tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מנהלת הבריאות לחיילים משוחררים (Veterans Health Administration) - מספקת שירותי בריאות מכל סוג שהוא, כמו גם מחקרים רפואיים ומתחזקת את המרפאות ובתי החולים האזוריים עבור חיילים משוחררים.
מנהלת הקצבות לחיילים משוחררים (Veterans Benefits Administration) - אחראית להענקת קצבאות, רישום ועל כל הצד הלוגיסטי הנוגע לרווחת החיילים המשוחררים.
מנהל בתי הקברות הלאומיים (United States National Cemetery Administration) - מנהל את מרבית בתי הקברות הלאומיים.
המחנה החרדי (נקרא גם: שבועון קהל מחזיקי הדת) הוא שבועון היוצא לאור על ידי חסידות בעלז.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 החל העיתון להופיע על ידי חסידות בעלז, כירחון מגזיני בשם "קול מחזיקי הדת", על שמו של העיתון "קול מחזיקי הדת" שהופיע בגליציה במאה ה-19 על ידי חברת "מחזיקי הדת" ביוזמתו של רבי יהושע רוקח מבעלז.
בשנות ה-70 המאוחרות פסק הירחון להופיע במתכונת זו והחל להופיע כמגזין בשם "המחנה החרדי" מספר פעמים בשנה, בעריכתו של הרב ישראל אייכלר.
בחודש שבט ה'תש"ם החל העיתון להופיע כשבועון.
העיתון הוא שופרה הרשמי של חסידות בעלז.
ההוראות על תוכן ואופי המאמרים המתפרסמים בו, מתקבלים לעיתים מאת האדמו"ר.
במשך השנים נכתבו בעיתון התבטאויות קיצוניות ויוצאות דופן.
עם פתיחתו, ליווה העיתון את המאבק של החסידות בעדה החרדית שממנה פרש, ולאחר מכן את המאבק נגד חסידות מחנובקא-בעלז.
לעיתים הובעה בעיתון התנגדות לפעולות חברי הכנסת של אגודת ישראל, אף שהחסידות היא חלק מהמפלגה.
בשנת 2013 שינה העיתון את עיצובו לחדשני יותר והרחיב את מערכת המנויים.
משרדי העיתון ממוקמים בקריית בעלז בירושלים.
המנהל הוא מרדכי בריסק, שמכהן גם כיו"ר מערכת הכשרות "מחזיקי הדת" של החסידות.
לעיתון שלוחה בבורו פארק שבארצות הברית, המוציאה את העיתון במהדורה אנגלית.
"המחנה החרדי" - עיתון חדשותי.
בסוף העיתון מדור "קהילות הקודש" שבו חדשות קהילתיות מהחסידות בעולם ולוח של השמחות בחסידות בשבוע הקרוב.
מוסף "עולמות" - כתבות נושא, מדורים פוליטיים, כלכליים ומדיניים.
בתחילת המוסף מתפרסמים טורים השקפתיים-פובליציסטיים מאת ישראל אייכלר ודוד דמן.
מוסף תורני "קוראי עונג" - מאמרים, סיפורי צדיקים, ומדור ספרים חדשים.
במוסף מתפרסם מאמר תורני שבועי בשם "שבילי פנחס" מאת הרב פנחס פרידמן, שיוצא לאור בסיום כל שנה כספר.
מוסף "ילדים" - לילדים ובני הנוער
ישראל אייכלר - כתב בעיתון מאז 1980, שימש שנים רבות כעורך העיתון.
שלום חיים פרוש - שימש ככתב מדור קבוע בעיתון
יעקב אייכלר - שימש ככתב פוליטי
יעקב ריבלין - שימש ככתב פוליטי משך כשנתיים
צביקה יעקובזון - שימש ככתב בעיתון
אלחנן לנדסמן - כותב סיפור חסידי שבועי במוסף "קוראי עונג"
מאיר ברגר - עורך חדשותי
דוד דמן - כתב פובליציסטי
רייזל פרידמן - עורכת מדור הילדים ובני הנעורים
המחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב היא מחלקה בפקולטה למדעי הטבע באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
במחלקה כ-20 חברי סגל בכיר וכ-50 תלמידים לתארים מתקדמים.
במחלקה גם כמה חוקרים במסגרת תוכנית קמ"ע וכן חוקרים המשותפים למכונים ע"ש בלאושטיין לחקר המדבר.
כ-15 תלמידי בתר דוקטורט מרחבי העולם משתתפים בפעילויות קבוצות המחקר השונות במחלקה.
המחלקה אמונה על הוראת קורסים בפיזיקה לתלמידי שאר המחלקות באוניברסיטה ומקיימת לימודים מלאים לתארים ראשון (B.Sc) שני (M.Sc) ושלישי (PhD).
המחלקה לפיזיקה הייתה מן המחלקות הראשונות שנוסדו באוניברסיטת בן-גוריון.
אמנם רק ב-1967 נוסדה תוכנית ללימודי תואר בפיזיקה וב-1970 הוקמה המחלקה באופן רשמי, אך כבר ב-1964 לימדו קורסים מי שיהיו לימים מרצי המחלקה.
במסגרת פעילותה המחלקה לפיזיקה מקיימת מפגש לא פורמלי דו־שנתי בשם חגיגות פיזיקה בנגב בו מציגים אנשי סגל את עבודתם ומרצים עליה ועל נושאים אחרים.
בבניין המחלקה לפיזיקה נמצא מרכז אילן רמון לנוער שוחר פיזיקה.
בניין המחלקה לפיזיקה נתרם לאוניברסיטת בן-גוריון על ידי קרן רש"י ונחנך בשנת 2006. הבניין תוכנן על ידי משרד "דני לזר אדריכלים ומתכנני ערים" בשיתוף עם אדריכלית רוני אלרועי.
הבניין מחולק לשני חלקים כאשר בחלק המזרחי נמצאים משרדי חברי הסגל, מעבדות המחקר, המשרדים המנהליים ובמרכזו מטוטלת פוקו באורך של יותר מ-20 מטרים.
בחלק המערבי של הבניין ממוקמות מעבדות ההוראה ובראשו מרכז אילן רמון לנוער שוחר פיזיקה ומצפה הכוכבים.
בין בוגרי המחלקה ד"ר ישראל נדלר - מייסד ומקים OPAL, ד"ר מרק רוזנקרנץ - ראש יחידת הפיתוח באלתא ויצחק מאיו (M.Sc) שהיה אסטרונאוט הגיבוי לאילן רמון.
המחלקה לכירורגיה פלסטית במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא - תל השומר עוסקת בקשת רחבה של פעילויות בתחום הכירורגיה הפלסטית, חלקן ייחודיות רק לה בישראל.
המחלקה הוקמה בשנת 1951 על ידי פרופ' ליאו בורנשטיין והייתה המחלקה הראשונה שנפתחה בישראל לכירורגיה פלסטית.
משנת 1978 נוהלה בידי פרופ' חגי צור, משנת 1995 ועד אפריל 2011 נוהלה בידי פרופ' אריה אורנשטיין.
החל מחודש מאי 2011 ועד 2014 נוהלה בידי ד"ר אייל וינקלר.
ב-2024 מנוהלת בידי פרופ' יוסי חייק.
להלן תחומי ההתמקצעות העיקריים של המחלקה:
המחלקה לכירורגיה פלסטית מבצעת ניתוחים רבים לשחזור שד, בניהולו של ד"ר אייל וינקלר.
שחזורי השד מתבצעים בשיטות ניתוחיות מתקדמות, הן באמצעות שימוש במשתלי סיליקון ומותחני רקמות, והן על ידי שימוש ברקמות עצמיות בניתוחי שחזור מיקרוכירורגיים.
יחידת הכוויות, היא המרכז הגדול ביותר בישראל לטיפול בפצועי כוויות, והמרכז היחיד בארץ הכולל גם מערך אינטגרטיבי של יחידת טיפול נמרץ, לטיפול בפצועי כוויות קשים הזקוקים לטיפולי החייאה.
נכון ל-2013 מטופלים ביחידה כ - 100–120 מאושפזים לשנה, מתוכם בין 20–30 פצועי טיפול נמרץ כוויות.
היחידה פתוחה לקבלת פצועי כוויות קשים מכל רחבי הארץ ללא מגבלה, משום שבית החולים נחשב למרכז על.
ביחידה ישנן 6 מיטות אשפוז בלבד.
בשל הצורך בהרחבת המערך נערכים, נכון ל-2013 מאמצים רבים להעלאת מודעות הציבור וגיוס תקציבים לשם הרחבתה ושיפורה של יחידת הכוויות.
הטיפול ביחידה כולל טיפול שמרני מתקדם בפצעי הכוויה, וטיפול כירורגי הכולל ניתוחי השתלת עור, ניתוחים שחזוריים וניתוחי טיפול בצלקות.
יחידת הכוויות בשיבא עוסקת דרך קבע בעבודת מחקר ופיתוח פרוטוקולים לטיפול הספציפי בכוויות ויזמה ימי עיון ארציים ופרסום ספרות מקצועית, במטרה לתרום להדרכה וללימוד כלל ארצי של הנושא המורכב של טיפול בכוויות.
היחידה הוקמה בשנת 1989 על ידי ד"ר יצחק צילינסקי והייתה היחידה הראשונה בישראל ובכל המזרח התיכון לניתוחי מוז.
עד כה נותחו בהצלחה ביחידה אלפי מטופלים.
היחידה מעניקה שירות של ניתוחי שחזור מתקדמים עבור מגוון רחב של פציעות טראומה, גידולים ממאירים ועוד.
המרכז הרב מקצועי לטיפול בפצעים
המרכז הרב מקצועי לטיפול בפצעים הוקם בשנת 2000. צוותו כולל את רופאי המחלקה לכירורגיה פלסטית, רופאים שיקומיים, אחיות המתמחות בטיפולי פצעים, תזונאית וצוות פיזיותרפיה.
במרכז מטופלים חולים עם פצעי לחץ, פצעי אי ספיקה ורידית ועורקית, פצעים סוכרתיים ופצעים לאחר חבלה או ניתוח, באמצעות מגוון טיפולים שמרניים וכירורגיים בטכנולוגיות המתקדמות בעולם.
יחידת הלייזרים הארצית בניהולו של פרופ' אריה אורנשטיין מספקת מענה טיפולי מתקדם טכנולוגית למספר רב של פונים הסובלים מבעיות רפואיות שונות.
