tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
דווח על לפחות 60 הרוגים, כולל שבעה ילדים.
בנוסף, מספר לא מבוטל של פצועים, הדיווחים מצביעים שמספר הפצועים נע בין כ-50 ל-70 פצועים.
סגן ניצב משטרת המחוז נוואז גישקורי וקצין משטרה נוסף היו בין קורבנות הפיצוץ.
חלק ניכר מהפצועים היו במצב אנוש.
בעקבות הפיצוץ, הוכרז מצב חירום במחוז.
הפצועים הקשים הועברו לעיר כוויתה לקבלת טיפול רפואי.
בסרטונים שהופצו ברשתות החברתיות נראה שהפצועים חולצו ונעזרו הן על ידי גורמי החירום והן על ידי תושבים מקומיים.
נשיא פקיסטן, עארף עלווי, וראש ממשלת פקיסטן, אנוואר אל חאק קקר, גינו את הפיגוע והביעו תנחומים לקורבנות.
גם שר הפנים סרפרז בוגטי, כינה את המעשה כ"מעשה מתועב" וטען כי סוכנות הביון של הודו, אגף המחקר והניתוח, הייתה מעורבת במתקפות הטרור האחרונות בבאלוצ'יסטן.
שר המידע יאן אחקזאי הכריז על תקופת אבל של שלושה ימים בבלוצ'יסטן לזכר קורבנות הפיגוע.
ב-30 בספטמבר הורד דגל פקיסטן לחצי התורן בבנייני הממשל במחוז.
הארגון לשיתוף פעולה אסלאמי הודיע בתגובה לפיגוע, שהארגון עומד "כנגד כל צורות הטרור והביע תמיכה מלאה במאמצי פקיסטן נגד הטרור".
בנוסף הארגון מסר את תנחומיו העמוקים לקורבנות ובני משפחותיהם.
ההטליבאן הפקיסטני הכחיש מעורבות בתקרית, והצהיר שמתקפה כזו נוגדת את מדיניותו.
מזכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרס, גינה את הפיגוע והוסיף: "מתועב שההתקפה הזאת כוונה כנגד אנשים במהלך טקסים דתיים שלווים".
גם ארצות הברית, צרפת, בריטניה, טורקיה, ממלכת ערב הסעודית, איראן, איחוד האמירויות הערביות, עיראק ומצרים גינו את המתקפה.
ב-1 באוקטובר, חברי איגוד הקהילה העסקית בבלוצ'יסטן סגרו את חנויותיהם, כדי להתאבל על קורבנות הפיגוע ולהראות סולידריות עם משפחות הנפגעים.
שלטונות המחוז הכריזו על פיצוי של 1.5 מיליון רופי (5,184 דולר) לקורבנות הפיצוץ.
נכון ל-29 בספטמבר 2023, אף קבוצה לא קיבלה אחריות לפיגוע.
אמיר רנא, מנהל המכון הפקיסטני לחקר השלום, אמר כי הפיגוע במסטונג והפיצוץ במסגד האנגו, שאירע כמה שעות לאחר מכן, נעשו על ידי אנשי המדינה האסלאמית.
פיגוע הירי באלכסנדריה התרחש ב-8 באוקטובר 2023, למחרת טבח שבעה באוקטובר וביומה השני של מלחמת "חרבות ברזל".
האירוע קרה באתר הארכאולוגי "עמוד פומפיוס" באלכסנדריה שבמצרים, כאשר שוטר מצרי לבוש בבגדים אזרחיים פתח באש לעבר קבוצת מטיילים ישראלים שביקרה במקום.
בפיגוע נרצחו שלושה אזרחים ישראלים: , , ו, שנפטר מפצעיו עשרה ימים לאחר התקרית, וכן נרצח מדריך תיירים מקומי שליווה את הקבוצה.
השלכותיו הקשות של האירוע המשיכו להדהד גם שנים לאחר מכן.
בינואר 2026, על רקע ההתמודדות המתמשכת עם הטראומה הקשה והאבל הכבד על אובדן בעלה, ניסתה מור שמלי, אלמנתו של אלון שמלי, לשים קץ לחייה.
פיגוע הירי באל-פונדוק אירע ב-6 בינואר 2025 בשעות הבוקר, בכביש 55 בין אל-פונדוק לקדומים.
בפיגוע נרצחו שלושה ישראלים, ושמונה אחרים נפצעו.
שלושת המחבלים הפלסטינים נסעו במכונית סדאן לבנה למיקום שבין הכפר הפלסטיני אל-פונדוק לקדומים.
המחבלים, אשר היו חמושים ברובי סער, יצאו מהרכב ופתחו באש מטווח קצר על אוטובוס ושני כלי רכב פרטיים שנסעו בכביש 55.
בפיגוע נרצחו שלושה ישראלים ונפצעו שמונה נוספים, בהם נהג האוטובוס אשר נפצע באורח קשה.
כאשר אזרח ישראלי חמוש באקדח אשר נכח במקום החל לירות לעבר התוקפים, הדבר אילץ אותם להימלט מהמקום במכוניתם.
כוחות צה"ל פתחו מיד במצוד נרחב לאיתור ולכידת המחבלים.
הפיגוע גבה את חייהם של שלושה אזרחים ישראלים:
אלעד יעקב וינקלשטיין (35), קצין משטרה.
שמונה אנשים נוספים נפצעו בפיגוע, בהם נהג האוטובוס, אשר נפצע באורח קשה.
יומיים לאחר הפיגוע, הזרוע הצבאית של ארגון הטרור חמאס לקחה אחריות על הפיגוע והודיעה כי ג'עפר דבאסה, פעיל הארגון שתכנן את הפיגוע, נהרג על ידי כוח של צה"ל בכפר אל-באד'אן סמוך לשכם כמה שעות לאחר הפיגוע.
ב-22 בינואר 2025, בתום פעולת נוהל סיר לחץ על מבנה בכפר בורקין בנפת ג'נין במסגרת מבצע חומת ברזל, נהרגו שניים מהמחבלים שביצעו את הפיגוע ושהו במבנה, קטיבה א-שלבי ומוחמד נזאל המזוהים עם הג'יהאד האסלאמי.
ב-16 באפריל 2025 נהרג המחבל השלישי מוחמד זכארנה (המזוהה גם הוא עם הג'יהאד האסלאמי) בקבאטיה בנפת ג'נין במסגרת מבצע חומת ברזל.
ב-9 במאי 2025 לוחמי צה"ל, ימ"מ ושב"כ הרגו בבית בשכם את נור ביטאווי, ראש התארגנות הטרור של הג'יהאד האסלאמי בג'נין, שהיה ממתכנני הפיגוע באל-פונדוק.
ב-21 במאי 2025, כוחות צה"ל, בהכוונה מודיעינית של שב"כ, פעלו בשכונה המזרחית בג'נין ועצרו את מכווין הפיגוע באל-פונדוק.
ב-12 בפברואר 2026, לוחמי ימ"מ וכוחות חטיבת מנשה בהכוונת שב"כ פעלו במרכז העיר ג'נין ועצרו את המחבל מוחמד זידן, ששימש כסייען של אחד המחבלים שביצעו את פיגוע הירי באל-פונדוק.
המחבל היה בכיר בהתארגנות הטרור במחנה הפליטים ג'נין שפורקה ועסק במימון גורמי טרור וקידום פעילות טרור נגד מדינת ישראל.
הפיגוע התרחש על ציר נסיעה ראשי המשמש את תושבי קדומים והיישובים הסמוכים בשעת בוקר מוקדמת בה הכביש עמוס בכלי רכב.
בעקבות הפיגוע, גברה הדרישה למציאת נתיב נסיעה חלופי שאינו עובר דרך הכפר פונדוק, וזמן קצר לאחר מכן דווח על תחילת סלילתו של כביש "מבוא קדומים" העוקף את בתי הכפר מצד מערב.
לאחר כשבוע מהפיגוע, הצבא אפשר את פתיחת החנויות הלא חוקיות על הכביש הראשי, הגורמות לסיכון ביטחוני לתושבים הנוסעים שם.
אולם תושבי האזור מחו על כך והובילו לסגירתן מחדש.
ב-20 בינואר 2025 פעלו המוחים בצורה אקטיבית ופרועה יותר, ואף שרפו חנויות ורכבים.
בעקבות המהומה שוטר וחייל מג"ב רדפו אחרי כמה נערים כדי לעצור אותם, תוך כדי ירי לעבר הבורחים.
בעקבות הירי (שהתבצע מחוץ לכפר) שלושה נערים נפצעו באורח קשה.
פיגוע הירי בחדרה היה פיגוע ירי שביצעו שני מחבלים פלסטינים ב-28 באוקטובר 2001 במרכז חדרה.
ארבע נשים נרצחו ו-33 אנשים נפצעו.
ב-28 באוקטובר 2001, בשעות הצהריים, הגיעו שני מחבלים פלסטינים, שוטרים במשטרה הפלסטינית, בג'יפ מיצובישי אדום למרכז חדרה.
כשהגיעו אל מול הספרייה העירונית, החלו לירות לעבר האנשים ברחוב, וכיוונו את עיקר האש אל תחנת אוטובוס בצד הכביש בה עמדו אזרחים רבים והמתינו לאוטובוס.
מתחנת האוטובוס המשיכו המחבלים בנסיעה איטית בעיר תוך שהם יורים לכל עבר.
בינתיים רצו למקום שלושה בלשים שהיו בפעילות מבצעית ברחוב.
בין הבלשים למחבלים התנהל קרב יריות שבסופו נהרגו שני המחבלים.
ארבע נשים נהרגו בפיגוע ו-33 נפצעו, מתוכם שלושה באורח קשה והיתר במצב קל.
ארגון הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני נטל אחריות לפיגוע, ואמר שאת הפיגוע ביצעו "המחבל יוסף סוויתאת (22) ממחנה פליטים ג'נין, והמחבל תייסיר ג'באלי, מהעיר ג'נין".
ושהפיגוע בוצע כתגובה ל"פשעים בבית רימא, בבית לחם ובכל ערי וכפרי מולדתנו השבויה.
אנו אומרים למנהיגי האויב כי עין תחת עין, ודם תחת דם, ואש תחת אש.
המלחמה בינינו פתוחה לנצח נצחים.
לא מפחידים אותנו הטנקים והמטוסים שלכם, וכיבוש ערינו וכפרינו לא ירחיק מכם את המוות ולא יביא לכם את הביטחון".
הפיגוע, כך לפי הארגון, בוצע גם לזכרו של מנהיג הג'יהאד האיסלאמי, פתחי שקאקי, שנורה למוות על ידי סוכני המוסד במלטה ב-1995.
פיגוע הירי בירושלים היה פיגוע ירי שביצע מחבל פלסטיני ב-9 באוקטובר 2016 בשלוש זירות בירושלים.
