשותפת (1): עאידה תומא סלימאן.
ב-27 ביוני 2021 התפלגה סיעת עתיד אחד של אופיר סופר מסיעת הליכוד והתמזגה עם סיעת הציונות הדתית.
ב-25 באפריל 2022 הוכרז עמיחי שיקלי כפורש מסיעת ימינה.
כתוצאה מכך, כיהן שיקלי כחבר כנסת יחיד עד התפטרותו ב-14 ביולי 2022.
ב-3 ביולי 2022 התפלגה סיעת היחיד עוצמה יהודית מסיעת הציונות הדתית.
ב-15 באוגוסט התרחשו ההתפלגויות הבאות:
התפלגו מסיעת ימינה מתן כהנא, שירלי פינטו ונפתלי בנט לסיעת המחנה הממלכתי
התפלג נפתלי בנט מסיעת המחנה הממלכתי לסיעת היחיד "ביחד"
התפלגה פילוג טכני, לצורכי בחירות, סיעת יהדות התורה לסיעות אגודת ישראל ודגל התורה.
סיעת היחיד נעם התפלגה לקראת הבחירות מסיעת הציונות הדתית.
סיעת היחיד דרך ארץ התפלגה מסיעת תקווה חדשה.
ב-6 באוגוסט 2022 חזר נפתלי בנט לסיעת ימינה
בחירות 2021 לנשיאות ישראל התקיימו ב-2 ביוני, בהתאם להחלטת יושב ראש הכנסת בהתייעצות עם סגניו.
יצחק הרצוג ומרים פרץ הגישו את מועמדותם ב-19 במאי.
ב-2 ביוני נבחר יצחק הרצוג לנשיא המדינה האחד עשר ברוב של 87 קולות לעומת 26 קולות שתמכו במרים פרץ.
טקס השבעת הנשיא האחד עשר התקיים בישיבה מיוחדת של מליאת הכנסת ב-7 ביולי 2021.
בחירת חבר הכנסת מיקי לוי לתפקיד יושב ראש הכנסת ברוב של 67 קולות מול 52 קולות.
מתן אמון בממשלת ישראל השלושים ושש.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 51) – הרחבת את "החוק הנורווגי" ודחיית המועד האחרון לקבלת חוק התקציב לאחר כינון ממשלה חדשה.
חוק הכנסת (תיקון מס' 49) – מתן אפשרות ל-4 ח"כים להתפלג מסיעה מבלי שייחשבו פורשים.
חוק התקציב לשנת הכספים 2021
חוק התקציב לשנת הכספים 2022
חוק התכנית הכלכלית וחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2021 ו-2022) – חוקי ההסדרים לשנים 2021 ו-2022.
חוק שירות מידע פיננסי (פרק י"ח בחוק התכנית הכלכלית) – כלל המידע הפיננסי על לקוחות, שהיה רק בידי הבנקים, יועמד לרשות כל גוף פיננסי בהתאם לדרישת הלקוח.
חוק מיסוי רווחים ממשאבי טבע (תיקון מס' 3) – חיוב תאגידים בתשלום 75% מהיטל מס שבמחלוקת עוד לפני שהתברר האם ההיטל מוצדק, והסמכת רשות המיסים לגבות 15% מהפער בין הערכת חסר של תאגיד לגבי הגירעון שלו לבין הערכתה שלה.
מטרת החוק היא לאפשר ל"קרן העושר" לפעול במהירות.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 225 והוראת שעה) – מתווה חדש לתשלום לעובדים שהוצאו לחל"ת בעקבות השפעת מגפת הקורונה על הכלכלה.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 6) – חידוש ההסדר לעניין דמי בידוד לעובד, ומתן תוספת של 15% לדמי הלידה לנשים שמתקשות למצוא עבודה ולא זכאיות לדמי אבטלה יותר.
חוק הנכים (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 30 והוראת שעה) – תמלוגים שמקבל נכה צה"ל לא יקוזזו כל עוד הכנסתו מעבודה לא עולה על שכר המינימום.
חוק התוכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 7) – הסדר לעניין דמי בידוד לעצמאים.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 230) – ביטול הקיזוז בדמי האבטלה למי שנמצא בהכשרה מקצועית.
חוק דמי מחלה (תיקון מס' 6) – עובד שחלה בסרטן או במחלה שמצריכה טיפול קבוע בדיאליזה ונעדר מעבודתו בגין טיפול תקופתי או בדיקות תקופתיות, יקבל דמי מחלה החל מהיום הראשון להיעדרותו.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 231) – קובע כי שר הרווחה יתקין תקנות שיקבעו כי סטודנטים ישראלים הלומדים בחו"ל, ישלמו תשלום מופחת של דמי ביטוח לאומי כפי שמשלמים הסטודנטים שלומדים בישראל.
חוק מענק סיוע לעסקים בשל ההשפעה הכלכלית של התפשטות זן אומיקרון של נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) – מתווה הסיוע לעסקים שמחזור העסקאות שלהם נפגע בלפחות 25% במהלך החודשים ינואר ופברואר 2022, במהלך התפרצות וריאנט אומיקרון של נגיף הקורונה.
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 40) – אחים שכולים יוכלו לקבל ישירות את ההטבות המגיעות להם מהמדינה.
בנוסף, הועלה הגיל המקסימלי שבו ניתן לקבל סיוע למימון לימודים אקדמיים וטיפול רגשי אלטרנטיבי.
חוק הדיינים (תיקון מס' 29) – הוספת חבר ממשלה וטוענת רבנית לוועדה לבחירת דיינים.
חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 18 - הוראת שעה) – מתיר לבתי המשפט לחייב את מי שהוצא נגדו צו הרחקה בטיפול במסגרת מתאימה על פי חוות דעת של עובד סוציאלי.
חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 69) – ביטול ההגבלה על הוצאה, החזקה או חידוש של רישיון נהיגה של חייבים בהוצאה לפועל או במרכז לגביית קנסות, אגרות והוצאות.
חוק לתיקון פקודת הראיות (מס' 19) ("חוק פרי העץ המורעל") – קובע כי בית המשפט רשאי לפסול כל ראיה שהושגה שלא כדין במידה ושוכנע שהיא פוגעת בזכות להליך הוגן.
חוק העונשין (תיקון מס' 140 - הוראת שעה) – קביעת עונשי מינימום למחזיקי נשק באופן בלתי חוקי.
חוק זכויות נפגעי עבירה (תיקון מס' 15) – הארכת התקופה לשמירת דגימה פורנזית מנפגעי עבירות מין מ-3 חודשים ל-50 שנה.
חוק ההתיישנות (תיקון מס' 7) – הארכת תקופת ההתיישנות על הגשת תביעה אזרחית על עבירות מין.
לתובעים תהיה אפשרות להגיש תביעה עד גיל 35, וקיומו של הליך פלילי נגד הנתבע לא יביא לקיצור התקופה.
חוק איסור פרסום מידע לגבי נפגעים – קביעת איסור פרסום מידע לגבי נפגעים לפני שנמסר מידע רשמי לבני משפחתם על הפגיעה.
בחוק נקבע כי בית משפט יוכל לפסוק לטובת התובע פיצוי ללא הוכחת נזק של עד 10,000 ש"ח.
חוק שירותי רווחה לאנשים עם מוגבלות – עיגון זכותם של אנשים בעלי מוגבלות לקבל שירותי רווחה בהתאם לצרכיהם.
החוק מאפשר לאנשים בעלי מוגבלות שמתגוררים בהוסטלים, או במעונות, לבחור לעבור למגורים עצמאיים בקהילה.
לבעלי מוגבלויות אלה יוקצה תקציב לרכישת שירותים בהתאם לצרכיהם.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 22 והוראת שעה) – הסדרת תחום כלבי הנחייה לאנשים עם מוגבלויות שהן לא בהכרח עיוורון, וקביעת איסור אפליה על הכנסתם לבתי עסק.
כבאות – פרק ג' בחוק התכנית הכלכלית – הפחתת את הדרישות הרגולטוריות מעסקים בתחום הכבאות ואימץ התקינה האמריקאית בתחום.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 57 והוראות שעה) – הקשחת התנאים בהם יוכל אסיר להשתחרר מהכלא בשחרור מנהלי, ללא בחינת ועדת השחרורים.
חוק שמירת הניקיון (תיקון מס' 24) – קביעת קיצור זמן ההמתנה שעירייה יכולה לתת התראה לגרירת רכב נטוש מ-60 יום ל-30 יום.
בנוסף, החוק מקצר את פרק הזמן בו בעל הרכב שנגרר יכול לבקש אותו בחזרה מחודשיים ל-45 יום.
חוק האזרחות והכניסה לישראל (הוראת שעה), התשפ"ב-2022 – שלילת הזכות לקבלת אזרחות מבני זוגם של אזרחים ישראלים המתגוררים בשטחים או במדינות עוינות לישראל.
חוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק ועישון (תיקון מס' 8) – איסור פרסום מוצרי עישון וטבק בעיתונות המודפסת.
האיסור יוחל באופן הדרגתי ויהפוך למוחלט בשנת 2029.
חוק לקידום הבנייה במתחמים מועדפים לדיור (הוראת שעה) (תיקון מס' 7) – הארכת פעילות הותמ"ל ב-4 שנים נוספות והרחבת סמכויותיו.