באמצעות המגוון הגדול של מכשירי לייזר הקיימים ביחידה, מתבצעים טיפולים במגוון התוויות רפואיות כגון יבלות, נגעים פיגמנטריים שפירים, כתובות קעקע, נגעים וסקולאריים מולדים ונרכשים, ציפורן חודרנית, שיעור יתר, צלקות, שינויי פיגמנטציה ועוד.
מדי שנה מבוצעים במחלקה לכירורגיה פלסטית עשרות ניתוחים בחולי מלנומה חדשים ובחולים הנמצאים במעקב, בניהולו של ד"ר אייל וינקלר.
המחלקה נמצאת בקשר הדוק עם מכון אלה המוביל את המחקר והטיפול בחולי מלנומה.
שכיחות מומים מולדים ובעיקר החמורים שביניהם, נמצאת בירידה הודות לאבחון תוך רחמי מוקדם.
צוות המחלקה, המיומן בטיפולים שחזוריים מורכבים, מעניק שירות למטופלים הסובלים ממומים מולדים.
הטיפול בשפה שסועה וחך שסועה מתבצע על ידי צוות מיוחד הכולל כירורג פלסטי, רופא פה ולסת מומחה לאורתודנטיה, קלינאי תקשורת, רופא ילדים ועובד סוציאלי.
הצוות מלווה את הילדים ומשפחותיהם לאורך אבני הדרך השונות בהתפתחותם, תוך מטרה להביאם להתפתחות מלאה ותקינה עד כמה שניתן.
ניתוחי שחזור אוזן מבוצעים זה שנים רבות במחלקה, אשר רכשה ידע וניסיון רב במרוצת השנים, והגיעה לתוצאות שיחזור ברמה בינלאומית.
הניתוח מבוצע לפני התערבות רופאי אף אוזן וגרון במידת הצורך, ותוך שיתוף פעולה ביו הצוותים.
ישראל נמנית עם מדינות ספורות בעולם שבהן מבוצעים ניתוחים להתאמה מגדרית אך ורק במערכת הבריאות הציבורית.
נכון ל-2013, המרכז היחיד בישראל שמבוצעים בו ניתוחים להתאמה מגדרית הוא המרכז הרפואי שיבא, תל השומר.
בתל השומר מכהנת ועדה רב תחומית שהוקמה על פי הנחיות משרד הבריאות.
ביצוע הניתוח מותנה בקבלת אישור הוועדה, לאחר תקופת מעקב של שנתיים שבה הפרט חי חיים מלאים כבן המין השני.
הניתוחים מבוצעים על ידי צוות רב תחומי הכולל את מנתחי המחלקה לכירורגיה פלסטית, אורולוגים וגינקולוגים, ששם לעצמו למטרה לסייע למטופלים להגשים את זהותם המגדרית תוך שמירה על בריאותם ובטיחותם באופן מקסימלי, והגעה לתוצאה אסתטית ותפקודית אופטימלית.
המחלקה לכירורגיה פלסטית משתתפת באופן קבוע במסגרת "תיקון עולם" בשליחויות משרד החוץ, ומציעה את שירותי הכירורגים המטפלים בניתוחים והדרכה של צוותים ברחבי העולם (קזחסטן, קניה, קמרון, פרו, פרגוואי, קפריסין).
המחלקה מכשירה מתמחים ישראלים בוגרי בתי הספר לרפואה בישראל ומחוצה לה, והיא בין המחלקות המבוקשות לקבלה להתמחות בארץ.
בנוסף, המחלקה מציעה תוכנית התמחות לרופאים ממדינות זרות ועד כה קיבלה להתמחות והכשירה כירורגים פלסטיים מקפריסין, מקסיקו וגרמניה.
המחנה הציוני הייתה רשימה וסיעה משותפת למפלגת העבודה בראשות יצחק הרצוג, ומאוחר יותר אבי גבאי ומפלגת התנועה בראשות ציפי לבני.
הרשימה הוקמה בדצמבר 2014, על ידי יו"ר מפלגת העבודה יצחק הרצוג ויו"ר מפלגת התנועה ציפי לבני לשם ריצה משותפת בבחירות לכנסת ה-20 במרץ 2015, ואליהם הצטרפה מפלגת התנועה הירוקה.
ב־1 בינואר 2019 לקראת הבחירות לכנסת העשרים ואחת, הודיע יושב ראש מפלגת העבודה אבי גבאי, על פירוק המחנה הציוני, ובהמשך אותו יום אושרה ההתפלגות על ידי ועדת הכנסת.
במסגרת הבחירות לכנסת ה-20, הרשימה המשותפת כללה את לבני ומועמדים מטעמה במקומות השני, השמיני, ה-16, ה-21, ה-24 וה-25 (מקום שהוקצה על ידי לבני ליו"ר מפלגת התנועה הירוקה).
שאר המקומות הוקצו למועמדים מטעם מפלגת העבודה.
במסגרת מסע הבחירות הציגה הרשימה הצעת ממשלה חלופית מטעמה, הכוללת את הרצוג ולבני ברוטציה כראשי הממשלה, פרופ' מנואל טרכטנברג כשר האוצר ואת האלוף (במיל') עמוס ידלין (מבלי שיכלל ברשימה) כשר הביטחון.
ב-16 במרץ 2015, פחות מיממה לפני הבחירות, הודיעה לבני כי היא מוותרת על הרוטציה עם הרצוג, אם הדבר יהווה מכשול להקמת ממשלה בראשותו.
הרשימה זכתה ב-24 מנדטים בבחירות לכנסת ה-20 והייתה לסיעה השנייה בגודלה בכנסת.
ב-9 בפברואר 2016 הודיע חבר הכנסת עמיר פרץ על מעברו מן התנועה חזרה למפלגת העבודה; למרות מעברו לעבודה המשיך המימון השוטף בגינו להתקבל על ידי התנועה.
ב-4 ביולי 2017 התקיים הסבב הראשון בבחירות לראשות מפלגת העבודה.
אבי גבאי ועמיר פרץ העפילו לסבב השני, ואילו היו"ר המכהן יצחק הרצוג הודח מראשות המפלגה וגם מראשות המחנה הציוני.
ב-11 ביולי 2017 התקיים הסבב השני בבחירות לראשות מפלגת העבודה.
בבחירות ניצח אבי גבאי והתמנה ליו"ר מפלגת העבודה.
בעקבות מינויו של יצחק הרצוג ליו"ר הסוכנות היהודית באמצע 2018, החליט גבאי על מינויה של ציפי לבני לראש האופוזיציה בכנסת.
ב-1 בינואר 2019 הודיע יו"ר מפלגת העבודה אבי גבאי על פירוק השותפות עם מפלגת התנועה.
בהמשך אותו יום אישרה ועדת הכנסת את הפילוג, תוך כדי ציון שסיעת העבודה מונה 18 מנדטים וסיעת התנועה 6 מנדטים; הפיצול בוצע בהתאם להסכם המקורי בין המפלגות, והמנדט של עמיר פרץ נשאר בסיעת התנועה.
כנסת חברי כנסת הערות הכנסת ה-20 (2015) 24 מנדטים
העבודה: (19) יצחק הרצוג, שלי יחימוביץ', סתיו שפיר, איציק שמולי, עמר בר-לב, חיליק בר, עמיר פרץ, מרב מיכאלי, איתן כבל, מנואל טרכטנברג, אראל מרגלית, מיקי רוזנטל, רויטל סויד, דני עטר, זוהיר בהלול, איתן ברושי, מיכל בירן, נחמן שי, איילת נחמיאס-ורבין, יוסי יונה, סאלח סעד, לאה פדידה, רוברט טיבייב, משה מזרחי
התנועה: (5) ציפי לבני, יואל חסון, קסניה סבטלובה, איל בן ראובן, יעל כהן-פארן מועמדים בולטים שלא נכנסו לכנסת: אלדד יניב
ב-25 בנובמבר 2015 נכנסה לתוקף התפטרותו של דני עטר מהכנסת, עם מינויו ליו"ר קק"ל.
במקומו הושבעה יעל כהן-פארן נציגת התנועה הירוקה.
עמיר פרץ, שנבחר מטעם התנועה, עבר ב-9 בפברואר 2016 למפלגת העבודה
מנואל טרכטנברג פרש מהכנסת ב-3 באוקטובר 2017 ואת מקומו תפס סאלח סעד
ב-4 באוקטובר 2017 התפטר אראל מרגלית מחברותו בכנסת.
יומיים לאחר מכן החלה לאה פדידה את כהונתה כחברת כנסת.
ב-31 ביולי 2018 נכנסה לתוקפה התפטרותו של יצחק הרצוג, תחתיו התמנה רוברט טיבייב לחבר כנסת, וציפי לבני התמנתה לראש האופוזיציה במקומו
זוהיר בהלול פרש מהכנסת ב-18 באוקטובר 2018 ואת מקומו תפס משה מזרחי
רשימת המועמדים המלאה לכנסת ה-20
המחלקה לפיזיקה באוניברסיטת בר-אילן היא מחלקה בפקולטה למדעים מדויקים באוניברסיטת בר-אילן העוסקת במחקר והוראה של פיזיקה.
המחלקה עוסקת במחקר והוראה, אמונה על הוראת קורסים בפיזיקה לתלמידי שאר המחלקות באוניברסיטה ומקיימת לימודים מלאים לתואר ראשון (B.Sc.), תואר שני (M.Sc.) ותואר דוקטור (Ph.D.).
המחלקה לפיזיקה הייתה מן המחלקות הראשונות שנוסדו באוניברסיטת בר-אילן.
המחלקה נוסדה בשנת 1955 על ידי פרופ' משה ימר.
המחלקה השתייכה ל"פקולטה למדעי הטבע ומתמטיקה" עד שזו פוצלה בשנת 1998 לשניים - הפקולטה למדעים מדויקים, שבמסגרתה המחלקה לפיזיקה, והפקולטה למדעי החיים.
שניים מהמרצים במחלקה זו זכו בפרס ישראל: מייסד המחלקה פרופ' ימר זכה בפרס ישראל להיסטוריה של המדע (תשמ"ד 1984) ופרופ' שלמה הבלין זכה בפרס ישראל בתחום חקר הפיזיקה והכימיה (תשע"ח 2018).
פרופ' מאיר וילצ'ק, זוכה פרס ישראל למדעי החיים לשנת תש"ן (1990) למד תואר ראשון במחלקות לפיזיקה ולכימיה באוניברסיטה ופרופ' יוסף קלפטר שזכה בפרס ישראל בכימיה ופיזיקה לשנת תש"ף (2020) למד לתואר ראשון ושני במחלקה לפיזיקה.
