tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
התביעה אושרה בבית משפט השלום, אך נדחתה בערעור שהוגש לבית המשפט המחוזי.
באפריל 2011 הגיש ראש הממשלה, בנימין נתניהו תביעת דיבה בגובה 3.5 מיליון ש"ח נגד ערוץ 10, דרוקר, מיקי רוזנטל ונענע 10, בעקבות הפרסום על המימון הכפול לכאורה לאחת מטיסותיו של נתניהו (פרשת ביביטורס).
איש העסקים וולטר סוריאנו הגיש שלוש תביעות דיבה נגד דרוקר.
השנייה מתביעות אלה נדחתה על הסף, ובשתי האחרות התביעה נדחתה תוך קביעה שזו תביעת השתקה חיוב סוריאנו בהוצאות משפט בסך 140 אלף ש"ח.
בינואר 2017 הגישו דרוקר ו"חדשות 10" תביעת דיבה נגד העיתונאי אראל סג"ל, על שטען שבתחקיר שפרסם דרוקר הוא ניסה להפיל את מח"ט גבעתי, אל"ם עופר וינטר, מטעמים אידאולוגיים.
בעקבות התביעה התנצל סג"ל על דבריו.
בפברואר 2025 נפסק כי הנתבעים הטעו את המאזינים והציגו מצג שווא מעוות לגבי תוכן טור הדעה שהוא פרסם ויפצו את דרוקר בסכום של 150 אלף ש"ח בתוספת הוצאות משפט, בגין פרסום לשון הרע על אודותיו.
לגבי ברדוגו אף נפסק כי פרסם את אשר פרסם נגד דרוקר "בכוונה לפגוע", ועל כן חלק מסכום הפיצוי הוטל עליו אישית ולא על גוף השידור שבו פרסם את הדיבה.
באפריל 2023 הגיש דרוקר תביעת דיבה בסך 1.2 מיליון ש"ח נגד כנרת בראשי, עכשיו 14, רדיו גלי ישראל ורדיו קול ברמה, בעקבות דברים שבראשי ייחסה לו בדבריה באמצעי תקשורת אלה.
תביעת דיבה שהגיש דרוקר כנגד ינון מגל ושמעון ריקלין נדחתה ב-6 בספטמבר 2023 ברובה הגדול, וכנגד פיצוי של 5,000 ש"ח לטובת דרוקר, פסק השופט הוצאות של 5,000 ש"ח לטובת הנתבעים.
אחיו הבכור הוא מאמן הכדורסל שרון דרוקר.
דרוקר הוא בן זוגה של העיתונאית ענת גורן.
הם מתגוררים בתל אביב ולהם ארבעה ילדים.
חרקירי - אהוד ברק במבחן התוצאה.
הוצאה: ידיעות אחרונות, (2002) - על תקופת שלטונו של אהוד ברק.
בומרנג (2005, יחד עם עפר שלח) - על "כישלון המנהיגות באינתיפאדה השנייה".
בספטמבר 2008 קיבל את אות אומ"ץ.
ב-2012 זכה בפרס "מגן השקיפות" מטעם שבי"ל.
מנימוקי ועדת השיפוט: "מבכירי העיתונאים בישראל ויו"ר התנועה לחופש המידע, אחד מהלוחמים הידועים למען שקיפות ביחסי הון-שלטון בישראל.
מאחוריו שורה של תחקירים נוקבים שזכו לתהודה ציבורית".
ב-2016 זכתה התנועה לחופש המידע שבראשותו, באות אבירי איכות השלטון בקטגוריית מאבק חברתי למען טוהר המידות ואיכות השלטון.
בתביעת דיבה שהגיש יו"ר הכנסת דן תיכון נגד דרוקר, גולן יוכפז ומפקד גלי צה"ל זאב דרורי, פסק בית המשפט המחוזי כי התחקיר שפרסמו על תיכון מהווה הוצאת לשון הרע וגזר עליהם תשלום של חצי מיליון ש"ח פיצויים, בערעור שהוגש, הוריד בית המשפט העליון את סכום הפיצויים ל-300,000 ש"ח.
באוגוסט 2008, פרסם העיתון "ידיעות אחרונות" כתבה נגד דרוקר, תחת הכותרת "חפיף דרוקר".
בכתבה פורסמו טענות כנגד המקצועיות, האתיקה והאישיות של דרוקר, רובן, מלבד אחת, בעילום שם.
דרוקר טען בתגובה שהכתבה כוללת שקרים רבים וכי היא נובעת מנקמנות על כך שמתח מצדו ביקורת על "ידיעות אחרונות" ובכיריו.
בהמשך תבע דרוקר את העיתון בסך של מיליון שקל בגין הוצאת דיבה.
הצדדים פנו להליך גישור ובסופו הוסכם כי העיתון יפרסם בכפולה הפותחת של המוסף "7 לילות" כי לא הייתה לו כוונה להטיל דופי ביושרה האישית והמקצועית של דרוקר.
רבי תנחומא בר אבא היה אמורא מארץ ישראל בדור השישי, מגדולי בעלי האגדה והמדרש.
חי במחצית השנייה של המאה הרביעית לספירה.
תלמידו של רב הונא השני.
חי בעיירה נווה המצויה כיום בחלקו הסורי של הגולן.
שמו של רבי תנחומא נודע בעיקר בשל עיסוקו בתחום האגדה והמדרש.
מדרש תנחומא, המיוחס לו, מהווה כינוס של יצירתו בתחומים הללו.
בתלמוד הירושלמי מכונה רבי תנחומא 'איסכוליסטיקא', שמשמעו ביוונית - מלומד.
יש אזכורים לוויכוחים שלו עם 'מלך' (כנראה שליט מקומי נוצרי) שהציע לאחד את עם ישראל עם הנוצרים.
לפי המסופר בתלמוד הבבלי תשובתו של רבי תנחומא למלך כמעט ועלתה לו בחייו.
ישנן עדויות לוויכוחים של רבי תנחומא עם חכמי הנצרות.
באנטיוכיה, התווכח רבי תנחומא עם חכמים שהאמינו בדואליזם.
במדרש מסופר, שבימיו של רבי תנחומא הייתה עצירת גשמים.
אנשי עירו באו לפניו וביקשו ממנו שיגזור תענית ציבור, כדי שתפילתם ותעניתם של כל אנשי העיר תגרום לירידת הגשמים.
בדרך פגשה אותו גרושתו, ניגשה אליו ואמרה לו: תזכה בי היום במצוות צדקה, כיוון שמיום שיצאתי מביתך לא ראיתי טוב.
אינך יודע שלא נכון להתנהג כך?" בתגובה לדבריו, טען אותו אדם שרבי תנחומא בעצמו דרש את הפסוק "ומבשרך לא תתעלם" על גרושתו, ורבי תנחומא בעצמו אמר שכל אחד ילך ויקיים מצוות צדקה ככל יכולתו!
המדרש מספר, שבזכות מעשה זה הצליח רבי תנחומא לגרום לירידת הגשמים, וכך לשונו:
רביב גיא לימונד (נולד ב-26 באוגוסט 1984 בנתניה) הוא כדורסלן עבר ישראלי, ששיחק בעמדות הרכז והקלע, מגדולי שחקני הפועל תל אביב בכל הזמנים.
בספטמבר 2024 החל לימונד לעבוד כמורה לספורט בבית ספר באזור בקעת אונו ובפברואר 2025 עזב את תפקידו כמורה.
לימונד החל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של אליצור מכבי נתניה.
ב-2001 הוביל את בית הספר "אורט יד ליבוביץ'" לזכייה באליפות ליגת העל לתיכונים.
לימונד החל לשחק בקבוצת הבוגרים של עירוני רמת גן מליגת העל בעונת 2003/2004 אך בעקבות מיקומה של רמת גן בתחתית הליגה עבר באמצע העונה להפועל ירושלים.
לימונד חווה עונה אישית טובה ובסיום העונה נבחר לימונד ל"תגלית השנה" מטעם העיתון מעריב, כאשר הוא מסיים את עונת 2003-2004 עם חמישה משחקים במדי הפועל ירושלים עם ממוצעים למשחק של 5.8 נקודות ואסיסט אחד.
בנוסף לעונתו האישית הטובה, גם קבוצתו זכתה להצלחה רבה והוא היה שותף לזכייתה של ירושלים בגביע יול"ב, לאחר ניצחון בגמר בשרלרואה על ריאל מדריד והגיעה עד לגמר הפלייאוף במסגרת המקומית.
ביולי 2006 חתם לימונד לעונה אחת בעירוני נהריה, אותה אימן אריאל בית הלחמי, לאחר שלא זכה למספיק דקות משחק בהפועל ירושלים.
בעונה זו הצטיין לימונד והציג ממוצעים מרשימים של 14.8 נקודות, 5.1 אסיסטים ו-1.4 חטיפות למשחק.
בסיום נבחר לחמישיית העונה של מנהלת הליגה.
הוא זכה גם בתואר "שחקן העונה" במשאל של מעריב, למרות שקבוצתו סיימה במקום החמישי ולא העפילה לפיינל פור של הליגה.
בעקבות עונתו המצוינת בהפועל נהריה עורר לימונד עניין גדול גם מקבוצות אחרות באירופה, אך ביוני 2007 חתם לימונד בקבוצה הצרפתית לה מאן ששיחקה גם במפעל היורוליג.
לימונד שיחק היטב במדי לה-מאן ובאותה עונה קלע 9.4 נקודות וחילק 3.6 אסיסטים בממוצע למשחק, אך כעבור עונה אחת לא חזר לימונד לעוד עונה בקבוצה.
למרות שניהל משא ומתן במהלך הקיץ עם קחאסול סביליה הספרדית, בין היתר בשל רצונו לחזור לארץ חתם לימונד ביולי 2007 בנהריה.
לימונד הצטיין במהלך העונה וסיפק מספרים כמעט זהים לקנדציה הקודמת שלו בנהריה, אך במהלך העונה נקלעה נהריה לקשיים כלכליים.
כדי להימנע מקריסה נאלצה הקבוצה לשחרר שחקנים ולימונד שוחרר מהקבוצה.
במרץ 2009 חתם לימונד במכבי תל אביב לשלוש עונות וחצי.
בעונתו הראשונה בקבוצה ירדו מספריו של לימונד ממספריו בנהריה באופן טבעי בשל הדקות הפחותות שקיבל ובעקבות מעמדו בקבוצה, וקלע 7.3 נקודות ביחד עם 4.2 אסיסטים, ועזר לקבוצה לזכות באליפות המדינה.
למרות יכולתו הטובה, לא שיחק לימונד במפעל היורוליג.
