tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אותו כריס, מי שהיה מומחה אבטחה של אחת מחברות התעופה ופוטר, טוען שבמשך כחמש שנים, מ-2011 ועד 2014, הוא הצליח להתחבר לרשתות המחשוב של מטוסי נוסעים, באוויר, בהיותו ישוב בתא הנוסעים ודרך חיבור זה - לגרום לאווירון לתופעות לא מתוכננות שונות ובכלל זה, האצה של מנוע.
הדעות חלוקות לגבי השאלה האם אמנם הוא ביצע את מה שהוא אמר או שמדובר בהונאה.
התצהיר שהוגש מופיע באותה כתבה ב-Wired.
גם בעברית פורסמו מספר כתבות בנושא.
במהלך ספטמבר 2015, לפי סיכום שנתי של מעבדות קספרסקי (שפורסם בדצמבר 2015) בוצעה התקפת DDOS על מחשבי חברות תעופה בשדה התעופה בוורשה.
ההתקפה שיבשה את מערך המחשבים וגרמה לדחייה של עשרות טיסות ולעיכוב של מאות ואולי אלפי בני אדם.
במאמר של המגזין "בלומברג" מאוקטובר 2015, מתוארת תקיפה מסוף 2014 על תנור להתכת פלדה של קונצרן טיסנקרופ בגרמניה באופן שגרם לו לנזק בלתי הפיך.
"בלומברג" מייחסים את ההתקפה על תנור ההיתוך הגרמני לקבוצה מרוסיה.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2016
בינואר 2016 פורסם, כי במהלך דצמבר 2015 שלושה ספקי חשמל (ביניהם חברת Prykarpattyaoblenergo) באוקראינה נפגעו ושותקה פעילותם בעקבות התקפת רשת שגרמה לניתוק החשמל של מאות אלפי בתים.
החל מאוגוסט 2016, קבוצה של האקרים הקוראת לעצמה The Shadow Brokers, החלה לפרסם ברשת הפתוחה אוסף גדול של חולשות מערכת הפעלה וכלי תקיפה בסייבר שפותחו, ככל הנראה, על ידי ה-NSA וה-CIA.
באוקטובר 2016, המגזין Wired, פרסם מאמר מקיף לגבי תקיפה על "המשרד לניהול כוח אדם" של ארצות הברית.
במסגרת התקיפה נגנבו פרטים של למעלה מ-4 מיליון עובדי מדינה אמריקאים, כולל כל מסמכי הבקשה שלהם לקבלת סווג ביטחוני והתחקיר הביטחוני שלהם.
במסמכים אלו היה פירוט של מידע רגיש לרבות ממצאי בדיקות פוליגרף, סטטוס כספי, טיפולים פסיכולוגיים, מידע לגבי קרובי משפחה, נטיות מיניות וכדומה.
קיימת הערכה כי בסך הכל נפגעה הפרטיות של למעלה מ-20 מיליון אזרחים אמריקאים.
ע"פ המאמר ב-Wired, נגנבו גם טביעות אצבע.
נכון לאוקטובר 2016, לא ברור עדיין מה עשו התוקפים עם המידע אותו גנבו והחשש העיקרי הוא מ"גנבת זהות".
באוקטובר 2016, בוצעה תקיפת DDOS מסיבית על שרתי ה-DNS של חברת DYN בארצות הברית.
ככל הידוע, זו הפעם הראשונה שבה נעשה שימוש ב"בוטנט" שה"זומביז" שלו היו "התקנים מחוברים", (התקנים שהם חלק ממה שמכונה "האינטרנט של הדברים") ולא מחשבים "רגילים".
לפי הדיווחים, רוב ההתקנים שבהם השתמשו כדי לבצע את התקיפה בפועל היו מצלמות ווידאו מחוברות לאינטרנט, מתוצרת סין.
התקיפה גרמה לכך ששרותי אינטרנט של "טוויטר", "PayPal", אמזון, טאמבלר, Spotify, נטפליקס וחברות רבות נוספות, לא היו זמינים למשך למעלה משעתיים.
כיסוי טוב של התקיפה מופיע באתר :KrebsonSecurity.
ה"בוטנט" שבו נעשה שימוש מכונה "Mirai ".
במהלך השנים 2015–2016, בוצעה התקפה על מחשבי ה"וועידה הדמוקרטית הלאומית", בארצות הברית.
האתר ויקיליקס פרסם כמות גדולה של מסמכי דוא"ל ממחשבי פוליטיקאים דמוקרטים, שנגנבו במהלך אותה תקיפה מדוברת.
רבים ייחסו את התקיפה לרוסיה, כולל נשיא ארצות הברית בנאום פומבי.
וראו בזאת ניסיון להתערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016.
בסוף אוקטובר 2016, התפרסמו מסמכי דוא"ל שנגנבו מהמחשב האישי של ולדיסלב סורקוב - מי שהיה סגן ראש הממשלה וסגן ראש המטה של נשיא רוסיה, פוטין.
חלק מהחוקרים, לכן, הציעו שמדובר ב"תגובה מידתית" של ארצות הברית לתקיפות על מחשבי המפלגה הדמוקרטית.
ארצות הברית הכחישה כל קשר לנושא.
מסמכי הדוא"ל חשפו, בין השאר, מעורבות רוסית ישירה בערעור היציבות במזרח אוקראינה, כולל השפעה ישירה על הבחירות המקומיות שם.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2017
במרץ 2017 הוגש כתב אישום בארצות הברית כנגד ארבעה אזרחים רוסים, שניים מהם עובדי סוכנות הביון הרוסית, ה-FSB (ממשיכת דרכה של הקג"ב) ושניים עצמאיים, בגין פריצה לפרטיהם של כחצי מיליארד ממשתמשי אתר יאהו.
באותו חודש, "הניו יורק טיימס" פרסם תחקיר ולפיו ארצות הברית מנהלת מבצע סייבר מתמשך במטרה לחבל בתוכנית פיתוח הנשק הבליסטי של צפון קוריאה.
במאי 2017 בוצעה התקפה רחבת היקף באמצעות קריפטולוקר.
בתקיפה נפגעו למעלה ממאה מדינות ולמעלה מ-200,000 מחשבים ובכלל זה, בתי חולים בבריטניה, חברות רכב ובכללן "רנו", חברת "פדקס", מערכת הרכבות בגרמניה, משרד הפנים הרוסי וגופים רבים אחרים.
לפי פרסומים שונים, זו התקיפה הרחבה ביותר בהיסטוריה, מהסוג הזה.
התקיפה גרמה להצפנת קובצי המידע במחשבים המותקפים באופן שלא ניתן "לשחרר" את המידע, אלא על ידי תשלום הכופר וקבלת מפתח ההצפנה.
אחד הגורמים הראשונים שפרסם דו"ח מקצועי על הנושא, הייתה חברת קספרסקי.
באותו חודש, בארצות הברית, מונה מר רוברט מולר כתובע מיוחד לחקירת התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016.
ב-27 ביוני 2017, החלה להתפשט מתקפת סייבר רחבת היקף.
גם מתקפה זו הצפינה את המחשבים המותקפים ולמעשה מנעה את היכולת להשתמש בהם יותר.
המתקפה, ככל הידוע, מתחילה בהדבקה של מחשב אחד ברשת הארגונית והתפשטות מהירה על בסיס חולשה בפרוטוקול SMB של מערכת ההפעלה Microsoft Windows.
שיטת התקיפה, ככל הנראה, מבוססת על אחת החולשות שהתפרסמו על ידי קבוצת The Shadow Brokers .
התקיפה כוונה ברובה, כנגד רשתות מחשבים באוקראינה ולפי משטרת אוקראינה, נפגעו במהלך התקיפה 2,108 רשתות מחשוב ו-111 ארגונים ממשלתיים ו-308 חברות פרטיות התלוננו על פגיעה.
בין השאר נפגעו: שדה התעופה הראשי של קייב, מערכת ניטור הקרינה מהכור בצ'רנוביל, תחנות כוח, מפעל המטוסים "אנטונוב", ערוץ טלוויזיה "ערוץ 24" שהפסיק את שידוריו, משרדי ממשלה והבנק המרכזי של אוקראינה, חנויות כלבו רבות ועוד.
מחוץ לאוקראינה נפגעו, בין השאר: חברת הספנות הדנית, "מארסק" ומסופי המטען שלה ברחבי העולם, חברת הנפט הרוסית "רוסנפט", מרק (חברת תרופות) מניו-ג'רזי בארצות הברית, חברת השוקולד "קדברי" באוסטרליה, חברת הבנייה - "סיינט גוביין" הצרפתית, שני בתי חולים בארצות הברית, חברת הזרעים "קופקו" בארגנטינה, חברת הסוכריות מרס ועוד.
באוקטובר 2017, "הניו יורק טיימס" פרסם מאמר ולפיו מבצע סייבר שלכאורה בוצע על ידי ישראל בשנת 2014, חשף שחברת קספרסקי היוותה צינור שדרכו ממשלת רוסיה הצליחה להעתיק כלי תקיפת סייבר של ה-NSA.
לטענת הפרסום, ה"אנטי וירוס" מתוצרת החברה אוסף נתונים מתוך המחשבים עליהם הוא מותקן בצורה שמאפשרת לממשלת רוסיה גישה לנתונים אלה.
לפי הפרסום, "אנטי וירוס" של קספרסקי היה מותקן על מחשב של עובד NSA וכך, ממשלת רוסיה הצליחה לגנוב כלי תקיפה אמריקאיים לאורך זמן.
במהלך 2017, ארצות הברית הוציאה איסור גורף על התקנת מוצרי חברת "קספרסקי" במחשבים של הממשל הפדרלי.
באותו חודש, לפי פרסום של חברת "בלומברג", צפון קוריאה הצליחה לגנוב תוכניות צבאיות של דרום קוריאה וארצות הברית, למקרה של הסלמה למלחמה עם צפון קוריאה ובכלל זה תוכנית ל"מבצע עריפה" רחב שתכליתו חיסול חברי ההנהגה של צפון קוריאה.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2018
ב-16 בפברואר 2018, רוברט מולר, התובע המיוחד לנושא התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016, הגיש כתב אישום כנגד 13 אישים רוסים ושלוש ישויות תאגידיות - בגין התערבות במערכת הבחירות של ארצות הברית.
אחד הנאשמים העיקריים הוא מר יבגני ויקטורוביץ' פריגוזין.
לפי כתב האישום ומקורות נוספים, המבצע הרוסי כלל לוחמה פסיכולוגית, הפצה מסיבית של חדשות מזויפות, תעמולה, הכפשת פוליטיקאים וכיוצא באלו, וזאת, בין השאר, תוך שימוש ב"זהויות גנובות", "אוואטרים" וטכניקות נוספות.
