tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בנו של רבי דוד ממיארפאל היה רבי שמואל ממיראפאל.
אחר פטירת אביו התמנה לאדמו"ר.
בשנת תרפ"ד נמלט מהפרעות לארצות הברית ופתח בית מדרש במנהטן.
חיבר את הספר תפארת שמואל.
נכדו הרב אברהם לוין הוציא ספר תפארת שמואל חלק ב' מכתבי ידו.
השאיר אחריו את בנו הרב משה שלא שימש באדמו"רות.
צאצאים נוספים שכיהנו באדמו"רות היו:
רבי מרדכי שפירא מגזע קוריץ, שאביו רבי שלמה דב מברשיבקה היה חתנו של רבי צבי נינו של רבי שמואל מקמינקא.
נולד בי"ז בטבת תר"ן, היה חתנו של רבי שלום יוסף מקרסנה.
מילא את מקום אביו ברבנות בורשיקבקה ואחר כך עבר לקמינקא.
בשנת תרפ"ג היגר לארצות הברית.
בנו הוא הרב שלמה דב שפירא רב "קהל בני אברהם" בשכונת קיו גורדן הילס שבקווינס.
רבי אברהם יהושע השיל, בנם של רבי מרדכי ומלכה בתו של רבי שמואל השני מקמינקא.
היה חתנו של רבי רבי אליעזר מפולנאה, בנו של רבי יעקב שמשון מזסלב.
חסידות רצפרט (ביידיש:ראצפערט) היא חסידות מבית צאנז.
מייסד החסידות היה רבי שלום אליעזר הלברשטאם, בנו של רבי חיים הלברשטאם מצאנז.
רבי שלום אליעזר נולד בחול המועד פסח תרכ"ב בערך.
נשא את בת גיסו רבי מרדכי דב מהורניסטייפול והתגורר אצלו אחר חתונתו.
לאחר זמן גורש על ידי הממשלה הרוסית בחזרה לגליציה.
בשנת תר"ס היגר להונגריה והחל לשמש כאדמו"ר, בהתחלה בטגלאש ולאחר מכן ברצפרט.
רבי שלום אליעזר נרצח בשואה במחנה אושוויץ בט"ז בסיוון תש"ד.
הייתה עוד חצר חסידית בראצפרט בהנהגתו של רבי נפתלי הירצקא הלוי זילברמן, תלמידו של רבי חיים מצאנז, אך אין קשר בין החצרות.
בנו השני של רבי שלום אליעזר היה רבי משולם זושא, חתנו של רבי נפתלי טייטלבוים מנירבטור.
בתו השלישית של רבי משולם זושא, רייצא, נישאה לרבי יואל בעער..
רבי יואל ניצל מהשואה והיגר לארצות הברית.
הוא הקים שם בית מדרש בשכונת ויליאמסבורג, לאחר מספר שנים עבר לסאו פאולו שבברזיל והקים שם קהילה חסידית על שם חמיו.
ר' יואל נפטר בכ"ט באדר תשנ"ג.
לאחר פטירתו הכתיר חתנו הגדול, האדמו"ר מקרעטשניף, את בנו היחיד רבי זושא לאדמו"ר ואת חתנו רבי יצחק דוד הורוביץ לגאב"ד הקהילה.
רבי זושא מתגורר כיום במונסי.
חסידות רדושיץ (ביידיש: ראַדאָשיץ) היא חסידות פולנית.
אבי החסידות היה רבי ישכר דב מראדושיץ.
רבי ישכר בער בארון נולד לרבי יצחק בשנת תקכ"ה.
היה תלמידם של החוזה מלובלין, המגיד מקוז'ניץ, הרב מאפטא והיהודי הקדוש מפשיסחא.
היה מלמד תינוקות בצעירותו ולאחר שעשה מופתים התגלה והחלו לנהור אליו חסידים.
היה מכונה ה'בעל שם טוב השני' על שם מופתיו הגלויים והמסעירים.
רבי ישראל יצחק מילא את מקום אביו רבי ישכר בער.
היה חתנו של רבי יהודה לייב בן רבי ראובן מדזרנובצה ובזיווג שני חתנו של רבי ישעיהו הכהן זינגר.
היה תלמידם של אביו, רבי יחזקאל מקוזמיר, השרף ממוגלינצא, רבי ישראל מרוז'ין ורבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב.
גם הוא היה בעל מופת כאביו.
נפטר בוורשה בכ' בכסלו תרי"ח.
בניו האחרים של רבי ישכר בער (דוב) היו בנו בכורו רבי מאיר משידלובצא וחתניו רבי יצחק פינקלר ורבי חיים יוסף.
בדור זה כיהנו ארבעה אדמו"רים, בנו של רבי ישראל יצחק ושלושה מאחייניו, בני גיסו רבי יצחק פינקלר שהחלו לכהן אחר פטירת אביהם.
רבי יעקב דוד בנו של רבי ישראל יצחק, החל לשמש כאדמו"ר אחר פטירת אביו.
היה חתנו של רבי בריש וינברג, חתנו של רבי ישעיהו מפשדבורז' ובזיווג שני חתן דודו, רבי יצחק פינקלר.
בנו של רבי יצחק פינקלר, רבי הלל, מילא מקום דודו רבי ישראל יצחק והיה תלמידם של סבו (ה"סבא קדישא"), דודו, רבי שלמה מראדומסק, רבי משה מללוב ושל השרף ממוגלינצא.
נהג לדבר רק בלשון הקודש וחי בפרישות.
רבי חיים מאיר מפינטשוב בנו של רבי יצחק פינקלר היה גם הוא תלמידם של דודו רבי ישראל יצחק ושל רבי שלמה מראדומסק.
בשנת תרע"ה עבר לקילץ שם נפטר בכ"ט באדר תרע"ז.
רבי ישכר דב בנו של רבי יצחק פינקלר היה תלמידו של רבי חיים מצאנז וכיהן כאדמו"ר בלודז'.
בניו האחרים של רבי ישראל יצחק היו רבי אליעזר ירוחם חתנו של רבי חיים מצאנז, רבי ירחמיאל מדזרנוב חתנו של רבי נפתלי רובין ממאלינץ, רבי אפרים חתן רבי אריה לייבוש ליפשיץ, רבי פנחס מטומשוב, וחתנו רבי טוביה ליפשיץ מוישניצא-בריגל.
מזיווג שני, נולד בנו רבי בעריש שמואל חתן הרב עובדיה משה מראדום, וחתניו רבי פנחס לרר מחלם ורבי אברהם יהושע העשיל ממוגלניצא.
כיהנו בו שישה אדמו"רים, המפורסמים ביניהם היו בניו של רבי הלל, רבי אליעזר דוד ורבי מאיר מנחם פינקלר מפיוטרקוב.
רבי אליעזר דוד - ממלא מקומו של אביו רבי הלל.
חתנו של רבי אברהם יצחק ויסבלום מסטשוב (בנו של רבי נפתלי מליז'ענסק).
היה מחמיר גדול בהלכה והיה מתייגע בעבודת ה' ובצרכי ציבור.
נפטר בלודז' בכ"ב באדר תרפ"ז, בהלווייתו השתתפו כ-29,000 איש
רבי מאיר מנחם - כיהן כאדמו"ר בפיוטקרוב.
היה חתנו של רבי שמואל אליהו מזוואלין (בנו של רבי יחזקאל מקוזמיר ואבי שושלת מודז'יץ).
כדרך צדיקי השושלת היה מרבה בסיגופים ובטבילות.
חתניו היו רבי יעקב הורוביץ מפיוטרקוב ורבי ראובן ישכר ירחמיאל רבינוביץ מסוכדניוב ורב בקמינסק.
רבי מנדל - נכדו של רבי ישראל יצחק (בן בנו רבי אליעזר ירוחם) וחתנו של רבי אברהם יהושע העשיל רובין מיאסלו (מגזע רופשיץ) כיהן כאדמו"ר ביאסלו.
רבי אשר אנשיל גוטשאל - חתנו של רבי הלל כיהן כאדמו"ר בלודז'.
חתניו היו רבי יוסף יהודה צרניכא ורבה של סטרצוב (Straszow).
רבי אליעזר - בנו של רבי חיים מאיר מפינטשוב וחתנו של רבי מאיר השני מאפטא כיהן כאדמו"ר בקילץ ובסוסנוביץ.
חתניו היו רבי יעקב יצחק אלחנן מצ'נסטוחובה (קרוב משפחתו, צאצא של רבי מאיר מאפטא) ורבי שמואל פנחס מבלנדוב-לודז'.
רבי יצחק - בנו של רבי ישכר דב כיהן כאדמו"ר בלודז' ובשדליץ.
בנים של רבי הלל שלא כיהנו כאדמו"רים היו רבי אברהם, חתן הרבי מקאויל, ורבי חיים, חתן האדמו"ר ממודז'יץ.
חתנו של רבי הלל היה (בזיווג ראשון) רבי אלימלך יעקב יצחק מסוכידניוב (בזיווג שני נישא לאחייניתו של רבי אליעזר דוד).
כיהנו בו שמונה אדמו"רים, המפורסמים ביניהם היו בני רבי אליעזר דוד ורבי מאיר מנחם.
רבי חיים אשר - בנו של רבי אליעזר דוד וחתן דודו רבי מאיר מנחם כיהן כאדמו"ר בקילץ.
היה מופלג בקדושה ופרישות, ולא לן על מיטתו מימיו.
בנוסף לתורתו היה גם בעל מנגן.
רבי ישראל יוסף - בנו של רבי אליעזר דוד וחתנו של הרב יעקב יוסף טנינברציל מלובלין כיהן כאדמו"ר וכרב ברדושיץ'.
נפטר בכ"ב בתמוז תרצ"ז, את מקומו מילא בנו רבי קלמיש שנרצח עם כל קהילתו על ידי הנאצים.
רבי יצחק שמואל אליהו - בנו של רבי מאיר מנחם מפיוטרקוב, מילא את מקום אביו והיה הרבי מראדושיץ–פיוטרקוב.
היה חתנו של רבי מנחם דוד מקוזמיר, בן דודה של אמו.
התנהג באומץ לב תחת שלטון הנאצים ובמחנות הריכוז ואף שם שמר על כשרות ומצוות נוספות.
נפטר מחולשה מכך שנמנע לאכול טרף במחנה שליבן.
רבי יוסף ברוך - בנו של רבי אשר אנשיל כיהן כאדמו"ר בלודז'.
רבי בנימין בנו של רבי אשר אנשיל וחתנו של רבי אלתר מאיר דוד מוולברום.
רבי פנחס ישכר - בנו של רבי אליעזר מקילץ כיהן כאדמו"ר בסוסנוביץ.
היה חתנו של רבי שלמה יחיאל בידרמן משילץ.
היה עסקן ציבורי ואדמו"ר לחסידים רבים.
היה חותנם של רבי שמואל אהרן שצדרוביצקי מביאליסטוק-תל אביב ושל רבי שמחה בונם קאליש מפאלינצא.
רבי יצחק - בן רבי אליעזר מקילץ, כיהן כאדמו"ר אחר פטירת אביו.
