tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בינ"ה מקדמת חיבור בין לימוד תורה שוויוני ובין עשייה חברתית, התנדבות, ובניין קהילתי כביטוי מעשי ליהדות.
בבינ"ה רואים בלימוד כערך מרכזי ופועלים להגדלת האוריינות היהודית של הציבור הישראלי הרחב.
בבינ"ה מקדמים לימוד המוביל ללקיחת אחריות על הזהות היהודית, מעגל השנה, טקסי החיים והמסורות במרחב הציבורי, בקהילה ובמשפחה.
הארגון שואף לצמצם את הפערים הכלכליים בישראל ולהקים חברה צודקת יותר.
הוא מפעיל גרעיני מתנדבים ופעילים מהמכינה הקדם צבאית.
הארגון היה בין המייסדים של מרכז הוויה - טקס ישראלי ב-2006, ובין השותפים להקמת "ברית חושך לגרש" למאבק בגזענות בישראל ב-2009. בנוסף, לקחו פעילי בינה חלק פעיל במחאה החברתית בשנת 2011, והם משתתפים בפעילויות למען פליטים ומבקשי מקלט בישראל.
הארגון חבר באיגוד ההתחדשות היהודית.
קמפוס גני טבע ובית בינ"ה בתל אביב
קמפוס גני הטבע בתל אביב מאכלס את מטה בינ"ה, את בית בינ"ה תל אביב, מכינת בינ"ה למנהיגות ע"ש אריה לובה אליאב, שנת השירות ע"ש אריה (בודה) בודנהיימר וכמרכז לימוד להשתלמויות וקורסים של הארגון.
הקמפוס מאכלס גם את הישיבה החילונית של בינ"ה בראשות אילה דקל.
במתחם, לומדים את ארון הספרים היהודי הכולל מקרא, משנה, גמרא, פילוסופיה יהודית, שירה עברית ועוד במסגרת תוכניות הלימוד "קדמה" (למתחילים), "ימה" (למתקדמים) ו"בינה און ליין" ללימוד מקוון.
בין המורים: רמי פורת, אילה דקל, אליוט וייסרוב גלסנברג, מוקי צור, ערן ברוך, ד"ר שוש שפירא, ליאור טל ועוד.
הקמפוס מהווה גם את מתחם הלימוד של מכינת בינ"ה למנהיגות - בה חברים צעירים לפני גיוס יחד עם בני נוער יהודיים מחו"ל הלומדים ומתנדבים למען הקהילה, וכן שנת השירות של בינ"ה - "בארות" העוסקת בנושאים חברתיים בדרום ת"א.
בית בינ"ה ת"א בראשות לינור פיינשטיין מקיים אירועים ומפגשים בקהילה לאורך כל השנה, כדוגמת קבלות שבת, אירועי חגים ותרבות עברית לקהל הרחב.
בית בינ"ה בבאר שבע הוקם בשנת 2013 ובראשו עומדת נעמי צורף.
בית ממוקם בעיר העתיקה בבאר שבע ומקיים אירועים ומפגשים בקהילה לאורך כל השנה, כדוגמת קבלות שבת, אירועי חגים, מפגשי זהות יהודית, ותרבות עברית לקהל הרחב.
בית בינ"ה בחיפה ממוקם בשכונת בת גלים ובראשו עומדת זוהרי אדר.
הבית מהווה אבן שואבת למגוון פעילויות לקהילה לאורך השנה כדוגמת קבלות שבת, אירועי חגים ותרבות עברית, חגי עדות, וכן תוכניות לימוד לזהות יהודית כמו גם תוכנית "עברית בעברית" המיועדת לעולים חדשים.
בתי בינ"ה נוספים בארץ ובעולם
בתי בינ"ה נוספים ניתן למצוא בארץ בקיבוץ הזורע ובקיבוץ רמת רחל ובחו"ל בפאלו אלטו קליפורניה.
בתים אלו מקיימים מפגשים ואירועים לקהילה בנושאי זהות יהודית ותרבות עברית.
סוג נוסף של בתי בינ"ה ניתן למצוא בדרמסאללה בהודו ובקוסקו בפרו.
בתים אלו נפתחים לקראת חגי תשרי ופסח ומהווים בית למטיילים ולתרמילאים ישראליים המעוניינים לפגוש יהדות ישראלית שוויונית, מכבדת ומכילה גם בחו"ל.
בטווח הקרוב צפוי להיפתח בתי בינ"ה בארצות נוספות.
המכינה הקדם צבאית ע"ש אריה לובה אליאב
המכינה פעילה מאז שנת 2006, ולומדים בה למעלה ממאה תלמידים בשנה.
תלמידי המכינה מתגוררים בקומונות בשכונת שפירא, ומשנת 2020 גם בשלוחה חדשה ברמת גן, סמוך לבית הספר למשחק בית צבי, החניכים מתגוררים עם הסטודנטים של בית הספר ומתנדבים תחת רווחת רמת גן.
מייסדת המכינה היא עורכת הדין טל שקד, אשר עמדה בראשה עד שנת 2008. עד לשנת 2013 מילא את התפקיד ליאור טל.
מתשע"ה משמש יובל לינדן כראש המכינה.
פעמיים בשבוע עוסקים התלמידים בעשייה חברתית בשכונות דרום תל אביב-יפו, מפעילים מועדוניות, חונכים ילדים, מסייעים למהגרי עבודה ומלווים קשישים.
חיי הקבוצה השיתופיים כוללים את חלוקת החניכים לקבוצות המנהלות תקציב ומשק בית משותף.
הקבוצות משתתפות באירועים קהילתיים של הישיבה החילונית בדגש על שבתות וחגים.
המכינה מבוססת על עצמאות החניכים והשתתפותם בקבלת ההחלטות במכינה.
המכינה שואפת להגביר את המוטיבציה לשירות משמעותי בצה"ל יחד עם חינוך לשמירה על ערכי כבוד האדם במהלך השירות ולאחריו.
במסגרת ההכנה לצה"ל פוגשים החניכים דמויות מהצבא ומחוצה לו.
חניכי המכינה בסדרות משתתפים בסיורים בישראל, טיולים ואירועי תרבות.
שנת השירות בארות ע"ש אריה (בודה) בודנהיימר
המסלול מציע שילוב של למידה משמעותית, חיי קבוצה עצמאיים, ועשייה חברתית וחינוכית משמעותית, ובראשו עומד אורי רביב.
העשייה החברתית היא לב ליבה של שנת השירות ואנו משקיעים בה זמן רב בכל ימות השבוע.
החניכים מתנדבים ופועלים במוקדי משימה הפרושים בעיר ועובדים עם מגוון אוכלוסיות לפי הצורך ולפי בחירה ונטייה אישית ככל האפשר.
חניכי שנת השירות עובדים בבתי ספר יסודיים ותיכונים בעיר, מרכזי נוער, מרכזי קשישים, מרכזי יום לפגועי נפש, מסגרות לאנשים עם צרכים מיוחדים, עבודה חקלאית ועוד.
לצד מוקדי המשימה הקומונות פעילות ושותפות בהפקת וארגון אירועים קהילתיים בישיבות החילוניות כמו קבלות שבת, אירועי חגים לקהילה ועוד.
אנו מאמינים שהלימוד הוא המצע לגיבוש הזהות האישית והערכים, והוא ההשראה לעשייה החברתית.
בשנת השירות של בינ"ה אנו לומדים במסגרת הקומונות כיום וחצי בשבוע, לצד העבודה החינוכית.
בלימוד אנו פוגשים את ארון הספרים היהודי על כל גווניו, היסטוריה, ספרות עברית, ציונות, מגדר ועוד נושאים רבים אחרים, במטרה שילוו את שנת השירות על כל היבטיה ופעילויותיה.
המכינה הנודדת מסבח"ה - מסע בחברה הישראלית
מכינת מסבח"ה היא מסלול ייחודי, נודד של חצי שנה.
המכינה מגוונת ומעורבת (חילוניים ודתיים) היוצאת למסע בין יישובים וקהילות שונות בחברה הישראלית המספרות את הסיפור הישראלי של כולנו.
במסגרת התוכנית תחוו לימוד על נושאים הקשורים לקהילות בפרט ולחברה הישראלית בלבד, תתנסו בחיי קהילה ייחודיים ותפגשו את האחר ואת עצמכם במקומות שונים ומגוונים.
כל זאת לצד חיי קבוצה, שיתוף וניהול עצמאי, תכנים ופעילויות כהכנה לקראת שירות משמעותי בצה"ל, סדרות טיולים ועוד
עבודה עם בתי ספר ועם צה"ל
מחלקת החינוך של בינ"ה בראשות ורד פרמון, מקיימת פעילות ענפה לבתי ספר (יסודי, חטיבת ביניים ותיכון), מוסדות חינוך, סגלי הדרכה למורים וכן פעילויות מגוונות למוסדות וארגונים בנושאים: זהות יהודית, יהדות חברתית ויהדות כתרבות.
אנו מגיעים לעשרות בתי ספר, ואלפי תלמידים ומורים בשנה, לפעילויות המשלבות את ארון הספרים היהודי והחברה הישראלית.
הפעילות כוללת מגוון רחב מאוד של מופעים מוזיקליים לחגים, סיורים חברתיים, ימי עיון וסדנאות, הכשרות והשתלמויות מורים.
פעילויות בינ"ה ניתנות הן במסגרת סל החוויות, התל"ן ואף מערכת הגפ"ן של משרד החינוך.
במסגרת עבודת המחלקה עם צה"ל, מקיימת המחלקה שבתות חינוך למפקדים בנושאים: יהדות חברתית וזהות יהודית.
המחלקה מקיימת ימי עיון, סמינרים, הרצאות, סיורים וסדנאות לקצינים בדרגות בכירות בצה"ל.
מנחי הסדנאות נפגשים אחת לשבועיים ליום לימודים הכולל לימודי יהדות בגישה פלורליסטית וכן לימוד מיומנויות הנחיה וליווי ההנחיה בשטח.
בעבר התקיימו דיונים פתוחים לכלל הציבור בנושא פרשת השבוע מזוויות שונות במרכז הקהילתי של שכונת שפירא.
החל משנת 2013 כותבים אנשי הארגון פרשנות שבועית באתר בינ"ה וברשתות החברתיות.