נכון ל-2025 פעלו במחלקה כ-40 קבוצות מחקר החוקרות במגוון תחומי ידע ומתמקדות בארבעה תחומים עיקריים:
מצב מוצק - חומרים קוונטיים , כאוס קלאסי וקוונטי, מוליכות-על ומגנטיות, חישה קוונטית , דינמיקה קוונטית, חישוב קוונטי, ספינטרוניקה ועוד.
חומר מעובה רך - ביופיזיקה, תהליכים סטוכסטיים, מדע הרשתות, תכונות פנים, פיזיקה סטטיסטית, מערכות מורכבות ועוד.
אופטיקה קוונטית - מחשוב קוונטי, חומרים קוונטיים, גזים קוונטיים , אינטראקציה גל-חומר, פיזיקה של לייזרים ועוד.
אסטרופיזיקה - התפרצויות גמא, חורים שחורים, אסטרופיזיקה תצפיתית, גלי כבידה ועוד.
במסגרת המחלקה פועלים כמה מרכזים ומכוני מחקר:
המרכז האינטרדיסיפלינרי ביופיזיקאלי על שם ג'רום שוטנשטיין, המרכז עוסק במחקר ופיתוח של שיטות מדידה פיזיקליות.
המרכז למוליכות-על, מרכז את הפעילות המחלקתית, הניסיונית והתאורטית, בנושא של מוליכות-על בטמפרטורות גבוהות.
חלק מחוקרי המחלקה חוקרים במרכזי מחקר בינתחומיים הפועלים באוניברסיטה כדוגמת המכון לננו טכנולוגיה וחומרים מתקדמים (BINA).
ספריית המחלקה לפיזיקה, חלק ממערך הספריות והמידע, הוקמה ב-1966 כספרייה מחלקתית עצמאית.
ב-2021 אוחד אוסף הספרים עם אוסף המחלקה לכימיה ושטח הספרייה הוסב למרחבי למידה .
במחלקה מתקיימים לימודים לשלושה תארים - תואר ראשון (בוגר במדעים, B.Sc.), תואר שני (מוסמך למדעים, M.Sc.) ותואר שלישי (דוקטור לפילוסופיה, Ph.D.).
נכון ל-2025 קיימים מספר מסלולי לימוד לתואר ראשון - מסלול חד חוגי בפיזיקה, מסלולים דו-חוגיים מובְנים ב"פיזיקה מדעי המחשב" וב"פיזיקה חישובית קוונטית" במשותף עם המחלקה למדעי המחשב, מסלולי "פיזיקה הנדסת חשמל" ו"הנדסה קוונטית" בשיתוף הפקולטה להנדסה, מסלול "פיזיקה מדעי המוח", מסלול "כימיה-פיזיקה", מסלול "פיזיקה מתמטיקה" ומסלול דו-חוגי לא מובנה.
עד שנת הלימודים תש"פ התקיים גם מסלול ביופיזיקה מובנה ששילב לימודי כימיה, פיזיקה וביולוגיה.
המסלול הוחלף תחילה במסלול פיזיקה וביולוגיה עד שבוטל לקראת שנת הלימודים תשפ"ה.
המסלולים לתואר ראשון מתפרסים על שלוש שנות לימוד למעט המסלולים המשותפים עם הנדסה המתפרסים על ארבע שנות לימוד.
התוכנית האקדמית לנוער של אוניברסיטת בר-אילן מאפשרת לימודים אקדמיים מלאים לתואר ראשון בפיזיקה במגוון מסלולים במקביל ללימודים בבית הספר התיכון.
לימודי התואר השני במחלקה מבוססים על מחקר במעבדות מחקר וכתיבת תזה.
נכון ל-2025 מציעה המחלקה לימודי תואר שני במגמות פיזיקה, ביופיזיקה ו"פיזיקה ננו-טכנולוגיה".
בלימודים לתואר שלישי נקבע הנושא הנחקר בהתאם לנושאי המחקר של המנחה במעבדה שבה בחר הסטודנט להתמחות ומתבצעים במחלקה גם מחקרי פוסט-דוקטורט.
בנוסף להוראת הפיזיקה לתלמידי המחלקה, המחלקה אמונה על הוראת קורסים בפיזיקה לתלמידי שאר המחלקות באוניברסיטה בהם נלמד המקצוע.
המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן ע"ש מרטין (זוס) היא מחלקה בפקולטה למדעי היהדות באוניברסיטת בר-אילן.
במחלקה כ-27 חברי סגל ומאות סטודנטים לתואר ראשון ותארים מתקדמים.
במסגרת המחלקה פועל מכון לארכאולוגיה המבצע חפירות וסקרים ברחבי הארץ, ומספר מכוני מחקר נוספים.
המחלקה מקיימת לימודים מלאים לתואר ראשון (B.A), שני (M.A) ושלישי (PhD).
ההיסטוריה של המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה
המחלקה ללימודי ארץ ישראל הוקמה בשנת תשל"ד בפקולטה למדעי היהדות באוניברסיטת בר-אילן.
המחלקה בבר-אילן היא הראשונה ללימודי ארץ ישראל שנפתחה בארץ, מתוך תפיסה של שילוב המחקר הרב תחומי של מגוון הנושאים הקשורים בלימודי האזור, ההיסטוריה והארכאולוגיה.
ייחודיותה נעוצה בשילוב תחומי דעת שונים, כשבמוקד שילוב היסטוריה וארכאולוגיה, וכן שילוב הוראה בכיתה עם סיורים בשטח וחפירות ארכאולוגיות.
מיד עם הקמתה כחוג משני הצטרפו עשרות סטודנטים ובשנת תשל"ח המחלקה הפכה לחוג ראשי עם מאות תלמידים.
המחלקה הייתה הראשונה בעולם המחקר בגישה ההוליסטית זו למחקר ארץ ישראל.
היא בלטה בנוף האקדמי בארץ ובעולם בהתמקדותה המעמיקה בארץ ישראל ממגוון נקודות מבט, תוך שילוב מקורות היסטוריים, ארכאולוגים, בוטניים וזואולוגיים.
המחלקה היא בינתחומית במהותה ומשלבת מספר תחומי דעת.
שילוב גאוגרפיה היסטורית של ארץ ישראל בכל תקופותיה עם תרבות חומרית – ארכאולוגיה, וטבע הארץ.
שילוב של הוראה בכיתה ובמעבדה עם סיורים וחפירות בשטח.
ארץ ישראל לתקופותיה – על בסיס מגוון החומר ההיסטורי והארכאולוגי של התקופה בשילוב כלי מחקר גאוגרפיים.
ארכאולוגיה ותרבות חומרית – בחתך לאורך התקופות; שילוב של ארכאולוגיה ומקורות היסטוריים.
בשתי המגמות הללו, כל תחומי הדעת משולבים זה בזה.
התרבות החומרית נחקרת גם בעת החדשה, וחפירה ארכאולוגית נשענות על תחומי דעת אחרים, כמו גאולוגיה, אקולוגיה והיסטוריה.
בר-אילן היא המסגרת האקדמית היחידה בארץ המשלבת בין שני תחומים אלו של לימודי ארץ ישראל ולימודי ארכאולוגיה.
תחומים אלה משיקים, משלימים ומפרים זה את זה.
המחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה בבר-אילן נחשבת לאחך המובילות בישראל, ורכשה מוניטין בין-לאומי.
המחלקה מציעה שילוב ייחודי בין לימודים אקדמיים ובין התנסות מעשית במעבדה ובעבודת שדה, ומצטיינת בגישה בינתחומית ובפתיחות יוצאת דופן.
יחד עם היצע הקורסים והאפשרות להתמחות במגוון תקופות, כל סטודנט יכול לגבש לעצמו תוכנית אישית התואמת את תחומי ההתעניינות שלו.
המחלקה מציעה לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה לתואר ראשון, שני ושלישי, כולל מחקר רב-תחומי של ארץ ישראל ותולדותיה, מהעידן הפרה-היסטורי ועד לעת החדשה.
בין המגמות העיקריות במחלקה: גאוגרפיה היסטורית, ארכאולוגיה ותרבות חומרית בתקופת המקרא, בית שני, ימי הביניים והעת החדשה.
במחלקה מכהנים חוקרים פעילים בעלי שם עולמי שפרסומיהם מופיעים במיטב כתבי העת וההוצאות לאור.
החוקרים – מומחים בתחומיהם הספציפיים.
שילובם יחד בהוראה במחלקה, מעניק תמונה מלאה של ארץ ישראל.
הסטודנטים הלומדים לתואר בארכאולוגיה ולימודי ארץ ישראל בבר-אילן משתתפים דרך קבע בסיורים לימודיים ובחפירות ארכאולוגיות.
היציאות התכופות לשטח מוסיפות נופך של הרפתקה ועניין ויוצרות אווירה חברתית חמה ומלוכדת, המקרבת בין הסטודנטים לחבריהם, ובינם ובין הסגל.
המכון לארכאולוגיה של המחלקה, פועל במסגרת המחלקה ומרכז את הפעילות הארכאולוגית הענפה המתרחשת בחסות האוניברסיטה.
במכון כעשרה חוקרים העוסקים במחקר בשדה, במעבדות ובספריות, והפעילות המחקרית כוללת הוראה ושיתוף הסטודנטים ובעבודה השוטפת, כולל בחפירות לימודיות.
לימודי התואר ראשון במחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה
מטרת תוכנית הלימודים לתואר ראשון במחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה היא להעניק ידע מקיף במגוון התחומים הקשורים בלימודי ארץ ישראל, ארכאולוגיה וטבע הארץ.
במסגרת התוכנית מקבל הסטודנט ידע במקצועות היהדות, היסטוריה, גאוגרפיה ושפות עתיקות.
תלמידי המקצוע המורחב יוכלו להתמחות בארץ ישראל לתקופותיה או בארכאולוגיה של ארץ ישראל, במזרח הקדום, בעולם הקלאסי, בעולם המוסלמי, הצלבני, או במזרח התיכון.
התואר בלימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה מקנה לתלמיד ידע מקיף ועשיר ומכשיר אותו לעיסוק במחקר, כמו גם במגוון תחומים להוראה והדרכה בבתי ספר, מכללות, בתי ספר שדה וכן להדרכת מטיילים בני כל הגילים מהארץ ומחו"ל, תחום אשר הביקוש לו עולה בהתמדה, והכשרה כארכאולוג חופר.
סטודנטים הלומדים תואר ראשון במסלול מורחב במגמת ארכאולוגיה יכולים לקבל הכשרה כארכאולוג חופר.