תכנון ובנייה – פרק י"א בחוק התכנית הכלכלית – הקלות על הפעלת מעון יום בדירות מגורים, ומתן אפשרות להסבת 30% מזכויות בנייה במגרש ממשרדים למגורים על ידי הגשת בקשת היתר בלבד.
רישוי באמצעות מורשה להיתר – פרק י"ד בחוק התכנית הכלכלית – מתן אפשרות לאדריכלים מורשים לאשר היתרי בנייה במקום ועדות התכנון המקומיות.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מספר 136) ("חוק החשמל") – מתן אפשרות לשר הפנים לאשר חיבור מבנה בלתי חוקי שנבנה עד 2018 למים, חשמל וטלפון בתנאים מסוימים.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 139) – חלופה לתוכנית תמ"א 38, התוכנית לחיזוק מבנים מפני רעידות אדמה.
החלופה מגדילה את זכויות הבנייה שמתווספות לבניין שעובר חיזוק לפי תוכנית זו ונותנת אפשרות לרשויות מקומיות לקחת לידיהן את סמכויות התכנון לתוכנית זו.
בינוי ושיכון – פרק י"ב בחוק התכנית הכלכלית – הורדת הרוב הדרוש לצורך החלת תוכנית פינוי בינוי מ-80% ל-66.6% מבעלי דירות בבניין.
חוק מיסוי מקרקעין (שבח ורכישה) (תיקון מס' 98) – העלאת מס הרכישה על דירות להשקעה מ-5% ל-8%.
חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 34) – הגבלת העמלה לפתיחת תיק משכנתה בבנק ל-360 ש"ח, במקום עמלה בגובה 0.25% מסכום ההלוואה המבוקש.
חוק המכר (דירות) (תיקון מס' 9) – קובע כי קבלנים יוכלו להצמיד עד 40% ממחיר הדירה למדד תשומות הבנייה.
כמו כן, לא יוצמד מחיר הדירה למדד לאחר פיגור במסירתה לרוכש.
בנוסף, צומצם הפטור מפיצוי לרוכשים עקב איחור במסירת הדירה רק למקרים בהם הרוכש אשם בכך.
רכבת תחתית (מטרו) – פרק ה' בחוק התכנית הכלכלית – הקמת רשות לניהול מיזם הרכבת התחתית של גוש דן וקביעת היטל השבחה בסכום של 75% על בעלי נכסים בסמוך לתוואי המטרו.
תחבורה – פרק ו' בחוק התכנית הכלכלית – ביטול הגבלת המחיר לשעת חנייה ברשויות מקומיות, וקבע כי לתושבים לא תהיה אפשרות לחנות בכחול לבן בכל רחבי העיר שבה הם מתגוררים, אלא רק במקום שהוגדר כשכונת/רובע מגוריהם + תיקוני חקיקה נוספים.
מס גודש – פרק י' בחוק התכנית הכלכלית – קביעת אגרה על הכניסה לגוש דן ברכב פרטי בימי חול בשעות העומס.
החוק מיועד להיכנס לתוקפו ב-2025.
צמצום פערים מגדריים בשוק העבודה והעלאת גיל הפרישה – פרק ט"ז בחוק התכנית הכלכלית – העלאת גיל הפרישה לנשים בהדרגה מ-62 ל-65.
חוק הגנה על עובדים (חשיפת עבירות ופגיעה בטוהר המידות או במנהל התקין) (תיקון מס' 4) – הארכת תקופת ההתיישנות להגשת תביעה של מי שחשף עבירה במקום עבודתו וטוען שבעקבות זאת תנאיו נפגעו, מ-12 חודשים ל-3 שנים.
חוק תכנון משק החלב (תיקון מס' 4) – הורדת מחיר המטרה במסגרת יישום הסכם החלב שנחתם בינואר 2021.
יבוא – פרק י"ט בחוק התכנית הכלכלית – מתיר יבוא מוצרים רבים על בסיס עמידתם בתקן זר בלבד.
כמו כן, קבע החוק כי אגרות הייבוא יבוטלו ודרישות הנצילות האנרגטית יותאמו לאירופה.
בנוסף, תבוטל חובת בדיקת המשלוח על כל המוצרים ויותר לייבאם על בסיס הצהרה בלבד.
חוק התוכנית להבראת כלכלת ישראל (2003 ו-2004) (תיקון מס' 20) – ביטול המס על העסקת עובדים זרים בכל ענפי המשק.
חוק המועצה לענף הלול (ייצור ושיווק) (תיקון מס' 18 והוראת שעה) – חקיקתו של ההסכם שנחתם בין הממשלה לבין החקלאים בענף הלול, בנוגע לרפורמה בענף.
התכנון בענף יבוטל בשנת 2032, והחקלאים אשר יצאו מהענף בתקופה יקבלו פיצוי.
חוק הדואר (תיקון מס' 13) – פתיחת שוק המכתבים לתחרות והקלות רגולטוריות על דואר ישראל.
כמו כן, החור מעכם סמכויות פיקוח ואכיפה על שוק הדואר.
חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 76) – הקלות רגולטוריות רבות בשוק התקשורת.
החוק קובע כי חלק מהגורמים המבקשים לקבל רישיון על מנת לפעול בשוק התקשורת יקבלו פטור וחלק מהם יעברו למסלול רישוי מהיר.
חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 47) – מתן היתר לרשות השנייה להאריך את תקופת הזיכיון של תחנות הדריו האזורי ב-4 שנים נוספות.
חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 259) – פטור ממס הכנסה לזוכים במדליה במשחקים האולימפיים או הפראלימפיים.
חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון מס' 24) – מעגן בחוק את מלגת "ממדים ללימודים" אשר מממנת 75% משכר הלימוד האוניברסיטאי לחיילים משוחררים הזכאים לכך.
בנוסף נקבע כי מימונה יהיה מתקציב המדינה.
חוק איסור אלימות בספורט (תיקון מס' 3 והוראת שעה) – הארכת את תקופת ההרחקה המקסימלית של אוהד מהמגרשים על ידי שוטר מ-30 ל-60 יום, ועד לקבלת החלטה בעניין בבית המשפט.
איפשר אי הכללת ימי פגרה במניין ימי ההרחקה.
בנוסף, אושר הטלת קנס מנהלי על אוהד שהתפרע.
ייעול מערך הכשרות – פרק י"ז בחוק התכנית הכלכלית – מתיר לגופים פרטיים להעניק שירותי כשרות על בסיס סטנדרטים מקצועיים שייקבעו על ידי הרבנות הראשית, או על ידי 3 רבני עיר.
חוק עקרונות האסדרה – פרק ז' בחוק התכנית הכלכלית – קביעת את עקרונות האסדרה והקמת רשות האסדרה.
רישוי עסקים – פרק י"ג בחוק התכנית הכלכלית – העברת הסמכות לקביעת מפרטים לרישוי עסקים ממשרדי הממשלה לוועדה לאסדרת רישוי עסקים שתהיה ברשות האסדרה.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 9) – מתיר לממשלה להחיל פיקוח טכנולוגי על כלל החייבים בבידוד ולא רק על השבים מחו"ל.
בנוסף, מבוטלת סמכות הממשלה להכריז על "מצב חירום מיוחד" שמתיר להגביל הפגנות.
כמו כן, החוק אוסר על מקומות שפועלים בהתאם ל"תו הירוק" להגביל כניסת אנשים לא מחוסנים או מחלימים, ומחייב לאפשר להם הצגת בדיקה שלילית כתנאי לכניסה.
תאגידים שהוקמו לפי חוק – פרק ב' בחוק התכנית הכלכלית – חיוב כל התאגידים הממשלתיים בפרסום דו"חות כספיים באופן פומבי.
23 במאי 2022 – רוברטה מצולה, נשיאת הפרלמנט האירופי
הכנסת העשרים וחמש היא הכנסת המכהנת, שנבחרה בבחירות שנערכו ב-1 בנובמבר 2022, ז' בחשוון ה'תשפ"ג, והושבעה ב-15 בנובמבר, כ"א בחשוון.
כנסת זו צפויה לכהן עד לכינוס הכנסת העשרים ושש שתיבחר בבחירות העתידות להתקיים ב-27 באוקטובר 2026, ט"ז בחשוון ה'תשפ"ז.
יושב ראש הכנסת הוא חבר הכנסת אמיר אוחנה מסיעת הליכוד.
