tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
על בסיסו נוצרה העונה הראשונה של הסדרה שמסקרת שנת לימודים אחת.
הסדרה הייתה אמורה להיות רק עונה אחת, אך בעקבות ההצלחה החליטו ליצור עוד שתי עונות המשך שלא מבוססות על הספר.
הסדרה עדיין משודרת בערוץ הילדים, בעקבות הצלחתה.
הספר עובד להצגת ילדים ונוער, שם אומרים ומציגים בערך את כל עלילת הספר.
"אֱלִיפֶלֶט" הוא שיר שכתב נתן אלתרמן והלחין סשה ארגוב.
הוא בוצע לראשונה ב-1959 בידי להקת גייסות השריון, חודש על ידי זמרים רבים והפך לאחד משירי הזיכרון הידועים ביותר וחלק מהקלאסיקה הישראלית.
הדמות המרכזית שקורותיה מסופרים בשיר היא דמות של אנטי גיבור.
"אליפלט" נוצר כעשר שנים לאחר מלחמת העצמאות, מתוך מודעות לציוויי הגבורה של שירת תש"ח ומתוך התכתבות איתה.
זהו השיר היחיד שכתב אלתרמן ללהקה צבאית, שהיה שונה מאוד משירי הגבורה שזימרו הלהקות הצבאיות וממרבית שירי הזיכרון שנכתבו בארץ.
אלתרמן כתב את השיר לבקשת בתו, תרצה אתר, שהייתה אז חברה בלהקת גייסות השריון, והיא ביצעה אותו לראשונה במסגרת הלהקה.
הוא מוכר גם בביצוע להקת התרנגולים משנת 1961, בביצועו של אריק איינשטיין מהאלבום "תוצרת הארץ" מ-1985 ובביצועו של ברי סחרוף מהאלבום האקוסטי ב-2003. השיר מוּשר במיוחד ביום הזיכרון לחללי צה"ל.
סשה ארגוב הִלחין את השיר בצליל נוגה ומינורי, שנועד להעביר את הנרטיב של אליפלט.
כך למשל הבליט את המלים "כי סביב ככינור וחליל/ מנגינה מאירה מצלצלת" כרצ'יטטיב, באמצעות פראזה מלודית שעולה בסולם כמנגינת חליל, ונתן לה בכך מעמד הנבדל משאר השיר, על מנת לתאר את רוחו של הגיבור.
נתן אלתרמן היה בקיא היטב במבנה ובאופיין של הבלדות העתיקות.
בעקבות כך, ניתן למצוא בשיר מאפיינים רבים של הבלדה.
השיר מתחיל בשיחה בין הדובר לקהל.
מתחילת השיר חש הקורא כי זוהי בעצם מעשייה או אגדה עתיקה.
עם זאת, הבלדות העתיקות עסקו לרוב בגיבורים שעשו מעשי גבורה על-אנושיים, ואילו בשיר אליפלט ניתן להבין, לאחר זמן מועט של קריאה, כי אליפלט הוא איננו גיבור, אלא אנטי-גיבור.
הוא מתואר כילד חסר מזל, אשר מתואר בידי שכניו כי ילד שאיננו נורמטיבי.
"כשגוזלים מידיו צעצוע", איננו מתעצבן, ונותר מחויך ומבולבל.
אף על פי שאליפלט מתואר היטב בידי מכריו, הוריו של אליפלט למעשה חסרים בשיר.
כנראה שאלתרמן גרם להיעדרות הוריו של אליפלט כדי ליצור תחושת הזדהות גדולה יותר עמו.
אליפלט נשאר בדמות הילד המנותק שלא מבין את המתרחש סביבו במשך כל השיר.
הוא עובר מהילדות היישר לשדה הקרב, שם הוא מרגיש צורך לעזור במערכה, על אף היותו יודע כי תהייה זו משימה קשה.
בסופו של דבר, חוזר הוא לחבריו ומתמוטט בעודו מחייך.
סופו של השיר הוא מפתיע, מפני שאלתרמן מתאר את השיר כשיר חסר סוף והתחלה, ושמותו של אליפלט הוא לא הדבר המרכזי בסיפור.
מכאן נשאלת שאלת הרעיון המרכזי למחבר: מדוע עברנו את המסע עם אליפלט, שכן סופו שלו הוא לא הדבר המרכזי בשיר?
המחבר יוצר ביצירה הזו גיבור מסוג חדש - האנטי גיבור, שכן הוא אינו לוחם אמיץ, ולא מבין את ההשלכות הסופיות של מעשיו, אך לבסוף מחליט לעשות את המעשה האמיץ ביותר, ומקריב את חייו בשביל חבריו.
הגמול האלוהי שניתן לאליפלט באמצעות המלאך גבריאל, המדבר אל המת כבן משפחה יהודי קרוב, "במרום לנו יש ממך נחת", הוא סיום דתי רציני לחלוטין: האלוהות היא היחידה המבינה נכונה את תמהוניותיו של הגיבור.
זהו סיום מרטירולוגי, ארכאיסטי מאוד, והוא עשוי בנוסח המרטירולוגיה הנוצרית, על דמות המלאך היורד משמיים ונוטל אליו את הקדוש המעונה.
החלק הראשון של השיר (שלושת הבתים הראשונים) מתאר את אליפלט כילד, ובא כהקבלה או כהקדמה לחלק השני של השיר (ארבעת הבתים הבאים), המתאר אותו כחייל.
חלק זה מתאר את הילד אליפלט.
השיר נפתח בשורה "נזמר נא את שיר אליפלט" כלומר, אנשים שרים על אליפלט ממרחק הזמן ומתארים אותו בתחילה כילד תם.
הוא מתואר כילד תמים שכל הווייתו היא נתינה ושאינו יודע להתגונן מפני גזילה או שאינו מבין שמנצלים את תמימותו ("אם גוזלים מידיו צעצוע, הוא נשאר מבולבל ומחייך" בבית השני).
הסביבה החברתית אומרת שלאליפלט אין אופי כלל, אך הקורא מבין שאין זה נכון: טבועות באליפלט תכונות כמו פשטות ויושר, שהן בעלות עוצמה דווקא בגלל שאינו שואל "מדוע ולמה" ודווקא בגלל הנאיביות שבו.
נקודת המוצא של השיר היא - "נזמר נא".
יש המציינים שאלתרמן הביא כאן ביקורת על דחייה חברתית: אנחנו כחברה הסתכלנו על אליפלט מילדותו בשמץ זלזול ורחמים, גזלנו מידיו צעצועים, הצקנו לו קצת, השארנו אותו בשולי החברה, ולאחר שמת זימרנו עליו, אבל לא ניסינו להבין את נקודת מבטו או להזדהות עמו.
כנראה שהאנשים בסביבתו של אליפלט חסרו את הפשטות והיושר שלו ודבר זה גרם להם להיות חסרי מנוחה וחסרי מענה, מה שהניע אותם לזמר את שירו.
חלק זה של השיר מראה לדעת אותם חוקרים, את חוסר הכבוד של החברה והתייחסותה האיוולת לחריגים שבתוכה, ה"אליפלטים", מה שמראה על העקמומיות שלה וחוסר רצונה לראות את ערוותה שלה.
מקור השם "אליפלט" בתנ"ך - אליפלט מוזכר כאחד מבניו של דוד המלך,
נחשב בימינו כשם גלותי ולא שם ישראלי-"צברי" טיפוסי.
בדומה לשמות כמו "ירחמיאל" ששימשו ביידיש כשמות נרדפים ל"שלימזל", שימש השם "אליפלט" בספרות העברית לתיאורו של אביון וביש-גדא, כדוגמת אליפלט העגלון, גיבור שירו של יל"ג.
אך מאידך אליפלט גם מוזכר כאחד מגיבורי דוד ולכן יש בו דואליות כך שמעבר לפן "חסר האופי" שלו, יש פן נוסף של גיבור הזוחל אל תוך האש.
בתים 4–8 של השיר מתארים את אליפלט החייל.התום המוחלט של הילד אליפלט הופך בקרב לגבורה עילאית, שברצונו לחדש את האספקה "הוא זחל כך ישר מול האש".
מעשה זה זוכה בסיומו של השיר לגמול אלוהי – המלאך גבריאל יורד משמים ואומר לו ש"במרום לנו יש ממך נחת".
חוקר הספרות אריאל הירשפלד מצא אנלוגיה בין דמות ה"ביש גדא" בחלק הראשון של השיר, לבין סיפור גבורה קלאסי של הקרבה בחלקו השני.
כך למשל, השורות "כשגוזלים מידיו צעצוע, הוא נשאר מבולבל ומחייך" מקבילות בצליל וביחס ל"ובשובו מהומם ופצוע, התמוטט הוא, כרע וחייך".
הקבלה זו, בין דמות הגיבור הישראלי הראוי לבין דמות התימהוני, מערערת לדעתו של הירשפלד על אתוס הגבורה הישראלי של לוחמי תש"ח: "אליפלט הופך סמל לחייל המת.
החייל המת באשר הוא, הוא ילד תם ש'אין לו אופי אפילו במיל', המוותר על חייו בתום גמור..
פתאום 'אליפלט' אינו שיר על תימהוני אחד, אלא על החייל הישראלי כתם גמור שהכלל מנצל את תומו.
הוא שיר המערער על אתוס הגבורה הישראלי ומאיר אותו באור מר ומזעזע".
גם סיום השיר עם ירידת המלאך גבריאל אל אליפלט, באה לדעתו כנגד תפיסת המוות של דור תש"ח, שראה במוות סוף מוחלט של חיי האדם.
דעה הפוכה מביאה חוקרת הספרות זיוה שמיר.
"אליפלט", נכתב לדעתה כשיר הודיה לנערים שהקריבו את חייהם במאבק על עצמאות המדינה, ולא ככתב אישום על החברה ועל אתוס הגבורה.
אלתרמן לטענתה, ענה בשיר זה למקטרגיו הצעירים של אותה תקופה שהאשימו אותו בקולקטיביות יתר, שתיאר יותר מדי את ה"אנחנו" על חשבון ה"אני".
הוא לא תיאר כאן דמות נלעגת ומגוחכת, אלא סיפר סיפור עצוב על פרט אחד מתוך הקולקטיב, דמות של אנטי-גיבור עם השם הגלותי אליפלט, שביצע, מיוזמתו, מעשה גבורה כשמסר את חייו כדי להגן על חבריו בעת הקרב.
לדבריה, "אלתרמן עומד נפעם מול נכונותו של היהודי החדש, בנם של 'חֶנונִים מוּאָרִים בִּנְגוֹהוֹת הַמַּטְבעֵ' ..