בינ"ה זכתה בפרס קונסטנטין בחינוך היהודי מאוניברסיטת תל אביב על הצלחתה בשימוש בערכים יהודיים לקידום שירות קהילתי וצדק חברתי בקרב בני הנוער.
בשנים 2009–2010 זכתה בינ"ה בפרס קרן ג'רלד על עבודתה למען פלורליזם יהודי ופעילות חברתית בבאר שבע.
בשנת 2013 רכשה בינ"ה מכרז פומבי להוראת קורס לקציני צה"ל שנועד לחזק את הערכים והאופי היהודיים והישראליים.
בינגו וה מותריקה היה פוליטיקאי וכלכלן מלאווי, שכיהן כנשיא מלאווי מ-24 במאי 2004 ועד מותו ב-2012.
נולד בשם ובסטר ת'ום, לאב שהיה מנהל בית ספר יסודי.
גדל בדת הנוצרית הפרסביטריאנית אך מאוחר יותר עבר לנצרות הרומית-קתולית.
קיבל תואר שני בכלכלה באוניברסיטת דלהי.
השלים דוקטורט בכלכלה בלימודים בהתכתבות באוניברסיטת פסיפיק וסטרן, בלוס אנג'לס.
שינה את שמו במהלך שנות ה-60, כחלק מהלך הרוח הפאן-אפריקאי.
ב-24 במאי 2004 החל לכהן כנשיא מלאווי לאחר מערכת בחירות שנויה במחלוקת, ונבחר שנית ב-2009. החליף בתפקיד את בקילי מולוזי.
יוסף "בינו" גבסו (נולד במרץ 1952) הוא מסעדן ישראלי שמוכר בציבור בכינוי "ד"ר שקשוקה" והבעלים של רשת המסעדות בשם זה.
גבסו נולד ביפו להורים יוצאי טריפולי שבלוב שעלו לישראל בתחילת שנות ה-50, כבן השלישי מבין שישה אחים ואחיות.
בהיותו ילד, פתח אביו מסעדה ביפו בשם "טריפולי", ובשנת 1963 בגיל 11 הפסיק ללמוד בבית ספר והחל לעבוד במסעדה.
עד גיוסו לצבא, הספיק לנהל בעצמו את המסעדה של אביו, אשר הסתובב בעולם לנסיעות עסקים.
ב-1971 התגייס לצבא ושירת כטבח ולאחר שחרורו הצטרף לאביו שהחל לעסוק בחלפנות כספים.
בשנות השמונים, על רקע עיסוקו בחלפנות, נעצר פעמים אחדות ונחקר על עבירות הקשורות במטבע חוץ.
החקירות הובילו לכתב אישום, שבעקבותיו נגזרה על גבסו שנת מאסר אותה ריצה בכלא רמלה.
בשהותו בכלא עבד במטבח, והתמחה בהכנת מאכל השקשוקה, אותו הכין בכמויות גדולות לאסירים.
ב-1993, לאחר שחרורו מהכלא, הקים במתחם השוק היווני ברחוב בית אשל ביפו את המסעדה הראשונה שלו, המתמחה באוכל טריפוליטאי, וקרא לה "ד"ר שקשוקה", כשם המאכל העיקרי שבו התמחה.
בתוך שנים אחדות, הפך המקום לחביבם של ידוענים, ועיתונאים ומבקרי מסעדות כמו שאול אברון וישראל אהרוני סיפרו על תורים ארוכים של סועדים המחכים למנת שקשוקה.
פרסומו של גבסו ומסעדתו צבר תאוצה לאחר שהופיע בתוכנית הארוח של דן שילון בטלוויזיה, לצדו של שר המשטרה.
ב-2002 נעצר על ידי חוקרי מס הכנסה כחשוד בהעלמות מס.
ב-2013 זכה בתוכנית הריאליטי "רויאל שף" ב-yes, תוכנית תחרות בישול שבה השתתפו שפים בעלי מסעדות בכירות אשר התחרו ביניהם בלונדון.
גבסו מרבה להופיע באמצעי התקשורת כמומחה להכנת שקשוקה ואוכל טריפוליטאי.
המסעדה שלו ביפו נחשבת לשם דבר.
בשנת 2017 פתח בשדרות רוטשילד בתל אביב מסעדה נוספת בשם "בינו".
בשנת 2019, לאחר שיזמי נדל"ן רכשו את מתחם השוק היווני בו ממוקמת מסעדת "דוקטור שקשוקה", הם ביקשו לפנות את המסעדה של בינו ושאר העסקים במתחם לצורך פיתוח המתחם, בניית בית מלון ודירות מגורים.
בינו פתח במאבק מתוקשר נגד הפינוי.
גבסו נשוי למזל, אותה הכיר בהיותו נער במסעדה של אביו, ולהם ארבע בנות ובן, רובם מסייעים לו בעסקי המסעדנות.
בינה גְבִירץ-שטֶקֶליס (24 באוקטובר 1913, כ"ג בתשרי תרע"ד – 8 במאי 2008, ג' באייר תשס"ח) הייתה מאיירת ישראלית.
נולדה בגורליצה שבפולין לנתן דוד גבירץ ובלה גבירץ לבית ורטהיימר, משם עברה עם משפחתה לדיסלדורף שבגרמניה.
ב- 1935 עלתה עם הוריה לארץ ישראל והתגוררה תחילה בתל אביב ומאוחר יותר בירושלים.
כמה שנים לאחר עלייתה, איירה את ספרה של מרים ילן-שטקליס, "אצו רצו גמדים", וספר הלימוד "אלפוני" שכתבה צביה וילנסקי.
במהלך חייה איירה כ-300 ספרים להוצאות שונות, בהם "ילדות חרוצות" של ימימה אבידר-טשרנוביץ, "הכלב בים" של מאשה קלו, "המגינים הצעירים" של מילא אהל ואת "המנהרה הסודית בנגב" של ערן שורר.
גם כאשר הספרים עצמם אוירו בשחור-לבן, ציירה את עטיפותיהם בצבעים.
שנים אחדות לפני מותה תרמה למוזיאון ישראל בירושלים את כל הספרים שאיירה יחד עם האיורים המקוריים, השמורים כיום באגף הנוער של המוזיאון.
בשנת 2007 הציג מוזיאון ישראל תערוכה של עטיפות ספרים מעשה ידיה, "הסתכלו בקנקן", שאצרה נורית שילה-כהן.
בזמן שאיירה את הספר "אצו רצו גמדים", התגוררה גבירץ בביתם של מרים ילן-שטקליס ובעלה, הארכאולוג פרופסור משה שטקליס.
במהלך שהותה בביתם התאהבו משה ובינה, והתחתנו בשנת 1947, לאחר שמשה התגרש מאשתו.
גבירץ התאלמנה ממשה ב-1967. לבני הזוג לא היו ילדים.
פרנץ מולנר, מחנים, - תרגום רות כץ ושאול קנצלר, 1940.
לנג זני הומרוס, ספורי האודיסאה / מספרים לילדים על ידי זני לנג הומרוס, תרגם: אשר ברש, הציורים - בינה גבירץ, הוצאת י' שרברק, תל אביב, תש"ך לערך.
דניאל דפו, רובינזון קרוזו (תרגם פסח גינזבורג; הציורים:בינה גבירץ), תל אביב, 1945.
בשנת 1956 הופיע הספר דון קישוט מספר לילדים, בתרגום של א.
עקביא וציורים של בינה גבירץ.
טוס הזהב: אגדות ומעשיות - ספר אגדות שאסף מרדכי מיכאלי, 1957
בשנים 1970 ו-1975 יצא הספר דון קישוט, הוצאת "יזרעאל", תל אביב, בתרגום של א.
כה עשו חכמינו, מאת יוכבד סגל, 1963, מהדורה ראשונה.
עליסה בארץ הפלאות, מאת לואיס קרול; מלכת השלג, מאת אנדרסן (תרגם: פסח גינזבורג; ציורים: בינה גבירץ), תל אביב.
יעקב אביצוק - מה סיפרו האנפות, בהוצאת יזרעאל, 1976
אוספי סיפורים ואגדות של תמר בורנשטיין-לזר
"גבעת הכלניות", עם איורים מאת בינה גבירץ, הוצאת יזרעאל, תשי"ב, 1951.
"לילי הרועה", עם איורים מאת בינה גבירץ, הוצאת יזרעאל, תשט"ז, 1956.
"אגדת החצב", עם איורים מאת בינה גבירץ, הוצאת יזרעאל, תשי"ח, 1957.
"כתר ורוד", תשי"ט, עם איורים מאת בינה גבירץ, הוצאת יזרעאל, 1958.
סיפורי אלף לילה ולילה בעיבודו של אברהם אריה עקביא
ביונקים, הבֵּינָה (בלטינית מדיאסטינום, Mediastinum), הנקראת לעיתים גם המֵצַר, הוא חלל החזה בין שני שקי האדר, הכולל בתוכו את כל האיברים הפנימיים שבחזה מלבד הריאות: הלב, אבי העורקים, הוושט, קנה הנשימה התחתון, התימוס, צברי לימפה וגנגיוליונים עצביים, אשר עטופים ברקמת חיבור רפויה.
הלב הוא היוצא מן הכלל, שכן הוא עטוף ברקמת חיבור נוספת, כיס הלב.
אזור הבינה רגיש לדלקות: עקב המעבר של הוושט וקנה הנשימה דרכו, עלול זיהום נגיפי או חיידקי להופיע עקב התפרצות של הוושט וחדירת מזון לחלל הבינה או עקב אספירציה של מזון לתוך קנה הנשימה.
כיום קיימת בדיקה אנדוסקופית הקרויה מדיאסטנוסקופיה המאפשרת לראות מבפנים את תוכן חלל המדיאסטנום ולהשיג דגימות לבדיקה פתולוגית (ביופסיה).
בינה עסקית היא תחום בטכנולוגיית המידע העוסק בבניית מערכות העוזרות לארגון להפיק מידע משמעותי מבחינה עסקית מתוך מכלול הנתונים הנאספים על ידיו.
מערכות הבינה העסקית מספקות מידע היסטורי, מידע עכשווי ותחזיות בנוגע לפעילות העסקית, ובעזרתן ניתן לאתר דפוסים משמעותיים לניהול של ארגון, וליצור דוחות התראות ואיתותים לצורך קבלת החלטות ניהוליות.
