tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מנהל משאבי אנוש כשותף עסקי נדרש לפתח את תהליכי התקשורת בארגון ברמה אנכית ואופקית על מנת שיהיו אפקטיביים ולעצב מערכת תגמולים.
אדריכל אסטרטגיה - מנהל משאבי אנוש כשותף עסקי לא בהכרח לוקח חלק בפיתוח האסטרטגיה, אך עליו להכיר אותה על בוריה, להבין את הפורטפוליו העסקי של החברה והייחודיות שלה ולהתאים לאסטרטגיה פרקטיקות כוח אדם.
מנהל משאבי אנוש כשותף עסקי נדרש לשמר גמישות אסטרטגית, להיות בעל חזון ארגוני ולתרום לקבלת החלטות עסקיות.
כמו כן, נדרשת יכולת להבין את השפעת המערכות והתהליכים הפנימיים על לקוחות חיצוניים ולייצר התאמה ביניהם.
מוציא לפועל – מרכיב זה כולל שירותי כוח אדם בסיסיים כגיוס, הכשרת עובדים, תשלום לעובדים ועוד.
כמו גם ניסוח והטמעת מדיניות כוח אדם בהתאם לחוקי עבודה, זכויות עובד וצרכי הארגון.
קידום טכנולוגיות משאבי אנוש (מש"א) המספקות מענה יעיל ומהיר לעובדים ומאפשרות למומחי מש"א להתמקד בפעילויות יותר טרנספורמטיביות ולא בענייני היום-יום.
שותף עסקי - על מנת להיות שותף עסקי, יש צורך לגלות הבנה עמוקה של הצד העסקי של הארגון ולתעל הבנה זו על מנת לצפות אתגרים ולהציע פתרונות שיובילו את הארגון להצלחה.
מנהל משאבי אנוש כשותף עסקי יכול לתרום לחברה כשותף עסקי על ידי הבנת ההקשר בו פועל הארגון (סביבה פוליטית, טרנדים דמוגרפיים, רגולציה וכדומה) והבנת כלל מרכיבי שרשרת הרווח של הארגון.
בעולם המשתנה של היום האתגרים המרכזיים המהווים את מרכז העיסוק של מנהל משאבי אנוש כשותף עסקי הם:
ניהול כישרונות: קיים מחסור משמעותי בכישרונות ולכן חברות פועלות או מתכננות את צעדיהן בשימורם.
חברות צריכות להעריך את הצרכים הכמותיים והאיכותיים שלהן לאור האסטרטגיה, לזהות את סוגי העובדים להם הן זקוקות ואת אופני האיתור והגיוס.
על מנת לשמר את מומחיות התוכן של הכישרונות, על החברות ליצור מסלולי קריירה מותאמים ומתגמלים עבורם ולהפיק ערך מסוגים שונים של עובדים בעלי תחומי עניין מגוונים ורמות שונות של כישורים.
מאפיין נוסף הנדרש מהחברות הוא שמירה על גיוון במרקם האנושי (Diversity).
שינוי התמהיל הארגוני: שינויים דמוגרפיים והתמודדות עם מגוון: ארגונים מתפתחים, עם פריסה גלובלית ויחידות עסקיות עם תרבויות שונות, אנשים עם יכולות שונות ורקעים שונים.
על ה-HRBP לדאוג כי כלל העובדים מחוברים לחזון ולערכים של הארגון ולאחד את משאבי האנוש לאותן מטרות.
להפוך ל"ארגון לומד": על ארגונים ללמד את העובדים שלהם להתמודד עם מורכבויות שונות ועם הצמיחה המהירה של הכלכלה הגלובלית.
בסביבת עבודה כזו, חברות יצליחו רק אם יכשירו את העובדים שלהם בהתאם.
בניה של סביבה ארגונית לימודית מתחילה בבחירת אסטרטגיה המתאימה ביותר לצרכים הארגוניים ולתרבות הארגונית.
על פי הצרכים הארגוניים וקהל היעד, על החברות לבנות תוכנית למידה: למידה פרונטלית, תוכנית חניכה או הכשרה בפעולה.
יש להתאים את תוכניות הלמידה כך שיגבירו את הפרודוקטיביות ויביאו לשיפור בביצועים.
איזון בית-עבודה: כיום, עובדים בוחרים מקום עבודה, במידה רבה, לפי יכולתו לספק מרחב לאיזון בית-עבודה, תוך שאיפה למקסם את המטרות האישיות והערכים של העובד.
על מנת לעשות זאת, על חברות לבנות סקרים להערכה כדי להבין את צורכי העובדים וההתאמות הנדרשות.
ניהול השינוי: השינויים שעוברות חברות ידרשו מהחברות ללמוד כיצד לפעול במהירות ובגמישות.
לכן, חברות מפתחות דרכי פעולה הכוללות מעורבות של גורמי ההנהלה ותמיכתם במאמצי השינוי באופן הנראה לעין עבור העובדים, הוצאה לפועל של תוכניות לקידום יוזמות, ניתוח התנהגויות העובדים כדי לעצב את השינוי באפקטיביות ובהתאמה לצורכיהם המשתנים ומינוי של גורם אחראי על ניהול השינוי בקרב ההנהלה.
מנהלת הליגה הקולומביאנית (בספרדית: División Mayor del Fútbol Colombiano) היא הגוף האחראי על הכדורגל המקצועני בקולומביה ושנקרא בקיצור דימיור (Dimayor).
תחת פיקוחו משוחקים הליגה הראשונה, הליגה השנייה והליגה השלישית שחזרה השנה לפעילות אחרי הפסקה.
כמו כן, גם הגביע הקולומביאני והסופר קאפ הקולומביאני תחת פיקוח של הדימיור.
הדימיור נוסד ב-26 ביוני 1948 ונשיאה הנוכחי הוא חוסה אנריקה ולס שמכהן בתפקיד מאז 31 ביולי 2018, אז החליף את חורחה פרננדו פרדומו.
מבנה הליגה, מספר הקבוצות והשיטה
כל קבוצה משחקת 20 משחקים (מול 19 הקבוצות ועוד מחזור אחד שבו נפגשות קבוצות מאותו אזור או עיר).
שמונה הקבוצות הראשונות מעפילות לפלייאוף הנקרא בספרדית ליגייה (Liguilla).
הקבוצות שסיימו במקומות 1-4 מוכרזות כראשי בתים והן מוגרלות בהגרלה אקראית מול הקבוצות שסיימו במקומות 5-8 בשלב רבע הגמר.
השיטה היא שיטת נוקאאוט של בית וחוץ, כאשר הקבוצה שדורגה גבוה יותר מארחת את המשחק השני.
בהנחה ובסיכום המשחקים נרשם שוויון, המנצחת תקבע בבעיטות הכרעה.
בקולומביה אין את חוק "שער החוץ".
שלבי חצי הגמר והגמר משוחקים באותה הצורה.
אלופת הפינליססיון ואלופת האפרטורה משחקות בשנה שאחרי בקופה ליברטדורס של אמריקה (המקביל לליגת האלופות האירופאית)ותצטרפנה אליהן הקבוצות שסיימו הכי גבוה בטבלה המשוקללת של שני הטורנירים ושלא זכו באליפות.
מנהל תהליך ראשי הוא מנהל אחראי על ניהול תהליכים עסקיים ברמה הגבוהה ביותר של הארגון.
CPO בדרך כלל מדווח ישירות למנכ"ל או לדירקטוריון.
הוא מפקח על פעילויות תהליכים עסקיים, קובע מנגנוני בקרה ואחראי על הגדרת כללים, מדיניות וקווים מנחים של הארגון על מנת להבטיח שהיעדים העיקריים תואמים את אסטרטגיית החברה.
ה- CPO מגדיר את אסטרטגיית ניהול התהליך ואת המטרות הקשורות לחברה; פיתוח, מדיניות, הסמכה והכשרה, הצגת המודל לתהליך; פיקוח על התאמה, נכונות ויעילות התהליך בחברה.
מנהלת החרדים הצבאית (בראשי תיבות: מח"ץ) היא היחידה הצבאית המופקדת על שירות החרדים בצה"ל, כסמכות מקצועית בתחום הליך גיוס החרדים לצה"ל, הכתבת מדיניות והכשרות מקצועיות המיועדות לחיילים החרדים.
המנהלה שייכת לחטיבת תכנון ומנהל כח האדם (חתומכ"א) והיא תחת פיקוד אגף כוח האדם.
היחידה הוקמה ב-6 בדצמבר 2017 על מנת להוות כגוף מטכ"לי אשר מספק מענה מוסדר בנושא שירות החרדים בצה"ל לציבור החרדי, גופים אזרחיים ולאגפים ולזרועות בצה"ל.
בשנת 2007 הוקם מדור 'שילוב חרדים' בענף תכנון כוח אדם סדיר באגף כוח האדם, והיווה כמדור אשר מתכלל ומתכנן את תחום גיוס החרדים לצה"ל בהתאם למסלולי השירות.
בשנת 2017, הוחלט להקים גוף מטכ"לי אשר יספק מענה לצורכי הציבור החרדי והיחידות בצה"ל בנושא מסלולי השירות החרדיים.
ב-6 בדצמבר 2017 נפתחה מנהלת החרדים הצבאית תחת חטיבת תכנון ומנהל כוח אדם באגף כוח האדם, והוכפפו לתחום אחריותה מדיניות שירות החרדים בצה"ל ופיקוחה מחיל הרבנות הצבאית, ופרויקט 'שנת המשימה' (כיום שנת מעו"ף) מפיקוד מרכז.
בראשית הקמת המנהלה עמד בראשה רמ"ד שילוב חרדים, רס"ן אמיר ווקנין ושימש כממלא מקום ראש המנהלה, עד כניסת סא"ל תלם חזן לתפקיד ב-3 באוקטובר 2018. ב-11 בנובמבר 2024 פורסם בגלי צהל כי צה"ל מקדם מהלך לפירוק הגוף.
מדור גיוס - המדור מתכלל את תחום גיוס החרדים לצה"ל מול לשכות הגיוס והאגפים והזרועות בצה"ל, ואמון על הנגשת המידע ותיווך בין צה"ל למועמדים לשירות ביטחון מן הציבור החרדי בשיתוף עם יחידת מיטב.
תא חרב - התא האמון על תכלול תחום גיוס החרדים למסלול הלחימה ותומכי הלחימה 'חרב' (לשעבר נקרא בשם 'נצח').
