tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
שינוי מדיניות היירוט של רקטות לאזור נתב"ג הביא לחידוש הטיסות.
בלילה הפציץ צה"ל 120 מטרות טרור, רובן בשג'אעייה, הנחשבת למעוז חמאס.
במהלך הלחימה בימים האחרונים פגע צה"ל ב-4 מפקדי שדה של הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.
בבוקר נהרג מפגיעת פצמ"ר אזרח תאילנד, עובד זר במועצה אזורית חוף אשקלון.
כיפת ברזל יירטה 4 רקטות מעל באר שבע ו-5 רקטות מעל אשקלון.
בצהריים נורו 5 רקטות מסוג J-80 לעבר השפלה, לאזור ראשון לציון, ארבע מהן יורטו על ידי כיפת ברזל.
בערב נורה מטח נוסף של רקטות אל אזורי יבנה וראשון לציון, ונשמעה אזעקה גם בנמל התעופה בן-גוריון, אך הרקטות יורטו ללא נפגעים.
בשעות הצהריים תקף צה"ל את בית החולים וופא שבשכונת שג'אעייה.
בית החולים שימש להפעלת חדרי מלחמה וכמפקדה של חמאס, ונורתה ממנו אש נק"ל ונ"ט לכיוון כוחות צה"ל.
תקיפת צה"ל גרמה לפיצוצי משנה של אמצעי לחימה של חמאס שאוחסנו בבית החולים.
במהלך היום נהרגו 3 לוחמי פלחה"ן צנחנים בבית ממולכד במטעני חבלה.
רשות התעופה הפדרלית האמריקאית הסירה את האיסור לטוס לישראל.
כ-150 פלסטינים מאזור רפיח, בהם מחבלים, הסגירו עצמם בלילה לכוחות חטיבת גבעתי.
בלילה סיכל צבא מצרים שני פיגועים באזור הגבול ליד כרם שלום.
בבוקר ירו מחבלים טיל נ"ט מבית החולים וופא, צה"ל השיב אש והרג אותם.
בצהריים דיווחו הפלסטינים שבית ספר של אונר"א בבית חאנון נפגע מהפגזת צה"ל ושמהפגיעה נהרגו 15 פלסטינים, ועשרות נפצעו.
תחקיר צה"ל העלה שמהאזור נורו טילי נ"ט וצה"ל השיב באש מרגמות, אך המרגמה שפגעה במתחם אונר"א פגעה בו כאשר הרחבה הייתה ריקה ולכן לא הירי הישראלי הוא שגרם לפגיעה באזרחים.
ביום זה נפצע שי סימן טוב, מפקד גדוד 12 של חטיבת גולני באורח קשה מהתמוטטות קיר של מבנה מעל איתור מנהרה.
במהלך קרבות נהרגו 6 מחבלים ו-3 חיילי צה"ל.
בשעות הערב ניסו פעילי חמאס חמושים שנתקלו בכוח הנדסה לחטוף חייל ולהימלט עמו באמצעות מנהרה.
כוח צה"ל הסתייע בירי טנק שפעל בקרבת הכוח והחייל חולץ.
כוח מיחידת דובדבן פגע במספר פעילי חמאס חמושים וכוח אחר מהיחידה חשף מצבור אמצעי לחימה.
כוח מחטיבת הצנחנים הרג שישה פעילי חמאס חמושים.
כוח שריון חשף מספר בורות לשיגור רקטות בתוך בית, אשר הושמד על ידי חיל האוויר.
שני חיילים מחטיבת הנח"ל נפצעו בקרב עם פעילי חמאס ושבעה נוספים נפצעו ממטען חבלה כאשר נכנסו לבית ממולכד.
בערב נהרגו שני חיילים בלחימה עם המחבלים.
באותו יום ביצע צה"ל סיכול ממוקד באסמעיל סעדי עקלוק, בכיר במערך הכטב"מים של חמאס.
בשעות הבוקר נורה מטח רקטות אל אזור השרון; כיפת ברזל יירטה רקטה אחת, ורקטה נוספת נפלה בשטח פתוח.
חצי שעה לאחר מכן נורה מטח לאזור תל אביב והשפלה, אדם נפצע בינוני מפגיעת רקטה ברכב שנמצא סמוך אליו.
במשך כל היום נורו רקטות על יישובי עוטף עזה.
בסך הכל חשף צה"ל עד כה כ-30 מנהרות, מתוכן 15 הושמדו על ידי החיילים.
במהלך אותו יום נהרגו בלחימה 5 חיילי צה"ל, מהם 3 לוחמים מחיל ההנדסה הקרבית.
בכך עלה מספר אבדות צה"ל ל-40 חיילים.
האו"ם הציע ליום זה הפוגה הומניטרית בת 12 שעות, מ-08:00 ועד 20:00. מדינת ישראל וחמאס נענו להצעה.
דקות לפני כניסת ההפוגה לתוקף, הפציץ צה"ל בניין מגורים בח'אן יונס.
בתקיפה נהרגו לפחות 18 בני משפחת נג'אר, בהם 10 ילדים.
במהלך שעות אחר הצהריים אישר הקבינט המדיני-ביטחוני את הארכת ההפוגה בארבע שעות נוספות.
במהלך אותן ארבע שעות נוספות ירה חמאס רקטות ופצצות מרגמה לעבר השפלה, עוטף עזה, באר שבע, אשדוד ואשקלון.
דובר חמאס אמר כי "אין הפסקת אש" וטען כי הארכת הפוגת האש בארבע שעות הייתה "מהלך חד צדדי של ישראל".
על אף הודעת חמאס והמשך ירי הרקטות ופצצות המרגמה, ישראל קיבלה על עצמה המשך הפוגה חד-צדדית ל-24 שעות נוספות.
פעילות השמדת המנהרות בידי צה"ל נמשכה גם במהלך ההפוגה.
במהלך הלילה מתו מפצעיהם שני חיילי צה"ל ועוד חייל נהרג מפצצת מרגמה.
בכך עלה מספר ההרוגים ל-43 חיילי צה"ל.
יום קודם לכן נענה הקבינט לבקשת האו"ם לבצע הפסקת אש של 24 שעות נוספות.
למרות הפסקת האש מצד ישראל חמאס לא נענה לה והמשיך לירות רקטות לעבר ישראל, כאשר בסביבות 8:30 בבוקר בוצע ירי רחב מאזור עוטף עזה ועד אזור השרון, רקטה אחת נפלה בפתח תקווה.
עקב כך חידשה גם ישראל את לחימתה.
בשעות הצהריים חמאס הודיע על הפסקת אש הומניטרית למשך 24 שעות החל מהשעה 14:00, אך גם הפסקת אש זו הופרה לאחר מספר שעות על ידי חמאס.
דובר צה"ל תת-אלוף מוטי אלמוז אמר כי בפעולה נהרגו עד כה מאות מחבלים, ובנוסף העריך כי מחבלים שהסתתרו בתוך המנהרות נהרגו כאשר צה"ל פוצץ אותן.
28 ביולי: היום העשרים ואחד
בעקבות בקשת חמאס להפסקת אש הומניטרית בחג המוסלמי עיד אל-פיטר צה"ל הורה שלא ליזום תקיפות ברצועה.
חמאס המשיך בירי הרקטות, במהלך שעות הבוקר נורו מספר רקטות לכיוון אשקלון, ובתגובה תקף צה"ל 2 משגרים מוטמנים ואתר לייצור אמל"ח ברצועת עזה.
לאחר מכן נשמר השקט למשך מספר שעות, אך הוא הופר שוב בשיגור רקטות אל יישובי עוטף עזה.
אחר הצהריים טענו הפלסטינים שצה"ל הפגיז את בית החולים שיפא בעזה וכן גן ציבורי במחנה הפליטים א-שאטי וגרם לכעשרה הרוגים פלסטינים, אך בדיקת צה"ל העלתה שלא מדובר בירי ישראלי אלא בשני המקרים מדובר בשיגורים כושלים של חמאס.
בשעות הצהריים נהרג לוחם הנדסה מפגיעת רקטת RPG בדחפור D9 שהיה בפעילות מבצעית ברצועה, מפקד הדחפור נפצע קשה.
חוליית הנ"ט הפלסטינית נמלטה לבית סמוך ודחפור D9 אחר מוטט בית זה והרג 8 מהם.
שני מחבלים נוספים נתפסו על ידי חטיבת גבעתי ונלקחו לחקירה.
4 חיילים מחטיבה 7, נהרגו מפגיעת פצמ"ר במועצה אזורית אשכול בשעות הערב נשמעו אזעקות באזור הכרמל וחדרה, אך לא אותרו נפילות.
החדירה למוצב נחל עוז: בשעות הערב חדרו מספר מחבלים דרך מנהרה לשטח ישראל, בסמוך ליישוב נחל עוז שבמועצה אזורית שער הנגב, ובחילופי האש נהרגו חמישה מחיילי צה"ל, חניכי קורס מ"כים.
29 ביולי: היום העשרים ושניים
בין 02:10 ל-02:35 נורה מטח רקטות לעבר יישובי עוטף עזה, גוש דן והשפלה.
בשעות הבוקר המוקדמות תקף צה"ל ברצועת עזה מטרות רבות, בהן בנייני שידור של רשת הטלוויזיה של חמאס, ביתו של אסמאעיל הנייה, ביתו של ראש עיריית מחנה הפליטים אל-בורייג' ומבנה בנמל עזה.
מאגר הדלק של תחנת הכוח היחידה בעזה עלה באש.
בשעות הערב הרג כוח חטיבת גבעתי חמישה מחבלים שיצאו מפיר מנהרה בדרום הרצועה.
30 ביולי: היום העשרים ושלושה
אונר"א דיווחה, בפעם השלישית, כי מצבור של רקטות נמצא באחד מבתי הספר שלה.
בלילה תקף צה"ל 100 מטרות טרור.
בבוקר נפגע בית ספר של אונר"א וכ-16 פלסטינים נהרגו.
הפלסטינים האשימו את צה"ל בתקיפה ומדינות רבות גינו את ישראל על הפגיעה בבית הספר.
ב-15:00 הכריזה ישראל על הפסקת אש הומניטרית עד 19:00 בחלק מאזורי רצועת עזה, אך הכרזה זו נדחתה על ידי חמאס, שהמשיך בירי על ישראל.
בצהריים נהרגו שלושה חיילי יחידת מגלן כשנכנסו למרפאה ממולכדת של אונר"א בח'אן יונס, ובכך עלה מספר הרוגי צה"ל ל-56. בקרבות במהלך היום נהרגו למעלה מ-100 פלסטינים.
31 ביולי: היום העשרים וארבעה
בבוקר נהרגו 6 מחבלים בהיתקלויות עם חיילים.
חמישה חיילים נהרגו מפגיעת פצמ"ר בחבל אשכול.
במהלך היום נורו רקטות על יישובי עוטף עזה.