לגלות מסירות אין -קץ, לסכן את עצמו, ואפילו להשליך את נפשו מנגד, למען רֵעיו ולמען עתיד עמו.
יחד עם זאת, הוא דומע על החיים הצעירים הנגדעים בשדה הקרב, ותוהה בינו לבינו אם הקרבן התמים הזה מחויב המציאות".
עוד היא טוענת, כי אליפלט הוא מעין סמל ומשל לעם ישראל כולו, שהופך מאנטי-גיבור יהודי גלותי ודחוי, שאף אחד לא האמין בו ושספג השמצות מכל עבר, ליהודי חדש הבא ללחום על עצמאותו.
אליצור עירוני גבעת שמואל או בקיצור אליצור גבעת שמואל (בעבר: מכבי גבעת שמואל, מועדון כדורסל הבקעה) היא קבוצת כדורסל ישראלית מגבעת שמואל, שהשתתפה בעבר בליגת העל וכיום משתתפת בליגה ארצית צפון.
הקבוצה בעבר היוותה איחוד של מכבי גבעת שמואל, אליצור קריית אונו ומכבי גני תקווה.
מהקמת הקבוצה עד האיחוד הראשון
מכבי גבעת שמואל הוקמה בתחילת שנות ה-90 ובעונת 1995/96 עלתה הקבוצה לראשונה בתולדותיה לליגת העל.
לאחר 3 עונות ירדה לליגה השנייה, אך לאחר עונה אחת עלתה בחזרה לליגת העל.
בעונת 2002/2003 העפילה הקבוצה לגמר גביע המדינה אך הפסידה למכבי תל אביב 96-83. באותה עונה אף הגיעה לחצי גמר הפלייאוף.
בעונת 2003–2004 התאחדה הקבוצה עם קבוצת מכבי פתח תקווה, לאחר שפ"ת ויתרה על העלייה לליגת העל.
בתמורה לאיחוד עברה הקבוצה לשחק בפתח תקווה וקיבלה אליה את שני שחקניה הצעירים של פ"ת - אילון זגורי ומיכה ברגיג.
בסיום העונה פורק האיחוד בגלל מספר סיבות - הראשונה שבהן הייתה עלייתה של פ"ת לליגת העל, והשנייה הייתה ההבנה בשתי הקבוצות שהאיחוד לא שינה את חוזקן בליגה או את מספר האוהדים.
הירידה ללאומית והחזרה לליגת העל
הקבוצה עברה לשחק ב"היכל הספורט" בעיר אור יהודה.
בשנת 2007 ירדה לליגה הלאומית לאחר 9 שנים בליגת העל.
בעונת 2008/2009 שבה הקבוצה לליגת העל ושיחקה בה למשך עונה אחת בלבד, שבסיומה ירדה הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית.
לאחר מספר שנים של תנודות בין הליגות, החליטה הנהלת הקבוצה לאחד את מכבי גבעת שמואל, מכבי גני תקווה ועירוני קריית אונו לקבוצה אחת שתשחק החל מעונת 2009–2010 תחת השם מועדון כדורסל הבקעה.
בעונה זו העפילה הקבוצה לליגת העל לאחר 1:3 בסדרת חצי הגמר מול מכבי אשדוד, ואף זכתה באליפות הליגה הלאומית לאחר ניצחון בגמר נגד הפועל יקנעם/מגידו.
בעקבות קשיי תקציב החליטה הקבוצה לא לממש את העלייה ונשארה לעוד עונה בליגה הלאומית.
בסיום עונת 2010/11 העפילה הקבוצה לליגת העל לאחר שגברה 0:3 בסדרת הגמר על קבוצת הפועל תל אביב.
לאחר שהשתתפה במשך עונת 2011/12 בליגת העל, פורק האיחוד בחודש יולי 2012 בגלל בעיות כלכליות עם מעבר הבעלים דורון הרציקוביץ' לקבוצת הפועל אילת.
הקבוצה עברה לשחק תחת השם אליצור גבעת שמואל ונרשמה בליגה ב', ליגת הכדורסל החמישית והנמוכה ביותר בליגות הכדורסל בישראל.
הקבוצה הצליחה לעלות עד לליגה הארצית, עד שבתום עונת 2015/2016 ירדה לליגה א'.
בסיום עונת 2016/2017 העפילה הקבוצה לליגה הארצית.
קלעי הקבוצה הבולטים בכל הזמנים:
שם נקודותמשה ברנר 2247צ'ארלס מינלנד 1896אורן אהרוני 1528דרור כהן 1240קלי מקארתי 920ג'ייסון סטרייט 708תומר שטיינהאור 690טימי באוורס 643אנדריי מק'קולום 578קורי קאר 562
אליצ'ה, נסיכת בורבון-פארמה (27 בדצמבר 1849 – 16 בנובמבר 1935), הייתה בתו של קרלו השלישי, דוכס פארמה ואשתו של פרדיננד הרביעי, הדוכס הגדול של טוסקנה.
אליצ'ה נולדה ב-27 בדצמבר 1849 בפארמה, לקרלו השלישי, דוכס פארמה וללואיז מארי תרז, נסיכת ארטואה בתם של שארל פרדינן, דוכס ברי ומריה קרולינה, נסיכת נאפולי וסיציליה, דוכסית ברי.
בשנת 1854 נרצח אביה קרלו השלישי, דוכס פארמה, ואחיה רוברטו הראשון, דוכס פארמה עלה לשלטון במקומו, תוך שאמה משמשת כעוצרת.
בשנת 1859 הודח רוברטו מתפקידו, והדוכסות צורפה לממלכת סרדיניה, כחלק מתהליך איחוד איטליה.
אליצ'ה ומשפחתה גורשו על ידי ג'וזפה גריבלדי מהדוכסות, ועברו להתגורר בוונציה, שהייתה תחת שלטון האימפריה האוסטרית.
ב-11 בינואר 1868 התחתנה אליצ'ה עם פרדיננד הרביעי, הדוכס הגדול של טוסקנה, ממנו נולדו לה 10 ילדים.
בשנת 1908 מת בעלה פרדיננד, וב-14 בנובמבר 1935 מתה אליצ'ה בשוורטברג באוסטריה.
ב-11 בינואר 1868 התחתנה אליצ'ה עם פרדיננד הרביעי, הדוכס הגדול של טוסקנה, ממנו נולדו לה 10 ילדים:
לאופולד פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה (1868–1935)
יוזף פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה (1872–1942)
פטר פרדיננד, ארכידוכס אוסטריה (1874–1948)
היינריך פרדיננד סלבטור, ארכידוכס אוסטריה (1878–1969)
אנה מריה תרזה, ארכידוכסית אוסטריה (1879–1961)
רוברט פרדיננד זלבטור, ארכידוכס אוסטריה (1885–1895)
אגנס מריה, ארכידוכסית אוסטריה (1891–1945)
אליפות רוסיה הסובייטית נערכה מלכתחילה כאליפות ארצית נפרדת.
הרפובליקות שבעבר היו חלק מהאימפריה הרוסית אזרבייג'ן, ארמניה, בלארוס, גאורגיה, לטביה, ליטא, מולדובה, פולין, אוקראינה, פינלנד ואסטוניה קיבלו עצמאות לאחר מהפכת אוקטובר יחד עם רפובליקת המזרח הרחוק כשכל אחת מהרפובליקה הנהיגה אליפות כדורגל משלה.
ברם, חרף זאת, באליפות רוסיה הסובייטית 1922 השתתפה נבחרת העיר חרקוב, מאוקראינה.
לאחר הקמת ברית המועצות ב-20 בדצמבר 1922 האליפות קיבלה מעמד של טורניר העפלה לאליפות ברית המועצות בכדורגל ומעמדו הלך ונחלש עד כי ב-1934 מוסקבה ולנינגרד סירבו לשלוח נציגות מטעמן.
בסך הכל נערכו 8 אליפויות.
ב-1936 הוקמה ליגת העל הסובייטית בכדורגל ואליפות רוסיה הסובייטית בוטלה.
במסגרת הליגה הסובייטית השנייה נערכו אליפויות אזוריות בהן נטלו חלק קבוצות רוסיות שהיו מעפילות לליגה העליונה במידה והן זכו בטורנירים המחוזיים.
ב-1973 נערך גם גביע רוסיה הסובייטית בכדורגל ונחנכה אליפות רוסיה הסובייטית בין מועדונים, שהיוותה חלק מטורנירי הליגה הסובייטית השנייה.
שנהמיקוםמשחק הגמרמפסידות חצי הגמרשערים אלופהתוצאה סגניתנגד האלופהנגד הסגניתסך הכלבממוצע1920מוסקבהמוסקבה2:1MKS טברסמרהמארס ירוסלבל285,601922מוסקבהמוסקבה8:0חרקובפרםקאזאן289,331924לנינגרד4:4, 1:0מוסקבהויאטקה(1)קאזאן215,25שנהמקוםמשחק הגמרמשחק על המקום השלישישערים אלופהתוצאה סגנית מקום שלישיתוצאהמקום רביעיסך הכלבממוצע1927מוסקבהמוסקבה15:0מחוז מערבמחוז צפון הקווקז+:-קזחסטן(2)577,131928מוסקבהמוסקבה5:3לנינגרדהרפובליקות האוטונומיות5:3מחוז המזרח הרחוק978,82שנהמקוםמשחק הגמרמפסידות החצי גמרשערים אלופהתוצאה סגניתנגד האלופהנגד הסגניתסך הכלבממוצע1931מוסקבה4:3לנינגרדמחוז צפון הקווקזמחוז ניז'ני נובגורוד497,001932לנינגרד8:0מוסקבהסמרה(3)סברדלובסק785,57שנהמקוםמשחק הגמרמשחק על המקום השלישישערים אלופהתוצאה סגנית מקום שלישיתוצאהמקום רביעיסך הכלבממוצע1934איוואנובווורונז'5:0איוואנובוסברדלובסק2:1צ'ליאבינסק424,67
1 נבחרת ויאטקה לא הופיעה למשחק חצי הגמר נגד נבחרת מוסקבה וספגה הפסד טכני
2 הנבחרת הקזחית לא הופיעה למשחק על המקום השלישי וספגה הפסד טכני
3 סמרה לא הופיעה למשחק חצי הגמר נגד לנינגרד וספגה הפסד טכני
בטבלת האליפות נרשמו משחקי הקבוצה מהמקום השלישי נגד האלופה בחצי הגמר והקבוצה מהמקום הרביעי נגד הסגנית
שנה אלופה 1948דינמו קרסנודאר1949דינמו סטברופול1950קלינין1951ODO סברדלובסק1952קלינינגרד מחוז מוסקבה1953טורפדו קרסנויארסק1954סטופינו1955טורפדו טגאנרוג1956אוונגרד סורמובו1957מטאלורג סטאלינגרד1958טרוד ראמנסקויה1959ZIP קרסנודאר
אליפות רוסיה ברוגבי שביעיות היא תחרות שנתית למועדוני רוגבי והאליפות הלאומית הבכירה בתחום זה.