בעונתו הבאה של לימונד בקבוצה המשיך לספק מספרים דומים לעונתו הקודמת במכבי, אך הקבוצה עדיין לא נתנה לו קרדיט במשחקי היורוליג של הקבוצה.
ב-30 ביוני 2010 הודיעה הנהלת הקבוצה על שחרורו של לימונד מהקבוצה.
ביולי 2010 חתם לימונד על חוזה לשנה בקבוצה הספרדית מנורקה באסקט ס.א.ד.
בפן האישי סיפק לימונד עונה טובה עם 10.3 נקודות ו-2 אסיסטים, אך הקבוצה סיימה במאזן רע של 7-27 ולימונד עזב את הקבוצה לאחר עונה אחת בלבד.
באוגוסט 2011 חתם בעירוני אשקלון על חוזה לשנה.
כבר במשחקו הראשון בליגה נגד מכבי אשדוד הצטיין לימונד וקלע 24 נקודות, בנוסף ל-7 אסיסטים ו-8 חטיפות.
לימונד העמיד ממוצעים של 12.8 ו-4.3 אסיסטים בממוצע למשחק והוביל את אשקלון למקום השישי בסיום העונה הסדירה.
אשקלון ולימונד הודחו בפלייאוף בשלב רבע הגמר למכבי ראשון לציון בסדרה צמודה שנגמרה ב-3-2 לטובת ראשון לציון.
ב-13 בספטמבר 2012 חזר לימונד לקדנציה שנייה בהפועל ירושלים וחתם על חוזה לשנתיים לאחר שהתאחד עם מאמנו משנתו הראשונה בירושלים, שרון דרוקר.
בעונה זאת לימונד הפך לשחקן קבוע בחמישייה של דרוקר ותרם למשחק 10.7 נקודות, 3.3 אסיסטים וחטיפה ב-30.1 דקות בממוצע.
לימונד עזר לירושלים לסיים במקום החמישי ולהעפיל לחצי גמר הפלייאוף לאחר ניצחון בסדרת רבע 3-2 על ברק נתניה.
ירושלים הפסידה בסדרת חצי הגמר למכבי תל אביב 3-0 לאחר יכולת לא מספיק טובה של לימונד בסדרה.
למרות שהייתה לו אופציה בחוזה שלו להמשיך לעונה נוספת עם הפועל ירושלים בחר לימונד לצאת מהחוזה וב-30 ביולי 2013, חתם לימונד לשלוש שנים בהפועל תל אביב.
עונת 13/14 הייתה העונה הטובה בקריירה של לימונד, בה הוא העמיד ממוצעים של 18.8 נקודות (מלך הסלים הישראלי), 4.4 אסיסטים, 1.2 חטיפות ואחוזי קליעה של 46.3% ל-3 (שני בליגה).
לימונד נבחר לחמישיית העונה והוביל את הפועל לחצי גמר גביע המדינה לראשונה מאז שחזרה לליגת העל, ולמקום הרביעי בסיום העונה הסדירה, אבל הודח ביחד עם הקבוצה בשלב רבע הגמר של הפלייאוף להפועל אילת.
בסדרת רבע הגמר בפלייאוף נגד הפועל ירושלים הציג לימונד יכולת מצוינת לאורך כל הסדרה הצמודה שנגמרה בניצחון 3-2 להפועל ירושלים שנעצרה רק בגמר הפלייאוף באותה עונה.
ב-5 ביולי 2016, לאור היכולת המצוינת של לימונד בקבוצה, הודיעה הפועל תל אביב על הארכת חוזהו של לימונד בשלוש שנים נוספות לצד שדרוג כלכלי בחוזה.
בעונת 2016/2017 חווה לימונד ירידה ניכרת בממוצעים שלו, כשהוא קולע 8.4 נקודות בלבד בממוצע למשחק, שלא הצליחו לעזור להפועל להיכנס לפלייאוף והאדומים פספסו את הפלייאוף לראשונה מאז שחזרו לליגת העל.
לאחר שקפטן הקבוצה מתן נאור עזב את הקבוצה לאחר 10 שנים, הודיעה הפועל תל אביב ב-10 ביוני 2017 על מינויו של לימונד לקפטן הקבוצה.
בעונת 2017/2018 חזר לימונד להציג יכולת טובה כשהוא קולע 11.9 נקודות למשחק ביחד עם 4.2 אסיסטים כשהוא מוביל את הפועל תל אביב למקום החמישי בסיום העונה הסדירה ולחצי גמר הפלייאוף הראשון מאז חזרתה לליגת העל לאחר ניצחון 3-1 בסדרה נגד מכבי אשדוד באר טוביה.
האדומים הודחו בחצי הגמר למכבי תל אביב לאחר הפסד 98-74 בחצי הגמר.
בעונתו האחרונה בקבוצה, שמר לימונד על ממוצעים זהים לעונה הקודמת כשהוא קולע 11.4 נקודות ביחד עם 5.5 אסיסטים בממוצע למשחק ועזר לקבוצה לסיים במקום השמיני בעונה הסדירה, אך לא הצליח לקבוצה לעבור את סדרת רבע הגמר, שם הובסה בתוצאה 3-0 על ידי מכבי תל אביב.
ביוני 2019 הנהלת הפועל תל אביב הודיעה ללימונד כי הוא לא נמצא בתוכניות לעונת 2019/2020 וזאת למרות שבקיץ הקודם חתם על הארכת חוזה בשנה נוספת בתמורה לקיצוץ בשכרו.
ב-28 ביולי 2019 תבע לימונד בבוררות את הפועל תל אביב ב-400,000 שקלים וזכה ל-90,000 שקלים בסוף הבוררות.
ב-11 יולי 2019 חתם לימונד בעירוני נס ציונה.
בעונתו הראשונה בנס ציונה קלע לימונד 9.3 נקודות ביחד עם 4.9 אסיסטים וסייע לקבוצה לסיים במקום השביעי בסיום העונה הסדירה.
בסדרת רבע הגמר נגד הפועל ירושלים הפסידה נס ציונה 0-2. בעונתו השנייה בקבוצה דקות המשחק של לימונד ירדו משמעותית (מ-25.8 ל-15.4) וכך ממוצעיו בהתאם (מ-9.3 ל-2.7, 4.9 ל-2.8).
לימונד סייע לקבוצה במסע האירופי הבלתי נשכח שלה במפעל היורופקאפ, בה היא ניצחה בגמר את טלאס הפולנית בתוצאה 74:82 וזכתה בתואר הראשון בתולדותיה.
בזירה המקומית סיימה נס ציונה במקום השביעי בסיום העונה הסדירה והפסידה בפלייאוף בשלב רבע הגמר בסדרה נגד הפועל חולון בתוצאה 2-1.
ב-16 ביולי 2021, לראשונה בקריירה שלו ירד לימונד לליגה הלאומית לאחר ששקל פרישה ממשחק פעיל וחתם במכבי עירוני רעננה מהליגה הלאומית.
מכבי עירוני רמת גן (2022)
ב-2 בפברואר 2022, באמצע עונת 2022-2021 עזב לימונד את מכבי עירוני רעננה וחתם בקבוצה בה התחיל את קריירת הבוגרים שלו בליגת העל, מכבי עירוני רמת גן.
ב-7 במרץ 2022 קרע לימונד את גיד האכילס באימון הקבוצה וגמר את העונה.
בנוסף לימונד הוא השחקן הישראלי היחיד שזכה בשני תארים אירופיים שונים ובאליפות המדינה מחוץ למכבי תל אביב.
ב-25 באוגוסט 2022 מונה לעוזר מאמן באליצור "איתו" אשקלון.
בעונתו הראשונה בקבוצה סיימה אליצור אשקלון במקום השלישי בעונה הסדירה בליגה הלאומית.
בסדרת רבע הגמר ניצחה אליצור אשקלון את מכבי ראשון לציון 2-3 אחרי סדרה צמודה.
בשלב חצי הגמר של הפלייאוף הפסידה אשקלון את הסדרה ואת הכרטיס לליגת העל במשחק 5 המכריע בו היא הפסידה למכבי עירוני רמת גן.
בתחילת 2022 התחיל לאמן את קבוצת הנוער של הפועל נען
רבי שמעון בן אלעזר היה תנא מהדור החמישי, מתלמידיו של רבי מאיר.
מוזכר במשנה פעמים מעטות, אולם בתוספתא ובברייתות שמובאות בתלמוד נזכר שמו פעמים רבות.
במקורות רבים מסר בברייתא גרסה שונה למחלוקות המוזכרות במשנה.
יש אומרים שהיה בנו של רבי אלעזר בן שמוע, ובכך יוצא שהיה נמנה ככהן (כאביו).
אבל בשום מקום לא הביא רבי שמעון בן אלעזר מימרא כלשהי מרבי אלעזר בן שמוע, הגם שרבי אלעזר בן שמוע האריך ימים והיה רבו של רבי יהודה הנשיא, חברו של רבי שמעון בן אלעזר.
ועוד: לפי זה היה ראוי שייקרא "רבי שמעון ברבי אלעזר".
לפיכך הדעה המקובלת שלא היה בנו של רבי אלעזר בן שמוע, ויש ששיערו שהיה בנו של רבי אלעזר בן יהודה איש ברתותא.
הרמב"ם במנותו את סדר דורות התנאים, הופך את הסדר, ומונה את רבי שמעון בן אלעזר בדורו של רבי עקיבא, ואילו את רבי מאיר בדור שאחריו.
הריטב"א אומר שהיו שני תנאים בשם רבי שמעון בן אלעזר אחד בדור שלפני רבי מאיר והשני בדור שאחריו, ובכך מתיר את הקושי שבדברי הרמב"ם.
קברו העממי של רבי שמעון בן אלעזר מצוין כיום בשני מקומות.
האחד בכפר סג'ור ליד קברי רבי שמעון שזורי ורבי ישמעאל כהן גדול, והאחר לצד רבי מאיר בעל הנס ותלמידו סומכוס בטבריה.
בכתבי הגאונים מובא ש"כל מקום שאמר רבי שמעון בן אלעזר בלא מחלוקת – הלכה כמותו".
לימד כלל חשוב בלימוד המקרא, על פיו במקום שישנן נקודות על האותיות, אם הכתב ללא נקודות מרובה מהנקוד, יש לדרוש את הכתב; ואם הנקוד מרובה מן הכתב, יש לדרוש את הניקוד.
אימרה ידועה שלו המופיעה בתלמוד: "רבי שמעון בן אלעזר אומר: יצר תינוק ואשה תהא שמאל דוחה וימין מקרבת".
באבות דרבי נתן מסופר על רבי שמעון בן אלעזר שפגש אדם מכוער ביותר (לפי אחת הגרסאות, היה זה אליהו הנביא שהתחפש לייצור מכוער על מנת לנסותו ולבחון את התנהגותו).