מסלול זה מיועד למועמדים לשירות ביטחון מן הציבור החרדי בגילי 18 - 21 שאינם נשואים.
תחת מסלול גיוס זה נמצאות היחידות גדוד נצח יהודה, פלגת הנגב בחיל האוויר פלוגת תומר בחטיבת גבעתי ופלוגת ח"ץ בחטיבת הצנחנים ומסלולי תומכ"ל נוספים באגפים ובזרועות.
תא מגן - התא אמון על תכלול תחום גיוס החרדים למסלול העורפי 'מגן' (לשעבר נקרא בשם 'שח"ר').
מסלול זה מיועד למועמדים לשירות ביטחון מן הציבור החרדי נשואים בגילי 21 - 26.
תא מוסדות ואקדמיזציה - התא האמון על הקשר בין צה"ל למוסדות החינוך החרדיים ומסלול "דרך חיים" (ישיבות הסדר חרדיות), בנוסף התא מתכלל את תחום האקדמיזציה בצה"ל עבור המועמדים לשירות ביטחון מן המגזר החרדי.
מדור מדיניות ונהלים - המדור אמון על הכתבת מדיניות שירות החרדים בצה"ל, המסדירה את הנהלים ואת ההתאמה במסגרות צבאיות בהתאם למסלול השירות של החייל החרדי, בנושאים השונים כגון: כשרות, אופי סביבת השירות ומגדריות וכו'.
המדור מקיים פעולות הסברה לסגל הפיקודי ועורך ביקורות אכ"א להטמעת המדיניות בקרב היחידות בהם משרתים חרדים בצה"ל.
בנוסף, מפעיל המדור תא פניות טלפוני ואינטרנטי לחייל החרדי בצה"ל, אשר מספק מענה לצורכי החייל החרדי ומסייע לו בנושאים השונים מול היחידות השונות בצה"ל בהתאם למדיניות.
מדור הכשרות - המדור מפעיל את פרויקט שנת מעו"ף (מצוינות, עתיד ופיתוח אישי) אשר במסגרתו חיילים חרדים עוברים קורסים מקצועיים לקראת שיבוץ לתפקיד בצה"ל או השלמת השכלה לקראת השחרור והכנה לאזרחות בהתאם למסלול שירותם תחת מכללות אזרחיות המתואמות לאורח החיים החרדי.
תא חרב הוא התא האמון על תכלול תחום גיוס החרדים למסלול הלחימה ותומכי הלחימה 'חרב' (לשעבר נקרא בשם 'נצח').
המסלולים הוקמו על ידי צה"ל בשיתוף עם רבני עמותת נצח יהודה ואגף הנוער והנחל (הביטחוני חברתי) במשרד הביטחון, על מנת לאפשר לחרדים לשלב שירות צבאי קרבי עם המשך השמירה על אורח חייהם.
גדוד נצח יהודה (גדוד 97) הוא גדוד חי"ר המשתייך לחטיבת כפיר של חיל הרגלים הגדוד נקרא בעבר הנח"ל החרדי, משום שהיה שייך לחטיבת הנח"ל.
מקור השם "נצ"ח יהודה" בראשי תיבות של "נוער צבאי חרדי" ובשמו של המייסד יהודה דובדבני.
מסלול "נצח יהודה" כולל שירות בצה"ל במשך שנתיים, ושנה שלישית המוקדשת ללימודי מקצוע, השלמת בגרות או מכינה קדם אקדמית במטרה לשלב את הבוגר באופן מיטבי בחברה הישראלית תוך שימור הערכים שאיתם גדל.
פלגת נגב היא פלוגה קרבית ייחודית ממערך האבטחה הפיזית של חיל האוויר.
הפלגה שהוקמה ב-2010 אמונה על הגנה של נכסים אסטרטגיים למדינת ישראל ובייחוד הגנה על בסיס חיל האוויר נבטים בנגב.
לוחם בפלגה יוכשר ברמת רובאי 03 במשך כשלושה וחצי חודשים.
היוצאים לקורס מ"כים ישלימו את ההכשרה לרמת רובאי 06.
לוחמי היחידה מבצעים אחת לארבעה חודשים תעסוקה מבצעית באיו"ש.
משפט הקיום של הפלוגה הוא "מגינים על האוויר ביבשה".
פלוגת תומר היא אחת מהפלוגות שבגדוד רותם שבחטיבת גבעתי.
הפלוגה הוקמה בשנת 2014, מתוך מטרה להיות מותאמת לשירות הלוחם החרדי ולתת לו מעטפת מלאה ואף ליווי דתי העונים לכל צרכיו.
הטירונות בפלוגת תומר כוללת מסלול הכשרה האורך כ-8 חודשים בבא"ח גבעתי, במהלכו עוברים הלוחמים הכשרת רובאי 07. לאחר מכן שירות כלוחמי חטיבת גבעתי למשך 16 חודשים.
פלוגת ח"ץ (ראשי תיבות: חרדים צנחנים) היא אחת מהפלוגות של גדוד "צפע" 202 של חטיבת הצנחנים.
הפלוגה הוקמה בנובמבר 2016 מתוך מטרה להיות מותאמת לשירות הלוחם החרדי ולתת לו מעטפת מלאה ואף ליווי דתי העונים לכל צרכיו.
על מנת להתגייס לשירות בפלוגת ח"ץ יש לעבור תחילה גיבוש צנחנים.
במידה והמלש"ב עבר את הגיבוש בהצלחה, יתגייס לפלגה ויתחיל מסלול הכשרה אשר אורכו כ-8 חודשים ובמהלכו יעבור הכשרת רובאי 07 בבא"ח צנחנים.
עם סיום המסלול ישרתו הלוחמים כ-16 חודשים.
מסלולים אלה מיועדים לבעלי פרופיל 64 ומטה: מפעילי צמ"ה, חשמלאים ורתכים בחיל האוויר; טכנאי אלקטרואופטיקה ומכונאי רכב בחיל הטכנולוגיה והאחזקה; הנדסאי תעשייה וניהול, עיבוד שבבי וניהול מלאי במש"א 7000 בתל השומר.
מפקדי מנהלת החרדים הצבאית לאורך השנים
מפקד תקופה הערות רס"ן אמיר ווקנין 2017 - 2018 רמ"ד שח"ר עד הקמת המנהלה, שימש כממלא מקום.
סא"ל תלם חזן 2018 - 2020 לשעבר מג"ד נצח יהודה וסמח"ט צנחנים.רס"ן שמשון קליין 2020 - 2021 לשעבר רמ"ד מדיניות ופרט.
שימש כממלא מקום למספר חודשים.סא"ל במיל' אמיר זוזוט 2021 - מכהן לשעבר ראש ענף כשרות ברבנות הצבאית.
מנהלת האדמירליות הייתה הגוף המנהל הבכיר ביותר בענייני צי ברוסיה בשנים 1718—1802.
המנהלה הוקמה במהלך הרפורמה בממשל המרכזי ביוזמת פיוטר הראשון מדצמבר 1717, במסגרתו הוקמו תשע המנהלות הראשונות.
על פי הצו זה היה הגוף המנהל העיקרי של הצי הקיסרי .
הארגון הוקם כתולדה של כמה ארגונים ימיים שהיו קיימים לפני כן:
לשכת האדמירליות המוסקבאית (בעבר - פריקאז האדמירליות, שעסקה בסוגיות כלכליות)
לשכת הצי הימי הצבאי (עסק בנושאי כוח אדם)
נציבות הצי (שהייתה אחראית על הכנסות, חלוקת משכורות והפרשות לקציני הצי, שחרור כסף לצורכי בניית ספינות ורכישת אספקת ספינות, ערכה משפט לקציני הצי)
ב-15 (16) בדצמבר 1717 לנשיא מנהלת האדמירליות הממלכתית מונה גנרל האדמירל הרוזן פיודור אפרקסין, למשנהו מונה — סגן האדמירל קורנליוס קרויס.
המנהלה הייתה כפופה לסנאט ובראשה עמד הנשיא.
האספה הכללית שלה כללה בין חמישה לשבעה קצינים.
המשרד נוהל על ידי המזכיר הראשי.
לצדו פעלו גם מבקר ראשי לניהול הליכים משפטיים, ששימש בתור התובע ששלט על התנהלות תקינה, לצוות היו שני רשמים שנועדו לזהות מחדלים ופשעים במנהלה.
משרדיה היו ממוקמים בחלק המרכזי של מתחם הבניינים של בית האדמירליות בסנקט פטרבורג.
גוף העבודה העיקרי של המנהלה היה הלשכת.
מאז 1723, כל החטיבות המבניות שלה החלו לשאת את שמות המשרדים:
אדמירליות (ניהול מספנות, מחסנים, אספקה וציוד של אוניות)
נציב כללי או נציבות (אחראי על הבטחת אנשי צי, ניהול רשימות כוח אדם וניהול בתי חולים ימיים)
התקשרות (אחראי על מכרזים ורכש)
אוכל (היה אחראי על קבלת מזון, אחסונו והפצתו)
משרד בקרה (בקרה על קבלת והוצאות חומרים ופיננסים)
משרד אחידות (הכנת ומסירת מדים אחידים)
שרת כללי (הוצאות אספקה ובניית אוניות)
המנהלה לא הייתה מעורבת בפתרון משימות בקרה קרבית בצי, אם כי מעת לעת חברי המנהלה השתתפו בהכנת תוכניות צבאיות ומתן הוראות כלליות למפקדי הפלגות.
לפיכך, על פי כללים שקבע הצאר, מועצת האדמירליות הייתה מורכבת מקציני צי בעלי ותק של שירות בצי והייתה, במהותה, "מועצה צבאית", שבה היו 11 משרדים כפופים.
השינוי התכוף בניהול המשרדים, היעדר מועצה קבועה, הצורך בקציני צי להתמודדות עם עניינים מנהליים ועסקיים שאינם חריגים עבורם הביאו לאי סדר בענייני הצי.
שינויים גדולים במבנה המנהלה התרחשו בתקופת שלטונה של אנה יוהאנובנה, כאשר לקראת הקמת הוועדה הצבאית הימית הוחלט לערוך רפורמה בניהול הצי.
בדו"ח מיום 28 ביולי (8 באוגוסט) 1732, הוועדה הימית הצבאית הציעה להקים מועצה עם הרכב קבוע וארגון מחדש של המשרדים למשלחות בהובלת פקידים קבועים.