מקורו של הצורך ב-BI הוא הגידול העצום בכמות הנתונים הנאספים בארגון (אלו מכונים לעיתים "Big Data"), אשר מקשה על ניתוחם הידני, ללא כלים לאישוש והבטחת אמינות של המסקנות.
BI כולל שיטות מגוונות למחקר נתונים.
חלק מהשיטות מתייחסות גם לתפעול הנתונים והכשרתם לצורכי ניתוח והפקת מסקנות.
אחת השיטות המרכזיות בבינה עסקית, והבסיס של BI לשימושי מידע ארגוני, היא כריית מידע.
מערכות תומכות החלטה (Decision Support Systems, DSS) הפכו למעשיות בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20, עם הופעת המיני מחשבים.
מערכות אלה עשו שימוש במידע על מנת לתמוך בהחלטות עסקיות.
המערכות הראשונות היו מבוססות על מודלים (Model Driven DSS) של סימולציה עם כמויות נתונים מזעריות.
מוצר התוכנה הראשון שפעל לפי מודל זה היה IFPS.
בשלב מאוחר יותר התפתחו מערכות שהן מבוססות נתונים (DDS, Data Driven Systems).
במחצית הראשונה של שנות ה-80 התפתחו מערכות תומכות החלטה בנושאים נוספים כמו תכנון פיננסי, גיליונות אלקטרוניים ובמחצית השנייה של שנות ה-80 ובתחילת שנות ה-90 התווספו בינה עסקית, מחסן נתונים, Executive Information Systems ומערכות OLAP.
בסוף שנות ה-80 ובתחילת שנות ה-90 החל שימוש במושג Business Intelligence.
האיש שהביא את המושג לשימוש נרחב היה האוורד דרזנר (Howard Dresner), אנליסט בגרטנר (Gartner).
החל מאמצע שנות ה-2000 קיימים כלים חדשים לבינה עסקית בתפיסה הנקראת Business Intelligence 2.0 (BI 2.0), המאפשרים ביצוע שאילתות על ידי עובדים על נתוני הארגון בזמן אמיתי.
המושג BI 2.0 נטבע בהקבלה למושג Web 2.0 משום שעיבודים מסוג זה הם בתפיסה של דפדפן בסביבת Web.
כלי BI 2.0 מאפשרים דיווחים דינמיים יותר מהדיווחים הסטטיים שאפיינו כלים מדור קודם.
בסיס חשוב לעיבודים מסוג זה הוא השימוש ב-SOA, שבא ביחד עם שימוש במוצרי תָוְוכָה (Middleware) גמישים יותר ושימוש בתקנים להעברת מידע.
בשנים האחרונות תפס הנושא של בינה עסקית מקום מרכזי במערכות המידע.
הגידול הרב במידע הנצבר במערכות ממוחשבות מחייב הצגה וריכוז של נתונים רלוונטיים על מנת שלמידע תהיה משמעות.
אחד הביטויים לחשיבות התחום הוא רכישת חברות בולטות המתמחות בתחום על ידי חברות תוכנה גדולות .
שימוש ב-SaaS עבור יישומי בינה עסקית.
שימוש בבינה עסקית תפעולית .
בנייה עצמאית של יישומי בינה עסקית על ידי משתמשים שאינם מומחי מחשוב.
תהליך עבודה אופייני בבינה עסקית כולל את השלבים הבאים:
הגדרה וזיהוי של המידע לשימוש במסגרת התהליך – בשלב זה ממופים ומזוהים הנתונים שיהוו קלט לדיווח ולניתוח ומקורותיהם.
המקורות עשויים להיות מקורות פנימיים מובְנים (למשל: מסדי נתונים), מקורות פנימיים לא מובְנים, כגון: הודעות דואר אלקטרוני ומקורות חיצוניים, למשל: דפי אינטרנט, דפי ויקי ובלוגים.
בניית מאגר הנתונים – הנתונים הרלוונטיים מועברים מקבצי ומסדי הנתונים שבהם הם נמצאים ומרוכזים במאגר ייעודי.
ניתוח הנתונים – עיבודים המנסים לזהות בנתונים דפוסים משמעותיים מבחינה עסקית
הגדרת תפוצת הדיווח בשני מישורים: מי הם בעלי התפקידים הצריכים לקבל את הדיווח?
לאיזה תצוגה, הדפסה או מדיה מגנטי ישלח הדו"ח לכל מקבל?
דיווח – בשלב זה מדווחות תוצאות הניתוחים שבוצעו.
נושא חשוב בהקשר זה הוא מי הגורם המפעיל את הניתוחים והדיווחים.
בחלק מהמקרים מתבצעת העבודה על ידי תוכניתנים.
מודל עדיף הוא זה שבו הכלי מאפשר למשתמשים עסקיים לבצע חלק מהשלבים או את כולם.
המשתמש העסקי (למשל: מנתח פיננסי, מנהל שיווק) מבין טוב יותר את ההקשר העסקי ולכן עשוי לבצע ניתוחים ודיווחים מתאימים יותר
נחסך זמן של הגדרת ותיאום הדרישות ממומחי המחשוב ובחינת התאמת תוצריהם לדרישות.
קבוצת משתמשים שבמקרים רבים מבצעת עיבודים כאלה הם Power Users.
כך למשל: כלכלנים בבנק עשויים להיות Power Users.
משתמשים כאלה הם משתמשים בעלי יכולות גבוהות יחסית בתחום המחשוב ולכן מצליחים ללמוד צדדים טכניים של מוצר ה-BI ולבצע בעצמם ניתוחים ודיווחים.
מחסן נתונים הוא בדרך כלל מסד נתונים המשמש מערכות תומכות החלטה ובכלל זה מערכות BI.
מסד נתונים זה הוא בדרך כלל מסד נתונים גדול יחסית הניזון מנתונים תפעוליים ממספר גדול של מקורות שונים.
הנתונים מועברים למסד הנתונים באמצעות תהליך ETL (Extract, Transform, Load).
בשלב הראשון (Extract) מועתקים הנתונים מהמקורות למסד נתונים ביניים (Staging).
בשלב השני (Transform) עוברים הנתונים שינויים, כגון: סיכום נתונים פרטניים לנתון אחד חשוב מבחינה עסקית.
כך, למשל נתון על מכירה בודדת של מוצר עשוי להיות לא מעניין לצורך קבלת החלטות עסקיות ולכן הוא מסוכם לנתון כולל של כל המכירות באזור גאוגרפי מסוים.
בשלב השלישי נטענים הנתונים למחסן הנתונים.
בגלל כמויות הנתונים הגדולות בדרך כלל מבוצע התהליך המתואר לעיל בעיבוד באצווה (Batch processing).
במקרים רבים עיבודי הבינה העסקית המתבצעים מול מחסן נתונים הם עיבודים שתוצאותיהם חשובות לדרגי הניהול הגבוהים, משום שהם מתייחסים לחלק גדול מהפעילות העסקית בארגון.
כמו כן במקרים רבים אין מדובר בדיווחים פשוטים, אלא בתוצאות של ניתוחים מורכבים המבוססים על כריית מידע.
קלט תחליפי למחסן נתונים הוא Data Mart (או מרכול נתונים), שדומה בתכונותיו למחסן הנתונים למעט היקף וגודל: הוא מעין מחסן נתונים חלקי המתייחס לחלק ממערכות הארגון או למערכת יחידה.
מערכות תפעוליות, כדוגמת מערכות המשמשות מוקד שירות (Call Center) או מערכת לתכנון משאבי ארגון (ERP) מתבססות על מסדי נתונים המיועדים לעיבוד תנועות מקוון (Online Transaction Process), ומכוונים לביצוע מהיר של טרנזקציות ולזמני תגובה מהירים.
מסיבה זו במסדי הנתונים המיועדים למערכות אלו המידע לא מוחזק בדרך כלל לתקופת זמן ארוכה, והמידע המוחזק משתנה תכופות.
בעיבוד אנליטי מקוון המידע עשוי להיות מאוחסן במודל נתונים רב-ממדי, באופן המאפשר לענות על שאלות אנליטיות רב-ממדיות במהירות.
מודל נתונים זה נעזר בין היתר בשיטות של מסדי נתונים היררכיים.
העיבוד האנליטי המקוון נמצא בשימוש בין היתר בדיווחים עסקיים על מכירות, בשיווק, בניהול תהליכים עסקיים, בתקצוב, בחיזוי, בדיווחים פיננסים ועוד.
מושג מרכזי בליבה של מערכת OLAP הוא קוביית OLAP (OLAP cube).
קוביית OLAP מורכבת מנתונים מספריים הנקראים מדידות אשר משתייכים לממדים.
קוביית OLAP נבנית לרוב על פי סכמת כוכב (Star schema) או סכימת פתיתי שלג (Snowflake schema).
המדידות נגזרות מהרשומות בטבלת העוּבדות ואילו הממדים נגזרים מטבלאות הממדים.
דוגמה לקוביית OLAP עשויה להיות כזו המאחסנת מכירות כמדידות, ותאריך/זמן כממד.
לכל מכירה יש ממד זמן המספק פרטים נוספים על המכירה.
ניתן להוסיף ממד נוסף לקוביית ה-OLAP באמצעות הוספת שדה נוסף לטבלת העובדות.
השיטה הנפוצה לתשאול מסדי נתונים רב-ממדיים היא באמצעות MDX.
באמצעות שימוש בכריית מידע יכול הארגון לגלות מידע חבוי הטמון במחסני הנתונים או ב-Data marts, ולהסיק מסקנות מהצלבתו.
כריית המידע מאפשרת לגלות ידע במסדי הנתונים, באמצעות מחקר וניתוח של הכמות הגדולה של המידע באמצעים אוטומטיים ככל שניתן, וכך לגלות דפוסים תקפים חדשים, שימושיים ובעלי משמעות.
הבעיות הנפוצות המטופלות בכריית מידע הן בעיות סיווג, ניתוח אשכולות, רגרסיה ולמידת חוקי אסוציאציה.
בבעיות סיווג בונים באמצעות כריית המידע מודל סיווג בהתאם לדוגמאות שנאספו בעבר, ובאמצעותו מסווגים מקרים חדשים.
בנק, למשל, יכול לבנות מודל סיווג של לווי משכנתא בהתאם לדוגמאות שנאספו בעבר.