ככל הידוע, לפי כתב האישום ופרסומים נוספים, מדובר באחד ממבצעי ההשפעה, באמצעות "תווך הסייבר", הגדולים ביותר בהיסטוריה המודרנית.
בתחילת מרץ 2018 פורסם מבצע סייבר רחב היקף כנגד כ-100 מטרות במדינות קונגו, סודאן, לוב, טורקיה, קניה, טנזניה, סומליה, ירדן, עיראק, תימן ואפגניסטן.
המבצע מכונה על ידי מעבדות קספרסקי "מבצע רוגטקה" (Slingshot).
שיטת התקיפה מתבססת על תקיפת נתבים .
התקיפה נחשבת מתוחכמת במיוחד, כזו שחייבה מאמץ ניכר לאורך זמן וכללה גרסאות רבות.
המבצע, ככל הנראה, מתנהל במשך כבר למעלה משש שנים.
במהלך מרץ 2018, עיריית אטלנטה בארצות הברית הותקפה באמצעות "קריפטולוקר".
עיריית אטלנטה משרתת כשישה מיליון אזרחים.
ההתקפה גרמה לכך שלא ניתן היה לשלם קנסות חניה לעירייה, להסדיר תשלומי מים, ולגשת לארכיון בתי המשפט.
לשוטרים לא הייתה גישה לבסיסי הנתונים של המשטרה ולמבקרת העירייה נחסמה הגישה לקבצים שלה.
האזרחים לא יכלו "לפתוח קריאה" לטיפול בבורות בכביש, מפגעי רעש, גרפיטי או נושאים הקשורים לפינוי אשפה.
בתחילת אפריל 2018, חברת התעופה דלתא איירליינס וחברת המכירות הקמעונאיות סירס הודיעו שנפלו קורבן לתקיפת סייבר שבמהלכה נגנבו פרטיהם האישיים של לקוחותיהן.
התקיפה היא ראשונה מסוגה, במובן זה שמי שנתקף, הייתה חברה שלישית שהתמחותה באספקת שירותי "צ'אטבוט" ב"אונליין".
חברה זו, שנתנה שירותי "מיקור חוץ" לדלתא איירליינס וסירס היא זו שדרכה בוצעה הזלגת הנתונים.
ב-12.04.2018, ראש "מטה התקשורת הממשלתית" (ה-GCHQ), של בריטניה, חשף בראיון פומבי את העובדה שבריטניה ניהלה מתקפת סייבר ייעודית ומתמשכת נגד דאעש/ המדינה האיסלאמית.
מטרת המתקפה הייתה למנוע מפעילי המדינה האיסלאמית לתקשר ביניהם, לצמצם את היכולת שלהם להפיץ תעמולה וכיוצא באלו.
ב-23.04.2018, חברת "סימנטק" חשפה תקיפה מתוחכמת שפעלה במהלך השלוש שנים האחרונות - בעיקר כנגד עולם המכשירים הרפואיים, ברחבי העולם.
אנשי החברה חושדים שהמניע לתקיפה הוא כלכלי או גנבת קניין רוחני ולכן, ככל הנראה, לא מדובר בתוקף מדינתי.
החברה נתנה לארגון התוקף את הכינוי "תולעת כתומה", Orangeworm.
בתחילת מאי 2018, מעבדות קספרסקי חשפו מבצע שעניינו איסוף מידע מסיבי מהתקנים עם מערכות הפעלה "אנדרואיד".
המבצע החל לא יאוחר מקיץ 2015, הוא כלל לפחות ארבע גרסאות והוא מכוון למדינות במזרח התיכון ובפרט מצרים, ירדן, מרוקו, לבנון ואיראן.
מעבדות קספרסקי מכנות את המבצע: "גן חיות".
שיטת ההדבקה העיקרית, "בור מים".
ב-13 ביולי 2018, התובע המיוחד לנושא התערבות רוסיה בבחירות לנשיאות ארצות הברית ב-2016, מר רוברט מולר, הגיש תביעה כנגד 12 קצינים רוסים, אנשי הג'י אר יו.
לפי כתב התביעה, קצינים אלו ניהלו מערכת סייבר מדינתית שעניינה חדירה למחשבי הוועידה של המפלגה הדמוקרטית, גנבת דוא"לים מביכים והפצתם במספר מנגנונים שונים.
לפי כתב התביעה, התוקפים השתמשו בהתקפות דיוג, בגנבת זהות ובאמצעים מגוונים להסתרת זהותם והמקומות מהם הם פועלים, בין השאר, תוך השענות על רשתות VPN שאפשרו להם להתחזות להאקרים הפועלים על דעת עצמם, ממקומות שונים בעולם.
לפי כתב התביעה, התוקפים השתמשו, בין השאר, בתשלומים באמצעות מטבע מבוזר (Cryptocurrency) וזאת כדי להסוות את עקבותיהם.
באותו תאריך, ה-13.07.2018, מעבדות קספרסקי חשפו מבצע שעניינו תקיפת סייבר על מרכז נתונים ממשלתי של "מדינה במרכז אסיה".
המבצע שימש, לטענת מעבדות קספרסקי, כדי לשלב באתרי האינטרנט של אותה ממשלה קוד זדוני שהופך אותם לפלטפורמה לתקיפת "בור מים", כלומר, כל מי שגולש לאתרי האינטרנט של אותה ממשלה שנתקפה והוא גם עומד בכל מיני קריטריונים (כמו תחום כתובות IP) - האתר הממשלתי תוקף אותו.
לטענת חוקרי קספרסקי, כותבי ההתקפה הם דוברי סינית.
חוקרי מעבדות קספרסקי נתנו למבצע הזה את שם הקוד: LuckyMouse
ב-1 באוגוסט 2018, חברת פייסבוק פרסמה שהיא זיהתה "קמפיין אינטרנט" שעניינו להעמיק מחלוקות בחברה האמריקאית לקראת בחירות הביניים בארצות הברית, המתוכננות לנובמבר 2018. הקמפיין כלל שימוש בחשבונות מזויפים, דפים עסקיים מזויפים והפצת "פוסטים" ופרסומות שתכליתן להעמיק מחלוקות בחברה האמריקאית כמו קריאה לאזרחי טקסס לפרוש מארצות הברית וכיוצא באלו.
רבים מהפרשנים מייחסים פעילות זו לרוסיה.
באותו יום פורסם כי הוגשו כתבי אישום נגד שלושה אנשים בגין פעילותם במסגרת Fin7, aka Carbanak , ארגון פשע שככל הנראה הצליח לגנוב למעלה ממיליארד יורו מבנקים, מוסדות פיננסיים ומסעדות ברחבי רוסיה, אוקראינה וארצות הברית, במסגרת "קמפיין" שנמשך למעלה מחמש שנים.
ב-4 באוגוסט 2018, חברת TSMC מטאיוואן הודיעה שהיא מפסיקה את ייצור השבבים האלקטרוניים בחלק מהמפעלים שלה, על רקע תקיפת סייבר.
לפי הודעת החברה, תקיפת הסייבר שיתקה את חלק מהמכונות בקווי הייצור.
חברת TSMC היא יצרנית השבבים הגדולה בעולם והיא מייצרת בין השאר, שבבים אלקטרוניים עבור "אפל" ו-"NVIDIA".
ב-15 באוגוסט 2018, פורסם כי התגלתה תקיפת סייבר מוצלחת על המועמדת הדמוקרטית לקונגרס במדינת קליפורניה.
המחשבה המקובלת נוטה לייחס את התקיפה לרוסיה, הן מניתוח שיטות התקיפה והן כי המועמדת הרפובליקנית שמתחרה במועמדת שהותקפה ידועה כתומכת רוסיה.
ב-24 באוגוסט 2018, התפרסם מחקר ולפיו אחת מהשיטות בהן משתמשים הרוסים כנגד ארצות הברית - היא הפצת מסרים שתכליתה להעמיק מחלוקות בחברה האמריקאית ולסדוק את אמון הציבור במוסדות השלטון.
במסגרת זו, לטענת המחקר, הרוסים עודדו את המחלוקת סביב יעילות החיסונים הרפואיים לעומת הסיכון שבהם.
בתחילת ספטמבר 2018, התפרסם מידע ולפיו הסינים משתמשים ברשת LinkedIn כדי לגייס אזרחים אמריקאים לטובתם.
באותו שבוע, התפרסם מידע ולפיו איראן מנהלת "קמפיין" של חדשות מזויפות, בעברית, באמצעות שימוש באתרי אינטרנט ייעודיים לצורך זה ומערך של חשבונות מזויפים שמייצרים "טראפיק" לקידום אתרים אלו.
באמצע ספטמבר 2018 התפרסם כי אדם ששמו "פיטר יורייביץ' לבשוב ", רוסי שהוסגר מספרד לארצות הברית, הודה בהפעלת "בוטנט" מסוג "קליהוס ".
"בוטנט" כזה מפעיל מאות אלפים של מחשבי "זומבי".
מספר ימים אחר כך, התפרסמו שמותיהם של שלושה אזרחים אמריקאים שהיו אחראים לכתיבת ה"בוטנט" Mirai שפעיל מאז סתיו 2016. זהו ה"בוטנט" המוכר הראשון שממנף התקנים של "האינטרנט של הדברים" ולא מחשבים רגילים, לטובת ביצוע התקפות.
ע"פ הפרסום, שלושת ה"האקרים" המדוברים עוזרים לרשויות החוק במלחמתן למיגור "בוטנטים" בכלל.
ב-28 בספטמבר 2018, הוגש כתב אישום פורמלי כנגד אזרחית רוסיה ששמה "אלנה אלקסבנה קוסיינובה" בגין ניהול קמפיין שעניינו להעמיק את המחלוקות בארצות הברית, וזאת כדי ליצור חוסר אמון בציבור האמריקאי בנוגע למערכות הצדק, האכיפה והשלטון.
בין השאר, נטען שהקמפיין התמקד בסנטור ג'ון מקיין, לקראת מותו ממחלת הסרטן, בחרחור מחלוקות סביב סירובם של שחקנים ב-NFL לעמוד דום בזמן השמעת ההמנון וכדומה.
לפי כתב האישום, קמפיין העמקת המחלוקות נועד לחבל בבחירות האמצע המתוכננות לנובמבר 2018.