תפקידם של בעלי תפקידים אלה הייתה ליזום הקמת דירקטוריון משותף בו התקבלו החלטות כאשר עבודת יישום ההחלטות הללו הוטלה על המשלחת.
כחלק מהמנהלה נוצרו ארבעה משלחות:
קומיסריון שהיה אחראי על כל אספקת הצי, חלוקת משכורות, הכנת מדים, מזומנים והפרשות הכנסות והוצאות, רכישות, חוזים (למעט משק), רכישת חומרים ודו"חות כספיים.
משלחת הצוות עסקה באחסון ושימוש בתחמושת המיועדת לאוניות הצי.
משלחת שירות הייתה אחראית על המספנות, בניית ספינות, כריית עצים והגנה על יערות.
משלחת התותחנים הייתה אחראית על התותחים הימיים.
ניהול המשלחות היה נתון בידי מנהלי משלחות.
מפעלי האדמירליות ומוסדות החינוך של הצי הועברו לכפיפותם של שני יועצי המנהלה, שעבדו ללא הרף בנוכחות נשיא המנהלה.
הרפורמה פשטה את מבנה הניהול וחיסלה את ריבוי קישורי הניהול, אשר יחד עם הנהגת מבנה ניהול קבוע הפכו את עבודת המנהלה לגמישה ויעילה יותר.
רפורמה זו יצרה מערכת שנמשכה כמעט ללא שינוי עד סוף המאה.
השיבה למבנה שיצר פיוטר הוכרז על ידי יליזבטה פטרובנה, אך ביטול המשלחות כחוק בוצע רשמית רק בשנת 1751 ושיטת הבקרה שהתקיימה בעבר שוחזרה רק בשנת 1757. בשנת 1763, שוב הוועדה הימית החדשה שחזרה מחדש את מבנה המנהלה משנת 1732, בשל בעיות התיאום שנדרשו לניהול הצי.
בשנת 1802 המנהלה הפכה לחלק ממשרד הצי שאך נוצר ובשנת 1827 הפכה לגוף מייעץ לשר הצי - מועצת האדמירליות.
ראו המפקד העליון של הצי הרוסי
מנהל סיכונים ראשי הוא תפקיד בדרג הניהולי הבכיר של חברה או ארגון.
אדם הנושא במשרה זו מטפל בנושאים של ניהול סיכונים של הארגון.
תחומי האחריות של CRO נקבעים במידה רבה בהתאם לגודל ולמבנה של החברה, ותחומי הפעילות שלה.
מנהל הסיכונים הראשי אחראי על כל ההיבטים המתייחסים לניהול סיכונים בארגון כולל תהליכי ניהול סיכונים, היערכות הארגון כלו בתחום זה והתאמת ניהול הסיכונים לאסטרטגיה של הארגון ולתהליכים ניהוליים אחרים.
המודעות הגדלה לצורך בניהול סיכונים הגדילה את מספר הארגונים הגדולים בהם קיים תפקיד של CRO.
כך למשל, בסקר שביצעה חברת דלויט נמצא כי אחוז הארגונים הגלובליים בסקטור הפיננסי בהם יש CRO גדל מ-65% בשנת 2002 ל-89% בשנת 2013.
תפקיד ה-CRO מתפתח עם השנים והמטלות הארגוניות שלו מתרחבות.
יועץ לענייני סיכונים להנהלה הבכירה של הארגון.
פיתוח מסגרת (Framework) לניהול סיכונים.
מסגרת היא המעטפת הארגונית לפעילויות ניהול הסיכונים בארגון.
ניהול הרעב לסיכון (Risk Appetite)
ביחד עם סיכון עשוי להיות גם סיכוי לתועלות, הישגים והצלחות.
נקודת האיזון בין שניהם היא תלוית ארגון ונסיבות.
הגדרות מדיניות (Policies) של ניהול סיכונים
הדרכה ומודעות עובדים לניהול סיכונים.
בעידן הדיגיטלי משתנה המודל העסקי של חברות המשתמשות בפלטפורמה אינטרנטית ודיגיטלית לביצוע הטרנזקציות העסקיות שלהן.
השינוי במודל העסקי מביא גם לשינוי באופן ניהול הסיכונים וכתוצאה מכך גם להרחבת תפקידו של ה-CRO.
בין הנושאים החדשים בהם צריך ה-CRO לטפל:
שילוב של ניהול סיכונים מסורתיים וסיכונים דיגיטליים באותה מסגרת ותפיסה של ניהול סיכונים ארגוניים
איזון בין סיכונים וסיכויים של חדשנות דיגיטלית
מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית היא יחידה באגף התקשוב וההגנה בסב"ר, שתפקידה להוות רגולטור בתחום הדיגיטציה בצה"ל.
ההחלטה על הקמת מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית היא אחת ההחלטות המרכזיות בתוכנית הרב-שנתית תנופה.
ב-7 בנובמבר 2019 החלה מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית לפעול באופן רשמי, אם כי פעלה גם לפני כן.
המנהלת מורכבת ממספר מחלקות, ביניהן מחלקת מידע ובינה מלאכותית.
בראש מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית עומד קצין בדרגת תת-אלוף.
מדובר במינוי לתפקיד CDO) Chief Digital Officer) צה"לי המהווה סמכות, אחריות ומשאבים להובלת השתנות דיגיטלית בצה"ל.
רשימת מפקדי מנהלת הטרנספורמציה הדיגיטלית
מנהלת המטרות המטכ"לית באגף המודיעין מהווה מוקד המאגד תחתיו את כלל הגופים העוסקים בייצור מטרות לחירום ולשגרה בצה"ל.
המנהלת תעמיק את הקשר לקצה המבצעי בפיקודים ובזרועות השונים ומטרתה לאפשר תהליך מבצעי יעיל ואפקטיבי לצד הגברת קצב ייצור המטרות לכלל הגזרות - על פי תעדופן.
לראשונה במסגרת המנהלת משולבות טכנולוגיות בתחומי מדעי המידע ולמידת מכונה לטובת ייצור מטרות.
במסגרת הקמת המנהלת, במרץ 2019 הוקמה זירת מטרות באגף המודיעין.
מנהלת המטרות המטכ"לית יושבת בגלילות, ובראשה עומד קצין בדרגת אלוף-משנה.
מנהלת המטרות המטכ"לית מחולקת לשלושה ענפים:
הענף הטכנולוגי - ענף הכולל משרתים מיחידה 8200 ועתודאים שעברו קורסים בתחום התכנות והמחשבים.
ענף המחקר - ענף שבנוי מחוקרי מודיעין, שמומחים בתחום המטרות ומשרתים בכל מיני גופים בצה"ל (פיקודים מרחביים, חטיבת המחקר וכו').
ענף זה אמון על הצגת הבעיות המחקריות וההבנה כיצד ניתן לפתור אותן במישור המודיעיני ובחיבור לענף המבצעי.
הענף המבצעי - בו משרתים אנשי חיל האוויר או גורמי אג"ם, שתפקידם לסגור את המעגל השלם ולהיצמד למשימה בשטח.
מנהל רוסקוסמוס, הנקרא באופן רשמי מנכ"ל התאגיד הממלכתי לפעילות חלל "רוסקוסמוס" , הוא נושא המשרה הגבוה ביותר של רוסקוסמוס, סוכנות החלל של הפדרציה הרוסית.
המנהל משמש כיועץ בכיר לענייני מדעי החלל של נשיא רוסיה.
סגן מנהל רוסקוסמוס משמש כמפקד שני של הסוכנות ואחראי כלפי המנהל על מתן תכנון והנחיות מדיניות עבור הסוכנות.
השניים מייצגים את רוסקוסמוס בפני המינהל הנשיאותי, הדומה הממלכתית, ראשי סוכנויות ממשלתיות פדרליות, ארגונים בינלאומיים וארגונים חיצוניים.
הם גם מפקחים על העבודה השוטפת של המחלקות השונות של רוסקוסמוס.
המנהל הנוכחי הוא דמיטרי בקאנוב, שמונה על ידי הנשיא ולדימיר פוטין ב־6 בפברואר 2025.
לפני הקמת סוכנות החלל הרוסית, את תפקידי תיאום פעילויות החלל האזרחיות תיאם משרד ממשלתי לבניית מכונות כללית.
המנהל הראשון של סוכנות החלל הרוסית היה יורי קופטב.
במהלך כהונתו סבלה הסוכנות ממשבר כלכלי, והוא שהוביל את הטיסות הפרטיות לחלל, והיה גם המנהל הוותיק ביותר, שמילא את התפקיד בשנים 1992 עד 1999.
מנהל סיסמאות (בלועזית: Password Manager) הוא תוכנה, יישום או אתר אשר מאגד, מנגיש, מייצר ומנהל את סיסמאות המשתמש.
בשל המידע הרגיש המאוחסן והשימוש התדיר של משתמשים, שמים מנהלי הסיסמאות דגש גדול בעיקר על אבטחה, זמינות ושמישות.
קיימים סוגים ושירותים רבים של מנהלי סיסמאות, חלקם אף בקוד פתוח וללא גישה מובנית לשירותי ענן.
לתוכנות מסוג זה יש מאפיינים רבים ושונים, אך לרוב הן מציעות:
זמינות במגוון רחב של פלטפורמות ושימוש בשירותי ענן לנוחיות המשתמש בהזנת הסיסמה באופן אוטומטי.
הצפנה וגיבוב במאגרי מידע למקרה של זליגת מידע או פריצה.
אמצעי כניסה מאובטחים כגון אימות רב שלבי (MFA).
שירות יצירת סיסמאות חזקות ושונות (בעלות אנטרופיה סטטיסטית גבוהה).
מילוי הסיסמאות באופן אוטומטי בכניסה.
בנוסף הן יכולות להיכלל בתוך שירות/תוכנה אחר (כגון להיות מובנים בדפדפן).
קיימים מספר סוגים של מנהלי סיסמאות.
להלן פירוט של הסוגים הנפוצים ביותר:
מנהלי סיסמאות אלה מובנים ישירות בדפדפני אינטרנט כמו Chrome, Safari, Firefox ו-Edge.
הם מציעים גישה נוחה לניהול סיסמאות בסיסי במכשיר שבו נעשה שימוש בדפדפן.
עם זאת, חלקם עשויים לא לכלול תכונות כמו סנכרון מאובטח בין מכשירים או הצפנה חזקה.
אלו יישומים עצמאיים המותקנים במכשירו של המשתמש.