בפיגוע נרצחו אזרחית ושוטר יס"מ, ו-5 אנשים נפצעו.
המחבל, פלסטיני משכונת סילואן שבמזרח ירושלים, נורה למוות.
סמוך לשעה 10:10 הגיע המחבל בנסיעה ברכבו מכיוון צומת הגבעה הצרפתית לאזור גבעת התחמושת, והחל לירות לכיוון אנשים שעמדו בתחנת הרכבת הקלה אשר מול בניין המטה הארצי של משטרת ישראל.
כתוצאה מהירי נפצעה באורח אנוש אישה בת 60, שנפטרה מאוחר יותר מפצעיה.
לאחר מכן המשיך המחבל בנסיעה לכיוון שכונת שייח' ג'ראח, וירה באישה שנהגה ברכבה סמוך לצומת קלרמון.
לבסוף עצר המחבל את רכבו בצד הכביש בסמוך לשכונת שייח' ג'ראח, וכאשר הבחין בצוות לוחמי יס"מ רכובים על אופנועים, הוא החל לירות לכיוונם.
מהירי נפצע באורח אנוש שוטר יס"מ בן 29, שנפטר מאוחר יותר מפצעיו, ושוטר נוסף נפצע באורח בינוני.
צוות לוחמי מג"ב שהיה בסמוך לזירה ירה למוות במחבל.
מאוחר יותר ביום הפיגוע הותרו לפרסום שמות הנרצחים: לבנה מליחי, בת 60 תושבת העיר ירושלים, ורס"ם יוסף קירמה, בן 29, שוטר יס"מ במשטרת ישראל.
על חקירת הפיגוע הוטל תחילה צו איסור פרסום.
מחקירת הפיגוע עלה כי הזמן הכולל של פיגועי הירי בשלוש הזירות היה כארבע דקות, וכי חייל צה"ל שנשא רובה סער מדגם תבור נמלט מהזירה מבלי להגיב לאירוע.
לעבר המחבל נורו בין 25 ל-30 כדורים עד לחיסולו.
ארבעה ימים לאחר הפיגוע הותר לפרסום שמו של המחבל.
המחבל, מוסבאח אבו סביח , היה בן 39 תושב שכונת סילואן שבמזרח ירושלים, בעל תעודת זהות כחולה, נשוי ואב לשלושה ילדים.
הוא היה פעיל ארגון הטרור חמאס.
בשל פעילותו כנגד מדינת ישראל, היה כלוא בעבר בישראל בגין הסתה והורחק מירושלים.
בבוקר הפיגוע אמור היה אבו סביח להתייצב בבית סוהר איילון על-מנת לרצות תקופת מאסר בת 4 חודשים בגין תקיפת שוטר.
בנימין נתניהו, ראש ממשלת ישראל, אמר לאחר הפיגוע: "הייתה פעולה מהירה מאוד, נחושה מאוד של שוטרי משטרת ישראל שדלקו אחר המחבל וחיסלו אותו".
גלעד ארדן, השר לביטחון פנים, אמר: "מדובר באירוע חמור ביותר.
בכל הערכות המצב לא היו התרעות לאירוע ממוקד כזה.
אמרנו שבעקבות העלייה בהסתה יהיו החלטות של מפגעים בודדים".
ארגון הטרור חמאס בירך על פיגוע הירי וטען כי "זוהי תגובה טבעית על פשעי הכיבוש" והוסיף כי "חמאס מתאבל על בנו השהיד".
מתנועת פת"ח נמסר כי "הפיגוע הוא תוצאה של המדיניות הישראלית בירושלים ובהר הבית".
בתו של המחבל אמרה: "אנחנו מאושרים מאוד וגאים באבינו.
הקשר שלנו, כאב ובתו, היה מצוין", ואחותו הוסיפה: "תברכו אותנו, אל תנחמו אותנו.
אנו מודים לאללה על מות הקדושים של אחי".
בעקבות הפיגוע, נתלו על ביתו של המחבל דגלי חמאס, ורבים באו לחגוג יחד עם משפחתו.
סניף פת"ח במזרח ירושלים הכריז על שביתה כללית כאות הזדהות עם המחבל, ועסקים רבים בבעלות פלסטינית נסגרו.
ברחוב הראשי סלאח א-דין ובשכונות נוספות במזרח ירושלים התפתחו עימותים בין פלסטינים לבין כוחות הביטחון.
במזרח ירושלים ובמקומות נוספים, בין היתר ברצועת עזה, חולקו ממתקים ברחובות כאות שמחה על רצח שני הישראלים.
פיגוע הירי בהר הבית היה פיגוע ירי שהתרחש ביום שישי, 14 ביולי 2017, בשעה 7 בבוקר, כאשר שלושה מחבלים, ערבים-ישראלים, רצחו ביריות שני שוטרים ישראלים בשער הסליחה של הר הבית, בטרם נורו למוות.
שלושה מחבלים, ערבים-ישראלים מוסלמים תושבי שכונת עין אברהים שבעיר אום אל-פחם, נכנסו לעיר העתיקה דרך שער הפרחים והמשיכו למתחם הר הבית כשהם לא חמושים.
אחריהם נכנס בדרך זו סייען שנשא תיק ובו כלי נשק.
הארבעה נכנסו למסגד אל-אקצא, והסייען עזב את המקום ללא התיק.
שלושת המחבלים לקחו מהתיק את כלי הנשק, שני תת-מקלעים מדגם קרלו ואקדח, יצאו בריצה ממתחם הר הבית, וירו לעבר השוטרים בשער הסליחה, שנמצא בכותל הצפוני של הר הבית, ליד רחוב שער האריות (ויה דולורוזה).
מירי המחבלים נהרגו שני שוטרים ונפצע שוטר נוסף באורח קל.
שוטרים שהבחינו במחבלים ירו לעברם וחיסלו שניים מהם במקום.
המחבל השלישי שנפצע מהירי הראשוני נמלט לתוך רחבת הר הבית והתמוטט.
לאחר מכן כשחבלן משטרתי התקרב כדי לבדוק אותו, המחבל קם וניסה לתקוף את החבלן.
השוטרים הגיבו במהירות וירו במחבל למוות.
שני השוטרים שנהרגו היו שוטרי סיור מיחידת הר הבית של משטרת ישראל, רס"ם האיל סתאוי, תושב מע'אר, ורס"ם כמיל שנאן, תושב חורפיש, בנו של חבר הכנסת לשעבר שכיב שנאן.
שלושת המחבלים היו ערבים אזרחי ישראל תושבי אום אל-פחם המשתייכים לחמולת ג'בארין, מוחמד אחמד מוחמד ג'בארין בן 29, מוחמד חאמד עבד אללטיף ג'בארין בן 19, ומוחמד אחמד מפדל ג'בארין בן 19.
לאחר הפיגוע הקימו משפחות המחבלים סוכות אבלים באום אל-פחם.
לאחר הערכת מצב הורה ראש הממשלה, בנימין נתניהו, לפרק את הסוכות ובאותו ערב הן פורקו על ידי משטרת ישראל.
בעקבות הפיגוע סגרה משטרת ישראל לחלוטין את מתחם הר הבית ומנעה את תפילות יום שישי בו, וערכה חיפושים בניסיון לאתר כלי נשק שהוסתרו במתחם.
המתחם נפתח למבקרים ביום ראשון בצהריים (כיומיים לאחר הפיגוע), לאחר ששעריו צוידו בגלאי מתכות, ומתוכננת גם הצבתן של מצלמות אבטחה.
צעד זה גרם למתיחות ולמחאות של מוסלמים.
בעקבות פתווה שהוציא המופתי של ירושלים, מוחמד אחמד חוסיין, שאוסרת על מוסלמים להיכנס להר הבית עד אשר יוסרו גלאי המתכות, החלו המוסלמים לקיים את תפילותיהם ברחבה שמחוץ להר הבית.
לאחר תפילות יום השישי ב-21 ביולי החלו מוסלמים לעורר מהומות במזרח ירושלים וביהודה ושומרון, ובמהלכן נורו ונהרגו שלושה פלסטינים על ידי כוחות הביטחון.
בערב אותו יום נרצחו שלושה בני משפחת סלומון בחלמיש בידי מחבל ערבי, שטען שמעשהו נובע מהפגיעה של ישראל במסגד אל-אקצא.
ב-23 ביולי ביצע מחבל ירדני את פיגוע הדקירה בשגרירות ישראל בירדן, פצע מאבטח ונורה למוות.
בעקבות התקרית נאלצו המאבטח וכל עובדי שגרירות ישראל ברבת עמון להסתתר בתוך בניין השגרירות, שם יש להם חסינות דיפלומטית.
האירוע גרם למשבר דיפלומטי ביחסי ירדן–ישראל.
הירדנים דרשו את הסרת גלאי המתכות בהר הבית בתמורה לשחרור עובדי השגרירות, בהם המאבטח.
ב-24 ביולי קיבל הקבינט המדיני-ביטחוני החלטה להסיר את גלאי המתכות וירדן אפשרה לעובדי השגרירות ולמאבטח לחזור לישראל.
בלילה שבין 26 ביולי ל-27 ביולי נערכה הלוויית המחבלים באום אל-פחם, לאחר שישראל שחררה את גופותיהם בעקבות עתירה וצו של בית המשפט העליון.
בהלוויה השתתפו אלפי ערבים ישראליים שצעקו סיסמאות בשבח המחבלים, אותם כינו "שהידים", וכן קראו "ברוח ובדם, נפדה אותך אל-אקצא".
נשיא המדינה ראובן ריבלין גינה את הפיגוע והוסיף ש"השתיקה והתגובות הרפות של חלק מהמנהיגות הפוליטית הערבית מקוממות.
טרור חייב להיות מוקע ללא תנאי וללא התפתלויות.
מי שאינו מוקיע טרור, משתף איתו פעולה".
ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו גינה את הפיגוע, וכך גם ושרים וחברי כנסת.
ישראלים רבים בפייסבוק החליפו את תמונת הפרופיל שלהם לתמונה שבה שולבו זה לצד זה דגל ישראל ודגל העדה הדרוזית, כאות סולידריות עם הדרוזים בישראל.
שר התקשורת איוב קרא, אשר קרא בעקבות פיגועים קודמים לצעדי גירוש משפחות מחבלים אמר שיש צורך בשינוי אסטרטגי של "ענישה מזרח תיכונית" ושינוי סידורי הביטחון בהר הבית כך שלא תיתכן עוד הברחת נשק פנימה.
ראש עיריית דלית אל-כרמל רפיק חלבי, התייחס לתגובת ועדת המעקב העליונה של הציבור הערבי בישראל: "מוגי לב מתחבאים מאחורי נוסחאות מעורפלות".
ועדת המעקב העליונה של הציבור הערבי בישראל גינתה את הפיגוע והוסיפה כי "ישראל היא האחראית לנפיצות בהר הבית".