ב-30 באוקטובר 2018, משרד המשפטים האמריקאי חשף שהוא הגיש תביעה כנגד קבוצה גדולה של סוכנים סינים בשירות פעיל, באשמה שהם ביצעו "מבצעי סייבר לגנבת מידע" וחדרו לצורך זה, לרשתות המחשוב ולמחשבים של חברות המייצרות מנועי סילון אזרחיים.
ב-14 בנובמבר 2018 נחשף מבצע סייבר שפעל במשך למעלה משנה כנגד חיל האוויר הפקיסטני.
המבצע, ככל הנראה, נועד לאיסוף מודיעין ומכיוון שהיה מתוחכם בצורה חריגה, החוקרים שחשפו אותו נוטים לייחס את המבצע לתוקפים מדינתיים.
התוקפים עשו, בין השאר, שימוש ב"חולשות יום האפס" והשקיעו במניעת גילוי התקיפה על ידי "אנטי-וירוסים" של שמונה יצרנים שונים.
ב-28 בנובמבר 2018, משרד המשפטים האמריקאי פרסם כי הוגש כתב אישום נגד שני אזרחים איראנים הנמצאים באיראן - בגין הפעלת תקיפות "כופרה" כנגד מטרות אמריקאיות נבחרות ובכללן עיריית אטלנטה, מחלקת התחבורה בקולורדו, בתי חולים ואוניברסיטאות ברחבי ארצות הברית.
ב-30 בנובמבר 2018, רשת מלונות מריוט פרסמה כי במסגרת תקיפת סייבר על רשת מלונאות שבבעלותה, Starwood, נגנבו פרטיהם של 500 מיליון לקוחות.
ככל הידוע, זו התקיפה שבמסגרתה נגנבו פרטיהם של הכי הרבה אנשים בהיסטוריה, למעט התקיפה על יאהו.
ב-28 בדצמבר 2018, המגזין "דה-מרקר" של עיתון הארץ פרסם כתבת תחקיר מפורטת על מבצע סייבר, שיזמה לכאורה חברת סלולר כדי לשבש את יכולת מתן השרות של חברת סלולר מתחרה, באמצעות התקפת מניעת שירות, במטרה להשיג יתרון עסקי.
אירוע זה מיוחד מכיוון שמדובר בתקיפה לתכלית שיבוש (ולא לאיסוף מידע), כאשר לצורך מימוש התקיפה, ההאקר שהפעיל אותה, עשה שימוש בשרתים, מחשבי קצה ונתבים של חברות בינלאומיות גדולות.
לפי הכתבה, הן ההאקר המבצע והן מזמין העבודה היו ישראלים ומטרת התקיפה הייתה ספקית שרותי סלולר באפריקה.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2019
ב-16 בינואר 2019, התגלתה חולשה במערכת הזמנת הטיסות של חברת Amadeus IT Group.
החולשה מאפשרת לכל אדם לראות את הנתונים של נוסעים אחרים, כולל פרטי הטיסות ולשנות אותם.
החולשה השפיעה על האפליקציות של 141 חברות תעופה שונות ברחבי העולם.
ב-21 בינואר 2019, פורסם כי קבוצת ההאקרים DarkHydrus עושה שימוש ב-Google Drive כדי להסוות את ההתקשרות של הנוזקה אל שרת הפיקוד והשליטה.
קבוצת Hydrus פועלת כנגד ממשלות ברחבי המזרח התיכון.
ב-5 בפברואר 2019 פורסם כי יצרנית המטוסים Airbus הותקפה במתקפת סייבר שתכליתה, ככל הנראה, לגנוב מידע טכני בנוגע למטוסים שהיא מייצרת.
לפי פרסומים שונים, התקיפה מיוחסת לקבוצה APT10 שמצידה משויכת לסין.
ב-27 בפברואר 2019 פורסם כי ארצות הברית תקפה את הסוכנות למחקר האינטרנט בסנקט פטרבורג במסגרת המאמץ להגן על בחירות האמצע בנובמבר 2018. "הסוכנות לחקר האינטרנט" היא חברה בבעלותו של יבגני ויקטורוביץ' פריגוז'ין והיא עוסקת בהפצת חדשות מזויפות, הפעלת "בוטים" ו"טרולים" וכיוצא באלו.
לפי הפרסומים, הסוכנות נותקה כליל מהאינטרנט ביום הבחירות.
ב-28 בפברואר 2019, התפרסם כי תקיפה שבוצעה על חברי פרלמנט באוסטרליה, במהלך 2018, כמו גם התקיפה שבוצעה שנה קודם, על חברי פרלמנט בבריטניה - מקורן בקבוצה הפועלת מאיראן.
ב-20 במרץ 2019, התפרסם כי אחת מיצרניות האלומיניום הגדולות בעולם, חברת Norsk Hydro מנורווגיה, הושבתה בהמשך למתקפת סייבר מסוג "קריפטולוקר".
אירוע זה מאוד מיוחד מכיוון שהוא הביא לפגיעה פיזית ביכולת תעשייתית, גלובלית - באמצעות תקיפה שככל הנראה לא מחייבת יכולת מדינתית.
ב-2 באפריל 2019, פורסם בסקיי ניוז שקבוצת האקרים, הקשורה באופן ישיר למשמרות המהפכה באיראן, ביצעה בסוף שנה שעברה "מתקפת סייבר משמעותית" בבריטניה, כנגד מטרות הקשורות לממשל הבריטי.
התוקפים הצליחו לשאוב מידע על אלפי עובדי מדינה בממלכה, בהם גם פוליטיקאים ובכירים במוסדות ממלכתיים.
מומחי אבטחה מקליפורניה, שניתחו לבקשת "סקיי ניוז" את המתקפה, קישרו את הקבוצה למתקפת הסייבר שבוצעה בשנת 2017 על הרשת של הפרלמנט הבריטי.
ב-10 באפריל 2019, חברת FireEye פרסמה שחוקריה זיהו תקיפה כנגד מערכות בטיחות של תשתיות קריטיות.
מכיוון שלתקיפה כזו אין ערך כלכלי, החברה מייחסת את הפעילות לתוקפים מדינתיים, ככל הנראה מרוסיה.
ההשערה היא שהתוקפים מכינים לעצמם יכולת עתידית לעשות נזקים פיזיים משמעותיים ליעד ולסביבתו הפיזית, לדוגמה, לגרום לתחנת חשמל להפסיק לעבוד או להתחממות של כור גרעיני לייצור חשמל.
באותו יום, חוקרים של חברת קספרסקי, פרסמו ניתוח של שלוש קבוצות תקיפה בסייבר הפועלות, ככל הנראה, מרצועת עזה.
הפרסום כולל פרוט טכני של שיטות וכלים.
ב-17 באפריל 2019, התפרסם כי חברת Verint הישראלית הותקפה על ידי קריפטולוקר.
לפי הפרסומים, המתקפה כוונה ספציפית נגד חברת Verint.
מכיוון שהחברה ישראלית והיא מתמחה בניתוח קול (אודיו), הקמה ותפעול של מערכי מצלמות וידאו למעקב ואנליזה וייצור מתקנים ל"האזנה על פי חוק" לרשתות מחשוב ותקשורת גדולות, ברמה מדינתית - נודעת לתקיפה זו חשיבות מיוחדת.
לטענת החברה, מערכותיה הפנימיות זיהו את המתקפה במהירות יחסית והחברה הצליחה להתגבר על המתקפה עוד לפני שנגרם לה נזק ניכר.
ב-26 באפריל 2019 התפרסם כי שדה התעופה בקליבלנד, ארצות הברית נתקף.
לוחות התצוגה של פרטי הטיסות יצאו משימוש וכך גם הלוחות המכווינים את הנוסעים הנכנסים אל מסועי הכבודה ושרתי הדואר האלקטרוני.
השדה השקיע למעלה משני מיליון דולר בחיזוק יכולות הגנת הסייבר שלו, ואף על פי שהוא המשיך להיתקף, לכל הפחות עד אוקטובר 2019, תקיפות אלו נעצרו בטרם הצליחו לחולל נזק.
לפי פורבס, Wired ואתרים נוספים, במסגרת הלחימה של ישראל ברצועת עזה, במהלך מאי 2019 - אנשי החמאס יזמו מתקפת סייבר נגד ישראל וכתגובה, ישראל השמידה את הבניין ממנו הם פעלו.
אם זה נכון, זה האירוע הידוע הראשון בהיסטוריה שבו מדינה תוקפת תקיפה פיזית, קינטית - את מי שתקף אותה תקיפת סייבר.
באמצע מאי 2019, מספר אתרי אינטרנט חשפו מבצע שעניינו השתלת סוס טרויאני במכשירי טלפון ניידים של היעד, על ידי ניצול חולשה מטיפוס "גלישת חוצץ" באפליקציית "וואטסאפ".
ה"נוזקה" מאפשרת לתוקף להפעיל את המצלמה והמיקרופון של הנתקף ללא ידיעתו.
לדברי האתרים בהם פורסם הנושא, ה"נוזקה" היא סוס טרויאני מתוצרת חברת NSO הישראלית.
ב-16 במאי 2019, פייסבוק פרסמה כי היא זיהתה קבוצה ישראלית בשם "ארכימדס" המשתמשת בפלטפורמה לטובת השפעה לא חוקית על מערכות בחירות במדינות שונות בעולם ובעיקר, באפריקה.
פייסבוק הודיעה כי היא מוחקת את החשבונות שבהם החברה השתמשה.
ב-2 במאי 2019, התפרסם כי חולשה פשוטה יחסית מאפשרת לראות את פרטי ההזמנות של טיסות שבוצעו על ידי חברות נסיעות ישראליות, ובכלל זה הזמנת טיסות, בקשות לויזה והזמנת בתי מלון של כל ההזמנות שבוצעו במהלך 15 השנים האחרונות (ובכלל זה פרטי טיסות של למעלה מ-36 מיליון טיסות שונות).
בסיס הנתונים כלל את שם הנוסע, כתובת הדוא"ל שאליה צריך לשלוח את פרטי ההזמנה ופרטים נוספים.
החולשה המדוברת מאפשרת לבצע הזרקת SQL פשוטה.
ככל הנראה, מדובר במערכת הפצה גלובלית של חברת אמדאוס.
זליגה כזו חמורה מכיוון שהיא מאפשרת ללמוד "תבניות" של טיסות בכירים, להבין את המבנה הארגוני של גופים מדינתיים שונים, להצליב נתונים עם בסיסי נתונים אחרים, להשתמש בנתוני דוא"ל לטובת מתקפות "פישינג" עתידיות וכדומה.
ב-25 במאי 2019, התפרסמה תקיפה רחבת היקף על העיר בולטימור, בארצות הברית של אמריקה.