נערכת ברציפות מדי שנה מאז 1993.
אליצור "איתו" אשקלון הייתה קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר אשקלון, שמשחקת בליגה הלאומית, בשנת 2024 התמזגה עם אסא אשקלון ושמה החדש הוא א.ס.
שם הקבוצה קרוי על שמו של איתמר ("איתו") שרביט ז"ל, מי שהיה איש המשק של אליצור אשקלון במשך 18 שנה.
הקבוצה הוקמה בעונת המשחקים 2015/16 על ידי ארגון האוהדים "הגל הכחול".
הקבוצה החלה דרכה בליגה א' דרום, זאת לאחר שאוהדי הכדורסל וקברניטי העיר מאסו בדרך ניהולה של אליצור אשקלון אשר הוביל אותה בתוך שלוש עונות מליגת העל, לליגה א' ועד למחיקתה בשנת 2016.
בעונתה הראשונה העפילה אליצור "איתו" אשקלון לליגה הארצית בכדורסל מחוז דרום היישר מהמקום הראשון, זאת לאחר מאבק ראש בראש מול הפועל מבועים/מרחבים בצמרת הליגה.
באירוניה מסוימת, כבר בעונת הבכורה בליגה הארצית פגשה אליצור "איתו" אשקלון את "אליצור אשקלון" לדרבי מקומי בו ניצחה הקבוצה בצמד המשחקים.
בתום אותה עונה נשארה הקבוצה בליגה הארצית, ואילו אליצור אשקלון נשרה אל ליגה א' ומייד לאחר מכן התפרקה.
בעונתה השלישית 2017/18, סיימה הקבוצה את הליגה הסדירה במקום השני, אשר הקנה לה מקום בפלייאוף העליון בתחרות על העפלה לליגה הלאומית.
בשלב חצי הגמר הדיחה הקבוצה את ה-3 בטבלה מכבי מעלה אדומים ובסדרת הגמר גברה 0–2 על מכבי פתח תקווה והעפילה לליגה הלאומית.
בעונת הבכורה של הקבוצה בליגה הלאומית סיימה הקבוצה את העונה במקום השישי והעפילה למשחקי הפלייאוף בהם הודחה ברבע הגמר על ידי הפועל גליל עליון לאחר הפסד 1-2 בסדרת הטוב מ-3.
בקיץ 2019 מינתה הקבוצה את רועי חגאי לתפקיד המאמן, בפברואר 2020 פיטרה הקבוצה את חגאי ובמקומו מונה מתן חרוש.
בסיום עונת 2019/20 הייתה הקבוצה במקום ה-12 עם מאזן של שמונה ניצחונות ו-14 הפסדים.
במאי 2020 מונה חנן הירשוביץ' למאמן הקבוצה במקומו של מתן חרוש.
באפריל 2021 מונה אריק אלפסי למאמן הקבוצה במקומו של חנן הירשוביץ' לאחר שהקבוצה ספגה שלושה הפסדים רצופים וכאשר היא במקום הראשון בליגה.
בסדרת רבע הגמר ניצחה הקבוצה 2–1 את מכבי עירוני רמת גן ובסדרת חצי הגמר הפסידה 2–3 לאליצור עירוני נתניה לאחר שהוליכה 2–0 במהלך הסדרה.
לקראת עונת 2021/2022 מינתה הקבוצה את עמית תמיר למאמנה במקומו של אריק אלפסי.
ב-16 בפברואר 2022 מינתה הקבוצה את יניב בורגר למאמנה לאחר התפטרותו של עמית תמיר.
ב-8 ביולי 2022 אבי סוכר שב לאמן את הקבוצה.
ב-7 במרץ 2023 מינתה הקבוצה את דוד אלהרר למאמנה במקומו של אבי סוכר.
ב-6 ביולי 2023 מינתה הקבוצה את נחום סגל לעמוד על הקווים על חשבונו של דוד אלהרר.
בעונת 2023/24 הוליכה הקבוצה את צמרת הליגה במשך רוב העונה, אך לקראת סיום הידרדרה למקום ה-8 עקב רצף הפסדים.
בשלב הפלייאוף הפסידה למכבי רחובות והודחה.
לקראת עונת 2024/25 פורסם כי הקבוצה עתידה להתאחד עם א.ס אשקלון.
אליצ'ה, נסיכת בורבון-פארמה (באיטלקית: Alicia di Borbone-Parma; 13 בנובמבר 1917 - 28 במרץ 2017), הייתה אשתו של אלפונסו, דוכס קלבריה, שהיה הטוען לכתר ממלכת שתי הסיציליות בין השנים 1960–1964.
אליצ'ה נולדה ב-13 בנובמבר 1917 בווינה, לאליא, דוכס פארמה ולמריה אנה, ארכידוכסית אוסטריה, בתם של הארכידוכס פרידריך, דוכס טשן ואיזבלה, נסיכת קרוי.
היא הייתה בת דודתם של בוריס השלישי, מלך בולגריה, ז'אן, הדוכס הגדול של לוקסמבורג, אוטו, נסיך הכתר של אוסטריה ואנה, מלכת רומניה.
ב-16 באפריל 1936 התחתנה אליצ'ה בווינה עם אלפונסו, דוכס קלבריה, ממנה נולדו לו 3 ילדים.
בשנת 1960 מת הנסיך פרננדו פיו, דוכס קלבריה ללא בנים, ובעלה אלפונסו טען לזכותו על התארים.
מנגד דודו הנסיך רניירי, דוכס קסטרו טען שאביו קרלוס, נסיך בורבון-שתי הסיציליות ויתר על התארים קודם חתונתו עם מרסדס, נסיכת אסטוריאס, ומשום כך הוא יורש אותם.
המחלוקת עדיין לא נפתרה, ובעוד רוב בתי המלוכה באירופה מכירים בצאצאי רניירי כטוענים לכתר, בית המלוכה הספרדי מכיר ביורשיו של אלפונסו כטוענים לכתר.
בשנת 1964 מת בעלה אלפונסו, ובנם קרלוס, דוכס קלבריה ירש את תאריו, וב-28 במרץ 2017 מתה אליצ'ה במדריד, ובזמן מותה היא הייתה הנכדה האחרונה של רוברטו הראשון, דוכס פארמה שנותרה בחיים.
יש הטוענים שאליצ'ה הייתה הטוענת לכתר הבריטי, משום שעל פי החוק האנגלי דודתה מריה ביאטריצ'ה, נסיכת סבויה לא יכלה להתחתן עם דודה פרנץ החמישי, דוכס מודנה, ובשל כך עבר סדר הירושה לאחותה מריה תרזה, נסיכת סבויה, שהיא אם קדמונית של אליצ'ה.
אולם, כמו שאר המונרכים היעקוביטים מאז מותו של הנרי בנדיקט סטיוארט, לא ניסה לפעול כדי להשיגו.
ב-16 באפריל 1936 התחתנה אליצ'ה עם אלפונסו, דוכס קלבריה, ממנו נולדו לה 3 ילדים:
תרזה מריה, נסיכת בורבון-שתי הסיציליות (נולדה ב-1937), התחתנה עם אניגו מורנו וארטגה
קרלוס, דוכס קלבריה (1938–2015), התחתן עם אן, נסיכת אורליאן
אינס מריה, נסיכת בורבון-שתי הסיציליות (נולדה ב-1940), התחתנה עם לואיס דה מוראלס
אליפלט - אזרחים למען ילדי פליטים היא עמותה וארגון זכויות האדם הממוקמת בתל אביב-יפו ופועלת למען נערים וילדים של מהגרי עבודה, פליטים ונתינים זרים – בפרט מאריתריאה ומסודאן.
מייסדת ומנכ"לית העמותה היא העיתונאית והאקטיביסטית יעל גבירץ.
בחורף 2011 הצטרפה יעל גבירץ, מייסדת עמותה, ליוזמת פייסבוק בשם "מרק לוינסקי", שקראה לאזרחים להביא אוכל לגינת לוינסקי עבור מבקשי מקלט מאריתריאה ומסודאן, שנשלחו על ידי המדינה מבאר שבע לאזור התחנה המרכזית הישנה של תל אביב, ומצאו עצמם ללא פרנסה וקורת גג.
ב-27 באפריל 2012 התפרסמה ידיעה על כך שבשעה שתיים לפנות בוקר הושלכו בקבוקי תבערה לתוך דירה ששימשה כ"בייביסיטר" לילדים של מבקשי מקלט מאריתריאה וסודאן.
הידיעה לוותה בתמונה קשה בה נראו הצעצועים והציוד הדל שרופים לחלוטין.
גבירץ איתרה את המקום, גייסה חברים וחברות, וביחד ציידו מחדש את המקום תוך שהם רוכשים מזון, בגדים ורהיטים.
באותה העת דרש בעל הדירה לפנות את הילדים מהמקום.
גבירץ אספה קבוצת חברות וחברים, וביחד סייעו במציאת דירה חלופית וציודה.
הקבוצה, שמנתה באותה העת כ-20 אנשים, נחשפה לתופעת ה"בייביסיטרים" (המכונים בתקשורת "מחסני ילדים") והחליטה להקים עמותה שתסייע לילדים השוהים בכוכים חשוכים מבוקר עד לילה בתנאים של רעב ועוני.
העמותה נרשמה בינואר 2013 ונקראה בהשראת שירו של נתן אלתרמן, אליפלט.
באותה השנה יצאה העמותה לדרך, כשהיא מסייעת באמצעות 20 מתנדבים ל"בייביסטר" אחד שהיו בו 21 ילדים.
ב-2014 הקימה העמותה מועדונית לילדים וילדות בגילאי בית הספר היסודי.
נכון ל-2016 מונה העמותה כ-200 מתנדבים המסייעים ל-14 "בייביסטרים" בהם שוהים מעל 750 תינוקות וילדים.
כמו כן הקימה העמותה והיא מפעילה שתי מועדוניות טיפוליות לילדים בני 3 – 12.
בשנת 2015 זכתה העמותה באות הנשיא למתנדב ובפרס יגאל אלון למעשה מופת אזרחי–חלוצי.