כאשר מגיע לקוח חדש המבקש משכנתא הוא מסווג לפי מידת הוודאות שהוא אכן יצליח לעמוד בעתיד בהחזרי ההלוואה.
בעיות של ניתוח אשכולות דומות לבעיות סיווג, אך הקבוצות שאליהן הפריטים יסווגו אינן מוגדרות מראש.
האלגוריתם מחלק את הרשומות לאשכולות, כך שבכל אשכול נמצאות רשומות בעלות מאפיינים דומים.
למשל ניתן להיעזר באלגוריתם לניתוח אשכולות כדי לפלח את לקוחות החברה.
בבעיות רגרסיה מאפשרת כריית נתונים מציאת פונקציה אשר מנבאת את המודל של הנתונים.
דוגמאות לבעיות כאלו בתחום הבינה העסקית הן למשל חיזוי מכירות, ניבוי הצלחה בלימודים אקדמיים על פי בחינות בגרות ומבחנים פסיכומטריים או מידת ההשפעה של הפרסום על קניית המוצרים.
למידת חוקי אסוציאציה נועדה למצוא קשרים מעניינים בין פריטים שונים של נתונים.
הדוגמה הנפוצה ביותר היא ניתוח סל קניות.
במקרה זה מנסים למצוא האם יש חוקיות בין מוצרים שונים שנרכשו על ידי אותו לקוח באותה קנייה.
למשל ניתן לדעת אילו מוצרים נרכשים בדרך כלל יחדיו (בירה וחיתולים).
בהתאם לתוצאות ניתן לסדר את המוצרים במרכול בצורה האופטימלית.
יצירת מסדי נתונים שמהווים קלט לדיווחים וניתוחים של בינה עסקית עשויה להיות תהליך שאורך זמן רב.
בגלל הצורך העסקי להגיב בזמן קצר לאירועים תפעוליים נדרש דווח או ניתוח מיידי או מהיר.
צורך זה הגדיר תחום חדש ומתפתח במהירות של בינה עסקית תפעולית
בבינה עסקית תפעולית מופקים הניתוחים והדו"חות ישירות מנתוני המערכות התפעוליות של עיבוד תנועות מקוון, ללא תהליכים של יצירת מסד נתונים ייעודי למערכות הבינה העסקית.
במקרים רבים הבינה העסקית מייחסת אירוע שהתרחש במהלך עיבוד תנועה מקוונת ליעדים עסקיים טקטיים של הארגון.
במקרים רבים תצוגת הדיווחים תהיה מקוונת, על מנת לאפשר תגובה בזמן קצר.
דוגמה לדווח בינה עסקית תפעולית הוא הנושא של זיהוי רמייה (Fraud Detection).
בזמן ביצוע עיבוד תנועה מקוונת, מנתחת מערכת בינה עסקית העוסקת בזיהוי רמייה את מאפייני ונתוני הטרנזקציה, וכאשר מזוהה רמייה מדווחים הנתונים מידית.
בינה עסקית תפעולית קשורה לאירועים המתרחשים במערכת הממוחשבת, לפיכך קיים קשר הדוק בינה לבין ארכיטקטורה מוכוונת אירועים (Event Driven Architecture בראשי תיבות EDA) הנקראת גם SOA 2.0.
תחום הבינה העסקית, בדומה לתחומים כמו BPM או SOA, הוא תחום שתכליתו התאמה (Allignment) בין הארגון או העסק לבין מערכות המידע.
אחד ההיבטים של התאמה כזו הוא היכולת של המשתמש העסקי לבצע באופן עצמאי פעולות הקשורות לעסק במערכות מחשוב, ללא הצורך בתיווך של מומחה מחשוב.
הצורך של ארגונים להגיע להתאמה כזו, גורם לכך שנעשה שימוש הולך וגובר ב-BI.
השימוש הנפוץ ביותר הוא לדיווחים בעלי משמעויות עסקיות.
שימוש נוסף הוא לדיווחים לצורכי מחקר או ניתוח.
ניתן לסווג את הדיווחים לסוגים על פי מאפיינים:
טווח הדיווח - הדיווח עשוי להיות ברמה אישית, מחלקתית או ברמת הארגון כולו.
כמו כן הבינה העסקית עשויה להיות תומכת החלטה או תפעולית (כלומר: נושאים הקשורים במערכות תפעוליות נתונים ממערכות אלה).
דיווח קבוע - דיווח שהוגדרו מראש מאפייניו, תדירויות הפקתו (למשל: אחת לחודש) והגורמים אליהם ישלח.
דיווח אד-הוק - דיווח בהתאם לצרכים ולדרישות נקודתיים.
היוזם והמבצע עשוי להיות משתמש עסקי.
מהות הדיווח - דיווח של נתונים גולמיים שעברו מניפולציות או דווח לאחר ניתוח של דפוסים מורכבים המבוססים על כריית מידע או על OLAP.
תצוגת הדיווח -דיווח גרפי או תווי.
דיווח הנשלח לקובץ, מדפסת או מסך.
הדיווח הגרפי עשוי להיות מבוסס על תרשימים (Charts) ותמונות.
שוק מוצרי ה-BI עובר תהליך של צמצום מספר המוצרים.
חלק מיצרני המוצרים המובילים נרכשים על ידי חברות גדולות יותר וחלק מהיצרנים שאינם מובילים נעלמים מהשוק.
להלן פירוט ביחס למספר מוצרים:
Click BI - חברה ישראלית שפיתחה מערכת BI לחברות בינוניות או קטנות, אשר אינה דורשת אינטגרציה או הטמעה ומאפשרת בניית דוחות ללא צורך באנשי מקצוע או מתכנתים.
Oracle BI EE - של חברת אורקל, מיועד לארגונים גדולים וקטנים כאחד.
Business Objects - הייתה היצרן המוביל מבחינת נפח שוק עד ינואר 2008 אז הושלמה רכישתה על ידי חברת SAP.
Sap Analytics Cloud - שירות ויזואליזצית BI\דוחות בענן שמספקת SAP (חברה), לחברות שיש להן מערכת ליבה (ERP) של SAP.
Cognos - אחת החברות המובילות מבחינת נפח שוק.
רכישתה על ידי חברת IBM הושלמה בינואר 2008.
Siebel - חברה שהייתה ידועה כחברה מובילה בתחום ה-CRM.
פיתחה יכולות BI כחלק מהפתרון ל-CRM אנליטי.
בשלב מאוחר יותר ניסתה למצב את פתרון ה-BI שלה גם כפתרון BI החורג מגבולות ה-CRM.
נרכשה על ידי חברת Oracle.
חברת Oracle השתמשה במוצרי ה-BI של Siebel כבסיס לפתרון BI כללי.
QlikTech - חברה שוודית-אמריקאית היוצרת ענן נתונים המכיל קשרים לוגיים מרובים ומאפשרת למשתמשים בלתי מיומנים לקבל יכולת ניתוח נתונים מתקדמת.
נרכשה על ידי Oracle בשנת 2007 והפתרון שלה מהווה חלק מפתרון ה-BI של החברה.
SAS - חברה שמספקת פתרונות BI בתחום כריית מידע ובנוסף לכך גם דיווחים.
מתמחה בעיקר במודלים של תחזיות ובאופטימיזציה.
SPSS - מוצריה מספקים פתרונות דומים לפתרונות שמספקת חברת SAS.
נרכשה על ידי חברת IBM בשנת 2009.
מיקרוסופט Power BI - פתרון מבוסס ענן, המספק המחשות חזותיות ואינטראקטיביות, לארגונים קטנים וגדולים..
Information Builders - יצרן פתרונות תווכה למסדי נתונים.
פוקוס, מוצר דיווחי הבינה העסקית הוותיק שלו, חוּדש ועוֹבד בממשק Web.
Micro Strategy - חברה המתמחה בבינה עסקית כלל ארגונית המבוססת על מחסני נתונים גדולים.
Panorama - חברה ישראלית העוסקת ב-OLAP.
מציעה פתרון המשתלב עם הפתרונות של Microsoft, Oracle ו-SAP.
Sisense - חברה ישראלית-אמריקאית אשר פיתחה ומשווקת כלי בינה עסקית ואנליטיקה המיועד בעיקר לניתוח מידע מורכב ומאגרי מידע גדולים ומבוזרים (Big Data).
DataWiz - חברה ישראלית שפיתחה מערכות בינה עסקית מבוססות ייעוץ עסקי ופיננסי.
החברה מציעה פתרונות מדף מנקודת מבטם של בכירים במשק ובכך ניתן לדלג על השלבים בדרך למערכת בינה עסקית ולקבלה ישירות כמוצר.
סקייליין AI - חברה ישראלית העוסקת בפיתוח תוכנת בינה עסקית המשתמשת בלמידה עמוקה לניהול השקעות בנדל"ן.
Tableau - חברה אמריקאית, הנחשבת מהמובילות בתחום פתרונות ה-BI ומספקת פתרון אינטואטיבי ליצירת דו"חות ללא ידע מקדים בתכנות.
במהלך 2019, נרכשה על ידי Salesforce.
בינה אופק (20 בפברואר 1934 – 28 במאי 2024) הייתה סופרת, עורכת ומתרגמת ישראלית.
בינה אופק נולדה בתל אביב, בתם של חוה ודב (בורקה) דלמן, במשפחה בת שלושה ילדים.
אביה עלה ב-1925 לארץ ישראל מבלארוס.
התחנכה בגן הילדים של ימימה אבידר-טשרנוביץ ברחוב ירמיהו שבצפון תל אביב.
בגיל חמש עברה עם משפחתה למושב חרות.
בצעירותה למדה בבית החינוך בתל מונד ובבית הספר החקלאי בנהלל.
בבגרותה עברה לטורונטו שבקנדה, ושם למדה במדרשה למורים.
סיפוריה הראשונים לילדים התפרסמו בעיתון "דבר לילדים" ב-1956.
בשנים 1968–1974 כתבה את התסריט לסדרת הטלוויזיה לילדים "סמי וסוסו", שזכתה בין השאר בפרס רשות השידור.
כן כתבה לתוכניות "טלפלא" ו"סיפורי חליל".
ב-1979 מונתה לעורכת העיתון "ידיעות אחרונות לילדים".
כן הייתה עורכת ספרי הילדים של הוצאת "עדנים".
את ספריה הראשונים ערכה ותרגמה בשיתוף עם אוריאל אופק, ובהמשך כתבה, תרגמה וערכה בעצמה מאות ספרים וסיפורים לילדים.