האיש שנפגע סירב לסלוח לו, אך נעתר לו לבסוף לאור הפצרתם של אנשי עירו של רבי שמעון.
רביב אולמן הוא שחקן ישראלי-אמריקאי, שהופיע בעבר תחת שם הבמה ריקי אולמן (Ricky Ullman).
בתפקידו הגדול ביותר עד כה שיחק את פיל דיפי בסדרת הנוער "תקועים בזמן".
אולמן נולד באילת שבישראל להורים יהודים-אמריקאים, לורה אולמן (לבית ארנקרנץ), מורה, ובריאן אולמן, אח פסיכיאטרי.
יש לו אח ואחות צעירים ממנו, נדב וטלי.
סבו מצד אמו, ג'וזף ארנקרנץ (אנ') היה רב אורתודוקסי מסטמפורד, קונטיקט.
אולמן הוא בן דוד ראשון של סנטור קונטיקט לשעבר, ג'ו ליברמן.
אמו של ליברמן וסבתא רבתא של אולמן היו אחיות.
אחרי יום הולדתו הראשון, עברה משפחתו לעיר נורווק, קונטיקט ובשנה שלאחר כן השתקעו בפיירפילד.
תפקידו הראשון של אולמן במסגרת מקצועית היה במחזה "אנה ומלך סיאם" בשנת 1997, ובהמשך שיחק במחזות רבים.
בשנת 2004 קיבל את התפקיד הראשי בסדרה "תקועים בזמן" של ערוץ דיסני.
בסדרה הוא גילם נער משנת 2121 המשוגר לימינו.
תפקידו בסדרה הביא לו מעריצים רבים בקרב בני נוער וצעירים.
כמו כן, הוא שיחק גם בסרט "פיקסל פרפקט" (Pixel Perfect), גם הוא של ערוץ דיסני, את רוסקו, הדמות הראשית.
בנוסף הופיע אולמן במספר סרטי טלוויזיה ובהופעות אורח בסדרות כמו "האוס" ו"חוק וסדר", וכן כיכב בסרט "הכינור" (The Violin), סרט קצר של הבמאית הישראלית ענבר גלבוע, שהוקרן בפסטיבל חיפה בשנת 2006, תחת השם "מיתר של תיל".
בשנים 2008–2009 רביב שיחק בסיטקום האמריקאי "ריטה רוק".
בשנת 2011 התארח בסדרה "מחשבות פליליות".
אולמן דובר עברית שוטפת ושומר על מטבח כשר.
אולמן הוא פעיל לאיכות הסביבה וכינה את עצמו "אקטיביסט דור רביעי".
הוא עובד עם TAP (מניעת איידס של בני נוער).
אולמן התגורר בברוקלין, ניו יורק עד 2020, ואז הוא עבר ללוס אנג'לס, קליפורניה.
ב-13 במאי 2023, אולמן התחתן עם האנימטורית הבריטית ג'וליה פוט (אנ').
רבי שמעון שזורי היה תנא בדור הרביעי.
נקרא שזורי על שם מלאכתו - שזירת חבלים, או על שם הכפר בו חי "שזור".
מאמריו מוזכרים ברחבי המשנה והתלמוד.
לגבי פסיקת הלכה כמותו נחלקו האמוראים: היו שסברו ש"כל מקום ששנה רבי שמעון שזורי - הלכה כמותו", לחלק מהשיטות רק במקומות בהן מוזכרת דעתו במשנה, ולחלק מהשיטות גם כאשר דעתו מובאת בברייתא.
אמוראים אחרים, כדוגמת רבי יונתן, פסקו שהלכה כמותו רק בשני מקומות: כתיבת גט של חולה מסוכן הנוטה למות ובתרומת מעשר של דמאי וכך נפסק גם על ידי הראשונים.
עם זאת, הש"ך הראה חוסר-עקיבות בכלל זה בפסקי הראשונים, שכן ישנם מקומות נוספים בהם הם פוסקים כר' שמעון שזורי, אך לא בכל המקומות.
רבו היה רבי טרפון, ובאחת המחלוקות בעניין דמאי הוא אף מביא הוראה שפסק במקרה שאירע לו.
בעל הסדר הדורות מסתפק האם הוא היה בדורו של רבי עקיבא, כתלמידו של רבי עקיבא וכרבו של רבי יוסי בן כיפר שהיה בזמן חנניא בן אחי רבי יהושע, או שמא היה חברם של רבי שמעון ורבי יהודה, שעימם דן במסכת כריתות.
סוגיא ידועה הנקראת על שמו של רבי שמעון שזורי, היא דיני האומדנא.
בעבר היה מקובל כי אדם שהולך למות (כמו למשל גוסס) היה כותב גט לאשתו, כדי שלא לעגן אותה בכך שתצטרך להינשא לייבם - לפעמים שלא ברצונה המלא - או להמתין לו עד שיגדל או עד שיימצא או עד שיסכים לחלוץ לה.
המשנה פוסקת כי למרות שלא אמר בפירוש לתת את הגט לאשתו, ברור שהתכוון לכך, והרי זה כאילו אמר בפירוש שיתנו את הגט לאשתו.
לא רק ב"יוצא להירג" מסתמך רבי שמעון שזורי על האומדנא, אלא במקומות נוספים:
"תרומת דמאי שחזרה למקומה", כלומר: דמאי היא תרומה של עם הארץ שיש להפריש בה תרומה מדרבנן מחשש שמא העם הארץ לא עישר.
במקרה שהתרומה התערבה בחולין, והיא אוסרת את כל התערובת מספק, מתיר רבי שמעון שזורי לשאול את העם הארץ, "שואלו ואוכלו על פיו", ובמקרה שמשיב בחיוב שעישר, ניתן לסמוך על האומדנא "דאימת דימוע עליו והוא אומר אמת".
בדין ספק מעשרות: קיים כלל כי "אין תורמין ומעשרין לא מן החדש על הישן ולא מן הישן על החדש", כלומר מותר להחיל תרומות ומעשרות רק מפירות וירקות של שנה זו על פירות וירקות מאותו מין של שנה זו.
ההלכה אומרת כי בניגוד לירקות שנחשבים לגידול השנה שבה נלקטו מהשדה, הרי שמיני קטנית נחשבים של השנה שבה השרישו בשדה.
נשאלת השאלה מה יעשו במיני קטנית שנשרשו חלקם לפני ראש השנה וחלקם לאחריה?
רבי שמעון שזורי קובע: "צובר גורנו לתוכו ונמצא תורם ומעשר מן החדש שבו על החדש שבו ומן הישן שבו על הישן שבו",ייתכן שהוא קובע שניתן לסמוך על אומדנא שסכום הפירות מכל שנה יעלה לסכום שווה של סכום המעשר שיש להפריש מפירות שנה זו.
במסכת ראש השנה מבואר כי הוא סובר "יש בילה", וייתכן שהכוונה היא שניתן לסמוך על בילה זו המסתמכת על אומדנא.
שמו של הכפר "שזור" מהדהד כיום בשם היישוב הדרוזי סאג'ור, בו מצוי קבר המיוחס לשמעון שזורי, ובשם מושב שזור שקם בסמוך.
המסורת הכתובה לגבי הקבר ראשיתה במאה ה-13, עם הזכרתו על ידי מנחם החברוני שביקר באזור בשנת ד'תתקע"ה (1215).
רבי שמעיה היה מחכמי צרפת במאה ה-11 ובתחילת המאה ה-12,
היה תלמידו המובהק של רש"י, וגם קרוב משפחתו.
על פי רבנו תם היה חותנו של אחיו, וככל הנראה מדובר ברשב"ם.
רש"י מכנה את רבי שמעיה "אחינו שמעיה" ומספר שבזכות לימודם המשותף בספר יחזקאל שינה ותיקן אחד מפירושיו.
אברהם עפשטיין כינה אותו "מזכירו" ו"סופרו" של רש"י.
תקופה ארוכה ישב בטרויש עירו של רש"י, וגם לאחר שעזב שמר על קשר עם רבו באמצעות מכתבים.
בנו ר' משה ערך את ספר האורה.
רבי שמעיה השתתף עם רש"י בכתיבת פירושיו למקרא, ואף העתיק את פירושו לתורה וכתב גלוסות על פירושיו.
רבי שמעיה נטה לפירושים על דרך הפשט, ובכמה מקומות העיר על דברי רש"י שהם לא פשט אמנם בשונה מחבריו, רשב"ם ור"י קרא, רבי שמעיה התעסק פחות בפשט ויותר במדרש, ובתוספותיו לפירוש רש"י מביא לעיתים מדרשים נוספים שלא מובאים ברש"י.
בנוסף, הוא ערך ספר פסקים של רש"י.
ספר פסקים זה שימש ככל הנראה מקור לכמה מהכתבים שיצאו מבית מדרשו של רש"י, בהם: ספר הפרדס, מחזור ויטרי, סידור רש"י ותשובות חכמי צרפת ולותיר.
מעבר לעיסוקו בעריכה וסידור של כתבי רבו, הוא חיבר פירוש לכמה מסכתות מהתלמוד, והפירוש מוזכר בתוספות בכמה מקומות.
פירושו למסכת מידות נדפס בכל מהדורות התלמוד.
בפתח הפירוש נרשם: "פרוש הר' שמעיה אשר פתר לפני רבו".
פירושו למסכת תמיד נדפס בשנת תשס"א על ידי אהרן ארנד.
בנוסף, הוא חיבר פירושים לפיוטים.
רבי שמעיה כתב חיבורים נוספים, אולם רק חלקם שרדו מפני צניעותו וגם מחמת שמו שנרשם בקיצור שמ', ופוענח לעיתים באופן שגוי כשמעון או שמואל.
בכמה מקומות מוזכר "מחזור ויטרי של רבינו שמעיה" א' אפטוביצר כתב שהיו שני מחזורים בשם זה, ושגם ר' שמעיה התגורר בויטרי.
אבל א"א אורבך דחה דבריו בטענה שהיה רק ספר אחד בשם זה, והוכיח ממקבילות שהוא שיבוש והכוונה שבמחזור ויטרי מובא בשם ר' שמעיה.
לדעת אברהם ברלינר מדובר ברבי שמעיה השושני שכתב כמה חיבורים, ביניהם פירוש לשיר השירים.
וכן צידדו גם אברהם גרוסמן וי"מ תא שמע.
אולם יש חוקרים שסבורים שמדובר בשני אישים שונים.
רבי שמעון בן חלפתא היה תנא בדור החמישי.
היה מבאי ביתו של רבי יהודה הנשיא, והיה חביב עליו מאוד.
היה חברו של רבי חייא, עמו למד בבית המדרש בטבריה.
את תורתו קיבל מרבי מאיר, התגורר בעין נוטרה.