רשימהראש הרשימהמושביםהכנסת ה-24±הכנסת ה-25הליכודבנימין נתניהו30 232יש עתידיאיר לפיד17 724הציונות הדתית - עוצמה יהודיתבצלאל סמוטריץ'6 814המחנה הממלכתיבני גנץ14 212ש"סאריה דרעי9 211יהדות התורהיצחק גולדקנופף7 7ישראל ביתנואביגדור ליברמן7 16רע"ממנסור עבאס4 15חד"ש-תע"לאיימן עודה5 5העבודהמרב מיכאלי7 34
סיעהמושביםהשבעת הכנסתנוכחיהליכוד32יש עתיד24הציונות הדתית147עוצמה יהודית6נעם1כחול לבן - המחנה הממלכתי128הימין הממלכתי4ש"ס11יהדות התורה7ישראל ביתנו6רע"מ5חד"ש-תע"ל5העבודה4
גוש הימין: הליכוד, הציונות הדתית, עוצמה יהודית, ישראל ביתנו, הימין הממלכתי, נעם – 56 מושבים
גוש החרדים: ש"ס, יהדות התורה – 18 מושבים
גוש המרכז: יש עתיד, כחול לבן - המחנה הממלכתי – 32 מושבים
גוש השמאל: העבודה – 4 מושבים
גוש הערבים: חד"ש-תע"ל, רע"ם – 10 מושבים
לכנסת זו נבחרו 40 חברי כנסת שלא כיהנו בכנסות קודמות:
הליכוד (14): אליהו רביבו, שלום דנינו, טלי גוטליב, חנוך מילביצקי, בועז ביסמוט, משה סעדה, אליהו דלל, דן אילוז, צגה מלקו, אושר שקלים, משה פסל, ששון גואטה, אביחי בוארון, עפיף עבד
יש עתיד (6): מטי צרפתי הרכבי, דבורה ביטון, נאור שירי, שלי מירון, ירון לוי, עדי עזוז
עוצמה יהודית (6): יצחק וסרלאוף, (אלמוג כהן), עמיחי אליהו, צביקה פוגל, לימור סון הר-מלך, יצחק קרויזר
ש"ס (4): (אברהם בצלאל), יונתן מישרקי, (ארז מלול), (סימון מושיאשוילי)
הציונות הדתית (3): אוהד טל, משה סולומון, צבי סוכות
יהדות התורה (2): יצחק גולדקנופף, (משה רוט)
רע"מ (2): וליד אל-הואשלה, יאסר חוג'יראת
המחנה הממלכתי (1): (גדי איזנקוט)
ישראל ביתנו (1): שרון ניר
בנוסף, נבחרו לכנסת העשרים וחמש 6 חברי כנסת שכיהנו בכנסת בעבר אך לא בכנסת העשרים וארבע:
הליכוד (4): (דני דנון), ניסים ואטורי, אריאל קלנר, עמית הלוי
הימין הממלכתי (1): אכרם חסון
בכנסת זו מכהנות 31 נשים:
יש עתיד (10): קארין אלהרר, מירב כהן, מירב בן ארי, מיכל שיר, מטי צרפתי הרכבי, טטיאנה מזרסקי, יסמין פרידמן, דבורה ביטון, שלי מירון, עדי עזוז
הליכוד (7): גלית דיסטל-אטבריאן, טלי גוטליב, גילה גמליאל, מאי גולן, אתי עטייה, צגה מלקו, קטי שטרית
כחול לבן - המחנה הממלכתי (3): פנינה תמנו, אורית פרקש-הכהן, יעל רון בן משה
העבודה (3): מרב מיכאלי, נעמה לזימי, אפרת רייטן
הציונות הדתית (2): אורית סטרוק, מיכל וולדיגר
ישראל ביתנו (2): יוליה מלינובסקי, שרון ניר
עוצמה יהודית (1): לימור סון הר-מלך
הימין הממלכתי (1): שרן השכל
בכנסת זו מכהנים 12 חברי כנסת ערבים ודרוזים:
רע"מ (5): מנסור עבאס, וליד טאהא, וליד אל-הואשלה, אימאן ח'טיב-יאסין, יאסר חוג'יראת
חד"ש-תע"ל (4): איימן עודה, אחמד טיבי, עאידה תומא סלימאן, סמיר בן סעיד
ערבים מוסלמים (7): מנסור עבאס, וליד טאהא, וליד אל-הואשלה (בדואי), אימאן ח'טיב-יאסין, יאסר חוג'יראת (בדואי), אחמד טיבי, סמיר בן סעיד (בדואי)
דרוזים (3): חמד עמאר, עפיף עבד, אכרם חסון
ערבים חילונים (2): איימן עודה (חילוני ממשפחה מוסלמית-ערבית), עאידה תומא סלימאן (אתאיסטית ממשפחה נוצרית-ערבית)
הליכוד (10): שלמה קרעי, יולי אדלשטיין, אליהו רביבו, משה סעדה, ניסים ואטורי, דן אילוז, אריאל קלנר, עמית הלוי, קטי שטרית, אביחי בוארון
הציונות הדתית (7): אופיר סופר, אורית סטרוק, שמחה רוטמן, מיכל וולדיגר, אוהד טל, משה סולומון, צבי סוכות
עוצמה יהודית (4): איתמר בן גביר, יצחק וסרלאוף, עמיחי אליהו, לימור סון הר-מלך
כחול לבן - המחנה הממלכתי (3): חילי טרופר, אורית פרקש-הכהן, מתן כהנא
הימין הממלכתי (2): זאב אלקין, מישל בוסקילה
ש"ס (11): אריה דרעי, יעקב מרגי, יואב בן צור, מיכאל מלכיאלי, חיים ביטון, משה ארבל, ינון אזולאי, משה אבוטבול, אוריאל בוסו, יוסי טייב, (אברהם בצלאל), יונתן מישרקי (ארז מלול), (סימיון מושיאשוילי)
יהדות התורה (7): יצחק גולדקנופף, משה גפני, מאיר פרוש, אורי מקלב, יעקב טסלר, יעקב אשר, (ישראל אייכלר), יצחק פינדרוס, (משה רוט), (אליהו ברוכי)
בכנסת זו כיהנו 4 להט"בים:
יש עתיד (2): (עידן רול), יוראי להב-הרצנו
כחול לבן - המחנה הממלכתי (1): איתן גינזבורג
בכנסת זו מכהנים 5 חברי כנסת בדרגות אלוף-משנה ומעלה בצה"ל:
כחול לבן - המחנה הממלכתי (1): בני גנץ (רב-אלוף)
הליכוד (1): מירי רגב (תת-אלוף)
יש עתיד (1): אלעזר שטרן (אלוף)
עוצמה יהודית (1): צביקה פוגל (תת-אלוף)
ישראל ביתנו (1): שרון ניר (תת-אלוף)
בכנסת זו מכהנים 4 חברי כנסת שמילאו תפקידים בכירים בזרועות הביטחון:
יש עתיד (3): רם בן ברק (סגן ראש "המוסד"); מיקי לוי ויואב סגלוביץ (ניצבים במשטרת ישראל)
בכנסת זו מכהנים 11 חברים שכיהנו בעבר כראשי עיריות, מועצות או ועדות קרואות:
כחול לבן - המחנה הממלכתי (3): מיכאל ביטון (ירוחם), אלון שוסטר (שער הנגב), איתן גינזבורג (רעננה)
יש עתיד (2): מאיר כהן (דימונה), מטי צרפתי הרכבי (יואב)
יהדות התורה (2): יעקב אשר (בני ברק), יצחק פינדרוס (ביתר עלית)
עוצמה יהודית (1): צביקה פוגל (טובא-זנגרייה)
רע"מ (1): יאסר חוג'יראת (ביר אל-מכסור)
הימין הממלכתי (1): אכרם חסון (עיר הכרמל)
בכנסת זו מכהנים 7 בעלי תואר דוקטור:
חד"ש-תע"ל (3): אחמד טיבי (רפואה), עופר כסיף (פילוסופיה פוליטית), סמיר בן סעיד (ערבית)
רע"ם (2): מנסור עבאס (רפואת שיניים), יאסר חוג'יראת (גנטיקה)
הליכוד (1): שלמה קרעי (הנדסת תעשייה וניהול)
יש עתיד (1): מטי צרפתי הרכבי (גנטיקה של צמחים)
בכנסת זו מכהנים 11 תושבי יהודה ושומרון:
הציונות הדתית (4): שמחה רוטמן, אורית סטרוק, אוהד טל, צבי סוכות
עוצמה יהודית (2): איתמר בן גביר, לימור סון הר-מלך
הליכוד (2): גלית דיסטל-אטבריאן, אביחי בוארון
הימין הממלכתי (1): זאב אלקין
בכנסת זו מכהנים 23 עורכי דין:
הליכוד (7): יריב לוין, אמיר אוחנה, טלי גוטליב, חנוך מילביצקי, משה סעדה, דן אילוז, אביחי בוארון
יש עתיד (4): קארין אלהרר, רון כץ, דבורה ביטון, עדי עזוז
כחול לבן - המחנה הממלכתי (3): פנינה תמנו, אורית פרקש-הכהן, איתן גינזבורג
הציונות הדתית (2): שמחה רוטמן, מיכל וולדיגר
העבודה (2): גלעד קריב, אפרת רייטן
עוצמה יהודית (1): איתמר בן גביר
סיעת יחיד (1): (עידן רול)
בכנסת זו מכהנים 10 אנשים ששימשו כעיתונאים ואנשי תקשורת:
הליכוד (2): בועז ביסמוט, צגה מלקו
יהדות התורה (2): משה גפני, ישראל אייכלר
כחול לבן - המחנה הממלכתי (1): פנינה תמנו
יש עתיד (1): יאיר לפיד
הציונות הדתית (1): צבי סוכות
בכנסת זו מכהנים 20 חברי כנסת שנולדו בחו"ל ועלו לישראל:
הליכוד (5): דוד ביטן (מרוקו), יולי אדלשטיין (ברית המועצות), דן אילוז (קנדה), צגה מלקו (אתיופיה), קטי שטרית (מרוקו)
יש עתיד (5): מאיר כהן (מרוקו), ולדימיר בליאק (רוסיה), טטיאנה מזרסקי (ברית המועצות), משה טור-פז (ארצות הברית), סימון דוידסון (ברית המועצות)
ישראל ביתנו (3): אביגדור ליברמן (ברית המועצות), יבגני סובה (אוקראינה), יוליה מלינובסקי (אוקראינה)
כחול לבן - המחנה הממלכתי (2): פנינה תמנו (אתיופיה), איתן גינזבורג (ארגנטינה)
הימין הממלכתי (2): זאב אלקין (ברית המועצות), שרן השכל (קנדה)
ש"ס (2): אריה דרעי (מרוקו), יוסי טייב (צרפת)
הציונות הדתית (1): משה סולומון (אתיופיה)
פילוגים, פרישות, מיזוגים ושינויי שמות בסיעות הכנסת
ב-20 בנובמבר 2022 התפצלה סיעת הציונות הדתית ועוצמה יהודית לשלושת מרכיביה - הציונות הדתית, עוצמה יהודית ונעם.