התקיפה השביתה את רוב השרתים של העירייה ובכלל זה את שרתי הדואר האלקטרוני.
למרבית האירוניה, עובדי העירייה שניסו לתת מענה חלקי על ידי פתיחת חשבונות ג'ימייל, נחסמו גם הם על ידי גוגל שזיהתה כי מדובר בארגון ולא באנשים פרטיים.
הנושא זכה לכיסוי נרחב, בין השאר ב"ניו יורק טיימס" ובמסגרת הפרסום שם, נטען כי התקיפה נשענת על כלי שנגנב מה-NSA וכי מתקפות מהסוג הזה בוצעו על מספר גדול של מדינות וערים בתוך ארצות הברית.
ב-12 ביוני 2019 התפרסם כי אחת מהספקיות הגדולות בעולם לציוד עבור תעשיית התעופה האזרחית הותקף באמצעות "כופרה" ששיתקה חלק ממפעלי הייצור של החברה לימים ארוכים.
תקיפה זו מצטרפת לרצף תקיפות על חברות הקשורות לתעופה אזרחית ובהתאם, היא מעוררת חשש כי מדובר בחלק ממערכה כוללת שתכליתה לבסס אחיזה אצל יצרניות המטוסים הגדולות.
ב-13 ביוני 2019 התפרסם כי בהמשך להפגנות נרחבות בהונג קונג, בהקשר לחשש מחוקי הסגרה לסין - השרתים של חברת המסרים "טלגרם" הותקפו כך שלא ניתן היה להשתמש באפליקציה.
ב-19 ביוני 2019, ממשלת הולנד הודיעה שבכוונתה להגיש תביעה פלילית נגד שלושה קצינים רוסים וקצין אוקראיני - בהקשר להפלת המטוס האזרחי מעל שמי מזרח אוקראינה, ב-2014. הקצינים הרוסים שייכים למודיעין הצבאי הרוסי.
חמישה ימים אחר כך, ב-24 ביוני 2019, כל קווי הטלפון, כמו גם הרשתות הסלולריות שמשמשות את קווי החרום בהולנד - הפסיקו לפעול.
ממשלת הולנד פיזרה שוטרים בערים השונות והודיעה לאזרחים כי בכל מקרה של מצוקה עליהם להגיע בעצמם לתחנת המשטרה או לבית החולים הקרובים אליהם.
חלק מהפרשנים הציעו שמדובר בהתקפת סייבר רוסית, כתגובה על הודעת ההולנדים על כוונתם להגיש תביעה פלילית כנגד קצינים רוסים.
ב-21 ביוני 2019, התפרסם מאמר ב-ZDNet ולפיו מעבדות JPL של נאס"א נפרצו ונגנב מהם מידע רב בנוגע למשימות נאס"א למאדים.
הפרסום נשען על דו"ח פורמלי של המפקח הכללי על נאס"א.
ב-20 ביוני 2019, האיראנים הפילו מטוס ללא טייס, אמריקאי, במצרי הורמוז.
בתגובה להפלה, ארצות הברית הפעילה מבצעי תקיפת סייבר כנגד איראן, כולל, לפי הנטען, כנגד מערכת השליטה והבקרה שלה בטילים.
שרשרת אירועים זו חריגה מאוד וככל הנראה, ראשונה בהיסטוריה, במובן זה שהתגובה לתקיפה קינטית (הפלת המל"ט עם טיל קרקע אוויר) בוצעה על ידי תקיפת סייבר.
חוקרים רבים מאמינים שהתפתחות זו, ביחד עם התופעה ההפוכה שבה ישראל תקפה מפקדה של תוקפי סייבר, עם פצצות, כתגובה למתקפת סייבר, פותחת "תיבת פנדורה" שלמה של פעולות ותגובות בין העולמות הפיזיים לעולמות הקיברנטיים.
ב-27 ביוני 2019, התפרסם כי חברת יאנדקס הותקפה על ידי נוזקה מטיפוס "רגין".
יאנדקס היא חברת המחשוב הכי גדולה ברוסיה ורבים משווים אותה ל"גוגל".
לפי פרשנים רבים, העובדה שהתקיפה בוצעה באמצעות רגין מלמדת שמדובר בתקיפה מדינתית של אחת מחמש המדינות החברות בהסכם שיתוף המידע המודיעיני "חמש עיניים" (ארצות הברית, בריטניה, אוסטרליה, ניו זילנד וקנדה).
במהלך 2019, ונצואלה סבלה מהפסקות חשמל בחלקים נרחבים של המדינה במשך חודשים רבים.
ב-24 ביולי 2019, נשיא ונצואלה, ניקולאס מדורו, הוציא הודעה לעיתונות ולפיה המקור להפסקות החשמל הוא תקיפות סייבר של ארצות הברית.
ב-26 ביולי 2019 התפרסם כי אחת מחברות החשמל הגדולות בדרום אפריקה, הותקפה באמצעות "קריפטולוקר".
המתקפה גרמה לחוסר יכולת לגשת לבסיסי הנתונים, לחוסר יכולת לתפעל אפליקציות ולפגיעה מסיבית ברשתות החברה בכלל.
כתוצאה מהתקיפה, החברה הפסיקה לספק חשמל לצרכניה.
באוגוסט 2019 דו"ח מיוחד של IBM מצא שמתקפות סייבר שמטרתן לגרום נזק לארגונים הוכפלו בחצי השנה האחרונה, כאשר כ-50% מהארגונים שהותקפו היו ארגונים שעוסקים בייצור, ועושות שימוש בקוד זדוני שמזכיר את סטקסנט, הקוד הזדוני אשר בו השתמשו כנגד הצנטריפוגות האיראניות, ומתמחה בפגיעה במוצרי החומרה עצמם.
על פי IBM מתקפות כאלו בוצעו עד סוף 2018 כמעט רק על ידי מדינות, אולם לאחרונה מתקפות אלו החלו להתבצע בהיקף גדול על ידי פושעי-אינטרנט, שמשתמשים בטכנולוגיה כדי לאיים ולסחוט ארגונים במטרה לקבל מהם תשלום.
מיקרוסופט ייחסו את המתקפות לקבוצת האקרים שמוכרת בשם Fancy-Bear במימון ממשלת רוסיה.
ב-30 בספטמבר 2019 התפרסם כי התקיפות על חברת "איירבוס" היו הרבה יותר נרחבות ממה שהובן בתחילה.
התקיפות התמקדו ביכולת לגנוב מידע באמצעות פריצה ל-VPN וכללו, לכל הפחות, תקיפה של ארבע ספקיות שונות של איירבוס וביניהן "רולס-רויס" הבריטית.
גם בסבב הפרסומים הזה, יש נטייה לייחס את התקיפות לקבוצה APT10 הסינית.
לפי הפרסומים, המידע שנגנב כלל מסמכי רישוי ותעוד של המנועים, האוויוניקה וכיוצא באלו.
בתחילת אוקטובר 2019 פורסם דו"ח מקיף של חברת CrowdStrike בנוגע למערכה שלמה ומתמשכת, לגנבת קניין רוחני הקשור לייצור מטוסי נוסעים גדולים.
לפי הדו"ח, ממשלת סין פועלת מזה למעלה מעשור, מתוך מטרה לגנוב קניין רוחני הקשור לייצור מטוסים - על ידי מאמץ המשלב גיוס סוכנים אצל יצרניות התעופה ומבצעי סייבר גלובליים לגנבת פטנטים, שרטוטים וכיוצא באלו.
הדו"ח גם קושר את הפריצה המפורסמת ל"נציבות שרות המדינה" של ארצות הברית וגנבת פרטיהם של כל מי שאי פעם עבר סווג ביטחוני בארצות הברית, כולל השאלונים שהוא מילא בנוגע לחייו הפרטיים - כתשתית למערכה המדוברת.
כמות הטיסות בסין צפויה לעקוף את זו של ארצות הברית בשנת 2022.
ב-11 בדצמבר 2019 פורסמו, באמצעות הדלפה בערוץ "טלגרם", פרטיהם של 15 מיליון כרטיסי חיוב של אזרחים איראנים.
מכיוון שכרטיסי החיוב שייכים לשלושה בנקים איראניים שונים, חוקרים מעריכים שמדובר בתוקפים מתוחכמים שתכליתם לערער את היציבות הפוליטית באיראן.
פרסום זה מצטרף, לכאורה, לגל ההפגנות ההמוניות שהתרחשו באיראן, במהלך נובמבר-דצמבר 2019, ההפגנות נגד מיליציות שיעיות פרו-איראניות בעיראק וההפגנות נגד הממשלה בלבנון.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2020
ב-12 בפברואר 2020, משרד המשפטים האמריקאי הגיש תביעה כנגד ארבעה קצינים סינים בשירות פעיל.
על פי כתב האישום, הארבעה היו חלק ממאמץ שהוביל להזלגת נתונים מהגדולות שהיו בהיסטוריה האנושית - פריצה לרשתות המחשוב של חברת האשראי אקוויפאקס , בשנת 2017.
ב-16 בפברואר 2020, חברת קליר סקאיי הישראלית פרסמה מחקר בנוגע ל"קמפיין תקיפה" מתמשך שמתבצע ברחבי המזרח התיכון על ידי האקרים מדינתיים מאיראן.
על פי הפרסום, האיראנים, במשך זמן רב מנהלים קמפיין שעניינו העיקרי הוא ריגול אחרי חברות וארגונים באמצעות מגוון שיטות תקיפה שהעיקרית בהן היא ניצול חולשה ב-VPN.
על פי המחקר, הקבוצה הייתה פעילה בין השאר בישראל, ופעילותה כללה חדירה לרשתות של חברות ממגזר התעופה, ה-IT, תעשיות ביטחוניות ועוד.
ב-20 בפברואר 2020, חברת Citrix פרסמה תצהיר, ולפיו האקרים "הסתובבו" ברשתות הפנימיות של החברה במשך חמישה חודשים.
חברת Citrix היא ספקית תוכנה של רוב החברות הגדולות בעולם.
לפי דווח של רויטרס, חברה סינית טוענת שמצאה עדויות לקמפיין תקיפה שנמשך כבר למעלה מ-11 שנה.
לפי הפרסום, מטרות הקמפיין כללו מעקב אחרי חברות תעופה, ככל הנראה במטרה לעקוב אחרי תנועות של נוסעים ספציפיים.
הטענה נשענת על איתור של כלי תקיפה המשויכים ל-CIA, כפי שהוזלגו על ידי ויקיליקס עוד בשנת 2017.