רבי שמעון בן חלפתא מוזכר במשנה רק פעם אחת - במשנה האחרונה בש"ס, שם מובא: .
בתלמוד הבבלי מובא שרבי שמעון בן חלפתא היה אדם כבד בשר.
מסופר, כי ביום חם הוא ביקש מבתו לנופף עליו במניפה כדי להשיב עליו רוח קרה, וישלם לה בככרות של בשמים בשם נרד.
לפתע נשבה רוח, נענה רבי שמעון: כמה ככרות נרד עלי להביא לבעל הרוח (- אלוהים)!
היה עני מרוד, ולא היה לו די להוצאות שבת ויום טוב.
בעקבות תפילתו, ניתנה לו מרגלית מן השמים, ובתמורתה השתמש לצורך הוצאות שבת ויום-טוב.
כששמעה על כך אשתו, אמרה שאינה מסכימה לזה, כדי שלא יחסר מחלקו לעולם הבא.
הלך רבי שמעון בן חלפתא לשדה והתפלל, וחזרו ונטלו אותה ממנו.
חז"ל אמרו, שהנס השני גדול מן הראשון, כי מהשמים נותנים ולא לוקחים בחזרה את מתנות השמים.
בתלמוד הירושלמי מובא מעשה שבו טייל עם רבי חייא בבקעת ארבל עם הנץ החמה, ואלו דימו בכך את גאולת ישראל לעתיד לבוא: .
אמרה זו מצוטטת רבות במסגרת הדיון על "אתחלתא דגאולה"
בספר "תוצאות ארץ ישראל" (1270–1320 לערך) טוען כי רבי שמעון נקבר בכפר חנניה לצד משפחתו.
רבי חיים ויטאל בספרו שער הגלגולים מביא את גרסת רבו האר"י כי רבי שמעון טמון בבית העלמין העתיק בצפת: .
בספר "מקומות קדושים וקברי צדיקים בגליל" נכתב כי אותר אזור הקבר בבית העלמין, אליו התכוון רבי חיים ויטאל וסומן.
מלאכת האיתור נעשתה בעזרת כתבי עולי הרגל, המתארים את אזור הקבר לא רחוק מקברו של רבי יהושע בן חנניה ובארי.
עולה רגל שביקר בצפת בשנת 1891 מתאר בספרו "מורה דרך לארץ ישראל" (א.מ.
לונץ) את אזור קבורת רבי שמעון ומוסיף כי נקבר עם אביו.
בתלמוד הירושלמי רבי בא בר זבדא, רבי חוניא דברת חוורין, ורבי יעקב בר אידי מביאים מפעם לפעם מימרות בשמו, וייתכן שחלקם היו תלמידיו.
הדעה הרווחת היא שרבי שמעון היה בנו של רבי חלפתא הראשון ואחיו של רבי יוסי.
יש הטוענים שכיוון שרבי חלפתא ראה את רבן גמליאל הזקן, לא הגיוני שבנו יכיר את רבי יהודה הנשיא שחי דורות רבים אחריו, ולכן הם טוענים שהוא היה בנו של רבי חלפתא ברבי יוסי, ונינו של רבי חלפתא הראשון.
רבי שמעון בן אליקים הוא אמורא בדור השני והשלישי לאמוראי ארץ ישראל.
הוא למד בישיבת טבריה, אם כי ישנן סתירות בקשר למעמדו, אם היה חברו או תלמידו של רבי יוחנן, או תלמיד תלמידיו.
במסכת סנהדרין הוא מוזכר שעמל לסמוך את רבי יוסי ברבי חנינא, מי שהיה חבירו של רבי יוחנן, לעומת זאת, אנו מוצאים שריש לקיש מתייחס אליו כתלמיד.
בתלמוד הירושלמי מובאת גרסה הפוכה, כי רבי יוסי ברבי חנינא עמל לסמוך את רבי שמעון בן אליקים, וכדי ליישב את הסתירות, מעדיף בעל הערכי תנאים ואמוראים גרסה זו.
במסכת חולין, הוא מוזכר במחלוקת הלכתית יחד עם רבי יוחנן ותלמידיו, .
הוא דן עם רבי אלעזר בן פדת בהלכה, מזכיר רבות הלכות בשמו, הוא היה גם תלמידו, והיו שניהם ידועים, כהיחידים מבין תלמידי רבי יוחנן שדנו דיני דגרמי.
רבי שמעון בן מנסיא היה תנא בדור החמישי, תלמידו של רבי מאיר, חבר ב'קהלא קדישא' שבירושלים, בן תקופתו ומוקירו של רבי יהודה הנשיא ובני ביתו.
רבי שמעון ורבי יוסי בן משולם היו חברים בקבוצה של חכמים, שלמדה בצוותא בירושלים, ונקראה 'קהל קדוש', וכן 'עדה קדושה'.
היו אלו תלמידיו של רבי מאיר, ושמם ניתן להם בגלל מנהגם לחלק את היום לשלושה, שליש לתורה, שליש לתפילה, ושליש למלאכה.
בתלמודים מופיעות אמרות שונות בשם הקהל הקדוש.
משמעות האמרה שאין להפסיק בתפילת שחרית, בין הברכה שלפני תפילת שמונה עשרה לבינה, אלא יש לאומרם ברצף.
אמרה זו, הבטחה בצידה, שמי שינהג כך לא יינזק במשך כל אותו יום.
אמרה זאת היא החמרה על דברי חז"ל הידועים.
בתורה האיסור על כלאי הבגד הוא רק בלבישה.
חז"ל החמירו שגם האדם הישן על מצע כלאיים יש חשש שחלק מן המצע ייכרך על גופו, ונמצא שהוא לובש כלאיים.
באה "עדה קדושה" והחמירה אף יותר, שאפילו הכלאיים תחת 10 מצעים כשרים, אסור לישון עליו
משמעות האמרה היא, שלדעת העדה הקדושה, בשנה מעוברת יהיו שני חודשי אדר בני 29 יום, כל אחד.
לאחר מרד בר כוכבא גזר אדריאנוס קיסר רומא על היהודים שלא יגורו בירושלים.
ההיסטוריונים שביררו כיצד התקיימה העדה הקדושה בירושלים, ואף למדה תורה בזמן שחלו גזרותיו של אדריאנוס, הגיעו למסקנה שבתקופתו של רבי יהודה הנשיא השתפרו היחסים בין היהודים לרומא והגזרות בוטלו.
לדעת אחרים הגזרות לא בוטלו, והיו בתוקפן, אך הרומאים לא הקפידו לכפותן.
לפי דעה זאת, חברי העדה הקדושה גרו ולמדו בירושלים, מתוך סיכון וחירוף נפש.
על פי הכתוב באגרתו של רב שרירא גאון משתמע שאכן הגזרות בטלו:
תלמודו של רבי שמעון בן מנסיא
במקורות מוזכרים אמרותיו של רבי שמעון הן בהלכה והן באגדה.
רבי שמעון פסק הלכה בנושאים רבים ומגוונים:
שבת - עוסק בדיני יציקת מים חמים מכלי ראשון, ולכלי ראשון, ורבי שמעון פוסק שבאמבטיה אין ליצוק חמין לתוך הצונן ולא צונן לתוך החמין.
טומאת כתבי הקודש - בנושא זה פוסק רבי שמעון שמגילת קהלת אינה מטמאה את הידיים.
השקיית שדות בחול המועד - בנושא זה פוסק רבי שמעון, שאם קיימים שני שדות זה מעל זה, לא ידלה מן התחתון להשקות את העליון, שכן זאת טרחה יתרה.
בריאת אדם וחוה - מכך שכתוב " וַיִּבֶן השם" מלמד שקודם קלע הקב"ה לחוה את שערותיה, ולאחר מכן הביאה אל האדם, כדי שתמצא חן בעיניו.
שכן בארצות-הים קוראים לצמה בנייתה.
פיקוח נפש - רבי שמעון דורש מהפסוק: "וְשָׁמְרוּ בְנֵי-יִשְׂרָאֵל, אֶת-הַשַּׁבָּת, אמרה תורה חלל עליו שבת אחת כדי שישמור שבתות הרבה".
בריאת אדם וחוה - "תפוח עקבו של אדם הראשון היה מכהה גלגל חמה".
כלומר: יופיו של אדם הראשון (ואפילו של עקבו) גימד את אורה של החמה.
יחסיו של רבי שמעון בן מנסיא עם רבי
בן מנסיא היה בן דורו של רבי יהודה הנשיא, אם כי זקן ממנו.
והיה חברו אך חלק עליו מפעם לפעם כדוגמת "שור בכור תם, שנפל לבור".
עם זאת רבי שמעון העריך ביותר את רבי יהודה הנשיא ואת בני משפחתו על פי המסופר במסכת סנהדרין.
כלומר רבי שמעון בן מנסיא, מפאר את הצדיקים בשבע מידות טובות, ואומר שכל שבע מידות הללו היו ברבי יהודה הנשיא ובבניו.
רב תחליפא בר מערבא היה אמורא ארצישראלי מראשוני הדור השלישי.
הוא זכה לשנות ברייתות לפני רבי יוחנן כמובא במסכת מנחות: "בעי רבי יוחנן, תנא ליה רב תחליפא ממערבא (ויש גורסים בר מערבא)...", אך עיקר ישיבתו הייתה לפני רבי אבהו.
היה נוסע באופן תדיר לבבל.
על פי הרב אהרן היימן נקרא בשם "בר מערבא" ("בן ארץ ישראל", שכונתה כך בפי אמוראי בבל, משום שמיקומה ממערב לבבל) כדי להבדילו מרב תחליפא הבבלי.
רבי שמעון בן יהודה איש כפר עכו היה תנא בדור החמישי (המחצית השנייה של המאה ה-2).
תלמידו המובהק של רבי שמעון בן יוחאי, וכמעט כל מאמריו הם בשמו, פעמים - בניגוד למסורות אחרות בשם בן יוחאי.
גם כאשר הוא ורבי אלעזר בן רבי שמעון מוסרים יחדו בשם רבי שמעון - הוזכר רבי שמעון בן יהודה לפני רבי אלעזר.
מסר גם בשם רבי יוסי בן חלפתא ואף בשם רבי עקיבא ורבי ישמעאל.
הוזכר ארבע פעמים במשנה, וכמאה פעמים בספרות חז"ל שבידינו בכללה.
היה תושב כפר עכו הסמוך לעיר עכו, ובמספר מקומות הובא בתור "רבי שמעון איש כפר עכו", או בשמו המלא: "רבי שמעון בן יהודה איש כפר עכו" (לעיתים בצורות כתיב אחרות: עמוס, אמוס, איבוס, עכוס, עכום, עיכום).