רבי נתן יעקב פערל - נכדו של רבי ישראל יצחק כיהן אף הוא כאדמו"ר ברדושיץ ובקינצק.
רובה של החסידות נכחדה בשואה.
בשנות ה-80 החל רבי דוד צבי שלמה הורונצ'יק (כ"ט בשבט תשי"ד, 1954 - י' באדר א' תשע"ו, 2016), בנו של רבי חיים אליעזר (חתנו של רבי משה מרדכי בידרמן) וחתנו של רבי אברהם חיים ראטה משומרי אמונים, לכהן כאדמו"ר מראדושיץ.
סדר ייחוסו לרבי ישכר בער ידוע.
רבי דוד צבי שלמה פתח מוסדות בתל אביב ואחר כך בבני ברק ובית שמש.
בנו רבי אהרן יוסף, ממלא את מקומו באדמו"רות, חתנו הוא רבי שלום אליעזר זאב רוזנבוים האדמו"ר מחסידות מיאלען.
בארצות הברית מכהן באדמו"רות רבי יחזקאל יהודה גליקמן צאצא של רבי ישכר בער.
לרבי יחזקאל יהודה יש ישיבה בשם "תורת אמת ד'ראדושיץ".
חסידות קשאנוב הייתה חסידות גליציאנית, ענף מחסידות צאנז.
האדמו"ר הראשון בחסידות היה רבי דוד הלברשטאם בנו של רבי חיים הלברשטאם בעל ה"דברי חיים" מצאנז.
רוב החסידים נהרגו בשואה וכיום צאצאי האדמו"רים משמשים באדמו"רות אך ללא קהילות חסידים.
רבי דוד הלברשטאם נולד ברודניק בשנת תקפ"א.
בזיווג ראשון נישא לעכסה גיטל בת הרב יוסף זאב מטרניגרד ממנה נולדו לו שני בניו הגדולים.
בזיווג שני נישא ללאה זיסל צינץ נכדת בעל ה"יד הקטנה".
היה נחשב לגאון ותלמיד חכם.
היה תלמידם של אביו, של רבי צבי הירש מרימנוב ושל רבי ישכר בר מרדושיץ.
כיהן ברבנות בקשאנוב ומשנת תרל"ו החל לשמש באדמו"רות.
בניו היו רבי יוסף זאב הלברשטאם, רבי אריה לייבוש הלברשטאם מדוקלה, רבי משה הלברשטאם (ת"ר - ה' באדר תרע"ה; חתנו בזיווג ראשון של הרב ישראל אלימלך אונגר מדומברובה, ובזיווג שני של שרה שיינא בתו של הרב מרדכי שניאור זלמן שניאורסון רב בזיטומיר) ורבי נפתלי הלברשטאם.
רבי יוסף זאב הלברשטאם (תקצ"ז - כ"ג באלול תרכ"ב) כיהן כאדמו"ר בקשאנוב.
סבו רבי חיים מצאנז שבחו ואמר עליו שהוא יחיד במידת ההשתוות.
היה חתנו של רבי מנחם מנדל מגלגוב
רבי נפתלי הלברשטאם (תר"י - כ"ט בתמוז תרפ"ג) שימש ברבנות קשאנוב יחד עם אחיינו רבי יוסף אלימלך בן אחיו רבי משה, ומשנת תרס"ח כרב יחיד.
היה חתנו של הרב אברהם יהושע השיל קצעלנבויגן רב בטלוסט ובזיווג שני (ממנה נולדו ילדיו) של בתו של רבי משה הגר מרדוביץ
בנו רבי מנחם מנדל הלברשטאם (תר"מ-תש"ג) מילא את מקומו ברבנות עד הרצחו בשואה והיה הרב האחרון בקשאנוב
חתניו של רבי דוד הלברשטאם היו;
הרב אלעזר ויסבלום מריישא (נכד רבי אלימלך מליז'נסק)
הרב משה יוסף טייטלבוים (מאויהל)
הרב שלום שפירא מפשיטיק (בנו של רבי יעקב יצחק שפירא מבלנדוב)
הרב שמעון אלתר תאומים-פרנקל רב בפדגרוזה
בניו של רבי יוסף הלברשטאם כיהנו ברבנות ובאדמו"רות;
רבי אהרן הלברשטאם (תרכ"ה - כ"ו בניסן תש"ב) בביאלה (-כיום חלק מביליץ).
היה חתנו של רבי אלתר דוד מוואלברום.
לא היה אדמו"ר רשמי אך התנהג בגינוני אדמו"רות.
היה תלמידם של דודו רבי יחזקאל שרגא משינובה ושל רבי יהושע רוקח מבעלז.
היה נחשב לתלמיד חכם גדול.
היה ראש ישיבה ופוסק הלכה.
חיבר ספר בשם "מגד שמים".
בנו רבי מנחם בן ציון רוטנברג-הלברשטאם (תרמ"א - כ"ג בניסן תשי"ז).
גדל אצל סבו רבי אלתר דוד והוסמך על ידו לאדמו"רות וכיהן בוודיסלב (שם היה חתן של רבי אברהם חיים רוטנברג רב העיר) ולאחר מכן בארצות הברית שם כיהן כ"ראש אגודת האדמו"רים בארצות הברית"
רבי נפתלי הלברשטאם (בערך תרכ"ט - כ"ט באייר תרפ"ט) הירש כיהן כאב"ד גלוסק ואדמו"ר בפיקלו הסמוכה לצאנז.
היה חתנו של רבי משה רוקח מקארוב (בנו של השר שלום)
רבי אריה לייביש הלברשטאם (בערך תר"מ - א' בחשוון תרצ"ה) ממלא מקום אביו
רבי מנחם מנדל הלברשטאם ממלא מקום אביו
רבי אשר מאיר (תרי"ח-בערך תרצ"ה) בבוכניה.
כיהן ברבנות בחיי רבי חיים מצאנז והיה תלמידו.
רבי יהושע הלברשטאם (תר"מ - תש"ג) מילא את מקום אביו.
בניו של רבי משה הלברשטאם כיהנו כולם במשרות רבנות באזור;
בנו השני רבי ברוך הלברשטאם (תרל"ה - י"א בתשרי תרע"ז, חתן רבי אברהם חיים השני מלינסק) כיהן בקשאנוב
אחד מחתניו היה רבי חיים יהושע הלברשטאם בנו של רבי בן ציון הלברשטאם מבאבוב שכיהן כרב בבאבוב
בנו רבי ברוך דוד הלברשטאם (י"א אדר תרצ"ו - י"ד אייר תשפ"ב) כיהן ברבנות בבית המדרש סארוואש בבורו פארק
בנו רבי משה יהושע מילא את מקום אביו
בנו רבי יעקב יוסף הלברשטאם מכהן באדמורות בבורו פארק
בנו רבי חיים יהושע הלברשטאם מכהן באדמו"רות בקהילת סטמר מונסי
רבי דוד הלברשטאם (י"ג באדר תרנ"ז - י"א בתמוז תשמ"ו), בנו השני של רבי ברוך בן רבי משה בן רבי דוד כיהן כאדמו"ר מקשאנוב בארצות הברית.
רבי משה הלברשטאם (תרפ"ג -כ"ו בתשרי תשע"א) האדמו"ר מקיוויאשד בוויליאמסבורג.
חתנו של רבי אלעזר שפירא מקיוויאשד.
רבי יצחק מרדכי הלברשטאם, ממלא מקום אביו.
חתן רבי בעריש לויפער (אב"ד אוהל תורה דז'יקוב וחתן רבי יוסף פנט מדעש.
בנים נוספים: הרב צבי אלימלך הלברשטאם חתן רבי חי יצחק טברסקי מרחמסטריווקא ארצות הברית והרב ברוך נתן חתן רבי מרדכי שטיין מפאלטישאן, רב חסידות סאטמר (ר' זלמן לייב) בלונדון.
חתניו: הרב אהרן צבי רומפלר משפיע חסידי בירושלים, הרב ליפא טייטלבוים בנו של הרב אהרן טייטלבוים מאוהעל, רבי יצחק יוחנן הגר אדמו"ר מויז'ניץ וויליאמסבורג, הרב ברוך אברהם פרידמן דומ"צ בית כנסת סאטמר רח' הריסון בוויליאמסבורג ובנו של הרב ישראל חיים מנשה).
רבי שרגא פייבל, מילא את מקום אביו באדמו"רות קשאנוב בבורו פארק.
בנו רבי שמואל חיים ממלא את מקומו.
בנו השני רבי ברוך אברהם מכהן כרב בית המדרש קשאנוב בוויליאמסבורג.
חתניו הם ר' בן ציון אברהם הלברשטאם אב"ד בית אברהם פאקשיווניץ בפלטבוש, רבי יוסף מרדכי אייכנשטיין (בן רבי יצחק אייזיק מקיוויאשד) והרב משה קופלמן מלפנים ראש ישיבת לוצרן בשווייץ וכהיום בקענווי איילענד.
רבי ברוך נתן, חתן רבי אורי מקנייהניטש.
רבי שרגא פייבל, נפטר בצעירותו.
רבי אברהם, מכהן כרב בית המדרש "מנחת חינוך - טארטיקוב".
חתנו הרב חיים דוד בלום ר"מ ומשפיע בישיבת באבוב בבורו פארק.
רבי אריה לייבוש (תקצ"ח - אדר א' תרס"ח) בנו של רבי דוד מקשאנוב היה חתנו של דודו זקינו רבי אביגדור הלברשטאם מדוקלא (אחיו של ה"דברי חיים" וחתנו של רבי אברהם חיים הורוביץ מלינסק) וכיהן כרב ואדמו"ר בדוקלא.
בנו רבי מנחם מנדל, חתנו של דודו זקינו רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא מילא את מקומו.
רבי חנה הלברשטאם בנו של רבי מנחם מנדל כיהן בקולשיץ.
היה אדמו"ר מפורסם ורבים מחסידי צאנז הסתופפו בצילו.
חיבר מספר קונטרסים (נדפסו בספרו דברי חנה).
בין תלמידיו היו רבי יעקב לייזר מפשעווארסק ורבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מקלויזנבורג.
רבי שלמה הלברשטאם מבני ברק מכונה כיום האדמו"ר מקולשיץ.
בניו האחרים של רבי מנחם מנדל היו רבי דוד אדמו"ר בטשעבין, רבי חיים ברוך אב"ד פריסטוק ורבי יחזקאל שרגא אב"ד דוקלא.
חסידות ראדוויל או ראדיוויל היא שושלת חסידית שנוסדה בווהלין (כיום אוקראינה) באמצע המאה ה-18. אבי השושלת היה רבי יצחק מראדוויל, בנו השני של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב.
אדמו"רים נוספים כיהנו בראדוויל, אף הם צאצאי רבי יחיאל מיכל, דרך בנו רבי יוסף מיאמפולה.
נישא לבתו של הרב משה שוהם מדולינה.
לאחר מכן נישא לבתו של רבי צבי הירש מנדבורנא ה"צמח ה' לצבי" ועבר לנדבורנה אך לאחר תקופה קצרה חזר לראדוויל.