אחר הצהריים נפצע קשה אדם מפגיעה של רקטה בקריית גת.
במועצה אזורית אשכול נותקו 9 יישובים מהחשמל עקב פגיעת רקטה פלסטינית במתקן של חברת החשמל.
ישראל הסכימה להעביר סיוע הומניטרי מטורקיה אך כאשר בדקה אותו גילתה בתוכו מערבל בטון וכן מאות כדוריות או גולות מתכת שיכולות לשמש כרסס, או חלק ממכונה לייצור שוקולד.
1 באוגוסט: היום העשרים וחמישה
החל מהשעה 08:00 החלה הפסקת אש ביוזמת באן קי-מון וג'ון קרי למשך 72 שעות.
הפסקת האש אושרה על ידי חמאס וישראל.
הפסקת אש זו הופרה תוך זמן קצר על ידי הפלסטינים בשיגור מספר רקטות לעבר יישובי עוטף עזה ולאחר מכן בירי שתי פצצות מרגמה.
ב-9:30 תקפו מחבלים שיצאו ממנהרה כוח של פלס"ר גבעתי, והרגו 3 חיילים, שאחד נחשב תחילה כנעדר.
במהלך הלחימה הוביל סגן מפקד הסיירת, סגן איתן פונד, מרדף אחר חוליית המחבלים בתוך המנהרה אשר במהלכו נתגלו פריטי מידע שאפשרו לקבוע את מותו של החייל הנעדר.
בעקבות תקרית זו הופעל נוהל חניבעל.
צה"ל המטיר על רפיח אש כבדה, ממנה נהרגו יותר מ-70 פלסטינים.
2 באוגוסט: היום העשרים ושישה
הפלסטינים דיווחו כי 107 בני אדם נהרגו במהלך הלילה ברצועת עזה, כתוצאה מהפצצות צה"ל.
35 נהרגו בתקיפות צה"ל ברפיח בלבד.
צה"ל תקף 200 מטרות טרור ברצועת עזה.
בשעה 6 בבוקר נורה מטח רקטות כבד מאזור אשקלון עד לאזור פתח תקווה.
בתשע בערב כינסו ראש הממשלה בנימין נתניהו ושר הביטחון משה יעלון מסיבת עיתונאים בה הודיעו שצה"ל סיים להשמיד כמעט את כל מנהרות החדירה הידועות לו וכעת הוא ייערך מחדש מחוץ לרצועת עזה להמשך המבצע.
במהלך הערב החלו כוחות צה"ל לסגת מצפון רצועת עזה לעבר מדינת ישראל.
3 באוגוסט: היום העשרים ושבעה
למרות נסיגה חלקית של כוחות צה"ל מרצועת עזה, המשיכו הפלסטינים בירי רקטות כבד על יישובי עוטף עזה והדרום ואף הגבירו אותו: 119 רקטות ופצצות מרגמה נורו ביום זה.
בתגובה תקף חיל האוויר מטרות טרור בעזה, ביצע סיכולים ממוקדים ופגע במחבלים רבים.
נמצאו אופנועים במנהרת טרור, והובעה סברה שנועדו לשמש את המחבלים בפעולות טרור.
הפלסטינים דיווחו על 71 הרוגים.
4 באוגוסט: היום העשרים ושמונה
במהלך יום זה גבר ירי הרקטות, ובשעות הבוקר נורו כ-30 רקטות.
בהמשך הבוקר המשיך צה"ל לתקוף אווירית ולבצע סיכולים ממוקדים.
ביום זה הודיעה ישראל על הפסקת אש חד-צדדית מהשעה 10:00 ועד השעה 17:00. אך חמאס המשיך לירות לכן ישראל הפסיקה את הפסקת אש הזו.
בשעות הלילה הודיעה ישראל על הפסקת אש ב-08:00, לאחר מכן הודיע ארגון חמאס שגם הוא ינצור אש באותה שעה.
הפעילות המבצעית בשלב השלישי - הפסקות אש
שלב זה התאפיין בהפסקות אש אחדות ובניסיונות להגיע להסכם שמקובל על שני הצדדים.
ישראל סירבה לנהל משא ומתן תחת אש ולכן לאורך השיחות שהתקיימו בקהיר, נשמרה הפסקת האש.
עם זאת, חמאס הפר כמה מהפסקות האש והחל לירות בסיומן של אחרות.
ימי הלחימה בשלב זה היו מועטים ועמדו על שלושה ימים.
5 באוגוסט: היום העשרים ותשעה
מוקדם בבוקר, לפני כניסת הפסקת האש לתוקפה, סיים צה"ל להשמיד את כל מנהרות החדירה מרצועת עזה אל תוך ישראל הידועות לו.
כרבע שעה לפני תחילת הפסקת האש, ירה חמאס מטח רקטות לעבר מעלה אדומים וסביבת ירושלים, השפלה, אשדוד ויישובי עוטף עזה, וחיל האוויר תקף מטרות ברצועת עזה.
בשעה 8:00 בבוקר החלה הפסקת אש למשך 72 שעות וצה"ל הסיג את כל כוחותיו מרצועת עזה.
בצד הישראלי נשא הרמטכ"ל בני גנץ נאום אופטימי (הידוע כ"נאום הכלניות") המבשר את תחילת החזרה לשגרה וסיום הלחימה.
בעזה ניסו לייצר תמונת ניצחון תקשורתית.
במשך היום נשמרה הפסקת האש ללא אירועים מיוחדים.
7 באוגוסט: היום השלושים ואחד
חמאס הוציא להורג מספר פלסטינים בחשד שריגלו עבור ישראל ומצרים.
מאוחר בערב נהרגו 4 מחבלי חמאס בג'באליה בהתפוצצות מטען חבלה.
חמאס הודיע שב-8:00 למחרת הוא יחדש את ירי הרקטות אל עבר ישראל.
8 באוגוסט: היום השלושים ושניים
בשעה 4 לפנות בוקר חמאס הפר את הפסקת האש לאחר שירה שתי רקטות לעבר המועצה האזורית אשכול, אך הוא הכחיש פעולה זו.
בשעה 8:00 תמה הפסקת האש, וחודש הירי לעבר ישראל - כ-20 פצמ"רים ורקטות נורו לאזור אשקלון וחבל אשכול.
לאחר שעתיים וחצי של חוסר תגובה מצד ישראל, ישראל החלה להגיב ולתקוף בעזה ובתקיפות חיל האוויר נהרגו 5 מחבלים.
קצת לפני השעה 19:00 נורו לראשונה מאז סיום הפסקת האש רקטות לאזור באר שבע.
ביום זה נורו יותר מ-50 רקטות ופצמ"רים לשטח ישראל, נכון לשעה 20:00.
9 באוגוסט: היום השלושים ושלושה
פלוגות חמאס המשיכו בירי לעבר ישראל, וירו בסך הכל כ-30 רקטות.
במקביל הגביר צה"ל את פעולות התגובה שלו, וביצע סיכולים ממוקדים בהם נהרגו 9 מחבלים וכן תקיפות של 60 מטרות טרור ברצועה.
10 באוגוסט: היום השלושים וארבעה
חמאס המשיך בירי פצמ"רים ורקטות, בעיקר לעוטף עזה אך גם לנתיבות ולאשקלון.
צה"ל שמר על תגובות מתונות לירי, והפציץ מטרות בודדות ברצועה.
בשעות הערב הושגה הסכמה על הפסקת אש החל מחצות למשך 72 שעות.
ירי הרקטות נמשך עד לכניסתה לתוקף של הפסקת האש, וכלל רקטה שנורתה לגוש דן ונפלה בשטח פתוח, ויירוטים באשדוד ובקריית מלאכי.
חיל האוויר הרג פעיל של מערך המנהרות של חמאס בצפון רצועת עזה.
12-11 באוגוסט: הימים השלושים וחמישה והשלושים ושישה
במשך יומיים אלו נשמרה הפסקת האש ללא אירועים מיוחדים.
13 באוגוסט: היום השלושים ושבעה
שעות ספורות לפני תום הפסקת האש תגבר צה"ל את כוחותיו בגבול הרצועה.
בשעות הערב נשמעו אזעקות במועצות שער הנגב וחוף אשקלון, לפני תום הפסקת האש.
כרבע שעה לפני תום הפסקת האש ובמקביל לדיווחים שהפלסטינים מוכנים להאריכה ל-48 או 72 או 120 שעות נוספות, החל ירי רקטות אל עבר ערי ויישובי הדרום, במהלכו כיפת ברזל יירטה רקטה מעל נתיבות.
14 באוגוסט: היום השלושים ושמונה
חמאס וישראל סיכמו על הארכת הפסקת האש בחמישה ימים.
עד אשר יצאה הודעה רשמית מישראל על אישור הפסקת האש, חמאס המשיך לירות רקטות וישראל תקפה ברצועת עזה.
15–18 באוגוסט: היום השלושים ותשעה עד היום הארבעים ושניים
במשך ארבעה ימים אלו נשמרה הפסקת האש.
ב-18 באוגוסט סוכל ניסיון של החמאס לבצע הפיכה ברשות הפלסטינית.
בעקבות ניסיון זה, היחסים בין אבו מאזן לחמאס התערערו.
הפעילות המבצעית בשלב הרביעי - חידוש הלחימה
שלב זה, שהחל בהפרת הפסקת האש על ידי חמאס, התאפיין בירי כבד של רקטות ופצמ"רים על ישראל, ומנגד בתקיפות מהאוויר והים שביצע צה"ל, עם דגש על סיכולים ממוקדים נגד בכירי חמאס.
בימים האחרונים של שלב זה, צה"ל פגע ומוטט מספר רבי קומות בעזה, לאחר ביצוע נוהל אזהרה "הקש בגג", וחמאס ריכז מטחים כל יום על ישוב אחר בעוטף עזה.
19 באוגוסט: היום הארבעים ושלושה
לאחר ששני הצדדים לא הצליחו להגיע להסכם סופי, הוחלט להאריך את הפסקת האש ב-24 שעות נוספות ליום זה.
בשעות אחר הצהריים הפר חמאס את הפסקת אש זו, כאשר ירה שתי רקטות לבאר שבע, ארבע רקטות לאופקים ורקטה נוספת לנתיבות ומטח רקטות ופצמ"רים לעוטף עזה.
בתגובה צה"ל תקף מטרות טרור ברצועה, והמשלחת הישראלית נקראה לשוב מקהיר.
בשעות הערב, כחלק מהתגובה להפרת הפסקת האש, תקף צה"ל בית בשכונת שייח' רדואן שבעזה במטרה להרוג את מוחמד דף, ראש הזרוע הצבאית של חמאס.
בתקיפה נהרגו אשתו, בתו ובנו של דף; לא ידוע מה עלה בגורלו של דף.
בתגובה לכך ביצע חמאס ירי רקטות כבד לעבר הדרום, מטח כבד מאוד על הערים אופקים, באר שבע, נתיבות, אשקלון ואשדוד ואף הרחיב אותו בהמשך גם לאזורי השפלה, גוש דן וירושלים.