בתוכנית זו, הכוללת מרכיב עיוני והכשרה מעשית בחפירה באתר ארכאולוגי, מקבל התלמיד את הכלים וההסמכה להיות ארכאולוג חופר.
הסמכה זו מוכרת על ידי רשות העתיקות לצורך קבלת רישיון חפירה באתר ארכאולוגי.
מטרת הלימודים לתארים מתקדמים היא להביא את התלמיד לידע מעמיק בלימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה באחת מן התקופות ההיסטוריות, לאפשר לתלמיד להתמודד בצורה ביקורתית עם המקורות ההיסטוריים והארכאולוגיים, להקנות אמצעי חשיבה, בקרה ושיטות עבודה למחקר ועשייה בתחום לימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה, ולכתיבת עבודת מחקר.
המכון מפעיל מספר מעבדות מחקר:
המכון לארכאולוגיה (אוניברסיטת בר-אילן) – בראש המכון עומד כיום פרופ' אהרן מאיר.
המכון משמש כקורת גג לפעילות הארכאולוגית הענפה המתרחשת בחסות האוניברסיטה.
חפירות תל צפית – בראשות פרופ' אהרן מאיר.
חפירות תל אבו שושה – בראשות ד"ר אבנר אקר.
חפירות חירבת תבנה – בראשות ד"ר דביר רביב.
מעבדה לבוטניקה ארכאולוגית (אוניברסיטת בר-אילן) – בראשות פרופ' אהוד ויס, מרכז העוסק בתחום הבוטני-ארכאולוגי ככלי לשחזור כלכלת האדם בתקופות קדומות.
מרכז מינרווה לקשרי ארץ ישראל וארם בתקופת המקרא – מרכז המשותף לאוניברסיטת בר-אילן ולאוניברסיטת לייפציג בגרמניה, בניהולם המשותף של פרופ' אהרן מאיר ופרופ' אנגליקה ברליונג.
מרכז אינגבורג רנרט ללימודי ירושלים – בראשות פרופ' אהרן מאיר, המרכז עוסק בחקר ירושלים מכל היבטיו, מהעת העתיקה ועד לימינו.
המדור לתולדות הרפואה בארץ ישראל – בראשות פרופ' זהר עמר, המדור עוסק במחקר והוראה של תולדות הרפואה, התרבות החומרית והראליה בארץ ישראל בתקופות הקדומות.
המדור לחקר נשים ומגדר ביישוב ובמדינת ישראל – בראשות פרופ' לילך רוזנברג-פרידמן, המדור עוסק במחקר והוראה של תחום החקר שבמרכזו תולדות נשים ומגדר ביישוב ובמדינה, כשחשיפת סיפורן של הנשים, וניתוח יחסי המגדר, משמשים אמצעי להבנת סיפורה של החֵברה, מאפייניה, תולדותיה והתפתחותה.
המחצבה הוא סרט קולנוע ישראלי משנת 1990 בבימויו של רוני ניניו עם אורי גבריאל, ששון גבאי, חנה אזולאי-הספרי ואהובה בץ בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על הספר "המחצבה" מאת אהוד בן עזר (1963).
העלילה מתרחשת במעברת צריפים בישראל של שנות ה-50, שכל הגברים בה מתפרנסים מעבודה קשה במחצבה סמוכה.
עולה ממרוקו מנסה לנקום בבוס שלו במחצבה, שגזל ממנו בעבר את אהובתו.
המאבק בין שני הגברים מוביל לעימות רב יצרים באזור המחצבה.
הסרט צולם במעברת נוף ים בהרצליה.
ניסים לוי (אורי גבריאל) היה בעל חנות בדים בקזבלנקה.
משה דוד (ששון גבאי) עבד אצלו כדי לפרנס את משפחתו.
למשה הייתה חברה בשם מרים (אהובה בץ).
ניסים התאהב במרים, כפה עצמו עליה והיא נענתה לו.
משה לא שכח לו את זה.
בשנות החמישים הם עלו לישראל והתיישבו במעברת צריפים.
ניסים נשוי למרים אך היא איננה אוהבת אותו.
ניסים המרוגז מוצא את סיפוקו בקיום יחסי מין עם ליזה (נורית סיבוני) בתו הצעירה של שומר המחצבה חדידו (סלים דאו), כשמרים אשתו של ניסים צופה בהם מבעד לחלון.
משה נשוי לאסתר (חנה אזולאי-הספרי) ואב לשלום (מיכאל הנגבי), יפתח ולבנה.
הוא נמשך למרים אהובתו עוד מקזבלנקה, והם מקיימים פגישות חשאיות במסעדה של מונטנו (אברהם מור) שהוא איש סודה של מרים.
אנשי המעברה מתפרנסים מעבודה קשה במחצבה.
מנהל המחצבה בלקין (יוסי יבלונקה) פורש, וניסים משתלט בכוח על התפקיד ללא בחירות.
אף אחד לא מוכן לעמוד נגדו.
אסתר שיודעת את עברה של בעלה, ויודעת שהוא מאוהב במרים, מתכתשת איתה באוטובוס.
ניסים מתפרץ לביתו של משה כשהוא לא בבית, ומתנפל על אסתר וילדיה.
בתגובה מגיע משה למחצבה ומתכתש באלימות קשה עם ניסים שמפטר אותו.
משה ממשיך ביחסיו עם מרים, ומסכם איתה כי יברחו לפריז, אך ברגע האחרון הוא אומר לה שאינו יכול להיפרד ממשפחתו.
במעברה נערכת מסיבת חתונה לבתו של דנינו (אדי מוכתר), מפועלי המחצבה.
ליזה מודיעה לניסים שהיא בהריון ממנו ורוצה להיות אשתו והוא דוחה אותה בבוז, ופוקד עליה לעבור הפלה.
ליזה המיואשת מתאבדת בדריסה על פסי הרכבת.
הידיעה על מותה של ליזה מגיעה לחוגגים באמצע החתונה.
במעברה אין סודות, כולם יודעים שניסים הוא האשם במותה.
הם מגיעים לדירתו של ניסים, מכים אותו, והורסים את הדירה.
בסוף רואים את פועלי המחצבה מתבוננים בטנדר ועליו ניסים החבול, ומרים עוזבים את המעברה.
המחנה הדמוקרטי הייתה רשימה משותפת של מפלגות השמאל מרצ, ישראל דמוקרטית והתנועה הירוקה שהוקמה לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים.
בראש הרשימה עמדה הנהגה משותפת, שכללה את ניצן הורוביץ יו"ר מרצ, שמוקם במקום הראשון ברשימה, סתיו שפיר יו"ר התנועה הירוקה, שמוקמה במקום השני ברשימה, ואהוד ברק יו"ר ישראל דמוקרטית, שניצב במקום העשירי.
ב-25 ביולי 2019 הודיעו מרצ, ישראל דמוקרטית והתנועה הירוקה על התמודדות משותפת בבחירות לכנסת העשרים ושתיים.
מיד לאחר מכן, הודיעה סתיו שפיר על הצטרפותה לרשימה ועל פרישתה ממפלגת העבודה, והיא הוצבה בראש התנועה הירוקה.
במסיבת עיתונאים שכינסו שלושת המייסדים אמר אהוד ברק שייתכנו חיבורים נוספים.
בנוסח ההסכם שנחתם בין הצדדים נקבע כי האותיות שעל הפתק של הרשימה תהיינה "מרצ" וכי הרשימה או מי מחלקיה לא יצטרפו לממשלת ימין.
כמו כן, סוכמו הקווים האידאולוגיים המנחים של הגעה להסדר מדיני תוך שמירת האינטרסים הביטחוניים של מדינת ישראל, ביטול חוק הלאום, צמצום פערים כלכליים והגברת השוויון בחברה הישראלית, הגנה על אופייה הדמוקרטי של מדינת ישראל וקידום חוקה לישראל.
ב-26 ביולי 2019 אישרה ועידת התנועה הירוקה את חבירת התנועה הירוקה לרשימה ובחרה בסתיו שפיר כיו"ר.
ב-28 ביולי 2019 אישרה ועידת מרצ את חבירת מרצ לרשימה.
בבחירות עצמן קיבל המחנה הדמוקרטי 5 מנדטים.
הרשימה התפרקה לפני הבחירות לכנסת ה-23. לקראת הגשת הרשימות מרצ הצטרפה לרשימת העבודה-גשר-מרצ בראשות עמיר פרץ, עם יאיר גולן במקום השביעי מטעם מרצ.
המפלגה הירוקה לא נכללה באיחוד, ולבסוף לא התמודדה לכנסת.
בעקבות התפרקות הרשימה דרש חשב הכנסת מהתנועה הירוקה להחזיר הלוואה שנטלה בסך כ־3.9 מיליון ש"ח, ומפלגת עצמאות נדרשה להחזיר לכנסת הלוואה בהיקף של כ־4 מיליון ש"ח.
כנסת נבחרו לכנסת ה-22 הערות הכנסת ה-22מרצ: ניצן הורוביץ, תמר זנדברג, אילן גילאון
ישראל דמוקרטית: יאיר גולןמועמדים בולטים שלא נבחרו: עיסאווי פריג', יפעת ביטון, יעל כהן-פארן, נעה רוטמן ואהוד ברק, מיכל רוזין, מוסי רז, גבי לסקי
המחלקה לענייני פנים היא משרד הפנים של ממשלת אוסטרליה האחראי לביטחון לאומי, אכיפת חוק, ניהול מצבי חירום, בקרת גבולות, הגירה, פליטים, אזרחות, ביטחון תעבורה ועניינים רב-תרבותיים.
המחלקה הוקמה רשמית ב-20 בדצמבר 2017 על בסיס המחלקה לשעבר להגירה והגנה על גבולות.
המחלקה לענייני פנים נתפסת כגרסה אוסטרלית של משרד הפנים של הממלכה המאוחדת או המחלקה לביטחון המולדת של ארצות הברית.
אחד משבעת משרדי השירות הציבורי הראשונים שהוקמו עם הקמת הפדרציה של אוסטרליה בשנת 1901 היה משרד הפנים (1901–1916), אשר נשא באחריות רחבה שכללה עבודות ציבוריות, בחירות, מפקד אוכלוסין, השירות הציבורי, קצבאות וקשרים בין-מדינתיים.
לפני הקמת משרד הפנים הנוכחי, תחומי האחריות לביטחון לאומי, אכיפת חוק, ניהול חירום והגנת גבולות היו נתונים בידי משרד היועץ המשפטי לממשלה, בשיתוף עם גרסאות שונות של משרד ההגירה והאזרחות.