לאחר תקופה בהשפעת החוזה מלובלין נעשה לרב באפטשנה וכן כיהן ברימינוב, בוטושאן, פאליטשאן ויאס.
ספרו "אור יצחק", על התורה פרקי אבות וליקוטים.
יש בו דברי תורה שגילו לו מן השמים: "אחיי אגלה לכם סוד נפלא שלמדתי ביום אתמול בלילה בגן עדן העליון בחלום" (פרקי אבות עמ' קצז).
ילדיו מזיווג ראשון היו רבי דן, וחתניו הרב ישעיה מושקט, רב בפראגא.
מזיווג שני נולדה לרבי יצחק בת אחת, אשת הרב צבי בן רבי ישעיה מהאליטש.
בנו רבי דן מיכלאוויטש מילא את מקומו.
היה חתנו של רבי אברהם יהושע השיל מאפטא ("הרב מאפטא").
חתניו היו רבי שלום יוסף פרידמן מסדיגורה ורבי יצחק טברסקי מסקווירא.
חתנו של רבי יצחק, רבי ישעיהו מושקט מפראגא, כיהן אף הוא באדמו"רות.
נולד בשנת תקמ"ג לרב יעקב משה.
חיבר את הספרים "הרי בשמים", "עצי בשמים" ו"ראשי בשמים".
בנו רבי אברהם מאיר מביאלוברזיג, חתנו של רבי יצחק מוורקא, נפטר בשנת תרי"ב בחיי אביו.
בדור השלישי כיהן בנו של רבי דן, רבי שמואל יחיאל מבוטושאן.
בזיווג ראשון היה חתנו של רבי יוסף מאוסטילה.
חתונתו מפורסמת ונחשבת לחתונה החסידית הכי גדולה, בה השתתפו מאות אדמו"רים גדולים (לפי המסורת, מאתיים לובשי לבן, אז הלבוש האדמו"רי) עקב חשיבותם של המחותנים, רבי אברהם יהושע השיל מאפטא ורבי מרדכי מנישכיז.
בחתונה זו היה אמור להיות חרם על חסידות פשיסחא, אך חמישה מתלמידיו של רבי שמחה בונם מפשיסחה נסעו לחתונה זו והצליחו לבטל את ההתנגדות.
חתונה זו מכונה "החתונה הגדולה באוסטילה".
בזיווג שני נישא לבתו של רבי יוסף מטורטשין, בנו של החוזה מלובלין.
בן נוסף של רבי דן היה רבי לוי מראדוויל.
נכדו של רבי ישעיהו מפראגא, רבי דוד גולדמן (בן רבי אברהם מאיר) כיהן אף הוא כאדמו"ר.
היה בעל אחוזה אך חסידי סבו רבי יצחק מוורקא מינוהו לאדמו"ר.
התגורר בחמלניק ולאחר מכן בקילץ שם החל לכהן באדמו"רות.
בנו רבי ישעיהו מילא את מקומו.
לפני פטירת אביו כיהן כרב בבוסק.
בנו של רבי לוי מראדוויל, רבי מרדכי, כיהן בראדוויל.
בן נוסף של רבי לוי היה רבי דן מקונסטנטין, חותנו של רבי שלמה שמואל מצ'רנוביל.
אחרי רבי מרדכי מראדוויל כיהן בנו רבי לוי משה יהודה מברוד ואחריו בנו רבי יחיאל מיכל מקלויזנבורג-ברוד (נהרג באושוויץ בט' בסיוון ה'תש"ד - 31 במאי 1944).
רבי שלום מיכלוביץ', בנו של רבי יחיאל מיכל מבראד כיהן כאדמו"ר מבראד-ראדוויל.
היה חתנו של רבי משה יהושע לנדמן מבנדר.
בזמן השואה התגורר בבוקרשט, משם עבר להתגורר בראשון לציון, ואחר כך בבורו פארק.
היה דרשן וסיפר רבות על צדיקים רבים שהכיר מרומניה.
חתניו הם רבי ישעיה טברסקי מצ'רנוביל ארצות הברית, רבי יהושע רוקח ממחנובקה ורבי יוסף רוזנבוים מקאליש.
בנו של רבי שלום היה רבי אברהם מראדוויל מונסי (חתן רבי שמואל צבי מספינקא), נפטר בג' בתשרי תשע"ה (2014) ונקבר בבית החיים בבני ברק.
רבי יוסף יצחק בנו של רבי אברהם ממלא מקומו כאדמו"ר מראדוויל מתגורר במונסי.
רבי משה יהושע בנו של רבי אברהם מכהן כאדמו"ר מבראד ומתגורר במונסי.
רבי יחיאל מיכל בנו של רבי אברהם מכהן כאדמו"ר מראדוויל ומתגורר בבורו פארק.
בה'תשס"ה הוציא לאור את הספר "אור יצחק" במהדורה חדשה.
חתן דודו רבי ישעיה טברסקי מצ'רנוביל.
רבי מרדכי בנו של רבי אברהם מכהן כאבד"ק ראדוויל ומתגורר במונסי.
חסידות שאָץ (נהגה: "שוֹץ") היא שושלת חסידית, ענף של חסידות פרמישלאן, שנוסדה בסוצ'אבה ("שאָץ" ביידיש) שבבוקובינה, על ידי רבי יואל מוסקוביץ', נכדו של רבי יוסף מיאמפולה וחתנו של רבי מאיר מפרמישלאן.
רבי יואל מוסקוביץ' בנו של רבי חיים מסאטינוב, בנו של רבי יוסף מיאמפולה, נשא את בתו של רבי מאיר מפרמישלאן.
בעקבות פטירת חותנו בשנת ה'תר"י, החל לכהן כאדמו"ר לחסידי פרמישלאן בעיר ויברניקה שליד לבוב.
תקופה מסוימת שהה בסוליצה, ולאחר מכן עבר לסוצ'אבה והיה מראשוני האדמו"רים בבוקובינה.
בנו הגדול של רבי יואל, רבי אלתר אהרן אריה מוסקוביץ', החל לכהן כאדמו"ר בחיי אביו.
תחילה כיהן בסוליצא, ולאחר מכן עבר לפודול אולואי.
היה חתנו של דודו רבי יחיאל מיכל מגלינה.
ממלא מקומו של רבי יואל בשאץ, היה בנו רבי מאיר מוסקוביץ', חתנו של רבי יצחק רובין מברוד (גזע רופשיץ) חתנו של רבי שלום רוקח מבעלז, ובשנית נישא לבתו של רבי יעקב יצחק וואהרמן מפאליטשאן.
נפטר בכ"ג באדר א' תרפ"א.
בן נוסף שכיהן כאדמו"ר היה רבי מרדכי יוסף משה מוסקוביץ' מסוליצא, חתנו של רבי נפתלי מרדיחוב (בנו של רבי יצחק רובין מברוד, גזע רופשיץ).
כיהן ברבנות ובאדמו"רות בסוליצא ובבוטושאן.
חתניו של רבי יואל היו רבי לייבוש מברז'אן מחבר הספר "אמרי יהודה", רבי משה אייזיקסון מרומאן ורבי יעקב שלמה שמרלר, האדמו"ר מפרמישלאן בגורא-הומורה.
בני רבי מאיר משאץ היו:
חתנו של רבי ישראל דוד בן רבי שלמה מסאסוב.
חתנו היה הרב יוסף שמואל הגר, האדמו"ר מרדוביץ.
היה חתנו של רבי נחום מבורשטין.
עבר לארצות הברית אחרי מלחמת העולם השנייה שם נפטר בשנת תשי"ד.
בניו רבי אברהם חיים ורבי יואל נספו בשואה.
בנו של רבי צבי הוא רבי ישראל משאץ צ'רנוביץ בורו פארק.
חתנו היה רבי משה מדעש-שאץ.
בנו של רבי משה מדעש היה רבי נחום מאיר מדעש.
רבי יעקב ממלא מקום אביו בשאץ.
אחרי מלחמת העולם השנייה עלה לארץ ישראל והתיישב בחיפה.
היה חתנו של רבי סיני מז'מיגרד.
חתנו היה רבי מרדכי פרנקל, האדמו"ר מבוטושאן.
רבי יואל, חתן גיסו ובן דודו רבי שלום.
אדמו"ר משאץ במונטריאול ובסוף ימיו בירושלים.
חתנו רבי ישראל דוד הורוביץ (תרנ"ט -י"ז בטבת תשכ"ז) מגזע שנדישוב.
כיהן כאדמו"ר משאץ-שנדישוב בארצות הברית.
חתניו: אחיינו רבי שלום, אחיינו רבי אהרן מברז'אן, רבי אלעזר מפאליטשאן רבי אליעזר ליפא בינדיגר ואחיינו רבי נפתלי מרדכי שמרלר משאץ-פרמישלאן עכו.
בנו וממלא מקומו של רבי אלתר מפודול-אולואי היה רבי בן ציון חתן רבי מנדל אייכנשטיין מאלעסק.
נרצח בשואה ביאסי עם כל משפחתו.
בני רבי משה מסוליצא היו:
היה חתנו של דודו רבי מאיר.
חתנו של רבי יהודה צבי מסמבור.
בשנת תרע"ט החל לכהן באדמו"רות.
נרצח בטרבלינקה עם כל משפחתו בב' באב תש"א.
חתן רבי חיים לייפר מנדבורנה.
בשנת תרפ"ז החל לכהן באדמו"רות.
נפטר במחבוא מהנאצים בכ"ז באלול תש"ג.
חתניו רבי יעקב ישראל וישורון רובין מסאסרגן, רבי חנוך מקוידנוב רבי אביש מטשכויב, רבי צבי אריה מלוצק ורבי זיידא מאיר שמלנר מבוטושאן (נכד רבי סנדר מקומרנה).
מלבד רבי שלום מלונדון כיהנו בני רבי יצחק ורבי יואל.
בנו של רבי יצחק, רבי יוסף דוד (תרס"ג-תשמ"ו, 1985-1903), כיהן כאדמו"ר מרדוביץ-שאץ.
חיבר ספר בשם "תיקון עירובין".
צאצאי רבי שלום משאץ לונדון
בנו רבי יחיאל מיכל, חתן רבי אלעזר מבאראווע-מעליץ, כיהן כאדמו"ר משאץ-מליץ בבורו פארק ונפטר בתשט"ז, 1956, בחיי אביו.
לאחר פטירתו הוכתר בנו הגדול, רבי משה מאיר (ת"ש-תשס"ד, 2004-1939), עוד קודם נישואיו, לאדמו"ר משאץ מליץ.
היה אדמו"ר בפלטבוש שבברוקלין, במונסי, וכ-15 שנים בסוף ימיו בשכונת הר נוף בירושלים, נטמן בהר המנוחות.
חתנו הוא רבי יהושע הורוביץ, האדמו"ר ממעליץ בורו פארק.
רבי אלטר יחיאל מיכל, האדמו"ר משאץ-דרהאביטש, בעבר בבורו פארק שבברוקלין, וכיום בבית שמש.