כן עסקה בעריכת ספרים למבוגרים.
בצעירותה, הרבתה לאייר, ואיוריה נמנים בין החומרים שבארכיונהּ.
נישאה בשנת 1952 לסופר הילדים אוריאל אופק עד מותו ב-1987. נולדו להם שתי בנות, עטרה אופק ואמירה חכמוביץ, שתיהן סופרות ועורכות.
התגוררה בהרצליה, שם ניהלה ספרייה לילדים.
מסוף שנות ה-80 הייתה בזוגיות עם ראובן יוגב.
נפטרה ב-28 במאי 2024. נטמנה בבית העלמין הישן בהרצליה, לצד בעלה.
ארכיונה מופקד במכון גנזים שבבית אריאלה בתל אביב.
בינה עסקית 2.0 (BI 2.0) הוא שם לדור של פתרונות וכלי בינה עסקית (Business Intelligence), המאפשרים דיווח בזמן אמת (Real-Time) ודוגלים בתפיסה של דפדפן בסביבת Web.
כלים אלו מאפשרים דיווחים דינמיים יותר מהדיווחים הסטטיים שאפיינו כלים מדור קודם.
השם "בינה עסקית 2.0" נובע ככל הנראה מהקישור ל-Web 2.0 אשר מבטא את זמינות המידע באופן מיידי, ממשק ויזואלי אינטראקטיבי, ושילוב BI בחיפוש האינטרנטי.
מגמת ההתפתחות של בינה עסקית 2.0 התאפשרה בעקבות שימוש הולך וגדל של כלי בינה עסקית, צבירה רבה של מידע אודות יישום BI, וחשיפה של פתרונות וטכנולוגיות מתקדמים.
עם האימוץ הנרחב של כלי בינה עסקית, התבררה ההבנה כי אחת מנקודות החולשה של כלים אלו הוא הפער בין הזמן שבו נוצר המידע, לבין הזמן שהמידע מוצג בכלי.
חשיבות דיווח בזמן אמת נהייתה רלוונטית לא רק בסביבות כגון פסי ייצור המשתמשים בבינה עסקית תפעולית, מסחר בבורסה, וניהול חדרי מיון, אלא אף בניהול מלאי, שיווק, ובתהליכים בסיסיים נוספים.
בנוסף, העובדה כי מרבית הארגונים כיום משתמשים בארכיטקטורה מוכוונת-שירותים (SOA – Service Oriented Architecture), לרוב בשילוב עם ארכיטקטורה מוכוונת אירועים (EDA - Event Driven Architecture) מאפשרת למידע לזרום בתוך הארגון בזמן אמת, ומעלה את חשיבות הדיווח בזמן אמת.
מטרת בינה עסקית 2.0 היא לצמצם את הזמן בין אירוע לתגובה הנדרשת.
על מנת ליישם פתרונות בינה עסקית 2.0, נדרש שינוי בארכיטקטורה - מעבר משימוש במחסני נתונים (Data Warehouse) בלבד, ומעבר לשימוש בתווכה (תוכנה מתווכת-Middleware).
איסוף וקישור בין אירועים המגיעים מתווכה המנטרת מידע בזמן אמת, מאפשרים לנתח את מקבץ האירועים, ולהשוותו לביצועי העבר.
השוואה זו מאפשרת זיהוי אוטומטי של בעיות והזדמנויות, ויכולה אף לספק המלצות או פתרונות אוטומטיים על בסיס חוקים ולוגיקות שנקבעו מראש.
עם העלייה בדרישה לכלי BI, ועם קצב גידול נפח המידע לממדים עצומים (הנקראים Big Data), נוצרו דרישות לכלי ETL - Extract Transform and Load עם יכולות עיבוד חזקות יותר, למחסני נתונים גדולים המנוהלים על ידי טכנולוגיות מתקדמות, ולכלי BI מתקדמים יותר.
התרחבות תחום ה-BI, והגידול המתמיד בעלויות, הביאו להצעות יצירתיות לדרכי ניהול BI בארגון.
אחד הפתרונות הוא לרכוש מידע מספק חיצוני, במקום לאסוף ולנתח את המידע באופן פנימי בתהליכים ארוכים ומורכבים.
פתרון נוסף שמיושם הוא שימוש במחשוב ענן (Cloud Computing) על מנת לחסוך עלויות בכמה דרכים:
תוכנה כשירות (SaaS): רכישת רישיונות לשימוש בכלי BI המנוהלים בענן, ללא צורך ברכישה ופיתוח מקומיים של התוכנות בארגון.
תשתית כשירות (IaaS): אחסון נתונים על שרתי הספק, במקום לנהל מחסני נתונים מקומיים.
פלטפורמה כשירות (PaaS): שימוש בפלטפורמות ענן לצורך פיתוח כלים ארגוניים, כגון כלי BI מתקדמים.
העובדה כי בינה עסקית 2.0 מספקת מידע בזמן אמת, מאפשרת לנו לחזות קדימה התפתחויות צפויות, ולהבין מה ההשלכות של אירוע מסוים על צורכי הארגון.
זהו הבדל מהותי נוסף בין בינה עסקית סטנדרטית - המתעסקת בניתוח העבר, לבין בינה עסקית 2.0 - המתעסקת בתכנון העתיד.
ניתוח מנבא (Predictive Analytics) הופך את שיטת כריית נתונים (Data Mining) מאופן פעולה תגובתי - הבנת וניתוח העבר, לאופן פעולה יוזם - חיזוי והבנת העתיד.
ניתוח מנבא הוא תחום סטטיסטי אשר מזהה קשרים בין משתנים מוסברים למשתנה חזוי על פי התנהגויות העבר, ומיישם את הקשר הזה לחיזוי התנהגות המשתנה החזוי בעתיד.
אף על פי שניתן ליישם ניתוח מנבא על ארכיטקטורה מבוססת מחסן נתונים, העובדה כי הנתונים עליהם החיזוי מבוסס אינם עדכניים מקטינה את יעילות ודיוק החיזוי.
ניתוח מנבא על בסיס נתוני זמן אמת דרך בינה עסקית 2.0 מביא לאופטימיזציה של החיזוי, ומאפשר נקיטת פעולות נכונות ורלוונטיות.
בינה עסקית 3.0 (BI 3.0) הוא מונח המתייחס לכלי בינה עסקית (Business Intelligence) המאפשרים קבלת החלטות משותפת, תוך שימוש במאפיינים בולטים מרשתות חברתיות.
בינה עסקית 3.0 מציעה כמה יכולות חדשות ויחודיות כגון בינה עסקית חברתית, בינה עסקית ניידת, ובינה עסקית מקומית.
המונח בינה עסקית 3.0 הוטבע על ידי חברת Panorama בשיווק כלי הBI החדש שלה - NECTO, בשנת 2011. מונח זה אומץ על ידי כלל תעשיית טכנולוגיות המידע, וארגוני מחקר כגון Gartner ו-Forrester מתייחסים אליו כאל הגעה לשיא היכולות במימוש כלי ניתוח מידע על טכנולוגיות מתקדמות המייצרות, צוברות ומשתפות מידע.
בינה עסקית בתחילת דרכה עסקה בהצגת נתונים באופן ויזואלי המספקת תובנות לגבי המידע הקיים בארגון, ומציגה מידע על פיו אנשי ההנהלה יכולים לקבל החלטות מושכלות (עיין מערכת תומכת החלטה - DSS-Decision Support System).
עם הזמן, גדלה הדרישה ליכולות מתקדמות, ופתרונות מהירים וחזקים, ובד בבד התפתחו גם יכולות המחשוב וקצב העבודה.
המענה לדרישות הללו התממש בבינה עסקית 2.0 (Business Intelligence 2.0) אשר אפשרה הצגת נתונים ואירועים בזמן אמת, ובכך הגדילה את היכולת לזהות בעיות והזדמנויות בזמן אמת.
למרות היכולות המתקדמות של בינה עסקית 2.0, הדרישה לפתרונות וטכנולוגיות מתקדמות עוד יותר לא נעצרה, ועם הגעת מהפכת ה-SoLoMo - Social, Mobile and Local השוק הציף דרישות לפתרונות BI מהירים, נגישים ורלוונטיים יותר.
בינה עסקית חברתית (Social BI) מנצלת את הידע הקיים אודות נושאי עניין ואינטראקציות עם מידע שיש לכל משתמש, ובכך מקדמת קישורים חברתיים בתוך הארגון.
העובדה כי בינה עסקית חברתית מאפשרת פיתוח קבוצתי תוך שיתוף מחשבות ומידע, גרמה לשינוי תפיסה בתחום הבינה העסקית, ופרצה מחסומים בכל הנוגע לבינה עסקית עצמית (Self BI).
כלי בינה עסקית חברתית מאפשרים למנהלים ומנתחי מידע לשתף אינדיקטורים דוחות, וגרפים, ולקבל הצעות לשיפור וחוות דעת מאנשי הארגון, ומנתחי המידע באופן מיידי.
בנוסף, בינה עסקית חברתית מאפשרת משיכה של נתונים מתוך הרשתות החברתיות, ובכך מספקת מידע אמין ומיידי אשר משקף את חוות דעת הצרכנים אודות מוצרי הארגון.
קבלת חוות דעת הצרכנים היא נקודת מפתח בפיתוח וניהול מוצרי הארגון, ומציג נקודת מבט של הלקוח מבלי ליצור איתו קשר באופן ישיר.
מוצרי בינה עסקית המשלבים יכולות בינה עסקית חברתית, הם חוד החנית בעולם ה-BI, והתחזית של מכוני המחקר Gartner ו-Forrester היא כי שילוב בינה עסקית חברתית בארגונים תלך ותגדל בשנים הקרובות, ותאפשר זמינות ושיתוף של מידע בין כל חלקי הארגון.
בעקבות התפתחות המכשירים הניידים כגון טלפונים חכמים וטאבלטים, ובעקבות השימוש במכשירים הניידים לצורכי עבודה, בינה עסקית ניידת (Mobile BI) נהייתה צורך בסיסי.
בינה עסקית ניידת מאפשרת לעובדי הארגון להתחבר מהמכשיר הנייד ישירות למידע ארגוני, ולצפות במידע תוך שימוש בכלי בינה עסקית המותקנים על המכשיר הנייד.