יו"ר הרשימה המשותפת, ח"כ איימן עודה, אמר שהוא מתנגד למאבק חמוש אך האשים את נתניהו והממשלה בפרובוקציות וכניסת מתנחלים לאל-אקצא.
ח"כ עיסאווי פריג' ממרצ גינה את הפיגוע וקרא לציבור הערבי להתנער מהמחבלים.
לעומתם, ח"כ חנין זועבי מהרשימה המשותפת (בל"ד) גינתה את התנחומים למשפחות השכולות של השוטרים, וכתבה ש"ביקורי תנחומים אצל משפחות של לוחמים בשורות הכובש הם מכה לאחדות הלאומית."
ארגון עדאלה – המרכז המשפטי לזכויות המיעוט הערבי בישראל דרש לחקור את השוטרים שירו במחבלים ונמנע מלגנות את הפיגוע.
שר הפנים אריה דרעי ביקש מראשי הרשויות הערביות לגנות את הפיגוע, אך נכון ל-16 ביולי רק ראש עיריית נצרת עלי סלאם פרסם מכתב גינוי.
יו"ר הרשות הפלסטינית אבו מאזן גינה את הפיגוע, בשיחתו עם ראש הממשלה נתניהו, ובנוסף הזהיר מפני ההשלכות של סגירת מתחם הר הבית ודרש לפתוח אותו מחדש.
על פי דיווח בערוץ "אל-מיאדין" המקורב לחזבאללה, פתח אל-אינתיפאדה (ארגון שהתפצל מפתח ב-1983 וידוע גם בשם ארגון אבו מוסא ואינו חלק מאש"ף) לקח אחריות על הפיגוע.
כמו כן קראה התנועה למוסלמים להתעמת עם כוחות הביטחון ו"לשבור את המצור היהודי על אל-אקצא".
דובר חמאס, סאמי אבו זוהרי, הצדיק את הפיגוע ומסר כי "הפיגוע בירושלים הוא תגובה טבעית לטרור הישראלי ולחילול של מסגד אל-אקצא, והוא מאשר את המחויבות לאינתיפאדה ואת אחדות עמנו".
בתנועת הג'יהאד האסלאמי כינו את הפיגוע "פעולה הרואית", וגינו את הגינוי של יושב ראש הרשות הפלסטינית אבו מאזן.
ממלכת ירדן: עבדאללה מלך ירדן גינה את הפיגוע באוזני ראש הממשלה נתניהו.
תוך שהוא דורש שהר הבית יפתח למתפללים.
ממשלת ירדן גינתה את ישראל והאשימה אותה בפגיעה בזכויות המוסלמים ובהפרת הסטטוס-קוו בהר הבית.
יו"ר הפרלמנט הירדני עאטף א-טרוואנה שיבח את הפיגוע ואמר .
בתגובה לכך תקף יושב ראש הכנסת יולי אדלשטיין את טרוואנה ואמר .
: הבית הלבן הוציא הודעה בה הוא גינה את הפיגוע ותמך בסגירת הר הבית למתפללים לצורך החקירה.
פיגוע הירי בהר אדר הוא פיגוע ירי שהתרחש בבוקר 26 בספטמבר 2017 בכניסה ליישוב הר אדר הממוקמת מערבית לירושלים, סמוך לקו התפר.
מחבל פלסטיני בעל היתר עבודה, תושב הכפר הסמוך בית סוריכ, רצח ביריות שלושה ישראלים ופצע ישראלי נוסף באורח קשה.
הפיגוע אירע בשעה 7:10 בבוקר, בנקודת הבידוק של שער בידו, דרכו נכנסים להר אדר מידי בוקר עשרות פועלים פלסטיניים מהכפרים הסמוכים.
המאבטחים במחסום חשדו במחבל והם פתחו בנוהל מעצר חשוד והורו לו לעצור.
בשלב הזה שלף המחבל אקדח מחולצתו וירה מטווח קצר יותר מעשרה כדורים באנשי הביטחון.
רכז הביטחון שנפצע בפיגוע השיב אש ובעזרת לוחמי מג"ב הרגו את המחבל.
שני מאבטחים ולוחם מג"ב שהיו במקום נפצעו באורח אנוש, ורכז הביטחון של היישוב נפצע באורח קשה.
מאוחר יותר נקבע מותם של השלושה שנפצעו אנושות.
הפצוע טופל בידי צוותי מד"א בזירה ולאחר מכן פונה לבית החולים הדסה עין כרם כשהוא סובל מפצעי ירי בבטן ובכתף ומצבו יציב.
על פי החשד, התאמן המחבל תקופה ארוכה באקדח שנגנב בשנת 2003 מישראל.
אימונים באמצעותם הצליח להתגבר על מעצור בנשק בזמן הפיגוע ולהמשיך לירות.
ב־28 בספטמבר כוחות הביטחון איתרו את האיש שסיפק על פי החשד את האקדח ועצרו אותו.
לאחר הפיגוע, הטילו כוחות צה"ל ומג"ב כתר על אזור בית סוריכ ואפשרו יציאה במקרים הומניטריים בלבד.
לפי דיווחים פלסטיניים, כוחות צה"ל פשטו על בית המחבל וסגרו את הכניסה ליישוב.{
המחבל הוא נימר מחמוד אחמד ג'מל, בן 37, נשוי ואב לארבעה, תושב הכפר הסמוך בית סוריכ שהיה פועל בעל היתר עבודה ועבד ביישוב.
על פי השב"כ הוא היה בסכסוך עם אשתו, אחרי שככל הנראה הכה אותה.
היא ברחה לירדן מספר שבועות לפני הפיגוע והשאירה אותו עם ארבעת ילדיהם.
האקדח ששימש את המחבל בפיגוע היה נשק תקני שנגנב ב-2003.
זמן קצר לאחר ביצוע הפיגוע, התפרסם בעמוד הפייסבוק של המחבל פוסט בו הוא ביקש סליחה ממשפחתו.
בפוסט, שהועלה בשמו על ידי קרובת משפחה, הביע המחבל צער על היחס הקשה שלו כלפי אשתו וביקש את סליחתה.
ב-15 בנובמבר 2017 הרס צה"ל את קומתו של בית המחבל בכפר בית סוריכ.
בעקבות הפיגוע בוטלו האישורים לעבודת פלסטינים בהר אדר למשך חודש, לאחר מכן הוצב מגנומטר בשער הכניסה ליישוב לבידוק פועלים עם אישורי עבודה שהמשיכו לעבוד ביישוב הר אדר כרגיל ופרנסתם לא נפגעה.
לוחמת משמר הגבול זהבה סמואל עוטרה בעיטור המופת על ניטרול המחבל והלוחם סלומון גברייה שנהרג בפיגוע עוטר בצל"ש המפכ"ל.
: ראש הממשלה בנימין נתניהו שלח את תנחומיו למשפחות הנרצחים ואיחולי החלמה מהירה לפצוע.
נתניהו הדגיש שצריך לבדוק האם העובדה שהמחבל החזיק בהיתר עבודה מעידה על דפוס חדש בפיגועים.
"אם כן - צריך להיערך לכך בהתאם", "אנחנו נהרוס את בית המחבל, נכתר את הכפר ונשלול את היתרי העבודה של קרובי משפחתו".
: דף הפייסבוק הרשמי של הפת"ח כינה את המחבל "שאהיד".
: בארגון הטרור בירכו על הפיגוע ומסרו: "הפיגוע הבוקר הוא חלק מאינתיפאדת ירושלים נגד כל הניסיונות לייהד את העיר.
ירושלים היא מוסלמית ובניה יקריבו את חייהם למענה".
: מארגון הטרור נמסר: "הפיגוע היום הוא תגובה מעשית על ניסיונות הימין הציוני החוזרים ונשנים להשתלט על הר הבית".
שליח האו"ם למזרח התיכון, ניקולאי מלדנוב, גינה את הפיגוע בציוץ "זה בזוי שחמאס מהלל כאלה תקיפות.
כולם חייבים לגנות אלימות ולהתייצב נגד הטרור".
גינה את הפיגוע ואת חמאס ששיבח את הפיגוע, ואמר שמעשי אלימות וטרור יביאו רק עוד אובדן וכאב, והם חייבים להיפסק.
: שגרירות ארצות הברית בישראל הוציאה הודעה תלת-לשונית ובה נאמר: "אנו מגנים בחריפות את הפיגוע הנורא בהר אדר היום.
אנחנו גם מגנים את ההצהרות המהללות את הטרור וקוראים לכולם לשלוח מסר ברור שטרור לעולם לא נסבל.
מחשבותינו ותפילותינו עם משפחות ההרוגים ומקווים להחלמה מהירה ושלמה לפצוע".
פיגוע הירי בגבעת אסף הוא פיגוע טרור שהתרחש ביום ה' בטבת ה'תשע"ט (13 בדצמבר 2018) מעט לאחר השעה 11 בבוקר.
הפיגוע בוצע בכביש 60 בצומת הכניסה לגבעת אסף בהרי בנימין על ידי מחבל פלסטיני, שירד מרכב שעצר במקום, רצח ביריות שני חיילי צה"ל, פצע קשה חייל נוסף וצעירה ונמלט מהמקום, המחבל נלכד כעבור כחודש.
הפיגוע אירע בסוף השבוע שבתחילתו אירע פיגוע הירי בצומת עפרה, הנמצא 5 ק"מ מגבעת אסף.
רכב מסוג מיצובישי עם לוחית זיהוי ישראלית עצר ליד הטרמפיאדה בצומת גבעת אסף.
אחד מנוסעיו, עאסם ברגותי, ירד מהרכב, ירה לעבר חיילים ואזרחים שהיו בטרמפיאדה, הרג ביריות את סמ"ר מאשקלון ואת סמל מבית שמש, לוחמים בגדוד נצח יהודה ששהו במקום במשימת אבטחה, פצע קשה חייל נוסף וצעירה, לקח את נשקו של אחד החיילים, ונמלט מהזירה ברכבו.
סמוך לאחר הפיגוע נמצא הרכב נטוש ליד רמאללה.
לפי דיווחים ערביים ביצע המחבל וידוא הריגה בחיילים.
בעקבות הפיגוע, ומותו של התינוק הפג בפיגוע הירי בצומת עפרה, פרצו ב-13 בדצמבר הפגנות בירושלים, בכביש 60, בעפרה, בגבעת אסף וביישובים נוספים בישראל.
המפגינים תבעו מממשלת ישראל נקיטת יד קשה כלפי הטרור הפלסטיני והחזרת הביטחון לתושבים.