ב-19 במאי 2020, התפרסם באתר ynet מידע ולפיו, ב-24 באפריל 2020, האקרים איראנים תקפו מתקני תשתית מים ברחבי ישראל - באופן שהצליח לבוא לידי ביטוי פיזי.
באותו יום, התפרסם בעיתון "וושינגטון פוסט" מאמר ולפיו ישראל תקפה מערכות שליטה ובקרה בנמל האיראני בנדר עבאס, ב-9 במאי.
אם המידע נכון, מדובר ב"החלפת מהלומות" מידתית - באמצעות הקפדה לשמור את התגובות בתוך ממד הסייבר.
ביולי 2020 האשימו גורמי ביטחון לאומי של מספר מדינות מערביות את שירות המודיעין הרוסי במתקפת סייבר שמטרתה לגנוב ממעבדות מחקר מידע לגבי פיתוח חיסון לקורונה.
ב-11 בספטמבר תקפו האקרים בית מערכות המחשוב של בית חולים בדיסלדורף, גרמניה.
בעקבות המתקפה עוכב טיפול בחולה שנפטרה כתוצאה מכך.
משטרת גרמניה הגדירה זאת כרצח ופתחה בחקירת רצח, וזוהי הפעם הראשונה שמוגדר רצח בעקבות מקרה לוחמת רשת.
בתחילת דצמבר 2020 נפרץ מאגר מידע של שירביט חברה לביטוח על ידי קבוצת הקראקרים "BlackShadow".
בפריצה דלף מידע רגיש, כולל צילומי תעודות זהות, דפי משכורת, רישיונות, כרטיסי אשראי ותיעוד רפואי.
מומחי סייבר מטעם החברה ניהלו משא ומתן עם הפורצים אך סירבו לשלם את הכופר.
בנוסף, בתחילת דצמבר, התפרסם כי קבוצות שונות מנסות לגנוב מידע המהווה קניין רוחני מחברות שמפתחות חיסונים לווירוס הקורונה.
באותה תקופת זמן, חברת "פייר איי (FireEye)" הודיעה שמחשביה נפרצו והפורצים גנבו את כלי התקיפה שהחברה פיתחה לאורך השנים.
מכיוון ש"פייר איי (FireEye)" נחשבת כאחת החברות המובילות בעולם להגנת סייבר, מומחים צופים שבהמשך לפריצה, יהיה גל של תקיפות חדשות בחודשים הקרובים (רבעון ראשון של 2021).
ב-12 בדצמבר 2020, דווח כי שרתי חברת עמיטל נפרצו.
לפי הפרסום, חברת עמיטל מספקת תוכנות לחברות לוגיסטיקה ישראליות רבות.
מכיוון שהפריצה לא לוותה בדרישת כופר ומכיוון שהפריצה נוצלה כדי להיכנס לרשתות של חברות לוגיסטיקה רבות, פרשנים רבים מעריכים שמדובר בפריצה מדינתית שנועדה לתקוף את שרשרת האספקה של גורמים רלוונטיים בישראל - במטרה לחדור לתוך רשתות ארגוניות מבודלות מהאינטרנט.
מדובר באחת השיטות היותר מקובלות בעולם - כאשר התוקף מעוניין לייצר גישה אל תוך רשתות מבודלות באמצעות תקיפת שרשרת האספקה, היכן שפעמים רבות, רמת ההגנה נמוכה יותר.
באותם הימים פורסם שהכניסו תוקפים, שאופן פעולתם מתאים למדינות, דלת אחורית לתוכנת ניהול המשמשת עשרות אלפי ארגונים ורשויות.
על פי SentinelOne פוטנציאלית מדובר באחת מהמתקפות הגדולות ביותר עד לנקודה זו.
בסוף דצמבר 2020 דיווחה סוכנות רויטרס על מתקפת הסייבר על הממשלה הפדרלית של ארצות הברית, שיוחסה לגורמים רוסיים.
הטענות נדחו על ידי ממשלה רוסיה.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2021
בתחילת מאי 2021 התרחשה מתקפת הסייבר על קולוניאל פייפליין שגרמה לשיתוק של צינור תזקיקים מרכזי בארצות הברית.
ההתקפה גרמה לכך שהצינור הפסיק לספק תזקיקי נפט לחלק גדול ממזרח ארצות הברית.
ככל הידוע, זו תקיפת הסייבר החמורה ביותר בתולדות ארצות הברית - על תשתיות מדינה.
לפי אתר הגרדיאן, התקיפה מיוחסת לקבוצה שנקראת DarkSide שמתמחה בתקיפות כופרה.
בתחילת יולי 2021, מערכת הרכבות של איראן נתקפה.
בין השאר, לוחות המידע של הרכבת שובשו ובחלק מהמיקרים, הופיעה, על גבי הלוחות, הפניה למספר טלפון של מנהיג איראן.
חלק מהמקורות ניסוי לייחס את המיתקפה לישראל.מייד לאחר המיתקפה הזו, בוצעה גם התקפת "כופרה" על עמדות עבודה במשרד התחבורה האיראני.
בסוף אוגוסט 2021, בוצעה תקיפת סייבר על כלא "אווין" באיראן.
במסגרת התקיפה, הופיעו כתובות "זו מתקפת סייבר" על המסכים בחדר הבקרה של הכלא.
במקביל, הוזלגו כמויות גדולות של הקלטות ווידאו ממערכת הטלוויזיה במעגל סגור של הכלא.
הקלטות אלו כוללות תיעוד של הכאת כלואים, עינויים וכיוצא באלו.
באמצע אוקטובר 2021 הנהלת ביה"ח הלל יפה בחדרה הודיעה על אירוע סייבר מסוג "כופרה" בבית החולים, המתקפה פגעה במערכות המחשוב של בית החולים.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2022
במהלך פברואר 2022, התפרסמו שורה של מאמרים ב"כלכליסט" ולפיהם, משטרת ישראל מפעילה נגד אזרחים ישראלים רוגלה בייצור ישראלי המכונה פגסוס, בצורה לא חוקית ולתכלית של איסוף מידע, גם כאשר אין חשד קונקרטי לפשיעה מצד הנתקפים.
בין השאר, על פי הנטען, הוחדרה רוגלה כזו לטלפונים של מנכ"לים של משרדי ממשלה, לאנשים שנמצאו ב"סביבת ראש הממשלה" כמו עוזריו האישיים, אנשים שמאוחר יותר הפכו לעדי מדינה במשפטו של ראש הממשלה לשעבר, בנימין נתניהו ואפילו בנו.
הפעלת כלי תקיפת סייבר כנגד אזרחים שאינם חשודים בטרור או בפשיעה חמורה, על ידי המשטרה, ללא צו שופט, ככל שאמנם הייתה פעילות כזו - נחשבת על ידי רבים להיות הפרה חמורה של עקרונות המשטר הדמוקרטי.
לפי פרסומים שונים, התוכנה שימשה, בין השאר, את המשטר הסעודי, לביצוע מעקבים אחרי העיתונאי ג'מאל ח'אשוקג'י שככל הידוע, נרצח על ידי הכוחות הסעודיים.
בהמשך לאותו רצח, החברה היצרנית הודיעה, כבר ב־2019, כי תפסיק את רישיון התוכנה שלכאורה נמכר למשטר הסעודי.
בתחילת אוגוסט 2022, קבוצת חוקרים מהאוניברסיטה העברית בירושלים (אביב יעיש, גלעד שטרן ואביב זהר) דיווחו שבריכת כריה בשם F2Pool תקפה בריכות כריה אחרות הפועלות באתריום במשך שנתיים על ידי החלפה של הבלוקים של האחרות עם בלוקים משל עצמה.
איש אבטחת המידע, ארז דסה, פרסם בערוץ הטלגרם שלו, "חדשות סייבר", את אירועי התקיפה הבולטים ביותר לדעתו, בשנת התשפ"ב בישראל:
מאגר מידע של מיליוני ישראלים מוצע למכירה ברשת האפילה לאחר שהאקר המכונה Sangkancil מפרסם כי הצליח לפרוץ למאגרי מידע של עיריות שונות (כנראה דרך האתר City4U).
אירוע אבטחת מידע הוביל לחשיפת מידע אישי של לקוחות כביש 6
חברת Voicenter הישראלית המספקת מערכות תקשורת לעסקים חווה שיבושים בשל מתקפת סייבר, האקרים מפרסמים מידע שגנבו מתוך הרשת של החברה.
אירוע חריג בביה"ח הלל יפה: האקרים תקפו את מערכות המחשוב ודורשים כופר, בית החולים מסרב לשלם ובונה את כל מערכות המחשוב מחדש.
האקרים פרצו לחשבונות אינסטגרם של אלפי ישראלים ודרשו דמי כופר.
קבוצת תקיפה בשם Moses Staff טוענת כי פרצה למספר חברות בישראל, ביניהן אלקטרון, גידעל, דוסיק, דואר ישראל ועוד.
מתקפת סייבר השביתה את ארגון "קול הלשון" המשמש מיליונים ברחבי העולם.
חברת Uvision הישראלית מאשרת כי נפלה קורבן למתקפת כופר שבוצעה על ידי קבוצת LockBit.
קבוצת ההאקרים האיראנית Moses Staff חשפה פרטים אישיים של חיילים.
קבוצת ההאקרים "black shadow" הודיעה שפרצה לשרתי חברת האינטרנט הישראלית Cyberserve ומפרסמת נתונים מאתר אטרף.
קבוצת ההאקרים Black Shadow, המזוהה עם המשטר איראני, מדליפה מאגר של כ-290 אלף מטופלים של מכון מור
פרטים רפואיים חסויים של עשרות חיילים שהיו אסירים לשעבר בכלא 6 בעתלית, נותרו בבסיס שננטש ונשאר פרוץ ללא כל השגחה
חברת mindU מדווחת על מתקפת סייבר במהלכה תוקפים השיגו גישה לשרת הדוא"ל של החברה ודרכו הפיצו ללקוחות מיילים עם קישור לקובץ זדוני.
רשת חנויות איידיגטל (iDigital), חוותה מתקפת סייבר ששיבשה חלק מפעילות החברה.
קבוצת תקיפה בשם Sharp Boys טוענת כי פרצה למאגרי מידע של מספר אתרים בישראל ביניהם אתר "למטייל", "טיולי", Bus ועוד.
בת ים: תיקים אישיים של תלמידים הכוללים מידע אישי נמצאו חשופים ברחוב.
מתקפת סייבר על קבוצת גולד בונד בוצעה על ידי קבוצת Hackers of Saviors וגרמה להשבתה זמנית של פעילות הקבוצה.
