tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מורמנסק, שנמצאת כ-150 קילומטרים מעל החוג הארקטי, הייתה הנמל הסובייטי הצפוני היחיד שנותר לא קפוא במשך כל השנה.
הודות לזרם הים הלבן במפרץ קולה, נמל מורמנסק יכול היה להתמודד עם משלוחים ימיים כאשר הנמל הצפוני הגדול יותר של ארכנגלסק היה קפוא לגמרי.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הוקמה מסילת ברזל בין מורמנסק לפטרוגרד (מאוחר יותר שמה שונה ללנינגרד).
כ-70,000 שבויי מלחמה גרמנים ואוסטרים עבדו במשך שנתיים על מנת לבנות את המסילה באורך 850 קילומטר.
כשהושלמה המסילה בשנת 1917, יותר מ-25,000 שבויים מצאו כבר את מותם בתת-תזונה, בקור הארקטי בן 8 החודשים ובעבודה הקשה.
כשארצות הברית נכנסה למלחמה בשנת 1917, קו הרכבת מורמנסק הפך לנתיב אספקה אסטרטגי של סחורות אמריקאיות להגיע ללב רוסיה ושימש את מדינות ההסכמה בעת התערבותם במלחמת האזרחים ברוסיה.
המפות הסובייטיות הראו מעט כבישים בטונדרה הצפונית, שהייתה מכוסה שלג וקרח במהלך החורף הארוך.
בקיץ הפכה הארץ לביצה ענקית שהייתה חצויה בנהרות, נחלים ואגמים כמעט ללא כל מתיישבים סביבם.
אזורים מסוימים כוסו גם ביער עבה וצפוף.
בין הגבול הסובייטי-נורווגי לנמל מורמנסק עוברים כמעט 100 קילומטרים.
על תוכנית הפעולה בצפון ברית המועצות לפני תחילת מבצע ברברוסה דן אדולף היטלר עם אדוארד דיטל.
מצדו של היטלר קו הרכבת של מורמנסק היה רק אמצעי עבור סטלין להעביר חיילים במהירות לאזורי הצפון להתקפה נגד אזורים חיוניים עשירים במצבורי כרייה טבעיים בצפון נורווגיה הכבושה ופינלנד.
הכוחות הגרמנים החלו להתכונן שלושה חודשים לפני הפלישה להתקפה על נמל מורמנסק.
היה חשש נרחב מפעולה סובייטית בלפלנד ועל כן היטלר עירב את עצמו בהכנות לפלישה על נמל מורמנסק שבעת ייכבש אזי ינותקו כמעט לגמרי גם מחוז מורמנסק וגם חבל קרליה מדרום לו.
הפלישה יצאה לפועל בשיתוף פעולה עם פינלנד אשר נלחמה בברית המועצות עוד קודם לכן במלחמת החורף ודרשה את השבת השטחים שהועברו מידיה בסיום המלחמה.
המתקפה על ברית המועצות החלה ב-22 ביוני 1941, באותו היום בו הושק מבצע ברברוסה מדרום אשר פתח את החזית המזרחית במלחמת העולם השנייה.
מצידה של פינלנד פלישה זו שימשה כתחילת מלחמת ההמשך בין פינלנד לברית המועצות.
שתי דיוויזיות גרמניות יצאו מנורווגיה הכבושה וחדרו לעיר הנמל פטסמו (Petsamo) בקירוב לגבול שכבר הייתה מאוגפת בידי כוחות פינים בעת הגעת הגרמנים.
עיר הנמל פטסמו נפלה במהירות מההלם של מתקפת ההפתעה.
השלב השני של ההתקפה הושק ב-29 ביוני 1941 כאשר חיילים גרמנים ופינים צעדו על פני השטח הקפוא.
כלי רכב גרמניים חשופים בשטח חסר כיסוי זה הפכו למטרות קלות להתקפות אוויריות וארטילריות סובייטיות, והלוגיסטיקה נעשתה בעייתית עד לכדי מצב שהמתקפה כמעט נעצרה כשהתקרבו לעיר הנמל מורמנסק.