בשנת 2022, המשטרה הפדרלית של אוסטרליה, נציבות המודיעין הפלילי של אוסטרליה, והמרכז האוסטרלי לניתוח ודיווח פיננסי הופרדו ממשרד הפנים והועברו לאחריות משרד היועץ המשפטי לממשלה.
ביולי 2024, גם ארגון הביון והביטחון האוסטרלי (ASIO) הועבר לתיק זה.
משרד הפנים של אוסטרליה אחראי על התחומים הבאים:
הסדרי כניסה, שהייה ויציאה של לא-אזרחים
מכס ובקרת גבולות (למעט בידוד ובדיקות בריאות)
מדיניות וביצוע בתחום הביטחון הלאומי
שירותי אבטחה במוסדות חבר העמים ובנציגויות דיפלומטיות וקונסולריות באוסטרליה
תיאום הגנה על תשתיות קריטיות
ניהול חירום של חבר העמים
הסדרי קליטה למאגרים ולבני אדם במסגרות הומניטריות
סיוע והתמודדות עם אסונות טבע, כולל:
תשלומי סיוע ממשלתיים כמו תשלום השיקום של ממשלת אוסטרליה (Australian Government Disaster Recovery Payment)
מתאם המאבק בטרור של חבר העמים ומרכז התיאום למאבק בטרור במחלקת הפנים (לשעבר במחלקת ראש הממשלה והקבינט) מספקים ייעוץ אסטרטגי ותמיכה לשר הפנים ולראש הממשלה בכל הנוגע למדיניות ולתיאום בין-ממשלתי בתחום המאבק בטרור ובהקצנה אלימה.
המשרד הוקם בעקבות המלצות הסקירה של מנגנוני המאבק בטרור באוסטרליה בשנת 2015, לאחר משבר בני הערובה בסידני בשנת 2014. המתאם משמש גם כיושב ראש (או יו"ר משותף) של הוועדה האוסטרלית-ניו זילנדית למאבק בטרור ושל מועצת המאבק בטרור המשותפת.
המרכז לתיאום המאבק בטרור מספק שירותי מזכירות למרכז האוסטרלי למאבק בטרור ולוועדה האוסטרלית-ניו זילנדית.
בצוות המרכז נכללים גם סגן המתאם, ענף התיאום וההערכה המבצעיים, ענף התיאום האסטרטגי, ענף יכולות המאבק בטרור, וענף המדיניות בתחום הפנים.
המתאם הלאומי לביטחון סייבר ואגף מדיניות הסייבר במחלקת הפנים (לשעבר במחלקת ראש הממשלה והקבינט) אחראים על גיבוש המדיניות והובלת יישום אסטרטגיית הסייבר של ממשלת אוסטרליה.
המתאם פועל גם לחיזוק השותפויות בין ממשלות ברמות השונות, המגזר הפרטי, גופים לא ממשלתיים, מוסדות מחקר ושותפים בינלאומיים, ופועל בצמוד למרכז הסייבר האוסטרלי ולשגריר לענייני סייבר.
צוות התגובה הלאומי לאירועי סייבר, CERT Australia, אחראי למענה לאירועי סייבר, ולמתן ייעוץ ותמיכה בנוגע לאבטחת מערכות תשתית קריטית ומערכות בעלות חשיבות לאומית.
הצוות משתף פעולה עם רשויות ממשלתיות, צוותים בינלאומיים וגופים פרטיים, והוא חלק מרכזי במרכז הסייבר האוסטרלי, יחד עם גופי מודיעין וביטחון כגון ASIO, המשטרה הפדרלית, יחידת האותות הביטחונית, ארגון המודיעין הביטחוני והנציבות לפשיעה חמורה.
אגף ביטחון התעופה והים (לשעבר משרד ביטחון התחבורה במשרד התחבורה והפיתוח האזורי) מנוהל על ידי המנהל הבכיר לביטחון תחבורה, ואחראי על ביטחון תעופה, מטענים אוויריים, ביטחון ימי ותחומי ביטחון נוספים בתחבורה.
המתאם הלאומי לפשיעה חמורה וארגונית חוצת-גבולות
המתאם הלאומי לפשיעה חמורה וארגונית חוצת-גבולות אחראי על פיתוח מדיניות ותיאום אסטרטגי להפרעה לפשיעה חמורה וארגונית בין-לאומית.
הוא פועל מול המשטרה הפדרלית, משמר הגבול, גופי מודיעין פלילי, יחידות דיווח על עסקאות פיננסיות, וגופי אכיפה במדינות ובטריטוריות.
התפקיד מאויש במקביל על ידי סגן נציב מהמשטרה הפדרלית.
המרכז האוסטרלי למאבק בניצול מיני של ילדים
המרכז האוסטרלי למאבק בניצול מיני של ילדים הוא יוזמה בין-ממשלתית, הפועלת במסגרת המשטרה הפדרלית, ואחראית לחקירה, סיכול והעמדה לדין של עברייני ניצול מיני של ילדים ועבירות פשיעה מקוונת בתחום.
המתאם הלאומי למאבק בהתערבות זרה
המתאם הלאומי למאבק בהתערבות זרה אחראי על פיתוח מדיניות ותיאום בין-ממשלתי למניעת פעילות זרה חשאית או כופה הפוגעת בביטחון הלאומי של אוסטרליה.
הוא משמש נקודת תיאום מול המשטרה הפדרלית, ASIO, משרד החוץ, משרד היועץ המשפטי, ויחידות במשרד הביטחון.
המחר הארוך הוא סיפור קומיקס קצר מסוגת המדע הבדיוני וסייברפאנק, אשר פורסם על גבי שני גליונות במגזין הקומיקס הצרפתי מטאל אירלאן בשנת 1976. הוא נכתב על ידי דן הובנון ואויר על ידי ז'אן ז'ירו.
הקומיקס, שברובו חסר מלל ונתון להגגיו האמנותיים של ז'ירו, הוא בעל השפעה יוצאת דופן על ז'אנר המדע הביוני בכלל ובקולנוע בפרט, כאשר יוצרי סרטים רבים ציינו אותו כאחת ההשפעות הגדולות על סרטיהם, ביניהם הנוסע השמיני, בלייד ראנר וטרון.
הסיפור הופיע לראשונה במגזין מטאל אירלאן הצרפתי, שז'ירו הוא אחד ממייסדיו, כחלק מאוסף הסיפורים הקצרים "?L'Homme est-il bon" שאת חלקם כתב הסופר דן הובינון.
האוסף כלל מספר סיפורי קומיקס קצרים ולא קשורים ביניהם, אשר היו חדשניים מאוד באופן שבו הציגו מדע בדיוני בקומיקס, אך הבולט מביניהם היה "המחר הארוך", שעלילתו יוצאת הדופן מאת הובינון והאמנות פורצת הדרך מאת ז'ירו שולבו בו לכדי יצירה חדשנית שלא דמתה לסיפורים אחרים שפורסמו במגזין.
במבוא לאוסף הספורים (אשר יצא כספר אחד בשנת 1977) כתב ז'ירו:ציירתי את "המחר הארוך" בשנת 1975, באותו הזמן שעבדתי עם אלחנדרו חודורובסקי על עיבוד קולנוע לחולית.
במקור אמור היה דאגלס טרומבול לבצע את האפקטים המיוחדים, אך הוא לא יכול היה ולכן חודורבסקי שכר את דן הובינון להחליפו.
כשדן הגיע לפריז הוא היה מזוקן, לבוש בגדים פרועים, הפוסט-היפי הקליפורני האופייני.
עבודתו האמיתית הייתה מתחילה רק בשלב הצילומים, עם הדגמים ואביזרי החומרה.
כשעוד היינו בשלב ההכנות והמושגים, כמעט ולא היה מה לעשות והוא היה משועמם מאוד.
כדי להרוג את הזמן, הוא התחיל לצייר.
דן ידוע בעיקר ככותב תסריטים, אך הוא גם קריקטוריסט מצוין.
אם היה רוצה, הוא יכול היה להיות גרפיקאי מקצועי.
יום אחד הוא הראה לי את מה שהוא מצייר.
זה היה מה שהפך מאוחר יותר לסטוריבורד של 'המחר הארוך'.
סיפור משטרתי קלאסי, אך ממוקם בעתיד.
כשאירופאים מנסים ליצור פרודיה מסוג זה, היא אף פעם לא מספקת לחלוטין, כי הצרפתים צרפתים מדי, האיטלקים איטלקים מדי וכו' [...] מכיוון שהסיפור היה חזק מאוד, שאלתי מיד אם הוא יאפשר לי לשחק עם הגרפיקה, בחופש מוחלט, ללא פירוטכניקה קונבנציונלית, אלא להתמקד מחדש בנקודת המבט של הקורא.
אחד החידושים בסיפור של הובינון היה שהסיפור התבסס על סרטי פילם נואר ופשע משנות ה-50 וה-60, אך הסיפור דווקא מתרחש בעתיד הרחוק.
עובדה זו הופכת אותו לאחד מסיפורי הסייברפאנק הריאליסטיים הראשונים.
מחבר הסייברפאנק החלוצי ויליאם גיבסון כתב על "המחר ארוך" ואמר:זה לגמרי הוגן לומר, ואמרתי את זה כבר בעבר, שהדרך בה נוירומנסר 'נראה' הושפעה במידה רבה מכמה מיצירות האמנות שראיתי ב'מטאל אירלאן'.
אני מניח שזה חייב להיות נכון גם לגבי הבריחה מניו יורק של ג'ון קרפנטר, בלייד ראנר של רידלי סקוט, וכל שאר העלילות בסגנון שכונה לפעמים 'סייברפאנק'.
האמנות החדשנית של הקומיקס השפיעו רבות על תעשיית סרטי המדע הבדיוני של אותן שנים, ויוצרי סרטים רבים ציינו אותו כהשפעה ישירה על עבודתם.
בין סרטים אלו היו גם הנוסע השמיני וטרון שבהם ז'ירו היה שותף בהפקה.
סיעת המחנה הממלכתי בראשות בני גנץ הייתה סיעת מרכז ציונית-ליברלית בכנסת העשרים וחמש בראשות בני גנץ וייצגה את מפלגת כחול לבן שפרשה מהסיעה ביולי 2025 ואת מפלגת תקווה חדשה בראשות גדעון סער שהייתה חברה בסיעה עד למרץ 2024.