עמדות איסוף חבילות דואר בגבעתיים והרצליה נפרצו מרחוק עם מסר אנטי-ישראלי.
מתקפת DDoS רחבה מפילה מספר אתרים של משרדי ממשלה.
פרצו למערכת הממוחשבת "אתר למעסיק" ואלפי פלסטינים קיבלו אישורי כניסה מזויפים.
חברת דומיין דה נט הישראלית מדווחת על מתקפת DDos הנמשכת מספר ימים בעקבותיה חלים שיבושים על אתרים בישראל.
קבוצת SharpBoys טוענת כי פרצה למספר אתרים ישראליים העוסקים בתחום הנופש והמלונות בישראל, גנבה מידע רגיש והשביתה את האתרים.
מתקפת סייבר של האקרים איראנים הובילה לאזעקות שווא בירושלים ובאילת
ההאקר המלזי Sangkancil טוען כי פרץ למאגרי המידע של מכללת ספיר ושלח הודעות לסטודנטים.
קבוצת התקיפה Quantum מפרסמת הודעה לפיה היא תקפה את חברת BeeSense הישראלית וגנה 1.3TB של מידע.
אתר הידברות, וכן אתר/אפליקציית ההיכרויות מבית הידברות-שבע ברכות, נפרצו על ידי האקרים.
פרצת אבטחה בארקיע: "פתאום הופיע מסך עם מידע על הזמנות של לקוחות"
האתרים של נמלי יפו, חיפה ואילת אינם זמינים, קבוצת התקיפה ALtahrea מפרסמת כי היא אחראית למתקפה.
קבוצת האקרים לא מוכרת שפועלת תחת השם "הגנב הנדיב", פרסמה כי הצליחה לפרוץ למערכות של ארגון מט"ח ומפרסמת מידע רגיש של תלמידים.
קבוצת ההאקרים GhostSec שחשפה את הפגיעות של מערכת הביוב באור עקיבא הצליחו להשתלט על עשרות בקרים תעשייתיים בישראל.
באוקטובר 2022 חשף האתר טלקום ניוז, קבוצת תקיפה לבנונית בשם פולוניום, המתואמת עם גורמים רשמיים באיראן, שריגלה אחר 12 ארגונים בישראל ופעולותיה תועדו החל מיוני 2022 (על ידי מיקרוסופט) עד ספטמבר 2022.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2023
במהלך ינואר 2023, פתחו משמרות המהפכה האסלאמית של איראן במתקפת סייבר נגד ארגון אוסטרלי כדי להשיג מידע באמצעות פעולת סחיטה וסחיטה כפולה תוך שימוש בתוכנות כופר.
אוסטרליה הביעה דאגה עמוקה מהמתקפה של משמרות המהפכה, כולל הטרדה מקוונת של אזרחים אוסטרלים.
במהלך יוני 2023 החל גל של התקפות סייבר ופריצות למידע ב-MOVEit, תוכנה להעברת קבצים, לאחר שהתגלתה בה פרצת אבטחה .
ב-8 בדצמבר 2023 דווח שהארכיון הדיגיטלי של מדינת ישראל סובל ממתקפת סייבר, שבעקבותיה נמחק מידע רב מהאתר.
בעקבות זאת הזהיר מערך הסייבר הלאומי של ישראל כי יש סכנה שכל החומר הארכיוני של המדינה יימחק לעד.
שיקום המערכת לא צפוי להסתיים גם עד סוף 2024.
אירועי תקיפה בולטים משנת 2024
ביוני 2024 הודיעה חברת טיקטמאסטר על פריצה למאגר הנתונים שלה.
זאת לאחר שקבוצת האקרים הודיעה שגנבה פרטים אישיים של 560 מיליון לקוחות של טיקטמאסטר.
המידע שנגנב בפריצה כולל שמות, כתובות, מספרי טלפון ופרטים חלקיים של כרטיסי אשראי של משתמשי טיקטמאסטר.
ב-5 באפריל 2024 זוהתה פריצת סייבר למאגר מידע של משרד המשפטים של ישראל, שבעקבותיה דלף ככל הנראה מידע רב.
קבוצת אנונימוס טענה כי היא עומדת מאחורי המתקפה.
הקבוצה טענה כי במתקפה השיגה מידע בהיקף של כ-300GB, הכולל מכתבים רשמיים ומסמכים, עובדים, כתובות, מספרי טלפון, כתובות דואר אלקטרוני, פרטים על שופטים ועוד.
משרד המשפטים של ישראל אישר את האירוע וציין כי הוא בוחן את היקף החומרים שדלפו ואת משמעויות האירוע.
בסוף מאי 2024 זוהתה פריצת סייבר לשרת הדואר האלקטרוני של משרד עוה"ד גולדפרב זליגמן.
נבדק חשד שהתוקפים השיגו תכתובות דוא"ל של הלקוחות לאורך שנים, המכילות מידע רגיש וחסוי.
התקפה בצבע היא סוג של מחאה, פרובוקציה או תקיפה אלימה, המוגדרת כפעולה של השלכת צבע ירוק מבריק, צבע חיטוי משולש, על גופו (בדרך כלל פנים) של קורבן.
הצבע אמנם אינו גורם נזק מתמשך, אך קשה מאוד להסירו במהירות; ההסרה הטבעית המלאה עשויה להימשך עד שבוע.
בעשור הראשון של המאה ה-21, התקפות נפוצו ברוסיה ובאוקראינה על ידי פעילים תומכי ממשלה נגד אישים פוליטיים המתנגדים לממשלה.
הצבע הוא צבע חיטוי, שהיה בשימוש נרחב מבחינה רפואית עד לתקופת ברית המועצות.
הצבע, המשמש לעיתים קרובות כאלטרנטיבה מתונה יותר ליוד, עדיין זמין בבתי מרקחת וחנויות תרופות רוסיות.
קשה מאוד לשטוף את הצבע ויכול להשאיר כתם במשך ימים לאחר מכן ודורש חומצה להסרה מלאה.
עם זאת, אלא אם הצבע מעורבב עם חומרים אחרים (למשל כמו בהתקפה השנייה על אלכסיי נבלני), זה לא משאיר נזק לטווח הארוך ולכן הקורבנות אינם נוקטים בהליך משפטי.
השימוש בצבע נקשר לפעילים תומכי הקרמלין, אם כי מעולם לא היה קשור ישירות לממשלת רוסיה.
הקורבנות של תקריות היו כמעט תמיד מנהיגי האופוזיציה הרוסית: כולל סרגיי מיטרוחין, מיכאיל קסיאנוב, אלכסיי נבלני - ופוליטיקאים אוקראינים (ארסן אבקוב, ארסני יאצניוק, אולג ליאשקו).
כתוצאה מהתקפות רבות, חלק ממנהיגי האופוזיציה הרוסית החלו להשתמש בצבע ירוק כ"תג של כבוד".
לאחר שהותקף נבלני בברנאול, עשרות מתומכיו פרסמו תמונות מקוונות שלהם "בירוק" (#GreenNavalny) והבלוגר ניקולאי דנילוב, שהגיע לכיכר האדומה עם פנים מכוסות בצבע ירוק, עוכב על ידי משטרת הפדרציה הרוסית.
כשקאסיאנוב הותקף בצעדת הזיכרון לנמצוב, החלו המפגינים לזעוק: "לא תשפכו עלינו צבע ירוק!"
ב־4 במאי 2017 הצהיר נבלני כי האירועים בהם היו מעורבים צבע ירוק עזרו לגייס כסף לקרן שלו.
באותו יום פרסם המשורר הרוסי דמיטרי ביקוב שיר "הלאה, רוסיה הירוקה!", שבו צבע ירוק נקרא כצבע של "המהפכה הרוסית".
ההתקפות הרבות על אישים פוליטיים ותקשורתיים רוסים שמבקרים את השלטון, בליווי תצלומים של אנשים שנצבעו בצבע, אילצו את התקשורת הרוסית להסביר לקוראיהם, שרובם לא מכירים את הצבע הירוק המבריק, מה הוא בדיוק אותו צבע ומשמעותו.
החל מ-17 באוקטובר 2023, ובתגובה לתמיכת ארצות הברית בישראל במלחמת חרבות ברזל, מיליציות הנתמכות על ידי איראן יזמו סדרה מתואמת של יותר מ-170 התקפות על בסיסים ונכסים צבאיים אמריקאים בסוריה, עיראק וירדן.
התקפות אלו גרמו לפציעתם של עשרות אנשי צבא אמריקאים.
בתגובה, ארצות הברית פתחה במספר התקפות נגד, שהביאו למותם של כ-65 חמושים ביניהם מפקד בכיר בתנועת נוג'בה, מושטק טאליב אל-סעידי.
בפברואר 2024, בעקבות תקיפות אוויריות אמריקאיות בעיראק ובסוריה, הופסקו התקפות המיליציות נגד כוחות אמריקאים.
המיליציות העיראקיות הסכימו עם ממשלת עיראק בדצמבר 2024 להפסיק לחלוטין את התקפותיהן לאחר נפילת משטר אסד בסוריה.
ב-17 באוקטובר 2023, בעיצומו של הלחימה עזה, חמושים עיראקים ביצעו תקיפת רחפנים על בסיס חיל האוויר אל-אסד, בסיס של ארצות הברית בצפון עיראק.
ב-20 באוקטובר הורתה ארצות הברית לכל הצוות שאינו חירום לעזוב את השגרירות שלהם בבגדד ואת הקונסוליה בארביל.
ב-20 בנובמבר, שמונה חיילים אמריקאים וחיילים של הקואליציה נפצעו מתקיפת טילים בליסטיים, ונגרם נזק קל לתשתיות לאחר שבסיס חיל האוויר הותקף על ידי טיל בליסטי.
ב-20 בינואר 2024, ההתנגדות האסלאמית בעיראק לקחה אחריות על תקיפת הבסיס בעשרות טילים שפצעו מספר אנשי צבא אמריקאים ואיש שירות עיראקי.
בשעה 18:30 שעון בגדד, שיגרה ההתנגדות האסלאמית בעיראק מספר טילים בליסטיים ורקטות אחרות לעבר בסיס חיל האוויר אל-אסד.
צבא ארצות הברית ניסה להגן על הבסיס באמצעות טילי פטריוט.
יותר מ-15 טילי פטריוט שוגרו כדי להגן על הבסיס.
ב-5 באוגוסט 2024, כוונה מתקפת טילים לעבר בסיס חיל האוויר אל-אסד במערב עיראק, וגרמה לפציעתם של לפחות חמישה אנשי שירות אמריקאים ושני קבלנים.