רבי אלעזר שלום, אדמו"ר מזלוטשוב בוויליאמסבורג
רבי יעקב יוסף, אדמו"ר מבאראוו במונסי
הקים ארגון כשרות בשם "שאץ כשר סערוויס" - SKS.
רוב המפעלים בהשגחת הארגון נמצאים במזרח הרחוק וחלקם באירופה ובאמריקה.
הוא שוהה לעיתים בסין ויש לו קהילה בצ'ינגדאו.
בשבתות שוהה במרכז היהודי ברחוב "הומי לו" שבשאנגחאי, שם הוא עורך תפילות וטישים.
רבי נפתלי אשר ישעיה, אדמו"ר ממעליץ אשדוד
רבי יעקב, אדמו"ר משאץ-בני ברק
רבי אהרן יודא, אדמו"ר משאץ-אנטוורפן
רבי משה מאיר, אדמו"ר משאץ מונטריאול מפטירת אביו בשנת תש"מ, נפטר בב' באלול ה'תש"פ.
בנו ממלא מקומו הוא הרב יהושע העשיל אדמו"ר משאץ מונטריאול.
בנו רבי יחיאל יוסף הוא האדמו"ר משאץ בית-שמש.
רבי יעקב יצחק, אדמו"ר משאץ-ירושלים.
רבי משה דייטש, חתן חתנו של רבי שלום, הוא אב"ד בית שלום שאץ-קטמון בלונדון, כיום הרב הוא בנו רבי סיני יחזקאל שרגא דייטש.
רבי סיני, נכדו של רבי יעקב מוסקוביץ משאץ-חיפה, הוכתר ב-2016 לאדמו"ר משאץ-ביתר.
חסידות קמינקא הייתה חסידות מזרח גליציאנית.
מייסד החסידות היה רבי שלום רוזנפלד.
רבי שלום בן הרב יעקב יוסף מראווה היה תלמידם של רבי נפתלי צבי הורוביץ מרופשיץ ושל רבי שלום רוקח מבעלז.
היה ידיד טוב של רבי חיים הלברשטאם מצאנז.
למעשה לא שימש באדמו"רות אך היה חשוב בדורו ודברי תורתו מפורסמים מאוד.
בנו רבי יהושע כיהן בקמינקא.
היה חתנו של רבי צבי הירש מדריסקאפליה (גיסו של רבי שלום מבעלז).
חתניו היו רבי שלמה מבאבוב ורבי אלתר מיאריטשוב
רבי שלום (השני) מילא את מקום אביו בקמינקא.
היה חתנו של רבי אברהם אבא הורוביץ משנדישוב.
רבי נפתלי צבי רב בפטיטש ואחר כך ממלא מקום אביו בקמינקא.
חתן רבי אהרן רוקח מבעלז.
חתן רבי שלום אליעזר הלברשטאם מראצפרט.
חתן רבי שלום רוקח מלובטשוב.
כיהן כאדמו"ר מקמינקא בלבוב .
חתן רבי חיים יעקב מאולינוב.
רבי אברהם יהושע העשיל, חתן בן דודו של אביו, רבי חיים אלכסנדר מזסלב.
חתן דודו רבי אלתר מיאריטשוב וממלא מקומו.
חתן אחיו רבי נפתלי צבי.
צאצא של רבי יהושע מקמינקא, רבי שלמה ישראל מייזליש, פתח בית מדרש בוויליאמסבורג בשם "אוהב שלום קמינקא", ומכונה אב"ד קמינקא.
רבי אלעזר, בנו של רבי יהושע מקמינקא, כיהן באושפיצין.
עלה למספר שנים לארץ ישראל ושב לפולין בשנת תרצ"ט.
בניו היו: רבי חיים אלכסנדר (תרמ"ב - בערך תש"ג) מזסלב, חתן דודו רבי יצחק טוביה מצאנז.
נרצח בשואה; רבי שלום ראובן (תרמ"ה - י"ט בתשרי תרע"ח) ממלא מקומו באושפיצין.
חתן דודו רבי שלום מקמינקא; בנו השלישי רבי נפתלי שמואל צבי, חתן רבי שמואל שמלקה תאומים מקלאסנה (נכד השינאווער), רב באושפיצין.
חתניו היו קרובו רבי אריה לייבוש ממאשציסק, אחיינו רבי אשר ישעיה מאולינוב (בן רבי מרדכי דוד מאולינוב), אחיינו רבי יונה מיאסלו, אחיינו רבי יעקב צבי הלברשטאם מסוכא (בן רבי ישעיה מטשכויב) ובן אחיינו, רבי דוד הלברשטאם מיאשליסק (בן רבי מנדל מדוקלא).
בני רבי חיים אלכסנדר היו: רבי נפתלי, חתן בן דודו רבי חיים יעקב מלבוב-קשאנוב, כיהן בניימארקט וחתנו רבי אברהם אביש בן הרב בן ציון אורנשטיין, אדמו"ר באושפיצין.
לאחר השואה כיהן נכדו של רבי אלעזר, רבי אברהם יהושע העשיל ברון מירושלים, בנו של רבי יונה מיסלו, כאדמו"ר מקמינקא - אושפיצין.
היה חתנו של הרב נחום ארליך.
לאחר פטירתו, חתנו הרב דוד ישראל הכהן וייס (תש"י, 1950 - כ"ט באייר תשע"ח, 2018) פתח בית מדרש בשם "קהל בית יהושע קאמינקא" בבורו פארק, וכיהן שם כאדמו"ר.
הוא ומשפחתו השתייכו לחסידות באבוב.
לאחר פטירת הרב דוד ישראל הכהן וייס הוכתר בנו הבכור, הרב יחזקאל שרגא יונה, כאדמו"ר מקמינקא.
אחיו של רבי שלום, רבי לייביש כיהן ברבנות ואדמו"רות במאשציסק.
היה תלמידם של רבי שלום מבעלז ואחריו של רבי חיים מצאנז.
בין חתניו של רבי שלום היו רבי יחיאל מקולבסוף, רבי אהרן טייטלבוים ממאשיצסק (בן רבי נחום צבי מדרוהוביטש), רבי שמעון אב"ד קריקיניטש, רבי ישראל כץ דיין במאשציסק.
אחריו כיהן בנו רבי אברהם מרדכי ואחריו כיהן בנו רבי אריה לייבוש חתן קרובו רבי אלעזר מאושפיצין.
חסידות רופשיץ היא שושלת חסידית גדולה שמקורה בגליציה.
אבי השושלת הוא רבי נפתלי צבי הורוביץ.
משושלת זו התפצלו חצרות רבות ובהן חסידות גלגוב, חסידות סאסרגן, חסידות לינסק, חסידות מעליץ, חסידות שנדישוב, חסידות דז'יקוב, חסידות בארנוב, חסידות דמביץ, חסידות רוזבדוב וחסידות סטוטשין.
מאפיין בולט של חצרות בית רופשיץ הוא, שהאדמו"רים שימשו ברבנות בערים בהן כיהנו באדמו"רות.
כיום ישנם מספר אדמו"רים מכהנים מהשושלת, אך רוב החצרות והחסידים נכחדו בשואה.
כמו כן מספר צאצאים החלו לכנות את עצמם בשם "רופשיץ".
החסידות היחידה המתפקדת דור אחר דור כהמשך לשושלת רופשיץ היא חסידות סטוטשין.
קיימות חצרות בת של חסידות רופשיץ, מחסידות צאנז, כמו חסידות צאנז קלויזנבורג וחסידות באבוב.
רבי נפתלי צבי נולד בשנת ה'תק"ך לרב מנחם מנדל מלינסק.
אמו הייתה בתו של רבי יצחק הלוי הורוביץ (רבי איצק'ל המבורגר) אב"ד אה"ו.
רבי מנחם מנדל היה תלמידו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב וכיהן ברבנות בלטשנוב ובלינסק.
רבי נפתלי היה תלמידו של רבי אלימלך מליז'נסק ואחריו אצל תלמידיו החוזה מלובלין, המגיד מקוז'ניץ ורבי מנדל מרימנוב.
בהמלצת רבי מנדל מרימנוב מונה לכהן ברבנות רופשיץ.
לאחר פטירתם של רבותיו בשנת תקע"ה החל לכהן באדמו"רות.
היה מגדולי אדמו"רי גליציה ונחשב לאחד מגדולי תלמידיו של החוזה מלובלין.
חיבר את הספרים "זרע קודש" ו"אילה שלוחה".
נפטר בי"א באייר תקפ"ז בדרכו ללנצוט בה נקבר.
שלושת בניו כיהנו ברבנות בחייו בערי גליציה ולאחר פטירתו ניהלו משם את אדמו"רותם, ואת מקומו ברופשיץ מילא חתנו היחיד רבי אשר ישעיה רובין.
בניו היו רבי אברהם חיים מלינסק, רבי יעקב ממעליץ ורבי אליעזר מדז'יקוב.
רבי אשר ישעיה רובין נולד בערך בשנת תקל"ה.
אביו היה סנדלר ונחשב לצדיק נסתר ואמו הייתה בת למשפחת רבנים נסע יחד עם חותנו לרבותיו.
לאחר פטירת חותנו מילא את מקומו ורבים מתלמידי חותנו המשיכו לבוא אליו.
מתלמידיו היה רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא.
חיבר ספר בשם "אור ישע".
נפטר בשנת תר"ה, בנו הגדול רבי מנשה מילא את מקומו ברופשיץ.
שאר בניו כיהנו ברבנות ואדמו"רות בערי גליציה.
בנו השני, רבי אהרן (תק"ס - תרי"ז) כיהן ברבנות ברימנוב ובניו כיהנו בנארול, קארטשין ובארנוב.
חתנו היה רבי נפתלי בנו של רבי יחזקאל שרגא משינאווא.
רבי מנשה נולד בשנת תקנ"ה.
היה תלמידו של רבי צבי הירש מרימנוב.
חיבר ספר בשם "לחם שמנה".
נפטר בשנת תרכ"א, וחתנו רבי יצחק מארילוס (בן רבי שמעון מרילס מירוסלב) מילא את מקומו.
חתן נוסף היה רבי ישכר בעריש מוורצקי.
בזיווג ראשון היה חתנו רבי חנניה יום טוב ליפא טייטלבוים מסיגט.
רבי יצחק מארילוס נולד בשנת תקע"ה.
אביו רבי שמעון היה מגדולי תלמידי החוזה מלובלין.
הקים מחלקה של תנועת מחזיקי הדת ברופשיץ.
חתנו היה הרב יעקב מרדכי ליברמן (ת"ר-ח' בניסן תרנ"ט) רב בטופורוב.
רבי מנחם מנדל נולד בערך בשנת ת"ר.
כיהן ברבנות דובצק (Dubiecko) לאחר פטירת אביו מילא את מקומו ברופשיץ.
בנו רבי מנשה מילא את מקומו.
חתנו היה אחיינו רבי יהושע שפירא מריביטיטש.
רבי מנשה נולד בשנת תרכ"ד.
מילא את מקום אביו בדובצק ולאחר מכן ברופשיץ.