בשנת 2017 זכתה העמותה בציון לשבח במסגרת פרס זכויות האדם של הרפובליקה הצרפתית ובציון לשבח מטעם "פרס דרור לשינוי חברתי" על-שם דרור שטרנשוס.
אליפות שש האומות היא תחרות בינלאומית שנתית של רוגבי יוניון לגברים בין נבחרות , , , , ו.
האלופה הנוכחית היא צרפת, שזכתה בטורניר של 2025
הטורניר מאורגן על ידי האיגודים של שש המדינות המשתתפות תחת הדגל של רוגבי שש האומות (Six Nations Rugby), האחראי על קידום ותפעול טורנירי הגברים, הנשים והטורנירים עד גיל 20.
שש האומות היא היורשת של אליפות אומות הבית (1883–1909 ו-1932–1939), ששוחקה בין קבוצות מאנגליה, אירלנד, ויילס וסקוטלנד והייתה טורניר הרוגבי יוניון הבינלאומי הראשון.
עם הצטרפותה של צרפת, זו הפכה לאליפות חמש האומות (1910–1931 ו-1947–1999), אשר בתורה הפכה לאליפות שש האומות בצירוף איטליה.
ווילס ואנגליה זכו באליפות הכי הרבה פעמים, שתיהן עם 39 תארים.
מאז החל עידן שש האומות בשנת 2000, רק איטליה וסקוטלנד לא הצליחו לזכות בתואר שש האומות.
הטורניר שוחק לראשונה בשנת 1883 כאליפות אומות הבית בין ארבע האומות הביתיות של הממלכה המאוחדת - אנגליה, אירלנד, ווילס וסקוטלנד.
עם זאת, אנגליה לא נכללה בטורנירים של 1888 ו-1889 עקב סירובם להצטרף למועצה הבינלאומית לרוגבי.
הטורניר הפך לאליפות חמש האומות ב-1910 עם הצטרפותה של צרפת.
הטורניר הורחב בשנת 2000 והפך לאליפות שש האומות עם צירוף איטליה.
בעקבות ההצלחה היחסית של מדינות הדרג השני בגביע העולם ברוגבי 2015, נשמעו קריאות של אוקטביאן מוראריאו, נשיא רוגבי אירופה, לתת ל ול להצטרף לשש האומות בשל הצלחתן העקבית בגביע אירופה לאומות ויכולתן להתחרות בגביע העולם ברוגבי.
הטורניר מתחיל בסוף השבוע הראשון של פברואר ומגיע לשיאו עם המחזור האחרון בשבת השנייה או השלישית של מרץ.
הפורמט של האליפות הוא פשוט: כל קבוצה משחקת פעם אחת מול כל קבוצה אחרת (בסה"כ 15 משחקים), כאשר יתרון הביתיות מתחלף משנה לשנה.
לפני טורניר 2017 הוענקו שתי נקודות על ניצחון, אחת על תיקו ואף אחת על הפסד.
בניגוד לתחרויות רבות אחרות של איגודי רוגבי, שיטת נקודות הבונוס לא הייתה בשימוש בעבר.
ב-30 בנובמבר 2016, ועדת שש האומות הודיעה כי שיטת נקודות בונוס תיבחן באליפות 2017. השיטה דומה לזו המשמשת ברוב אליפויות רוגבי (0 נקודות עבור הפסד, 2 עבור תיקו, 4 עבור ניצחון, 1 עבור הבקעת 4 טרייז או יותר במשחק, ו-1 עבור הפסד ב-7 נקודות או פחות).
ההבדל היחיד הוא שלקבוצה שמנצחת את כל המשחקים שלה מוענקות אוטומטית ל-3 נקודות נוספות - כדי להבטיח שקבוצה שהפסידה לה לא תוכל לעקוף אותה בעזרת נקודות בונוס.
לפני 1994, קבוצות שוות בנקודות חלקו את האליפות.
מאז נשבר השוויון על ידי התחשבות בהפרש הנקודות (סך הנקודות שהושגו פחות סך הנקודות שספגו) של הקבוצות.
חוקי האליפות קובעים עוד שאם קבוצות שוות בנקודות משחק והפרש נקודות, הקבוצה שהשיגה הכי הרבה טרייז זוכה באליפות.
אם גם בפרמטר הזה יהיה שוויון, הקבוצות השוות היו חולקות את האליפות.
עד היום, נקודות והפרשי נקודות הספיקו כדי להכריע את האליפות.
+יתרון ביתיות בשש האומות שלושה משחקי בית שני משחקי ביתשנים זוגיות
למנצחי שש האומות מוענק גביע האליפות.
הוא נהגה במקור על ידי הרוזן מווסטמורלנד, והוצג לראשונה לזוכה באליפות 1993, צרפת.
זהו גביע כסף סטרלינג, שעוצב על ידי ג'יימס ברנט-וורד ונעשה על ידי צוות של שמונה צורפים מהחברה הלונדונית ויליאם קומינס.
יש לו 15 לוחות צד המייצגים את 15 חברי הקבוצה ועם שלוש ידיות לייצג את שלושת השופטים (שופט ראשי ושני שופטי מגע).
הכוס בעלת קיבולת של 3.75 ליטר - מספיקה לחמישה בקבוקי שמפניה.
בתוך בסיס המהגוני נמצאת מגירה נסתרת המכילה שישה גימורים חלופיים, כל אחד מהם העתק כסף של אחד מסמלי הקבוצה, שניתן להבריג על המכסה הניתן להסרה.
גביע חדש הוצג לאליפות 2015. הגביע החדש עוצב על ידי צורפי הכסף של תומאס לייט והחליף את מהדורת 1993, שהופרשה מכיוון שייצגה את האומות שהשתתפו באליפות חמש האומות.
אירלנד הייתה הקבוצה האחרונה שזכתה בגביע הישן והקבוצה הראשונה שזכתה בחדש.
קבוצה שמנצחת בכל משחקיה זוכה ב"גראנד סלאם".
הכתר המשולש יכול להינתן רק לאחת מאומות הבית (אנגליה, אירלנד, סקוטלנד או ויילס), כאשר מדינה אחת מנצחת את כל שלושת המשחקים שלה מול האחרות.
הכתר המשולש מתוארך לאליפות אומות הבית המקורית, אך גביע הכתר המשולש הוענק רק מאז 2006, כאשר הבנק המלכותי של סקוטלנד (נותן החסות העיקרי של התחרות) הזמין גביע כתר משולש מיוחד.
מאז זכו בו ויילס ואירלנד ארבע פעמים, ואנגליה שלוש.
מספר יריבויות ספציפיות מתקיימות תחת הטורניר.
חלק מהגביעים הללו מוענקים גם עבור משחקים אחרים בין שתי הקבוצות מחוץ לשש האומות.
כפית העץ היא פרס מטפורי שניתן לקבוצה שמסיימת במקום האחרון, או לחלופין לקבוצה שמפסידה את כל משחקיה באליפות.
מאז טורניר שש האומות הראשון בשנת 2000, רק אנגליה ואירלנד נמנעו מלסיים אחרונות.
איטליה סיימה 15 פעמים אחרונות בעידן שש האומות, והפסידה את כל משחקיה 11 פעמים.
החל מתחרות 2021, משחקי שש האומות מתקיימים באצטדיונים הבאים:
נבחרתאצטדיוןעיר קיבולתאצטדיון טוויקנהאם לונדון 82,000 סטאד דה פראנס סן-דני 81,338 אצטדיון המילניום קרדיף 73,931 סטאדיו אולימפיקו רומא 72,698 אצטדיון מאריפילד אדינבורו 67,144 אצטדיון אביבה דבלין 51,700
מודגש מציין שהקבוצה לא ניצחה אף משחק.
אליפות שחקני הפוקר הוא טורניר פוקר במסגרת אליפות העולם בפוקר.
עלות הכניסה לטורניר הוא 50,000 דולר, והוא נחשב היוקרתי ביותר מבין הטורנירים המשוחקים בסבב אליפות העולם, אחרי הטורניר המרכזי.
שמותיהם של הזוכים בטורניר נחרטים על גביע ה-"Chip Reese Memorial Trophy", על שמו של צ'יפ ריס.
הטורניר החל ב-2006 כאליפות העולם ב- עם עלות כניסה של 50,000 דולר, והיה הטורניר עם עלות הכניסה הגבוה ביותר עד אז.
בטורניר הראשון ניצח צ'יפ ריס את אנדי בלוך.
בדצמבר 2007 נפטר ריס והוחלט ליצור גביע אליפות מיוחד שיקרא על שמו.
ב-2010 שונה שם הטורניר ל"אליפות שחקני הפוקר" ונוספו לו משחקים נוספים בנוסף ל-HORSE.
במהלך השנים שתי נשים נכנסו לכסף בטורניר, מליסה בר שסיימה במקום השביעי ב-2014, ואסתר טיילור שסיימה במקום השלישי ב-2025.
בתחילתו שוחק הטורניר ב-5 המשחקים של , עד שב-2010 הוספו 3 משחקים נוספים.
ב-2015 שונה הטורניר ל-10 משחקים, אך חזר ל-8 משחקים שנה לאחר מכן.
ב-2021 הוסף משחק נוסף והפך לטורניר עם 9 משחקים.
שאר הזוכים ניצחו בטורניר פעם אחת.
אליפות תל אביב הפתוחה בטניס היא טורניר טניס משולב בסבב ה-ATP-250 העולמי, היחיד שהתקיים בישראל.
האליפות נערכה ברציפות בין 1978 ועד 1996, למעט בשנת 1982. מאז הופסקה נערכו מספר ניסיונות לקיים טורניר ATP-250 נוסף בישראל, בנוסף לטורנירי צ'לנג'ר שהתקיימו.
ב-2022 הוכרז כי האליפות תשוב להתקיים ב-2022 בכוונה שתשוב באופן קבוע ושנתי לסבב ה-ATP-250..
בעקבות מלחמת חרבות ברזל בוטלה התחרות שהייתה אמורה להתקיים בנובמבר 2023.
האליפות הראשונה נערכה ב-1977, והייתה טורניר ה-ATP הראשון שנערך בישראל.
האליפות נערכה במסגרת סבב צ'לנג'ר, והאליפויות שנערכו לאחריה נערכו במסגרת סבב ATP-250. האליפות נערכה ברציפות בין 1978 ועד 1996, למעט בשנת 1982. כלל התחרויות נערכו על משטח קשיח באוויר הפתוח, ובאצטדיון קנדה ברמת השרון.
למרות עריכתה ברמת השרון, התחרות בפועל נקראה "אליפות תל אביב הפתוחה".