ב-13 במרץ 2024 התפלגה סיעת הימין הממלכתי מסיעת המחנה הממלכתי.
ב-14 בינואר 2025 פרש עידן רול והוכרז כפורש מסיעת יש עתיד ועבר לכהן כחבר כנסת יחיד.
ב-7 ביולי 2025 אישרה ועדת הכנסת את החלפת שם סיעת 'המחנה הממלכתי' ל'כחול לבן - המחנה הממלכתי'.
ב-13 באוגוסט 2025 פרש עידן רול מהכנסת ובכך סיעת יש עתיד חזרה להיות 24 מושבים וסיעת היחיד נעלמה.
הבחירות לכנסת העשרים וחמש נערכו ב-1 בנובמבר 2022, ז' בחשוון ה'תשפ"ג, לאחר שהוקדמו בחוק לפיזור הכנסת שקיבלה הכנסת העשרים וארבע.
עובדות אלה יצרו שתי פרשנויות אפשריות לגבי משך כהונת הכנסת העשרים וחמש ומועד הבחירות לכנסת העשרים ושש, אם בחירות אלה לא יוקדמו.
חוק יסוד: הכנסת, שחוקק לראשונה ב-1958, ותוקן מספר פעמים ברבות השנים, מכיל מספר סעיפים הנוגעים למשך כהונתה של כל כנסת ולמועד הבחירות לכנסת שלאחריה.
קובע כי משך כהונתה של הכנסת הוא ארבע שנים מיום היבחרה.
קובע את מועד הבחירות המדויק: יום ג' השלישי לחודש חשוון שבה תמה כהונתה של הכנסת היוצאת, וכאשר השנה העברית הקודמת לשנה זו הייתה מעוברת, המועד הוא יום ג' הראשון לחודש חשוון.
הבחירות לכנסת העשרים וחמש הן הבחירות הראשונות לכנסת מאז חקיקתו של חוק יסוד: הכנסת (ומאז קום המדינה), שהוקדמו ממועדן המקורי ואף על פי כן מתקיימות בחודש חשוון.
יתרה מזאת, מועד הבחירות, ז' בחשוון ה'תשפ"ג, יכול גם היה להיות מועדן המקורי של הבחירות, לו בשנה זו היו מסתיימות ארבע שנים לכהונת הכנסת הקודמת, שכן זהו בדיוק יום ג' הראשון בחודש חשוון שלאחר שנה מעוברת.
אירוע תקדימי זה יצר עמימות חוקתית בנוגע למועד הבחירות המקורי החוקי לכנסת העשרים ושש.
מחד, "גמר ארבע שנים מיום הבחירות" הוא ביום ז' בחשוון ה'תשפ"ז, אך מאידך, פרשנותו של הביטוי "חודש חשוון הקרוב שלאחר גמר ארבע שנים" הייתה נתונה למחלוקת משפטית.
פרשנות אחת טענה כי מדובר באותו חודש חשוון שבו מסתיימות ארבע שנים מלאות לכהונת הכנסת, והמילה "הקרוב" כוללת אף את החודש עצמו.
על-פי פרשנות זו מועד הבחירות המקורי לכנסת העשרים ושש הוא ב-27 באוקטובר 2026, ט"ז בחשוון ה'תשפ"ז, (יום ג' השלישי לחודש חשוון לאחר שנה שאינה מעוברת), ומשך כהונתה של הכנסת העשרים וחמש, אם לא יוקדמו הבחירות, יהיה כארבע שנים.
ב-20 באפריל 2023 פרסם יו"ר ועדת הבחירות המרכזית, השופט נועם סולברג, את החלטתו, וקבע כי התאריך החוקי הוא 27 באוקטובר 2026, בחלוף כארבע שנים ממועד הבחירות הקודמות.
הכנסת העשרים וחמש הושבעה ב-15 בנובמבר 2022.
כנס הקיץ של המושב השני של הכנסת העשרים וחמש נקבע לתשעה שבועות בלבד והיה הקצר בתולדות המשכן.
13 בדצמבר 2022 – בחירתו של חבר הכנסת יריב לוין כיושב-ראש הכנסת, ברוב של 64 ח"כים בעדו, אל מול 45 ח"כים שהצביעו בעד ח"כ מירב בן ארי.
29 בדצמבר 2022 – בחירתו של חבר הכנסת אמיר אוחנה כיושב-ראש הכנסת, ברוב של 63 ח"כים בעד מול 5 ח"כים נגד.
29 בדצמבר 2022 – הבעת אמון בממשלת ישראל השלושים ושבע בראשות בנימין נתניהו, ברוב של 63 ח"כים בעד מול 54 ח"כים נגד.
חוק יסוד: הממשלה (תיקון מס' 11) – נחקק לקראת הקמתה של ממשלת ישראל השלושים ושבע.
התיקון קובע כי אדם שנגזר עליו עונש מאסר על-תנאי יוכל להתמנות לשר מבלי שתהיה חובה שיו"ר ועדת הבחירות יקבע שלא מוטל עליו קלון.
החוק זכה לכינוי "חוק דרעי" בשל העובדה שחקיקתו נועדה לאפשר לח"כ אריה דרעי, שהורשע בעבירות מס לעמוד בתנאי הכשירות לכהונת שר.
במסגרת החוק נוספה גם האפשרות למנות שר נוסף במשרד.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 52) – הרחבת "החוק הנורווגי": מתן אפשרות לעד שליש סיעה בסיעות בעלות 18 ח"כים ומעלה להתפטר מהכנסת במסגרת "החוק הנורווגי".
חוק יסוד: הממשלה (תיקון מס' 12) – ידוע בשם "חוק הנבצרות".
התיקון קובע שהסמכות להכרזה על נבצרות ראש הממשלה תהיה רק של הממשלה באישור הכנסת, זאת אם ראש הממשלה לא מכריז עליה בעצמו.
נקבע כי הנבצרות תוכרז אך ורק בשל אי מסוגלות פיזית או נפשית למלא את התפקיד.
לאחר עתירה שהוגשה לבית המשפט הגבוה לצדק, נפסק כי התיקון יעמוד בתוקף החל מהכנסת העשרים ושש.
חוק יסוד: השפיטה (תיקון מס' 3) – קביעה שבתי המשפט מנועים מלהשתמש בעילת הסבירות לשם ביקורת שיפוטית על החלטות של ממשלת ישראל ושריה.
החוק הוא חלק מהרפורמה המשפטית בישראל.
לאחר עתירה שהוגשה לבית המשפט הגבוה לצדק, נפסל התיקון לחוק.
חוק-יסוד: ירושלים בירת ישראל (תיקון מס' 3) – קביעת איסור על פתיחת נציגות דיפלומטית זרה אשר לא מאומנת למדינת ישראל.
חוק יסוד: השפיטה (תיקון מס' 4) – שינוי הרכב הוועדה לבחירת שופטים כך שתכלול 4 נציגים מהקואליציה, 2 מהאופוזיציה ו-3 שופטים.
בכך מוצאים נציגי לשכת עורכי הדין מהוועדה ומשקלם של נציגי הציבור גדל.
התיקון יחול החל מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש .
חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 13) – ביטול האפשרות להקמת ממשלת חילופים.
התיקון יעמוד בתוקף החל מהכנסת העשרים ושש.
חקיקה בתחום המשטר והיחסים בין רשויות השלטון
חוק הכנסת (תיקון מס' 51) – ביטול האפשרות של 4 ח"כים להתפלג מסיעתם מבלי להיחשב פורשים.
חוק נציב תלונות הציבור על שופטים (תיקון מס' 6) – שינוי אופן בחירת נציבות תלונות הציבור על שופטים כך שייבחר על-ידי ועדה בראשות שר המשפטים המורכבת מ-3 נציגים לקואליציה, דיין ו-3 נציגים מקצועיים בלתי תלויים.
חוק יישום תוכנית ההתנתקות (תיקון מס' 7) – ביטול איסור השהייה בשטחים בצפון השומרון, שפונו במסגרת תוכנית ההתנתקות.
בנוסף, התיקון משנה את שם החוק ל"חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה".
חוק בתי קברות צבאיים (תיקון מס' 5) – מתן זכאות לכבאים וסוהרים שנפטרו בעת מילוי תפקידם להיקבר בבית קברות צבאי.
חוק אסטרטגיית הביטחון הלאומי – המטה לביטחון לאומי יגבש, עם כינונה של ממשלה חדשה, הצעת אסטרטגיה מדינית-ביטחונית של מדינת ישראל.
חוק המאבק בטרור (תיקון מס' 9 והוראת שעה) – איסור על צריכה שיטתית וממושכת, של תכנים הכוללים קריאה ישירה לביצוע מעשי טרור, דברי שבח, אהדה או עידוד למעשי הטרור וכו'.
העונש של מי שעובר עבירה זו הוא שנת מאסר.