המחנה הממלכתי פועל להקמת ממשלה רחבה ויציבה, ממשלת אחדות לאומית, שאיננה נסמכת על הקצוות ושואפת לתקן את השסעים והפצעים בחברה הישראלית.
ממשלה מרכזית ששותפיה הם כל מי שמאמינים במדינת ישראל יהודית ודמוקרטית.
המחנה הממלכתי מאמין שמדינת ישראל היא מדינה יהודית ודמוקרטית, מדינת הלאום של העם היהודי שמחזקת את ההתיישבות היהודית בארץ ישראל על פי האינטרסים הלאומיים ועל פי חוקי המדינה וכן מקיימת קשר עם יהדות התפוצות.
תישמר הדמוקרטיה תוך הגנה על זכויות האזרח והמיעוטים וחירותם.
המחנה הממלכתי מאמין שתפקיד המדינה לשמור על ביטחונם של אזרחי ישראל ולפעול בעוצמה נגד כל הסיכונים, לצד חיזוק הסכמי השלום.
קורא לפעולה נגד ההתעצמות האיראנית בתחומי הגרעין והטרור.
למניעת היווצרותה של מדינה דו לאומית לצד קיבוע הרוב היהודי בישראל ושמירת הזהות היהודית.
למניעת בניה בלתי חוקית בשטחי C.
לקדם פעילות יחד עם גורמים בינלאומיים ומדינות המפרץ לפיתוח אזורי תעשייה ובניית בתי חולים והגברת חופש התנועה לפלסטינים.
לגיבוש תפיסת ביטחון לאומי ארוכת טווח תוך הגדרת האינטרסים הלאומיים לשימור העוצמה הביטחונית.
משטר דמוקרטי, משילות וביטחון פנים
המחנה הממלכתי מאמין בשמירה על עצמאות מערכת המשפט, על הפרדת הרשויות ועל ביצור שלטון החוק.
זאת תוך תיקונים שיגבירו את האמון במערכת המשפט.
כמו כן בהגבלת כהונת ראש ממשלה ל-8 שנים, עיגון עקרון השוויון בחוק יסוד, בהקשחת התנאים לפיזור הכנסת, בהגדרת זמן מינימלי בין מערכות בחירות, בקידום חוקי "זכויות בהליך פלילי" ו"החקיקה".
ביטחון הפנים יועמד כיעד מרכזי על ידי חיזוק הריבונות, המשילות והאכיפה.
המחנה הממלכתי מאמין בשמירה על זהותה היהודית של מדינת ישראל ברוח בית הלל ובקידום יהדות מאירת פנים וסובלנית במוסדותיה.
המחנה הממלכתי מאמין בשילוב בין כלכלת שוק חופשי לבין צדק חברתי.
להורדת יוקר המחיה המחנה מאמין בקידום רפורמות לפתיחת שווקים והסרת חסמים רגולטוריים.
כמו כן בקידום השתלבות המגזר החרדי והערבי בשוק התעסוקה ובשיפור תנאיהם הסוציאליים של המגזר העצמאי.
בתחום התשתיות מתכנן המחנה הממלכתי לקדם תוכניות לאומיות להתמודדות עם עומסי תנועה והאבקות במכת תאונות הדרכים.
המחנה הממלכתי מאמין בחיזוק השירות הציבורי ומעמד המשרתים בו.
בהענקת הזדמנויות הוגנות וראויות גם לתושבי הפריפריה החברתית והגאוגרפית.
בחיזוק מערכת החינוך תוך הבטחת שוויון הזדמנויות לכל ילד, ללא קשר למקום בו נולד.
במתווה שירות לפיו כלל הצעירים והצעירות בישראל ישרתו את המדינה, החברה והקהילה, כחלק מחובתם האזרחית, תוך שמירת מרכזיות השירות בצה"ל.
בחיזוק השלטון המקומי מול השלטון המרכזי.
במאבק נגד אלימות כלפי נשים.
בתמיכה בחקלאות והכרה בה לביטחון התזונתי.
בשמירה על מעמד התרבות וחופש היצירה.
בהיערכות להתמודדות עם משבר האקלים.
ב-10 ביולי 2022 חתמו בני גנץ וגדעון סער על הסכם ריצה משותפת של המפלגות "כחול לבן חוסן לישראל" ו"תקווה חדשה" בשם "כחול לבן תקווה חדשה".
הוסכם שהמפלגות יפעלו יחדיו גם לאחר הבחירות וימליצו על בני גנץ לראשות הממשלה.
ב-14 באוגוסט 2022 הצהיר גדי איזנקוט, לשעבר ראש המטה הכללי של צה"ל, על הצטרפותו לרשימה ושמה שונה ל.
במסגרת האיחוד, כחול לבן חוסן לישראל ותקווה חדשה התמודדו ברשימה אחת.
בנוסף, הוסכם כי איזנקוט ישובץ במקום השלישי ברשימה, אליו צירף את מתן כהנא מימינה, שמוקם במקום התשיעי ברשימה.
כמו כן, הוסכם כי החל מהבחירות לכנסת ה-26, ייערכו בחירות מקדימות לרשימה.
כדי לאפשר לכהנא להתמודד במפלגה קיימת,ב־15 באוגוסט התפצלו חברי הכנסת שירלי פינטו, מתן כהנא ונפתלי בנט מסיעת ימינה בכנסת, והקימו סיעה בשם "המחנה הממלכתי".
מיד לאחר מכן התפצל ראש הממשלה החלופי נפתלי בנט מהסיעה לסיעת יחיד, במטרה להתמזג שוב עם איילת שקד בימינה.
ב-22 באוגוסט, הודיעה חברת הכנסת שירלי פינטו על הצטרפותה לרשימה ושיבוצה ברשימה על חשבון מפלגת תקווה חדשה.
הרשימה התמודדה בבחירות לכנסת העשרים וחמש וזכתה בהן ב-12 מנדטים.
זאב אלקין מונה ליו"ר הסיעה בכנסת ה־25 ויפעת שאשא ביטון כסגנית יושב ראש הכנסת מטעם המפלגה.
בנוסף אחרי התפטרותה של יעל רון בן משה מתפקיד מזכ"לית המפלגה ח"כ לשעבר איתן גינזבורג מונה לתפקיד.
עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושבע הסיעה עברה אל ספסלי האופוזיציה.
ח"כ פנינה תמנו שטה מונתה ליו"ר הוועדה לקידום מעמד האישה ושוויון חברתי וח"כ מיכאל ביטון מונה ליושב ראש הוועדה המיוחדת לחיזוק הנגב והגליל.
במסגרת המחאה נגד הממשלה ונגד הרפורמה המשפטית בפרט, מנהיגי המפלגה לקחו חלק מרכזי, ובני גנץ קרא לעצירת החקיקה ולהידברות בין קואליציה לאופוזיציה.
הח"כים איזנקוט וכהנא גם קידמו את קיומן של שיחות הידברות בין תומכי למתנגדי הרפורמה.
ב-11 באוקטובר 2023, במהלך מלחמת חרבות ברזל, המפלגה הצטרפה לקואליציה של ממשלת ישראל השלושים ושבע.
חמישה חברים מונו כשרים בלי תיק (בני גנץ, גדעון סער, גדי איזנקוט, יפעת שאשא ביטון וחילי טרופר), גנץ מונה לחבר בקבינט המלחמה ואיזנקוט מונה למשקיף.
ב-12 במרץ 2024 הודיע יושב ראש תקווה חדשה גדעון סער על פרישת מפלגתו מהסיעה, והקמת סיעה חדשה בשם "הימין הממלכתי".
ב-9 ביוני 2024 הודיע גנץ על פרישת המחנה הממלכתי מהקואליציה.
ב-30 ביוני 2025 הודיע ח"כ גדי אייזנקוט על פרישתו מהסיעה והתפטרותו מהכנסת ויום לאחר מכן הצטרף אליו ח"כ מתן כהנא.
עקב כך ב-1 ביולי 2025 הודיע גנץ, שרק חברי מפלגתו כחול לבן חוסן לישראל נותרו בסיעה, על החזרת שם הסיעה לכחול לבן והמחנה הממלכתי חדל מלהתקיים.
ב-7 ביולי 2025 אישרה ועדת הכנסת את הבקשה לשנות את שם הסיעה ל'כחול לבן - המחנה הממלכתי'.
כנסתחברי כנסתהערותהכנסת ה-24 (2021)2 מנדטים:
מתן כהנא, שירלי פינטו התפלגה ב-15 באוגוסט 2022 מתוך סיעת ימינה.
באותו יום התפצל נפתלי בנט מהסיעה לסיעת יחיד בשם ביחד, במטרה להתמזג שוב עם איילת שקד בסיעת ימינה.הכנסת ה-25 (2022)12 מנדטים:
כחול לבן חוסן לישראל: בני גנץ, גדי איזנקוט, פנינה תמנו, חילי טרופר, מיכאל ביטון, מתן כהנא, אורית פרקש-הכהן, אלון שוסטר
תקווה חדשה: גדעון סער, יפעת שאשא-ביטון, זאב אלקין, שרן השכל ב-11 באוקטובר 2023, בעקבות טבח שבעה באוקטובר וכניסתה של ישראל למלחמת חרבות ברזל, הצטרפה הסיעה לממשלת חירום לאומית.
כחול לבן חוסן לישראל: בני גנץ, פנינה תמנו, חילי טרופר, מיכאל ביטון, מתן כהנא, אורית פרקש-הכהן, אלון שוסטר, איתן גינזבורג ב-13 במרץ 2024 התפצלה מפלגת תקווה חדשה מסיעת מהמחנה הממלכתי והקימה סיעה בשם הימין הממלכתי.
המפלגה פורקה ביום 1 ביולי 2025
צעירי המחנה הממלכתי הוא איחוד בין צעירי כחול לבן (כחול לבן חוסן לישראל) לצעירי תקווה חדשה.
במטה הצעירים יש תאים סטודנטיאליים, אגף התנדבויות ותוכנית מתמחים.
אחרי שתקווה חדשה הודיעה על פרישה מהסיעה במרץ 2024, גם צעירי תקווה חדשה פרשה מצעירי המחנה הממלכתי.
תחת מטה הצעירים הוקם בשנית "נוער המחנה הממלכתי" – ארגון בו חברים בני נוער בטווח הגילאים 13–18 או מכיתה ז' עד כיתה יב'.
בראש הארגון עומד יו"ר – כיום יואב שטרן.
יחד איתו יש את הנהגת הארגון, שממנה תחתיו ארבעה בעלי תפקידים (סגן יו"ר, ראש מטה שטח, ראש מטה גיוס דובר ).