בשנים 1990 ו-1991 בלבד האליפות כונתה "אליפות ריקליס קלאסיק".
טניסאים רבים השתתפו בתחרות, מישראל ומחו"ל.
הטניסאי הישראלי עמוס מנסדורף הופיע בגמר חמש פעמים, וזכה ב-1987, מה שהופך אותו לישראלי היחיד שניצח באליפות.
ג'ימי קונורס זכה בתואר הסינגלים האחרון שלו בקריירה באירוע ב-1989.
אחרי הפסקה של שנה, בשנים 1998–1999 נערכה תחרות במתכונת דומה אך במסגרת סבב צ'לנג'ר.
טורנירים נוספים במתכונת צ'לנג'ר נערכו ברמת השרון וברעננה במהלך העשור השני של המאה ה-21, וכונו אליפות ישראל הפתוחה בטניס.
ניסיונות עריכת אליפות ATP-250 במאה ה-21
האליפות תוכננה לשוב לסבב ה-ATP-250 בספטמבר 2014, אז תוכננה להתקיים ברמת השרון תחת השם "אליפות ישראל נגב הפתוחה" ולהחליף את אליפות סנקט פטרבורג הפתוחה באופן חד-פעמי, תוך בחינת האפשרות לערוך אותה באופן קבוע בישראל.
בעקבות המצב הביטחוני והלחימה ברצועת עזה במסגרת מבצע צוק איתן בקיץ 2014 הכריז נשיא ה-ATP, כריט קרמודה, על ביטול הטורניר ועל תקווה "לחזור לתל אביב בשנה הבאה", אך בפועל לא התקיים מאז ואליפות סנקט פטרסבורג חודשה ב-2015. ביטול הטורניר הוביל לנזקים בסך 3 מיליון ש"ח לאיגוד הטניס בישראל.
ב-21 ביוני 2022, הוכרז על כוונה להשיב את אליפות ישראל הפתוחה בטניס לתל אביב במסגרת סבב ה-ATP-250 של 2022, כאליפות תל אביב ווטרג'ן הפתוחה, והפיכתו למסורת שנתית.
את ארגון האליפות יזם איש העסקים מיכאל מירילשוילי, שצוותו השתתפו בארגון אליפות סנקט פטרבורג הפתוחה לפני ביטולה ב-2022 במקביל ל, בשיתוף פעולה עם חברת ווטרג'ן .
במסגרת ארגון הטורניר קיבלו מארגניה אישור מיוחד מה-ATP לערוך את האליפות באולם סגור, כך שיהיה ניתן להקל על הצופים בתחרות בחום הצפוי.
בעקבות כך, נבחנה אפשרות עריכת התחרות באצטדיון קנדה המסורתי ברמת השרון שלשם כך דרש השקעה של כ-20 מיליון ש"ח.
לבסוף נבחר אקספו תל אביב לאירוח האליפות בעלות נמוכה יותר של 8 מיליון ש"ח.
במסגרת עלויות התחרות נאמר שיש כוונה לשלם תוספת לשחקנים המדורגים ב-10 המקומות הגבוהים בעולם על מנת שישתתפו בתחרות.
ב-21 ביולי אותה שנה אישרו מארגני סבב ה-ATP במכתב רשמי על אישור התחרות, ועל תאריכיה בין 25 בספטמבר ועד 2 באוקטובר 2022. התחרות חודשה ב-2023 לשנה שנייה ברציפות, אך בוטלה לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל.
האליפות מחזיקה בשיא ה-ATP עבור הזוכה הצעיר ביותר באירוע ATP, ארון קריקסטיין בתחרות ב-1983, בגיל 16, חודשיים ו-13 ימים.
אליפות תל אביב ווטרג'ן הפתוחה 2022 היה טורניר טניס מסבב ה-ATP-250 שנערך באקספו תל אביב, ישראל בין 25 בספטמבר ל-2 באוקטובר.
האליפות היא הטורניר הראשון בסבב ה-ATP שנערך בישראל מאז 1996, והמהדורה ה-18 של אליפות תל אביב הפתוחה.
זוהי השנה השלישית ברציפות בה בוטלו טורנירי הטניס בסין.
במסגרת ארגון הטורניר קיבלו מארגניה אישור מיוחד מה-ATP לערוך את האליפות באולם סגור וממוזג, כך שיהיה ניתן להקל על הצופים בתחרות בחום הצפוי.
לשם כך, נבחנה אפשרות עריכת התחרות באצטדיון קנדה המסורתי ברמת השרון, שאירח את מרבית התחרויות הקודמות, אך לשם בניית גג לאצטדיון הוותיק נדרשה השקעה של כ-20 מיליון ש"ח.
לבסוף נבחרו ביתנים 1 ו-2 באקספו תל אביב, שאירחו ב-2019 את תחרות האירוויזיון, לארח את התחרות באופן חד פעמי עקב עלות שיפוץ נמוכה יותר של 8 מיליון ש"ח בלבד.
ב-11 בספטמבר דווח שמחירי הכרטיסים היומיים ינועו בין 69–999 ש"ח, כלל הכרטיסים נרכשו תוך דקות ספורות עם פרסומם למכירה ב-08:00 ב-12 בספטמבר.
הביקוש לכרטיסים נחשב גבוה יחסית לאור הקיבולת הנמוכה של המגרשים, 2,500 מושבים במגרש הראשי ו-300 מושבים בלבד במגרש המשני.
לאחר שמרבית הכרטיסים נרכשו, עודכנו הרוכשים שהכרטיסים הם למשחקים שנערכים בשעות הבוקר בלבד, וכי יצטרכו לרכוש כרטיסים נוספים על מנת לצפות במשחקים שנערכים בשעות הערב.
עקב מחאה על הטעיה והתנהלות חובבנית פורסם שרוכשי הכרטיסים יוכלו לצפות במשחקים שיערכו בכל היום בו רכשו כרטיס.
בנוסף, לבקשת המארגנים, לא התאפשרה כניסת צופים למשחקים שהתקיימו במהלך ראש השנה, ב-26 וב-27 בספטמבר.
זאת למחאת צופים שכבר רכשו כרטיסים לצפייה במשחקים ב-27 בספטמבר, ועודכנו בדואר אלקטרוני שלאור אי הכנסת קהל בימי שבת וחג יוכלו להיכנס לצפות במשחקים החל מ-20:00 בצאת החג בלבד.
בעקבות תלונות רוכשי הכרטיסים נמתחה ביקורת ציבורית על מארגני התחרות, שארגונה כונה "חובבני".
מארגני התחרות הכריזו על כוונה לשלם תוספת לשחקנים המדורגים ב-10 המקומות הגבוהים בעולם על מנת שישתתפו בתחרות, ולשם כך הובטחו פרסים בסך 1,019,855 דולר.
סך הפרסים הפך את הטורניר לשני היוקרתי ביותר בסבב ה-ATP-250 ב-2022, אחרי אליפות דרום קוריאה, וזאת במטרה למשוך את השחקנים בעלי הדירוג הגבוה.
ב-8 באוגוסט עדכנו מארגני התחרות שיעניקו כרטיס חופשי לדומיניק תים שבאותו שבוע היה מדורג 292 בעולם, ובעבר היה מדורג במקום ה-3 בעולם.
בנוסף לתים, הוכרז שיוענקו כרטיסים חופשיים לשני ישראלים ששמם טרם נמסר, אך שוער שהם יהיו מסגל הטניסאים שיבחרו לשחק במפגש גביע הדייוויס מול צ'כיה שהתקיים בשבוע לפני האליפות.
ב-22 בספטמבר הוכרז ששלושת הטניסאים הישראלים הם עידן לשם ודניאל צוקרמן, שישתתפו החל מסבב המוקדמות, וישי עוליאל, שקיבל כרטיס חופשי לסיבוב הראשון באליפות.
ב-29 באוגוסט נסגרה רשימת המשתתפים בתחרות, ביניהם 20 שחקנים מהמדורגים ב-60 הטובים בעולם, ביניהם מארין צ'יליץ', דייגו שוורצמן, אסלן קראצב, קארן חצ'אנוב ונובאק ג'וקוביץ' שנחשב לבין הטניסאים הטובים בכל הזמנים, שהיה אמור בנוסף להשתתף בתחרות הזוגות עם הטניסאי הישראלי יוני ארליך, אולם לאחר פציעתו של ארליך השניים לא השתתפו בטורניר.
ב-25 בספטמבר החלה התחרות עם פתיחת שלב המוקדמות.
ביום הראשון התקיימו 8 משחקים, עידן לשם הישראלי גבר על לורנזו ג'יוסטינו , המדורג כ-200 מקומות מעליו בדירוג העולמי.
באותו היום, גבר ניקולאס אלברס ורונה על דניאל צוקרמן.
בסיום היום השני, העפילו לסיבוב הראשון ליאם ברודי , עידן לשם, מריוס קופיל וסם אילק , כאשר ואסק פוספיסיל הקנדי זכה להעפיל לתחרות כ'מפסיד בר-מזל' (Lucky Loser).
תחרות היחידים נפתחה ביום השני לתחרות, 26 בספטמבר, עם שני משחקי הסיבוב הראשון הראשונים.
משחקים אלו נערכו בין השחקנים המדורגים שהעפילו ישירות לסיבוב הראשון ובהם גבר דומיניק תים על לאזלו דרה במערכה השלישית, ורומן סאפיולין גבר על הוגו גרניה .
באותו הערב אמור היה להיערך משחק בין ישי עוליאל הישראלי לבין פטר גוז'וביץ' הגרמני, אך לאחר פציעתו של האחרון בוטל המשחק.
במקום זאת, נקבע משחק ליום המחרת, בצאת חג ראש השנה, בין עוליאל לבין עידן לשם, אף הוא ישראלי, לאחר העפלתו מהמוקדמות.
האירוע כונה "דרבי ישראלי" והבטיח נציגות ישראלית בסיבוב השני.
Q = Qualifier, העפלה מהמוקדמות
WC = Wild Card, כרטיס העפלה אוטומטי לסיבוב הראשון
LL = Lucky Loser, 'מפסיד בר-מזל', העפלה של מפסיד מהמוקדמות
האליפות כללה גם טורניר זוגות בנוסף לטורניר יחידים, כפי שהתקיים בטורניר גם בשנות ה-80 וה-90. תחרות הזוגות אמורה הייתה לכלול את השתתפותו של נובאק ג'וקוביץ' עם יוני ארליך הישראלי, ובכך האליפות אמורה הייתה להיות טורניר הפרידה של ארליך לפני פרישתו.