בעקבות ההפגנות ורצף הפיגועים, הודיע ראש הממשלה ושר הביטחון בנימין נתניהו על שורה של צעדים למלחמה בטרור, בהם הריסת בתי מחבלים תוך 48 שעות (פרק זמן שלא יושם בסופו של דבר), תגבור נוכחות צה"ל בשטחים ובצירי התנועה העיקריים והקמת מחסומים.
בלילה שלאחר הפיגוע הועלו קרוואנים לנקודת המאחז המפונה עמונה תוך הפרת צו שטח צבאי סגור.
המתנחלים, בראשם ח"כ בצלאל סמוטריץ' וראשי המועצות האזוריות ישראל גנץ ויוסי דגן, קראו לראש הממשלה לאשר את העלייה המחודשת לקרקע, כחלק מהתגובה הממשלתית לפיגוע.
ב-3 בינואר 2019 פונה המאחז בידי שוטרי מג"ב.
כוחות גדולים של צה"ל ניהלו מצוד אחר המחבלים.
צה"ל פרס מחסומים באזור, והטיל כתר על אזור העיר רמאללה.
במהלך המאמץ לאיתור המחבלים נמצאו הרובה ששימש לפיגוע, מסוג AK-47 קלשניקוב, ורובה שנלקח מאחד החיילים.
לפי הערכת השב"כ, פיגוע זה ופיגוע הירי בצומת עפרה שקדם לפיגוע הנוכחי בארבעה ימים, בוצעו על ידי מחבלים מאותה חוליית טרור של חמאס.
ב־7 בינואר 2019 נעצר עאסם ברגותי בביתו של סייען.
את המעצר ביצע הימ"מ בעזרת מודיעין שסיפק השב"כ.
ב-4 במרץ 2019, כחודשיים וחצי לאחר הפיגוע, אישר בג"ץ להרוס את ביתו של ברגותי ולמחרת הרס צה"ל את הבית.
חמישה לוחמים מגדוד "נצח יהודה" הועמדו לדין, לאחר שהכו שני חשודים כסייענים של המחבלים שביצעו את הפיגוע, בעת שהובילו אותם למעצר.
שלושה מהם הורשעו בעבירה של התעללות בנסיבות מחמירות.
עסאם ברגותי שוחרר בהסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025).
פיגוע הירי בגשר ברוקלין היה פיגוע ירי שהתרחש ב-1 במרץ 1994 בגשר ברוקלין שבניו יורק, ארצות הברית, על ידי מחבל אסלאמי.
בפיגוע נפצעו אנושות נחום ששונקין וארי הלברשטאם שנפטר כעבור חמישה ימים מפצעיו, ושניים נוספים נפצעו קל.
המחבל רשיד באז נלכד, נשפט והורשע ונידון ל-140 שנות מאסר.
ב-1 במרץ 1994, י"ח באדר תשנ"ד, בשעה 10:30, נסעה קבוצה של כ-15 בחורים תלמידי ישיבת חב"ד בברוקלין, ששהתה יחד עם רבי מנחם מנדל שניאורסון במרכז הרפואי עין אוזן שבמנהטן מאחורי האמבולנס שהוביל את הרבי חזרה לביתו שבברוקלין.
האמבולנס נסע דרך מנהרת ברוקלין בטרי, בעוד רכב ההסעות שבתוכו הבחורים נסע דרך גשר ברוקלין.
בעודם על הגשר, פתח לעברם המחבל שנסע במקביל לרכב בו שהו בירי באמצעות תת-מקלע, תחילה לעבר המושבים האחוריים ובהמשך לכיון הנהג והמושבים הקדמיים.
הירי נמשך תוך כדי שהנהג עצר והנערים החלו להימלט מהרכב.
לאחר מספר יריות, אירע מעצור בתת-המקלע והמפגע החליף אותו באקדח חצי אוטומטי, שהיה מונח בתחתית רכבו.
מהירי נפצעו אנושות נחום ששונקין וארי הלברשטאם, שנפטר מפצעיו כעבור חמישה ימים (כ"ג באדר תשנ"ד), ועוד שני בחורים במצב בינוני-קל.
הנרצח, ארי הלברשטאם, היה בנם של דבורה וחסד הלברשטאם (בנו של רבי מאיר הלברשטאם, האדמו"ר מטשאקאווא בני ברק) ששימש כמשב"ק בביתו של הרבי מחב"ד.
בהלוויה השתתפו אלפי אנשים, בהם מושל מדינת ניו יורק מריו קואומו, ראש העיר ניו יורק רודולף ג'וליאני ושגריר ישראל באו"ם גד יעקבי.
עיריית ניו יורק הציבה אנדרטה לזכרו סמוך לגשר ברוקלין, והרמפה בכניסה לגשר נקראה על שמו.
גם מוזיאון הילדים היהודי הוקם לזכרו, ובחזית המוזיאון מוצבת תמונה של ארי המורכבת מאלפי תמונות של ילדים.
משטרת ניו יורק פרסמה כי היא מחפשת אחר רכב כחול מדגם שברולט שחלונו הימני שבור.
ראש העיר ניו יורק ומפקדי המשטרה ערכו באותו יום מסיבת עיתונאים שבה הכריז ראש העיר על פרס של 30 אלף דולרים למסייע בלכידת הרוצח (10 אלף ממשטרת ניו יורק וסכום כפול מארגונים יהודיים).
כעבור יומיים המחבל נסע למוסך של ידיד במטרה לתקן את החלון ולטשטש עקבות.
מכונאי במוסך, ראוף אבו דעיף, מיהר לדווח על ביקור החשוד למשטרה, וזו עצרה אותו.
המחבל, רשיד באז בן ה-28, פלסטיני מצד אימו ודרוזי מצד אביו, בעל אזרחות לבנונית שהתגורר בארצות הברית בעשר השנים שקדמו לפיגוע ועבד כנהג מונית.
בחיפוש שנערך בביתו נמצאו אמצעי לחימה.
יחד עמו נעצרו גם שני אנשים שסייעו לו: הילאל עבדאללה עזיז מוחמד, בעל המוסך שסייע לו להיפטר מהראיות המרשיעות ברכב שממנו ירה, ובסאם ריאדי, בעל חברת 'קאר סרוויס', שהיה שותף בתכנון הפיגוע והשאיל לרשיד את הרכב.
בית-המשפט של מדינת ניו-יורק הרשיע את המחבל וגזר עליו 140 שנות מאסר בפועל ללא אפשרות חנינה.
ב-2012, ראשיד באז הודה שפיגוע הירי שלו היה ממניעים אנטישמיים.
ביולי 2023 פורסם כי הוצע על ידי הליגה נגד השמצה פרס של $50,000 למי שיביא מידע שיוביל למעצר והרשעה של האחראים לרצח של ארי הלברשטאם.
פיגוע הירי בבית הכנסת בפאוויי היה פיגוע ירי ופשע שנאה על רקע אנטישמי, שהתרחש ב"בית הכנסת בית חב"ד" בעיר פאוויי שבמחוז סן דייגו בקליפורניה, ארצות הברית, בבוקר יום השבת, 27 באפריל 2019, כ"ב בניסן ה'תשע"ט.
בערב שביעי של פסח הזמין שליח חב"ד ורב בית הכנסת, הרב ישראל גולדשטיין, את אנשי הקהילה לתפילת יזכור שנהוג לאומרה באחרון של פסח.
בשעה 11:30, לקראת קריאת ההפטרה, יצא גולדשטיין ללובי של הבית הכנסת לשטוף ידיים.
באותו זמן נכנס למקום ג'ון ארנסט חמוש ברובה AR-15 ופתח בירי, ממנו נהרגה אישה שעמדה בכניסה - לורי גילברט קיי, בת 60 מפאוויי - ונפצעו הרב גולדשטיין ועוד אדם וילדה.
אוסקר סטיוארט, שוטר במשמר הגבול של ארצות הברית שנכח במקום כמאבטח, ירה לכיוון המחבל אך החטיא.
היורה ברח לכיוון רכבו, סטיוארט ירה ופגע ברכב שנתפס לאחר מספר דקות על ידי המשטרה המקומית.
ג'ון ארנסט (יליד 1999) בן ה-19 היה סטודנט לסיעוד באוניברסיטת המדינה של קליפורניה.
במניפסט בן 4,000 מילים, שפרסם זמן קצר לפני הרצח, כתב: "אם הייתם אומרים לי לפני שישה חודשים שאני אעשה זאת, הייתי מופתע".
הוא ציין שקיבל השראה מברנטון טראנט האחראי לטבח בכרייסטצ'רץ' בניו זילנד שהתרחש כחודש לפני הפיגוע, ומרוברט באוורס, שביצע את טבח בבית הכנסת בפיטסבורג בדיוק חצי שנה לפני הפיגוע.
לפי פרסומים ברשת תכנן ארנסט להעביר בשידור ישיר בפייסבוק את הירי בבית הכנסת, אולם לא הצליח בכך.
באחת הרשתות הוא גם כלל "פלייליסט של שירים לירי", וכן מכתב פרידה.
במהלך חקירת פיגוע הירי התגלו הודעות של ארנסט ברשתות החברתיות, בהן הוא קשר את עצמו לאירוע במרץ 2019, שבו גם ריסס על קירות המסגד כתובות גרפיטי המשבחות את הטבח בכרייסטצ'רץ'.
ההצתה גרמה נזק קל למבנה ולא היו נפגעים.
בשנת 2021 גזר בית משפט בקליפורניה מאסר עולם ללא אפשרות של שחרור מוקדם על ג'ון ארנסט זאת לאחר שחתם על עסקת טיעון במסגרתה נמנעה התביעה מהדרישה לדון אותו למוות.
נשיא ארצות הברית בזמן הפיגוע דונלד טראמפ כתב: "הלב של אמריקה עם קורבנות הירי.
האומה כולה מתאבלת על אובדן החיים וניצבת לצד הקהילה היהודית.
אנו מגנים בחריפות את רשע האנטישמיות והשנאה, שיש להביס".
הוא דיבר עם הרב גולדשטיין והזמין אותו לבית הלבן במסגרת יום התפילה הלאומי, שם נתן לו לנאום.
גווין ניוסם מושל קליפורניה, הגיב "אף אחד לא צריך לחשוש ללכת למקום הפולחן שלו".
ראובן ריבלין נשיא המדינה, הגיב "אין מדינה ואין חברה שחסינות מאנטישמיות.
זהו נגע שרק טיפול ישיר בו באמצעות חינוך לזיכרון השואה, וחינוך לסובלנות, יוכל לסייע בהתמודדות אתו".
בנימין נתניהו כתב כי הוא "מגנה את המתקפה הנפשעת בבית הכנסת בקליפורניה - זו פגיעה בלב העם היהודי".
ביוני 2019 הוזמן הרב גולדשטיין לנאום בעצרת האו"ם.
בתחילת 2020 מינה דונלד טראמפ את הרב מענדל גולדשטיין, בנו של הרב ישראל גולדשטיין, לחבר המועצה לזכר השואה בארצות הברית.