מטרתו העיקרית של הארגון היא לקדם את הרעיונות והערכים של המחנה הממלכתי בקרב הנוער ולסייע בהכנסתם לפעילות ציבורית ופוליטית.
הארגון מקיים פגישות וסיורים בכנסת, שיחות, סמינרים ומפגשי זום לקידום ולמידה על הפוליטיקה הישראלית.
נוער המחנה הממלכתי היום פועל במאבק הבריונות והחרם על בני נוער
נוער המחנה הממלכתי שינה את שמה בחזרה לנוער כחול לבן
המחסור העולמי בשבבים הוא מחסור עולמי מתמשך שהחל בשנת 2020. המחסור נובע מביקוש גבוה למעגלים משולבים שעולה על ההיצע, ומשפיע על יותר מ-169 תעשיות.
המחסור הוביל לעליות גדולות במחירים של מכוניות, כרטיסים גרפיים, קונסולות משחקים, מחשבים ומוצרים אחרים הדורשים מוליכים למחצה.
בתחילת 2020 פרצה מגפת הקורונה, והשפעותיה גרמו לשיבושים בשרשראות אספקה ולוגיסטיקה.
עקב המגפה חלה גם עלייה של 13% בביקוש העולמי למחשבים אישיים כתוצאה ממעבר לעבודה מהבית ומריחוק חברתי.
העלייה החדה בביקוש השפיעה על זמינותם של שבבים הנחוצים לייצור מגוון רחב של מכשירים אלקטרוניים.
השפעת המגפה על ייצור מוליכים למחצה בקוריאה הדרומית ובטאיוואן צוינה כגורם עיקרי למחסור, וההיצע המוגבל השפיע על תעשיות רבות, כמו תעשיית קונסולות משחקי המחשב ותעשיית הרכב.
בפברואר 2021, אנליסטים חזו שהשפעת המחסור תורגש לפחות עד לרבעון השלישי של 2021. כבר אז, זמן אספקת השבבים כבר עמד על 15 שבועות - זמן ההובלה הארוך ביותר מאז שנת 2017. עד לאפריל 2021, זמני האספקה של מוליכים למחצה כבר עמדו על 22.2 שבועות, לעומת 12.2 שבועות בפברואר 2020.
אירועי מזג אוויר קשים ובפרט הבצורת שהתרחשה בטייוואן בקיץ 2021, היוו גורם נוסף ומשמעותי למחסור.
הבצורת גרמה למחסור במים טהורים זמינים, הדרושים לניקוי המפעלים ופרוסות הסיליקון.
בסוף הרבעון הראשון של 2021, מחירי המכוניות המשומשות עלו בחלק מהמדינות בגלל העלייה בביקוש והמחסור בשבבים.
מחירן של חלק מהמכוניות עלה ב-10% ברבעון הראשון של השנה.
שוק המוליכים למחצה צפוי להמשיך לגדול.
שווי המכירות גדל ב-20% בשנת 2021, ולפי התאחדות המוליכים למחצה, צפוי לעלות ב-9% נוספים בשנת 2022 ולהגיע לשווי של ל-574 מיליארד דולר.
שוק פרוסות הסיליקון שגודלן 300 מ"מ צפוי להגיע ל-10.57 מיליארד דולר עד לסוף שנת 2027, ולגדול בקצב צמיחה שנתי של 5.1% בחמש השנים הבאות.
דוח שפרסמה מחלקת המסחר של ארצות הברית בינואר 2022 חשף נתונים על המחסור בשבבים.
הביקוש לשבבים היה גבוה ב-17% בשנת 2021 בהשוואה לשנתיים קודם לכן.
לפי ממשלת ארצות הברית, המלאי החציוני ירד ממלאי שמספיק ל-40 ימים, למלאי שמספיק לפחות מחמישה ימים.
בהתאם לכך, לא ידוע מתי יסתיים המחסור בשבבים.
באמצע שנת 2022 אמרה הפירמה דלויט שהיא צופה שהמחסור במוליכים למחצה יימשך עד תחילת 2023, כאשר חלק מהלקוחות ימתינו מספר חודשים לשבבים שהזמינו.
עם זאת, תחזיות עבר היו לא מדויקות.
המחסור העולמי בשבבים הוא תוצאה של מספר אירועים שונים, כאשר אפקט כדור השלג שגרמה מגפת הקורונה הוא הסיבה העיקרית להאצה במחסור.
גורם נוסף שתורם לכך הוא הביקוש הרב לשבבים, אשר כושר הייצור הקיים אינו יכול לעמוד בקצב שלו.
סיבות נוספות למחסור יוחסו למלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין ולבצורת שהחלה בטאיוואן ב-2021.
הגידול בעבודה מהבית ולמידה מרחוק גרם לגל של ביקוש למחשבים, ציוד רשת היקפי ומוצרי אלקטרוניקה אחרים המכילים שבבים.
בשל הסגרים שהוטלו ברחבי העולם בעת המגפה, מפעלים לייצור שבבים נסגרו, מה שהוביל לדלדול במלאי.
ברבעון הרביעי של 2020, מכירות המחשבים המסורתיים עלו ב-26.1% לעומת השנה הקודמת.
מלחמת הסחר בין ארצות הברית לסין
בספטמבר 2020, כחלק מהסכסוך הכלכלי בין סין לארצות הברית, מחלקת המסחר של ארצות הברית הטילה הגבלות על יצרנית השבבים הגדולה ביותר בסין, SMIC, צעד שהקשה עליהם למכור לחברות שלהן קשרים אמריקאיים.
הגבלות אלו הכריחו את החברות בסין להשתמש במפעלי ייצור שונים כדוגמת TSMC הטאיוואנית וסמסונג הדרום-קוריאנית.
עם זאת, הייצור בחברות אלו כבר הגיע לקיבולת המקסימלית.
בשנת 2020, GlobalFoundries , יצרנית שבבים מארצות הברית, יחד עם זרוע ייצור המוליכים למחצה של חברת AMD, הפסיקו את פעילותן במפעליה בסין.
המפעל לייצור מוליכים למחצה יועד לייצר פרוסות סיליקון בקוטר 300 מ"מ, אך המפעל בבייג'ינג, ששטחו 65,000 מ"ר, עוד לא החל בייצור.
באוקטובר 2022, ארצות הברית הודיעה כי היא תבחן צעדים נוספים בהגבלת המכירות של טכנולוגיות שבבי מחשב לחברות סיניות, דבר שישפיע בעיקר על מכירות שבבים מתקדמים הנחוצים עבור טכנולוגיות חדשניות.
כתוצאה מכך, מניותיהן של החברות לייצור שבבים באסיה צנחו במהלך פתיחת שוקי המניות בטאיוואן, יפן ודרום קוריאה, אחרי החגים הציבוריים במדינות.
העלייה בשימוש במטבעות מבוזרים הובילה להיקף נרחב של "כרייה", שמתבצעת לרוב על ידי מחשבים מיוחדים.
הביקוש הגבוה למחשבים מותאמים לכרייה הקטין את זמינות השבבים עבור שימושים אחרים.
סופת חורף קשה שהתרחשה בפברואר 2021 אילצה את סגירתם של שלושה מפעלים בבעלות סמסונג Infineon ו-NXP סמיקונדקטורס באוסטין, טקסס, בשל הפסקות חשמל.
הדבר עיכב את האספקה מאותם מפעלים במספר חודשים.
טאיוואן היא מובילת תעשיית המוליכים למחצה , כאשר חברת TSMC לבדה היוותה מעל ל-50% משוק פרוסות הסיליקון בשנת 2020. ב-2021, התרחשה בטאיוואן הבצורת הקשה ביותר בשטחה ביותר מ-50 השנים האחרונות, מה שהוביל לבעיות בקרב יצרניות השבבים, אשר משתמשות בכמויות גדולות של מים אולטרה-טהורים לניקוי המפעלים ופרוסות הסיליקון שלהן.
באוקטובר 2020, מפעל מוליכים למחצה של תאגיד אסאהי קאסיי , שמתמחה ברכיבי ADC ו-DAC, עלה באש.
במרץ 2021, מפעל יפני אחר שבבעלות חברת Renesas, אשר מספק 30% מהשוק העולמי של יחידות מיקרו-בקר, המשמשות עבור מכוניות, עלה באש; החברה אמרה כי ייקח לפחות 100 ימים עד שיחזרו לייצור רגיל.
בינואר 2022, פרצה שרפה במפעל של חברת ASML בברלין, אשר השפיעה על ייצור ציוד ליתוגרפיה באור אולטרה-סגול קיצוני (EUV), המשמש לייצור שבבים.
מחיר הניאון, גז אציל הנצרך עבור לייזרים בתהליך ייצור השבבים, עלה פי שישה בין דצמבר 2021 למרץ 2022 בעקבות מגפת הקורונה והמתיחות הפוליטית באוקראינה.
אספקת הניאון הוגבלה במיוחד בשל הפלישה הרוסית לאוקראינה שהחלה בפברואר 2022, מה שעורר חשש כי הסכסוך עלול להחמיר את המחסור בשבבים.
אוקראינה מייצרת כמחצית מאספקת הניאון העולמית, כתוצר לוואי של תעשיית הפלדה הרוסית, ו-90% מהניאון ברמת-מוליך למחצה, הנמצא בשימוש בארצות הברית.
יצרניות מוליכים למחצה חיפשו ספקים חלופיים, למשל יצרני גז אציל בסין, אך הגדלת הייצור על ידי ספקים חדשים היא הליך שלוקח לפחות תשעה חודשים.
מעבר לכך, סנקציות שהטילו ממשלות המערב על רוסיה עלולות להשפיע על האספקה העולמית של המתכת פלדיום, מתכת המשמשת לייצור רכיבי שבבים שרוסיה מייצאת כ-40% מהאספקה העולמית שלה.
על פי הערכת בנק ההשקעות גולדמן זקס, לפחות 169 תעשיות נפגעו מהמחסור העולמי בשבבים, כאשר תעשיית הרכב ותעשיית מוצרי האלקטרוניקה הושפעו הכי הרבה.
כלי הרכב הממוצע דורש כ-1,400 עד 1,500 שבבים לצורך ייצור וחלק אף דורשים גם עד 3,000 שבבים.
תעשיית כלי הרכב מהווה כ-15% מכלל צריכת השבבים בעולם, בעוד שתעשיית מוצרי האלקטרוניקה מהווה כ-50% מכלל צריכת השבבים.
הרווח מהשבבים נטה עוד יותר לעבר התעשיות האחרות.