הם מציעים אבטחה חזקה היות שהסיסמאות מאוחסנות באופן מקומי, אך הגישה עשויה להיות מוגבלת למכשיר הספציפי הזה.
מנהלי סיסמאות מקומיים בקוד פתוח כוללים לדוגמה את KeepassXC, KeePass ו-Password Safe.
מנהלי סיסמאות אלה מאחסנים סיסמאות בצורה מוצפנת בשרתים מרוחקים (בענן), ומאפשרות גישה ממכשירים נתמכים המחוברים לאינטרנט.
הם מציעים בדרך כלל תכונות כמו סנכרון אוטומטי, שיתוף מאובטח והצפנה חזקה.
דוגמאות למנהלי סיסמאות מסוג זה: 1Password, Bitwarden ו-Dashlane.
יישומים אלה מיועדים לעסקים ומשמשים (נוסף על ניהול הסיסמאות) גם לניהול אישורי גישה למידע בתוך ארגון.
מנהלי סיסמאות אלה משתלבים עם שירותי ספרייה קיימים ומערכות בקרת גישה, ומציעים לרוב תכונות מתקדמות כמו הרשאות מבוססות תפקידים וניהול גישה מועדף.
הספקים המובילים כוללים לדוגמה את CyberArk ו-Delinea (לשעבר Thycotic).
מנהלי סיסמאות אלה כוללים התקנים פיזיים, לרוב מפתחות USB.
על ידי כך הם מספקים שכבת אבטחה נוספת לניהול סיסמאות.
חלקם מתפקדים כאסימונים מאובטחים לגישה לחשבון/מסד נתונים, כגון Yubikey ו-OnlyKey, אשר מציע גם אחסון לא מקוון עבור סיסמאות.
לאדם הממוצע כיום יש מספר רב של חשבונות, ומטעמי אבטחה מומלץ ורצוי שבכל אחד מהם תהיה סיסמה טובה ושונה מסיסמאות בחשבונות אחרים.
מנהל הסיסמאות מציג פתרון לבעיה זו בכך שהוא מאפשר ליצור סיסמה חזקה (בדר"כ בעלת אנטרופיה גבוהה, שכן המשתמש לא צריך לזכור אותה בע"פ) ושונה בכל פעם שנוצר חשבון, לאחר מכן על המשתמש רק לזכור את הסיסמה למנהל הסיסמאות עצמו (אשר מכיל את הסיסמאות הרצויות) ובכך יוכל לגשת לחשבונותיו השונים.
מנהל סיסמאות הוא עדיין נקודת תורפה גדולה שכן אם מתגלה הסיסמה אליו כל הסיסמאות של המשתמש יהיו חשופות (במידה ואין אימות רב שלבי), כמו כן אם החברה עצמה נפרצת ולא נקטה אמצעים כמו מדיניות אפס אמון והצפנות, הסיסמאות עלולות לדלוף.
בנוסף, מנהל הסיסמאות אינו מגן מפני הנדסה חברתית.
תוכנת מנהל הסיסמאות הראשונה הייתה Password Safe שנוצרה על ידי ברוס שנייר (Bruce Schneier) .
תוכנה זו שוחררה כשירות חינמי ב-15 בינואר 2002. עקב מגבלות על יצוא תוכנות הצפנה של ארצות הברית שהיו בתוקף אז, רק אזרחי ארצות הברית וקנדה ותושבי קבע בארצות הברית הורשו להשתמש בה.
לאחר שגוגל כרום הפך לדפדפן הנפוץ ביותר, מנהל הסיסמאות של Google המובנה בדפדפן זה הפך למנהל הסיסמאות הנפוץ ביותר החל מדצמבר 2023.
מנהלת הביטחון הכללי הייתה שירות ביטחון הפנים של עיראק, שפעל עוד משלהי התקופה המלוכנית בעיראק ולכל אורך התקופה הרפובליקנית וימי שלטון מפלגת הבעת', תחת סדאם חוסיין, אז שימשה כמשטרה החשאית של עיראק.
הארגון פעל לצד שירות הביון העיראקי, שהיה ארגון הביון והביטחון העיקרי תחת שלטונו של חוסיין.
המנהלה הייתה מוכרת גם בשמה השני כביטחון הפנים של המדינה (Internal State Security).
בשנת 2003 היא פורקה באופן סופי בעקבות הפלישה האמריקנית לעיראק.
בשנת 1921 התקבל האישור להקמת המנהלה מבריטניה, שהייתה האמונה על עיראק המנדטורית.
המנהלה, שהוקמה בידי מפקדת הצבא הבריטי, יועדה לעקוב אחרי חיי היום יום של האוכלוסייה המקומית, מה שהביא לאיסוף מודיעין רחב אודות האוכלוסייה בעיראק וסייע ללמוד אודות הלכי רוחה.
בשנת 1932, קיבלה עיראק את עצמאותה ושוחררה מהתלות במנדט הבריטי, ובתקופה זו עיקר משימותיה של המנהלה הופנו להבטחת נאמנות הכוחות החמושים וקציני המודיעין למנהיגיהם.
בשנת 1957, שנים לאחר המלחמה עם ישראל בשנת 1948, בה ניסו העיראקים לסייע לכיבושה, ובהתאם להחלטה ממשלתית מספר 8, החליפה המנהלה את המשטרה הצבאית (CID) במשימותיה.
לשם כך, הוכפפה מנהלת הביטחון הכללי העיראקי למשרד הפנים העיראקי.
בשנות ה-60, היה אמון משרד הפנים העיראקי על סדר הפנים הציבורי, וכזו הכפופה אליו, המנהלה הופקדה על ניהול חקירות ודיכוי פשעים נגד המדינה העיראקית.
בשנת 1967 הופרדה מהמנהלה מחלקת הלאום העיראקית שהייתה חלק ממנה עד אז, והפכה אז לישות עצמאית תחת השם "מנהלת הלאום העיראקית".
המנהלה החדשה הופקדה על משימות הפיקוח על זרים הנכנסים למדינה, רישום והנפקת דרכונים וכן הנפקת אישורי יציאה מהמדינה.
בהיררכיה הארגונית בשלטונו של סדאם חוסיין, מִנְהֶלֶת הביטחון הכללי העיראקי הייתה נתונה לפיקודה של ההנהלה המשותפת שהייתה כפופה למזכירו של הנשיא, עבד אל-חמיד מחמוד, וכונתה זרוע הביטחון הפוליטי של עיראק, ה-DGS.
למנהלה היו כפופים כוחות החירום, שהיוו חלק מהכוחות העוסקים בהסתרה.
הכוחות פעלו בזמן מלחמת המפרץ לאיסוף והסתרת מידע וציוד שנאסר לשימוש על ידי מועצת הביטחון של האו"ם.
בין השאר האירועים בהם נטלו חלק, במהלך ביקורו של צוות פיקוח הסוכנות הבין לאומית לאנרגיה אטומית בבסיס של צבא עיראק, אותרו רכיבי כור גרעיני שהיו אסורים לאחזקה ושימוש על ידי העיראקים.
ראש המנהלה הראשון בתקופת סדאם חוסיין, נאזם גזאר, שהיה באותה עת בכיר במפלגת הבעת', מונה על ידי סדאם בשנת 1969, מספר שנים לאחר שהצטרף למפלגת הבעת'.
באותה עת, הייתה המנהלה כפופה למשרדי ההגנה והפנים של עיראק.
בתפקידו כראש המנהלה, נודע גזאר כמי שהנהיג שיטות חקירה אכזריות וסדיסטיות שזרעו בהלה בתוככי המפלגה עצמה במהלך כהונתו והפך את פעולות הארגון לנמרצות מאי פעם.
בשנות כהונתו, הייתה המנהלה אחראית למותם של אלפי קומוניסטים וכורדים במתקן חקירות שכונה "מצודת הסוף" (קסר א-ניהאיה).
כשחולקה העיר בגדאד לרבעים ביטחוניים בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20, החלוקה חייבה את תושבי העיר למכור את הנכסים שלהם בהתאם למחיר שקבעה הממשלה, ללא התחשבות ברצונותיהם.
באותם רבעים ביטחוניים, הקימה המנהלה מרכזי מעקב, במטרה לנטר ולבדוק את חיי השגרה ותנועות התושבים.
בתקופה זו, נהגו אנשי המנהלה לערוך תשאולים לזרים שביקרו בעיר במטרה ללמוד אודות מעשיהם.
כאשר הזרים ביקשו לצלם את מהלך ביקורם במדינה, נדרשו לאישור כתוב מטעם משרד הפנים העיראקי.
מי מהם שצילם ללא אישור, נחקר על ידי אנשי המנהלה.
מרכזי הרבעים בעיר בגדד היו מרושתים במצלמות סמויות בדרכים מגוונות – על גגות הבתים, בתוך פסלים ובאנדרטאות.
מטרתם היו לכסות כבישים ראשיים, צמתים וכיכרות ויצרו רשת מקיפה שסייעה לאנשי המנהלה לנטר פעילות ברוב שטחי העיר.
בשנת 1973, חטף ראש המנהלה גזאר את שרי ההגנה והפנים של עיראק, במטרה לחולל הפיכה שלטונית ולהתנקש בנשיא אחמד חסן אל-בכר.
גזאר נכשל במזימתו וניסה לברוח לגבול עם איראן, אך נתפס והוצא להורג יחד עם שלושים וחמישה שוטרים נוספים שהפרו את נאמנותם לנשיא המכהן, לאחר שמועצת הפיקוד המהפכנית גזרה את דינם, לא לפני שירה למוות בשני השרים החטופים שהיו במחיצתו.
ניסיונו של גזאר לפגוע במנהיגו ובכך להפר את אמונו, הובילה את סדאם, בין שאר סיבותיו, להדק את הכפיפות אליו וכן להבטיח את נאמנות אנשיו.
ארגון מחדש בשורות המנהלה (1973)
לאחר הוצאתו להורג של גזאר עברה המנהלה תהליך שינוי.
במטרה להבטיח את נאמנות אנשיו עד אחרון הפעילים בארגונים השונים, סדאם חוסיין, יורשו של הנשיא הקודם, אחמד חסן אל-בכר, חתם על הסכם מודיעין חשאי עם יורי אנדרופוב, ראש שירותי המודיעין של ברית המועצות, הק.ג.ב, שסייע לארגון מחדש של מנהלת ביטחון הפנים העיראקי, לפי עקרונות הפעולה של הארגון הסובייטי.