כלי בינה עסקית ניידת אמנם מוגבלים ביכולת הצגת הנתונים עקב גודל המסך הקטן יחסית ונפח הנתונים המוגבל שניתן להעביר ברשת, אך מאפשרים לכל משתמש קצה לבצע עיצוב אישי של הכלי, ולהתאים את הכלי להעדפותיו האישיות.
זהו המשך טבעי לבינה עסקית חברתית המקשרת בין בינה עסקית לרשתות החברתיות, אשר מאפשרות למשתמשי הקצה לעצב את מקומם ברשת לפי העדפותיהם וטעמם.
מוצרים כגון Business Objects, Cognos, MicroStrategy וQlikView הם כלי בינה עסקית חזקים ונפוצים בשוק, המאפשרים שימוש בבינה עסקית ניידת.
השימוש בבינה עסקית ניידת הציף בעיות זמן ותקשורת בשימוש בכלי בינה עסקית על מכשירים ניידים.
העובדה שהמידע מוצג על המכשיר הנייד, אך מחושב על מאגר הנתונים העלתה את זמן התגובה, והפחיתה את שביעות רצון המשתמש.
מרבית החברות המיישמות בינה עסקית ניידת במוצריהם, פיתחו שימוש בניהול מערכות מידע בזיכרון הנדיף המקומי של המכשיר (IMDb - In Memory Data Base), המאפשר טעינה של מידע רב למכשיר המקומי, וביצוע חישובים וניתוחים מבלי ליצור קשר עם מאגר הנתונים המרוחק.
בינה עסקית מקומית (Local BI) מנצלת את הטכנולוגיה הזו, ומקצרת את זמני החישוב בשימוש בבינה עסקית ניידת.
בינה עסקית מקומית מיושמת לא רק בכלי בינה עסקית ניידת על מכשירים ניידים, אלא גם בכלי בינה עסקית על מחשב ניידים ונייחים, ומקצרים את משך חישוב המידע באופן משמעותי.
בינה תפעולית היא סוג של ניתוח עסקי ממוחשב המתמקד בניתוח בזמן אמת של תהליכים תפעוליים.
בינה תפעולית מאפשרת ניתוח והבנה של המתרחש בזמן אמת במערכות תפעוליות ובהמשך לניתוח והבנת המתרחש, ביצוע אוטומטי של פעולות לשינוי המצב.
התועלות של שימוש נכון בבינה תפעולית עשויות להיות התייעלות תהליכים תפעוליים וחיסכון בעלויות.
בינה תפעולית עוסקת בנתונים עדכניים הנוצרים בדקות האחרונות.
לפעמים יש הכרח לקבל החלטות תפעוליות טקטיות בזמני אמת ואין אפשרות לדחיית ההחלטה.
אין הגדרה מדויקת של זמן אמת בהקשר זה, אבל מקובל להגדיר את גבול הזמן של בינה תפעולית כעד 15 דקות.
בבינה עסקית ואפילו בבינה עסקית תפעולית טווחי הזמן הם בדרך כלל ארוכים יותר.
בבינה עסקית במקרים רבים מקור המידע הוא מידע סטטי ממחסן נתונים.
מבוסס על עיבוד אירועים מורכבים באנגלית Complex Event Processing.
מבוצע במסגרת של תהליך עסקי.
עיבודי בינה עסקית אחרים לרוב אינם בהקשר של תהליך עסקי.
במקרים רבים מערכות בינה עסקית אחרות, מספקות דווח ולא ניתוח.
אם נדרשת פעולה כתוצאה מהניתוח היא מבוצעת אוטומטית על ידי מערכת מחשוב.
במערכות בינה עסקית אחרות לרוב המערכת מסייעת לאדם לקבל החלטה ולאחר קבלת ההחלטה, אדם מבצע פעולה.
המערכות התפעוליות בהן משתמשים בבינה תפעולית הן לרוב מערכות, שעליהן מתבצע מעקב ותוצאות המעקב מוצגות באמצעות לוח מחוונים ממוחשב.
Cyber Security- במערכות אלה קיים צורך לזהות התקפות מורכבות במהירות ולהגיב להן מידית.
מערכת מעקב אחרי צריכת חשמל בארגון או במדינה - גם במערכות כאלה קיים צורך בזיהוי מידי של עומסי יתר ובתגובה מהירה.
ניהול תעבורת מידע בתשתית של חברת טלפוניה סלולרית - קיים צורך בזיהוי בניתוח המזהה תאים בהם איכות השירות בעייתית.
בתחום הלוגיסטיקה ניתן להשתמש בבינה תפעולית לצורך מעקב אחרי שרשרת האספקה ומערך המלאי והשילוח.
כך יכולים ארגונים לייעל את השירותים ולהתאימם לשינויים חיצוניים.
אופן עבודת מערכת בינה תפעולית
השלבים בפעולת מערכת בינה תפעולית הם:
מערכות מידע תפעוליות משתמשות במידע ובאירועים מורכבים, שמקורם במערכות עסקיות תפעוליות, מערכות זמן אמת ו Big Data
המידע מנותח באמצעות מערכת אנליטית.
תוצאות הניתוח מוצבות מול מדיניות בינה תפעולית, שעל פי הכללים הנמצאים בה, מתקבלת החלטה אוטומטית כיצד לפעול.
מערכת ממוחשבת מבצעת פעולה אוטומטית, ללא התערבות אנושית
בינגורו קמארה הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת השוער.
קמארה גדל במחלקות הנוער של סאן-ז'נבייב ספורט ושל ברטיני פוט.
בשנת 2012 הגיע למחלקת הנוער של טור מהליגה הצרפתית השנייה.
לקראת סוף עונת ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצת המילואים של המועדון, טור II.
ב-31 באוקטובר 2014 ערך קמארה את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, כששיחק 90 דקות בהפסד 1–2 לסטאד לאוואל במסגרת המחזור ה-13 בליגה.
בעונת , בה סיימה טור במקום ה-15 בליגה, ערך קמארה 26 הופעות ליגה, ובעונת , בה סיימה טור במקום התשיעי בליגה, ערך קמארה 30 הופעות ליגה.
בינואר 2021 הושאל לשרלרואה עד לתום העונה.
בינה חישובית היא היכולת של מחשב ללמוד משימה ספציפית מנתונים או מתצפיות ניסיוניות.
אף על פי ששם זה נחשב בדרך כלל כמילה נרדפת של מחשוב רך, עדיין אין הגדרה מקובלת לערך של בינה חישובית.
בינה חישובית היא סדרה של שיטות וגישות ממוחשבות בהשראת הטבע אשר מתמודדות עם בעיות מורכבות של העולם האמיתי, בהן מודלים מתמטיים או מסורתיים יכולים להיות חסרי תועלת בשל כמה סיבות: התהליכים עשויים להיות מורכבים מדי עבור חשיבה מתמטית, ייתכן שהתהליך מכיל חוסר ודאות, או שזהו תהליך סטוכסטי בטבע.
ואכן, בעיות רבות מהחיים האמיתיים לא יכולות להיות מתורגמות לשפה הבינארית (ערכים ייחודיים של 0 ו-1) עבור מחשבים, על מנת שיוכלו לעבד אותם.
ולכן, בינה חישובית מספקת פתרונות עבור בעיות כאלה.
השיטות המיושמות קרובות לאופן החשיבה של האדם, כלומר, השיטה יכולה להשתמש בידע מדויק ולא שלם, ומסוגלת לייצר פעולות שליטה בצורה הסתגלותית.
ולכן, בינה חישובית עושה שימוש בשילוב של חמש טכניקות משלימות.
לוגיקה עמומה מאפשרת למחשב להבין שפה טבעית, רשתות עצביות מלאכותיות המאפשרות למערכת ללמוד נתונים באמצעות הפעלה ביולוגית, מחשוב אבולוציוני – אשר מבוסס על התהליך של ברירה טבעית, תאוריית למידה, ושיטות הסתברותיות אשר מסייעת להתמודדות עם חוסר דיוק ואי ודאות.
בנוסף לעקרונות המרכזיים הללו, קיימות גישות פופולריות ובהן אלגוריתמי השראה ביולוגית כגון: אינטליגנציית נחיל ומערכת חיסונית מלאכותית – אשר ניתן לראות כחלק חישוב אבולוציוני, עיבוד תמונה, כריית מידע, עיבוד שפה טבעית, ובינה מלאכותית – אשר נוטה להתבלבל עם הבינה חישובית.
אולם, אף על פי שבינה חישובית ובינה מלאכותית בעלי מטרות דומות, יש הבחנה ברורה ביניהן.
בינה חישובית היא אפוא דרך ביצוע כמו בני אדם.
כמו כן, המאפיין של "בינה" מיוחס בדרך כלל לבני אדם.
לאחרונה, הרבה מוצרים ופריטים גם מתיימרים להיות "חכמים", תכונה אשר קשורה ישירות בהתהוות החשיבה וקבלת החלטות.
ברעיון של בינה חישובית נעשה שימוש לראשונה על ידי IEEE בשנת 1990. מועצה זו הוקמה במקור בשנת 1980 על ידי קבוצת חוקרים שהיו מעוניינים בפיתוח של רשתות עצביות ביולוגיות ומלאכותיות.
ב-21 בנובמבר 2001, מועצת הרשתות העצביות IEEE הפכה לאיגוד הרשתות העצביות IEEE, ולבסוף, שנתיים לאחר מכן, הפכה לאיגוד בינה חישובית IEEE על ידי הכללה של תחומי עניין חדשים כגון מערכות בעלות לוגיקה עמומה וחישוב אבולוציוני, אשר התייחסו לבינה חישובית בשנת 2011 (Dote and Ovaska).
ההבדל בין בינה חישובית לבינה מלאכותית
למרות שבינה מלאכותית ובינה חישובית הן בעלות מטרה דומה ארוכת טווח: להגיע לבינה מלאכותית חזקה, המהווה את האינטליגנציה של המכונה אשר יכולה לבצע כל משימה אינטלקטואלית שבן אדם יכול; יש הבדל ברור ביניהן.
לדברי בזדק (Bezdek 1994), בינה חישובית היא קבוצת משנה של בינה מלאכותית.
ישנם שני סוגים של אינטליגנציה ממוחשבת: המלאכותית אשר מבוססת על טכניקות מחשוב קשות, ואילו החישובית מבוססת על טכניקות מחשוב רכות – המאפשרות הסתגלות למצבים רבים.