הטבח בדייטון התרחש ב-4 באוגוסט 2019 בפאב מקומי בעיר דייטון שבמדינת אוהיו, ארצות הברית.
היורה, קונור סטיבן בטס בן ה-24, התפרץ למקום וירה לכל עבר, וכתוצאה מכך רצח תשעה אנשים, כולל את אחיו, ג'ורדן קופר, שהיה גבר טרנס, ופצע לפחות 27. היורה חוסל על ידי השוטרים כ-32 שניות לאחר תחילת האירוע.
בחיפוש בביתו של היורה נמצאו עדויות המעידות על עניין באלימות ובירי המוני וכי הוא הביע רצון לבצע זאת.
אף על פי שתיאר את עצמו כשמאלני והביע את תמיכתו באנטיפה, הערכה ראשונית הצביעה שלבטס לא היה מניע גזעני או פוליטי.
טבח זה היה אירוע הירי השני שהתרחש בארצות הברית בתוך 13 שעות, כשקדם לו פיגוע הירי באל פאסו בטקסס.
שעתיים לפני הירי נראה היורה נכנס לבר עם אחיו, שבעצמו היה קורבן של הטבח, וחבר נוסף ברובע ההיסטורי של אורגון, דייטון.
בערך בשעה 23:13 הוא נפרד מהשניים ותועד עוזב את הבר.
המשטרה לא מצאה ראיות לכך שאחיו של בטס או חברו ידעו שיש לבטס נשק.
בשעה 1:05 בלילה (זמן מקומי) דיווחו עדי ראייה כי אדם חמוש ברובה ולבוש אפוד מגן פתח באש בכניסה של בר "נד פפרס" ברובע ההיסטורי של אורגון.
היורה, שהיה חמוש ברובה בקוטר .223, ירה 41 כדורים לתוך הקהל תוך פחות מ-30 שניות, רצח תשעה אנשים ופצע 17 אחרים.
10 בני אדם נוספים נפצעו מסיבות שאינן קשורות ישירות לירי, מה שהביא את מספר הפצועים הכולל ל-27.
בית החולים העירוני המקומי "עמק מיאמי" קלט אליו 16 מקורבנות האירוע, מתוכם 5 שנפצעו אנושות.
רשת הבריאות קטרינג, הכוללת תשעה בתי חולים באזור, קלטה תשעה קורבנות, כאשר שלושה במצב קשה ושלושה במצב בינוני.
עד השעה 10:00 בבוקר באותו יום, 15 מתוך 27 מאושפזים שוחררו לבתיהם.
תשעת ההרוגים כוללים חמישה זכרים וארבע נקבות, שישה שחורים ושלושה לבנים.
ארבעה מההרוגים היו בשנות ה-20 לחייהם, ארבעה נוספים היו בשנות ה-30 לחייהם ואחד בן 57. שניים מהקורבנות שמתו נורו גם על ידי המשטרה.
ניתוח שלאחר המוות הראה שאישה שנורתה על ידי בטס כבר דיממה מפצע ירי קטלני כשנפגעה משני כדורים שנורו על ידי המשטרה.
אלמלא הייתה סובלת מפציעות קטלניות, אחד הכדורים של המשטרה אשר פגע בה לא היה קטלני.
הקורבן השני נורה על ידי בטס מספר פעמים וספג פצע ירי שטחי מהמשטרה.
כתוצאה מהממצאים הללו, חוקר מקרי המוות במחוז מונטגומרי, ד"ר קנט הרשברגר, קבע כי מקרי המוות נגרמו על ידי בטס ואינם תוצאה של ירי משטרתי.
אחד מהקורבנות היה אחיו של בטס, ג'ורדן קופר, שהיה גבר טרנס.
החוקרים חלוקים ביניהם ולא קבעו אם הוא ירה באחיו בכוונה.
שמו של היורה, קונור סטיבן בטס, בן 24 מהעיירה בלברוק שבאוהיו, הותר לפרסום זמן קצר לאחר האירוע.
לטענת המשטרה, היו לו עבירות תנועה קלות ברשומתו.
בחשבון הטוויטר שלו הוא תיאר את עצמו כשמאלני, חובב אנימה, וחובב מוזיקת מטאל.
בציוציו התכופים הוא הביע התנגדות לנשיא ארצות הברית דונלד טראמפ, תמיכה באנטיפה, במועמדת הדמוקרטית אליזבת וורן, בחוקי בקרה על כלי נשק, בסוציאליזם, בברני סנדרס, ובשטן.
בטס התפקד בשלב מסוים בחייו למפלגה הדמוקרטית.
שניים מחבריו לספסל הלימודים העידו כי בזמן לימודיו בתיכון הוא הכין "רשימת חיסול" של תלמידים בבית הספר שהיה מעוניין לרצוח, וגם "רשימת אונס" של בנות שהיה רוצה לתקוף מינית.
בטס אף הושעה ונחקר במשטרה מסיבה זו.
חבר אחת לכיתה העיד כי בטס היה בעצמו קורבן לבריונות ותכנן בין היתר לבצע מסע טבח בבית ספרו, ואילו חברים אחרים לספסל הלימודים העידו כי הוא עצמו היה בריון, שונא-נשים, שנהנה להתנכל ולהפחיד תלמידות בבית ספרו.
בת זוגו בתיכון אמרה שהוא התלונן על הזיות ראייה, הזיות שמיעתיות ופסיכוזה, ופחד לפתח סכיזופרניה.
בטס היה הסולן של להקת פורנוגריינד מיזוגנית בשם Menstrual Munchies, וביצע את הגראולינג בה.
בינואר 2022, פורסמו תמונות מחדר השינה של בטס, דרך FOIA.
בתמונות שפורסמו, ניתן לראות כי חדרו של בטס צעצועי למדי, וכי יש בו הרבה משחקי וידאו, ספרים ומדבקות שונות.
בחדרו של בטס פוסטרים רבים של להקות מטאל, בעיקר מז'אנר דת' מטאל ודת'קור.
להקת הפורנוגריינד שבה היה חבר בטס והפוסטרים התלויים בחדרו גרמו למטאליסטים רבים לחשוש שיאשימו את מוזיקת המטאל בטבח.
את כלי הנשק בטס הזמין מאתר נשק מטקסס, הנשק הועבר לסוחר נשק מקומי באוהיו, שם הוא אסף אותו.
כמו כן, בטס היה מצויד באפוד מגן, מסכה, ועזרי הגנה מרעש לאוזניים.
חקירה שסיימה ה-FBI ב-2021 מצאה כי בטס "פעל לבדו ולא הונחה על ידי שום ארגון או קבוצה אידאולוגית מסוימת", וכי הוא "פנטז על ירי המוני, הרג סדרתי והתאבדות במשך תקופה של לפחות עשור".
פיגוע הירי בבית הכנסת בהאלה התרחש ב-9 באוקטובר 2019, ברובע פאולוס בעיר האלה שבגרמניה.
הפיגוע, שבו נרצחו שני בני אדם ונפגעו שניים נוספים, כוון כנגד הקהילה היהודית והתרחש בצהרי יום הכיפורים.
האשם בעריכת הפיגוע הוא ימני קיצוני גרמני בן 27 בשם שטפן באלייט.
שטפן באלייט נסע בצהרי 9 באוקטובר ברכב שכור מול "בית הכנסת בהאלה", ברחוב הומבולדט (Humboldtstraße) שבעיר האלה.
הוא העביר בשידור חי את מעשיו בפלטפורמת הסטרימינג "טוויץ'", ובה הסביר את מעשיו, בגרמנית ובאנגלית.
במהלך דבריו הכחיש את השואה, הביע עמדות אנטישמיות, גידף יהודים וזרים, והתבטא כנגד פמיניזם.
בהמשך התיעוד ניתן לראות, כי הוא החזיק ברכב רובים נוספים, תחמושת, מטעני חבלה ובקבוקי תבערה.
בחיפושי המשטרה ברכב נמצאו ארבעה קילוגרמים של חומר נפץ.
בצהרי יום הכיפורים ה'תש"ף בשעה 13:15 התפללו בבית הכנסת בין כ-80 מבני הקהילה היהודית.
החמוש ירה כמה יריות על דלת בית הכנסת, ואף עשה שימוש במטען נפץ, אך לא הצליח להיכנס לבית הכנסת.
הוא ניסה להיכנס לבית הכנסת דרך שלוש כניסות אך שלושתן היו סגורות.
משלא הצליח, ירה בתת מקלע שבידו לעבר עובר אורח ברחוב הסמוך לבית הכנסת, וגם לעבר צמיג מכוניתו של עובר האורח.
כאשר עובר אורח נוסף התקרב אליו, ניסה לירות גם לעברו, אך נכשל עקב מעצור.
לפי דיווחים נוספים, החמוש השליך רימון יד לעבר בית הקברות היהודי בהאלה הסמוך.
הוא כשל בניסיונו להיכנס לבית הכנסת, ולכן נסע במכוניתו לרחוב שילר (Schillerstraße) בדרכו עצר במסעדת דונר ברחוב לודוויג ווכרר (Ludwig-Wucherer-Straße).
תחילה ניסה לזרוק אל המסעדה חומר נפץ, אך החומר נתקע בדלת המסעדה והתפוצץ ברחוב.
אז ירה בסועדים במקום, עד להגעתם של כוחות הביטחון.
בהמשך נמלט לכיוון היציאה מהעיר.
בדרכו עצר במוסך ודרש מהנוכחים באיומים וביריות כלי רכב חדש.
החשוד בפיגוע נעצר על ידי המשטרה בסמוך לאתר בנייה על הכביש הפדרלי 91 , לאחר שגרם לתאונת דרכים.
לאחר משפט מתוקשר שנמשך כ-5 חודשים, ובמהלכו סירב להודות באשמה ולא הביע חרטה, בית הדין האזורי הגבוה בנאומבורג הרשיע את באלייט בכל הסעיפים ופסק את העונש הגבוה ביותר בחוק הגרמני, מאסר עולם.
פיגוע הירי בווינה היה פיגוע ירי שבוצע על ידי מוסלמי המזוהה עם המדינה האסלאמית בווינה, בירת אוסטריה, בערב יום שני, 2 בנובמבר 2020. מתקפת הירי החלה בסביבות השעה 8 בערב ברחוב Seitenstettengasse, באזור בית הכנסת הגדול (Seitenstettengasse Tempel), שהוא אזור בילויים פופולרי, והמשיכה לשישה מקומות.
הירי גרם למותם של 4 אזרחים, ופצע רבים נוספים, חלקם קשה, ביניהם שומר בית הכנסת.
כוחות שיטור הגיעו למקום, ובחילופי אש נפצע שוטר ונהרג המפגע, שנשא רובה סער מדגם זאסטאבה M70, אקדח טוקרב, מצ'טה וחגורת נפץ מזויפת.