היה חתנו של רבי יחיאל מקרילוביץ חתנו של רבי יהושע רוקח מבעלז ונכדו של הרב מאפטא.
חתניו היו ממלא מקומו רבי יצחק ליברמן מראפשיץ, בן רבי חיים ליברמן מדוברה, קרוב משפחתו רבי יצחק רובין מיברוב (נינו של רבי אלימלך מסוקולוב) רבי חיים הלברשטאם, בנו של רבי ישעיה מטשכויב ורבי מנחם מנדל מגורליץ-רופשיץ בניו יורק.
רבי יצחק ליברמן נולד בערך בשנת תרס"ה, בן רבי חיים ליברמן מדוברה, חתן רבי אהרן הורוביץ מבייטש, מילא את מקום חותנו בראפשיץ, נרצח בשואה ביום ב' תשרי ת"ש.
וכן רבי אלימלך רובין (בערך תר"ע - תש"ג), נכדו של רבי מנשה (בן חתנו רבי יצחק) כיהן ברבנות ואדמו"רות בעיר רופשיץ לאחר פטירת סבו.
היה חתנו של דודו רבי שרגא פייביש מיברוב.
רבי אלימלך רובין (תקס"ה - ב' בתמוז תר"ט), בנו השלישי של רבי אשר ישעיה, כיהן ברבנות ואדמו"רות בסוקולוב.
ילדיו היו רבי יצחק (תקצ"ה - כ' באלול תרל"ד) שהיה אדמו"ר בברוד, רבי אברהם יהושע העשיל (תקצ"ה - ל' בתשרי תרס"ט) שכיהן כרב ואדמו"ר ביאסלה, רבי אלתר ממלא מקום אביו וחתנו רבי ישראל אריה מפרמישלאן.
ברוד - סערט - יברוב
רבי יצחק מברוד היה חתנו של רבי שלום רוקח מבעלז.
בניו היו רבי נפתלי צבי, חתן רבי לייביש מטומשוב, שהיה אדמו"ר ברדיכוב, רבי שמואל שמעלקא, חתן רבי יוסף אלתר הגר מרדוביץ שכיהן בסירט ורבי אלימלך חתן הרב יעקב משה מהיבנוב ובזיווג שני חתן רבי אלעזר מליזענסק שכיהן ביברוב.
אחד מחתניו היה רבי מאיר משאץ.
בני רבי נפתלי מרדיכוב היו רבי אשר ישעיה מזלקובה וחתניו רבי משה מסוליצא ורבי נחמיה מקוידנוב.
בנו של רבי נחמיה היה הרב נפתלי פרלוב מברנוביץ תל אביב, חתן רבי ישכר דוב רוקח מבעלז.
בני רבי אשר היו: רבי יצחק גליקמן רבה של סוסנוביץ וראש ישיבה במקום, הרב חיים אליהו רב בטריסקוביץ, רבי חנוך העניך ממלא מקום אביו באדמו"רות בקשאנוב וחתניו רבי מנדל ערליך אדמו"ר בסעליש ורבי ישראל מירוסלב.
בניו של רבי יצחק היו רבי יהושע ממלא מקומו (נרצח בשואה) ורבי נפתלי צבי האדמו"ר מקוידנוב לאחר השואה.
בנו של רבי שמעלקע מסערט היה רבי פנחס מנחם מנדל ממלא מקומו, חותנו של רבי משולם ראטה.
מחתניו היו רבי חיים דוכנר צאצא של רבי פנחס מקוריץ שכונה "הרב ממסיף" וכיהן לאחר פטירת חמיו כראב"ד בסערט, רבי אלתר מאלטשטאט ורבי אליעזר מאוזיפולי.
בנו של רבי פנחס מנדל, רבי משה יוסף רובין כיהן כאב"ד קימפולונג בבוקובינה.
היה חבר מועצת גדולי התורה וכיהן כנשיא אגודת ישראל ברומניה.
בני רבי אלימלך מיאברוב היו רבי שרגא פייבוש ממלא מקומו, רבי יצחק מיברוב ניו יורק וירושלים וחתניו רבי יעקב ממעליץ-דז'יקוב ורבי אפרים דב מהוסאקוב.
רבי אברהם יהושע העשיל רובין (בן רבי אלימלך מסוקולוב) היה חתנו של רבי צבי יוסף מרודניק.
מילדיו היו רבי צבי יוסף ממלא מקומו ורבי יצחק מצפת (חותנו של האדמו"ר מלנצהוט-ניו יורק, רבי אלתר יצחק יעקב וגשל).
אחד מחתניו היה רבי מנדל מיאסלה.
בני רבי צבי יוסף היו: הרב אלימלך ממלא מקום אביו שנספה בשואה, חתן רבי אברהם חיים מפלאנטש, רבי אהרן אדמו"ר בפוריסוב, רבי מנדל אדמו"ר בלבוב ובניו יורק.
חתנו היה רבי חיים ברוך רובין רבה של וישניצה.
חתנו של רבי אלימלך, רבי יואל הלפרין (בן רבי מתתיהו חיים מברז'אן-דובשיץ) כיהן כאדמו"ר מיאסלה בניו יורק.
רבי יחיאל רובין (ה'תק"ע - כ' בתמוז ה'תר"ך), בנו החמישי של רבי אשר ישעיה כיהן ברבנות ואדמו"רות בקולבסוב משנת תקצ"ה.
היה חתנו של הרב אליהו רייך מריישא.
חתנו, רבי אברהם אהרן טייטלבוים (מגזע סיגט) מילא את מקומו.
חתן נוסף היה רבי משה לאבין רב בדרוהביץ' ונכדו של רבי צבי הירש מזידיטשוב.
בנו יחידו רבי אשר ישעיה (תר"ו - כ"א באלול תרע"ד) היה בחור כשאביו נפטר ולכן ניתנה הרבנות לגיסו והוא היה מיועד לקבלה כשיגדל אך למעשה לא קיבלה.
נישא לחנה שפרה בת רבי אלכסנדר מקומרנה (אחיו הבכור של רבי אליעזר צבי), התגורר 25 שנה בקומרנה סמוך על שולחן אבי חותנו רבי יצחק אייזיק מקומרנה ולאחר פטירתו אצל דודו רבי אליעזר צבי מקומרנה, שם אף השיא את בנותיו הגדולות.
אחר כך חזר והתיישב בקולבסוב שם כיהן דיין.
לא היו לו בנים כי אם שש בנות:חיה אדל ברכה אשת רבי ברוך פנחס מסקאליה, רייצא אשת רבי חיים שלמה מקוסון, מלכה אשת רבי איתמר רוזנבוים מנדבורנה, יסכה, פרומט ובאבי גיטל אשת רבי מנחם מענדיל זיידא רובין מגלגוב שירש את בית חותנו, משרתו ובית מדרשו בקולבסוב.
רבי נפתלי רובין (תרכ"א - י"ג בניסן תרצ"ח, נכדו של רבי אשר ישעיה מרופשיץ, כיהן ברבנות וישניצא.
היה חתנו של רבי יחזקאל שרגא משינאווא ובזיווג שני של רבי אברהם גבירצמן (נכד רבי אלימלך מליז'נסק).
בשנת תרמ"ט התמנה לרבנות קאלוואריה ובשנת תרנ"ט לרבנות וישניצא.
בניו היו רבי חיים ברוך (תרמ"ב - ג' באלול תש"ג, חתן קרובו, רבי צבי יוסף מיאסלה) ממלא מקומו בווישניצא, רבי חנה צבי (תרמ"ד - תש"ג, חתן רבי יחיאל נתן מבדדיוב) שכיהן כאדמו"ר מסאטמר בצאנז, רבי אלעזר אדמו"ר בניסקא ורבי יונה אדמו"ר בניסנק (חתן דודו רבי אשר מקרטשין).
מחתניו היו רבי אביגדור בן רבי מנדל מדוקלא, רבי נחום אפרים מטורנה ורבי יחזקאל שרגא בן רבי מנחם מנדל מסטרופקוב.
בנו של רבי חיים ברוך, רבי יחזקאל שרגא כיהן כראש ישיבה בבוכניה וכאדמו"ר בבריגל.
לחסידות רופשיץ היו ניגונים רבים, ביניהם לחנים של אבי החסידות רבי נפתלי צבי מרופשיץ.
בין הניגונים מפורסם הניגון "אשת חיל" מאת רבי נפתלי צבי.
בחסידות סטוטשין השתמרו נוסח התפילה וניגוני רופשיץ, חלק מהניגונים השתמרו בחסידות ויז'ניץ שרבי חיים מאיר הגר שמע אצל סבו רבי מאיר מדז'יקוב ואצל דודו רבי יהושע מדז'יקוב, כמו ניגון "והנחילנו" המיוחס לרבי נפתלי צבי.
ניגון מפורסם מבית רופשיץ הוא "ניגון המלאכים" שעל פי המסופר ברופשיץ, החוזה מלובלין התנמנם פעם בעת עריכת הטיש בליל שבת וכשהתעורר החל לשיר ניגון זה באמרו ששמע את המלאכים שרים ניגון זה.
מושר על "לקל אשר שבת" בחצרות בית רופשיץ וצאנז, לניגון שתי גרסאות אחד המקובלת מבית דז'יקוב היא המפורסמת, וגרסת בית רוזבדוב.
חסידות רוזבדוב (יידיש: ראזוואדאוו) הייתה חסידות גליציאנית, ענף מחסידות דז'יקוב שמגזע רופשיץ.
הראשון בחסידות היה רבי משה הורוביץ.
רבי משה נולד בסביבות שנת תקפ"ד לחיה ולרבי אליעזר הורוביץ מדז'יקוב.
נישא לבתו של רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים מסיגט.
כיהן ברבנות רוזבדוב לאחר פטירת אביו החל לכהן באדמו"רות רוזבדוב.
היה אהוד על בני עירו ואף היו מכנים את עצמם "בני רבי משה הורוביץ".
בניו היו רבי צבי, רבי אברהם חיים מפלאנטש ורבי יצחק אבי חסידות סטוטשין.
חתניו היו רבי צבי אלימלך מבלאז'וב, רבי שלום דוד מדז'בנה, רבי אריה לייביש מגריבוב ורבי אלימלך אהרן שניאור זלמן טברסקי מקרוסנה.
בנו הגדול רבי צבי הירש מילא את מקומו ברבנות ואדמו"רות.
נישא לבתו של רבי יחיאל וגשל מפריסטיק ובזיווג שני לבתו של רבי משה זילברפרב חתנו של רבי חנוך מאלעסק.
בזמן מלחמת העולם הראשונה עבר לווינה ואחרי המלחמה חזר לגליציה והתיישב בריישא בה נפטר בי' בחשוון תרע"ט.
חתניו היו רבי יעקב עפשטיין (בן רבי לייבוש מאוז'רוב), רבי חיים מאנטניא, רבי אלימלך הורוביץ ממעליץ ורבי יעקב יצחק מבארנוב.
רבי אפרים, בנו של רבי צבי מילא את מקומו ברבנות ואדמו"רות.
היה חתנו של דודו רבי אברהם חיים מפלאנטש.