ביום זה ירו המחבלים כ-50 רקטות, מרביתן נפלו בשטחים פתוחים בעוד השאר יורטו על ידי כיפת ברזל.
20 באוגוסט: היום הארבעים וארבעה
ירי הרקטות המשיך גם ביום זה, בתגובה המשיך צה"ל לתקוף מטרות טרור ברצועה, אך בודדות בלבד, ובעיקר תקף חוליות שיגור והרג מספר מחבלים.
עד שעות אחר הצהריים נורו ביום זה למעלה מ-100 רקטות.
בשעות הערב התרחב הירי לאזור השפלה, אזעקות נשמעו בפתח תקווה, אור יהודה, יהוד וקריית אונו, הרקטות מירי זה יורטו על ידי כיפת ברזל.
בסך הכל ירה חמאס במהלך היום 168 רקטות ופצמ"רים אל ישראל, יותר מאשר בכל יום אחר במהלך המבצע.
בשעות הערב הודיעה הזרוע הצבאית של חמאס כי המשלחת הפלסטינית לא תחזור עוד לקהיר, והזהירה חברות תעופה מלטוס לישראל.
האזעקות נשמעו באותו יום גם בחדרה, בנימינה בעקבות שיגור רקטות M-302.
21 באוגוסט: היום הארבעים וחמישה
בשעות הלילה נורו רקטות לעבר יישובי עוטף עזה.
מערכת כיפת ברזל יירטה רקטה שנורתה לעבר אופקים.
בצהריים רקטה שירו המחבלים פגעה בגן ילדים במועצה אזורית אשכול.
מהפגיעה נפצע בינוני-קשה אב שגונן על הילדים בגופו.
בשעה 19:41 שוגרו מטחים בלתי פוסקים לאזור באר שבע ולפזורה הבדואית בנגב, כשעה לאחר מכן נורה מטח של כמה רקטות לשפלה ואף ליישובי השומרון.
לפנות בוקר כוחות חיל האוויר, בהנחיית השב"כ, הרגו בסיכול ממוקד שלושה בכירי חמאס: ראאד אל-עטאר (מפקד חטיבת רפיח וממתכנני חטיפת גלעד שליט), מוחמד אבו שמאללה ומוחמד ברהום (מפקדי חטיבת דרום של הזרוע הצבאית).
בשעות הצהריים אושר גיוסם של כ-10,000 חיילי מילואים, לשם מוכנות להרחבת הפעולה הצבאית.
22 באוגוסט: היום הארבעים ושישה
הירי לעבר הדרום המשיך גם ביום זה, וכתגובה המשיך צה"ל בהפצצת מטרות טרור.
במהלך יום זה יורטו מעט רקטות בעוד רבות התפוצצו חלקן בשטחים פתוחים וחלקן בשטחים בנויים וגרמו בעיקר לנזק.
רקטת גראד פגעה פגיעה ישירה בבית כנסת באשדוד ופצעה 3 אזרחים.
אחר הצהריים נורו מספר רקטות לעבר גוש דן.
בשער הנגב נהרג ילד בן 4 מפגיעה ישירה של פצמ"ר.
מאוחר בערב חייל נפצע אנושות ועוד מספר אנשים נוספים נפצעו מפגיעת רקטת גראד באזור גן יבנה.
החייל נפטר מפצעיו לאחר מספר ימים.
במהלך היום עד 22:30 נורו כ-120 רקטות ופצמ"רים על ישראל.
בתגובה תקף חיל האוויר בלילה בניין בשכונת סברה בעזה ששימש לפעילות טרור, ככל הנראה כדי לבצע סיכול ממוקד בבכיר של חמאס.
הבניין הוחרב לחלוטין ובתקיפה נהרגו 12–20 מחבלים ונפצעו עשרות.
חמאס הוציא להורג באופן פומבי 21 פלסטינים, בהם פעילי חמאס, בחשד ששיתפו פעולה עם ישראל.
בשעות הערב חמאס שיגר רקטות M-302 לעבר חיפה ועכו.
סה"כ בצפון היו נפילות בחיפה, עכו, קיסריה ובנימינה.
23 באוגוסט: היום הארבעים ושבעה
במהלך היום נורו מטחים בלתי-פוסקים של רקטות ופצמ"רים אל יישובי עוטף עזה.
עד לשעה 20:00 נורו למעלה מ-90 רקטות ופצמ"רים אל עבר ישראל.
בערב יירטה כיפת ברזל רקטה שהפלסטינים ירו לגוש דן.
בלילה פגעה רקטת גראד בבאר שבע ופצעה קל מספר אנשים.
בשעות הערב נורתה רקטה מדרום לבנון לעבר עכו, רקטה זו התפוצצה בשכונה הצפונית וגרמה לנזק רב ולנפגע בודד.
מאוחר יותר דווח כי צה"ל תקף את האזור ממנו שוגרה הרקטה.
כיפת ברזל השמידה ביום זה 30 רקטות שהיו בדרך לעכו והקריות.
(20 שוגרו מחמאס, 10 שוגרו מלבנון).
24 באוגוסט: היום הארבעים ושמונה
בתחילת היממה, בשעות לילה מאוחרות יותר, נשמעו שלוש אזעקות ברמת הגולן, חמש רקטות נורו משטח סוריה ונפלו בשטחים פתוחים.
כתוצאה מירי זה נפל קו מתח גבוה ונגרמה הפסקת חשמל גדולה באזור.
לאורך היום נורו רקטות ופצמ"רים רבים על ישראל, בעיקר על עוטף עזה, שדרות ואשקלון.
בצהריים נפצעו שני ישראלים קשה מפגיעת פצמ"ר במעבר ארז.
בערב יירטה כיפת ברזל שתי רקטות באזור ירושלים.
בסך הכל נורו במהלך היום כ-130 רקטות ופצצות מרגמה אל עבר ישראל.
בצהריים חמאס שיגר את הרקטות גם לאזורים גוש דן והשפלה בהם: תל אביב, נתניה, גבעתיים, חולון, ראשון לציון, לוד, נס ציונה, פתח תקווה ורמת גן.
שעתיים לאחר מכן שיגר החמאס גם לאורך מפרץ חיפה בהם: חיפה, עכו, קריית אתא, זכרון יעקב.
חלקם נפלו גם בחדרה, פרדס חנה ועפולה.
לראשונה נשמעו אזעקות בנהריה, כרמיאל, מירון, מעלות-תרשיחא וצפת עקב שיגור רקטות של חמאס לעבר עכו.
האזעקות בנהריה, מירון, מעלות-תרשיחא וצפת היו אזעקות שווא.
הדי פיצוץ נשמעו מדרום לכרמיאל כתוצאה מנפילת רקטה בכפר דיר אל-אסד.
במהלך היום ביצע צה"ל מספר תקיפות, בעיקר נגד חוליות שיגור ומשגרי רקטות.
בשעות הצהריים המאוחרות הרג חיל האוויר בסיכול ממוקד את פעיל הטרור מוחמד אלע'ול, שהיה אחראי על העברת הכספים בחמאס.
25 באוגוסט: היום הארבעים ותשעה
ביום זה ירו המחבלים למעלה מ-130 רקטות ופצמ"רים לשטח ישראל, כיפת ברזל יירטה 16 מהן.
יום זה התאפיין במטחים כבדים לעבר עוטף עזה.
לקראת הלילה נשמעו אזעקות מקריית שמונה ועד עכו כאשר שתי רקטות נורו מלבנון והתפוצצו באזור.
השלב החמישי - הפסקת אש
בסביבות השעה 6 וחצי בבוקר נורה מטח רקטות לעבר ישראל ונשמעו אזעקות בגוש דן, בשרון, בשפלה, באשקלון ובאשדוד.
רקטה פגעה בבית מגורים באשקלון.
בשעות הבוקר והצהריים נורו מטחים כבדים אל עבר עוטף עזה ורקטת גראד פגעה בגן ילדים באשדוד וגרמה לנזק.
במקביל לדיווחים על הפסקת אש והפסקת תקיפות חיל האוויר הישראלי, המשיך חמאס בירי כבד של רקטות ובעיקר של פצמ"רים לעבר עוטף עזה.
במהלך שעות הצהריים נפגעו שני אנשים בצורה קשה ואיש נוסף באופן אנוש מפגיעת פצמ"ר במועצה אזורית אשכול, מאוחר יותר מתו שניים מהם מפצעיהם.
בשעות הערב קיבלו ישראל, חמאס והג'יהאד האסלאמי את היוזמה המצרית והסכימו על הפסקת אש למשך חודש, וזו הייתה אמורה להיכנס לתוקפה בשעה 19:00 של אותו היום.
לאחר השעה 19:00 המשיך הירי עד לשעה 19:15 וצה"ל בחר להבליג עליו; לאחר מכן פסק הירי לחלוטין.
עם הפסקת הירי משני הצדדים וההכרזה הרשמית על הפסקת האש, פצחו תושבי רצועת עזה בקריאות שמחה וחגגו ברחובות.
שני תושבי עזה נהרגו במהלך החגיגות.
27 באוגוסט: הדיון שאחרי ומהלכים מתוכננים
ביום שאחרי שני הצדדים הכריזו על ניצחון במערכה.
חמאס, הרשות הפלסטינית והעולם הערבי
בערב 26 באוגוסט יצאו רבים מתושבי עזה ואנשי הגדה המערבית לחגיגות ברחובותיהם כאשר אחזו בנשק ובדגלי חמאס והרשות הפלסטינית.
ראשי חמאס יצאו מהבונקרים שלהם וקראו ניצחון, מחמוד א-זהאר וסאמי אבו זוהרי נשאו לפלסטינים בעזה נאומי ניצחון ועיזת א-רישק הפציר בכך שישראל כשלה באופן מבצעי.
במקביל, הצהיר אבו מאזן כי ברצונו להמשיך בנקיטת צעדים כדי להבטיח הקמת מדינה פלסטינית ברצועת עזה.
קטר, הספונסרית של חמאס והמזוהה עם רשת הטלוויזיה אלג'זירה דיווחה ברשתות הטלוויזיה שלה על ניצחון חמאס דקות ספורות לאחר תחילת הפסקת האש.
במצרים, שבה יש עוינות לאחים המוסלמים, גינו את מעשיה של ישראל אך מנגד טענו כי מעשיהם של חמאס לא הובילו לדבר, פרט לסבל נוסף עבור תושבי עזה והצדקת מעשי ישראל.
התקשורת הישראלית ראתה בתגובותיו של חמאס אחרי המבצע תעמולה תקשורתית.
בישראל הדעות היו חלוקות לנוכח ההרוגים, העלויות הנזקים והמערכה הצבאית.
הנזקים הוערכו בכ-60 מיליון ש"ח.