בתחילת המגפה, יצרני כלי הרכב חזו באופן שגוי כי המכירות ירדו, ביטלו משלוחי שבבים ולא היו מוכנים לביקוש שהלך וגבר.
ליצרני השבבים היו התחייבויות מתעשיות ה-IT, מה שגרם לירידה באספקת שבבים לתעשיית כלי הרכב.
חברת פורד החנתה אלפי כלי רכב לא מוכנים במסלול המרוצים בקנטקי שכן החברה המתינה עד לבואו של משלוח שבבים על מנת לסיים את הרכבתם של אותם כלי הרכב.
חברת טיוטה תכננה להוריד את ייצור כלי הרכב ב-40% בספטמבר 2021 וחברת ג'רנל מוטורס הכריזה כי היא תשהה את הייצור של רוב כלי הרכב במפעלים בצפון אמריקה למשך שבוע-שבועיים באותו החודש.
במהלך הרבעון השלישי של 2021, כמות כלי הרכב החדשים שנמכרו בארצות הברית הייתה כשני שלישים לעומת אותה תקופה בשנת 2020, שכן היצרניות לא יכלו לעמוד בביקוש.
במהלך שנת 2022, חברת אופל סגרה את מפעל הייצור שלה באייזנך, בעקבות המחסור, מה שגרם לפיטוריהם הזמניים של כ-1,300 עובדים.
באמצע שנת 2022, חברת סטלנטיס השהתה את הייצור בשני מפעלים שלה בצרפת בטענה למחסור במוליכים למחצה.
הזמינות של כלל הרכיבים הנדרשים לבניית מחשב אישי שולחני הושפעה רבות בעקבות המחסור העולמי בשבבים.
שתי יצרניות השבבים הגדולות, AMD ואינטל התקשו לעמוד בביקוש ההולך וגובר למוצריהם בעקבות מגפת הקורונה.
יתרה מכך, המחסור העולמי גרם לקושי בקניית כרטיסים גרפיים, שכן גם שוק היד שנייה נתקל במחסור עקב עלייה בכריית מטבעות קריפטוגרפיים ב-2021. כמו כן, חברות השבבים AMD ו-אנבידיה המובילות בתחום הכרטיסים הגרפיים, שחררו דגמים חדשים של כרטיסי הדגל שלהם במהלך המגפה.
לדגמים חדשים אלו היה ביקוש רב ולעיתים נדירות היה ניתן למצוא במלאי כרטיסים אלו.
אותו ביקוש רב נגרם גם כתוצאה מספסרים שלעיתים קרובות השתמשו בבוטים על מנת לקנות מרשתות קמעונאות מלאי גדול של כרטיסים בזמן קצר ביותר ולאחר מכן למכור את אותם כרטיסים ב-300% ממחירם המקורי ואף יותר מכך.
במהלך מגפת הקורונה, בתי הקולנוע והתיאטראות ברחבי העולם נסגרו על מנת למנוע את התפשטות המגפה, מה שגרם לכך שאנשים רבים פנו לאלקטרוניקה בידורית במהלך תקופות הסגרים והבידודים וכתוצאה מכך עלה הביקוש לקונסולות משחקים.
עם השקת קונסולות הדור התשיעי לקראת סוף 2020, הביקוש עלה אף יותר, כאשר החברות סוני ומיקרוסופט דיווחו על שיאים בביקוש לקונסולות החדשות שלהן.
בפברואר 2021 חברת מיקרוסופט חזתה כי המחסור בקונסולות Xbox Series X ו-S יימשך עד אמצע שנת 2021. במאי 2021 חברת סוני הזהירה כי המחסור בקונסולות פלייסטיישן 5 יימשך עד שנת 2022. שתי החברות השתמשו בשבבים תוצרת AMD שיוצרו במפעל TSMC שבטאיוואן, מה שהוסיף עומס נוסף על שרשרת האספקה העולמית.
בעוד שבעיות האספקה נמשכו, בדומה לתעשיית הכרטיסים הגרפיים, גם בתעשיית קונסולות המשחקים ספסרים רבים קנו מלאי גדול של קונסולות אלו ומכרו אותם באתרים כמו איביי במחירים של פי 1.5 עד פי 2 ממחירם המקורי.
חברת נינטנדו ייצרה כ-20% פחות קונסולות סוויץ'.
החברה במקור תכננה לייצר כ-30 מיליון יחידות של הקונסולה, אך הספיקה לייצר רק 24 מיליון יחידות במהלך שנת הכספים, שנמשכה עד מרץ 2022.
ב-24 בפברואר 2021, נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן חתם על צו נשיאותי, בניסיון לטפל במחסור בשבבים על ידי בחינת אפשרויות לחיזוק שרשרת האספקה של מוליכים למחצה.
מאוחר יותר באפריל, מנכ"לים של חברות טכנולוגיה גדולות ופקידי ממשל בארצות הברית השתתפו בפגישה וירטואלי עם הבית הלבן, על מנת לדון בשיפור החוסן של שרשרת האספקה של מוליכים למחצה.
בפגישה וירטואלית נוספת שהתקיימה ב-23 בספטמבר 2021, הבית הלבן הפעיל לחץ על יצרני הרכב, יצרני שבבים וחברות אחרות לספק מידע על המחסור המתמשך שכפה קיצוצים בייצור הרכב בארצות הברית, ולקחת את ההובלה בתחום כדי לעזור בפתרון הבעיה.
בקיץ 2022 העביר הקונגרס של ארצות הברית את "חוק השבבים והמדע" .
ב-15 בספטמבר 2021, נשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין, הזכירה בנאום מצב האומה שלה את חוק השבבים האירופי שהיה בתהליך חקיקה.
בנוסף, הוכרז כי האיחוד האירופי ישתמש בחקיקה כדי לדחוף להגברת היציבות של שרשרת האספקה האזורית של מוליכים למחצה.
בדצמבר 2021 הציגה הודו את קווי היסוד של תוכנית לחיזוק בסיס ייצור השבבים שלה.
ב-22 ביולי 2021 אמר מנכ"ל אינטל, פט גלסינגר כי הוא צופה שהמחסור בשבבים יחמיר במחצית השנייה של 2021, וכי האספקה תחזור לשגרה רק אחרי שנה או שנתיים.
ב-19 באוגוסט 2021 אמר ג'נסן הואנג, מנכ"ל אנבידיה, כי הוא צופה שהמחסור יימשך גם בשנת 2022, בעוד שמנכ"לית AMD, ליסה סו , אמרה ב-27 בספטמבר 2021 שהמחסור עשוי להיות פחות גרוע במהלך המחצית השנייה של 2022, על אף שהיא הזהירה מקשיי אספקה שיורגשו עד אז.
עם זאת, מנכ"ל IBM, ארווינד קרישנה , אמר ב-11 באוקטובר כי כל תחזית שלפיה המחסור בשבבים ייפתר עד סוף 2022 היא אופטימית, וכי הוא חושב שסביר יותר שהבעיה לא תיפתר במלואה עד 2023 או 2024.
ב-24 בספטמבר 2021 הודיעה חברת TSMC הטאיוואנית כי היא עובדת באופן פעיל עם כל בעלי העניין, ותומכת בהם כדי לגבור על מחסור השבבים העולמי, לאחר השתתפותה בפגישה הווירטואלית של הבית הלבן ב-23 בספטמבר.
מוקדם יותר, באפריל 2021, הודיעה TSMC כי היא מתכננת להשקיע 100 מיליארד דולר בשלוש השנים הבאות כדי להגדיל את הקיבולת של מפעליה, ימים לאחר שהודיעה אינטל על תוכנית בעלות של 20 מיליארד דולר להרחבת יכולת ייצור השבבים שלה באריזונה.
כבר במאי 2020, הודיעה TSMC על תוכניתה בגובה 12 מיליארד דולר לבנייה ולתפעול של מפעל מוליכים למחצה באריזונה, בנוסף למפעל של החברה שפועל בארצות הברית.
הבנייה החלה ביוני 2021, כאשר ייצור השבבים אמור להתחיל ב-2024.
ב-20 בספטמבר 2021 אמרה מנכ"לית יצרנית הרכב האמריקאית ג'נרל מוטורס, מרי בארה, כי המחסור בשבבים אילץ חשיבה מחודשת לגבי שרשרת האספקה.
בארה אמרה כי החברה תקנה יותר מוליכים למחצה ישירות מיצרני שבבים במקום מספקים, כדי להתאים את עצמה למחסור השבבים העולמי המתמשך.
ב-29 בנובמבר 2021, מנכ"ל ניסאן, מקוטו אוצ'ידה , אמר בריאיון ל-BBC כי מוקדם מדי לומר מתי יתחדשו משלוחי השבבים, ולפיכך לא ניתן לדעת מתי ייצור המכוניות יתאפשר כרגיל.
על פי מאמר מיולי 2022 ב"קול אמריקה", ביוני 2022 התחלף המחסור בעודף היצע, עקב ירידה פתאומית בביקוש.
חברת Micron Technology האמריקאית הודיעה כי תצמצם את הייצור, וכי השינוי הפתאומי תפס את החברה בהפתעה.
מומחים בתעשייה ציינו כי יצרניות רכב הזמינו כמות עודפת של שבבים בשני הרבעונים האחרונים.
הביקוש הנמוך גרם לירידות מחירים חדות.
המחנה הקסום הוא סרט קומדיה ופנטזיה אמריקאי לכל המשפחה, אשר הופק על ידי Walt Disney Pictures ו-Team Todd.
הסרט בוים על ידי מרק ווטרס ונכתב על ידי מיכה פיצרמן-בלו, נוח הרפסטר, דן גראגור, דאג מאנד, מאט ספייסר ומקס וינקלר, על פי סיפור מקורי שנכתב על ידי השניים האחרונים יחד עם גייב סאקס וג'ף ג'ודה.
מפיקת הסרט היא סוזן טוד, צלם הסרט הוא תיאו ואן דה סנדה, עורכי הסרט הם ברוס גרין ורוברט מלינה ומלחין הסרט הוא רולף קנט.
הסרט עוקב אחר אנדי טוקרמן, קוסם ללא קריירה מצליחה שהופך למדריך במחנה הילדות שלו בו למד קסמים.
במחנה, בנוסף לקסמים, הוא מלמד את החניכים בקבוצתו להאמין בעצמם על מנת שיוכלו לנצח בתחרות השנתית את הקבוצות היריבות, שאחת מהן מודרכת על ידי קריסטינה דרקווד, שותפתו לשעבר והמוצלחת של אנדי.