החוק נחקק כהוראת שעה של שנתיים
חוק המאבק בטרור (תיקון מס' 10) – מתן אפשרות לשר הביטחון להכריז באופן עצמאי וישיר גם על אדם זר כפעיל טרור, גם מבלי שגורם חיצוני הכריז על כך.
בנוסף, החוק מרחיב את ההגדרה ל"פעיל טרור" גם למי שלוקח חלק במימון של ארגוני טרור ומאפשר תפיסה וחילוט רכוש הקשור לטרור.
חוק לפיצוי קורבנות טרור (פיצויים לדוגמה) – מתן אפשרות לנפגעי טרור או לקרובי משפחה של נפגעי טרור לתבוע פיצויים מגופים שהוגדרו כ"מתגמלי טרור" ומהרשות הפלסטינית.
חוק מניעת פגיעת גוף שידורים זר בביטחון המדינה (הוראת שעה – חרבות ברזל) – ידוע גם בתור "חוק אל-ג'זירה".
החוק קובע כי שר התקשורת רשאי להורות על הפסקת שידורים של ערוץ זר, סגירת משרדיו והסרת אתר האינטרנט שלו, אם ראש הממשלה שוכנע כי שידוריו פוגעים בביטחון המדינה.
החוק נקבע כהוראת שעה עד 31 ביולי 2024 ובהמשך תוקפו הוארך עד ל-31 במאי 2025.
חוק להפסקת פעילות אונר"א בשטח מדינת ישראל ו-חוק להפסקת פעילות אונר"א – איסור על אונר"א לקיים כל פעילות בשטח מדינת ישראל.
חוק גירוש משפחות מחבלים – מתן אפשרות לשר הפנים לגרש למשך עד 15 שנים בן משפחה של מחבל, זאת אם שוכנע שאותו בן משפחה ידע על הכוונה של המחבל לבצע פעולת טרור או הביע תמיכה בפעולת הטרור.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 250) ו-(תיקון מס' 257) – מספר הסדרים לשלילת קצבאות ממורשעים בעבירות טרור.
חוקי התקציב לשנות הכספים 2023 ו-2024
חוק התכנית הכלכלית וחוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנות התקציב 2023 ו-2024) – חוקי ההסדרים לשנים 2023 ו-2024.
חוק התקציב לשנת הכספים 2025
חוק להשגת יעדי התקציב וליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2025 (תיקוני חקיקה) – חוק ההסדרים לשנת 2025.
הסדרת העיסוק בשירותי תשלום וייזום תשלום – פרק י"ט לחוק התכנית הכלכלית (2023 ו-2024) – מתן אפשרות להעברות כספים בין כלל אפליקציות התשלומים השונות.
חוק הבנקאות (שירות ללקוח) (תיקון מס' 37) – הטלת חובה על תאגידים בנקאיים ליידע את לקוחותיהם באופן אפקטיבי על סיום הטבות בנקאיות הניתנות להם או על שינויים בהן.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 247) – מתן אפשרות למי שפתח חיסכון לכל ילד בבנק להעביר אותו לקופת גמל.
בנוסף, נקבע כי ברירת המחדל עבור ילד שנולד תהיה מסלול קופת גמל בסיכון גבוה.
חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון מס' 32) – הגברת הפיקוח והקשחת התנאים הנוגעים למתן אישור לבנקים לסגור סניפים.
חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והגדלת מענק עבודה (הוראת שעה) (תיקון) ו-חוק הגדלת נקודות זיכוי להורים במס הכנסה והרחבת מענק עבודה – הוספת נקודת זיכוי במס הכנסה להורים על כל ילד בגיל 6–18.
חוק סיוע להורים לילדים עד גיל שלוש (תיקוני חקיקה) – הוספת נקודות זיכוי במס הכנסה להורים לילדים עד גיל 3.
חוק תשלום מיוחד לשם השגת יעדי התקציב (הוראת שעה – חרבות ברזל) – לקיחת תשלום נוסף של עד 2.5 מיליארד ש"ח בשנתיים הקרובות מהבנקים הגדולים במשק.
חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה להשגת יעדי התקציב לשנת 2025) (מיסוי רווחים לא מחולקים) – הטלת מס של 2% על רווחים כלואים עם אפשרות לחלופה של 6% מהרווחים.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 238 - הוראת שעה – חרבות ברזל) (תגמולים למשרתים במילואים) – העלאת שיעור התגמול המזערי בעד יום מילואים לסכום של 300.61 ש"ח ובעד חודש מילואים מ-6,450 ש"ח ל-9,000 ש"ח.
חוק קליטת חיילים משוחררים (תיקון מס' 25) – העלאת המימון של לימודים במוסד להשכלה גבוהה לחיילים ששירתו כלוחמים, ולאוכלוסיות זכאיות נוספות.
בנוסף, משך זמן הזכאות למימון לאחר השחרור מצה"ל יעלה.
חוק הגנה על עובדים בשעת חירום (תיקון מס' 5 והוראת שעה – חרבות ברזל) – הגנה מפני פיטורים לעובד שנעדר מעבודתו או לא ביצע אותה עקב סיבות שנגרמו מנזקי מלחמת חרבות ברזל.
חוק החיילים המשוחררים (החזרה לעבודה) (תיקון מס' 19 והוראת שעה) – הגנה מפיטורים לבני זוג של משרתי המילואים.
כמו כן, נקבע איסור לפגוע בהיקף משרתם ובמשכורתם של משרתי מילואים, לאחר 30 יום מסיום שירות המילואים שלהם.
בנוסף, נקבע מענק הסתגלות לבנות ובני זוג של משרתי מילואים עם ילד.
חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 9 – הוראת שעה – חרבות ברזל) – מתן עדיפות בזכאות לדיור במעונות לסטודנט או למועמד ששירת במלחמת "חרבות ברזל" כלוחם, למפונים מבתיהם בגלל המלחמה ולמשפחות החטופים והנעדרים.
חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 26) – מתן עדיפות לעסקים קטנים או בינוניים של משרתי מילואים פעילים במכרזים ממשלתיים.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 253 והוראות שעה) – העלאת סכום התגמול המזערי ליום מילואים ושינוי אופן חישוב ההכנסה של חיילי מילואים עצמאיים לעניין קבלת סיוע בתקופת המלחמה.
הטבות לחוזרים מהשבי ולבני משפחותיהם של שבויים ונעדרים
חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה – בני משפחה של חטופים ונעדרים יהיו זכאים לתגמולים ולהטבות הניתנים לבן משפחה של נספה בפעולת איבה או של חלל צה"ל.
בנוסף, קובע החוק מענק כספי רבעוני שיהיה מוגן מעיקולים.
חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (הוראת שעה – חרבות ברזל) (דייר ממשיך מיוחד) – הארכת הזכאות למגורים בדיור ציבורי לקרובי משפחה של חטופים, נעדרים או נרצחים, שהתגוררו בדירה עם הזכאי ערב פטירתו או מעברו למוסד סיעודי.
חוק תשלומים לפדויי שבי (תיקון מס' 6) – העלאת התשלום החודשי לפדויי שבי.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 248) – מתן תשלום שכר לשבויים ונעדרים בגין התקופה בה הם לא עבדו.
חוק תוספות לתגמולים ולהטבות לבני משפחה של חטופים ונעדרים (תיקוני חקיקה) – הוספת מענקים לשם שיקום תעסוקתי ומתן עזרה נפשית למשפחות החטופים ב-4 השנים שלאחר שחרור החטוף.
בנוסף, משפחות החטופים יהיו זכאים למענק לשם התארגנות לשחרור החטוף.
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 43) – מי שהייתה מאורסת לחייל שנספה החל מה מה-7 באוקטובר 2023 תהיה זכאית לתגמול חודשי לתקופה של חמש שנים ממועד פטירת הנספה ולהטבות נוספות.
חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה (תיקון מס' 43) – נפגעי פעולות איבה ונכי צה"ל שנפגעו ממעשה טרור או בני משפחותיהם, יוכלו להגיש תביעת נזיקין נגד מבצע מעשה הטרור או מי שאחראי לו.
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 45) – הגדלת התגמול לגרושות של חללי צה"ל בעבור הילדים המשותפים.
התגמול הוגדל לראשונה מאז 1950.
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) (תיקון מס' 46) – מתן הגנה מפיטורים לבן משפחה שכולה בשנה הראשונה לשכול.
חוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה – חרבות ברזל), התשפ"ד-2023 – מתווה הפיצויים למשק לשם התמודדות עם הנזקים הכלכליים שנוצרו בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
המתווה כולל פיצויים לעסקים ביישובי הספר אשר ספגו נזק עקיף בעקבות מהמלחמה.
החוק קובע גם הקלות בזכאות לדמי אבטלה בגין חל"ת.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 254) – מתן אפשרות להענקת פיצויים לנפגעי טבח שבעה באוקטובר ולבני משפחותיהם, גם אם אינם תושבי ישראל וגם אם לא הוכרו כנכים.
חוק התוכנית לסיוע כלכלי (הוראת שעה - חרבות ברזל), התשפ"ה-2025 – מגנון פיצויים לעסקים ולעובדים שנפגעו במהלך מבצע עם כלביא.
חוק הרשות הלאומית למאבק בעוני – הקמת הרשות הלאומית למאבק בעוני במשרד הרווחה והביטחון החברתי שמטרותיה הן צמצום העוני, מניעת העמקתו וחילוץ אנשים מעוני.