עלות המבצע הוערכה על ידי בכירים במערכת הביטחון ביותר מ-9 מיליארד ש"ח, ועל ידי משרד האוצר בפחות מ-7 מיליארד ש"ח.
נגידת בנק ישראל, קרנית פלוג המליצה להגדיל את הגרעון התקציבי ל-3% באופן חד-פעמי כדי לכסות את עלות המלחמה.
קבוצות פוליטיות שמאליות קשרו בין המבצע לבין סירובו של בנימין נתניהו להכיר בממשלת אחדות פלסטינית, שהובילו לכישלון השיחות למגעי שלום.
לכאורה, פעולות אלה הצדיקו את יוזמת חמאס לחטוף ולרצוח את שלושת הנערים שכן ללא מהלכים מדיניים נקט חמאס במהלכים אלימים.
בדיעבד המבצע אישר את תוקף חמאס כארגון עמו ניתן להגיע להסכמים, אפילו של הפסקת אש, והוא מייצג רוב באוכלוסייה העזתית שכן נבחר בבחירות.
אחרים טענו כי חמאס נשאר ונותר ארגון טרור ובין היתר מנצל את הסכסוך הישראלי-פלסטיני למטרותיו.
גם בסיקורי עיתונים הוצג לא פעם כי הציבור בגדה אינו מאשים את ישראל בהסלמה.
במהלך המבצע שמעו קולות כנגד חמאס, ויש לזכור כי לא פעם היו הוצאות להורג של "משת"פים" בידי חמאס בעת המבצע.
נתניהו בעצמו ציין בעבר כי גם לאחר סיום הלחימה חמאס הזהיר כי זו הייתה רק אתנחתא במאבק של חמאס נגד ישראל.
לכן הקבוצות הפוליטיות הימניות ראו בהסכם חסר תועלת, היה עדיף להמשיך את ההתכחשות עם חמאס עד גמר המלאי שלו במקום לתת לו ניצחון רגעי.
זו הסיבה לדעתם שנתניהו לא קרא לקבינט לדון בהפסקת האש.
אחרים הסכימו עם החלטות של נתניהו אולם ביקרו את אופן התנהלותו עם הממשל האמריקאי.
ב-27 באוגוסט טען נתניהו כי מטרת הכניסה לרצועה הייתה טיפול במנהרות ובתום הטיפול, הכוחות יצאו מהרצועה.
ישראל מנעה פיגועי ראווה, מראש הסכימה לפתוח את המעברים וביצע שיחות עם המשלחת הפלסטינית בראשה אבו מאזן ולא החמאס.
תושבי הדרום סקפטים וטוענים כי זה רק עניין של זמן עד למערכה הבא אם אין פירוז בעזה.
הם מרגישים שמדינת ישראל זנחה אותם והמבצע החל רק לאחר ירי אל המרכז.
עיקר תלונותיהם היא על התנהלותה של המדינה לאורך המלחמה.
תחילה היו אלו המנהרות אשר על פי מקורות היו ידועים למדינה אך היא בחרה שלא לטפל בהם עד למבצע.
לאחר מכן היה זה הרמטכ"ל בני גנץ שמהר לקרוא לתושבי עוטף עזה לחזור אל בתיהם ואמר .
ביקורו של בוגי יעלון בדרום בוטל לאחר חשש לפגיעה בו באמצעות פצמ"רים.
בנוסף, לא דווח להם על הפסקת האש הצפויה ב-26 באוגוסט שיכלה לדעתם למנוע את שני ההרוגים.
ארצות הברית מזכיר המדינה האמריקאי ג'ון קרי הצהיר כי בכוונתו לעזור בשיקום בעזה.
בישראל נהרגו 68 חיילים, 5 אזרחים ועובד זר אחד, ונפצעו 1,620 חיילים ו-684 אזרחים.
מבחינת הפלסטינים, מבצע צוק איתן היה, באותו מועד, האירוע הקטלני ביותר ברצועה מאז היווסדה.
לפי חדשות 2 מספר ההרוגים הפלסטינים הוא כ-2,203, מתוכם כ-1,400 מחבלים, ומעל 10,000 נפצעו.
לפי דובר צה"ל לפחות כאלף מחבלים נהרגו במהלך הלחימה ורבים יותר נפצעו.
בנוסף, עשרות פלסטינים ברצועת עזה הוצאו להורג בידי חמאס בחשד ששיתפו פעולה עם ישראל.
יותר מעשרת אלפים מבנים ברצועת עזה נהרסו בהפצצות, ובין 300 אלף לחצי מיליון מתושבי הרצועה הפכו לעקורים.
ההערכות ברצועת עזה היו שידרשו בין 6 ל-10 שנים על מנת לשקם את הרצועה.
בצד הישראלי, נגרם נזק למבנים וכלי רכב בדרום ישראל.
רבים מתושבי עוטף עזה נאלצו להימלט מבתיהם עקב הירי הבלתי-פוסק של רקטות ופצמ"רים.
במהלך המבצע התרחשו בישראל אירועים אחדים של הדלפת מידע:
ב-7 ביולי, טרם תחילתו של המבצע, הופצו בוואטסאפ שמועות על יציאתו הקרובה של צה"ל למבצע אווירי וקרקעי שיארך מספר שבועות וייקרא "צוק איתן".
השמועות תוארו באמצעי התקשורת כ"הודעה שקרית", אך כעבור זמן לא רב התבררו כמדויקות מאוד, וציון שם המבצע מעיד שמקורן במידע פנימי ממערכת הביטחון.
בעקבות קרב שג'אעייה, שבו נהרגו 13 חיילי צה"ל, הופצו בוואטסאפ שמות (חלקם שגויים) של חללים, טרם השלמת מסירת ההודעות למשפחות.
כעבור ימים אחדים נעצרו שלושה חיילים, מאגף כוח האדם, מהרבנות הצבאית, ומחיל הרפואה, בחשד שהם מקור המידע שהופץ.
ב-5 באוגוסט הודלף דבר קיומה של מצגת שהציגו נציגי צה"ל לקבינט המדיני-ביטחוני, ובה תחזית שכיבוש רצועת עזה יעלה במאות חיילים הרוגים.
בעקבות הדלפה זו נשמעה קריאה לחקור את כל חברי הקבינט, על מנת לגלות את המדליף.
מלחמת לבנון השנייה החלה ב־12 ביולי 2006 בפעולת חזבאללה, שכללה חטיפת שני חיילי צה"ל והריגת שלושה.
בעקבות החטיפה פתח צה"ל למחרת ב-13 ביולי ב"מבצע שכר הולם" (לאחר מכן שונה שמו ל"מבצע שינוי כיוון") כנגד חזבאללה בלבנון.
המשבר התפתח להתקפה כוללת של ישראל על יעדים בכלל שטח לבנון, ומנגד ירי מסיבי של חזבאללה על כל צפון ישראל.
הלחימה נמשכה 34 יום, עד להפסקת האש ב-14 באוגוסט, ובסופה התקבע שמה בישראל כ"מלחמת לבנון השנייה".
בערך הזה מפורטים שלבי המבצע, מתקפות הטילים על ישראל והמהלכים הדיפלומטיים שנלוו אליהם, בסקירה כרונולוגית על פי ימים.
מנגד – המשך מטחי הרקטות.תחילת גיבוש תפיסה בינלאומית כיצד לסיים את הסכסוך באמצעות כוח בי"ל.1,257(97)7(0.5)21(1.6)שלב ד'הסלמה והרחבה לרוחב כל הגזרהימים 21–31(1–11 באוגוסט)11הצטרפות כוחות מילואים של ישראל לפשיטות בלבנון.
השתלטות קרקעית נרחבת של ישראל על כפרי דרום לבנון הקרובים לגבול, ומבצעים מיוחדים.מנגד – החמרה והרחבה במטחי הרקטות על ישראל.
האצת המגעים הבינלאומיים לסיום הסכסוך.1,762(160)22(2) 51(4.6)שלב ה'הרחבה קרקעית עד לליטאני לקראת הפסקת אשימים 32–33(12–13 באוגוסט)2החלטת מועצת הביטחון 1701 להפסקת אש ולהצבת כוח או"ם.מבצע "שינוי כיוון 11" – הרחבת הפעולה הצבאית של ישראל.
ישראל עדיין מגבשת את תגובתה
בבוקר 12 ביולי, סמוך לשעה 09:00 בבוקר, תקף החזבאללה בפצצות מרגמה ורקטות את יישובי הצפון.
בתקיפה נפצעו 11 חיילים ואזרחים ישראלים, חלקם במצב קשה.
בשעה 09:05, חוליה של חזבאללה פרצה את גדר המערכת באזור זרעית, חדרה לשטח ישראל ותקפה בטילי נ"ט ובנשק קל שני כלי רכב צבאיים מסוג האמר שהיו בסיור על קו הגבול, הרגה שלושה חיילי צה"ל שהיו בהם, וחטפה שני חיילי מילואים – אהוד גולדווסר ואלדד רגב.
החוליה נסוגה לשטח לבנון עם שני החטופים.
טנק צה"לי שנכנס ללבנון במטרה לאתר את החטופים, עלה על מטען גחון וארבעת אנשי צוותו נהרגו.
בעת שמירה על גופות הרוגי הטנק, נהרג חייל נוסף מרסיס פצצת מרגמה.
בכך נפתחה מחדש חזית הצפון וצה"ל מצא את עצמו נלחם במקביל בשתי חזיתות: האחת ברצועת עזה (מבצע גשמי קיץ), והשנייה בצפון הארץ, בגבול עם לבנון.
לזמן קצר עלתה יוזמה להקמת ממשלת אחדות לאומית בנוסח שקדם למלחמת ששת הימים, אך ההצעה ירדה מסדר היום תוך שעות ספורות.
לאחר זמן ארוך שרצועת עזה הייתה בכותרות, החזית הצפונית הפכה מרכזית יותר בסיקור התקשורתי, בישראל ומחוצה לה.
במהלך היום הראשון של התקפת חזבאללה, לפני ההתחלה הרשמית של "מבצע שכר הולם", תקף צה"ל מעל 36 יעדים בדרום לבנון, בעיקר עמדות חזבאללה וצירי גישה מרכזיים.
שגריר ישראל באו"ם, דני גילרמן, הודיע כי פעולת חזבאללה משמעותה היא הכרזת מלחמה של לבנון על ישראל.
בישיבת ממשלה שנערכה ב־12 ביולי בלילה הוחלט לאשר מתקפה נגד חזבאללה והפצצת יעדים בעומק לבנון.
כמו כן, נבחרו צוות שרים, הכולל את ראש הממשלה אהוד אולמרט ושישה שרים נוספים, בהם שר הביטחון עמיר פרץ כקבינט לניהול המבצע.
שלב ב' – מתקפה אווירית: 13–18 ביולי
תקיפה אווירית מסיבית של ישראל בניסיון הכרעה ללא כוחות קרקעיים
מנגד – מטחי רקטות על יישובי הצפון ועד חיפה
ב־13 ביולי תקף חיל האוויר עשרות יעדים בלבנון, הכוללים בין השאר את נמל התעופה הבינלאומי רפיק אל-חרירי בביירות, את אל מנאר.