ההסכם סייע למנהלה לעשות שימוש בשיטות ובכלים שקיבלו אנשיה ממקביליהם הסובייטים.
הם צוידו בשיטות חקירה וציוד חדשני למעקב ואיסוף מודיעין, עברו הדרכות בבתי הספר של הק.ג.ב והמינהל הראשי של המטה הכללי הרוסי (GRU; המודיעין הצבאי הסובייטי), שקיבלו בתמורה מהעיראקים סיוע דיפלומטי מצד נציגויות דיפלומטיות עיראקיות במדינות שברית המועצות לא עמדה עמן בקשרים רשמיים.
בשנת 1974, לקחה המנהלה חלק בקמפיין משותף של משרדי ההגנה והחינוך להבאת כל התושבים בגילאים 15–45 להשלמת לימודי קרוא וכתוב, קמפיין שהוגדר 'סיוט מבצעי' בידי מבצעיו, אנשי השטח של המנהלה.
אנשי המנהלה פעלו לצד הצבא העיראקי לאיתורם של אזרחים אנאלפביתים ולהבאתם לכיתות הלימוד, תוך שאנשיה מפקחים מקרוב על הנעשה בכיתות ומלווים את ההכשרה של אזרחי עיראק מקרוב, כשהם לבושים במדי הארגון.
בתקופתו של עלי חסן אל-מג'יד
בשנת 1980, מינה סדאם חוסיין את בן דודו עלי חסן אל-מג'יד לתפקיד ראש המנהלה והוא עמד בראשה במהלך מלחמת מלחמת איראן-עיראק.
במסגרת תפקידו, כיהן אל-מג'יד גם כראש לשכת הביטחון של מפלגת הבעת' במחוזות הצפוניים של עיראק בשנים 1987–1989. בתפקידו זה, היה אל-מג'יד אחראי על התיאום בין ארגוני הביטחון והמודיעין של סדאם במאבקם במורדים הכורדים באזור.
בשנת 1987, במהלך מבצע אל-אנפאל נגד המורדים הכורדים בצפון המדינה, הנחה אל-מג'יד לעשות שימוש בנשק כימי נגד אוכלוסיות אזרחיות, מעשי טבח אכזריים שהובילו למותם של חמשת אלפים בני אדם, בגינם כונה אל-מג'יד 'עלי הכימי'.
על אף המעשים, המשיכו הכורדים במעשי ההתנגדות שלהם ולפיכך הנחה אל-מג'יד את צבא עיראק שלחם במקביל באיראן, להרוג ולחסל אוכלוסייה משטחים כורדיים.
בתום המבצע הארוך, נרצחו כמאה ושמונים אלף כורדים, נהרסו עשרות כפרים כורדיים ומעל מיליון אזרחים כורדים הפכו לפליטים.
שנים לאחר תום כהונתו כראש המנהלה, בשנת 2007, נידון אל-מג'יד בבית משפט עיראקי לתלייה בעקבות הפשעים נגד הכורדים שעליהם פיקד במהלך המבצע, והוצא להורג בשנת 2010.
לאחר תום מלחמת איראן-עיראק, כיהן אל-מג'יד גם בתפקידים בכירים כמו שר ההגנה ומפקד הצבא העיראקי.
בשנת 1982 בוצע ניסיון התנקשות כושל בסדאם בעיירה דוג'ייל, מצפון לבגדאד, בירי צלף.
עקב הניסיון, הוציאו אנשי המשטרה החשאית של סדאם להורג 150 גברים מתושבי העיירה, בהם נערים, ואת שאר התושבים גירשו למחנות במדבריות עיראק.
בעקבות ניסיון ההתנקשות הכושל, סיפקה המנהלה את שומרי הראש שהוצמדו לנשיא והיוו חלק מרכזי בהקמת שירות הביטחון המיוחד של עיראק, כשאנשי השטח שלה צורפו ליחידת האבטחה האישית של הנשיא, לצד קציני מודיעין ואנשי המודיעין הכללי.
לאחר מלחמת המפרץ, בשנים 1990–1991, וההפסד שנחלה בה עיראק, הייתה המדינה נתונה לסנקציות קשות שהטילה עליה מועצת הביטחון של האו"ם, ובעקבותיה שילמה עיראק פיצויים בגובה של מעל חמישים מיליארד דולרים לכווית.
המדינה העיראקית חוותה משבר קשה, שהוביל את סדאם להכפיף את ארגוני הביטחון והמודיעין אליו באופן אישי ולהנחות אותם להדק את אחיזתם המודיעינית בחברה העיראקית כדי למנוע חתרנות, חוסר נאמנות ושיתוף פעולה עם האויב, משימה שאותה הובילה המנהלה.
משלב זה, הפעילו אנשי המנהלה משרדים וסוכני שטח שעקבו אחר גורמי אופוזיציה פנימיים.
אנשיה הופקדו על כל רחובות הערים, המשרדים, בתי המלון, בתי הספר לצד אתרים ומוסדות נוספים, וזאת במטרה ללמוד על מי שעשוי להביע התנגדות למשטרו של סדאם.
הם הפעילו מערכות מעקב מתקדמות, ביצעו דרך קבע תצפיות בערים וגייסו רשת של מודיעים ברחובות עיראק.
אחת השיטות שהנהיגה המנהלה הייתה לפנות לפקידי ממשל אקראיים בניסיון לשכנע אותם לפעול למטרות אופוזיציה או ריגול, ואז לעצור אותם בגין הפשע שהתכוונו לבצע.
לאחר היחלשות ארגוני הביטחון העיראקיים השונים לאחר מלחמת המפרץ בה נחלה עיראק הפסד, הקים סדאם זרוע חדשה שכונתה "ארגון הביטחון המיוחד", שהורכב מקצינים בכירים ששירתו עד אז במנהלה.
מטרת הזרוע החדשה הייתה, בין היתר, לוודא כי אנשי המנהלה הבכירים שנבחרו להיות במעגל הביטחוני הקרוב ביותר, אכן נאמנים למנהיגם.
הקמת הזרוע יכולה להעיד כי אפילו על מעגל הנאמנים ביותר שלו התקשה סדאם לסמוך, ולכן הקים זרוע שתפקח גם על המעגלים הביטחוניים המבצעים את המשימות הרגישות ביותר בהוראה ישירה של הנשיא.
נוסף לכך, בין אזרחי עיראק חלחלה ההבנה כי ארגוני הביטחון העיראקיים הכפופים לסדאם, ובראשם אנשי המנהלה, יפעלו בלי היסוס נגד כל מי שיביע כל סוג של התנגדות למשטרו של סדאם בדרך כלשהי.
האפשרות כי אנשי המנהלה ירדפו אזרחים, יאתרו אותם ויפעלו להיעלמותם, יצרה חששות גדולים ברחוב העיראקי מפני הארגון ויצרה לו הילה מאיימת.
בחודש מאי של 2003 הודיעה ממשלת המעבר העיראקית שהוקמה על-ידי הקואליציה בראשות ארצות הברית לאחר הפלישה למדינה כי מכורח החלטה מספר 2 שלה, יפורקו לאלתר כל גופי האכיפה והביצוע שפעלו תחת משטרו של סדאם חוסיין, ובכללם גם מנהלת הביטחון הכללי.
לאחר פירוקה, הוחלפה מנהלת הביטחון הכללי במרבית המשימות שביצעה על-ידי שירות הביון הלאומי העיראקי, שחלק מאנשיו היו בעברם סוכנים של שירות הביון העיראקי של סדאם.
מנהל תסריט הוא האחראי בהפקה קולנועית או טלוויזיונית לשמור על עקביות והמשכיות (continuity) בין הסצנות, ברמות המילולית והחזותית.
תפקידו של מנהל תסריט לעקוב אחר הצילומים של כל שוט, לעקוב אחר ההתקדמות היומיומית של הצילומים, לחבר בין המחלקות שעל הסט ומחוצה לו, ולתעד בכתב את המתרחש מול המצלמה ובהקלטה.
על מנהל התסריט לשים לב לפרטים קטנים הנוגעים לכל מאפייני המיז-אנ-סצנה, כולל בתחומי התלבושות, האביזרים, התפאורה, השיער, האיפור ופעולות השחקנים במהלך סצנה.
מנהלי תסריט ממלאים תפקיד מכריע בצילומי סרט, ונחשבים לראשי מחלקה, אף כי לרוב מדובר במחלקה של איש אחד.
מנהל תסריט עוקב אחר הצילום של כל שוט, ורושם את המידע בצורה מפורטת ומדויקת, על מנת שתהיה אסמכתא כתובה אם וכאשר יתעוררו ספקות לגבי איך ואם בכלל צולמו טייקים או סצנות.
הרשומות האלה מהוות מסמך חשוב עבור הבמאי והעורך, וועוזרות להם בעריכה להרכיב את חלקי הסרט ליצירה אחת.
מנהל התסריט הוא נציגיהם של העורך העתידי ושל כותב התסריט על הסרט, וכן משמש פעמים רבות כיד ימינו של הבמאי.
תפקידו של מנהל התסריט הוא לוודא שניתן יהיה לערוך את הסרט לאחר סיום הצילומים.
במובן זה, הם מגבים כל מחלקה, עוקבים אחר התסריט במהלך הצילום ומוודאים שלא יתרחשו שגיאות בהמשכיות שימנעו מהסרט להתגבש באופן רציף בעריכה.
אף שבדרך כלל יש רק מנהל תסריט אחד בהפקת סרט נתונה, בהפקות אולפן גדולות, למנהל התסריט של היחידה הראשית יהיה עוזר ובדרך כלל יש מנהל תסריט נוסף שועבד על היחידה השנייה.
בחינת קוהרנטיות בתסריט – ראשית, מנהל התסריט עורך קריאה מעמיקה של התסריט במטרה לזהות שגיאות ופערים הנוגעים לחוסר עקביות וחוסר היגיון בעלילה.
אומדן תיזמון התסריט – ראשית, על ידי בדיקת טכנית של עימוד התסריט, על מנת שכל עמוד ייחשב על פי החלוקה של 8/8. במידה שפורמט התסריט אינו נכון, יש להעביר הערות לתסריטאי על מנת שיוציא דראפט מתוקן בהקדם.
שנית, מנהל התסריט יערוך מדידה בעזרת שעון עצר של זמן המסך המשוער של כל סצנה, על מנת לוודא לפני היציאה לצילומים שהסרט לא יהיה ארוך או קצר מהרצוי.