חוק העונשין (תיקון מס' 146 והוראת שעה) – הוספת עבירה של גביית דמי חסות.
בנוסף, נקבע כי ניתן יהיה לחלט כספים מעבריינים שהושגו באמצעות סחיטה ודמי חסות גם ללא הרשעה פלילית, אלא רק באמצעות הליך אזרחי.
חוק החמרת ענישה בעבירות מין על רקע לאומני (תיקוני חקיקה) – הכפלת העונש הפלילי והפיצוי שניתן בעבור עבירות מין שנעשו ממניע לאומני או ממניע של עוינות לציבור מסוים.
חוק מגבלות על חזרתו של מורשע במעשה טרור לסביבת נפגעי העבירה – קביעת זכאות לנפגע עבירה ולקרוב משפחתו להגיש בקשה להטיל על מורשע במעשה טרור מגבלות על המגורים, העבודה או מוסד לימודים בקרבת נפגע העבירה.
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 38 ו-תיקון מס' 39) – החמרת הענישה נגד מי שהסיע, הלין או העסיק שוהים בלתי חוקיים.
חוק מחיקת רישומים פליליים ומשטרתיים של יוצאי אתיופיה – רישומים פליליים ומשטרתיים שניתנו עד שנת 2021 לבני העדה האתיופית בגין הפרת הסדר הציבורי ימחקו, זאת אם לא נקבע עונש מאסר בפועל על העבירה.
חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 25 - הוראות שעה) – קטינים בני 12–14 שהורשעו בעבירות טרור חמורות יחלו לרצות עונש מאסר מהגיעם לגיל 14.
חוק העונשין (תיקון מס' 150) – ביטול עבירת השוטטות.
חוק העונשין (תיקון מס' 151) – החמרת הענישה בגין עבירת תקיפת סוהר.
חוק איסור הכחשת אירועי טבח 7 באוקטובר 2023 (טבח שמיני עצרת) – קביעת עונש מאסר של 5 שנים למי שמפרסם דברים המכחישים את אירועי טבח שבעה באוקטובר.
חוק העונשין (תיקון מס' 152) – החמרת הענישה בגין עבירת מעשה סדום.
חוק למניעת אלימות במשפחה (תיקון מס' 19 – הוראת שעה) – קובע כי בית המשפט יוכל להורות על איזוק אלקטרוני, זאת לאחר הערכת מסוכנות של בן המשפחה.
החוק נקבע כהוראת שעה למשך 3 שנים.
חוק הסיוע המשפטי (תיקון מס' 25, תיקון מס' 26 והוראת שעה ו-תיקון מס' 27 – הוראת שעה) – הרחבת הזכאות לסיוע משפטי למגוון אוכלוסיות.
חוק הפרות תעבורה מנהליות – הקמת בית משפט לתעבורה שמטרתו לייעל את הליך הדיון בעבירות תעבורה שעונשן קנס.
חוק מניעת מימון לייצוג משפטי בידי מדינת ישראל (חשוד, נאשם או מורשע בעבירת ביטחון - חרבות ברזל) – ביטול האפשרות למימון של המדינה לייצוג משפטי למחבלים.
חוק לשכת עורכי הדין (תיקון מס' 45) – הגבלת האפשרות של לשכת עורכי הדין לגבות תשלומים מחבריה וקביעה כי הלשכה תוכל לגבות דמי חבר רק לשם מילוי תפקידי החובה שלה.
בנוסף, מוגדלת העצמאות התקציבית של מחוזות הלשכה.
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 22 והוראת שעה) – שלילת אפוטרופסות מהורה בשל עבירת חבלה בכוונה מחמירה כלפי בן משפחה.
חוק פסיקת ריבית והצמדה (תיקון מס' 9) – הוספת מנגנון "דמי פיגורים" במקום "ריבית פיגורים" עבור חובות של חייבים.
עוד נקבע כי דמי הפיגורים ייעצרו עבור חייבים שעומדים בפריסת התשלומים שלהם והם לא ייצברו עוד כריבית דריבית.
חוק הירושה (תיקון מס' 21) – ביטול הדרישה להרשעה פלילית בגינה אדם שגרם למותו של אדם אחר לא יוכל לרשת אותו.
החוק קובע כי אם הדבר הוכח בהליך אזרחי, גם אז ניתן יהיה לפסול ירושה.
חוק ההוצאה לפועל (תיקון מס' 77) – הגבלת שכר טרחה של עורך דין בתיקי הוצאה לפועל בחובות בעלי סכום נמוך מ-4,500 ש"ח.
בנוסף, מוגבלת האפשרות לעיקול טלפונים ומחשבים אישיים של בני משפחת החייב.
חוק לתיקון פקודת המשטרה (מס' 37) – קובע שהשר לביטחון לאומי הוא שיתווה את מדיניות המשטרה ואת העקרונות הכלליים לפעילותה, והוא רשאי להתוות מדיניות כללית בתחום החקירות.
בנוסף, המשטרה תחויב לפרסם את פקודותיה באתר האינטרנט שלה.
חוק המאבק בכלי הנשק הבלתי חוקיים (תיקון חקיקה והוראת שעה) – מאפשר לשוטר לבצע חיפוש ללא צו שופט אם התעורר חשד סביר שכלי נשק או חלק מהותי מנשק, שעשוי לשמש ראיה לביצוע עבירה נמצא במקום.
בנוסף, החוק מאפשר למשטרה לבצע חיפוש של תיעוד או מצלמה שעשויים לשמש ראיה לביצוע עבירת נשק, עבירה של ירי במקום מגורים או עבירת סחיטה באיומים.
החוק נקבע כהוראת שעה למשך שנה, בהמשך תוקף החוק הוארך.
חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (תיקון מס' 8) – מתן סמכויות עיכוב וחיפוש גופני לחייל השומר על מתקן ביטחוני.
חוק הגנה על הציבור מפני ארגוני פשיעה – מתן אפשרות לבית משפט להטיל צו הגבלה על אדם הפועל במסדרת ארגון פשיעה, בהתבסס על ראיות מנהליות בלבד.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 68) – הרחבת הסמכויות של סוהרים על ידי מתן אפשרות לעכב חשודים, לבצע עליהם חיפוש גופני ועוד.
חוק לייעול האכיפה והפיקוח העירוניים ברשויות המקומיות (הוראת שעה) (תיקון מס' 18) – הרחבת מערך השיטור המקומי לרשויות מקומיות נוספות והרחבת סמכויותיהם של פקחי השיטור המקומי.
חוק הסדרת העיסוק בעבודה במערכת קירור או מיזוג אוויר – הסדרת הרישוי של העוסקים בתחום מיזוג האוויר.
חוק לביטול אזרחותו או תושבותו של פעיל טרור שמקבל תגמול עבור ביצוע מעשה הטרור (תיקוני חקיקה) – תיקונים לחוק האזרחות ולחוק הכניסה לישראל, המאפשרים שלילת אזרחות ישראלית ורישיון לישיבת קבע ממחבלים מורשעים, שקיבלו תגמול מהרשות הפלסטינית על מעשה הטרור.
בנוסף, החוק מאפשר לגרש את אותם מחבלים לשטחי הרשות הפלסטינית עם תום ריצוי מאסרם.
(תיקון מס' 10) – מאפשר לשר הפנים לסרב להעניק דרכון ישראלי לעולה שטרם השתקע בישראל.
חוק הענקת אזרחות כבוד לחללי מערכות ישראל – שר הפנים יוכל להעניק אזרחות כבוד של מדינת ישראל לחלל מערכות ישראל, שבמועד פטירתו לא היה אזרח ישראלי.
חוק נטילת אמצעי זיהוי ביומטריים מזרים, הפקת נתוני זיהוי ביומטריים ומאגר מידע – מתן אפשרות למשרד הפנים ליטול אמצעי זיהוי ביומטריים מזרים ולהכלילם במאגר הביומטרי.
רשויות מקומיות - פרק י"ט לחוק התכנית הכלכלית (2023 ו-2024) – הקמת "קרן הארנונה", שאליה רשויות מקומיות יצטרכו להעביר כסף בעד כל שטח עסקי שיבנו.
הכספים שיצטברו בקרן יעברו לרשויות מקומיות שיאשרו בנייה של יחידות דיור.
חוק הרשויות המקומיות (בחירות) (מס' 53) המכונה חוק בועז יוסף או חוק טבריה – קובע כי יושב ראש ועדה קרואה יהיה זכאי להיכלל ברשימת המועמדים ולהיבחר כראש רשות מקומית בבחירות שיערכו באותה רשות מקומית לראשונה לאחר מינויו.
עוד נקבע כי תחול על ראש הוועדה הממונה תקופת צינון של שלושה חודשים.
בהמשך, בית המשפט הגבוה לצדק פסק כי החוק יחול החל מהבחירות לרשויות המקומיות (2028).
חוק לתיקון פקודת העיריות (מס' 157) – סמכות שר הפנים לחלוקת כספי ארנונה מאזורי תעשייה ומסחר בין רשויות מקומיות סמוכות, תורחב גם למקרים בהם אותן רשויות נמצאות באזור יהודה ושומרון.
חוק הגנת הסביבה (ייעול הליכי רישוי סביבתי) (תיקוני חקיקה) – ייעול האסדה בתחום הגנת הסביבה: איחוד כלל ההיתרים שניתנים לפי חוק זה לכדי היתר אחד.