כוחות משטרה באוסטריה, בהן יחידת קוברה, ניהלו מצוד אחד חשודים נוספים, אך לאחר פשיטה על דירתו של המחבל הסיקו שהפיגוע בוצע על ידי מחבל בודד.
הצעיר שביצע את הפיגוע היה פיזולאי קויטים (Fejzulai Kujtim), בן 20. הוריו במקור מצפון מקדוניה, והוא בעל אזרחות כפולה, אוסטרית וצפון-מקדונית.
קויטים היה מוכר בשל פעילות טרור בעבר ונשפט ל-8 חודשי מאסר על ניסיון להצטרף לפעילות הטרור במהלך מלחמת האזרחים בסוריה.
הוא אחד מכ-80 אזרחי אוסטריה שניסו להצטרף ללחימה שם ונתפסו.
מרבית מדינות העולם מיהרו לגנות את הפיגוע.
בין השאר, פורסם גינוי רשמי תקיף מפקיסטן, וכן מהרשות הפלסטינית ומארגון החמאס.
שר הפנים האוסטרי קארל נהאמר הודיע על מחדל מודיעיני חמור, הוא השעה את ראש המשרד הפדרלי להגנת החוקה ומלחמה בטרור וקרא לערוך רפורמה בארגון במסגרתה המשרד הפדרלי פורק ובמקומו הוקמה סוכנות ביון חדשה בשם המינהל לביטחון המדינה ושירותי מודיעין.
אות כבוד הוענק מטעם משטרת וינה לאוסמה ג'ודה, בן 23 ממוצא פלסטיני, שהציל את חייו של שוטר שנפגע, וסייע להעביר אותו לאמבולנס תחת אש.
פיגוע הירי בהנאו התרחש במהלך 19 בפברואר 2020, בו פעיל ימין רדיקלי רצח 11 איש ופצע 5 אחרים בבר, הנמצא בעיר הנאו הקרובה לפרנקפורט, שבהסן בגרמניה.
לאחר הפיגוע חזר המחבל אל ביתו, ושם הוא רצח את אימו ושם קץ לחייו.
הטבח הוכרז כאירוע טרור על ידי משרד הפנים של גרמניה.
הירי התבצע בסביבות השעה 22:00 (CET) ב-19 בפברואר 2020, בשני ברים - האחד בבר חצות בכיכר המרכזית של האנאו, והשני בבר ארנה ובקפה בקסלשטאדט.
דיווחים הראו שאת שני הברים פוקדים בעיקר אזרחים טורקים.
בהתחלה כיוון התוקף את נשקו לעבר 3 אורחים, מייד לאחר שהמלצר הגיש להם את מנתם.
המחבל, שלאחר מכן זוהה כטוביאס ראטה'ן, נסע לביתו, שם ירה באמו עם נשקיו, בזמן שאביו הצליח לברוח מן הירי, ואז שם קץ לחייו בכך שירה בעצמו.
המשטרה פרצה אל ביתו בשעה 05:15, וגילתה כי הוא ואמו שוכבים ללא רוח חיים.
הבעלים של אחד מהברים היה בין הקורבנות.
3 מתו מייד בירי הראשון, 5 מתו מייד שניות לאחר מכן והקורבן התשיעי מת בבית החולים יום לאחר מכן.
התוקף ירה באמו (גבריאלה ראטיאן, בת 72) והרג אותה לפני שהתאבד.
בין חמשת הפצועים היו שני טורקים-גרמנים, אפגני-גרמני וקמרוני.
המחבל זוהה כטוביאס ראטיאן בן ה-43, ימני רדיקלי.
הוא פרסם מניפסט וסרטוני וידאו באתר האישי שלו, המציג את אמונותיו הפוליטיות והתאוריות קונספירציה שלו סביב נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ שגונב את סיסמאותיו, איגניקה, והביע תסכול מכך שלעולם לא יוכל לחוות יחסים אינטימיים עם אישה בשל בעיות פסיכולוגיות במהלך חייו.
הוא הצהיר כי הוא הונחה על ידי קולות בתוך ראשו מאז הלידה, וכי הוא נעקב על ידי סוכנים חשאיים.
ראטיאן הביע שנאה למהגרים, במיוחד לאנשים מהמזרח התיכון, מרכז אסיה, דרום-מזרח אסיה וצפון אפריקה.
הוא גם הביע שנאה כלפי אזרחים גרמנים שאפשרו למהגרים להיכנס לארצם, וראה בהם "לא טהורים".
על פי התובע הכללי של גרמניה, פטר פרנק, יצר ראטיאן קשר עם הרשויות הגרמניות על תיאוריות הקונספירציה שלו שלושה חודשים לפני הפיגוע: ב-6 בנובמבר 2019 כתב ראטיאן מכתב לתובע הכללי בדרישה לפעול נגד ארגון "שירות חשאי", אותו הוא לטענתו, הקשה למוחם של אנשים לשלוט באירועים בעולם.
הוא קרא לרשויות "להתקרב אלי ולתקשר איתי".
בתגובה לא ננקטה כל פעולה.
חלקים ממכתב זה בן 19 עמודים היו זהים כמעט למניפסט שלו בן 24 העמודים שפורסם באתר שלו בפברואר 2020, אך לא היה ברור אם הוא כולל איומים על מיעוטים אתניים.
התובעים הפדרליים מתייחסים לפיגוע כאל טרור, כאשר גורמים רשמיים טוענים כי ישנן ראיות כי החמוש היה ימני קיצוני, כמו גם סימנים בעלי מוטיבים קסנופוביים לאירוע הירי.
פטר בוט, שר הפנים של הסן, הצהיר ב-20 בפברואר כי נמצא אתר ימני בעל מוטיביים אפשרים לרצח.
על פי הדיווחים, מכתב וסרטון וידוי התגלו ומנותחים על ידי המשטרה.
כתוצאה מהירי ביטלה קנצלרית גרמניה אנגלה מרקל את הטיול המתוכנן להאלי והביעה את תנחומיה למשפחות הקורבנות.
נשיא הפרלמנט האירופי, דוד ססולי, הביע גם הוא תנחומים.
כמה אזרחים טורקים בין קורבנות הירי; ממשלת טורקיה הגדירה זאת כגזענות ודחקה כי דרושה בחקירה מהירה.
נשיא גרמניה פרנק-ולטר שטיינמאייר, אשתו אלקה ביודנבנדר ונשיא שר הסן וולקר בופייר השתתפו במשמרת באחד מאתרי הירי.
האפיפיור פרנציסקוס מסר את תנחומיו למשפחות שאיבדו את יקיריהן במהלך אירוע הירי בהנאו, באמצעות מזכיר המדינה של הוותיקן, הקרדינל פייטרו פארולין.
ב-23 בפברואר צעדו 10,000 אזרחים ברחובות הנאו, כדי להפגין אחדות ותמיכה בקורבנות.
ראש עיריית הנאו נשא נאום בכינוס.
ב-24 בפברואר, בתגובה לירי, חסמה בריטניה את אוגדת זוננקריג, הסניף הבריטי של הארגון הנאו-נאצי האמריקני יחידת אטומוואפן, כקבוצת טרור.
ארגון ימין קיצוני אחר בבריטניה, "רשת התנגדות המערכת", הועמד אף הוא ככינוי לפעולה לאומית, אשר אושר כארגון טרור מאז 2016.
ביום שנה למתקפה (19 בפברואר 2021), נערכו אזכרות גדולות ועצרות בכמה ערים בגרמניה כדי להנציח את הקורבנות, להזהיר מפני גזענות ולדרוש פעולות נוספות.
הנשיא פרנק-ואלטר שטיינמאייר השתתף בטקס בהנאו בגנות שנאה וגזענות תוך הכרה בטעויות מצד הרשויות.
פיגוע הירי בחומש היה פיגוע ירי שביצעה חוליה של מחבלים פלסטינים ב-16 בדצמבר 2021 בקרבת חומש שבצפון השומרון.
בפיגוע נרצח יהודה דימנטמן ונפצעו שני ישראלים נוספים, שלושתם תלמידי ישיבת חומש.
שלושה ימים לאחר מכן נלכדו ארבעת המחבלים שהיו מעורבים בפיגוע.
ב-16 בדצמבר 2021, בסמוך לשעה 19:45, שני מחבלים פלסטיניים פתחו באש ממארב לעבר רכב בו נסעו ארבעה אזרחים ישראליים יהודים, תלמידי הישיבה בחומש.
יושבי הרכב יצרו קשר עם כוחות הביטחון, והמשיכו בנסיעה.
שלושה מהנוסעים נפצעו, אחד מהם אנוש, יהודה דימנטמן, בן 25 ואב לבן פונה תוך כדי פעולות החייאה לטיפול רפואי בבית החולים בלינסון בפתח תקווה, שם נקבע מותו.
לאחר הפיגוע החלו כוחות צה"ל ושב"כ במרדף אחר המחבלים בכפרים הסמוכים.
מאות לוחמים מגדודי צנחנים, סיירת גולני ויחידת דובדבן, כולל אנשי המילואים שלה, הוקפצו לאוגדת איו"ש.
שלושה ימים לאחר מכן, ב-19 בדצמבר, אותרו ונעצרו 4 ערבים על ידי לוחמי ימ"מ וסיירת גולני בכפר סילת אל-חארית'יה שבנפת ג'נין.
על פי החשד, שניים מהם הם המחבלים שביצעו את הפיגוע, ושניים סייענים.
בנוסף נתפסו שלושה רובים, איתם ביצעו את הפיגוע וכן הוחרם הרכב ששימש אותם.
ב-20 בדצמבר צה"ל מיפה את בתי המחבלים שרצחו את יהודה דימנטמן בכפר סילת אל-חארית'יה כצעד מקדים לפני הריסתם.
במהלך הפעילות בוצע ירי רב לעבר לוחמי צה"ל שהשיבו באש.
במקום התפתחה הפרת סדר שבמהלכה עשרות פלסטינים יידו אבנים ומטענים לעבר הכוחות שהגיבו באמצעים לפיזור הפגנות ובירי.
בפברואר, 2022 הגישה הפרקליטות הצבאית כתב אישום כנגד שני המחבלים שביצעו את הפיגוע, וכתב אישום נוסף כנגד קטין שסייע להם.
ב-8 במרץ 2022, כוחות צה"ל ומג"ב הרסו את ביתו של אחד המחבלים, מוחמד ג'ראדאת וכן את הקומה בה התגורר מחבל נוסף, ג'ית ג'ראדאת.
במהלך הפעילות התפתחו הפרות סדר אלימות בהשתתפות עשרות מפרי סדר שיידו אבנים, השליכו בקבוקי תבערה, מטענים ורימונים מאולתרים ואף מחבלים חמושים ירו לעבר הכוחות.