במקומות ספורים אמר דברים שלא בשם חכם אחר, כולם בענייני אגדה.
כנגד הדעה שבית מנוגע "לא היה ולא עתיד להיות" סיפר רבי שמעון בן יהודה על מקום בגליל שנמסר עליו שיש בו אבנים מנוגעות.
מצאנו שהתנא רבי זכאי מוסר בשמו.
מסופר על הוראות שונות שנתן לאריסו בענייני כלאים, ומן הסיפור משתמע שהתפרנס מחקלאות.
רב שרירא גאון באיגרתו הידועה מונה את ר"ש בן יהודה בין חכמי דורו של רבן שמעון בן גמליאל.
בתוספתא הוזכר חכם בשם "רבי יהודה בן אגרא איש כפר עכו", ויש משערים שהוא אביו של רבי שמעון בן יהודה.
הוזכר גם "יהודה איש כפר עכו" כמי ששאל שאלה את רבן גמליאל, ואפשר שהוא אבי רבי שמעון.
בעל ספר יוחסין השלם סובר שהוא אחיו של רבי יוסי ברבי יהודה ובנו של רבי יהודה בר אלעאי.
יש שתמהו על כך, שאם כן כיצד לא מצאנו אף הלכה שמסר בשם אביו, ואף לא נקרא "רבי שמעון ברבי יהודה", כפי שמצאנו רבות אצל רבי יוסי ברבי יהודה.
רביב רם בן-מנחם (נולד ב-5 בספטמבר 1973) הוא מלחין, מעבד מוזיקלי, קלידן וכותב ישראלי.
בן מנחם נולד וגדל בנתניה, הבכור בין ארבעה ילדים לציונה וצדוק בן מנחם, ממוצא תימני.
בגיל תשע אביו צדוק אשר שירת בצנחנים נפל במלחמת שלום הגליל.
בנעוריו ניגן בן מנחם במועדוני לילה ובאירועים והתחבר לזמרים ישי לוי וליאור פרחי, אותם ליווה שנים ארוכות.
בשנת 2000 עיבד והפיק מוזיקלית ביחד עם הגיטריסט מקס מקסים כמחצית משירי אלבומו של ליאור פרחי גבר משתגע.
בשנת 2008 עיבד בן מנחם את מרבית שירי האלבום ריקוד רומנטי של ישי לוי.
"ריקוד רומנטי", שיר הנושא של האלבום אותו הלחין בן-מנחם הפך ללהיט ענק, והחזיר את לוי לקדמת הבמה לאחר מספר שנים של היעדרות.
בשנת 2009 יצא אלבומו של אייל גולן זה אני, מתוכו הלחין בן-מנחם את השיר "אישה שלי".
בשנת 2010 הלחין ועיבד בן-מנחם לשלומי שבת את הלהיטים: "שתדעי" (שהיה לשיר המושמע ביותר בתחנות הרדיו במהלך השנה) ו"אהבה של פעם בחיים" למילים של הכותבת עינת הולנדר, שותפתו העיקרית של בן מנחם לשיריו.
באותה השנה בן מנחם שיתף פעולה עם הזמר עומר אדם, לו הלחין את הלהיטים "נצח לצידך" ו"לא תדעי דמעה" מאלבומו הראשון של אדם נמס ממך.
לאלבומו השני של אדם ילד טוב ילד רע שיצא בתחילת 2012 הלחין ועיבד מוזיקלית את "מיליון נשיקות" ו"החיים דבש".
באותה שנה הלחין לדודו אהרון את השיר "בגללך" מהאלבום מילים פשוטות, ולעופר לוי את השיר "מבקש שתאהבי" מאלבומו בדרך שבחרתי.
בשנת 2011 הלחין ועיבד לאלבום המוערך של ישי לוי האחת שלי, את הסינגל "עננים" שזכה לביקורות משבחות, וכן את השירים "כשאת צוחקת", ו"לאן את הולכת".
בשנת 2012 הלחין ועיבד בן מנחם לאייל גולן את השיר "מנגינה" שנכלל באלבומו נגעת לי בלב, בו השתתף בן מנחם כמלחין גם בחמישה שירים נוספים: "לו הייתי יכול","פרפר", "שובי ילדונת", "אושר אמיתי" ו"ממריא".
בשנת 2017 יצא אלבומה של שרית חדד שרה שרה, לו כתב והלחין בן-מנחם 2 שירים: "כוכבי" ו"היא מאוהבת".
בן מנחם שיתף פעולה גם עם מאיה בוסקילה, לה הלחין את השיר "אל תוותר עלי", ועם אורי פיינמן, לו הלחין את השירים "שיר מהלב" ו"תמיד איתי".
בשנת 2012 ייסד בן מנחם את ההרכב המוזיקלי המזרחי "הפרויקט של רביבו" המורכב מבן מנחם עצמו, מהזמר אלירן צור ומאחיו ניר בן מנחם.
ההרכב הצליח רבות וצבר לעצמו במהלך שנת 2012 מעריצים רבים בזכות מחרוזות שירים המורכבות מלהיטים מזרחיים משנות ב-70 וה-80 של בין היתר: חיים משה, אביהו מדינה, דקלון, ג'ו עמר ומשה גיאת.
הרכב הוציא עד כה שבעה אלבומים.
בן מנחם נשוי, אב לשלושה ומתגורר בבת ים.
רביב גזית (נולד ב-2 באוגוסט 1949) הוא מלחין, מעבד מוזיקלי, ונגן ישראלי.
מראשוני המלחינים הישראלים שעסקו במוזיקה אלקטרונית.
גזית נולד כבן בכור ליעקב ועליזה גזית בתל אביב-יפו וגדל ברמת גן.
בגיל שבע החל ללמוד נגינה בפסנתר והמשיך ללמוד נגינה קלאסית וג'אז עד שהגיע לגיל 18. לאחר שסיים את שירותו הצבאי בצה"ל, החל לנגן כקלידן עם מספר להקות רוק.
במקביל, החל בלימודי הנדסת אלקטרוניקה באוניברסיטת תל אביב ורכש תואר ראשון בנושא בשנת 1975. אף על פי שסיים את התואר, מעולם לא עבד כמהנדס, אלא המשיך לעבוד כנגן וכמעבד מוזיקלי.
ב-1982 הלחין את פסקול הסרט "חמסין" של הבמאי דניאל וקסמן.
החל משנות ה-80 עבד כמעבד המוזיקלי של זמרים רבים ביניהם שלמה ארצי, יזהר אשדות ויהודית רביץ.
בין היתר עיבד את השיר "שמש רטובה" של אריק איינשטיין ו"שדות של אירוסים" של שלמה ארצי וכן את האלבומים לילה לא שקט וירח של ארצי.
ארבעה שירים שעיבד מאלבום זה הגיעו למצעדים השנתיים והשיר "נרקוד נשכח" דורג במקום השני במצעד הפזמונים ה'תשמ"ו.
בשנים אלו הלחין גם מוזיקה להצגות בתיאטרון חיפה, בתיאטרון החאן ובתיאטרון הבימה ובהן "ליל העשרים" ובנוסף הלחין את המוזיקה לסרט חמסין.
ב-1988 הוציא לאור את אלבומו הראשון Ze, שכלל יצירות אלקטרוניות ויצא על גבי תקליט ויניל.
ב-1991, הלחין גזית את המוזיקה בסרט "גמר גביע".
שנה מאוחר יותר, רכש גזית תואר בקומפוזיציה מאוניברסיטת תל אביב.
ב-1995 הוציא לאור את האלבום "יצירות אלקטרוניות" יחד עם המלחין אריה שפירא.
כארבע שנים מאוחר יותר, ב-1999, הוציא לאור את האלבום "Shape Shifter" וייסד את המרכז למוזיקה באמצעות מחשבים באוניברסיטת תל אביב, שהיה לראשון מסוגו בישראל.
גזית שימש כמנהל המרכז וכמרצה בו עד שנת 2004.
רבות מיצירותיו של גזית הושמעו בפסטיבלים ובקונצרטים בארץ ובעולם.
בין היצירות שהלחין ניתן למנות את היצירות "Zee, "ZtoZ", "מיתת נשיקה" ו-"Octet 95".
בראשית העשור הראשון של המאה ה-21, עיבד גזית את חלק משירי האלבום "סנטיאגו דה קובה" של מיכה שטרית.
ארבע שנים אחרי כן, הלחין את המוזיקה בסרטים "שושלת שוורץ" ו"תגובה מאוחרת".
שנה מאוחר יותר, עיבד מספר שירים באלבום "אם אלה החיים" של קרן פלס וביניהם השיר שנושא את שם האלבום אשר דורג במקום החמישי במצעד הפזמונים ה'תשס"ו.
נכון ל-2019, גזית מתגורר בכרמי יוסף עם בנו דניאל.
רביב גזית: Shape Shifter, (1999, אנגליה)
רבי שמעון בר אבא (או רבי שמעון בר בא או בר ווא) הכהן היה תלמיד-חבר של רבי יוחנן.
התלמוד ירושלמי (ברכות פ"ב) מזכירו כמדקדק במצוות.
מתואר שהיה בקיא בשווי היהלומים, אך למרות זאת היה אדם עני והתפרס מכך שהיה כהן.
בתלמוד הירושלמי מובא שבעל אחוזה עשיר בשם אליפוסה ביקש לתת לו מעשרות, אך רבי שמעון בר אבא היסס לקבלן, מפני שפקפק בנאמנותו של אליפוסה בתרומות ומעשרות, ורק לאחר שהתייעץ עם רבי יוחנן, שאישר לו נאמנות האיש, הסכים לכך.
ייתכן שהיה קרובו או אף אחיו של רבי חייא בר אבא.
בשל עוניו נאלץ לעזוב את ארץ ישראל ולהשתקע בדמשק.
רבי חייא ניסה לשווא למנוע ממנו לרדת מארץ ישראל, ואמר לו: .
רבי שמעון בן יהוצדק היה תנא מדור האחרון ויש סוברים שגם השתייך לדור הראשון של האמוראים.
עשרות ממאמרי רבי שמעון בן יהוצדק צוטטו על ידי תלמידו רבי יוחנן.
ישנה מחלוקת האם רבי שמעון בן יהוצדק היה אמורא ארץ ישראלי מהדור הראשון ורבו של ר' יוחנן או תנא, בדור האחרון של התנאים.
לפי האנציקלופדיה היהודית הוא האריך ימים, וכך גישר בין שתי התקופות.
יש אומרים שהיו שני אנשים בשם זה, אחד תנא ואחד אמורא, ויש מי ששולל גישה זו.
סיפורי ר' שמעון בן יהוצדק
מסופר במסכת סנהדרין שכאשר הלך בדרך יחד עם רבי חייא בר זרנוקי וריש לקיש, ריש לקיש טבע את הפתגם הידוע "הלב יודע אם לעקל אם לעקלקלות".