התקיפה כללה ירי של שני טילי קטיושה, שנחתו בתוך הבסיס.
אחד החיילים הפצועים נפצע קשה.
התקרית נתפסת כהסלמה פוטנציאלית במתיחות המתמשכת בין איראן לארצות הברית.
ב-8 בנובמבר 2023, כטב"ם חמוש תקף את בסיס האוויר אל-חריר שמארח את כוחות ארצות הברית בצפון עיראק.
ב-25 בדצמבר 2023, ההתנגדות האסלאמית בעיראק קיבלה אחריות על מתקפת כטב"ם על הבסיס שפצעה שלושה חיילים אמריקאים – אחד מהם במצב קשה.
ב-9 בנובמבר, כוחות אמריקאים הותקפו שלוש פעמים נפרדות בתוך 24 שעות, כולל תקיפות רחפנים בבסיס חיל האוויר אל-אסד ובבסיס חיל האוויר אל-חריר, וכן מתקפת מטען חבלה על סיור ליד סכר מוסול.
ב-18 בינואר 2024, ההתנגדות האסלאמית של עיראק הפילה רחפן אמריקאי לאחר שהמריא מכווית ליד מוקדדיה, מחוז דיאלה.
ב-10 בספטמבר, שתי רקטות התפוצצו בקרבת אנשי צוות אמריקאים שהוצבו במחנה ויקטורי, ליד נמל התעופה הבינלאומי של בגדד.
ג'עפר אל-חוסייני, דובר כתאב חזבאללה, אמר כי התקיפה נועדה לשבש את ביקורו של נשיא איראן מסעוד פזשקיאן בבגדד, שתוכנן למחרת.
ב-18 באוקטובר 2023, תקיפת כטב"ם של שלוחה איראנית על חיל המצב א-תנף הביאה ליותר מ-20 פצועים.
ב-1 בנובמבר דווח על תקיפת כטב"ם קלה בא-תנף.
ב-4 בפברואר 2024, מזל"ט פגע בשטח אימונים בשדה אל-עומר בדיר א-זור, במזרח סוריה, בו שוכנים כוחות אמריקאים, על פי הכוחות הדמוקרטיים הסוריים.
למרות שלא דווח על נפגעים בקרב הכוחות האמריקאים, לפחות שבעה לוחמים כורדים נהרגו ו-18 נפצעו.
ההתנגדות האסלאמית בעיראק קיבלה אחריות על התקיפה.
הכוחות הסוריים הדמוקרטיים גינתה את התקיפה ואמרה שיש לה "את כל הזכות להגיב".
ב-24 באוקטובר 2023, ההתנגדות האסלאמית של עיראק לקחה אחריות על מספר תקיפות מזל"טים על בסיסים אמריקאים במזרח סוריה, בעיקר שדה הנפט אל-עומר במחוז דיר א-זור ואל-שדאדי במחוז אל-חסכה.
ב-10 בינואר 2024, ההתנגדות האסלאמית בעיראק לקחה אחריות על מתקפה על בסיס חמו בצפון נפת אל-חסכה.
כתוצאה ממתקפה זו נסוגה ארצות הברית מהבסיס, פינתה 350 חיילים אמריקאים והעבירה אותם לבסיס תל ביידר.
בסיס תל ביידר הותקף גם בנובמבר 2023.
ב-21 באפריל 2024, חמש רקטות נורו מזומר, עיראק, לעבר בסיס ח'רב אל-ג'יר בסוריה, בו שוכנים חיילים אמריקאים וחיילים מהקואליציה, במתקפה הגדולה הראשונה מאז תחילת פברואר.
אף איש אמריקאי לא נפגע.
המצפה הסורי לזכויות אדם האשים את ההתנגדות האסלאמית בעיראק בתקיפה.
הרשויות העיראקיות פתחו בחיפוש במחוז נינווה, איתרו והציתו את הרכב ששימש בתקיפה.
ב-9 באוגוסט 2024, רחפן קמיקזה פגע בבסיס הצבאי האמריקאי באזור הנחיתה רומלין במזרח סוריה ופצעו שמונה חיילים אמריקאים.
ב-13 באוגוסט 2024, שש רקטות שכוונו לבסיס חיל אוויר אמריקאי במחוז דיר א-זור נפלו ליד המתקן.
בתגובה לתקיפה, הקואליציה בראשות ארצות הברית פתחה בתקיפות ארטילריות.
ב-28 בינואר 2024, התרחשה מתקפת רחפן חד-כיוונית במוצב אמריקאי בירדן, וגרמה למותם של שלושה חיילים אמריקאים ולפציעה של 47 נוספים.
ב-27 באוקטובר 2023, הגיב צבא ארצות הברית לתקיפות האוויריות על ידי הפצצת מתקני אחסון נשק ותחמושת באבו כמאל, סוריה, באמצעות מטוסי קרב.
בנוסף, הם הצהירו כי בסך הכל בוצעו 16 תקיפות אוויריות צבאיות על ידי קבוצות הנתמכות על ידי איראן; 12 בעיראק וארבע בסוריה.ב-8 בנובמבר, הודיע משרד ההגנה האמריקאי כי ביצע תקיפות נגד משמרות המהפכה ומטרות הקשורות למשמרות המהפכה בדיר א-זור.
על פי המרכז הסורי לזכויות אדם, 9 עובדים במתקנים נהרגו בתקיפות.
ב-12 בנובמבר, הודיעו משרד ההגנה של ארצות הברית ופיקוד המרכז על תקיפות אוויריות נוספות של ארצות הברית נגד קבוצות המסונפות למשמרות המהפכה בתגובה לתקיפות אוויריות מתמשכות נגד כוחות אמריקאים באזור.
התקיפות כוונו לבית מסתור ואזור אימונים המשמש מיליציות במיאדין ובאבו כמאל.
והביאו להריגתם של 8 אנשי מיליציה.
ב-21 בנובמבר, מטוס קרב אמריקאי מדגם AC-130 הגיב לרכב של קטאב חזבאללה ליד אבו ע'ריב, בתגובה למתקפת הטילים של ההתנגדות האסלאמית בעיראק ב-20 בנובמבר על כוחות אמריקאים בבסיס חיל האוויר עין אל-אסד.
על פי הערכות אמריקאיות, מספר לוחמים הנתמכים על ידי איראן נהרגו בתקיפה.
למחרת, מטוסי קרב אמריקאים ביצעו תקיפות אוויריות על מתקני קטאב חזבאללה בעיראק, והרגו למעלה משמונה לוחמים.
ב-4 בדצמבר, תקיפה אווירית אמריקאית ליד כירקוק הרגה חמישה חמושים עיראקים כשניסו לירות טיל נפץ לעבר כוחות אמריקאים.
הם זוהו כחברים במיליציה הנתמכת על ידי איראן.
ההתנגדות האסלאמית בעיראק טענה כי חמשת ההרוגים היו חברים בה, ונשבעה לפעולת תגמול נגד ארצות הברית.
ב-26 בדצמבר, ארצות הברית ביצעה תקיפה אווירית על בסיס בעיר חילאה, בה נהרגו חייל אחד ופצעו 20 נוספים, מתוכם לפחות 12 אנשי משרד הפנים.
ב-4 בינואר 2024, ארצות הברית ביצעה תקיפת רחפן על מטה חרקת אל-נוג'בה בבגדד, כאשר המטרה הספציפית הייתה מושתק טאליב אל-סעידי, מנהיג בכיר בחרקת אל-נוג'בה, אשר נחשב אחראי לתכנון התקפות נגד כוחות אמריקאים.
התקיפה גרמה למותם של ארבעה אנשים, כולל אל-סעידי, ולפצועים שישה נוספים.
על פי מקורות במיליציה עיראקית ודיווחי משטרה, ההתקפה כללה שתי רקטות שנורו מרחפן, ופגעו ברכב בתוך המטה.
ב-23 בינואר 2024, ארצות הברית פתחה בסדרה של תקיפות אוויריות על שלושה מתקנים המשמשים מיליציות הנתמכות על ידי איראן בעיראק.
שר ההגנה של ארצות הברית, לויד אוסטין, הודיע על התקיפות בהצהרה באותו יום.
התקיפות כוונו נגד מספר קבוצות מיליציה בעלות קשרים לאיראן, כולל קטייב חזבאללה.
ממשלת עיראק האשימה מאוחר יותר את ארצות הברית בהסלמת המתיחות האזורית הקיימת.
לויד אוסטין הגן על התקיפות.כתאב חזבאללה הודיע על השעיית הפעולות נגד ארצות הברית ב-30 בינואר.
כתאב חזבאללה גם הרחיק את פעילותו מאיראן בטענה ש"אחינו בציר - במיוחד ברפובליקה האסלאמית - לא יודעים איך אנחנו עובדים ג'יהאד".
ב-2 בפברואר, ארצות הברית פתחה בתקיפות אוויריות כנגד מיליציות הנתמכות על ידי איראן בעיראק ובסוריה, בתגובה למתקפה שהרגה שלושה חיילים אמריקאים בירדן.
על פי המרכז הסורי לזכויות אדם, לפחות 35 אנשי מיליציה הנתמכים על ידי איראן נהרגו בתקיפות בסוריה.
כוחות הגיוס העממי העיראקיים הודיעו כי 16 מלוחמיהם נהרגו בתקיפות האוויריות.
ב-7 בפברואר, תקיפה של רחפן אמריקאי על רכב בשכונת משטל בבגדד הרגה, על פי הדיווחים, מפקד של כתאב חזבאללה.
מקור אחר דיווח כי ההתקפה כוונה נגד רכב ששימש את כוחות הגיוס העממי והרגה שלושה בני אדם.
גורמים אמריקאים לא מסרו תגובה על התקיפה.
על פי רויטרס, קבוצות פרו-איראניות אחרות נפגעו גם הן בתקיפה.
בעקבות התקיפות האוויריות, התקפות המיליציות נגד כוחות אמריקאים הופסקו.
ב-30 ביולי, ארצות הברית ביצעה תקיפה אווירית ליד בבל, עיראק, והרגה ארבעה חברים ביחידות הגיוס העממי של עיראק ומומחה רחפנים חות'י.
עיראק גינתה את התקיפה וטענה כי הקואליציה הצבאית בראשות ארצות הברית ביצעה "פשע מתועב" בכך שכוונה לאתרי ביטחון וטענה כי התקיפות הן הפרה חמורה של משימתה ומנדט הקואליציה.