התיזמון נעשה בקריאה בקול של הדיאלוגים ללא תיאור המיז-אנ-סצנה, ובהתאם לז'אנר.
תקציר סצנות וחלוקה לימי תסריט – מנהל התסריט עורך טבלת תקציר סצנות על פי ימי הצילום.
חלוקה זאת מסייעת למחלקות איפור, הלבשה וארט לדעת מתי עובר יום כרונולוגי בסיפור.
במידה ויש ספק לגבי החלוקה, בוחנים את זה עם הבמאי.
לאחר מכן מנהל התסריט מעביר את ימי התסריט לכל המחלקות.
פירוק התסריט – יכול להיתמך על ידי סימונים שיקלו על העבודה בהמשך.
דוגמה: דמות נפצעת באופן משמעותי בסצנה X בתסריט, מכאן שהסצנות העוקבות דורשות שיישאר סימן לאורך הסצנות העוקבות, בייחוד כשסדר צילום הסצנות אינו חופף לסדר העלילה.
חזרות עם שחקנים – במהלך החזרות מנהלים רישום מפורט של תיקוני תסריט והערות הרלוונטיות למחלקות השונות.
תיאום עם חדר העריכה – מנהל התסריט ימצא בדיאלוג עם העורך העתידי ועם הדוגם לפני תחילת הצילומים, במטרה לברר האם ישנן דרישות מיוחדות לאופן כתיבת הדו"חות.
דוחות הפקה – בסוף כל יום צילום, מנהל התסריט מכין דוחות יומיים לצוות ההפקה.
דיווחים אלה משתנים בצורתם בהתאם לאולפן או לחברת ההפקה.
הדוחות כוללים את מיקומי ותנועת מצלמה בכל שוט, פירוט הערות על טייקים, תיזמון בפועל של שוטים, אם סצנה צולמה ביום או בלילה, כל שינוי בסצנה וההשלכות כתוצאה מכך, כל אינפורמציה על מספר הסצנה, כל אי התאמה, טעות או הערות אחרות, כל נתוני המצלמה, כגון: עדשות, פילטרים, צמצמים, מרחק וכו'.
בעיקר בהפקות זרות נדרש בנוסף לסמן על גבי התסריט את השוטים השונים (Line Script) ופרטים אחרים שרלוונטיים לעריכה.
המשכיות – מנהל התסריט אחראי לעבוד מול כל המחלקות (מצלמה, תאורה, סאונד, תלבושות, איפור, תפאורה ואפקטים מיוחדים) כדי לוודא שלא מתרחשות שגיאות בהמשכיות.
מנהל התסריט רושם הערות על כל הפרטים הנדרשים כדי ליצור מחדש את ההמשכיות של סצנה, מיקום או פעולה מסוימים.
עבור כל טייק, מנהל התסריט יציין את משך הטייק (בדרך כלל עם שעון עצר) וירשום בקפידה מידע ליומן עורך יומי על פעולת הטייק, כולל מיקום השחקנים הראשיים, תנועותיהם, פעולות חשובות שבוצעו במהלך הצילום, סוג העדשה בשימוש ומידע נוסף שעשוי להשתנות ממקרה למקרה.
כאשר מספר מצלמות נמצאות בשימוש, מנהל התסריט שומר הערות נפרדות על כל אחת מהן.
יומנים אלה גם מציינים הערות של במאי על טיובו של כל טייק.
כל ההערות הללו הן קריטיות לא רק להמשכיות - הן מספקות לעורך מידע על מה שהבמאי מעדיף, בעיות כלשהן בכל אחד מהתיקים והערות אחרות כדי לסייע בתהליך העריכה.
עבודה מול מחלקת צילום וסאונד - מנהל התסריט הוא גם הגורם המתאים לקביעת חוק מאה שמונים המעלות של סצנה.
מנהל התסריט עוקב עוזר לבמאי ולצלם להגדיר את מיקום המצלמה וקווי התאמת כיווני המבט מחוץ למצלמה, כמו גם להבטיח שכיווני כניסות ויציאות של השחקנים מהפריים מאפשר עריכה חלקה.
כדי למנוע בלבול מצד הצופים, יש להקפיד שהדמויות בסצנה יופיע היכן שהן הצטלמו מזווית צילום אחרת ויסתכלו על הדמות או האובייקט הנכונים.
מנהל התסריט מקיים אינטראקציה עם האחראי על הקלאפר (לרוב עוזר צלם שני) ועם מחלקת הסאונד של ההפקה כדי לוודא שכל צילום מסונכן עם הההקלטה, ושיש תיעוד חופף ביניהם.
מנהל התסריט מציין גם מספר הטייק ומספר ההקלטה עבור שלבי העריכה.
שמירה על התסריט - מנהל התסריט אחראי לשמור על הגרסה העדכנית ביותר של תסריט הצילומים.
במהלך הצילום, מנהל התסריט מציין כל שינוי מהתסריט המקורי שנעשה על ידי השחקנים, הבמאי או אחרים במהלך תהליך הצילום בפועל.
אם נעשו שינויים משמעותיים בתסריט המשפיעים על יום צילום עתידי, מנהל התסריט אחראי להציג את השינויים הללו לצוות עוזר הבמאי, אשר לאחר מכן יפיץ את השינויים הללו לשאר הצוות.
על מנהל התסריט לעדכן את הדיאלוגים וכל שנויי טקסט בתסריט, וכן לוודא שאף טקסט לא נשכח.
במידת הצורך, מנהל התסריט הוא שמזכיר לשחקן את הטקסט לפני שמצלמים טייק נוסף.
התסריט של מנהל התסריט מכונה גם התסריט בעל השורה שלו מכיוון שבמהלך הצילום, מנהל התסריט מצייר קו אנכי במורד העמוד עבור כל הגדרת מצלמה אחרת.
כל שורה מציינת את ההתחלה והעצירה של אותה הגדרה, הערה מהירה מה היה תיאור הצילום והאם הדיאלוג היה במצלמה עבור אותה הגדרה.
זה מאפשר לעורך להתייחס במהירות אילו הגדרות מצלמה מכסות איזה חלק של הדיאלוג או הפעולה.
הערות לעורך – בנוסף לדוחות ההפקה, בכל יום צילום מנהל התסריט שולח גם את יומני ההמשכיות לצילומי היום וכן את דפי התסריט הרלוונטיים בשורה עבור הסצנות שצולמו באותו יום.
הערות אלו נשלחות לצוות המערכת כדי לסייע להם בתהליך העריכה.
שרה מייסון נחשבת למנהלת התסריט הראשונה הידועה בהיסטוריה, לאחר שהמציאה את המלאכה עבור הבמאי אלברט פרקר בסרט אריזונה משנת 1918, עבורו זכתה לקרדיט בתור "נערת המשכיות".
עד סוף שנות השלושים ותחילת שנות הארבעים, מנהל התסריט בתעשיית הקולנוע והטלוויזיה האמריקאית כונה בדרך כלל פקידת המשכיות (continuity clerk), קוראת תסריטים (script reader) או נערת תסריט (script girl).
לעיתים קרובות התפקיד היה מחולק לשתי משרות, אחת הייתה "פקידת ההמשכיות" ואחרת הייתה "נערת התסריט".
בתקופה זו מנהלות תסריט רבות היו אכן נשים, עובדה שבמקור הולידה את השימוש המיזוגני בתואר "נערה", וכן פעמים רבות נשים אלו כלל לא זכו לקרדיט.
בשנות החמישים התחילו להפסיק לייחס את התפקיד לנשים בלבד, אך התואר "נערת תסריט" נותר בשימוש.
בשנת 2023 הוענק לראשונה בישראל פרס למנהלת תסריט, במסגרת הפרס ע"ש שיש קולר למצוינות בקולנוע וטלוויזיה.
הפרס הוענק ל גרייס בניוש, העובדת כמנהלת תסריט מאז שנות התשעים בעשרות הפקות טלוויזיה וקולנוע מרכזיות: "רמת אביב גימל", "פלורנטין", "זינזאנה", "הבורגנים", "מעורב ירושלמי", "בטיפול", "חטופים", "סימה וקנין מכשפה", "הערת שוליים" ועוד.
מנהל תפעול ראשי הוא תפקיד בדרג הניהולי הבכיר של חברה או ארגון.
נושא משרה זו מטפל בתפעול היומיומי של הארגון, והוא בדרך כלל בדרג של סמנכ"ל או משנה למנכ"ל.
פעמים רבות הוא נחשב למספר 2 בארגון, לאחר המנכ"ל.
במפעל יצרני מנהל התפעול הראשי אחראי על מערך הייצור במפעל, כולל הלוגיסטיקה הכרוכה בכך.
במפעל שירותים מנהל התפעול הראשי אחראי על השירות השוטף ללקוחות.
מנהל התפעול הראשי מבצע את מדיניות הארגון, כפי שהוכתבה על ידי מועצת המנהלים ועל ידי המנכ"ל.
הכישורים הנדרשים לאיוש משרה זו הם פחות חד-משמעיים מאלה הנדרשים במשרות כמו מנהל כספים ראשי, שיהיה בדרך כלל רואה חשבון, או מנהל טכנולוגיות ראשי, שיהיה בעל השכלה טכנולוגית בתחום עיסוקו.
מנהל תפעול ראשי נדרש להיכרות מעמיקה עם הארגון ועם הסביבה שבה הוא פועל, ובהתאם לכך הוא יכול לצמוח לתפקיד מתוך כל אחד מהתפקידים הבכירים האחרים בארגון.
מנהל קריאייטיב הוא תפקיד מרכזי בתעשיות שונות, לרבות בתחום הפרסום, בתחום השיווק, בתחום העיצוב הגרפי, בתעשיית האופנה, בתעשיית הקולנוע, בתעשיית המוזיקה, בהפקות טלוויזיה, בתעשיית משחקי הווידאו ועוד.
בתעשיות המגוונות הללו מנהל הקריאייטיב הוא האדם שאחראי לפיקוח על עבודת הצוות/ים הקריאייטיבי/ם, המנהלים האמנותיים והקופירייטרים.
לעיתים רבות מנהל הקריאייטיב הוא בעצמו קופירייטר בכיר או ארט דיירקטור.
תחומי האחריות של מנהל הקריאייטיב מגוונים ומשתנים בהתאם לתעשייה בה הוא עובד ולצרכים הייחודיים של כל פרויקט.