חזבאללה הגיב בירי רקטות גראד 122 מ"מ לעבר יישובי הצפון.
מספר תושבים מהצפון החלו לעזוב את בתיהם ולעבור ליישובים במרכז.
גם בביירות, חלה עזיבה המונית של תושבים צפונה.
בשעות הערב דווח על נפילת רקטות מדגם פג'ר גם בשכונת סטלה מאריס בעיר חיפה.
בעקבות הירי על חיפה פרסם חיל האוויר כרוזים בביירות הקוראים לאזרחים להתרחק ממבנים השייכים לחזבאללה מכיוון שחיל האוויר עומד לתקוף מבנים אלו.
מאוחר יותר באותו לילה תקף חיל האוויר מבנים של חזבאללה בדרום ביירות.
ב-14 ביולי הותקפו בין השאר יעדים על כביש ביירות-דמשק, נמל התעופה הבינלאומי בביירות, גשרים, מאגרי דלק ובסיס טילים נגד טנקים.
כתוצאה מהפצצת מאגר דלק המשמש תחנת כוח כ-23 ק"מ דרומית לביירות, נשפכו לים התיכון כ-15,000 טון דלק, שזיהם רצועת חוף באורך של כ-150 ק"מ בלבנון וסוריה.
כמו כן, הופצץ וקרס מטה חזבאללה בביר חסן שבביירות.
צה"ל המשיך בתקיפות גם בלילה, נפגעו מתקני גז ליד הכפר ראס אל-עין בדרום לבנון וגשר דאמור, שבהם גם נפגעו אזרחים לבנונים ופועלים סורים.
בתגובה שיגר חזבאללה מטח של רקטות על יישובי הצפון ממנו נפצעו ונהרגו מספר אזרחים ישראלים.
בשידור ישיר, הכריז נסראללה על פגיעה בסטי"ל ישראלי.
צה"ל אישר כי בשעה 20:30, נפגעה סטי"ל אח"י "חנית" של חיל הים הישראלי מול חופי ביירות, בידי טיל נגד ספינות מתוצרת איראנית מדגם C-802 הסיני.
כתוצאה מן הירי נהרגו ארבעה חיילים ולסטי"ל נגרם נזק כבד.
לאחר מכן התגלה כי מערכות ההגנה של הסטי"ל לא הופעלו.
נציגי הצבא האיראני הכחישו כי הטיל יוצר באיראן.
ב-15 ביולי, לראשונה הגיעו הרקטות עד העיר טבריה.
בשעות אחר הצהריים הוחלט להציב סוללת טילי פטריוט ליד העיר חיפה.
שר הביטחון, עמיר פרץ, הכריז על מצב מיוחד בעורף, המאפשר לרמטכ"ל ולאלופי הפיקוד לתת הוראות, בהתאם להערכות מצב ביטחוניות, למערכות אזרחיות שונות.
בתוך כך המשיך צה"ל לתקוף את מעוז חזבאללה ברובע הדרומי של ביירות בתקיפות האלו פגע חיל האוויר בין השאר, במטהו של המנהיג הרוחני של חזבאללה, השייח' מוחמד חוסיין פדלאללה.
ביתו של בכיר נוסף בחזבאללה, חוסיין מוסאווי, בבעלבכ שבצפון בקעת הלבנון הותקף גם כן.
בנוסף תקף צה"ל את נמל טריפולי בצפון לבנון.
במקביל תקף צה"ל יעדים רבים בלבנון, ביניהם, בינת ג'בייל וכן את תחנת הטלוויזיה של חזבאללה, אל-מנאר.
כמו כן הותקפו מכ"מים של צבא לבנון, שלטענת צה"ל שימשו את חזבאללה לתקיפת הסטי"ל.
בתקיפה אווירית על הכפר מרווחין נהרגו 15 אנשים בפגיעה בשיירת כלי רכב, רובם נשים וילדים.
צה"ל ביקש מהאזרחים לנטוש את הכפר, הסמוך לגבול עם ישראל, עד השעה 6 בערב, אך הפציץ ב-12 בצהריים.
המופצצים ניסו להיכנס לעמדת או"ם כדי להינצל, אך חיילי גאנה שאיישו את העמדה סירבו לסייע להם.
בשל הפגיעה של צה"ל בתשתיות הכבישים, היציאה מהערים בלבנון והמעברים ביניהן הפכו לקשים מאוד.
ראש ממשלת לבנון, פואד סניורה, נשא נאום ובו ביקש ממדינות העולם לעזור לו להחזיר את השליטה על דרום מדינתו, וקרא להפסקת אש בין שני הצדדים.
מאוחר יותר צוטט "גורם מדיני בכיר בירושלים" שהכריז כי ישראל דוחה את ההצעה להפסקת האש כל עוד לא יפורק חזבאללה מנשקו ולא יוחזרו שני החיילים החטופים.
בלילה בוצע לראשונה בצה"ל ירי מבצעי במשגר רקטות M-270 MLRS "מנתץ" כנגד משגרי רקטות של חזבאללה.
גלי צה"ל דיווחו שמירי ה-MLRS נפגעו משגרים רבים.
ב-16 ביולי, פיקוד העורף הודיע לכל התושבים בתל אביב וצפונה לגלות ערנות.
סוללות פטריוט הוצבו באזור צפת.
בשעות הבוקר התרחש אסון מוסך הרכבת בחיפה.
בו פגעו רקטות במוסך רכבת בחוף שמן בחיפה, בתקיפה נהרגו שמונה עובדים, ונפצעו עשרות.
חיל האוויר הישראלי תקף לפני הצהריים מטרות בצור ובביירות.
במהלך התקיפות פגע בתחנת השידור של חזבאללה, "אל מנאר" ששידוריה שובשו.
צה"ל פיזר כרוזים הקוראים לתושבי דרום לבנון להתפנות מבתיהם עד השעה 13:00, כתגובה על ההפצצה בחיפה וכמו כן כהכנה לתקיפת משטחי השיגור המשמשים לתקיפת מטרות בישראל.
בשל כך, תושבים רבים נטשו בשיירות את דרום לבנון צפונה ואחרים הסתתרו במערות ובאזורים חקלאיים.
השר לביטחון פנים אמר בישיבת הממשלה כי לחץ התושבים מדרום לבנון ישפיע על הממשלה הלבנונית בביירות.
בנוסף תקף צה"ל כ-10 משגרי רקטות.
סך הכול נהרגו באותו יום כ-40 אזרחים לבנונים ועשרות נפצעו, ביניהם 19 בעיר צור, שחלקם נהרגו מקריסת בניין.
5 אזרחים קנדים נהרגו בכפר עייטרון ו-15 בדרום לבנון.
בצהריים החלו דחפורי די-9 בהריסת מוצבי חזבאללה שעל גבול ישראל-לבנון.
בשעות הערב שידר מנהיג חזבאללה, חסן נסראללה, קלטת נוספת בה איים להפציץ את המפעלים הפטרוכימיים במפרץ חיפה בתגובה על הפצצת אזרחים לבנונים.
מנהיגי ועידת ה-G8 שהתכנסו בסנקט פטרבורג פרסמו הודעת גינוי לפעילות חזבאללה.
בין הבולטים בתמיכתם בעמדת ישראל היו ארצות הברית, בריטניה וגרמניה.
צרפת ורוסיה הביעו הסתייגות מהתגובה הישראלית "הלא פרופורציונלית", לדבריהם.
ראש ממשלת צרפת הגיע מאוחר יותר לביירות במסוק ונפגש עם ראש הממשלה סניורה במטרה להביא להפסקת אש מיידית, בניגוד לעמדת ישראל.
בישראל פורשה הצהרת הוועידה כאור ירוק להמשך הפעילות ההתקפית בלבנון.
נשיא מצרים חוסני מובארכ נזף בחזבאללה על שלא התייעץ עם ממשלת לבנון לפני שביצע את חטיפת החיילים הישראלים.
מצרים, ירדן וערב הסעודית הקימו "חזית פעולה כנגד חזבאללה" הפועלת לפירוק חזבאללה וסילוק ההשפעה האיראנית בלבנון.
עשרות רקטות נורו אל עבר יישובי הצפון בזמן ההפצצות על ערי הצפון, פגע מטח רקטות בבניין בן 3 קומות בחיפה ומוטט חלק מקומותיו, 12 נפגעו אך לא היו הרוגים.
המטח פגע גם בצפת (כולל בבית החולים רבקה זיו), ולראשונה בדרום רמת הגולן ובמגדל העמק.
אזרחים רבים בדרום לבנון עזבו את בתיהם וניסו לפרוץ אל בסיסי האו"ם באזור, כדי להינצל.
האו"ם סירב לתת להם להיכנס.
אולמרט זכה לתמיכה כמעט מלאה של הכנסת, הן מהימין והן מהשמאל, בפעולות הממשלה.
מטה האיחוד האירופי הודיע, כי אירופה שוקלת להציב כוח משקיפים לשמירת השלום בדרום-לבנון.
נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש חשף את עמדתו בשיחה אישית שקיים עם ראש ממשלת בריטניה טוני בלייר, שנקלטה במיקרופון פתוח בפסגת ה-G8 ולפיה הוא כועס מאוד על יוזמת מזכ"ל האו"ם לשגר כוח רב לאומי לדרום לבנון כדי להביא להפסקת אש.
ב-18 ביולי, מטחי רקטות המשיכו ליפול על חיפה ועכו.
בנהריה פגעה רקטה ישירות באדם, בדרכו למקלט, והרגה אותו.
בשעות הלילה נורה מטח רקטות לעבר עמק החולה.
לא היו נפגעים ולא נגרם נזק.
בסה"כ נורו ביום זה 130 רקטות לאזור צפון ישראל.
עיתון הארץ דיווח על יוזמה של משרד הביטחון וחיל הים להציב ליד חיפה ספינות טילים הנושאות טילי "ברק" ליירוט רקטות קרקע-קרקע (רק"ק).
טילי הברק נועדו במקור להגנה על הסטי"לים מפני טילים ורקטות.
חיל ההנדסה וחיל האוויר המשיכו גם באותו יום בהריסת מוצבי חזבאללה וביצירת קו גבול נקי מאיומים.
חיל האוויר המשיך להתקיף מטרות חזבאללה ביניהם משגרי רקטות, צירי תנועה ומחסני נשק ותחמושת.
כמו כן, מטוסי צה"ל הפציצו 4 משאיות שנשאו אמצעי לחימה מסוריה ללבנון באזור הבקעה.
בכלי התקשורת הערביים דיווחו על 50 הרוגים מצהרי 17 ביולי, זאת לאחר שדווח על 10 חיילים לבנונים שנהרגו בשעות הלילה.