טכניקות מחשוב קשות עובדות באמצעות היגיון בינארי המבוסס על שני ערכים בלבד (ערך בוליאני של אמת או שקר, 0 או 1) שעליה מבוססים המחשבים המודרניים.
קיימת בעיה עם היגיון - השפה הטבעית שלנו לא תמיד יכולה להיות מתורגמת בקלות למונחים אבסולוטיים של 0 ו-1. טכניקות מחשוב רכות, המבוססת על לוגיקה עמומה יכולות להועיל כאן.
טכניקות אלה פועלות בצורה דומה לאופן שבו המוח האנושי עובד על ידי עיבוד נתונים שהם בחלקם אמיתיים (קריספ / לוגיקה עמומה), ההיגיון הזה הוא אחד ההיבטים הבלעדיים הראשיים של בינה חישובית.
בתוך אותם העקרונות של לוגיקה עמומה ובינארית, עוקבות מערכות קריספ ומערכות לוגיקה עמומה.
היגיון קריספ הוא חלק מעקרונות בינה מלאכותית אשר מורכב מאפשרות של הכללת אלמנט בסדרה או אי הכללתו כלל, בעוד מערכת לוגיקה עמומה מאפשרת הכללה חלקית של אלמנטים בסדרה.
בעקבות ההיגיון הזה, כל אלמנט יכול להיות מדורג (בין 0 ל-1) ולא באופן בלעדי לאחד משני ערכים אלה.
חמשת העקרונות המרכזיים של בינה חישובית ושימושיו
השימושים העיקריים של בינה חישובית כוללים מדעי המחשב, הנדסה, ניתוח נתונים וביורפואה.
כפי שהוסבר קודם לכן, לוגיקה עמומה היא אחת העקרונות המרכזיים של בינה חישובית, היא מורכבת ממדידות וממידול תהליכים אשר נבנו עבור תהליכים מורכבים של חיי היום יום.
המודל יודע להתמודד עם אי שלמות של נתונים, והכי חשוב חוסר של נתונים במודל תהליך, בניגוד לבינה מלאכותית, המחייבת ידע מדויק.
טכניקה זו מתאימה למגוון רחב של תחומים כגון בקרה, עיבוד תמונה וקבלת החלטות.
אומנם, היא גם מקובלת בתחום של מכשירי חשמל ביתיים כגון: מכונות כביסה, תנורי מיקרוגל וכדומה.
אנו יכולים להיתקל בטכניקה זו גם בעת שימוש במצלמת וידאו, כאשר המצלמה משתמשת במייצב העוזר לה לייצב את התמונה במצבים של חוסר יציבות.
גם בתחומים אחרים כגון: אבחון רפואי, מסחר במטבע חוץ וגיוס אסטרטגיה עסקית – גם חלק מעיקרון של יישום טכניקה זו.
לוגיקה עמומה שימושית בעיקר עבור סיבה מקורבת לבעיה, ואין לה יכולת למידה עצמית, תכונה שיש לבני האדם, המאפשרת לשפר את עצמם על ידי למידה מהטעויות הקודמות שלהם.
זו הסיבה שבגללה מומחי בינה חישובית החלו לעבוד על הפיתוח של רשתות עצביות מלאכותיות המבוססות על רשתות עצביות ביולוגיות, אשר יכולות להיות מוגדרות על ידי שלושה מרכיבים עיקריים: תא-גוף אשר מעבד את המידע, האקסון - התקן המאפשר עריכה של האות, והסינפסה אשר שולטת באותות.
לכן, רשתות עצביות מלאכותיות הן יחידות של מערכות עיבוד מידע מבוזר, מה שמאפשר את התהליך ואת הלמידה מנתונים חווייתיים.
עבודה כמו בני אדם ועמידות בפני תקלות הן בין הנכסים העיקריים של עיקרון זה.
בדבר שימושה של רשת עצבית, ניתן לסווג רשתות עצביות לחמש קבוצות: ניתוח וסיווג נתונים, זיכרון אסוציאטיבי, דור אשכולות של דפוסים ושליטה.
באופן כללי, שיטה זו שואפת לנתח ולסווג מידע רפואי, להתקדם לזיהוי פנים וגילוי הונאות, והכי חשוב להתמודד עם מערכות לא ליניאריות על מנת לשלוט בהן.
יתר על כן, טכניקות של רשתות עצביות בשיתוף עם לוגיקה עמומה נותנת את היתרון של ניתוח אשכולות.
בהתבסס על התהליך של הברירה הטבעית שהוצגה לראשונה על ידי צ'ארלס דרווין, חישוב אבולוציוני מורכב מניצול הכוח של התפתחות טבעית כדי להעלות מתודולוגיות אבולוציוניות מלאכותיות חדשות.
זה כולל גם בתחומים אחרים כגון אסטרטגיית אבולוציה ואלגוריתמים אבולוציוניים אשר נתפסים כפותרי בעיות.
השימושים העיקריים של עיקרון זה מכסים תחומים כגון אופטימיזציה ואופטימיזציה רבת יעדים, שאליהן טכניקות מתמטיות מסורתיות אינן מספיקות ליישום על מגוון רחב של בעיות כגון ניתוח דנ"א, בעיות תזמון.
בחיפוש אחר דרך "הסקה" הקרובה לזו של בני האדם, תאוריית למידה היא אחת הגישות העיקריות של בינה חישובית.
בפסיכולוגיה, למידה היא התהליך של קירוב קוגניטיביות, תופעות וחוויות רגשיות וסביבתיות על מנת לרכוש, לשפר או לשנות ידע, מיומנויות, ערכים ותפיסות עולם (Ormrod, 1995; Illeris, 2004).
לימוד תאוריות מסייעת להבנה של אופן עיבוד תופעות וחוויות אלה, ולאחר מכן מסייעת לביצוע תחזיות על סמך ניסיון קודם.
בהיותה אחת מן המרכיבים העיקריים של לוגיקה עמומה, שיטה הסתברותית הוצגה לראשונה על ידי פאול ארדש וג'ואל ספנסר (1974).
מטרתה היא להעריך את התוצאות של מערכת בינה חישובית, שברובה הוגדרה בצורה אקראית.
לפיכך, שיטות הסתברותיות מביאות פתרונות אפשריים - המבוססים על ידע קודם, לבעיות הדורשות הנמקה.
בינה לנדאו (ביידיש: לאנדאו; Bina Landau; 2 בנובמבר 1925 – 24 ביוני 1988) הייתה זמרת סופרן יהודייה-אמריקאית ממוצא פולני ששרה ביידיש ובעברית.
בינה לנדאו נולדה בעיר ראדום שבפולין.
בילדותה ספגה ניגונים חסידיים ושירי עם יהודיים.
כשהייתה נערה פרצה מלחמת העולם השנייה, ובמהלכה נכלאה במחנות מיידנק, אושוויץ וברגן-בלזן.
היא ניצלה, ולאחר המלחמה היגרה לארצות הברית והשתקעה בפילדלפיה (הייתה בין הראשונים שהגיעו לפילדלפיה מן המחנות).
בפילדלפיה היא סיימה את לימודיה בבית הספר הקהילתי Settlement Music School , שם השתלמה לראשונה בזמרה בצורה פורמלית.
היות שביקשה להכין עצמה לקריירה אופראית, נסעה לניו יורק להמשיך את לימודיה אצל פרופ' ארתור וולף וד"ר ויליאם הרמן.
ידידותה עם המלחין היידי מיכְל גלברט הובילה אותה להקדיש את קולה לביצוע מקצועי של שירי עם ושירים אמנותיים ביידיש.
בנוסף, היא הייתה למבצעת חשובה של שירי משוררים יהודים קלאסיים.
בפילדלפיה הייתה ממובילות תרבות השיר העממי בציבור היהודי.
בנוסף, לקחה חלק בפעולות למען ישראל והרימה תרומה ניכרת להצלחת מפעל המגבית.
כישרונה היוצא-דופן, ביצועיה הרב-גוניים וקסמה האישי של לנדאו כבשו את הקהל באמריקה ובישראל.
היא הופיעה בקונצרטים של מוזיקה יהודית, שרה ברדיו – תוכניותיה השבועיות בתחנת הרדיו הניו-יורקית WEVD ) ובתחנת WDAS בפילדלפיה זכו לפופולריות רבה – ובטלוויזיה.
סביב אחת מהופעותיה בישראל נכתב עליה ב"על המשמר" כי "הרפרטואר שלה מהווה תשלובת של עבר והווה, של נימי שואה וצלילי מולדת קשורים אהדדי [...] בינה לנדאו היא זמרת עצמית בעלת שעור קומה.
היא כובשת את קהל מאזיניה בכשרונה, בעוצמת יכולתה וברגש הכן הנובע מעומק ליבה".
The Golden Peacock and others / דאָס ליד פֿון דער גאָלדענער פּאַווע און אַנדערע, ארצות הברית: MBL Enterprises, [חש"ד].
רוברט "בינגו" סמית' היה כדורסלן אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין השנים 1969–1980. ממוצעיו לאורך הקריירה היו 12.6 נקודות, 4.2 ריבאונדים ו-2.0 אסיסטים למשחק.
בדצמבר 1979 הופרשה גופייתו, עם המספר "7", על ידי קליבלנד קאבלירס.
סמית' נולד בעיר ממפיס שבטנסי, ובין השנים 1966–1969 למד באוניברסיטת טלסה אשר בטלסה, אוקלהומה.
בעונתו השלישית והאחרונה בקבוצת הכדורסל של האוניברסיטה רשם סמית' ממוצעים של 24.5 נקודות ו-10.3 ריבאונדים למשחק, וזכה בתואר "שחקן העונה של מחוז ה-MVC".
בדראפט ה-NBA 1969 נלקח סמית' בבחירה השישית, על ידי סן דייגו רוקטס.
לאחר עונה אחת עם הרוקטס נבחר בדראפט ההרחבה של שנת 1970 על ידי קליבלנד קאבלירס, לקראת עונת הבכורה של המועדון.
ב-9 העונות הבאות היה אחד השחקנים המובילים של הקבוצה, לצד אוסטין קאר, עם ממוצע כולל של 13.3 נקודות למשחק.