מובא בירושלמי כי שמעון בן יהוצדק היה משתבח בקפיצותיו שבשמחת בית השואבה.
רבי שמעון בן הסגן (או סתם בן הסגן ולפעמים גם הסגן) היה תנא (כהן) בן הדור השני או השלישי.
על פי הרמב"ם, היה בנו של רבי חנניה סגן הכהנים.
מספר מאמרים של רבי שמעון מובאים במשנה, תמיד על ידי רבן שמעון בן גמליאל.
הוא נזכר גם פעמים בודדות בתוספתא (ראש השנה ב,ט ; כתובות ב,ג).
כדוגמה, רבן שמעון בן גמליאל מצטטו לגבי המידות המדויקות של פרוכת היכל המקדש והחלפתו וטבילתו פעמיים בשנה (משנה שקלים בתלמוד ירושלמי ח ב).
וכיוון שרוב מאמרי רבי שמעון בן הסגן עוסקים בענייני עבודות המקדש, מסיק בעל ספר היוחסין כי רבי שמעון בן הסגן פעל בעצמו בעבודות המקדש בתור כהן.
בתלמוד מובא דבריו בעניין בכור בהמה (הנאכל לכהן מחוץ למקדש אם יש בו מום) שיש בו מום שנקרא חלזון ושם פירש רש"י שהוא בעצמו היה כהן;
מקרה דומה מסופר במסכת פסחים:
בתלמוד בבלי מופיע כמה מאמרים חשובים שנאמרו מפיו, אבל בתלמוד ירושלמי מובא מאמרו על ידי אחיו, רבי יונתן ברבי יוסי;
רביב ניר (נולד ב-6 באוגוסט 1968) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת אלוף-משנה, פיקד בעבר על סיירת גולני, גדוד 13 (גדעון), ועוצבת חירם.
נולד במושב רם און, עם גיוסו לצה"ל שובץ בחטיבת גולני.
ניר עבר את הגיבוש ליחידות החטיבתיות והתקבל לפלנ"ט גולני.
בגולני עבר ניר הכשרה כלוחם, קורס מ"כים חי"ר ויצא לקורס קציני חי"ר.
עם סיום הקורס שב ניר ליחידה ושימש כמפקד צוות.
בשנים 1998–1996 שימש כמפקד סיירת גולני והוביל אותה, תחת הנחייתו של מפקד החטיבה ארז גרשטיין, בלחימה בדרום לבנון.
בשנת 1997 פיקד ניר על מבצע טרף קל, במהלכו הוסקו לוחמי הסיירת בפיקודו לקרבת הכפר אל-כפור שבלבנון והטמינו מטעני חבלה במטרה להרוג מספר בכירים בחזבאללה.
הכוח נתגלה וניר ניהל את הלחימה במהלכה הרגו הלוחמים שני מחבלים.
למחרת נהרגו כתוצאה מפיצוץ המטענים חמישה מחבלים נוספים.
על תקופת פיקודו על הסיירת הוענק לניר צל"ש אלוף מטעם אלוף פיקוד הצפון, עמירם לוין.
בין השנים 1999–2001 שימש כמפקד גדוד 13 (גדעון), וב-2002 מונה למפקד בא"ח גולני עד 2004, לאחר מכן שימש מג"ד בבה"ד 1. ב-2005 הועלה ניר לדרגת אלוף-משנה ומונה לפקד על עוצבת חירם כולל במלחמת לבנון השנייה.
בשנים 2009-2014 שימש כמפקד המכללה לפיקוד טקטי.
רביב שכטר (נולד ב-8 באוגוסט 1974) הוא עיתונאי ספורט ישראלי ונמנה בין מייסדי הפודקאסט 'צבע אדום'.
את דרכו בתקשורת החל שכטר ככתב ועורך במדור הספורט של אתר ynet.
בשנת 2004 החל לעבוד במקומוני רשת שוקן, "העיר" בתל אביב ו"כל העיר" בירושלים שם ערך את מדורי הספורט ואת מדור "ציפורה".
בשנת 2006 עבר ל-nrg שם שימש כעורך אשכול שכלל את מדורי הברנז'ה, התרבות, הרכילות ומדור בשם "סקסי" ובהמשך אף מונה לסגן עורך האתר תפקיד אותו מילא עד התפטרותו בחודש יוני.
כעבור חודשיים מונה לעורך אתר ONE, וגם את התפקיד הזה מילא זמן קצר בלבד כשפוטר כעבור כחודשיים.
במרץ 2007 ייסד יחד עם העיתונאי עודד קרמר את הבלוג "עומדים בשער" שם ביקרו באנונימיות את תקשורת הספורט בישראל.
השניים טענו מאוחר יותר כי האנונימיות הקלה עליהם, כעיתונאים פעילים, להשיג חומרים עבור הבלוג.
לאחר חמישה חודשים הפסיקו השניים את הכתיבה בבלוג והעבירו את הבעלות עליו לעיתונאי שלמה מן, שכתב אף הוא באנונימיות.
הבלוג נסגר בתחילת 2008 בעקבות תביעת דיבה שהגישה אופירה אסייג, ממושאי הביקורת העיקריים של הבלוג, נגד שכטר, קרמר ומן.
בפברואר 2015 זכתה אסייג בתביעה ונפסק שקרמר ושכטר יחדיו ישלמו לה פיצוי של 30 אלף ש"ח בתוספת 10,000 ש"ח הוצאות משפט.
עם יציאתו לאור של "ישראל היום" מונה שכטר לסגן עורך מדור הספורט תחת אלי סהר ובין השנים 2011–2014 שימש עורך המדור.
ב-2016 שב לתקשורת והצטרף למחלקת הדיגיטל של תאגיד השידור הישראלי אך לאחר כחצי שנה עבר למעריב שם הוא משמש כעורך מדור הספורט.
רבי תנחום הוא אמורא מהדור השני לאמוראי ארץ ישראל, היה תלמידו של רבי יהושע בן לוי.
ויש סבורים שהוא רבי תנחום בר חנילאי.
• מאי דכתיב "והבור ריק אין בו מים"?
ממשמע שנאמר "והבור ריק" - איני יודע שאין בו מים?
אלא מה תלמוד לומר "אין בו מים"?
מים אין בו; אבל נחשים ועקרבים יש בו!
• "בלילה ההוא נדדה שנת המלך" אמר רבי תנחום: נדדה שנת מלכו של עולם
רבי תנחום בר חנילאי היה אמורא ארץ-ישראלי בדור השני לאמוראים, בראשית המאה השלישית.
בגמרא מופיעים עשרות מאמרים בשמו.
כפי הנראה בגמרא (במאמרם הרבים המובאים בשמו), עסק רבות בענייני אגדה.
רבו המובהק היה רבי יהושע בן לוי, שהיה בקי באגדה.
אמנם, הוא שמע מימרות באגדה גם מאמוראים אחרים.
כאשר רבי חנינא בן עגיל שאלו מדוע לא נאמרה המילה "טוב" בדיברות הראשונות אלא רק באחרונות, הוא אמר שהוא לא שמע תשובה לכך מרבי יהושע בן לוי, אך שמואל בר נחום (דודו או סבו של רב אחא ברבי חנינא), אמר לו שזה משום שלבסוף הן נשברו, ו.
רבי שמעון חסידא היה אמורא בדור השני.
אמרותיו נמסרו על ידי חכמים בבליים וארצישראליים, ועל כן יש שאמרו כי לא ניתן לקבוע האם היה בבלי או ארצישראלי, ויש שקבעו כי מקומו היה בארץ ישראל.
התלמיד העיקרי שמסר שמועות משמו היה רב חנא בר ביזנא.
יש לברך על אורז "בורא מיני מעדנים".
שמועות שמסר משמו רב חנא בר ביזנא
אמר להם: 'לכו והתפרנסו זה מזה'.
אמרו לו: 'אין הקומץ משביע את הארי ואין הבור מתמלא מחולייתו'.
אמר להם: 'לכו ופשטו ידיכם בגדוד'.
'והסירותי את כפי וראית את אחורי': אמר רב חנא בר ביזנא אמר רב שמעון חסידא: מלמד שהראה הקב"ה למשה קשר של תפילין".
שמועות שמסרו משמו חכמים אחרים
רב אחא בר עוירא ורבי יעקב בר אידי מסרו בשמו, שרבן גמליאל פטר מן התפילה את העם שבשדות, שהיו אנוסים במלאכתם ולא יכלו לבוא לבית הכנסת ויצאו ידי חובתם בתפילת שליח הציבור.
רב ביבי בר גידל מסר בשמו שאסור לגזול כנעני, אך אין חיוב להשיב אבידת כנעני.
רבי יונה מסר בשמו, שהברכה האחרונה על אורז היא: "אשר ברא מיני מעדנים לעדן בהן נפש כל חי, ברוך אתה ה', על הארץ ועל מעדניה".
ריב יונה מסר שר' שמעון חסידא העיד שאע"פ שתמרים שעודם לחים ומחוברים לדקל, שיש בהם נקבים - אין לאוכלם כי יש חשש שנחש הכיש אותם והשאיר בהם מארסו, רבים אכלו מהם ולא ניזוקו (בלשון התלמוד: ניקורי רטב באביהן אסור, ורבים נהגו בהן היתר ואינן נינוקין).
אמר רבי סימון בשם רבי שמעון חסידא: בעולם הזה אדם לוקט תאנים בשבת אין התאנה אומרת לו כלום, אבל לעתיד לבוא היא צווחת ואומרת שבת הוא, בעולם הזה אדם הולך ומשמש אשתו נדה אין מי שיעכבנו, אבל לעתיד לבוא האבן (כלומר: המיטה) זועקת ואומרת לו נדה היא.
לפי הרב אהרן הימן, המאמר: "ממה שאתה מחדשנו לבקרים אנו מאמינים ומכירין שאתה מחזיר לנו נשמתינו לתחיית המתים".
בספר "שבילי דירושלים" (המיוחס לרבי יצחק חילו), משנת 1333 לערך, מציין המחבר כי ישנה דעה שנקבר במערה המיוחסת לרבי יהושע דסכנין, במרכז העיר סח'נין.
רבי (רבן) שמעון ברבי או בר רבי היה חכם ארצישראלי בדור המעבר שבין התנאים לאמוראים, בנו הצעיר של רבי יהודה הנשיא.
היה מתלמידי אביו, ואביו קרבו משאר תלמידיו, שכן תלמידיו אביו, המבוגרים ממנו בגיל, רבי חייא ורבי ישמעאל ברבי יוסי או בר קפרא למדו מקרא מפיו, וכן ניתנה לו זכות המילה האחרונה בקביעת הספר הנלמד.