תוך כדי כך, עזבו כחצי מיליון איש שהפכו לפליטים את בתיהם מדרום לבנון, ומאזורים אחרים במדינה, וכ-200,000 נזקקו לסיוע של ארגון הצלב האדום.
לאורך היום פינו אוניות ומסוקים אלפי אזרחים זרים ותיירים מנמל ביירות, שלא יכלו לצאת מלבנון בעקבות הפצצות נמל התעופה הבינלאומי עד אותה העת, לאחר שצה"ל הסיר באופן זמני את המצור הימי לספינות הזרות ולכוחות בינלאומיים.
שלב ג' – תחילת יוזמה קרקעית: 19–31 ביולי
פשיטות קרקעיות מוגבלות של ישראל: קרבות קשים במארון א-ראס.
מנגד – המשך מטחי הרקטות
תחילת גיבוש תפיסה בינלאומית כיצד לסיים את הסכסוך באמצעות כוח בינלאומי
ב-19 ביולי המשיכו נפילות הרקטות מטבריה וצפונה ממנה.
מהתקפות הרקטות ביום זה נהרגו שני ילדים ועשרות נפצעו.
שני לוחמים של יחידת מגלן נהרגו בשטח לבנון ומספר חיילים נפצעו, מצפון לאביבים, לאחר שנתקלו במחבלים.
כוחות קרקעיים של צה"ל פעלו במשך היום במרחק של כקילומטר מהגבול על מנת לפגוע בתשתית הקדמית של חזבאללה.
הכוחות נכנסו לשטח לבנון בגזרה המערבית, צפונית לשלומי ולראש הנקרה ופעלו לחשיפת תוואי הקרקע סביב עמדות חזבאללה באזור.
חיל האוויר תקף שישה יעדים שבהם מוחזקים כספים של חזבאללה – בבינת ג'בייל, בנבטיה, בבעלבכ ובאזור צור.
59 אזרחים לבנונים ומספר לוחמי חזבאללה נהרגו.
17 אזרחים, ובהם ילדים, נהרגו בכפר סריפא.
גם ביום זה, המשיכה הבריחה ההמונית מלבנון של עשרות אלפי אזרחים ותיירים בעלי אזרחות זרה, בעזרת כוחות בינלאומיים ממדינות שונות ואף בעזרת צבא ארצות הברית דרך מעבורות לקפריסין ודרך סוריה.
בשאר אל-אסד, נשיא סוריה, הצטרף לקריאות להפסקת אש, בשיחה עם טייפ ארדואן, ראש ממשלת טורקיה.
אסד ביקש מארדואן, על פי סי.אן.אן.
הטורקית, ללחוץ על ישראל להגיע להפסקת אש.
ממשלת איטליה פתחה ביוזמה לשלוח כוח צבאי איטלקי לדרום לבנון, לאורך הגבול עם ישראל, שינטרל את חזבאללה.
חברי משלחת האו"ם לפתרון המשבר ביקרו בירושלים ונפגשו עם שרת החוץ ציפי לבני, הם הציעו הסכם הפסקת אש שיתבסס על החלטת האו"ם 1559.
20 ביולי התאפיין בירידה משמעותית של ירי הרקטות על ישראל יחסית לימים שקדמו לו, כאשר נורו פחות מ-40 רקטות לעומת כ-150 בימים קודמים.
במהלך הלילה, הטיל צה"ל כ-23 טונות של פצצות על בונקר חזבאללה במחנה הפליטים בורג' אל-בראג'נה בדרום ביירות, בו על פי מידע מודיעיני היו בכירי חזבאללה ואף חסן נסראללה.
לטענת חזבאללה: "איש מבכירי הארגון לא נהרג" ובערב אותו יום הופיע נסראללה בריאיון טלוויזיוני לתחנת אלג'זירה ולעג לצה"ל.
בבוקר ובצהריים המשיכו להתנהל חילופי אש בין כוחות קרקע של צה"ל לחזבאללה ליד בירנית, אביבים והכפר הלבנוני מארון א-ראס.
בחילופי האש נהרגו 3 מחבלי חזבאללה ונפגעו 6 חוליות מחבלים.
5 חיילי צה"ל מיחידת אגוז נהרגו ועוד 6 נפצעו.
הכוחות עסקו בטיהור בונקרים של חזבאללה בכפר מארון א-ראס.
לפי אלוף פיקוד צפון אודי אדם בקרב זה נהרגו כ-20 מחבלי חזבאללה.
כמו כן, הפציץ חיל האוויר הישראלי יעדים בלבנון, ביניהם את כלא אל-ח'יאם.
בתאונה אווירית, שבה התנגשו שני מסוקי אפאצ'י, נהרג טייס צה"ל רס"ן רן כוכבא ו-3 חיילים נפצעו.
ב-21 ביולי נמשך גיוס אלפי אנשי מילואים בצו 8. נמשכה הפעולה הקרקעית המצומצמת של כוחות צה"ל בדרום לבנון.
ביום זה נורו כ-80 רקטות שפגעו בטבריה וביישובים מצפון לה, בסוף יום זה נמנו 30 אזרחים פצועים.
כוחות קרקע (יחידות חי"ר, הנדסה ושריון) נכנסו לדרום לבנון כדי למגר את מוצבי חזבאללה ולאתר את אתרי שיגור הרקטות.
לפני הכניסה פיזר צה"ל כרוזים בכפרי דרום לבנון ובעיר צור, שקוראים לתושבים להתפנות מיידית לנהר הליטאני.
במהלך היום, בהמשך לימים שקדמו לו, מאות אלפי איש עשו את דרכם צפונה, מנתבים דרכם דרך התשתיות ההרוסות, כדי להימלט מהפצצות חיל האוויר הישראלי בדרום לבנון.
לפי דברי הרמטכ"ל דן חלוץ נהרגו מאז תחילת המבצע כ-100 מחבלי חזבאללה, עשרות מהם בקרבות מארון א-ראס.
מנגד, חזבאללה טענו כי נהרגו מן הארגון מספר חמושים בלבד.
המשיך מטח הרקטות על יישובי הצפון וחיפה.
בנשר נהרגו 2 בני אדם.
בסופו של יום זה נמנו בישראל 17 אזרחים הרוגים מאז תחילת המשבר.
מטחים נפלו גם בעכו, קריית אתא, וקריית שמונה.
בעקבות המטח על קריית אתא, תושבת קריית ביאליק קיבלה דום לב בגלל פיצוץ בטיל בצפון קריית אתא.
בעכו תושב בן 71 נפצע קשה וביתו נחרב מפגיעה ישירה, נשלח לבית חולים בנהריה.
בקריית שמונה נפלו 9 מטחים סה"כ, רובם בשטחים פתוחים.
במהלך הלילה תקף חיל האוויר עשרות כלי רכב של חזבאללה, לרבות אופנועי קשר.
בנוסף, תקף חיל האוויר 9 משגרי רקטות שחלקם היו בעלי 14 קנים כל אחד, שכוונו לעבר חיפה.
בסך הכול ביצע חיל האוויר עד ל-24 ביולי כ-4500 גיחות, מהן 800 גיחות של מסוקי קרב.
במסגרת מבצע "קורי פלדה" העמיקו כוחות הקרקע של צה"ל את אחיזתם בכפרים בדרום לבנון והחלו להתקדם אל עבר הכפר בינת ג'בייל, הנחשב למעוז חזבאללה באזור בו נמצאים עשרות מחבלים ואמצעי לחימה רבים.
במהלך חילופי האש נהרגו קצין וחייל (מירי טיל נ"ט על הטנק בו נסעו), ונפצעו 13 חיילים (ביניהם מג"ד), נהרגו לפחות 14 מחבלי חזבאללה ונפצעו עשרות.
כמו כן, שני מחבלי חזבאללה נלכדו חיים במארון א-ראס והועברו למעצר בישראל.
בבוקר התרסק מסוק אפאצ'י מדגם "שרף" ליד כרם בן זמרה בגליל.
בתחילה סברו שהסיבה לתאונה הייתה פגיעה על ידי רקטות MLRS "המנתץ".
אולם לאחר מכן התגבשה הסברה שהסיבה להתרסקות היא תקלה טכנית נדירה.
אחד ההרוגים במסוק האפאצ'י הוא אל"ם צבי לופט, ההרוג הבכיר ביותר של צה"ל במלחמה זאת.
המשיך ירי הרקטות על יישובי הצפון, בהם צפת, עכו, קריית שמונה, נהריה וחיפה.
היום נפלו כ-70 רקטות באזור הצפון, ומתחילת המשבר, 2,500 קטיושות ורקטות, 36 הרוגים ישראלים (כולל חיילים) וכ-216 פצועים.
מזכירת המדינה של ארצות הברית, קונדוליזה רייס, הגיעה במפתיע לביירות ונפגשה עם ראש הממשלה הלבנוני פואד סניורה.
היא הביעה את דאגתה ממצבו של העם הלבנוני ומהמצב ההומניטרי במדינה.
לאחר מכן היא הגיעה לישראל ונפגשה עם שרת החוץ ציפי לבני.
היא הביעה תמיכה בישראל, והדגישה את עמדת ארצות הברית לקראת פתרון הסכסוך: "אם למדנו משהו, זה שיש לבסס את השלום על עקרונות קבועים ומעשיים, ולא על פתרונות זמניים".
בפגישה ביקשה רייס מישראל לסייע בפתרון הבעיות ההומניטריות של האוכלוסייה בלבנון ובפינוי האזרחים הזרים שטרם יצאו מלבנון.
לפחות 100 רקטות נורו על יישובי הצפון, בהם קריית שמונה, מעלות-תרשיחא, צפת ועכו.
כ-5 בני אדם נפצעו ממטח רקטות על חיפה, אדם אחד לקה בליבו ומת.
בכפר מע'אר נהרגה נערה מפגיעת רקטה בביתה.
מבצע "קורי פלדה" והקרבות בבינת ג'בייל המשיכו.
בבוקר נפצעו קל כ-8 חיילים ופונו לקבלת טיפול רפואי.
ראש מטה פיקוד צפון דיווח כי במבצע קורי פלדה נהרגו עד כה בין 35 ל-50 מחבלי חזבאללה.
ישראל הגיבה על המטח בחיפה בהפצצות נוספות בביירות על רובע הדאחייה ומוטטה רבי קומות.
במהלך הערב חיסל צה"ל את אבו ג'עפר, מפקד הגזרה המרכזית בארגון חזבאללה.
בעכו פגיעה ישירה ברכב בכניסה לרחוב מוטה גור, ו-2 הרוגים פגיעת טיל בכרם ב'.
מזכירת המדינה של ארצות הברית קונדוליזה רייס נפגשה עם ראש הממשלה אהוד אולמרט.
הביעה תמיכה בלתי מסויגת והזדהות עם סבל העם בישראל, ותבעה חזרה ללא תנאי של החיילים החטופים.
לאחר מכן נפגשה עם ראש הרשות הפלסטינית מחמוד עבאס (אבו מאזן).