בדרך כלל, תחומי האחריות מתמקדים בפיתוח החזון היצירתי של הפרויקט, עבודה ישירות עם הלקוח על מנת להבין בדיוק מה הם יעדי הפרויקט, הובלת מפגשי סיעור מוחות על מנת להעלות רעיונות חדשניים, ולוודא שהפרויקט מבוצע בהתאם לתקציב שהוקצב לכך ושהוא מבוצע לפי לוחות הזמנים שנקבעו מבעוד מועד.
בנוסף לכך מנהל הקריאייטיב צריך לעיתים רבות להיות מועדכן בטרנדים העכשוויים בתעשייה.
מנהלת ההתיישבות היא גוף אזרחי ישראלי הכפוף למשרד הביטחון, שמנהל מטעם מדינת ישראל את הפעילות האזרחית הישראלית ביהודה ושומרון, לרבות פיתוח בנייה, אכיפה בנושאי בנייה בלתי חוקית, והכרזה על אדמות מדינה.
מאז כיבוש יהודה ושומרון במלחמת ששת הימים ביוני 1967 היה הממשל ביהודה ושומרון כפוף לפיקוד המרכז של צה"ל, ובפועל נוהל משטר צבאי ישראלי ביהודה ושומרון.
על פי הסכמים הקואליציוניים של ממשלת ישראל ה-37 השר הממונה על יחידות מתאם פעולות הממשלה בשטחים והמנהל האזרחי הוא השר הנוסף במשרד הביטחון, בצלאל סמוטריץ, ותחומי הפעילות של המנהלה הועברו לסמכותו.
ראש מנהלת ההתיישבות מאז הקמתה הוא יהודה אליהו איש אמונו של סמוטריץ ושותפו להקמת תנועת רגבים.
החל ממרץ 2023, תוכניות אכיפה של פיקוד המרכז נגד בנייה בלתי חוקית ביהודה ושומרון דורשות את אישור המנהלה קודם ביצוען, למעט תוכניות אכיפה נגד בנייה במאחזים מהם יוצאים עימותים נגד ערבים או פעולות תג מחיר, או כאלה שהוגדרו כ"סכנה ביטחונית" על ידי מערכת הביטחון.
מידע אודות תוכניות האכיפה מגיע לידיה של המנהלה בכל מקרה, והיא מעורבת, יחד עם המנהל האזרחי וצה"ל, בקביעת הפינויים ומועדם.
מיד לאחר כיבוש יהודה ושומרון במלחמת ששת הימים הושת ממשל צבאי ישראלי בספטמבר 1981 שר הביטחון, אריאל שרון, הפריד את המנהל האזרחי מהממשל הצבאי והותיר בידי הממשל הצבאי רק את האישור הסופי לפעולות בעניינים אזרחיים.
בשנת 1995, כחלק מהסכם אוסלו ב', הועברו חלק מסמכויות המנהל האזרחי לרשות הפלסטינית, ותפקידי המושלים הצבאיים של המנהל האזרחי בכל נפה בוטלו.
כיוון שבידי ישראל נותרו סמכויות אזרחיות וביטחוניות רבות, היה צורך בתיאום של ממשלת הרשות עם הרשויות הישראליות, ולכן הוקמה מנהלת תיאום וקישור ותחתיה מפקדות תיאום וקישור (מת"קים).
מנהלה זו כפופה למנהל האזרחי, ולכן היא חלק מצה"ל, ותפקידיה ניהול תחומי האחריות הישראליים ביחס לפלסטינים במרחב.
במהלך כהונת ממשלת ישראל ה-37 מונה בצלאל סמוטריץ' לשר במשרד הביטחון האחראי על המנהל האזרחי.
במרץ 2023 סמוטריץ' הורה על הקמת מנהלת ההתיישבות כגוף אזרחי נפרד מהמנהל האזרחי הצבאי.
בפברואר 2023 אישרה ממשלת ישראל את מינויו של יהודה אליהו, שהיה בעבר שותפו של סמוטריץ' להקמת תנועת רגבים, לראש המנהלה, ולה 12 תקנים.
כחלק מההקמה, ב-1 ביולי 2024 עברו הסמכויות המשפטיות מיועמ"ש המנהל האזרחי ליועמ"ש מנהלת ההתיישבות.
מטה המנהלה שוכן בבית אל, מאחר שהופרד מהמנהל האזרחי, שיושב בבסיס אוגדת אזור יהודה ושומרון סמוך לבית אל.
המנהלה מתוכננת לעבור לאזור התעשייה שער בנימין.
המנהלה מאשרת באופן קבוע את תוכניות האכיפה נגד הבנייה הפלסטינית הבלתי חוקית בשטחי C.
מנגד היא פעולת להסדרת מאחזים ישראליים והקמה של התנחלויות חדשות, סך הכל אישרה את הקמתם של 70 יישובים במרחב.
במספר מקרים אישרה המנהלה פינוי מאחזים,
המנהלת מובילה צוותי קו כחול, הפועלים למיפוי אדמות מדינה.
בהובלתה הושלמו הכרזות רבות על אדמות מדינה, בין היתר הכרזה על 24,000 דונם כאדמות מדינה לקראת סוף 2024.
בנובמבר 2024, לאחר זכייתו של דונלד טראמפ בבחירות לנשיאות ארצות הברית, אמר סמוטריץ', השר הממונה על מנהלת ההתיישבות, כי הוא הנחה את המנהלה להתחיל בעבודת מטה להכנת התשתית הנדרשת להחלת ריבונות.
במסגרת זו הודיע אליהו ביולי 2025 כי הושלמו ההכנות, והמנהלה מוכנה להחיל ריבונות על שטחי יהודה ושומרון.
חודשיים לאחר מכן פרסמה המנהלה, בנאום של השר הממונה עליה סמוטריץ', את מפת הסיפוח המתוכננת, במסגרתה היא מתכננת להחיל את ריבונות ישראל על 82% משטחי יהודה ושומרון.
במנהלת מקודם פרויקט של סקר כל הקרקעות ביהודה ושומרון, ובכך להעביר את נטל ההוכחה על הבעלות של הקרקע לפלסטיני.
בעוד בעבר כדי לבדוק את חוקיות התנחלות או מאחז מסוים, התושבים צריכים להביא הוכחה שהשטח לא שייך לפלסטיני.
סקר הקרקעות מקל על הכרזת על אדמות מדינה, והשלמתו מאפשר על הכרזת כ-60 אלף דונם בשנה כאדמות מדינה.
מטה המנהלה שוכן בבית אל, מאחר שהופרד מהמנהל האזרחי, שיושב בבסיס אוגדת אזור יהודה ושומרון בבית אל.
בכירים בצה"ל מתחו ביקורת על המנהלה עם הקמתה, בהם מפקד פיקוד המרכז יהודה פוקס.
בביקורתו, אותה העביר במהלך דיון שהתקיים ב-20 במרץ 2024, טען כי המנהלה לא מאשרת באופן מספק את תוכניות פיקוד המרכז לאכיפה נגד בניית מאחזים, אך מאשרת באופן קבוע את תוכניות האכיפה נגד הבנייה הפלסטינית הבלתי חוקית בשטחי C.
הישאם אבראהים, מפקד המנהל האזרחי, הנחה את אנשי המנהל למצוא מאחזים מהם יוצאים עימותים נגד ערבים או פעולות תג מחיר.
זאת משום שהמנהל האזרחי מורשה לפנות מאחזים כאלה גם ללא אישור ממנהלת ההתיישבות, מאחר שניתן להחשיב אותם כ"ביטחוניים".
מפקד פיקוד המרכז, האלוף יהודה פוקס, טען כי המנהלת מקמצת באישורים לפעולות אכיפה נגד בנייה בלתי חוקית במאחזים, ואף מונעת פעולות אכיפה שמדינת ישראל התחייבה עליהם בפני בתי המשפט.
שם תקופת כהונה הערותיהודה אליהו23 בפברואר 2023 –ראש המנהלה הנוכחי
מנהלת החטופים, הנעדרים, השבים ובני משפחותיהם במשרד ראש הממשלה היא הגוף הרשמי המלווה את משפחות החטופים, השבים ובני משפחותיהם ממלחמת חרבות ברזל ואירועים נוספים, ומתכלל את מעטפת המענים המוענקים לחטופים, לשבים ולבני משפחותיהם על ידי משרדי הממשלה והגופים הלאומיים במדינת ישראל.
מנהלת החטופים, הנעדרים, השבים ובני משפחותיהם הוקמה בהחלטת הממשלה מספר 1058 מיום 12.11.2023, במטרה לתכלל את הפעילות האזרחית הנגזרת מהמערכה להשבת החטופים והנעדרים הביתה, וכן לרכז ולתכלל את המידע, המדיניות והטיפול הישיר בחטופי 7 באוקטובר ובני משפחותיהם.
עם חזרתו של רן גואילי, אחרון החטופים, מתמקדת עבודת המנהלת בשיקום השבים, בני משפחותיהם ומשפחות השבים החללים.
בראש המנהלת עומד אל"ם (מיל.) ירון כהן (אלוף משנה).
ראש אגף משפחות במנהלת עד ליום 1/2/2026 היתה ורדה פומרנץ, ומאז מחליפתה היא שרון רוטשילד.
ראש אגף מדיניות, ממשל וקשרי חוץ היא יעל גורן חזקיה.
עבודת המנהלת מחולקת במספר אגפים: אגף משפחות – האחראי על הקשר הרציף מול משפחות החטופים, השבים ובני משפחותיהם; אגף קשרי ממשל, חקיקה וקש"ח - האמון, בין היתר, על קידום פתרונות חקיקה, קשר עם משרדי הממשלה וועדות הכנסת, קשרי חוץ ומשלחות של בני המשפחות לחו"ל.
בנוסף פועלת במנהלת מחלקה אופרטיבית, העוסקת בפתרונות לצרכים, לבעיות ולבקשות העולות מהמשפחות, אל מול משרדי הממשלה והגורמים הרלוונטיים.
המנהלת אחראית על ריכוז הקשר והליווי השוטף עם משפחות החטופים והשבים, שיקוף תמונת מצב מאמצי החזרת החטופים למשפחות, ריכוז המענים שניתנים למשפחות וסנכרון בין כלל הגורמים הממשלתיים והאזרחיים העוסקים בתחום, מיפוי פערים וגיבוש פתרונות, והובלת פעולות חקיקה והסברה.
כמו-כן, המנהלת אמונה על תיכלול המעטפת המוענקת על ידי גופי המדינה לחטופים, לשבים ולבני משפחותיהם.