בנוסף, נקבע כי האסדרה שמוטלת מתוקף חוק זה תיעשה בהתאם לאסדרה המקובלת באיחוד האירופי.
חוק הרשויות המקומיות (מימון בחירות) (תיקון מס' 19) – ביטול האפשרות של מועמד לראשות מועצה אזורית לקבל תרומה ממושב שיתופי הנמצא בתחום המועצה האזורית שבה הוא מועמד.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 146) – העברת הזכויות במקרקעין שהתבצעה אגב הליך פירוד בין בני זוג לא תחויב בהיטל השבחה.
בנוסף, נקבע פטור מהיטל השבחה על השבחה שנוצרה בשל בניית חדר עם שיפורי מיגון אם לא ניתן לבנות מרחב מוגן באותו מבנה.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 149 והוראת שעה) – קביעת הליך רישוי מקוצר על הקמת מרחב מוגן במבנה קיים.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 150 והוראת שעה - חרבות ברזל) – הקלות בתהליך לאישור הקמת מגורים זמניים למפוני עוטף עזה במלחמת חרבות ברזל.
(תיקון מס' 103) – קובע כי רכישת דירה עבור ילד שהתייתם מאחד מהוריו לא תחויב במס שבח ובמס רכישה.
חוק הגנה על זכויות בדירת המשפחה של ילד שהורהו הומת בידי בן זוגו – ילדיו של הורה שהומת בידי בן זוגו יוכלו לקבל החלטות בנוגע לדירה משותפת, ללא הסכמת ההורה הממית.
חוק רכבת תחתית (מטרו) (תיקון מס' 4) – הסדרים לטובת קידום מיזם הרכבת התחתית של גוש דן.
החוק עוסק בהסרת חסמים רגולטוריים לצורך הקמת המיזם, בהשלמת היבטי המימון של המיזם, בהקצאת יחידות דיור בסביבת המטרו לדיור בהישג יד ובהקלות מס לעסקים מסוימים בסביבת המטרו.
חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 136) – מפעיל חניון יגבה דמי חנייה בחניון לפי זמן החנייה המחושב לפי מספר הדקות.
חוק זכויות החולה (תיקון מס' 13) – ידוע בשם "חוק החמץ".
החוק קובע שמנהל בית חולים רשאי לקבוע הוראות בדבר הגבלה של הכנסת חמץ למבנה בית החולים בפסח.
חוק איסור פרסומת והגבלת השיווק של מוצרי טבק ועישון (תיקון מס' 9) – החלת חובה להצגת תמונות של נזקי עישון על חפיסות סיגריות.
חוק ניוד מידע רפואי – מתן אפשרות לניוד כלל המידע הרפואי של אדם בין גופי הבריאות השונים.
חוק יום בריאות הנפש – החלת יום ציון שנתי לבריאות הנפש ב-10 באוקטובר, זמן יום הבריאות הנפש העולמי.
חוק שיקום נכי נפש בקהילה (תיקון מס' 2) – החלפת המונח "נכה נפש" ב"מתמודד נפש" בחוק זה ובחוקים אחרים.
חוק הגנה על בריאות הציבור (מזון) (תיקון מס' 10 והוראת שעה) – אימוץ חלקי של הדין האירופי לעניין בטיחות מזון וסימון המרכיבים.
חוק עידוד תרומות מזון (תיקון) – גוף שמספק שירותי הסעדה בהיקף של 500 מנות מזון ליום עבודה לא יוכל לסרב סירוב שאינו מוצדק, לבקשת ארגון לחלוקת מזון לאסוף את מזון עודף שלא הוגש לסועדים.
חוק לתיקון פקודת הרוקחים (מס' 38) – הסדרת מקצוע חדש שנקרא טכנאי בית מרקחת שתפקידו לסייע לעבודת הרוקח.
חוק למניעת הפליה ברישוי מחמת מצב בריאותי (תיקוני חקיקה) – קביעה כי לא תהיה מגבלה על מתמודדי נפש לקבל רישוי מקצועי במקצועות הבריאות או רישיון למשפחת אומנה.
אם לגורם הרישוי יהיה חשש סביר שמחלה נפשית עלולה להקשות על אדם לעסוק במקצוע, הוא רשאי לדרוש ממבקש הרישיון להופיע בפני ועדה מקצועית.
חוק הצבת מכשירי החייאה במקומות ציבוריים (תיקון מס' 3) – החלת חובה להציב דפיברילטור ברכבת.
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 65) – קובע כי על בעלי עסקים לסמן את ארץ המקור של תוצרת חקלאית שאינה ארוזה.
חוק לתיקון פקודת היבוא והיצוא (מס' 6) – מתן הקלות בהליך הכנסת מוצרים מיובאים לארץ.
על פי החוק מוצרים ברמות סיכון 2–4 לא יחויבו לעבור במכון התקנים לפני כניסתם לישראל.
במקום זאת, יוכלו היבואנים להכניס סחורה על בסיס הצהרה בלבד.
חוק להגנה על הצרכן מפני עוסקים המבצעים הפרות בנסיבות מחמירות (תיקוני חקיקה) – מתן סמכות לממונה על הרשות להגנת הצרכן ולסחר הוגן לעקל כספים שעוסק קיבל מצרכנים שיש חשד כי עשק אותם.
בנוסף, יוקפאו ההליכים המתנהלים נגד חייבים לו בהוצאה לפועל.
חוק קידום התחרות בענף המזון (תיקון מס' 8 והוראת שעה) – החלת הוראות החוק גם על רשתות הפארם.
התיקון אוסר בין היתר על רשתות הפארם הגדולות לפתוח סניפים ברדיוס של ק"מ או 2 ק"מ (בהתאם לגודל הרשות המקומית) מסניף אחר שלה.
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 70) – מתן אפשרות לשר הכלכלה והתעשייה בהתייעצות עם שר האוצר לקבוע כי בזמן מצב חירום, עוסק לא ימכור לצרכן שירות או מוצר מסוים במחיר העולה באופן ניכר וחריג על מחירו הממוצע בשלושת החודשים הקודמים למצב החירום.
חוק מקורות אנרגיה (תיקון מס' 5) – הקלות רגולטוריות בנוגע לייבוא מוצרי חשמל.
חוק לתיקון פקודת הרוקחים (תיקון מס' 37) – הרחבת תחולת הדין האירופי לעניין עיסוק בתמרוקים בישראל.
חוק התקנים (תיקון מס' 19) – חקיקת רפורמת מה שטוב לאירופה טוב לישראל.
חוק להסדרה של הצבת כוורות, האבקה וייצור דבש – עיגון בחקיקה של הסדרת ההצבה של כוורות האבקה וייצור דבש.
חוק המים (תיקון מס' 31) – הסדר חדש לעניין תעריפי מים המסופקים לחקלאות שמוזיל את מחירי המים המשמשים לחקלאות (כגון מי קולחין).
חוק הרשות השנייה לטלוויזיה ורדיו (תיקון מס' 49) – הארכת הוראת המעבר שמקנה הקלות רגולטוריות לערוצים זעירים וזעירים ייעודיים.
החוק מטיב עם ערוצים זעירים כגון ערוץ 14.
חוק הפצת שידורים באמצעות תחנות שידור ספרתיות (תיקון מס' 7 - הוראת שעה) – הטלת חובה על הערוצים הזעירים והזעירים-הייעודיים להפיץ את שידוריהם באמצעות מערך "עידן פלוס".
החוק מבטל את תשלום דמי ההפצה המוטל על ערוצים אלה לשידור במערך.
חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 81) – מתן הרשאה לספק שירות טלפוניה להעביר למוקד חירום לעזרה ראשונה נפשית נתוני תקשורת של מספרי טלפון חסויים מהם מבוצעות שיחות למוקד.
המידע ישמש רק לצורך פנייה למשטרת ישראל במקרה של חשש לשלום הפונה למוקד.
חוק למניעת העסקה במוסדות מסוימים של מי שהורשע באלימות כלפי ילדים וחסרי ישע – קובע איסור העסקה במוסדות חינוך, טיפול או השגחה במשך 10 או 18 שנים (בהתאם לחומרת העבירה) על בגיר שהורשע בעבירות אלימות והתעללות כלפי חסרי ישע.
החוק קובע חובה על מעסיק לקבל אישור משטרה כתנאי להעסקה במוסדות כאמור.
חוק הארכת השעיה של עובד המדינה ופיטורים של עובד הוראה לשם הגנה על קטין או חסר ישע (תיקוני חקיקה) – מנכ"ל משרד החינוך יוכל לפטר עובד אשר הוא סבור שנקט בהתנהגות בעלת אופי מיני כלפי קטינים או של חסרי ישע, גם במצב שאין עילה לנקיטת הליך משמעתי נגד אותו עובד.
חוק יום משפחות היתומים בישראל – קביעת יום ציון שנתי למשפחות היתומים.
היום יצוין מדי שנה בכ"ה בכסלו.
חוק הספורט (תיקון מס' 17) – הסדרת העיסוק באימון ספורט.
חוק יום לציון אירועי הפרהוד – קביעת יום לציון אירועי הפרהוד, אשר יחול ביום החול הראשון שלאחר חג השבועות ואסרו חג.
חוק יום האחדות – קביעת יום האחדות לשם ציון וקידום הלכידות החברתית והערבות ההדדית בחברה הישראלית ובעם היהודי.
היום יצוין מדי שנה בא' בסיוון.