שרת החוץ הבריטית, מרגרט בקט, בנאום בפרלמנט הבריטי האשימה את איראן ואת סוריה שהן מערערות את יציבות האזור, ומעודדות קיצוניות במזרח התיכון שמאיימת על יציבותו.
מנגד, נשמעו איומים על ישראל מפי שגריר איראן בלבנון שאמר: "נגיב בעוצמה אם סוריה תותקף".
אזהרות נשמעו כלפי ישראל בטלוויזיה הסעודית בשמו של מלך סעודיה שצוטט כמי שאמר, "שאם בשל שחצנות ישראל תכשל היוזמה להפסקת האש, האפשרות היחידה תהיה עימות כולל".
לעומתו חוסני מובארכ נשיא מצרים הודיע שאיננו מוכן להילחם את מלחמותיהם של אחרים ופניו לשיקום כלכלי של ארצו.
באותו יום עתר יוסי ביילין לבג"ץ על מנת לחייב את הממשלה להכריז על העימות הנוכחי כמלחמה ובכך לאפשר פיצויים לתושבי הצפון שנפגעו.
בג"ץ הורה למדינה להשיב תוך 48 שעות.
בתגובה הכריזה המדינה על מצב חירום מיוחד וגיבשה הסכם לפיצוי תושבי הצפון.
ב-2 באוגוסט דחה בית המשפט העליון, בראשות דורית ביניש את העתירה.
ירי הרקטות ממשיך אל קריית שמונה, צפת, עכו, נהריה, קריית ביאליק, חיפה, זכרון יעקב וטבריה.
למעלה מ-100 רקטות נורו אל עבר יישובי הצפון, כ-30 פגעו במעלות-תרשיחא, וגרמו ל-למעלה מ-60 נפגעים.
קרב קשה התנהל בבינת ג'בייל, "בירת חזבאללה" אשר צה"ל השתלט עליה, ועד כה דווח על כ-30 נפגעים חיילי צה"ל, מהם 8 הרוגים, בחילופי ירי קרובים, הפעלת מטענים וירי טילים.
הפצועים הועברו לבית החולים רמב"ם ולבתי חולים אחרים ביישובי הצפון.
בקרב בינת ג'בייל לחזבאללה נהרגו כ-40 מחבלים בתקרית.
במהלך הערב אירעה היתקלות נוספת בין מארון א-ראס לבינת ג'בייל בה נפגעו 5 חיילי צה"ל ונהרג אחד מירי טיל סאגר לעברם.
כמו כן נהרגו היום 4 משקיפים של יוניפי"ל בעקבות הפצצה שגויה של חיל האוויר הישראלי.
ישראל התנצלה על התקרית אך מזכ"ל האו"ם האשים שמדובר בירי מכוון אל עבר העמדה.
חיל האוויר הפציץ את מפקדת חזבאללה בצור.
למעלה מ-20 טילים נפלו בעכו וקריית ביאליק, רובם נפלו בעכו.
ראש עיריית קריית ביאליק אמר שסה"כ נפלו 9 טילים בקריה, 4 הרוגים מפגיעת 2 טילים בין שכונת צור שלום לעין אפק.
לעומת בעכו היו 6 הרוגים מצפון לעיר הייתה פגיעה ישירה על בניין ברחוב העפרוני.
בוועידת רומא, שניסתה למצוא פתרון למשבר, לא הגיעו להסכמה בנוגע להפסקת אש מיידית כפי שדרשה לבנון.
בנאומי הסיכום של הוועדה הדגישה מזכירת המדינה האמריקנית קונדוליזה רייס שהפסקת אש אפשרית אך רק בתנאי שהמצב בגבול הצפון ישתנה, לבנון תממש ריבונות בכל שטחה ותפרוש את צבא לבנון בדרומה וכן שחזבאללה יפורק בנשקו.
עוד נאמו מזכ"ל האו"ם קופי ענאן וראש ממשלת לבנון פואד סניורה.
הוועידה אימצה גם היא את העמדה האמריקנית שעל צבא לבנון להשתלט על הגבול עם ישראל ולמנוע חיכוך בין ישראל לחזבאללה.
כמו כן, הסכימה הוועידה על הזרמת סיוע הומניטארי וכלכלי ללבנון.
גם ביום זה נורו למעלה מ-70 רקטות אל עבר יישובי הצפון, בהם טבריה, קריית שמונה, כרמיאל, קריית מוצקין ועכו.
צה"ל המשיך להילחם בבינת ג'בייל וחיל האוויר וחיל התותחנים המשיכו בהפגזת מרחבי שיגור.
הפרשן של חדשות ערוץ 2 לענייני ערבים, אהוד יערי, העריך כי מאז תחילת הלחימה נהרגו כ-200 אנשי חזבאללה בהפצצות צה"ל והלחימה הקרקעית ואילו בקרבות הקרקע בבינת ג'בייל אמר מח"ט גולני שנהרגו בין כ-50 מחבלים.
בערב ביצע חיל האוויר סיכול ממוקד בנור שלהוב, בכיר חזבאללה שהיה אחראי על הברחת אמצעי לחימה אסטרטגיים כגון רקטות ארוכות טווח.
יחד עמו נהרגו עוד מספר מחבלים והושמדו מספר רקטות שהיו ברכבו.
במהלך היום הופל מזל"ט ישראלי באזור בקעת הלבנון.
עיתון "א-שרק אל-אווסט" טען למחרת שהמזל"ט הופל בסיוע צבא סוריה.
ישראל אישרה שנפל מזל"ט עקב תקלה טכנית וצה"ל מסר שחיל האוויר הפציץ את שאריות הכלי.
הקבינט המדיני-ביטחוני אישר לצה"ל לגייס 3 אוגדות מילואים, שיועמדו בכוננות למקרה שהמצב יסלים ותידרש פעולה קרקעית מורחבת בלבנון.
פרץ אף הציע לקרוא לעימות בלבנון "מלחמת בין המצרים".
ירי הרקטות על היישובי הצפון נמשך.
למעלה מ-105 רקטות נורו ליישובי הצפון, בהם מעלות-תרשיחא, קריית שמונה, נהריה חיפה ועכו, עד השעה 18:50 וגרמו ל-42 נפגעים.
לראשונה נורו רקטות פג'ר 5 (או רקטות סוריות) לאזור עפולה, אותם כינה חזבאללה בשם ח'ייבר1 כדי לרמוז על ההקשר ההיסטורי, בו מוחמד השמיד והכניע את יהודי ח'ייבר.
חיל האוויר השמיד את המשגר שירה רקטות לעבר עפולה.
כמו כן פגעה רקטה במחלקת העיניים של בית החולים לגליל המערבי שבנהריה אשר הייתה ריקה.
בהיתקלות בבינת ג'בייל בין כוח צנחנים לחזבאללה נהרגו 26 מחבלי חזבאללה ולצה"ל היו 8 פצועים, אחד קשה.
המחבלים שנהרגו היו מיחידת הקומנדו של חזבאללה והיו מעורבים בחטיפת שני החיילים.
צה"ל המשיך בירי ארטילרי לעבר מרחבי שיגור.
ראש ממשלת בריטניה טוני בלייר נפגש עם נשיא ארצות הברית ג'ורג' בוש.
נסע במיוחד לארצות הברית בגלל המשבר.
בהצהרתם המשותפת הצהירו שיש לשגר כוח רב לאומי בדחיפות ללבנון.
בעקבות פגישה זו הוחלט לשלוח שוב את מזכירת המדינה קונדוליזה רייס למזרח התיכון.
למעלה מ-100 רקטות נורו לעבר צפת, טבריה, מעלות-תרשיחא, קריית שמונה, עכו ונהריה.
בעכו נפגע מוסד רפואי מרקטה.
צה"ל המשיך בפעילות חיל התותחנים וחיל האוויר.
כוחות צה"ל יצאו מהעיירה בינת ג'בייל אחרי נזק כבד שהסבו לחזבאללה ולקראת ערב החל חיל האוויר בהפצצת העיירה החרבה.
בערב הפציץ חיל האוויר 60 יעדים בלבנון, בהם כביש ביירות-דמשק בקרבת גבול לבנון-סוריה.
הכביש הופצץ על מנת למנוע העברת אמצעי לחימה ורקטות מסוריה לחזבאללה.
צבא לבנון תפס והחרים משגר ו-25 רקטות גראד שמצא בלב יער אורנים כ-30 ק"מ מגבול ישראל-לבנון.
משרד הבריאות הלבנוני הכריז כי מהפצצות צה"ל נהרגו 458 לבנונים, מהם כ-400 אזרחים.
צה"ל מציג נתונים אחרים לפיהם נהרגו עד כה 200 מחבלי חזבאללה, בהם 40 בכירים.
נשיא לבנון הנחשב מקורב לחזבאללה מסר כי הארגון מוכן להתפשר ולבצע חילופי שבויים כנגד אסירים לבנונים בלבד.
בנאום טלוויזיה, נאסראללה טען כי ישראל רוצה להגיע להפסקת אש, אך המלחמה נמשכת בשל לחץ ארצות הברית.
בנאום זה שהיה ארוך במיוחד, שורבבו מספר שקרים צורמים והתנצחויות עם גורמים לבנונים שביקרו את נאסראללה, ופרשנים ראו בכך עדות שמצבו של חזבאללה מתחיל להיות קשה.
מזכירת המדינה של ארצות הברית קונדוליזה רייס הגיעה לירושלים בפעם השנייה באותו שבוע, ונפגשה עם ראש הממשלה אהוד אולמרט.
בפגישתם הציגה את התוכנית המתגבשת לפריסת כוח רב-לאומי בדרום לבנון ובמעברי הגבול שבין סוריה ללבנון.
בכוח זה יישתתפו בין היתר צרפת וצבא לבנון.
כמאתיים מפגינים איסלמיים תקפו באוסטרליה את מכוניתו של ראש הממשלה ג'ון הווארד לאחר שגינה את חזבאללה וצידד בזכותה של ישראל להתקיים ללא כל תנאי.
בקריסת בניין בכפר קאנא בלבנון נהרגו עשרות אנשים.
הצלב האדום וכוחות החירום הלבנוניים חילצו 28 גופות, מתוכן 19 של ילדים.
עם זאת, מספר ההרוגים בתחילה הוערך בלמעלה מ-60, אך בהמשך לאחר חילוץ הגופות, התגלו מספרים נמוכים בהרבה.
לאחר שלושה ימים עדכנו הלבנונים את מספר ההרוגים ל-28 והנעדרים ל-13. לבנון טענה שהבניין קרס כתוצאה מהפצצות חיל האוויר.
צה"ל טוען, שהבניין קרס 7 שעות לאחר שנערכה ההפצצה בסמוך לבניין, ואמר כי ייתכן ואחת הפצצות שהטיל היא זאת שהתפוצצה שעות מאוחר יותר וגרמה לקריסה.