נמלט עם אביו בזמן מלחמת העולם הראשונה.
נסע למערב אירופה לאסוף כסף ובשנת תר"צ חזר לרוזבדוב.
חתניו היו בן דודו רבי אליעזר מריבטיטש ורבי מנחם מנדל השני מזידיטשוב.
בניו רבי נפתלי ורבי משה מילאו את מקומו ברבנות ואדמו"רות.
רבי נפתלי נולד בערך בשנת תר"נ.
רבי משה נולד בערך בשנת תר"ס.
היה חתן קרובו רבי אליעזר הורביץ מגרודז'יסק.
בזמן המלחמה ברח מזרחה והגיע ללודמיר שם נתפס על ידי הנאצים ונשרף חי בעודו לבוש בטלית ותפילין.
בנים נוספים של רבי צבי היו רבי מנשה רבי שלמה ורבי שמחה:
רבי מנשה נולד בערך בשנת תר"מ.
היה חתנו של דודו רבי יהושע מריבטיטש.
נשאר בריישא שם כיהן באדמו"רות ובשנותיו האחרונות עבר לליז'נסק שם היו לו חסידים רבים.
היה בעל חוש מוזיקלי מיוחד.
נרצח בשואה עם כל משפחתו בלבוב.
בנו רבי חיים היה חתנו של רבי אלתר זאב מסטריזוב.
רבי שלמה נולד בערך בשנת תר"ס.
היה חתנו וממלא מקומו של רבי אלעזר ויסבלום מריישא (צאצא של רבי אלימלך מליז'נסק).
נרצח בשנת תש"ג עם ארבעת ילדיו.
רבי שמחה מווישנה נולד בערך בשנת תרנ"ג.
היה חתנו של רבי יעקב משה מקומרנה היה בעל מנגן גדול.
רבי אברהם חיים נולד לרבי משה מרוזבדוב בשנת תר"י.
כבר בצעירותו היה נחשב לתלמיד חכם גדול.
נישא בגיל 13 לבתו של הרב בצלאל וויינבערגער.
כיהן ברבנות פלאנטש ולאחר פטירת אביו גם באדמו"רות.
לאחר זמן גירשה ממשלת פולין את האזרחים הזרים ורבי אברהם חיים התיישב ברדומישלא.
בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט להונגריה ואחרי המלחמה חזר לריישא.
התפרסם כבעל דבקות, התפלל בהתלהבות ולא ישן על מיטתו במשך 40 שנה.
בין שיריו מפורסם השיר ביידיש "שבת איז טייער", המתאר את סדר יום השבת.
בניו רבי אליעזר ורבי דוד כיהנו אחריו.
שאר ילדיו היו רבי שלמה (חתן רבי יחיאל מפאקשנוויץ) שנפטר בצעירותו וחתניו רבי אלימלך מיאסלה, רבי יואל טייטלבוים מסאטמר ואחיינו רבי אפרים מרוזבדוב.
רבי אלעזר נולד ברוזבדוב בשנת תרמ"א.
היה חתנו של רבי מאיר יהודה מבוקווסק.
למד אצל חמיו וקביל ממנו היתר הוראה בשנת תרס"ט התמנה לכהן ברבנות בגרודז'יסק.
בזמן מלחמת העולם הראשונה עבר לטרנוב שם כיהן כדיין ולאחר פטירת אביו כאדמו"ר.
פתח ישיבה ומסר בה שיעורים.
מסופר שהגיעו מהקונגרס הפולני לראות את עבודתו המיוחדת.
בזמן מלחמת העולם השנייה התחבא בבונקר.
בו' בכסלו תש"ג נתפס על ידי הנאצים ונורה למוות.
רבי דוד נולד בערך בשנת תרמ"א.
נישא לבתו של רבי שמעון אלתר תאומים-פרנקל רב בפדגרזה.
כיהן ברבנות בפצשלב ולאחר מלחמת העולם הראשונה כיהן באדמו"רות בריישא.
נרצח בשואה בבלז'ץ בשנת תש"ב.
בנו רבי משה היה חתן רבי אלתר אליעזר מריגליץ.
חתניו היו רבי יוסף דוד אפשטיין (צאצא של המאור ושמש) מסוקולוב ורבי אלכסנדר שמואל טייטלבוים האדמו"ר מקולבוסוף בניו יורק.
השירה ברוזבדוב הייתה מבוססת על ניגוני רופשיץ ודז'יקוב אך האדמו"רים הלחינו ניגונים רבים אחרים.
ניגוני רוזבדוב בדרך כלל מורכבים מבית אחד או שנים, של השתפכות של "בכי" או שמחה, להבדיל מניגוני דז'יקוב (מהתקופות המאוחרות) שהיו ארוכים ומורכבים וחלקם "ממלכתיים" בסגנון מרש.
ברוזבדוב היו מספר ניגונים לכל אחד מזמירות השבת וחלוקת השירה הייתה לפי שבתות רגילות ושבתות חגיגיות כמו שבת שחלה ביום טוב או שבת חנוכה.
לחלק מהזמירות הייתה חלוקה לפי תקופות השנה ואף לפי חודשי השנה.
ירמיה דמן הוציא ארבעה דיסקים בשם "עתיקא קדישא" (ליל שבת, סעודת שבת בבוקר, סעודה שלישית וימים נוראים) של ניגוני בית אביו, יצחק דמן (איטש'ע), שנולד ברוזבדוב והיה חסיד רוזבדוב.
הדיסקים גם כוללים את נוסחאות רוזבדוב לקטעים הנאמרים בסעודות השבת כ"רבונו של עולם" לפני קידוש ליל שבת או קטע הזוהר בסעודת שבת בבוקר.
חסידות ראחוב היא חצר חסידית מגזע חסידות נדבורנה, שהוקמה בעיר ראחוב ומקום מושבה כיום ברמת גן.
מייסד החסידות היה רבי יצחק רוזנבוים בן רבי מאיר מקרעטשניף וחתן גיסו רבי שלמה איזקסון שכיהן כאדמו"ר בראחוב, צ'כוסלובקיה, ובסוף ימיו בווישווה.
לאחר מעברו של רבי יצחק לוישווה כיהן אחיו רבי מרדכי כאדמו"ר בראחוב, רבי מרדכי וכל צאצאיו נרצחו בשואה.
רבי אליעזר זאב רוזנבוים, בנו של רבי יצחק מראחוב היה חתנו של בן דודו רבי חיים מרדכי רוזנבוים מנדבורנה.
ניצל מהשואה ועלה לארץ והתגורר ברמלה.
בתחילת שנות ה-60 פתח בית כנסת ברמת גן על גבול בני ברק.
בנו של רבי אליעזר זאב הוא רבי יחיאל מאיר רוזנבוים, האדמו"ר הנוכחי מראחוב.
חתנו של רבי ישעיה שנייבאלג, רב היישוב בני ראם.
בנו של האדמו"ר מראחוב, רבי דוד צבי רוזנבוים, הקים בחיי אביו את ' בכפר אברהם בפתח תקווה.
ישנו בית כנסת בבני ברק בשם "קהילת ראחוב" אך הוא אינו קשור לשושלת נדבורנה.
רב בית הכנסת היה הרב מנחם מנדל הורביץ, חתנו של רבי שלמה זלמן פרידמן רבן של ראחוב ולוגאנו.
חסידות שבט הלוי היא חצר חסידית שנוסדה מתוך קהילה חסידית שהקים הרב שמואל הלוי ואזנר בשכונת זכרון מאיר בבני ברק.
בתחילה הייתה הקהילה בעלת מוטיבים של קהילה הונגרית, ועם השנים קיבלה צביון חסידי וכיום רבה מכונה אדמו"ר.
החצר קרויה כיום על שם ספרו של מייסדה, שבט הלוי.
את הקהילה הקים הרב שמואל ואזנר שכיהן כרב שכונת זכרון מאיר בבני ברק החל משנת תש"ז.
לקהילה הצטרפו במשך השנים רבים מיוצאי הונגריה ואנשי חוג חתם סופר, ובעיקר בוגרי ישיבת חכמי לובלין.
במסגרת תפקידו כרב הקהילה נהג הרב ואזנר למסור שיחות, וכן היה עורך התוועדות עם תלמידיו מדי שבת וחג, כמו כן קיים קבלת קהל לעצה ולברכה.
כמו כן, נהג הרב ואזנר לחלק "שיריים" כמנהג האדמו"רים, מדי שבת בסעודה שלישית ובאירועים נוספים.
אחרי פטירת הרב ואזנר בליל הסדר תשע"ה, הוכתר בנו הרב חיים מאיר ואזנר כרב הקהילה עד פטירתו בכ"ה בשבט תשפ"א.
אחרי פטירתו הוחלט להפוך את הקהילה לחצר חסידית רגילה ולהכתיר את בנו, הרב יוסף בנימין ואזנר, כאדמו"ר משבט הלוי.
בשנת תשס"ו הוקם איחוד אברכים של תלמידיו, בראשות נכדו הרב יוסף בנימין וואזנר.
הארגון איגד את קהילות שבט הלוי בישראל, פעל בתחומי צדקה, שיעורי תורה לבני הקהילה, והוציא ביטאון חודשי בשם בית חיינו.
בנוסף פעל להוסיף צביון חסידי לקהילה, בהמשך נסגר ה"איחוד" ובמקומו הוקמה "התאחדות האברכים".
במשך השנים התפתחו לקהילה מרכזים נוספים: בירושלים, במודיעין עילית, באשדוד, בבית שמש, בביתר עילית וכן בארצות הברית.
כרבני הקהילה מכהנים בניו וחתניו של הרב ואזנר כמו הרב מרדכי אלימלך וואזנר - רב קהל שבט הלוי בבורו פארק, הרב אברהם אליהו וואזנר - רב קהל שבט הלוי במודיעין עילית, וחתנו הרב אברהם יעקב איצקוביץ - רב קהל שבט הלוי בירושלים.
בני קהילתו בבני ברק מחנכים את ילדיהם בתלמוד תורה "חוג חת"ם סופר" בעיר, שנוסד ועמד במשך שנים רבות תחת הנהגתו של הרב יצחק צבי ברנפלד, חבר בית דינו של הרב ואזנר.
במשך הזמן שינה המוסד את שמו ל"תלמוד תורה חתם סופר", והוא עמד באופן רשמי תחת הנהגתו של הרב ואזנר, ולאחר פטירתו - תחת הנהגתם של בנו ונכדו - ממשיכי דרכו.
כמו כן בחורי הקהילה ממשיכים את לימודיהם בישיבת ישיבת חכמי לובלין - שבט הלוי.
כיום מתנהלת הקהילה כחצר חסידית רגילה ונוסח התפילה הוא נוסח ספרד החסידי.
עם זאת, ישנם כמה מנהגי אשכנז הנוהגים בה כמו אמירת במה מדליקין מדי ליל שבת, וכן אמירת מערבית בחגים.
כמו כן, הנהיג הרב ואזנר להתפלל את רוב קבלת שבת גם בשבתות חול המועד.