הלוחמים השיבו באש ובאמצעים לפיזור הפגנות.
ב-7 במאי 2022 הרס צה"ל את הקומה שבה התגורר אחד המחבלים, עמר ג'ראדאת.
במהלך פעילות הכוחות התפתחו מספר הפרות סדר במוקדים שונים, במהלכן חשודים יידו אבנים וזרקו בקבוקי תבערה לעבר הכוחות.
כמו כן, נשמע ירי במרחב.
כוחות הביטחון הגיבו בירי רוגר.
גורמי ימין מהאופוזיציה והקואליציה טענו כי דבריו של השר עמר בר-לב לתת-מזכירת המדינה של ארצות הברית בדבר אלימות מתנחלים הם שנתנו רוח גבית והובילו לפיגוע.
בהמשך, ארצות הברית גינתה את הפיגוע.
לעומתם, הפובליציסט גדעון לוי כתב "החטא הוא חומש, הריגתו של יהודה דימנטמן היא עונשו".
בחמאס ברכו על הפיגוע, ובג'יהאד האסלאמי לקחו עליו אחריות.
בינואר 2022 כינה סגן השר יאיר גולן את תושבי מאחז חומש שהשחיתו מצבות בכפר פלסטיני "תתי-אדם", וטען כי הם השחיתו מצבות בכפר פלסטיני.
על אמירה זו ספג גולן ביקורות רבות, גם מקרב חבריו לממשלה.
מאוחר יותר הגדיר גולן את ההתבטאות כ'לא מוצלחת'.
למחרת הפיגוע תנועת נחלה הקימה לזכרו את גבעת 'נופי יהודה', בשטח אדמות מדינה בסמוך לקריית ארבע.
כשעה לפני כניסת השבת הגיעו חיילים ופינו את המאחז.
חבר הכנסת איתמר בן גביר התבצר באחד הבתים.
ראש מועצה אזורית שומרון, יוסי דגן, חברי כנסת נוספים, דרשו לאשר את קיום הישיבה בחומש, משפחתו של יהודה דימנטמן דרשה לחדש את היישוב בחומש כתגובה לפיגוע.
אביו של יהודה אמר לשר הביטחון בני גנץ שלא יתן שיהרסו את הישיבה כשהגיע לנחמו.
נשיא המדינה יצחק הרצוג אמר למשפחה שיש הגיון בבקשתם ושיעביר את המסר ליועץ לביטחון לאומי של ארצות הברית.
בליל 19 בדצמבר הקים צה"ל מחסום מאולתר בדרך לחומש וחסם את הגישה ליישוב ליהודים.
באותו היום המנהל האזרחי הרס את הישיבה בחומש, שכבר נהרסה והוקמה מחדש ללא היתרי בנייה מספר פעמים קודם לכן.
חברי כנסת מסיעות הציונות הדתית והליכוד העבירו את הלילה עם תלמידי הישיבה בחומש.
למחרת ולפנות בוקר, מסר דובר צה"ל כי מאות מתיישבים הגיעו לחומש, פרצו את מחסומי צה"ל, ונכנסו לשטח היישוב תוך ניסיון להקים בו מבנים חסרי היתרים.
כשכוחות צה"ל, מג"ב ומשטרה ניסו לחסום את דרכם, לטענת דובר צה"ל המתיישבים נהגו באלימות, והשחיתו רכוש צבאי ובמהלך העימותים, לוחם צה"ל נפגע מאחד מרכבי המתיישבים.
המתיישבים, אנשי ישיבת חומש, ראש מועצה אזורית שומרון יוסי דגן וחה"כ בצלאל סמוטריץ' טענו שדובר צה"ל שיקר בניסיון להשחיר את שם המתיישבים.
ב-21 בדצמבר צה"ל הקים מוצב בחומש.
ב-22 בדצמבר ראש ישיבת חומש, הרב אלישמע כהן, עוכב במהלך בדיקה במחסום חיזמא וזומן לחקירה בחשד להפרת חוק ההתנתקות.
באותו יום הגיש ח"כ יולי אדלשטיין את המסמכים לפתיחתה מחדש של שדולת "חומש תחילה" שהוקמה על ידיו לאחר ההתנתקות.
מעל 100 רבנים יצאו בקריאה לעצירת פינוי הישיבה מחומש בהם הרב חיים דרוקמן, הרב צבי טאו, הרב דב ליאור, הרב יעקב אריאל, הרב חיים שטיינר.
ב-23 בדצמבר, הודיעו כל חברי תקווה חדשה כי הם מבקשים להפעיל לחץ בתוך הקואליציה כדי למנוע את פינוי הישיבה בחומש ואת הריסת המבנים במקום.
בצהרי 23 בדצמבר, במלאת שבעה ימים לרצח יהודה דימנטמן, למעלה מ-15,000 בני אדם הגיעו בצעדה רגלית משבי שומרון לחומש.
במקום נערכו אזכרה ועצרת נגד פינוי המקום.
תושבים פלסטינים שמחו בכפר בורקה על הצעדה התעמתו עם כוחות צה"ל שפיזר את המוחים תוך שימוש בירי חי וירי כדורי גומי.
מספר פלסטינים נפצעו כולל אחד במצב קשה.
במהלך הצעדה לחומש, פרצו מתנחלים לכפר בורקה, ניפצו מצבות בבית הקברות, ניקבו מכלי מים ורגמו באבנים בתים.
ב-24 בדצמבר, כוחות צבא מנעו כניסת עוקב מים לחומש במקום מכלי המים שהרס כוח של המנהל האזרחי הבוקר.
כ-70 תלמידי ישיבה, 4 משפחות וכ-10 ילדים נותרו ללא מים.
ב-26 בדצמבר כ-500 איש, ערכו מלווה מלכה במחסום דרך לחומש, לאחר שצה"ל חסם אותם מלהגיע ליישוב.
באירוע נשאו דברים מספר רבנים.
באותו יום החלו הפגנות של ערבים בארבעת היישובים שמסביב למאחז חומש: בורקה, בזאריה, סבסטיה וסילת א-דהר.
הערבים המתפרעים הבעירו צמיגים ויידו אבנים לעבר כוחות צה"ל.
דובר צה"ל דיווח כי מתנחלים התפרעו בבורקה וסבסטיה.
בתגובה מסר ח"כ סמוטריץ' שדובר צה"ל ממשיך להפיץ שקרים בוטים במטרה להשחיר את המתיישבים.מועצה אזורית שומרון תקפה גם היא את אמירות דובר צה"ל, כינתה אותם שקרים וטענה שלא הייתה שום פגיעה של יהודים בערבים או בכוחות הביטחון.
אל המחסום בכניסה לחומש הגיעו באותה תקופה בחורים ואברכים ממגוון ישיבות ברחבי הארץ ולמדו במקום, ואף קיימו בו סעודת מלווה מלכה וסדר ט"ו בשבט.
ב-2 בינואר חברי כנסת מהליכוד, ש"ס ומפלגת הציונות הדתית עלו לחומש יחד עם ראש מועצת שומרון יוסי דגן.
עיתונאים לא הורשו לסקר את האירוע.
ב-3 בינואר הרסו כוחות צבא ומשטרה את מערכת החשמל של הישיבה ובנוסף מבנים ואוהלים.
בחול המועד פסח עלו לחומש מעל 20,000 אנשים בתוכם רבנים, אישי ציבור וחברי הכנסת.
פיגוע הירי בחדרה היה פיגוע ירי שביצעו שני מחבלים ערבים-ישראלים ב-27 במרץ 2022 כחלק מגל הטרור 2022 בישראל, ברחוב הרברט סמואל בחדרה.
בפיגוע נרצחו שני שוטרי משמר הגבול יזן פלאח ושיראל אבוקרט, ונפצעו חמישה ישראלים.
שני המחבלים נורו ונהרגו במקום, לאחר קרב יריות עם שוטרי משמר הגבול.
הפיגוע הוא הראשון בעיר מאז אוגוסט 2019, אז אזרח ירדני נעצר לאחר שניסה לבצע פיגוע דקירה בעיר, והפיגוע הקטלני הראשון בעיר מאז 2005.
הפיגוע אירע פחות משבוע לאחר הפיגוע המשולב בבאר שבע, שבו בדואי תושב חורה, שריצה בעבר עונש מאסר בישראל עקב תמיכה בארגון הטרור המדינה האסלאמית, רצח ארבעה אזרחים ישראלים.
הפיגוע אירע בעיצומה של פסגת הנגב - ועידת פסגה שבה נפגשו לראשונה בישראל שרי החוץ של ישראל, ארצות הברית, איחוד האמירויות הערביות, בחריין, מצרים ומרוקו, במסגרת שיתוף פעולה ישראלי-ערבי נגד איראן.
ב-27 במרץ 2022, סמוך לשעה 20:30, שני מחבלים בני דודים ממשפחת אגבאריה, ערבים-ישראלים מאום אל-פחם, הבחינו במכוניתם בקבוצת שוטרי מג"ב המחכים בתחנת האוטובוס הסמוכה, עצרו את מכוניתם, התקדמו לעברם ופתחו באש אקדחים ברחוב הרברט סמואל שבחדרה.
לאחר מכן לקחו את כלי הנשק האוטומטיים (רובי M4) מהשוטרים הפגועים והמשיכו לירות לעבר אנשים אחרים.
מהירי נרצחו שני לוחמי משמר הגבול, יזן פלאח ושיראל אבוקרט, ונפצעו חמישה, שניים מהם במצב קשה ושלושה במצב בינוני.
הירי פגע גם ברכבים סמוכים, אך הנוסעים לא נפגעו.
אחד מהחיילים שנפצעו בפיגוע, שני לוחמי ימ"ס של משמר הגבול ומפקדם, אשר ישבו במסעדה סמוכה, ואיש שטח של השב"כ שהיה במאפייה סמוכה, שמעו את קולות הירי, הסתערו על המחבלים וחיסלו אותם.
המחבלים תכננו לבצע מסע הרג המוני.
על גופותיהם ובסביבתם נמצא כלי נשק, אקדחים, סכינים, מחסניות מלאות ואף ארגז תחמושת עם 1,100 כדורי 5.56x45 מ"מ נאט"ו שנגנבו מצה"ל.
כל מהלך הפיגוע והריגת המחבלים נמשכו כדקה וחצי בסך הכול ותועדו במצלמת אבטחה.
אחד משני המחבלים, אברהים אגבאריה, ריצה בעבר עונש מאסר בעקבות ניסיון הצטרפות לארגון הטרור דאעש בסוריה, שלקח מאוחר יותר אחריות על הפיגוע.
המחבלים, איימן אגבאריה ואברהים אגבאריה, נשבעו אמונים לח'ליפה השלישי של המדינה האסלאמית אבו חסן אל-האשמי לפני הפיגוע כשברקע דגל הארגון.
ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט הגיע לתחנת המשטרה בחדרה, שם נפגש עם אחד משני הלוחמים שחיסלו את המחבלים.
שר החוץ יאיר לפיד עדכן את משתתפי פסגת הנגב בפרטי הפיגוע.
הם גינו אותו פה אחד שכל ושלחו תנחומים למשפחות הנרצחים.
חמשת הפצועים פונו לבית החולים הלל יפה ושני הפצועים באורח קשה נשלחו לניתוח.
שני ההרוגים הובאו למנוחות בליווי אלפי אזרחים, שרי הממשלה וקצינים.
לאחר גילוי זהותם של המחבלים, נעצרו שני קרובי משפחה שלהם על ידי כוחות הביטחון מתוך חשד לקשר לפיגוע.
בוצעו חיפושים בכמה בתים באום אל-פחם, שם נתפסו אקדח ורובה איירסופט, מכשירי סלולר, מסמכים, מחשבים, טבעות וספרים המזוהים עם דאעש.
חמאס, חזבאללה והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שיבחו את הפיגוע.
לאחר דיון מיוחד שערך שר הביטחון בני גנץ, בהשתתפות הרמטכ"ל רב-אלוף אביב כוכבי, ראש השב"כ רונן בר, המפכ"ל קובי שבתאי וראש אמ"ן אלוף אהרון חליוה, צה"ל הוחלט להקפיץ גדודי תגבור לאוגדת איו"ש.
המשטרה הודיעה כי היא מקדמת גיוס של שש פלוגות מילואים של משמר הגבול וראש הממשלה בנט הורה על צעדים נוספים.
בלילה שלאחר הפיגוע, הושלכו אבנים לעבר מסגד במע'אר, סמוך לביתו של מנסור עבאס.
לפי ההערכה מדובר בנקמה מצד תושבים דרוזים ביישוב על רקע הפיגוע.
בג'אלוד, כ-15 אלמונים הציתו 8 כלי רכב, יידו אבנים לעבר בתי תושבים, וריססו כתובות תג מחיר: "נקמה" ו"לא שותקים על רצח אחינו".
עיריית אום אל-פחם פרסמה הודעת תנחומים והשתתפות בצער משפחות שני המחבלים, תושבי העיר.
בעקבות סערה תקשורתית והוראה של משרד הפנים ההודעה הוסרה.
העירייה טענה כי מדובר בטעות של משרד יחסי ציבור והדוברות בעירייה.
אף על פי שהכחיש את מעורבותו בפרסום ההודעה, ראש העיר סמיר מחאמיד אמר שהוא מגנה את הפיגוע, לוקח אחריות ומתפטר.
אך שעתיים לאחר מכן חזר בו מהתפטרותו.
פיגוע הירי בבני ברק אירע ב־29 במרץ 2022, כאשר מחבל פלסטיני החל לירות בעוברי אורח בשכונת פרדס כץ בבני ברק.
הפיגוע אירע כחלק מגל הטרור 2022, ובו נרצחו חמישה אנשים: שני יהודים אזרחי ישראל, שני עובדים זרים אזרחי אוקראינה, ושוטר ערבי-נוצרי שנלחם במחבל.
זהו הפיגוע הראשון בעיר מאז שנת 1990.
הפיגוע התרחש יומיים לאחר פיגוע הירי בחדרה ושבוע לאחר הפיגוע המשולב בבאר שבע.
בשני הפיגועים הקודמים, שביצעו מחבלים ערבים-ישראלים מוסלמים תומכי דאעש, נרצחו שישה ישראלים.
בסך הכל נרצחו בשלושת הפיגועים 11 בני אדם.
פיגוע הירי החל קרוב לשעה 20:00 בערב.
המחבל, דיא חמארשה, פלסטיני בן 26 מהכפר יעבד, שוהה בלתי חוקי שריצה בעבר עונש מאסר בגין השתייכות לארגון טרור, הגיע עם רכבו לרחוב ז'בוטינסקי פינת הרצל שם חנה ויצא רגלית לכיוון רחוב ביאליק בשכונת פרדס כץ כשהוא מצויד ברובה M-16 תוך כדי ניסיון לירות על רוכב אופניים שהצליח להימלט.
משם נכנס בריצה לרחוב ביאליק וירד במורד הרחוב עד לקרן הרחובות "ביאליק" ו"השניים" ושם פתח באש.
שני אזרחי אוקראינה, ויקטור (סשה) סורוקופוט ודימטרי (דימה) מיטריק, שישבו בפתח חנות מכולת, נהרגו מהירי.
המחבל אף ביצע וידוא הריגה לאחר מכן.
לאחר שרצח את שני קורבנותיו הראשונים, המשיך המחבל בירי מטווח קצר לעבר הולך רגל ורוכב אופניים, אך הם הצליחו להימלט בלא פגע עקב מספר מעצורים בנשק שייתכן ונגרמו עקב שדרוג מאולתר של רובה הסער.
בשלב זה הוא דרך את נשקו וכיוון אותו לעבר רכב שהגיע מרחוב השניים ופנה שמאלה לרחוב ביאליק כשהוא צועק לנהג "עמוד, עמוד" בעברית.
הרכב ניסה להימלט ואז התקרב אליו המחבל ורצח את הנהג, יעקב ישראל שלום.
לאחר מכן המשיך לרחוב הרצל 75 בעיר, ושם רצח את אבישי דוד יחזקאל, שהגן בגופו על בנו בן השנתיים, שלא נפגע.
הוא המשיך לצעוד לכיוון הרצל פינת ז'בוטינסקי, ושם התפתח קרב יריות בינו לבין שני שוטרים רכובים על אופנוע.
אחד מהם, רס"ם אמיר חורי, (ערבי־ישראלי נוצרי) שנהג באופנוע, נפצע אנושות ומת מפצעיו מאוחר יותר, והאחר, רס"ם עמוס בשירי, הרג את המחבל.
חילופי הירי והריגת המחבל תועדו במצלמת הגוף של השוטר שהרג את המחבל.
מהלך הפיגוע צולם במצלמות אבטחה ובידי עוברי אורח ששיתפו אותם ברשת האינטרנט.
יהונתן, גיסו של הנרצח יעקב שלום סיפר כי גילה על מותו דרך הסרטונים שהופצו בוואטסאפ ורק שעות לאחר האירוע קיבלו הודעה רשמית.
בתגובה לפיגוע כינס ראש ממשלת ישראל נפתלי בנט ישיבת הערכת מצב ביטחונית בקריה עם שר הביטחון בני גנץ, הרמטכ"ל אביב כוכבי, ראש השב"כ רונן בר והשר לביטחון פנים עומר בר-לב.
בעקבות הפיגוע הורה המפקח הכללי של משטרת ישראל על העלאת רמת הכוננות בה לדרגה הגבוהה ביותר.
צה"ל העביר כוחות נוספים ליהודה ושומרון ולגבול רצועת עזה.
ברחובות ג'נין ועזה חילקו ממתקים לעוברים ושבים כמנהג לאחר כל פיגוע כנגד יהודים.
חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שיבחו את הפיגוע, וכן הביעו שמחה בכפר יעבד של המחבל.
מאידך, אבו מאזן – נשיא הרשות הפלסטינית – גינה באופן חריג את הפיגוע, תוך הבהרה שהרג פלסטינים וישראלים רק ידרדר את המצב, והזהיר מפני "ניצול של האירוע לתקיפות פלסטינים".
בחריין ואיחוד האמירויות, שיחסיהן עם ישראל הפשירו בעקבות הסכמי אברהם, גינו את הפיגוע, כמו גם מצרים.
הפיגוע ספג גינוי גם מצד טורקיה, ונשיא טורקיה ארדואן אף שלח תנחומים וכינה את הפיגוע "טרגדיה גדולה" בשיחתו עם הנשיא הרצוג.
גם עבדאללה השני מלך ירדן גינה את הפיגוע.
ניל ויגאן, שגריר בריטניה, היה מהנציגים הזרים הראשונים שגינו את הפיגוע.
נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן ונשיא צרפת עמנואל מקרון גינו את הפיגוע.
לצמד השוטרים שחתר למגע, אמיר חורי ושותפו עמוס בשירי, הוענק עיטור האומץ של המשטרה בעקבות פועלם, בטקס חלוקת העיטורים הרשמי אשר התקיים ב-7 בנובמבר 2022. בנוסף, מועצת העיר בני ברק אישרה פה אחד את הנצחתו של חורי בעיר.
כמו כן, מספר תושבים יזמו הקמת אנדרטה לזכרו.
במרץ 2023 החליטה עיריית בני ברק לקרוא לרחוב בעיר בשם "השוטר", לזכרו של אמיר חורי (הרחוב נקרא "רחוב השוטר" ולא "רחוב חורי" כדי למנוע טעויות, היות שבבני ברק כבר קיים רחוב על שם הרב ינון חורי).
בעיר מגוריו של חורי, נוף הגליל, נקרא הרחוב שבו תחנת המשטרה על שמו.
בפברואר 2023, אבי המחבל, אחמד חמארשה, נידון ל-14 חודשי מאסר לאחר שהורשע בעבירת הסתה ותמיכה בארגון עוין, לאחר שתמך בפעולות בנו, ונאם להמשיך בטרור.
הפיגוע הוא אחת מן הסיבות העיקריות שבשלן צה"ל יצא למבצע פשיטות ומעצרים נגד יעדי טרור ומבוקשים בשטחי יהודה ושומרון וכן בערים הערביות בישראל.
צה"ל כינה את המבצע "שובר גלים", ובמסגרתו נעצרו מאות מבוקשים החשודים בפעילות טרור ונהרגו עשרות מחבלים.
במהלך המבצע, ב-10 באפריל אחיו של המחבל דיא חמארשה נעצר יחד עם עשרות חשודים נוספים.
ב-1 ביוני הרס צה"ל את ביתו של המחבל דיא חמארשה בעיירה יעבד.
פיגוע הירי בחווארה היה פיגוע ירי שבוצע ב-26 בפברואר 2023, ה' באדר תשפ"ג, על ידי מחבל פלסטיני בעיירה חווארה שמדרום לשכם.
בפיגוע נרצחו שני אחים תושבי היישוב הר ברכה, הלל ויגל יניב.
המחבל היורה, עבד אל־פתאח חוסין אבראהים ח'רושה, תושב מחנה הפליטים עסכר שליד שכם, שירת בזרוע הצבאית של חמאס.
כוחות צה"ל והשב"כ פתחו במרדף אחר המחבל, וב-7 במרץ 2023 הוא נוטרל במהלך מבצע של סיירת חרוב.
לאחר הירי פרצו מהומות בחווארה ובכפר זעתרה הסמוך, שבמהלכן מאות מתנחלים ביצעו הצתות, תקיפות של תושבים.