בעונת הוביל את קלעי קבוצתו עם 15.9 נקודות למשחק.
בעונת העפיל עם קליבלנד לשלב הפלייאוף, לראשונה בתולדותיה, ואף סייע לה לגבור על וושינגטון בולטס בסיבוב הראשון, בתוצאה 3–4. בעת עזיבתו את הקאבלירס בשנת 1979 הוביל את שחקני המועדון בסך נקודות (9,513), וניצב במקום השני באסיסטים (1,566) ובמקום השלישי בריבאונדים (3,057).
באוקטובר 1979 הועבר סמית' בטרייד לסן דייגו קליפרס, ולאחר עונה אחת במדיה פרש ממשחק.
באפריל 2009 סבל סמית' משבץ מוחי, אשר פגע בפלג גופו הימני וגרם לו לשיתוק חלקי.
מסלול בינה הוא המסלול הצבאי ללימודי רפואת שיניים במסגרת העתודה האקדמית צה"ל והאוניברסיטה העברית בירושלים, שמטרתו הכשרת רופאי שיניים לשירות בצה"ל.
הלימודים במסלול אורכים 6 שנים, ומתקיימים בפקולטה לרפואת שיניים של האוניברסיטה העברית והדסה ובסיומו מוענקים למסיימים תואר דוקטור לרפואת שיניים (D.M.D).
כמו כן, הבוגרים נבחנים בבחינות הרישוי של משרד הבריאות לשם קבלת רישיון לעסוק ברפואת שיניים בישראל.
לאחר הלימודים מצטרפים בוגרי המסלול למערך רפואת השיניים בצה"ל.
הסטודנטים במסלול צריכים לעמוד בתנאי הקבלה של הפקולטה לרפואת שיניים, וכן לעבור בהצלחה ריאיון קבלה (בו נמצאים גם נציגים מסגל המסלול).
בשלוש השנים הפרה קליניות הסטודנטים לומדים קורסים בתחום הרפואה הצבאית יחד עם הסטודנטים במסלול 'צמרת'.
סטודנטים מצטיינים שמעוניינים לבצע מחקר ביולוגי, יכולים לקחת שנת הפסקה בין השנה השלישית לרביעית לשם ביצוע מחקר לתואר מוסמך במדעים ביו-רפואיים (M.Sc) וכן גם ללימודי המשך לתואר דוקטור PhD.
לאחר השנים הפרה-קליניות וקבלת התואר הראשון הסטודנטים ילמדו 3 שנים נוספות במהלכן יתמקצעו קלינית ברפואת השיניים ולבסוף יקבלו את התואר דוקטור ברפואת שיניים (D.M.D).
בין השנה הראשונה לשנייה מבצעים הסטודנטים טירונות 02 בבה"ד 10 שבקריית ההדרכה.
בין השנה השנייה לשלישית עוברים הסטודנטים קורס קצינים בבה"ד 1, בסיומו מקבלים סיכת מ"מ ובין השנים הקליניות (ד'-ו') מבצעים סיפוחים למרפאות שיניים צבאיות.
עם החזרה לשירות מבצעים רופאי השיניים הצעירים השלמה חילית מסוג קורס קר"ש ומקבלים את דרגות הסגן.
בעבר נדרשו העתודאים במסלול נדרשים לחתום שנתיים קבע, נכון לשנת 2023, הסטודנטים נדרשים לחתום 3 שנות קבע ומשתחררים בדרגת סרן מצה"ל.
כמו כן, המסלול מציע אפשרויות קידום פיקודיות במערך רפואת השיניים בצה"ל, וכן מאפשר לצאת להתמחות באחת מתחומי ההתמחויות השונות במקצוע דרך הצבא ובמימון מלא שלו.
מהצד הצבאי, פיקוד המסלול מורכב מ-2 קציני רפואת שיניים: מפקד המסלול האחראי על התכנים האקדמיים, וראש מדור הכשרות וקורסים של מחלקת רפואת שיניים במפקדת שירותי הרפואה בבסיס תל השומר.
מהצד האזרחי, החל משנת 2024 ישנו ראש מסלול במינוי מטעם האוניברסיטה.
בינדוסארה מאוריה (בסנסקריט: बिन्दुसार मौर्य) היה קיסר הודו השני משושלת מאוריה.
הוא ירש את אביו צ'נדרגופטה מקים השושלת, ובנו היה הקיסר המפורסם ביותר בתולדות הודו, אשוקה.
בחייו לא היו רישומים רבים על תולדותיו ורק מאות שנים מאוחר יותר נרשמו אגדות על שלטונו.
בינדוסארה ירש את השלטון מאביו שנדד דרומה בשנת 297 לפנה"ס.
זמן קצר לאחר עלייתו לשלטון, הגורו הדגול של אביו, צ'אנקיה התפטר מראשות הממשלה והעביר את סמכויותיו של ראש הממשלה לקיסר החדש.
מועד סיום כהונתו אינו ברור ומתוארך בין 273 ל-268 לפני הספירה.
ישנה גרסה בודהיסטית שהוא שלט לכ-70 שנה שאינה הגיונית מבחינה כרונולוגית.
רוב המידע על בינדוסארה נכתב בידי נזיר בודהיסטי טיבטי מהמאה ה-16. כינויו "אמיטאגאתה" (שוחט היריבים).
במסעותיו לכיבושים כבש הקיסר אזורים ממפרץ בנגל ועד הים הערבי.
כיבושיו היו המשך פעולותיו של אביו.
שיא כיבושיו היה באזור ג'מו וקשמיר, משם התקדם לעבר מרכז אסיה עם בנו ויורשו אשוקה, שהכניעו בין השאר גם כמה מרידות משמעותיות.
בינדוסארה שמר על יחסים טובים עם הממלכה הסלאוקית ואירח את המלך הסלאוקי אנטיוכוס הראשון בבית המשפט העליון של האימפריה המאורית.
מבחינה דתית התקרב בינדוסארה אל הדתות הברהמיות מהמערב, בשונה מהשליטים ההודים שקדמו לו.
בתקופת שלטונו היה חופש דתי מלא והאימפריה כללה בודהיסטים, הינדים, ג'יינים ודתות ברהמיות.
בתקופת שלטונו של בינדוסאה חלה התקדמות בסגנון הבנייה והארכיטקטורה, ונבנו מקדשים ומבנים ייחודיים שלא נראו במקומות אחרים בעולם.
שנת מותו אינה ברורה, אך בסופו של דבר עד שנת 268 לפני הספירה בנו האמצעי אשוקה ירש את הכס והפך לקיסר ההודי הידוע בהיסטוריה.
בינה ברזל (24 באפריל 1933 – 12 בנובמבר 2020) הייתה עיתונאית ומשוררת, ושימשה ככתבת לענייני מפלגות ופרשנית פוליטית של "ידיעות אחרונות" .
בינה ברזל, ילידת תל אביב, החלה דרכה העיתונאית בצה"ל, ככתבת צבאית בביטאון "במחנה נח"ל".
לאחר מכן עבדה ככתבת בעיתונים "הדור" ו"הבוקר".
בתחילת שנות ה-70 הצטרפה ל"ידיעות אחרונות", בהמשך מונתה לכתבת לענייני מפלגות של העיתון, וסיקרה שורה של מערכות בחירות.
לאחר כ-30 שנות עבודה בידיעות אחרונות פרשה לגמלאות.
ועסקה באיסוף שירים שכתבה לאורך השנים, ובהוצאת ספר שירה משיריה.
"על דעת המקום והזמן" ספר שירה בהוצאת ספריית הפועלים 2018
בינה ברזל הייתה נשואה עד למותה לחוקר הספרות פרופ' הלל ברזל ולהם שתי בנות.
בינגל (בטורקית: Bingöl, מילולית: "אלף אגמים"; בכורדית: Çewlîg/چەولیگ - צ'וליג; בארמנית: Ճապաղջուր) היא עיר במזרח טורקיה ובירת הנפה הקרויה על שמה במחוז מזרח אנטוליה.
העיר מרוחקת 666 ק"מ דרום-מזרחית לבירה אנקרה, מוקפת בהרים ואגמים קרחוניים רבים, ומשם נשאב שמה.
העיר מקושרת בכבישים ל במזרח ומוש במערב.
לפי אומדן רשמי משנת 2023 אוכלוסיית העיר מנתה 172,007 בני אדם.
בערך 800 לפנה"ס, היישוב נכבש על ידי האשורים.
בערך בשנת 200 לפנה"ס, שלטו ביישוב בני השושלת הארתשסית עד לשנת 38 לפנה"ס, עת צורפה בינגל לאימפריה הרומית.
בשנת 395 לספירה, הפכה לחלק מהאימפריה הביזנטית ששלטה כאן לסירוגין עד לשנת 636, אז החל שלטון הערבים ביישוב.
בהמשך בינגול נודעה בשם רומנופוליס על שם הקיסר הביזנטי רומנוס הראשון לקפנוס, שהשיב אותה לאימפריה הביזנטית בשנת 942.
בינגול נשלטה על ידי שושלת כורדית בין 1231 ל-1864. היא נוסדה לאחר התמוטטות השושלת האיובית.
שליטיה, האמירים, היו וסאלים למונגולים, קארה קויונלו ואק קויונלו, אך האמירות שימרה את קיומה בתקופה סוערת זו.
לאחר שהביסו אזרבייג'נים, הם שלטו גם בתבריז; מאוחר יותר הצליחה האימפריה הספווית לכבוש את בינגל, אם כי הם שאפו גם להשתלט על המרכז המנהלי של הנצ'וק.
הכוחות של האמיר עבדאל ביי מנעו זאת.
האמיר מת זמן קצר לאחר המלחמה ויורשו לא הצליח להגן על הנצ'וק, שנכבשה יחד עם בינגל על ידי האימפריה העות'מאנית.
האמירות המשיכה לשלטון באזור בינגול באופן אוטונומי בכפוף לשלטון העות'מאנים שהחל בשנת 1514. מצב זה הסתיים בשנת 1864 כאשר שליטי האמירות הוגלו.
האוטונומיה מכונה על ידי היסטוריונים אמירות בינגל או אמירות סובידי.
עד אמצע המאה ה-20, העיר הייתה ידועה בשם צ'פקצ'ור/צ'בקצ'ור (Çapakçur/Çabakçur) בדומה לשם הארמני שלה, "מים סוערים" (Chapaghjur).