חוק בתי דין רבניים (קיום פסקי דין של גירושין) (תיקון מס' 9) – הרחבת ההגבלות שניתן להטיל על סרבני גט.
חוק הרבנות הראשית לישראל (תיקון מס' 8) – שינויים בהרכב האספה הבוחרת לרבנים הראשיים ולמועצת הרבנות הראשית: החוק קובע מספר מזערי למינוי נשים באספה הבוחרת והוספת נציגים מאיו"ש.
חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 27) – מתן אפשרות לממשלה לתקצב בעלי תפקידים שונים במועצות הדתיות בנוסף לסכומים שמועצות אלו מקבלות ע"פ החוק.
התקציב יועבר ע"פ אמות מידה שייקבע השר לשירותי דת.
חוק הקמת מאגר מידע גנטי של כלבים – מתן אפשרות לרשויות מקומית להקים ולהפעיל מאגר DNA מקומי לכלבים אשר בעליהם מתגוררים באותה רשות.
חוק שירות המדינה (מינויים) (תיקון מס' 20) – חיוב מי שמונה לשגריר או קונסול בחוץ לארץ, להצהיר כי הוא מתחייב לשמור אמונים למדינת ישראל כמדינה יהודית ודמוקרטית.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 25) – בחברות ממשלתיות המעסיקות יותר מ-100 עובדים, מספר העובדים בעלי המוגבלות יעמוד על לפחות 5%, עד סוף שנת 2025.
חוק תקשורת דיגיטלית עם גופים ציבוריים (תיקון מס' 4) – הטלת חובה על רוב הגופים הציבוריים, להנגיש את השירותים המוענקים על ידם באופן דיגיטלי.
החלטה מספר 1429 של הממשלה השלושים ושבע – אומרת כי ישראל מתנגדת להכרה חד-צדדית במדינה פלסטינית ודוחה על הסף תכתיבים בין-לאומיים בעניין הסדר קבע עם הפלסטינים - ברוב של 99 ח"כים בעד, מול 11 ח"כים נגד.
נאומים של מנהיגים זרים בישיבות הכנסת
1 במאי 2023 – קווין מקארתי, יושב ראש בית הנבחרים של ארצות הברית
11 בדצמבר 2024 – סנטיאגו פניה, נשיא פרגוואי
12 ביוני 2025 – חאבייר מיליי, נשיא ארגנטינה
13 באוקטובר 2025 – דונלד טראמפ, נשיא ארצות הברית
26 בינואר 2026 – אדי רמה, ראש ממשלת אלבניה
הכנסת העשרים ושש היא הכנסת הבאה, שתתחיל לכהן שבועיים לאחר הבחירות העתידות להתקיים ב-27 באוקטובר 2026, ט"ז בחשוון ה'תשפ"ז, או קודם לכן, אם יוחלט על פיזור הכנסת העשרים וחמש.
יושב ראש ועדת הבחירות המרכזית לכנסת העשרים ושש הוא המשנה לנשיא בית המשפט העליון, השופט נעם סולברג.
חוקים שתחילתם עם כינוסה של כנסת זו
בשני חוקי יסוד ובחוק נוסף שתוקנו בכנסת העשרים וחמש נקבע שתחילת התיקון עם כינוסה של הכנסת העשרים ושש:
הנימוק שניתן בפסק הדין הוא:
"חקיקת התיקון נועדה לשרת תכלית פרסונלית מובהקת – קידום האינטרסים האישיים של ראש הממשלה והסרת כבלי המגבלות המשפטיות שחלו עליו, בשים לב להליך הפלילי המתנהל נגדו.
חוק יסוד: השפיטה (תיקון מס' 4): בתיקון נקבע שתחילתו מתחילת כהונתה של הכנסת העשרים ושש, והוא קובע שישונה הרכב הוועדה לבחירת שופטים, כך שיגדל משקלם של הפוליטיקאים בוועדה.
חוק יסוד: הממשלה (תיקון מס' 13) – ביטול האפשרות להקמת ממשלת חילופים.
חוק הממשלה (תיקון מס' 14), התשפ"ה–2025: חוק המבטל את הסעיפים בחוק הממשלה העוסקים בהקמת ממשלת חילופים.
הכַּעְבָּה היא מבנה קדוש למוסלמים הנמצא במכה שבערב הסעודית.
סביב הכעבה עומד אל-מסג'ד אל-חראם, המסגד הקדוש ביותר באסלאם.
בתוכה נמצאת האבן השחורה, אבן אשר המוסלמים מייחסים לה חשיבות רבה.
הכעבה היא גם הקיבלה בתפילה המוסלמית, כלומר, הכיוון אליו פונים המאמינים בזמן התפילה.
מבנה זה היה קדוש גם לעובדי האלילים בתקופת הג'אהִליה (התקופה הקדם-אסלאמית בחצי האי ערב), והם עבדו בו את אללה בנוסף לאלים אחרים.
על פי המסורת האסלאמית, עם התגלותו של מוחמד, הוא התכחש לכעבה עד אשר הוא ואנשיו טיהרו אותה מהאלילים כאשר כבשו את מכה.
לאחר כיבוש מכה מוחמד אסר על אלו שאינם מוסלמים גישה לכעבה.
על-פי הקוראן והמסורת המוסלמית, נבנתה הכעבה על ידי אברהם ובנו ישמעאל.
לגבי מוצאה של האבן השחורה שבתוכה יש מסורות סותרות.
מסורת אחת גורסת כי אברהם וישמעאל מצאו את האבן השחורה כשאספו אבנים לבניית הכעבה.
אמונה נוספת היא שהאבן ירדה מהשמים, מגן עדן למכה, אבל השחירה בעקבות החטאים של האנשים בעולם.
מסורות מוסלמיות אחדות מספרות כי מוחמד אמר כי הכעבה היא המסגד הראשון שנבנה על פני כדור הארץ.
יש המשערים שמקור האבן השחורה הוא במטאוריט שנפל לכדור הארץ, אך תאוריה זו לא נבחנה בפועל, מחמת הקדושה המיוחסת לאבן בקרב מאמיניה המונעים את תנאי הגישה לבדיקתה.
מבקרים שאכן חזו באבן מעריכים שהיא עשויה גרניט שנחצבה במחוז הקרוב.
גאולוגים שבחנו אותה שללו את האפשרות שמקורה במטאור ומעריכים כי היא אבן אכטיס, בהתבסס על עדותו של גאולוג ערבי אשר ביצע חאג'.
תולדות הכעבה לפי המסורת המוסלמית
המסורת המוסלמית מבקשת לקבוע את שורשי הכעבה בתקופה קדומה ככל הניתן, כלומר לטעון כי לכעבה יש שורשים קדומים מאוד שמקורם באלוהים.
לפי המסורת, הכעבה קודמת לבריאה.
במצב התוהו ובוהו שהיה לפני בריאת העולם, הכעבה הייתה כמו קצף על פני המים — 2,000 שנה לפני בריאת העולם, ומלאכים התפללו אליה.
גרסאות אחרות למסורת זו טוענות כי כעבה היא מקבילה של כעבה שמימית הממוקמת בגן עדן.
גישות האדם הראשון — דעה אחרת במסורת, היא שהכעבה נוסדה על ידי אדם, האדם הראשון.
גישה נוספת לאדם הראשון היא שהכעבה לא נוסדה על ידי האדם הראשון, אלא ירדה כולה מגן עדן עמו.
לאחר מכן, יש האומרים כי מיקומה נעלם בעקבות המבול של נוח.
בשלב מאוחר יותר, אברהם בנה עם ישמעאל את הכעבה.
ישנן מסורות שמתארות את הכעבה בתקופת אברהם כמבנה ארעי (זמני) כמו סוכה.
מדובר בסוכה בהתחלה, ורק כאשר מוחמד הגיע לעיר אל-מדינה הוא רצה לבנות את המסגד שלו בצורה של סוכה גם אז.
בני שבט קורייש בנו את הכעבה 15 שנה לפני שהנביא החל להינבא, לפני הולדת הנביא.
כפי שהוזכר, בקוראן מסופר כי אברהם וישמעאל היו אלה שבנו את הכעבה.
נהוג לייחס לכעבה את מקום משכנו של חסד האלוהים.
בנוסף, אנשי דת מוסלמים מודרניים מדגישים את חשיבותה בתור המקום שנבחר על ידי אלוהים כמקום ההתגלות.
הכעבה הייתה מקום מקודש לעובדי אלילים רבים, ואף לנוצרים, בתקופה שלפני עליית האסלאם.
שבטו של מוחמד, קורייש, היה אמון על שמירתה של הכעבה.
הכעבה היא גם הקיבלה בתפילה המוסלמית, הכיוון אליו פונים המאמינים בזמן התפילה.
בנוסף, כפי שהוזכר, על פי המסורת האסלאמית קיימת כעבה שמימית בגן עדן אשר מתפללים בה מלאכים.
המסע הלילי של מוחמד, אשר בסופו עלה לשמיים, התחיל בכעבה.
את המתים המוסלמים מצווה לקבור כאשר הקבר פונה אל הכעבה.
לפי המסורת האסלאמית, כאשר שעתו האחרונה של העולם תבוא במסגרת יום הדין, הכעבה תיהרס על ידי חבשי בעל שתי רגליים קטנות.
לפי האמונה המוסלמית, כל אדם מוסלמי חייב להשתתף לפחות פעם אחת בחייו בטקס העלייה לרגל, החג'.