חסידות שאץ ויז'ניץ היא חצר חסידית, ענף מחסידות ויז'ניץ שהוקם על ידי רבי משה הגר בנו של רבי ברוך הגר.
בשנת תרנ"ג (1892) נפטר רבי ברוך הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ, ועל מקומו הוכתר בנו רבי ישראל הגר כאדמו"ר.
שאר בניו פנו לעיירות האזור והסביבה והקימו בהם חצרות משלהם.
רבי משה הגר, בנו השלישי של רבי ברוך, התגורר תחילה בעיירה גורא הומורא והקים שם את חצרו, אך בעקבות שרפה שפרצה במקום כעבור תקופה עקר משם והשתקע בעיירה שאץ.
באותה עת חיו ופעלו בקהילה היהודית בעיר אדמו"רי שושלת חסידות שאץ – לבית משפחת מוסקוביץ', ובפרט נודעה והתפרסמה שם הרבנית הזקנה מרים חיה מוסקוביץ' כפועלת ישועות.
על סיבת קביעת משכנו של רבי משה דווקא בעיירה זו, יש ששיערו שהיה בעיר ריכוז גבוה של חסידי חמיו משושלת זינקוב.
בעיירה היה בית מדרש של חסידי ויז'ניץ עוד מזמן סבו רבי מנחם מנדל הגר, אך רבי משה הקים בית מדרש עצמאי.
הוא קנה מאת משפחת ברוידא שני בתים עם חצר גדולה, ושם הקים את בית מדרשו, ורוב חסידי ויז'ניץ עברו לשם.
במהלך השנים הפך בית מדרשו למקום מרכזי, וראשי הקהילה היהודית ונכבדיה קבעו את מושבם בבית מדרש זה.
בקרבת מקום היה קיים בית אכסניא בבעלות יהודית, ששימש את החסידים שבאו לשבתות מיוחדות ולחגים.
רבי משה נפטר בשנת תרפ"ו (1926), ובשעת ההלוויה הכתיר אחיו רבי שרגא פייבוש מזלישטשיק את בנו של רבי משה, רבי חיים, למלא מקום אביו כאדמו"ר.
רבי חיים שרד את השואה, ולאחריה חזר לשאץ.
בשנת תש"ט עלה לארץ ישראל, תחילה השתקע בקריית שמואל וכעבור שנה וחצי עבר לחיפה, בעידוד בן דודו רבי ברוך הגר האדמו"ר מסרט ויז'ניץ, שם הקים את בית המדרש "אהל משה" על שם אביו וכיהן כאדמו"ר עד לפטירתו בשנת תשל"ז.
עם זקנותו ובשנותיו האחרונות עבר רבי חיים להתגורר בבני ברק, ובכדי להחזיק את בית המדרש בחיפה מינה רבי אליעזר הגר האדמו"ר מסרט ויז'ניץ את אחיינו רבי מנחם דוד הגר לכהן כרב בית הכנסת.
הרב מנחם דוד פיתח את חיי הקהילה והקים כולל אברכים במקום.
עם פטירת רבי חיים (ללא בנים שימלאו את מקומו) מונה רבי מנחם דוד לכהן כאדמו"ר משאץ ויז'ניץ.
בנו של רבי מנחם דוד, הרב ברוך הגר, מכהן כרב קהל יראים שאץ ויז'ניץ באשדוד.
חסידות רדוביץ היא חצר חסידית שפעלה בעיירה רדאוץ (ביידיש: ראדעוויץ) ובצפת בין השנים תרט"ו–תרע"ג, ואחר כך בארצות הברית.
החצר היא ענף מחסידות קוסוב, ממנה יצאה גם חסידות ויז'ניץ.
בשנת תרט"ו השתקע רבי יוסף אלטר הגר, בנו השני של רבי חיים הגר מקוסוב, בעיירה רדאוץ (או ראדעוויץ, רדוביץ), והקים בה חצר חסידית.
לרבי יוסף אלטר לא היו חסידים רבים, ובשנת תרל"ג הוא עלה לארץ ישראל והתגורר בצפת.
נפטר כעבור שש שנים בחיפה ונקבר בבית העלמין היהודי הישן של חיפה.
רבי משה הגר (ויקח משה)
בנו רבי משה התמנה לממלא מקום אביו בשנת תרל"ג, וכיהן ברדוביץ עד שנת תרנ"ז, אז עלה גם הוא לארץ ישראל והתגורר בצפת.
בצפת קיבל את בית מדרשו של אביו.
בארץ ישראל ניהל אדמו"רות כחמש שנים, ונפטר בשנת תרס"ב.
רבי ישראל הגר (כ"ו ניסן תרל"ח–ג' חשוון תש"ג), בנו השני של רבי משה, מילא את מקומו (הבן הגדול של רבי משה, רבי זיידא חיים, נפטר בחיי אביו), וכיהן כאדמו"ר ברדוביץ.
בשנת תרע"ג היגר לארצות הברית, והקים בית מדרש במנהטן, ברחוב וול סטריט.
ייסד את ישיבת "תורת חיים", ועורר את יהודי ארצות הברית לשמירת המצוות.
בא לבקר כמה פעמים בצפת, ותמך כלכלית בבית המדרש של אביו בעיר.
כמו כן הקים בצפת "בית יתומים" והחזיק אותו כלכלית.
היה מנהל כולל ויז'ניץ בארצות הברית, וסייע לרבי ישראל הגר מוויז'ניץ בגיוס כספים לטובת תושבי ארץ ישראל.
נפטר בשנת תש"ג, ונקבר בבית הקברות "בית דוד" , על קברו הוקם אוהל.
רבי יוסף שמואל, הבן היחיד של רבי ישראל, למד בישיבה יוניברסיטי.
נישא לבת רבי יצחק, האדמו"ר משאץ־סאסוב ברדוביץ.
עם שובו לארצות הברית, סייע לאביו בפתיחת בית המדרש בוול סטריט, מנהטן, בשנת תרפ"ט, ומאז כיהן כרב המקום.
עם פטירת אביו, בשנת תש"ג, החל לכהן כאדמו"ר בבית מדרשו.
נפטר בכ"ח בניסן ה'תשמ"א, ונקבר על יד אביו בבית הקברות "בית דוד" .
לרבי יוסף שמואל נולדו שני בנים, משה ויחיאל מאיר.
האחים מעולם לא נישאו, ולאחר פטירתו כיהנו שניהם כרבנים בבית המדרש.
הרב יחיאל מאיר, הצעיר יותר, נפטר בפתאומיות בכ"ב בתשרי תשע"ג.
כיום החצר אינה פעילה, אך פעילים שלושה בתי כנסת:
במנהטן, באזור מרכז הסחר העולמי - בית הכנסת של אדמו"רי השושלת משנת תרפ"ט.
בבורו פארק, בשדרה ה־15 - שימש את רבי ישראל בעת מגוריו בבורו פארק, לפני שעקר למנהטן.
בית המדרש מנוהל כיום על ידי רבי יהושע רובין.
בצפת - בית המדרש "תפארת משה וישראל".
הוקם בשנת תרמ"ה (1885) על ידי רבי יוסף אלטר, האדמו"ר הראשון, ואחריו כיהן בו באדמו"רות בנו רבי משה הגר.
משמש כיום קבוצה של חסידי ברסלב.
חסידות שטפנשט היא חצר חסידית מבית רוז'ין שפעלה בעיר שטפנשט ברומניה בין השנים 1852–1933 תחת הנהגת רבי מנחם נחום פרידמן (בנו של רבי ישראל מרוז'ין) ובנו, רבי אברהם מתתיהו פרידמן.
בשנת תשכ"ט (1969) הועבר קברו של רבי אברהם מתתיהו מרומניה לבית העלמין נחלת יצחק, ומאז הוא משמש מוקד עלייה לרגל למתפללים רבים.
רבי מנחם נחום פרידמן היה בנו הרביעי של רבי ישראל פרידמן מרוז'ין.
הוא נולד בשנת תקפ"ג (1823) ונקרא על שם אבי סבתו, רבי מנחם נחום טברסקי ("המאור עיניים").
בשנת תרי"ב (1852), לאחר פטירת אביו, הוא הוזמן לכהן ברבנות בעיירה שטפנשט, שם הקים חצר חסידית.
הוא לא הרבה באמירת דברי תורה, אך נהג בפאר והדר כמנהג אביו וזכה להערצת חסידיו.
בביתו המפואר נבנה חדר שכונה "חדר המשיח" והונחו בו כתר זהב וכלים יקרים נוספים.
הוא נפטר בי"ד בכסלו תרכ"ט (1868) בגיל 46 ונקבר ביאשי.
את מקומו מילא בנו, רבי אברהם מתתיהו.
אשתו פרל הייתה בתו של רבי אלעזר קושאנסקי, נכד רבי גדליה מליניץ.
בנותיו נישאו לקרובי משפחתם מבית רוז'ין, האדמו"רים רבי אברהם יהושע השיל פרידמן ורבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (בזיווג שני).
רבי אברהם מתתיהו פרידמן נולד בכ"ה בכסלו תר"ז (21 בדצמבר 1846).
הוא נקרא על שם סב סבו, רבי אברהם המלאך, ועל שם מתתיהו החשמונאי.
נישא לראשונה לבתו של רבי יצחק רייך חתנו של רבי אשר ישעיהו מרופשיץ.
לאחר מכן נישא לבתו של דודו רבי יוסף מונזון.
כשהיה בן 22 נפטר אביו והוא הוכתר כאדמו"ר והנהיג את החסידות במשך 64 שנים עד לפטירתו.
היה ידוע בתואר "הצדיק משטפנשט", או בכינוי הרומני: "הרב הגדול משטפנשט" (Marele Rabin din Stefanesti).
נחשב על ידי רבים מיהודי רומניה כצדיק וקדוש.
יהודים וגויים באו להתייעץ איתו ולקבל את ברכתו ועצתו.
בשמו נקשרו אגדות על ריפוי חולים, פקידת עקרות, והצלת אנשים מירידה מנכסיהם - ניסים למעלה מדרך הטבע.
מחסידיו היה רבי חיים זנוויל אברהמוביץ, האדמו"ר מריבניץ.
נפטר בכ"א בתמוז תרצ"ג (15 ביולי 1933) ללא שהשאיר אחריו ילדים.
אחיינו רבי מנחם נחום פרידמן מאיצקן היה אמור לרשת את מקומו באדמו"רות אך נפטר חודש לפניו.
לאחר פטירתו, הקים הרב יוסף ברייאר, רב העיר, את "ישיבת בית אברהם" לזכרו.
קברו ברומניה שימש מוקד עלייה לרגל לאנשי המקום עד שבשנת תשכ"ט, 1969 הועלה קברו מרומניה לישראל ונקבר מחדש בבית הקברות נחלת יצחק בגבעתיים.
רבי מנחם נחום מרגליות, חתנו של רבי מרדכי זוסיא טברסקי מטריסק-הוצלס, התפלל ולמד ב"שטפנשטר קלויז" ביאשי.
בפטירת רבי אברהם מתתיהו משטפנשט, הכתירוהו מתפללי הקלויז לרבם, ועל שם זה נקרא "שטפנשטר רבי".