המנהלת עומדת בקשר רציף עם כל משפחות החטופים והשבים ופועלת בשיתוף פעולה הדוק עם נציגיהן.
תחת המנהלת פועלים צוותים שמלווים כל משפחה למתן מענה ומעטפת כוללת של כל צרכיה.
במנהלת יושבים דרך קבע נציגי משרדי הממשלה הרלוונטיים וגופים מקצועיים נוספים (משרד הבריאות, משרד הרווחה, משרד החינוך, הביטוח הלאומי, סיוע משפטי ועוד) השותפים לסיוע ולתמיכה במענים הנדרשים.
בנוסף, לשאר משרדי הממשלה ישנם אנשי קשר קבועים העובדים מול המנהלת ומסייעים למשפחות, כל אחד בתחומו.
המנהלת מלווה את השבים, משפחותיהם וכן את משפחות השבים החללים, ומסייעת להם בכל תחום ועניין במישור האזרחי, כולל תהליכי השיקום והחזרה לתפקוד מיטבי ככל הניתן.
לאחר חזרתו של החטוף האחרון, מתמקדת עבודת המנהלת בשיקום השבים, בני משפחותיהם ובני משפחות השבים החללים.
לכל משפחה יש מלווה מטעם המנהלת, המרכז את מעטפת הטיפול האישית המותאמת לה, מנהל תיק משפחה ואת גורמי המקצוע הרלוונטיים העובדים מולה.
מנהלת החטופים אינה עוסקת במשא ומתן לשחרור החטופים, ואינה מעורבת בפן המודיעיני אודות מצבם של החטופים.
תחום ממשל במנהלת החטופים עוסק בגיבוש והטמעה של מדיניות למשפחות החטופים, השבים ובני משפחותיהם.
זאת בתיאום שוטף עם משרדי ממשלה, הכנסת ומוסדות שלטון, ומייצג את המנהלת בדיוני ממשלה ובוועדות הכנסת.
תחום קשרי החוץ מוביל את הפעילות הבינלאומית של המנהלת.
במסגרת זו, ניתן סיוע לבני משפחות החטופים בהגשת בקשות לוועדת למימון מאמצי השבה מתוקף "חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים, חטופים ונעדרים, תשס"ח-2008" ותכלול וביצוע המענה לבקשות המאושרות.
כמו כן הובלת משלחות של משפחות חטופים לחו"ל בשיתוף עם משרד החוץ ועם גופים לאומיים אחרים ליעדים שונים, לטובת קידום מאמצי השבה.
בנוסף, האגף מייעץ לבני משפחות המעוניינים לקדם מאמצי השבה של יקירם בחו"ל.
התחום עוסק גם בקשר עם נציגויות רשמיות של מדינות זרות שלהן אזרחים הנמצאים בשבי מבין המשפחות המטופלות במנהלת.
היבט נוסף של פעילות התחום הוא קידום יחסי העבודה ושיתוף הפעולה עם גופים מקבילים בעולם העוסקים בתחום החטופים – קידום ביקורי למידה הדדיים, תהליכי שיתוף ידע והתייעצות.
פעילות התחום כוללת גם קידום שיתופי פעולה עם קרנות פילנתרופיות בתחומים בהם עוסקת המנהלת.
חקיקה ייחודית לחטופים, לשבים ולמשפחותיהם
זכויותיהם של המשפחות והשבים מעוגנות בחקיקה, מהווים את הבסיס למענה המדינתי הניתן לאוכלוסייה זו.
דוגמאות עיקריות לחקיקה שקודמה על ידי המנהלת:
חוק מימון הוצאות למשפחות שבויים ונעדרים, התשס"ח–2008, מתוקפו ניתנים מענקים רבעוניים של 90,000 שקלים להורים ולבני זוג, וכן מענקים של 24,000–25,500 שקלים לאחים וילדים בוגרים.
החוק כולל גם הסדר למימון נסיעות לחו"ל להסברה וקידום מאמצי שחרור.
חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, התשפ"ד–2023, משווה את זכויות בני המשפחה לאלה של משפחות חללי מערכות ישראל.
מתוקפו ניתנים תגמולים חודשיים, מעטפת ליווי סוציאלי, תמיכה נפשית ומענים מתמשכים למשפחות החטופים.
חוק תגמול חלף שכר לחטופים ולנעדרים, קובע כי חטופים יהיו זכאים לתגמול חודשי במקום שכר, בגובה המשקף את הכנסת החטוף טרם האירוע, ובתקרה של עד 50,000 שקלים.
התגמול ניתן רטרואקטיבית ממועד החטיפה ועד לשחרור.
חוק הגנה על עובדים בשעת חירום, קובע איסור על פיטורי חטופים שבים ובני משפחותיהם, ומעגן את המשך ההפקדות לקופות גמל ולקרנות פנסיה עבור חטופים לאורך תקופת השבי.
חוק פדויי שבי וחטוף ששוחרר, התשס"ה–2005 (תיקון 2024), מסדיר את זכויותיהם של חטופים ששוחררו.
על פי החוק, שבים מהשבי מוכרים כנכי פעולות איבה בדרגת נכות של 50% בגין פוסט טראומה.
הם זכאים לתגמול חודשי, למענק התארגנות ראשוני בגובה 50,000 שקלים, ולכיסוי רפואי מלא לשלוש השנים הראשונות לאחר שחרורם.
חוק תוספות לתגמולים ולהטבות לבני משפחה של חטופים ונעדרים (תיקוני חקיקה), התשפ"ה–2025, מקנה זכאויות לבני משפחות של שבים.
החוק מעניק מענק התארגנות ראשוני בסכומים של עד 30,000 שקלים לבן המשפחה, וכן זכויות שיקום למשך ארבע שנים: מימון טיפולים, לימודים, הכשרה מקצועית, שיקום תעסוקתי והטבות רפואיות.
חוק מקום פטירה, מאפשר הנפקת תעודת פטירה לחטופים שמותם אירע בזמן השבי.
החוק קובע כי בתעודות הפטירה של חטופים שנרצחו בשבי חמאס יצוין מקום הפטירה "עזה" וכן תפורט סיבת המוות.
בנוסף לחקיקה, הוסדרו מענים ייחודיים בהחלטות ממשלה:
החלטת ממשלה 982 העניקה סיוע משפטי למשפחות
החלטת ממשלה 1051 קבעה פטור מתשלום ארנונה לחטוף
החלטת ממשלה 1122 הסדירה אירוח במלונות
החלטת ממשלה 1183 העניקה סבסוד בתחבורה הציבורית
החלטה 2711 הגדירה את סמכויות המנהלת, המענים הניתנים באמצעותה ועוד
ב־6 בנובמבר 2023, נחקק חוק תגמולים לבני משפחה של חטופים ונעדרים בפעולת איבה, המעניק לבני משפחתם של חטופים ונעדרים זכויות דומות לאלה הניתנות לבני משפחה של חללי צה"ל ונפגעי פעולות איבה.
החוק קובע כי כל עוד טרם שוחרר חטוף או כל עוד לא נודע גורלו של נעדר, זכאי בן משפחתו לזכויות שזכאי להן בן משפחה לפי חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) או לפי סעיף 7 לחוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה.
ב-31 במרץ 2025 התקבל בכנסת תיקון לחוק, שעניינו הכרה במשפחות השבים, שורה של זכאויות ייחודיות, והגדלת המענקים למשפחות, לאחים ולילדים של חטופים.
החוק כולל שורה של זכויות שיקומיות למשפחות השבים, ובהן שיקום נפשי פסיכוסוציאלי, אבחון לימודי והוראה מתקנת; שיקום תעסוקתי: הלוואות לעסק ומענק לרכישת רכב מסחרי; שיקום מקצועי וסיוע בשכר לימוד לתואר ראשון או הכשרה מקצועית; החזרים וסיוע במימון של טיפולים רפואיים.
כלל התוספות יינתנו רטרואקטיבית החל מ-7 באוקטובר 2023.
המלצת הוועדה הציבורית לסיוע לנפגעי 7 באוקטובר, שאומצה בהחלטת ממשלה 2185, קבעה מענק אוטומטי של 14,360 שקלים לבני משפחה מדרגה ראשונה מגיל 14 ומעלה, סל שיקום של 15,000 שקלים לאחים ולילדים בוגרים של שבים, ומסלול חלופי לגמלת נכות לתושבי עוטף עזה או למי שנכחו בו בעת האירוע ללא ועדה רפואית.
לאחר הסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025) הזמין נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ את כל 20 שורדי השבי החיים ששוחררו לפגישה בבית הלבן, והציע לשלוח מטוס מיוחד שיאסוף את השבים וייקח אותם לפגישה.
מדינת ישראל החליטה שהחטופים יטוסו בטיסה מסחרית של ארקיע לניו יורק ומשם יסעו במיניבוסים במשך כחמש שעות לוושינגטון.
קרובי משפחה של שורדי השבי ציינו שרבים מהם מתקשים לשבת שעות רבות במטוס או לנסוע זמן רב באוטובוס, וכן לשהות בסביבה הומת אדם, והחלטות המנהלת מהוות חוסר רגישות ועלולות לסכן את מצבם.
בתגובה, מנהלת החטופים הסבירה שזה היה הנוהל במשלחות בעבר, וכמו כן הייתה התחשבות מקסימלית בדרישות הרפואיות ובצרכיהם של השבים והמשפחות, והמשלחת יצאה בליווי צוות רפואי צמוד.
מִנְהָרָה היא מעבר תת-קרקעי מלאכותי שמחבר בין שני מקומות ומאפשר גישה מאחד לאחר.
מנהרות משמשות למטרות שונות, כגון:
תנועה של מכוניות, רכבות או הולכי רגל.
תנועה של סירות וכלי שיט.
העברה של כבלי תקשורת וכבלי חשמל (מנהרות תשתיות).
מעבר של בעלי חיים, כך שיוכלו לעקוף מכשול מעשה ידי אדם שהונח באזור המחיה שלהם ועלול להביא להכחדתם.
מנהרות נחפרות בסוגים שונים של אדמה, החל מאדמת חול רכה וכלה בסלע קשה.
בהתאם לסוג האדמה נקבעת שיטת החפירה.
מקובלות שתי שיטות עיקריות לבניית מנהרות: חציבה ו"חפירה וכיסוי" (Cut & Cover).
בשיטת החציבה קודחים את תוואי המנהרה בקידוח אופקי בקרקע.