בלבנון טען ראש הממשלה כי מדובר בפעולה מכוונת של ישראל, וחיזק את מחבלי חזבאללה ונסראללה בראשם בעמידתם אל מול ישראל.
תושבי ביירות הרסו את בניין האו"ם בעיר בעקבות האירוע.
ראש ממשלת ישראל אהוד אולמרט יחד עם דן חלוץ הביעו צער על האירוע, אך האשימו את חזבאללה בהחבאת ושיגור רקטות בסמוך לפליטים.
צה"ל טען שבחסות המבנה נורו רקטות אל עבר ישראל ושצה"ל הזהיר את התושבים לעזוב את הכפר.
בתגובה נאמר בתקשורת כי הילדים ששהו במבנה היו בעלי נכות ולא יכלו לצאת מן הכפר.
שר הביטחון עמיר פרץ הורה לבדוק את התקרית.
הפעולה גונתה על ידי חלק מהשמאל הישראלי, ומספר ח"כים מהמפלגות הערביות קראו לפעולה "טבח".
חזבאללה ירה למעלה כ-150 רקטות אל עבר יישובי הצפון, שיא חדש מאז פרוץ הלחימה.
למעלה מ-70 רקטות גראד ("קטיושות") פגעו בקריית שמונה וסביבתה.
כתב עיתון הארץ נפצע בינוני, ו-4 בני אדם נפצעו קל מרסיסים.
לאחר הגעת התמונות על מותם של אזרחים רבים ובהם ילדים בכפר קאנא, התמיכה בעמדת ישראל הדרדרה והתמיכה בהפסקת אש עלתה.
מלבד ישראל, רק שתי מדינות תמכו בהמשך המבצע: ארצות הברית ובריטניה, כשבבריטניה רק חלק מהממשל תומך בישראל והציבור מסתייג מהדרישה ומבקש הפסקת אש.
רובה ככולה של אירופה הסתייגה מהמבצע.
גינויים לישראל וקריאות להפסקת אש – בין היתר מפי נשיא צרפת ז'אק שיראק, מלך ירדן ושרת החוץ הבריטית.
ישראל הביעה צער אך מזכירת המדינה של ארצות הברית קונדוליזה רייס נאלצה לבטל את ביקורה בביירות.
בעקבות האירוע הסכימה ישראל להגביל את פעילות חיל האוויר למשך 48 שעות, ולאפשר לתושבי דרום לבנון להימלט ללא פגע, עד שיושלם תחקיר צה"ל לאירוע בכפר קאנא.
ההגבלה נכנסה לתוקפה בשעה 2:00 בלילה.
למרות זאת, חיל האוויר ביצע מספר גיחות התקפה – בעיקר כדי לחפות על כוחות הקרקע.
באחת התקיפות נהרג קצין של צבא לבנון אחרי שטיל נורה אל עבר רכב שבו היה אמור להיות בכיר חזבאללה.
צה"ל הביע צער על התקרית.
בתקיפה אחרת הופצצה משאית סמוך לגבול לבנון–סוריה.
בצה"ל טענו שהיא נשאה אמל"ח.
בלבנון טענו שאת התקיפה ביצע מזל"ט.
באחת מתקיפות חיל האוויר חוסל ג'יהאד עטיה, בכיר בחזבאללה שהיה אחראי על חטיפת 3 החיילים בהר דב בשנת 2000.
בפעילות קרקעית של צה"ל בכפר התהפך נגמ"ש פומ"ה ו-3 חיילים נפצעו קל, טנק שבא לחלצו נפגע מטיל נ"ט אך לא היו נפגעים.
בקרבות בכפרים קילה וטייבה נפצעו קל 11 חיילים ונהרגו 10 מחבלי חזבאללה.
בצה"ל טוענים שהסבו מכה קשה למערך הרקטות לטווח בינוני-ארוך של חזבאללה, ובכך מסבירים את השקט היחסי בחיפה בימים האחרונים.
בין השאר הופחת בחצי מספר הרקטות 220 מ"מ הסוריות והושמדו שני שלישים מרקטות הזילזאל.
חזבאללה ירה רקטות מעטות אל עבר קריית שמונה.
היה זה היום השקט ביותר בצד הישראלי מאז תחילת הלחימה.
כמו כן, נחתם הסכם פיצויים עם משרד האוצר לאנשי הצפון העוסקים בתעשיית התיירות.
בעקבות ביקורה של קונדוליזה רייס ובעקבות האירוע בכפר קאנא, הסכימה ישראל להגביל את פעילות חיל האוויר למשך 48 שעות, ולאפשר לתושבי דרום לבנון להימלט ללא פגע, עד שיושלם תחקיר צה"ל לאירוע בכפר קאנא.
למרות זאת, בנאום שנשא ראש הממשלה אהוד אולמרט הוא אישר "פתיחת מסדרון הומניטרי" אך הכחיש כי יש הפסקת אש ואמר כי ישראל תמשיך להילחם בחזבאללה.
נשיא לבנון אמיל לחוד התבטא אף הוא באופן לוחמני ואמר שיסרב להפסקת אש כי חזבאללה השיג ניצחון צבאי על ישראל.
שלב ד' – הסלמה והרחבה: 1–11 באוגוסט
הצטרפות כוחות מילואים של ישראל לפשיטות בלבנון*
השתלטות קרקעית נרחבת של ישראל על דרום לבנון, על מנת ליצור "אזור ביטחוני מיוחד"
מנגד – החמרה והרחבה במטחי הרקטות על ישראל
האצת המגעים הבינלאומיים לסיום הסכסוך
הקבינט המדיני-ביטחוני אישר לפנות בוקר את הרחבת הפעילות הצבאית בלבנון שתכלול בנוסף לחטיבות גולני, הצנחנים והנח"ל, שתי חטיבות שריון (חטיבה 7 וחטיבה 401) וגדודי הנדסה קרבית גם כוחות מילואים.
במסגרת הפעילות יצור צה"ל "אזור ביטחוני מיוחד" שהוא רצועת ביטחון בעומק של 6 ק"מ מהגבול.
כוחות צה"ל הכוללים שלוש חטיבות חי"ר ושלוש חטיבות שריון, נכנסו לכפרים לבנונים בגזרה רחבה מאוד בין מטולה לזרעית.
התנהלו חילופי אש כבדים בין צה"ל לחזבאללה בכפרים קילה, א-טייבה ובכפר עייתא א-שעב מול זרעית.
בקרבות נהרגו לפחות 10 מחבלי חזבאללה ואילו בצה"ל ומעריב דיווחו שנהרגו 20 מחבלים.
לצה"ל נהרגו קצין ושני חיילים מכוח הצנחנים.
השר יצחק הרצוג אמר שנהרגו מתחילת הלחימה 400 מחבלי חזבאללה.
מספר רקטות (בערך 9) ופצצות מרגמה נורו אל עבר מטולה ואצבע הגליל.
הצעת החלטה של האיחוד האירופאי הקוראת להפסקת אש מיידית בלבנון סוכלה בידי שרי החוץ של בריטניה וגרמניה.
לפנות בוקר – מבצע מיוחד ("מבצע חד וחלק") של צה"ל: פשיטת כוחות מובחרים מוסקים של צה"ל בעומק לבנון על העיירה בעלבכ.
במהלך הפעולה פשטו הכוחות על בית חולים ששימש לדברי צה"ל כמפקדה של חזבאללה ולקחו עימם חומר מודיעיני.
היעד היה כנראה אחד מחברי מועצת השורא העליונה, השייח' מוחמד יזבכ או חסן נסראללה עצמו, שהיו אמורים לשהות בבית החולים של חזבאללה, אך בצה"ל הכחישו.
במהלך הפעולה נהרגו כעשרה אנשי חזבאללה וכ-11 אזרחים סורים ולבנונים ונשבו חמישה פעילים.
לטענת מקורות לבנונים, מדובר באזרחים מעל גיל 50 שאינם אנשי חזבאללה, ביניהם אדם מבוגר ששמו חסן דיב נסראללה, אך אינו קשור למזכ"ל הארגון.
ישראל שמרה את השבויים כקלפי מיקוח לשחרור שני השבויים הישראלים בידי חזבאללה.
לאחר שתי יממות של כמעט שקט מוחלט מצד חזבאללה, מאז פרסום הפסקת האש מצד ישראל בתקשורת, שבעקבותיהן נטען על ידי פרשנים שונים כי יכולת השיגור של חזבאללה נפגעה קשות, חודש ירי הרקטות לעבר ישראל באופן מאסיבי, 231 רקטות נחתו בצפון, החל מנהריה וכלה בצפת, בקריות ודרומית לעפולה.
אדם אחד נהרג בקיבוץ סער ו-120 נפצעו, מתוכם 5 במצב בינוני (בקיבוץ סער 16 נפצעו, אחת קשה).
לראשונה נפלה רקטת ארוכת טווח בשטחי הרשות הפלסטינית – סמוך לפקועה, ליד ג'נין.
רקטה ארוכת טווח נוספת (302 מ"מ סורית) נחתה בעמק יזרעאל.
בשעות הערב נחתו 75 רקטות בעכו, ראש פינה, חצור הגלילית וחיפה.
חיל האוויר תקף 3 משגרי רקטות ארוכות טווח שירו לעבר חיפה עפולה ובית שאן.
המשגרים מוקמו סמוך לבתי מגורים ואחד מהם הושמד.
כוחות הקרקע של צה"ל המשיכו בהשתלטות על כפרים בדרום לבנון: מיס אל-ג'בל, מוחייביב, בלידא, שיחין, רג'מין, מג'דל זון, א-טייבה, אל-עדיסה, רב א-ת'לאת'ין, עייתא א-שעב, מארון א-ראס ובינת ג'בייל.
במהלך הלחימה תפסו הלוחמים אמצעי לחימה רבים והשמידו משגר רקטות.
חייל נפצע קשה ועוד 2 נפצעו קל בקרבות בכפר מוחייביב שבגזרה המזרחית.
בקרבות נהרגו 10 מחבלי חזבאללה.
בערב התנהלו חילופי אש כבדים בכפר עייתא א-שעב, 7 חיילים נפצעו ואחד נהרג.
בקרבות נהרגו בסך הכול בין 30 ל-35 מחבלי חזבאללה.
קצין בכיר בצה"ל העריך כי לחזבאללה נהרגו בין 350 ל-400 מחבלים מאז פתיחת מבצע שינוי כיוון (עד ל-2 באוגוסט 2006).
בנאום שנשא ראש הממשלה אהוד אולמרט הוא אמר שהמלחמה בלבנון יוצרת מציאות חדשה במזרח התיכון וש"ניצחונה של ישראל בלבנון ייתן לה תנופה לביצוע ההיפרדות מהפלסטינים ופינוי רוב היישובים ביהודה ושומרון".
בתגובה זכה אולמרט לגינויים חריפים מהימין שהאשים אותו בפגיעה בקונצנזוס ואחדות העם.