התפלל בחדר מיוחד כדרך אדמו"רי בית רוז'ין.
ביוזמת ועד חסידי שטפנשט בראשות רבי שמואל שור, ראש ועד חסידי שטפנשט, והרב אברהם יעקב סלומון, ראש מוסדות שטפנשט, החלו להנציח את זכרו בהקמת מפעל הנצחה.
המרכזי שבהם הוא קבר רבי אברהם מתתיהו פרידמן משטפנשט בגבעתיים, אשר הפך למוקד עלייה לרגל.
בבני ברק ואלעד נמצאים "מוסדות שטפנשט" הקרויים על שמו.
בתי כנסת על שמו נבנו בעתלית, בקריית גת ובגדרה, בית הכנסת הוקם ביוזמתו של יצחק רבינוביץ ונקרא בפי הגדרתיים בית הכנסת של הרומנים.
כמו כן נמצאו שרידים של "קלויז" בעיר העתיקה בצפת ששימש את חסידיו.
בשנת תשע"ה הוקם 'ישיבה על קברו' בגבעתיים סמוך לבית הקברות נחלת יצחק.
בשכונת רמת שלמה בירושלים זכרו מונצח ברחוב "הצדיק משטפנשט".
בחודש אוקטובר 2024 פורסם כי בערוץ 14 התקיים משדר המארח ישראלים שחולקים סיפורי ניסים על סגולותיו יוצאות הדופן של הצדיק משטפנשט.
מארגני המשדר ביקשו לגייס נשים שיספרו שנכנסו להריון לאחר שהתפללו ל"צדיק משטפנשט", תמורת 1000 שקל במזומן.
הערוץ טען שאין לו קשר למשדר וכן שהמשדר פורסם באישור הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו.
חסידות תולדות אהרן היא חצר חסידית ירושלמית, המשתייכת לעדה החרדית.
החסידות מתאפיינת בשמרנות וברצון לשמר את הווי החיים של היישוב הישן בירושלים, בהתנגדות חריפה לציונות, באורח חיים חרדי קפדני, בסגנון לבוש מיוחד ובדגש על תפילה בקצב מתון ובהתלהבות.
החסידות מונה כ-1,800 בתי-אב ומרכזה בפאתי שכונת מאה שערים.
בנוסף לקהילה המרכזית בירושלים, לחסידות קהילות בבית שמש בטבריה ובניו יורק.
אדמו"רהּ הנוכחי הוא הרב דוד קאהן.
החסידות נקראת על שמו של הרב אהרן ראטה שהקים בשנת ה'תרפ"א (1921) בסאטמר חבורה שהתאפיינה בקריטריונים מחמירים בעבודת השם.
בשנת ה'תרפ"ח (1928) עלה הרב ראטה לארץ ישראל, שם התגבשה סביבו קבוצה מצומצמת של אנשים הנאמנים לדרכו, בשל החשיבות המיוחדת שראה בעניית אמן בקול רם, שינה הרב ראטה בשנת ה'תרצ"ג (1933) את שם חבורתו ל-"חבורת שומרי אמונים".
כשנה לאחר מכן התפצלו תלמידיו.
קבוצה קטנה יחסית בחרה בבנו, הרב אברהם חיים ראטה, לכהן כאדמו"ר תחת אביו.
רוב התלמידים בחרו בחתנו של הרב אהרן, הרב אברהם יצחק קאהן.
הוא הקים את חצרו בפאתי שכונת מאה שערים (בשנות האלפיים, ניצב במקום זה בית המדרש של חסידות תולדות אברהם יצחק).
רבי יואל טייטלבוים מסאטמר הגיע לידי סכסוך עם הרב ראטה, בעקבות מחלוקת קשה שניטש סביב רבנות העיר סאטמר, אולם הרב קאהן נמנה בין תלמידיו של הרבי מסאטמר, ומאז שהחל לכהן כאדמו"ר, אימצה החסידות אידאולוגיות זהות, שהבולטת ביניהם היא ההתנגדות החריפה לציונות.
המסגרת של הרב ראטה הייתה חבורה של עובדי השם, שנתפסו כתמהוניים.
עם תחילת כהונת הרב קאהן החלה החבורה לקבל מאפיינים של חצר חסידית.
בשנת ה'תשי"ב (1952) פתח הרב קאהן ישיבה, לאחר הפצרות מצד תלמידו הרב דניאל פריש, שאף העניק לה את השם "תולדות אהרן" על שמו של הרב ראטה.
עם הזמן קיבלה קהילתו של הרב קאהן את שמה של הישיבה והפכה ל"חסידות תולדות אהרן".
בעגה הירושלמית היידישאית, השתרש גם הכינוי (המתייחס לבני הקהילה) "רֶבּ-אַהרַלַ'אך", כלומר, אנשי "רבי אהרל'ה".
כתוצאה מהקמתה של הישיבה והגידול הטבעי של בני החבורה התרחבה החסידות והפכה לקהילה בעלת מוסדות ולקבוצה הגדולה ביותר בעדה החרדית.
בתי מדרש של החסידות נפתחו גם בניו יורק, תחת הנהגתם של בנו וחתנו של הרב קאהן.
כיום בית מדרשה המרכזי של החסידות הוא ברחוב שבטי ישראל, בסמוך ליציאה משכונת מאה שערים (לכיוון מזרח ירושלים).
הרב קאהן הקפיד על שמירת המסגרת המסורתית-בדלנית של החסידות, שכללה בין היתר מגורים בשכונותיה החרדיות הישנות של ירושלים כמאה שערים, בית ישראל וגאולה.
בשל התרחבותה של החסידות ועליית מחירי הדירות בירושלים, נאלץ הרב קאהן בשלהי תקופת כהונתו להסכים להקמת קהילה של חסידיו בעיר בית שמש, שבה החלה בתחילת שנות התשעים של המאה העשרים, תנופת התפתחות של מגורים לציבור החרדי.
הרב קאהן נפטר בכ"ז בכסלו תשנ"ז (1996).
בסוף ימיו של הרב קאהן, ועל רקע שנתיים שבהן לא תפקד, פרצה יריבות בקהילה, שבמוקדה השאלה מי יירש אותו.
בשנים אלה התקשו מוסדות הקהילה לתפקד.
הסכסוך לווה בהשמצות הדדיות, פשקווילים ולעיתים אף באלימות פיזית.
רוב חברי הקהילה וכן הנהלת מוסדותיה, סירבו להכיר בבנו בכורו הרב שמואל יעקב קאהן כיורש הכס, וצידדו בבנו השני של האדמו"ר, הרב דוד קאהן, שכיהן עד אז כרבם של חסידי "תולדות אהרן" בעיירה מאנסי שבמדינת ניו יורק.
אחרים העדיפו כיורש את בנו הבכור, הרב שמואל יעקב קאהן.
בין התומכים בבכור נמנו גם רבה של הקהילה בירושלים והנציג מטעמה בבד"ץ העדה החרדית, הרב מאיר ברנדסדורפר, שהיה גם מחותנו של הרב שמואל יעקב, והמקובל רבי דניאל פריש.
לאחר פטירת הרב קאהן הגיעה המחלוקת לדיון בבד"צ העדה החרדית, שהתמקד בכשירותה של הצוואה שהותיר הרב קאהן ובה נכתב כי על אנשי החסידות לקיים בחירות למנהיג שיירש את מקומו, תוך בקשה שיהיה זה אחד מבניו או חתניו.
מאחר שהצוואה הייתה רצופה במחיקות ותוספות, טענו אנשי הרב שמואל יעקב כי חלו בה זיופים, משום שנשמרה בידי הצד השני.
פסק הדין קבע כי הצוואה קבילה, אך כצעד של פשרה קיבלו הרב שמואל יעקב ותומכיו את אחד מבנייני המוסדות.
הוא פתח חסידות חדשה בשם "תולדות אברהם יצחק" על שם אביו.
קרוב לשני שלישים מבני החסידות נותרו בחסידות האם והכתירו לרבם את הרב דוד, שעלה לישראל ועבר להתגורר בבית אביו בירושלים.
בשנים הראשונות לכהונתם התראו שני האחים.
בשנת ה'תש"ס התקררו היחסים ובהמשך שבו לתקנם.
שאר האחים והגיסים משתייכים באופן רשמי לאחד הצדדים אולם שומרים על יחסים תקינים עם שני האדמו"רים.
הנהגת האדמו"ר הנוכחי הרב דוד קאהן
תחת הנהגת האדמו"ר הנוכחי הרב דוד קאהן בנתה הקהילה קומפלקס חדש בירושלים ובו בית כנסת, ישיבות ותלמוד תורה.
קהילות גדולות נוספות קיימות בארבע שכונות בעיר בית שמש (נחלה ומנוחה, רמת בית שמש ב', רמת בית שמש ד' ובשכונת "קנה בושם").
בשנת 2019 פתחו קהילה ומוסדות בטבריה ובחריש.
קהילות נוספות קיימות בעיירות מונסי, בורו פארק וקריית יואל שבארצות הברית.
ב-2010 נפתח שטיבל גם בשכונת סטמפורד היל שבלונדון וב-2020 נפתח שטיבל במנצ'סטר.
האדמו"ר הנוכחי הרב דוד קאהן הנהיג בקהילה לימוד של "עמוד יומי" בגמרא.
הנהגתו מתאפיינת ביתר פתיחות, כאשר בין היתר ביטל כמעט לחלוטין את השתתפות חסידיו בהפגנות הרחוב המאורגנות על ידי קיצוני העדה החרדית.
בקהילה ישנה קבוצה קטנה בשם "מארי דחושבנא" - המגישים בכל ראש חודש דין וחשבון על מעשיהם באותו חודש לאדמו"ר, העובר על הרשימות.
החסידות מקיימת מדי שנה שני אירועים רבי משתתפים:
לילות שמחת בית השואבה בחול המועד סוכות, שבהם נערכים ריקודים בליווי תזמורת, עד השעות הקטנות של הלילה.
אירוע זה מתקיים גם בחסידות האחות "תולדות אברהם יצחק" ובאים אליו אלפים מציבורים מגוונים.
מעמד הדלקת מדורת ל"ג בעומר במירון במוצאי היום, שאותו חידש האדמו"ר הנוכחי בנוסף למעמד ההדלקה המסורתי שקיים גם אביו בחצר בית מדרשו בירושלים.
האדמו"ר הרב דוד קאהן הפקיד את ניהול ענייני הקהילה (למעט המוסדות החינוכיים) בידי גוף בן שבעה חברים, הקרוי "ז' טובי הקהילה" ("זט"ה"), בהשראת ז' טובי העיר.
שישה מחברי הגוף נבחרים בידי הגברים הנשואים, והנשיא מתמנה על ידי האדמו"ר.
בליל ל"ג בעומר ה'תשפ"א (2021) התרחש ביציאה ממתחם ההדלקה של החסידות אסון הר מירון, שבו נהרגו 45 בני אדם ולמעלה ממאה נפצעו.
החסידות מתאפיינת בהתבדלות, בשמרנות ובהקפדה על תקנות.