הערכתו של אביו כלפיו באה לידי ביטוי בכך שכינה אותו "נר ישראל".
לפני פטירתו קרא לו רבי ומסר לו "סדרי חכמה".
רבי שיבחו והקפיד מאוד על פגיעה כבודו.
לר' שמעון חשיבות רבה בהעברת המשנה מאביו לדורות הבאים.
יעקב נחום אפשטיין מסיק כי העריכה הסופית של המשנה הייתה בימיו, ועל פי הנוסח שלו.
בתלמוד מתואר שרבי שנה לר' שמעון את המשנה בצעירותו, ועל פי משנה זו תיקן ר' שמעון את רבי בזקנותו.
לפי הירושלמי היה זה עוד בימי חייו של רבי מאיר (רבו של רבי).
ייתכן שהתארס עם בתו של ר' חייא, אך היא נפטרה סמוך לנישואיהם.
כשנולדה לו בת, אביו ניחמו, אך בר קפרא אמר לו שאלו תנחומי הבל.
כפי הנראה, עסק בשותפות עם ר' חייא במסחר משי.
על אף שהיה החכם בבניו של רבי, לא התמנה לנשיא הסנהדרין לאחר פטירת רבי, מפני שלא היה הבכור, אך התמנה ל"חכם".
תחת נשיאות אחיו הבכור רבן גמליאל ברבי.
כשרב כהנא עלה מבבל לארץ ישראל, מצא את ר' שמעון שונה בשמו של ר' ישמעאל ברבי יוסי, ויש שהוכיחו מכאן שהאריך עוד עשרות שנים לאחר פטירת רבי עד לימי נשיאותו של רבי יהודה נשיאה.
רבי חייא משבחו על כך שהצליח לבטל אבני מרקוליס מאיסור עבודה זרה, על ידי תחבולה.
"ואית לאימיה בר" כלומר: אשרי אמו שזכתה לבן כזה.
בתלמוד מתואר דו-שיח בינו לבין אביו, שבסופו הצליח לשכנע את אביו לצטט את דברי רבי מאיר ורבי נתן בשמם, ובכך לבטל את הקנס שקנס אותם סבו רבן שמעון בן גמליאל בעקבות הניסיון להדחתו.
ר' שמעון ברבי מוזכר במשנת רבי פעם אחת (): אף על פי כן, מצוטט בגמרא בלשון "איתמר" המאפיינת דברי אמוראים.
הלכה אחת ממנו מובאת ב: "הכל מודים במחזיר גרושתו שהולד פגום לכהונה".
החכם היחיד שמוסר טעם הלכה משמו בתלמוד הוא רבי אחא בר חנינא ().
רביב פיטשון (נולד ב-27 באוקטובר 1989) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הפאוור פורוורד בקבוצת מכבי אשדוד/גדרות מהליגה הלאומית בכדורסל.
משפחתו מצד אביו עלו מיהדות יוון.
הוא החל לשחק כדורסל במחלקת הנוער של הפועל חולון מגיל 5. שיחק בקבוצות השונות של המועדון עד לקבוצת הנוער.
בעונת 2006/7 הגיע עם קבוצתו לגמר גביע המדינה לנוער שם הקבוצה הפסידה למכבי תל אביב.
במשחק הצטיין עם 30 נקודות ו-17 ריבאונדים.
באותה עונה, בליגה הלאומית לנוער (הליגה הבכירה באותה עת) הקבוצה הודחה בשלב חצי הגמר על ידי עירוני רמת גן.
פיטשון נבחר לשחקן העונה מבין שחקני קבוצות הדרום.
למד בבית הספר קריית שרת חולון שם שיחק בנבחרת הכדורסל.
בכיתה י"א הנבחרת הגיעה עד לשלב חצי הגמר מול תיכון שרת נתניה.
שנה לאחר מכן פיטשון נבחר לחמשיית העונה ולמלך הסלים של ליגת התיכונים.
עונתו הראשונה בקבוצת בוגרים הייתה עונת 2007/8 שבמהלכה שיחק לראשונה בקבוצת הבוגרים של מכבי אשדוד מהליגה הלאומית בכדורסל.
בתום העונה עבר לשחק בקבוצת אליצור כוכב יאיר.
בעונת 2009/10 חזר לשחק בהפועל חולון מליגת העל בכדורסל.
במשחק השיא שלו מול בני השרון קלע 10 נקודות ברבע הראשון ועזר לקבוצה לנצח את הניצחון ה-500 בכל הזמנים.
כעבור מספר חודשים באותה עונה עבר לשחק עד תום העונה באליצור נווה-דוד רמלה מהליגה הלאומית איתה הגיע בתום העונה עד לשלב רבע גמר פלייאוף.
ביוני 2010 השתתף עם נבחרת חיל האוויר באליפות צה"ל בכדורסל, במשחק הגמר ניצחה נבחרת חיל האוויר את פיקוד צפון.
בעונת 2010/11 המשיך בליגה הלאומית לשחק בקבוצת הפועל לב השרון.
בעונה זו שנעצרה בשלב רבע גמר פלייאוף, קלע 9.2 נקודות ולקח 5.8 ריבאונדים בממוצע למשחק.
בעונת 2011/12 שיחק בקבוצת עירוני רמת גן.
בעונה זו שנעצרה גם כן בשלב רבע גמר הפלייאוף, קלע 9.9 נקודות ולקח 7.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.
את עונת 2012/13 פתח בקבוצת מכבי ראשון לציון וכעבור מספר חודשים עבר לשחק עד תום העונה בקבוצת עירוני נהריה שהעפילה על שלב חצי גמר הפלייאוף.
בעונה זו קלע 10.7 נקודות ולקח 9.3 ריבאונדים בממוצע למשחק.
את עונת 2013/14 פתח בקבוצת מכבי הוד השרון וכעבור מספר חודשים עבר לאליצור אשקלון שם שיחק עונה וחצי.
בעונה הראשונה קלע 16.3 נקודות ולקח 8 ריבאונדים ובעונה השנייה בקבוצה קלע 12.1 נקודות ולקח 8.5 ריבאונדים בממוצע למשחק.
באליפות הראשונה שלו זכה בעונת 2015/16 עם קבוצת הפועל גלבוע גליל.
הקבוצה שאומנה על ידי אריאל בית הלחמי זכתה באליפות הליגה הלאומית בכדורסל.
אליפות נוספת בלאומית רשם בעונת 2016/17 בעירוני נס ציונה כאשר בתום סדרת הגמר נגד הפועל באר שבע/בני שמעון עלתה לליגת העל.
פיטשון המשיך לשחק בקבוצה בליגת העל.
באוגוסט 2018 האריך את חוזהו בשנתיים נוספות.
ב-31 ביולי 2020 חתם במכבי אשדוד.ב-19 ביוני 2022 חתם באליצור "איתו" אשקלון.
באוגוסט 2023 חתם במכבי ראשון לציון שם שיחק עונה אחת בסיומה עבר למכבי אשדוד/ גדרות ומשחק שם עד היום
פיטשון שיחק בנבחרות הנוער והעתודה של ישראל.
בקיץ 2007 השתתף באליפות אירופה עד גיל 18 שנערכה במדריד.
באליפות הצטיין עם 14.9 נקודות ו-10.4 ריבאונדים בממוצע למשחק (מקום שני בדירוג כלל השחקנים) ומתוכם 5.1 ריבאונדים בהתקפה (ראשון בדירוג).
בקיץ 2008 השתתף עם נבחרת העתודה באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה בריגה.
ובשנת 2009 השתתף באליפות אירופה עד גיל 20 שנערכה ברודוס.
בשנת 2011 השתתף באוניברסיאדת שנג'ן כחלק מהנבחרת הצעירה תחת המאמן רוני בוסאני.
פיטשון רשם הופעת שיא במשחק הניצחון מול אוסטרליה עם 16 נקודות ו-17 ריבאונדים בתום התחרות הקבוצה דורגה במקום ה-14.
רביב כנר (נולד ב-9 ביולי 1994) הוא זמר ישראלי.
ב-2019 התפרסם כשהשתתף בעונה השביעית של תוכנית המציאות הכוכב הבא לאירוויזיון.
ב-2020 הוציא את סינגל הבכורה שלו, "רסיסים", שהפך ללהיט והגיע למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט ולמקום השני במצעד הרשמי של גלגלצ לשנת תשפ"א.
כנר נולד וגדל בחולון בשנת 1994. הוא הבן האמצעי במשפחה בין שלושה ילדים.
אביו, יוסי, הוא מוזיקאי ואימו, ראומה, בעלת קונדיטוריה ותיקה בתל אביב.
בזכות עובדה זאת גם התגלה באחד מהאירועים של הקונדיטוריה על ידי לבנה חכים וזכה להשתתף בגיל צעיר בפרסומות.
הוא נחשף למוזיקה בגיל 15 בזכות קרוב משפחתו, אבי סטרול, בסיסט להקת "היהודים" לשעבר, ובחר לנגן בתופים.
שירת בצה"ל כלוחם ביחידת אגוז ולחם במבצע צוק איתן, שם איבד ארבעה מחבריו.
בשנת 2019 השתתף בעונתה השביעית של תוכנית המציאות "הכוכב הבא לאירוויזיון".
באודישן ביצע את השיר "Angels" וזכה לכ-93 אחוזים מקולות הקהל והשופטים, בסופו של דבר, העפיל כנר לחצי הגמר.
בפברואר 2020, לאחר שחתם בחברת טדי הפקות, הוכרז כי המנהלת האמנותית שלו היא הזמרת ושופטת הכוכב הבא לאירוויזיון קרן פלס.
ביולי הוציא את סינגל הבכורה שלו, "רסיסים", שנכתב על ידי פלס בשיתוף אבי אוחיון ומהווה כסינגל הראשון מתוך אלבום הבכורה העתידי שלו.
השיר זכה להצלחה רבה והגיע למקום הרביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט ולמקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ ובמצעד שירי הספוטיפיי הישראלי השבועי, ואף זכה לשבחים ממבקרי המוזיקה.
השיר הגיע למקום השני במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשפ"א.
השיר צבר 38 מיליון צפיות באתר יוטיוב.
באפריל 2020 הופיע בטקס "שירים לזכרם", בהשתתפותו של נשיא המדינה ראובן ריבלין, שהתקיים במסגרת יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
בספטמבר 2020 השתתף בשיר "שמור עליי", יחד עם אמנים שונים, כחלק מפרויקט "ותן חלקנו".
ב-20 בדצמבר, הוציא את הסינגל "רוצה שלום", שהגיע בשיאו למקום הראשון במצעד השבועי של מדיה פורסט ובמצעד הרשמי של גלגלצ.