מצור החות'ים על ים סוף
התקפה מתפרצת היא מצב בהוקי קרח בו לשחקן עם הדסקית אין שחקני הגנה מלבד השוער בינו לבין שער הקבוצה היריבה, ולכן הוא חופשי להחליק פנימה ולחבוט כרצונו (לפני היציאה מהעמדה מגינים יכולים להדביק את הפער).
התקפה מתפרצת נחשבת למחדל מצד הקבוצה המגינה.
אם התקדמותו של שחקן מתעכבת באופן לא חוקי על ידי שחקן יריב או אם המקל של השוער נזרק קדימה, השחקן המתפרץ זוכה בחבטת עונשין.
אם שחקן מתמודד מול שער ריק (כלומר, הקבוצה היריבה הוציאה את השוער שלהם) ושחקן יריב מפריע לו באופן לא חוקי, הוא זוכה בשער אוטומטית במקום בחבטת עונשין.
התקפות רקטות וכטב"מים על ישראל מתקיימות לאורך עשורים מגבולותיה השונים של ישראל ומאזורים נוספים במזרח התיכון.
שיגורים אלו מתבצעים באופן אופן תדיר מרצועת עזה לשטחי ישראל מאז שנת 2001. בהתקפות אלו נהרגו לאורך השנים עשרות אזרחים ונפצעו אלפים.
עיקר השיגורים היו במלחמות, מבצעים ו"סבבים" לאורך השנים כשהבולטים שבהם הם מבצע גשמי קיץ (2006) מבצע עופרת יצוקה (2009), מבצע עמוד ענן (2012), מבצע צוק איתן (2014), מבצע שומר החומות (2021), מלחמת חרבות ברזל (2023).
הקבוצות העיקריות האחראיות לתקיפות הן החמאס, הג'יהאד האסלאמי, החזית העממית לשחרור פלסטין, ועדות ההתנגדות העממית, הפת"ח והחזית הדמוקרטית לשחרור פלסטין.
הירי האינטנסיבי ביותר היה במסגרת טבח שבעה באוקטובר שבמהלך יום אחד שוגרו כ-4,300 רקטות ומספר פצצות מרגמה על ישראל, בייחוד בדרומה ובמרכזה.
ירי זה התבצע בעבר בעיקר על ידי הארגון לשחרור פלסטין ובעשורים האחרונים על ידי ארגון הטרור חזבאללה.
המועצה המקומית קריית שמונה הותקפה לראשונה ברקטות קטיושה בשנת 1968. בשנים הבאות שימשו קריית שמונה והעיר נהריה מטרה עיקרית לרקטות שנורו מלבנון והן גרמו להפרעה רבה בחיי האזרחים שם.
בשנים 1968–1982 נהרגו מפגיעות רקטות קטיושה 12 אזרחים בקריית שמונה וחמישה בנהריה (תשעה נוספים נהרגו בקריית שמונה בשנים 1992–2000 ובנהריה נהרגו שלושה במלחמת לבנון השנייה).
מאגר הרקטות של חזבאללה הופעל במלואו נגד ישראל במהלך מלחמת לבנון השנייה בקיץ 2006. במשך המלחמה נורו אלפי רקטות (מספרן נאמד ב-3,950 עד 4,200) לעבר האזור הצפוני של ישראל ופגעו בעשרות יישובים.
חזבאללה ירה כ-120 רקטות ליום בממוצע, ובשיא מעל ל-250 רקטות ביום.
הירי חודש שוב בעוצמה רבה במהלך מלחמת חרבות ברזל.
אירוע משמעותי בחזית זו הייתה פגיעת הרקטה במג'דל שמס שגרמה להריגתם של כ-12 ילדים תושבי היישוב.
עם הימשכות הלחימה ארגון הטרור החל לשגר גם טילים וכטב"מים חמושים ומתאבדים לעומק רב יותר.
מתחילת המלחמה ועד סוף מאי 2024 שיגר חזבאללה כ-2,500 כטב"מים לעבר ישראל.
אירוע משמעותי נוסף בחזית זו היה פגיעת הכטב"ם בבא"ח גולני שהתרחשה ב-13 באוקטובר 2024. הכטב"ם פגע בבסיס אימון חטיבתי של גולני ליד בנימינה וגרם למותם של ארבעה חיילי צה"ל, ולפציעתם של לפחות 61 נוספים.
במהלך השנים ובעיקר עם התגברות מלחמת האזרחים בסוריה וזליגת מלחמת האזרחים בסוריה לישראל, מאז 2012 נורו לישראל אחת למספר חודשים כמה רקטות לרמת הגולן.
אירוע הירי הכבד ביותר מסוריה זכור במאי 2018 במבצע בית הקלפים, אז ירה ארגון הטרור האיראני משמרות המהפכה האסלאמית כ-20 רקטות וכטב"מים לרמת הגולן.
במהלך הלחימה מול סוריה במלחמת חרבות ברזל שוגרו נכון לאוקטובר 2024 כ-60 רקטות מסוריה לשטח מדינת ישראל.
לאורך השנים ארגוני טרור אסלאמי לרבות טרור פלסטיני שונים (ובהם חמאס וארגונים הקשורים לאל-קאעדה) שיגרו רקטות מסיני (שבריבונות מצרים) לעבר הערים השכנות אילת שבישראל ועקבה שבירדן.
כאשר רוב השיגורים כוונו לאילת.
השיגור האחרון לעקבה היה ב-2010 והאחרון לאילת היה ב-2017. בנוסף על האוכלוסייה האזרחית באילת, מטרה משמעותית ואסטרטגית נוספת באזור היא נמל אילת והאוניות העוגנות בו.
במלחמת חרבות ברזל (שפרצה באוקטובר 2023) התחיל לראשונה ירי מכיוון תימן, לאור מעורבותם של החות'ים במלחמה.
עיקר הנשק של החות'ים הוא טילי קרקע-קרקע, טילי שיוט, רקטות ארטילריות וכלי טיס בלתי מאוישים שמקורם בעיקר מאיראן.
היכולת שלהם לאיים על ישראל מוגבלת עקב המרחק הגדול בין ישראל לתימן (כ-1,600 ק"מ), אך בידם אמצעים המסוגלים להגיע לטווח זה.
ב-22 בפברואר הודיע עבד אל-מלכ אל-חות'י, מנהיג החות'ים, כי מאז מתקפת חמאס ב-7 באוקטובר 2023 שיגרו הכוחות החות'יים 183 טילים וכלי טיס בלתי מאוישים לעבר יעדים ישראליים ב"פלסטין הכבושה".
ב-19 ביולי 2024 התפוצץ כטב"ם על אכסניה בתל אביב.
כתוצאה מהפיצוץ נהרג אדם אחד ועשרה נפצעו.
הכטב"ם היה כלי טיס איראני משודרג מסוג סמאד-3. החות'ים הודיעו שהם שיגרו את הכטב"ם וכי הוא מדגם "יפו".
השיגור הוביל למבצע יד ארוכה, שכלל תקיפה בתימן ביום שלאחר שיגור הכטב"ם.
במהלך מלחמת חרבות ברזל איראן הובילה באופן ישיר מספר מתקפות ושיגורי כטב"מים על ישראל.
הראשונה והגדולה שבמתקפות בוצעה משטח איראן ומשטח מדינות נוספות כנגד ישראל בלילה שבין 13 ל-14 באפריל 2024, וכללה 110–130 טילים בליסטיים, 36 טילי שיוט וכ-185 כטב"מים.
מבצע ההגנה מפני המתקפה נקרא "מגן ברזל", במהלכו יירטו מערך ההגנה האווירית של צה"ל, וקואליציה אזורית בהובלת ארצות הברית, 99% מהאיומים.
כל טילי השיוט והכטב"מים יורטו מחוץ לישראל על ידי ישראל ועל ידי קואליציית המדינות שכללה את ארצות הברית, ירדן, בריטניה וצרפת.
על פי מקורות אמריקאיים, כמחצית מהטילים הבליסטיים האיראניים כשלו בשיגור או סטו ממסלולם ולא היה צורך ליירטם.
המתקפה השנייה בוצעה בשעות הערב של 1 באוקטובר 2024, וכללה 201 טילים בליסטיים.
כ־80%–85% מהטילים יורטו, במבצע הגנה של צה"ל וצבאות ארצות הברית, ירדן, בריטניה וצרפת.
במתקפה נהרג פלסטיני מעזה ששהה ביריחו, ונהרג גם פעיל חמאס בטולכרם בצעדת חגיגה לירי מאיראן.
ניזוקו בסיס תל נוף ובסיס נבטים, ונגרמו נזקים למבנים ולרכוש בהוד השרון, בגדרה ובצפון תל אביב.
במהלך השנים ארגוני הטרור הפלסטינים השונים ניסו לבצע ירי רקטי מיהודה ושומרון שפעמים בודדות הצליח, מקרה זכור הוא התקפת הקטיושות על פתח תקווה ב-7 ביולי 1971 אז שוגרו מספר קטיושות לפתח תקווה משטח יהודה ושומרון, במתקפה נהרגו 4 תושבות העיר בהן ילדה.
מתקפה חסרת הבחנה היא פעולה צבאית אשר אינה מבחינה בין מטרות צבאיות לבין אזרחים או רכוש אזרחי.
מתקפה מסוג זה מפרה את עקרון ההבחנה שבמשפט הומניטרי ומהווה הפרה של הדין הבין-לאומי.
מתקפות חסרות הבחנה כוללות, בין היתר, שימוש בנשק שאינו מאפשר הבחנה בין מטרות צבאיות לאובייקטים אזרחיים, כגון חימוש מצרר, מוקשים נגד אדם ונשק גרעיני; תקיפות שבהן לא ננקטים אמצעים לזיהוי המטרה; ופעולות בלתי מידתיות שבהן הפגיעה באזרחים חורגת באופן מופרז מהתועלת הצבאית הישירה הצפויה.
המשפט הבין-לאומי, לרבות הפרוטוקול הנוסף הראשון לאמנות ז'נבה והמשפט המנהגי, אוסר על מתקפות מסוג זה.
ביצוע מתקפה חסרת הבחנה עשוי להוות פשע מלחמה בהתאם לאמנת רומא ולהביא להעמדה לדין בבית הדין הפלילי הבין-לאומי או בבתי משפט לאומיים.
מתקפות חסרות הבחנה הן פעולות צבאיות שאינן מבחינות בין מטרות צבאיות לגיטימיות לבין אנשים ואובייקטים המוגנים לפי המשפט ההומניטרי הבין-לאומי.
האובייקטים המוגנים כוללים אזרחים ואובייקטים אזרחיים שאינם תורמים תרומה ממשית לפעילות צבאית, ושפגיעתם אינה מקנה יתרון צבאי מובהק.