בימים הקודמים למשחק המתוכנן ב-28 בספטמבר סבל ארליך מכאבים בגבו ונאלץ לוותר על השתתפותו בטורניר, והודיע על פרישתו מהספורט.
Alt - Alternate, שחקן שנכנס לטורניר במקום שחקן שפרש
PR - Protected Ranking, כניסה מובטחת של שחקן שמתאושש מהיעדרות ממושכת
אליפות תל אביב אייזנברג הפתוחה 1996 היא טורניר טניס מסבב ה-ATP-250 שנערך ב-1996 באצטדיון קנדה ברמת השרון, ישראל בין ה-14-20 באוקטובר.
האליפות הייתה המהדורה ה-17 והאחרונה של אליפות תל אביב הפתוחה ותחרות ה-ATP-250 האחרונה שהתקיימה בישראל עד ל-2022. באליפות היחידים ניצח חביאר סנצ'ז הספרדי.
בתחרות היחידים השתתפו 32 טניסאים, ניצחונו של סנצ'ז היה השני באותה שנה וה-24 בקריירה.
בתחרות הזוגות השתתפו 16 זוגות.
אליפות תל אביב הפתוחה 1995 היא טורניר טניס מסבב ה-ATP-250 שנערך ב-1995 באצטדיון קנדה ברמת השרון, ישראל בין ה-9-16 באוקטובר.
האליפות הייתה המהדורה ה-16 של אליפות תל אביב הפתוחה.
באליפות היחידים ניצח יאן קרוסלאק הסלובקי.
בתחרות היחידים השתתפו 32 טניסאים.
אליפות תל אביב הפתוחה 1994 היא טורניר טניס מסבב ה-ATP-250 שנערך ב-1994 באצטדיון קנדה ברמת השרון, ישראל בין ה-10-17 באוקטובר.
האליפות הייתה המהדורה ה-15 של אליפות תל אביב הפתוחה.
באליפות היחידים ניצח ויין פריירה הדרום אפריקאי, וניצח את עמוס מנסדורף הישראלי.
במכניקה קלאסית, אליפסואיד פואנסו (נקרא על שם המתמטיקאי הצרפתי לואי פואנסו) הוא שיטה גאומטרית להדמיה של התנועה של גוף קשיח מסתובב בהיעדר מומנט חיצוני.
לתנועה זאת יש ארבעה קבועי תנועה: האנרגיה הקינטית הסיבובית של הגוף ושלושת הרכיבים של התנע הזוויתי שלו במערכת המעבדה.
וקטור המהירות הזוויתית של הגוף איננו קבוע, אלא שהוא מקיים את משוואות הדינמיקה של אוילר.
מבלי לפתור את המשוואות הללו באופן מפורש, לואי פואנסו היה מסוגל לדמיין את התנועה של נקודת הקצה של וקטור המהירות הזוויתית.
למטרה זאת הוא נעזר בשימור האנרגיה הקינטית והתנע הזוויתי כאילוצים על התנועה של וקטור המהירות הזוויתית .
אם הגוף המסתובב הוא סימטרי (בעל שני מומנטי התמד ראשיים שווים), אז הווקטור יתאר חרוט (ונקודת הקצה שלו תתאר מעגל).
זוהי התופעה הידועה כנקיפה בהיעדר מומנט חיצוני של ציר הסיבוב של הגוף.
רקע: צירים ראשיים של גוף
בהינתן גוף בעל צורה שרירותית, מומנטי ההתמד ביחס לצירים שונים שעוברים דרך מרכז המסה של הגוף לא יהיו שווים בהכרח.
פיתוח מתמטי העושה שימוש בהגדרת התנע הזוויתי כמכפלה וקטורית מראה שבהינתן מהירות זוויתית ביחס לציר סיבוב מסוים, וקטורי התנע הזוויתי והמהירות הזוויתית לא יצביעו בהכרח באותו כיוון, אלא שהתנע הזוויתי מתקבל מן המהירות הזוויתית באמצעות טרנספורמציה ליניארית המתוארת כמטריצה סימטרית מסדר 3x3 המכונה טנזור ההתמד.
הווקטורים העצמיים הללו מכונים "צירים ראשיים" של הגוף והערכים העצמיים המתאימים להם מכונים "מומנטי התמד ראשיים".
חוק שימור האנרגיה גורר שבהיעדר דיסיפציה של אנרגיה או מומנטים מופעלים, האנרגיה הקינטית הסיבובית נשמרת, כך ש-.
האנרגיה הקינטית הסיבובית ניתנת לתיאור בעזרת תבנית ריבועית המערבת את טנזור ההתמד ווקטור המהירות הזוויתית :
כאשר הם רכיבי וקטור המהירות הזוויתית במערכת הצירים הראשיים, ו- הם מומנטי ההתמד
לפיכך, שימור האנרגיה הקינטית מטיל אילוץ על וקטור המהירות הזוויתית ; במערכת הצירים הראשיים, הקצה שלו חייב להימצא על האליפסואיד המוגדר על ידי המשוואה לעיל, המכונה "אליפסואיד האינרציה".
המסלול שמשרטט קצה וקטור המהירות הזוויתית על האליפסואיד מכונה polhode (מונח שנטבע בידי פואנסו משורשים יוונים בעבור הביטוי "מסלול קוטב") והוא עשוי להיות מעגלי או בעל צורה של טאקו.
חוק שימור התנע הזוויתי קובע שבהיעדר מומנט חיצוני, וקטור התנע הזוויתי נשמר במערכת ייחוס אינרציאלית, כך ש-.
וקטור התנע הזוויתי ניתן לביטוי במונחי טנזור האינרציה ווקטור המהירות הזוויתית :
מאחר שהמכפלה הסקלרית של ו- קבועה, ו- בעצמו קבוע, לווקטור המהירות הזוויתית יש רכיב קבוע בכיוון וקטור התנע הזוויתי .
עובדה זו מטילה אילוץ שני על הווקטור ; במרחב המוחלט (כלומר במערכת המעבדה), הוא חייב להימצא על מישור בלתי משתנה המוגדר על ידי המכפלה הפנימית שלו עם הווקטור השמור .
הווקטור הנורמלי למישור הבלתי משתנה מקביל ל-.
המסלול שמשרטט וקטור המהירות הזוויתית על המישור הבלתי משתנה מכונה herpolhode.
שני האילוצים שתוארו מקודם פועלים במערכות ייחוס שונות; האילוץ האליפסואידי תקף במערכת הצירים הראשיים (הסובבת) של הגוף, בעוד שהאילוץ של המישור הבלתי משתנה תקף במערכת המעבדה.
כדי לקשור בין האילוצים האלה, נשים לב שווקטור הגרדיאנט של האנרגיה הקינטית ביחס לווקטור המהירות הזוויתית שווה לווקטור התנע הזוויתי :
לפיכך, הווקטור הנורמלי לאליפסואיד האנרגיה הקינטית ב- הוא פרופורציונלי ל-, מה שנכון גם בעבור המישור הבלתי משתנה.
מכיוון שהווקטורים הנורמליים שלהם מצביעים באותו הכיוון, שני המשטחים הללו יחתכו אחד את השני בצורה משיקית (כלומר, ייפגשו בנקודה אחת בלבד).
כשמשלבים אותן יחדיו, תוצאות אלו מראות שבמערכת המעבדה, קצה וקטור המהירות הזוויתית הרגעי הוא נקודת החיתוך בין מישור קבוע ואליפסואיד אנרגיה קינטית המשיק לו ומתגלגל עליו ללא החלקה.
מכיוון שהאוריינטציה של האליפסואיד מתארת את האוריינטציה של הגוף, בנייה זאת מתארת את כל האוריינטציות האפשריות של הגוף במרחב.
גזירה במערכת הייחוס של הגוף
במערכת הצירים הראשיים של הגוף (אשר מסתובבת ביחס למרחב המוחלט), וקטור התנע הזוויתי אינו נשמר אפילו בהיעדר מומנטים מופעלים, אלא משתנה בהתאם למשוואות אוילר.
עם זאת, בהיעדר מומנטים חיצוניים, הגודל של וקטור התנע הזוויתי והאנרגיה הקינטית נשמרים שניהם:
כאשר הם הרכיבים של וקטור התנע הזוויתי לאורך הצירים הראשיים של הגוף.
חוקי שימור אלו שקולים לשני אילוצים על וקטור התנע הזוויתי התלת-ממדי .
שמירות האנרגיה הקינטית מאלצת את להימצא על אליפסואיד, בעוד שאילוץ התנע הזוויתי מאלץ את להימצא על ספירה.
שני המשטחים הללו נחתכים לאורך שתי עקומות המעוצבות בצורה של טאקו, המגדירות את כל הפתרונות האפשריים בעבור .
זה מראה ש- משרטט עקומה סגורה על האליפסואיד במערכת הייחוס המסתובבת של הגוף.
לאוריינטציה של הגוף יש לפיכך שתי דרגות חופש.
ראשית, נקודה כלשהי על היקף הטאקו צריכה להיבחר כדי לייצג את , שהוא וקטור קבוע במרחב המוחלט.
שנית, כאשר הווקטור במערכת הייחוס של הגוף שעובר דרך הנקודה הזאת מקובע, לגוף יכולה להיות כל זווית סיבוב ביחס לווקטור הזה.
כך שבעקרון, אוריינטציית הגוף היא נקודה כלשהי על יריעה טורית דו-ממדית בתוך היריעה התלת-ממדית של כל האוריינטציות.
באופן כללי, העצם יתאר מסלול לא מחזורי על הטורוס הזה (אך הוא עשוי גם לתאר מסלול מחזורי).
יציבות הכיוונים של התנע הזוויתי במערכת הגוף
אליפסואיד האינרציה של הגוף עשוי להיות כדור (כאשר כל מומנטי ההתמד הראשיים של הגוף שווים), ספרואיד (כאשר שניים מהם שווים והשלישי שונה) ואליפסואיד כללי (כאשר שלושתם שונים).
בדומה לכך, אילו רדיוס ספירת התנע הזוויתי יהיה קטן מספיק, היא תחתוך את האליפסואיד בלולאה קטנה מסביב לציר המשני.
העובדה שכאשר וקטור התנע הזוויתי סמוך לאחד מקצוות הציר הראשי או המשני נוצרות לולאות קטנות, ממחישה שאלו הם כיוונים יציבים.