השיר הגיע למקום השביעי במצעד השנתי של גלגלצ לשנת תשפ"א.
ב-11 ביולי 2021 הוציא את הסינגל "נשלים את הכל".בדצמבר 2021 עזב את חברת טדי הפקות.
עם זאת, קרן פלס נשארה מנהלתו האמנותית.
בינואר 2022 הוציא את הסינגל "מים עמוקים".
באותו חודש נבחר לאחד הפרזנטורים של חברת "קסטרו" לשנת 2022.
במרס 2022 הקליט ביצוע של "גולני שלי" לאתר דובר צה"ל וגל"צ.
אלבומו הראשון של כנר, "רסיסים" יצא ב-10 באפריל 2022. במאי של אותה שנה ביצע כנר את השיר "גשם" בטקס הדלקת המשואות.
ב-2 ביוני של אותה שנה השתתף כנר לצד לירן דנינו בשיר "צעירים לנצח", כחלק מהאלבום "צעירים לנצח" של צמד הכותבים, המלחינים והמפיקים דולי ופן.
ב-13 בדצמבר 2022 הוציא את השיר "כל גיבור נשבר".
ביוני 2023 הוציא את הסינגלים "אצלי הכל בסדר" ו-"Together Alone" עם TOX1C.
ב-30 ביולי הוציא את הסינגל "איפה את?" עם הזמר אבי אבורומי.
ב-2023 השתתף בעונה החמישית בסדרת הנוער "זיגי" בתפקיד עופר, מנהל הפנימייה.
בתקופת מלחמת חרבות ברזל כנר שירת במילואים בגבול הצפון, בחרמון, ולאחר מכן ברצועת עזה.
ב-7 בינואר 2024 הוציא כנר את הסינגל "הביתה", אותו כתב בעת שירות המילואים שלו במהלך מלחמת חרבות ברזל.
ב-29 בינואר 2024 הוציא בשיתוף עם סאבלימינל והצל את הסינגל "זה עלינו".
בשנת 2024 השתתף בתוכנית המציאות משחקי השף: אוטו אוכל לצד אחיו גיא.
באותה השנה נבחר להשיא משואה יחד עם חיים אוליאל ועברי לידר בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל.
ב-30 במאי 2024 הוציא את הסינגל "לא ראיתי את זה בא".
ב-12 בספטמבר 2024 יצא אלבומו השני של כנר, "עכשיו טוב".
בדצמבר 2025 הוציא את השיר "סטרפלס".
רבי שמעון (בר) כרסנא היה אמורא ארצישראלי בדור החמישי, המוזכר בתלמוד הירושלמי בלבד.
במספר מקומות נקרא "רבי שמעון בר ברסנא".
רבי שמעון בר כרסנא מסר מימרות רבות בשם רבו, רב אחא, מהם:
- אף על פי שתחום שבת הוא דין דרבנן, ודאי שאיסור היציאה מחוץ לשנים עשר מילים (12 קילומטרים), כאורכו של מחנה ישראל במדבר סיני, הוא דין דאורייתא.
- ים הנחושת שבנה שלמה המלך שימש כבית טבילה לכהנים.
בתלמוד הירושלמי אמר בשמו רבי אלעזר, ונראה שהיה תלמידו.
מקובל לזהותו כרבי אלעזר ברבי יוסי או כרבי אלעזר דרומה.
הערוך כתב ש"כרסנא" או "ברסנא" זוהי עיר, בה התגורר רבי שמעון כרסנא.
לעומת זאת, יש המשערים שהיה גר ביפו, ונראה שהם מפרשים ש"כרסנא" זהו שם אביו.
רביב צולר (נולד ב-7 במרץ 1964) הוא מנהל ישראלי, ששימש נשיא ומנכ"ל ICL Group משנת 2018 עד 2025 וקודם לכן שימש מנכ"ל חברת איי.די.
בשנת 1999 ניהל את הקמת נס טכנולוגיות, ושימש נשיא ומנכ"ל החברה עד שנת 2007.
צולר נולד וגדל בקיבוץ דליה.
בן לאורי צולר, פרופסור לכימיה אורגנית במכללת אורנים, ולתמר, פסיכולוגית.
בגיל 13 עברה משפחתו לחיפה.
בנעוריו עבר עם הוריו לארצות הברית ושם למד בתיכון עיוני ולמד שנה אקדמית באוניברסיטת ג'ורג'יה.
כשחזר לישראל שירת כקצין בחיל הים.
השלים בהצטיינות לימודי תואר ראשון בכלכלה ובחשבונאות באוניברסיטת תל אביב.
שימש במשך מספר שנים כמרצה זוטר באוניברסיטה זו.
ב-1989–1991 התמחה בראיית חשבון במשרד שחק ושות' (כיום חלק מ-PWC), והוא רואה חשבון מוסמך.
בשנת 1991 פתח את משרד רואי חשבון צולר, רדיאנו ושות'.
לאחר מספר שנות פעילות בתחומי מימון וכלכלה עבר לשוק הפיננסי הציבורי והיה בין מייסדי בית ההשקעות איפקס-מוטבים, לימים דש-איפקס.
בתקופתו, נס טכנולוגיות קיבלה את פרס ביטחון ישראל, על פיתוח מערכת מודיעין חזותי.
בשנים 2007–2008 כיהן כיו"ר חברת כלל פיננסים חיתום.
בשנת 2008 מונה למנכ"ל איי.די.
חברה לביטוח, מפעילת המותג "ביטוח ישיר".
החברה הונפקה בבורסה לניירות ערך בתל אביב בשנת 2012.
בתקופת כהונתו גדל שווי החברה מ־450 מיליון ל־3.5 מיליארד ש"ח.
בשנת 2018 סיים את תפקידו בחברה ומונה לנשיא ומנכ"ל ICL Group.
בדצמבר 2024 הודיע על כוונתו לפרוש מתפקידים אלה.
במרץ 2025 סיים את תפקידו והוחלף על-ידי אלעד אהרונסון.
משנת 2012 ועד שנת 2019 כיהן בהתנדבות כיו"ר הפרויקט הלאומי לקהילה האתיופית בישראל.
בקיץ 2023 מונה לסגן-יו"ר איגוד הדשנים הבינלאומי (IFA) וליו"ר ועדת הכספים של הארגון.
הוא חבר בדירקטוריון המכללה האקדמית בווינגייט.
בדצמבר 2025 מונה לדירקטור בחברת הפודטק טופ גאם תעשיות, ובאפריל 2026 הוא צפוי להיכנס לתפקיד יו"ר החברה.
צולר מתגורר ברמת אפעל, נשוי למירי, יועצת זוגיות ומגשרת, ולהם שתי בנות.
בשנת 2004 קיבל צולר פרס ממרכז מקס פרלמן של בית הספר למוסמכים בפקולטה לניהול באוניברסיטת תל אביב על מצוינות בניהול גלובלי.
בשנת 2007 קיבל פרס על מפעל חיים בהיי-טק מהמרכז הישראלי לניהול.
בשנים 2010 ו-2014 הוביל את חברת ביטוח ישיר לזכיות בפרס ההצטיינות בשירות של המרכז הישראלי לניהול ובשנת 2015 לתואר המעסיק החברתי לפי בחירת העיתון "כלכליסט".
בשנת 2016 נבחר על ידי העיתון "כלכליסט" למקום השמיני בין המנהלים הטובים בישראל, בשנת 2017 נבחר למקום ה-2 ברשימה, בשנת 2021 נבחר למקום ה-34 ברשימה ובשנת 2022 נבחר למקום ה-29.
רבי שמעון בן אבישלום (או בן אבשלום, או בן אבטולמוס) היה אמורא בבלי מבעלי האגדה שזמנו ומקומו אינם ידועים בבירור.
מקובל להניח כי היה מאמוראי בבל, שכן הוא מוזכר רק בתלמוד הבבלי, ולא בתלמוד הירושלמי הארצישראלי.
עיסוקו העיקרי היה ככל הנראה באגדה, שכן מימרותיו הן בעיקר בתחום זה.
באחד מאזכוריו הוא מופיע בתלמוד כמי ששם אביו היה "אבשלום", אך יש מן הראשונים שכתבו שלא ייתכן לגרוס כן, שכן אין מזכירים שם של אדם רשע.
במקום נוסף הוא מופיע כמי ששם אביו היה "אבטולמוס", אך יש מהראשונים שגרסו "אבשלום".
אף במקור בתלמוד בו הוא מופיע כ"בן אבישלום", קיימות גרסאות של "בן אבשלום".
מדברי רבי יוסף שאול נתנזון משמע כי רצה לזהותו עם התנא שמעון אחי עזריה, שמוזכר כבנו של אבטילס, אך סיים בצריך עיון.
הוא מופיע בתלמוד הבבלי מספר פעמים בודדות; שתיים מהן באגדות התלמוד:
התלמוד דן במזמור התהילים הפותח בפסוק: , שעוסק בעת מנוסתו של דוד מאבשלום בנו שרצה להרוג אותו.
התלמוד שואל מדוע אמר דוד באותה השעה מזמור, בעוד שלכאורה היה עליו לומר קינה.
התלמוד מביא על כך את תירוצו של רבי שמעון בן אבישלום: .
בנביא מוזכר כי דבורה הנביאה הייתה יושבת תחת תומר, לשפוט את העם.
בתלמוד מובא בשם רבי שמעון בן אבשלום כי מיקומה זה הוא משום איסור ייחוד, שכן כך היא בלא כתלים, תחת עץ שענפיו גבוהים.
במשנה מופיעה דעה כי המוכר עיר לחברו, אם לא פירטו מה כוללת העסקה, אנו מניחים כי בכלל העיר נמנה גם ה"סנטר".
בתלמוד מובאים שני פירושים למילה "סנטר".
אחד מהם הוא של שמעון בן אבטולמוס, המפרש כי הכוונה ל"באגי", כלומר השדות שסביב העיר.
רבי שמעון איש המצפה הוא תנא שחי בימי בית המקדש השני.
בתלמוד מיוחסת לו סידור המשניות של מסכת תמיד (או מסכת יומא).
רבי שמעון איש המצפה מוזכר במשנה רק פעם אחת - במסכת פאה:
"מעשה שזרע רבי שמעון איש המצפה לפני רבן גמליאל, ועלו ללשכת הגזית ושאלו."
בתוספתא מובאת דעתו של רבי שמעון איש המצפה לגבי סדר הקרבת הקרבן
בתלמוד הבבלי מובאים דברי רב הונא שרבי שמעון איש המצפה הוא התנא שסדר את מסכת תמיד.
בעקבות קושיא על טענה זאת מביא התלמוד את דברי רבי יוחנן שרבי שמעון איש המצפה הוא התנא של מסכת יומא.