לעומת זאת, בעבור תחום ביניים של רדיוס ספירת התנע הזוויתי, כזה שעבורו אורך הרדיוס קרוב לאורך "ציר הביניים" של האליפסואיד (התואם למומנט ההתמד כאשר
), הספירה והאליפסואיד ייחתכו לאורך עקומות ארוכות המקיפות את האליפסואיד, ללא קשר למידת הקרבה של רדיוס ספירת התנע הזוויתי לאורך ציר הביניים (בשונ מהמצב בשני המקרים הקודמים, שם גודל הלולאה יחסי לסטייה של כיוון התנע הזוויתי מכיוון הציר המתאים).
פירוש הדבר שכיוון ציר הביניים הוא כיוון לא יציב של וקטור התנע הזוויתי, כך שכל סטייה קטנה ממנו תתפתח לסטייה גדולה מכיוון התנע הזוויתי ההתחלתי.
מכיוון שכיוון התנע הזוויתי קבוע במערכת המעבדה בעוד שאוריינטציית האליפסואיד קובעת למעשה את אוריינטציית הגוף במערכת המעבדה, בעבור וקטורי תנעים זוויתיים הסמוכים לציר הביניים תתפתח תופעה של מעין התנדנדות של הגוף, המכונה "אפקט דזניבקוב".
הסרטון משמאל, מתאר ניסוי בתנאי כבידה אפסיים שנערך בחלל, המדגים את האפקט.
אחד היישומים של בניית פואנסו הוא לצורך הדמיה של הסיבובים של רכב חלל במעופו.
אליפות תל אביב ווטרג'ן הפתוחה 2023 הייתה טורניר טניס מתוכנן מסבב ה-ATP-250 שאמורה הייתה להיערך באקספו תל אביב, ישראל ב-5-11 בנובמבר 2023, ושבוטלה בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל.
האליפות הייתה אמורה להיות הטורניר השני ברציפות בסבב ה-ATP שנערך בישראל, לאחר חידוש תחרות אליפות תל אביב הפתוחה ב-2022.
לאחר חידוש אליפות תל אביב הפתוחה ב-2022 במתכונת ATP-250, אישרו ה-ATP ומארגני התחרות את קיומה של התחרות שנה שנייה ברציפות באקספו תל אביב עקב התמשכות מלחמת רוסיה אוקראינה.
דווח כי נעשו מאמצים לשדרג את האליפות ל-ATP-500. עם זאת, בעקבות פרוץ מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023, הודיעו מארגני התחרות על ביטולה ב-11 באוקטובר ועל כוונתם לנסות ולארגן את התחרות ב-2024.
אליצור אברהם בר-אשר סיגל (נולד ב-19 במאי 1977) הוא פרופסור מן המניין וראש החוג ללשון עברית וחבר סגל נלווה בחוג לבלשנות באוניברסיטה העברית בירושלים.
אליצור בר-אשר סיגל נולד ב-1977, בן לנחמה ופרופסור משה בר-אשר.
סיים תואר ראשון בהצטיינות יתרה בפילוסופיה ובלשון עברית בהאוניברסיטה העברית בירושלים.
סיים דוקטורט בפילולוגיה שמית באוניברסיטת הרווארד (2009), בהנחיית ג'ון היונרגארד.
עוד לפני שסיים את הדוקטורט, בין השנים 2008-2010, היה מרצה לשפות שמיות באוניברסיטת ייל.
עם סיום לימודיו התמנה למרצה במחלקה ללשון עברית באוניברסיטה העברית, בשנת 2014 הועלה לדרגת מרצה בכיר, בשנת 2017 הועלה לדרגת פרופסור חבר ובשנת 2021 הועלה לדרגת פרופסור מן המניין.
פרופסור בר-אשר סיגל הוא עמית מחקר במרכז לשפה לוגיקה וקוגניציה (LLCC), ואף עמד בראש מרכז זה.
הוא מכהן כראש החוג ללשון העברית, עוסק בבלשנות שמית משווה והיסטורית ובחקר התחביר והסמנטיקה, ואף חוקר דרכים תאורטיות שבהן אפשר למזג את הסמנטיקה הפורמלית עם המחקר הדיאכרוני של השפה.
הוא אף עוסק בתחומים שבהם המחקר הבלשני משיק לתחומים מפילוסופיה, כך בשנים האחרונות מחקריו מתמקדים בנושאים הנוגעים לסיבתיות ולייצוג שלהם בשפות טבעיות.
בחקר השפות השמיות, מחקריו נוגעים לכל התקופות של העברית והארמית.
מבין הדיאלקטים הוא הרבה לחקור את הארמית הבבלית, והוציא ספר דקדוק של דיאלקט זה.
לצד זה הוא חוקר את ההיסטוריה של הבלשנות ובמיוחד את התהוות הדיסציפלינה מפרנץ בופ ועד לפרדינן דה סוסיר ואף פרסם מספר מחקרים בתחומים ממדעי היהדות.
מעבר לפעילותו האקדמית, פרופ' אליצור בר-אשר סיגל פעיל גם בתחומים חברתיים וציבוריים.
הוא יזם והוביל מהלכים להתמודדות עם תופעת ההטרדות המיניות בקמפוס האוניברסיטה העברית.
הוא היה ממייסדי תוכנית היזמות במדעי הרוח, שמטרתה לעודד סטודנטים לחשוב על דרכים ליישם ידע הומניסטי במרחב הציבורי והעסקי.
פרופ' בר-אשר סיגל היה מבין כותבי שמונה חוות הדעת בעתירה המזרחית לביטול חוק הלאום.
שאר הכותבים כללו את פרופ' יהודה שנהב, פרופ' הנרייט דהאן כלב ועוד.
בר-אשר סיגל עומד בראש שני פרויקטים רחבי היקף: פרויקט "הומניטס" – יוזמה לחשיבה אסטרטגית על עתיד מדעי הרוח במחקר ובהוראה באוניברסיטאות בישראל, ופרויקט "מידל מיטס" – תוכנית דיאלוג בין סטודנטים יהודים ופלסטינים מאוניברסיטאות בישראל וסטודנטים מחו"ל, העוסקת בניתוח אינטלקטואלי של הסכסוך הישראלי-פלסטיני ובבניית שיח בין-תרבותי מעמיק.
אליצור בר-אשר סיגל הוא המחבר והעורך של ספרים ומאמרים רבים בנושא ההיסטוריה של השפה העברית.
עיונים בלשניים ופילולוגיים בחקר העברית והארמית, ירושלים: האקדמיה ללשון העברית, 2020.
אליצור נשוי לפרופסור מיכל בר-אשר סיגל, סגנית נשיא אוניברסיטת בן-גוריון, ובנו של פרופ' משה בר-אשר, נשיא האקדמיה ללשון העברית לשעבר.
אליצ'ה בלאנדי (באיטלקית: Alice Bellandi; נולדה ב-28 בנובמבר 1998) היא ג'ודוקא איטלקייה המתחרה בקטגוריית המשקל עד 78 ק"ג.
בלאנדי היא זוכת מדליית הזהב באולימפיאדת פריז (2024) ואלופת העולם בודפשט 2025.
אליצ'ה בלאנדי נולדה בברשה, איטליה ונחשפה לענף הג'ודו לראשונה, כשעלתה על מזרן הג'ודו בגיל שלוש; בגיל 12, לקחה ברצינות יתרה את הג'ודו והפכה לספורטאית בענף זה.
לפני שעברה לקטגוריית המשקל עד 78 ק"ג, היא התחרתה בקטגוריית המשקל עד 70 ק"ג ואף זכתה במדליית ארד בקטגוריה זו במסגרת תחרות גראנד פרי טביליסי 2019. באולימפיאדת טוקיו (2020), היא התחרתה בקטגוריית משקל עד 70 ק"ג, כשהגיעה עד לשלב הראשון של בית הניחומים, שם היא הפסידה לברברה מאטיץ' הקרואטית.
באולימפיאדת פריז (2024), היא ניצחה את ענבר לניר בגמר וזכתה במדליית הזהב.
באליפות העולם 2025, שנערכה בבודפשט, זכתה בלאנדי במדליית זהב לאחר ניצחון על אנה מונטה אולק הגרמנייה בגמר.
במסגרת תחרויות הגראנד סלאם יש לה ארבע מדליות זהב, שלוש מדליות כסף ושתי מדליות ארד.
בלאנדי חשפה שהיא סבלה מבולימיה ודיכאון קליני לפני שביצעה את המעבר לקטגוריית המשקל של עד 78 ק"ג בשנת 2021, משום שהיא הרגישה שהיא הוכרחה להישאר בהגבלת המשקל של עד 70 ק"ג.
שנה קטגוריה עיר מדינה 2022 גראנד סלאם בודפשט 2022 גראנד סלאם באקו 2022 גראנד סלאם תל אביב 2023 גראנד סלאם אבו דאבי
אליפיוס מאנטיוכיה היה גאוגרף ונציג של בריטניה הרומית, כנראה בסוף שנות ה-350 לספירה.
הוא החליף את פלביוס מרטינוס לאחר התאבדותו של אותו נציג.
שלטונו מתועד באמיאנוס כ"ג 1, 3.
הוא הגיע מאנטיוכיה ושירת תחת קונסטנטיוס השני, וכנראה מונה כדי להבטיח שאף אחד עם קשרים מערביים לא ישרת בבריטניה בתקופה של חוסר אמון, מרד ודיכוי, שסומלו על ידי מעשיו האכזריים של הנוטריון הקיסרי פאולוס קטנה (Paulus Catena).
ייתכן שהוא נאלץ להתמודד עם המרד של מורד בשם קאראוסיוס השני.
לאחר מכן הוזמן אליפיוס לבנות מחדש את בית המקדש בירושלים כחלק מניסיונו השיטתי של יוליאנוס להחזיר לאחור את תהליך התנצרות של האימפריה הרומית על ידי השבת המנהגים הפגאניים, ובמקרה זה, היהודיים.
בין מכתביו של יוליאנוס ישנם שניים (29 ו-30) הממוענים לאליפיוס; אחד מזמין אותו לרומא, השני מודה לו על חיבור גאוגרפי, שאינו קיים עוד.
אליצין היא תרכובת אורגנית המקנה לשום את ריחו וחריפותו האופייניים.
מולקולת האליצין נוצרת בעקבות כתישת שיני השום.
כאשר מבצעים כתישת שן שום, מתרחשת תגובה בין אליאין (Alliin) - ובין אנזים הנקרא אלינאז (Allinase).
האליצין היא מולקולה ריאקטיבית מאוד, המגיבה עם סביבתה במהירות.
לאליצין מיוחסת יכולת ריפוי מסוימת נגד מחלות רבות ובהן טרשת עורקים, זיהומים חיידקיים ועוד (לאליצין יש יכולת להמיס שומנים, לשמש כחומר נוגד חמצון, לפגוע בדפנות תאים ועוד) אם כי אין הוכחה קלינית ליעילותו.
דוד מירלמן ומאיר וילצ'ק ממכון ויצמן גילו כי האליצין מנטרל שני אנזימים: ציסטאין פרוטאינז ואלכוהול דהידרוגנז.
אנזימים אלה חיוניים לתהליכי חיים של חיידקים, פטריות, ונגיפים, כולל אלו הגורמים למחלות בגוף האדם, ונטרולם על ידי האליצין גורם למוות של יצורים אלה.
מסיבה זו לאליצין, יש יכולת למנוע או לעכב התפתחות של מחלות, דלקות וזיהומים.
הגילויים האלה עשויים להביא לשימוש באליצין כתרופה נגד חיידקים שפיתחו עמידות לסוגי אנטיביוטיקה שונים.
בנוסף, האליצין משמש גם כחומר נוגד חימצון בעקבות פעילות שלו עם רדיקלים חופשיים.
אליצין היא תרכובת לא יציבה במיוחד.
כתוצאה מכך היא מתפרקת בצורה מהירה אם משאירים אותה במנוחה, והיא נהרסת באופן מהיר על ידי בישול, או אידוי.
גם בתוך הגוף האליצין מתפרק בצורה מהירה.
כיום מתבצעים מחקרים רבים על מולקולת האליצין כנגד גידולים ממאירים, טרשת עורקים ועוד.
אליצור עירוני נתניה היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר נתניה המשחקת בליגת העל.
בעבר נקראה "ברק נתניה" ו"אליצור נתניה".
בעונתה האחרונה תחת השם ברק נתניה לפני שהקבוצה התפרקה בקיץ 2015 שיחקה הקבוצה בליגה הלאומית, בעונת 2016/17 קמה הקבוצה מחדש תחת השם אליצור עירוני נתניה בליגה הארצית.
ביוני 2021 העפילה הקבוצה לליגת העל אך לא הצליחה לעמיד תקציב מינימום ונשארה בליגה הלאומית.
במאי 2024 העפילה הקבוצה לליגת העל.
ניהולה המקצועי של הקבוצה הוא תחת חברת "שחקן אמיתי" אשר נמצאת בבעלותו של עידן אבשלום.
בדצמבר 2025 מונה למאמן הקבוצה אלי רבי.
אליצור נתניה עלתה לליגה הראשונה בשנת 1985. כבר בעונתה הראשונה העפילה הקבוצה לגמר הפלייאוף מול מכבי תל אביב, אך הפסידה בשני משחקי הפלייאוף וסיימה כסגנית האלופה.
בין כוכביה הבולטים של נתניה היו וילי סימס, קרל נברסון, טרי פייר, דני ברכה וג'ימי הול.
בעונתה השנייה בליגה הבכירה סיימה הקבוצה במקום הרביעי, ובעונתה השלישית (1987/1988) העפילה לגמר גביע המדינה בכדורסל, בו נוצחה בידי הפועל גליל עליון 77–79.
בעונת נאבקה הקבוצה נגד הירידה לליגה השנייה, אך לבסוף ניצלה וסיימה במקום העשירי.
למרות זאת הקבוצה לא יכלה לפתוח את העונה הבאה ולמעשה לא הופיעה כלל למשחקים עקב חובות כבדים והקבוצה הידרדרה לליגות הנמוכות.
בסך הכל שיחקה הקבוצה במשך 4 עונות רצופות (1985–1989) בליגה הראשונה, מול שתי עונות בשתי קדנציות ( ו-) של מכבי נתניה.
בעונת 1987/88 שוחק לראשונה בהיסטוריה דרבי נתנייתי בליגה הראשונה.
בסיום עונת התאחדה הקבוצה עם מכבי נתניה והוסב שמה ל"אליצור מכבי נתניה".
ושנה לאחר מכן התווספה המילה "ברק" לשם הקבוצה בעקבות התרסקות מטוסו של אוהד הקבוצה צבי ברק וכניסתו לקומה.
הקבוצה טיפסה בשנים האחרונות מליגה א' (הליגה הרביעית) עד לליגה הלאומית (הליגה השנייה).
בעונת הקבוצה הייתה קרובה לעלות לליגת העל אך הפסידה לאליצור קריית אתא בסדרת הפלייאוף על המקום השלישי שהוביל לליגת העל.
הקבוצה הייתה יכולה לעלות גם דרך ניצחון בסדרת חצי הגמר, אך היא הפסידה אותה למכבי חיפה.
בעונת המשחקים הובילה נתניה את הטבלה וספגה רק הפסד אחד במשך העונה הסדירה.
בפלייאוף באותה העונה ניצחה הקבוצה ברבע הגמר את הפועל טבעון 2:0 בסדרה.
אחר כך העפילה לחצי הגמר נגד הוד השרון, שבו ניצחה 3:0 בסדרה והעפילה לליגת העל.
בסדרת הגמר פגשה את הפועל עפולה וניצחה אותה בתוצאה 2:0 בסדרה של הטוב משלושה משחקים.
בעונת סיימה נתניה במקום החמישי בטבלה, ולאחר מכן קבעה ניצחון היסטורי 3:1 בסדרת הפלייאוף מול מכבי חיפה ועלתה לפיינל פור בחצי הגמר הפסידה למכבי תל אביב ובמשחק על המקום השלישי הפסידה להפועל ירושלים.
בעונת ניצחה ברק נתניה את הפועל תל אביב בחצי גמר גביע המדינה, ולאחר מכן הפסידה בגמר 70–106 למכבי תל אביב.
בקיץ 2014 ירדה לליגה לאומית בעקבות קשיים כלכליים.
בעונת 2014/2015 סיימה הקבוצה את העונה הסדירה במקום החמישי והודחה בחצי גמר הפלייאוף על ידי עירוני קריית אתא.
בקיץ 2015 הקבוצה נקלעה לקשיים כלכליים והבעלים צביקה ליבר החליט לפרק את הקבוצה.
בשנת 2016 קמה הקבוצה מחדש תחת השם אליצור עירוני נתניה.
בסיום עונת 2016/17 סיימה הקבוצה במקום הראשון בליגה אך הודחה בגמר הפלייאוף לאחר הפסד למכבי קריית מוצקין 2-1 בסדרת הגמר כאשר הפסידה את שני משחקי הבית וניצחה את משחק החוץ.
בסיום עונת 2017/18 סיימה הקבוצה במקום השני, בחצי הגמר גברה על הפועל עכו 0–2 ובגמר ניצחה 1–2 את א.ס רמת השרון פעמים בחוץ והפסד בבית ועלתה לליגה הלאומית.
בסיום עונת 2018/19 סיימה הקבוצה במקום ה-9 בעונה הסדירה ונשארה בליגה הלאומית לעונה נוספת.
לקראת עונת 2019/20 הוחלט להעביר את הניהול המקצועי של הקבוצה לחברת "שחקן אמיתי" אשר נמצאת בבעלות של עידן אבשלום, שמונה למנהל המקצועי של הקבוצה.
ביולי 2019 מונה רובן נייברגר למאמן הקבוצה וליאור ליובין כמנהלה המקצועי של הקבוצה..
במסגרת הפרויקט ניתנת במה לשחקנים צעירים ישראלים בגילאי 18-23, כאשר אותם שחקנים לוקחים גם חלק בפרויקט פיתוח השחקנים של שחקן אמיתי ומשלבים מעטפת מקצועית רחבה.
באותה שנה שיחקו בקבוצה השחקנים איתי מושקוביץ ואייל ננקין.
בסיום העונה, בשל הפסקת הליגה עקב מגפת הקורנה, סיימה הקבוצה במקום ה-8 במאזן של 11 ניצחונות ו-11 הפסדים.
בסיום העונה נבחר נייברגר למאמן העונה ומושקוביץ' לחמישיית העונה בלאומית.
בספטמבר 2021 לאחר סאגה ארוכה שכללה את אי אישור אולם ישורון, ערער והחלטת בית הדין שהקבוצה תוכל לשחק באולם חלופי ולאחר מכן אי מעבר בבקרה תקציבית של איגוד הכדורסל, בוטלה עליית הקבוצה לליגת העל והוחלט שהיא תשחק עונה נוספת בליגה הלאומית.
בעקבות פסילת אולם ישורון, הוחלט בעיריית נתניה כי יוקם אולם ספורט חדש אשר יוכל לאכלס כ-2,500 צופים, בסמוך לאצטדיון הכדורגל בעיר.
בעונת 2021/2022 העפילה הקבוצה לפלייאוף לאחר שסיימה במקום השביעי, בסדרת רבע הגמר הודחה הקבוצה לאחר הפסד 3-1 בסדרה להפועל חבל מודיעין.
בסיום העונה נבחר שחקן הקבוצה, רועי פריצקי לחמישיית העונה בלאומית ואיתן בורג לשחקן השישי של העונה.
בעונת 2022/23 סיימת נתניה במקום הרביעי את העונה הסדירה, אך הפסידה בחצי הגמר 3-2 להפועל עפולה ולא העפילה לליגת העל.
בעונה זו שיחקו בקבוצה בן שרף, שנבחר לתגלית העונה והשחקן השישי בלאומית, בורג שנבחר לחמישיית העונה וג'סטין רובינסון, בנו של שחקן העבר דייוויד רובינסון.
בסיום אותה עונה שקל אבשלום מעבר לאחת מקבוצות ליגת העל, אך בסופו של דבר נשאר כמנהל המקצועי של המועדון.
בעונת 2023/24, סיימה הקבוצה את העונה הסדירה במקום השני והגיעה לסדרה על עלייה לליגת העל מול עירוני נהריה.
נתניה ניצחה את נהריה 3-0 בסדרה והעפילה לליגת העל.
החל מעונת 2024/2025 הקבוצה משתתפת בליגת ווינר סל וממשיכה להיות חממה לפיתוח שחקנים צעירים ומוכשרים בליגת העל.
בסיום העונה ירדה לליגה הלאומית, אך בעקבות פירוקה של הפועל עפולה היא נשארה בליגה הבכירה.
שחקנים בולטים בקבוצה לאורך השנים:
אליצור חולון היא קבוצת כדורסל נשים ישראלית מהעיר חולון, המתמודדת בליגת העל.
בעונת 1990/1991 התאחדה הקבוצה עם אליצור תל אביב, ושמה שונה ל"אליצור תל אביב/חולון" אז זכתה באליפות ובגביע הראשונים שלה בתור הקבוצה המאוחדת והשלימה דאבל היסטורי.