הכוחות התחלקו בין צפון ודרום מסביב למורמנסק, הכוחות מדרום נעו על גבי יערות עבים וללא סימני דרך נעצרו באמצע הפעולה.
הכוחות הסובייטים, אף שהסתפקו בקו אספקה קצר בהרבה, קיבלו אט אט שליטה את האזור מתוך התכתשויות שהתרחשו בחזית הקפואה.
סגן אלוף גרמני אדוארד דיטל, מפקד המתקפה, הכריז על הפעולה ככישלון ב-22 בספטמבר לאחר שראה את הכישלון הלוגיסטי וקווי ההתקפה הגרמנים-פינים הפכו לקווי הגנה.
הכוחות הסובייטים שהשיקו את מתקפת הנגד כללו את דיוויזיות הרגלים ה-14, 52, 88, 104, 122 ו-289, ביחד עם דיוויזיית הרגלים הארקטית הראשונה ודיוויזיית הטנקים הראשונה, כולן מהארמייה ה-14 ודיוויזיית הרגלים ה-54 מהארמייה השביעית (ברית המועצות).
בדיעבד, לכישלון מבצע השועל הכסוף, יחד עם הכישלונות המאוחרים יותר של הלופטוואפה להשמיד את מסילות הברזל הקארליות באמצעות הפצצות אוויריות, הייתה השפעה עמוקה על תוצאות מלחמת ההמשך והחלק הצפוני של החזית המזרחית.
מורמנסק נעשתה חשובה יותר ויותר כנמל מרכזי בו הגיעה אספקה מארצות הברית לאחר שהאחרונה החלה לספק עזרה לברית המועצות במהלך מלחמת העולם השניה.
מבצע שומר החומות היה מבצע צבאי רחב-היקף של צה"ל ברצועת עזה, שהחל ביום ירושלים, 10 במאי 2021, לאחר שארגוני הטרור הפלסטיניים בהובלת חמאס החלו בירי רקטות מסיבי לעבר ירושלים במהלך ריקוד הדגלים ובהמשך גם לגוש דן, השפלה, הנגב והשרון.
המבצע נמשך עד להפסקת האש שנכנסה לתוקפה ב-21 במאי, בשעה 02:00 בלילה, בתיווך מצרים.
במהלך המבצע ארגוני הטרור ברצועת עזה שיגרו לעבר ישראל כ-4,360 רקטות, טילי נ"ט ופצצות מרגמה, מתוכן 1,661 יורטו בידי מערכות כיפת ברזל במעל ל-90% הצלחה.
176 לא יורטו ונפלו בשטחים בנויים, ו-1,843 נפלו בשטחים פתוחים.
כ-680 רקטות שנורו לכיוון ישראל נפלו בשטח רצועת עזה וגרמו, על פי הערכות ישראליות, למותם של יותר מ-20 מתושבי הרצועה.
9 אזרחים ישראלים, 3 אזרחים זרים וחייל אחד נהרגו מירי הפלסטינים מרצועת עזה.
לפי מקורות ישראליים, בתקיפות צה"ל נהרגו ברצועת עזה כ-225 פעילי טרור, מהם 25 בכירים, ובין 51 ל-128 אזרחים.
התקופה שקדמה למבצע התאפיינה במתח מוגבר מכמה סיבות: הראשונה היא הפרשה המשפטית סביב פינוי שש משפחות ערביות משכונת שייח ג'ראח שבמזרח ירושלים מקרקעות בבעלות יהודית, על פי החלטת בית המשפט העליון.
סיבה נוספת היא העימותים בהר הבית בתפילת יום שישי האחרון לחודש הרמדאן במסגד אל אקצא, במהלכם פשטה המשטרה על המסגד תוך ירי רימוני הלם, גז מדמיע וכדורי גומי.
בנוסף, ב־9 במאי החל צה"ל בתרגיל מטכ"לי גדול (חודש מלחמה) בשם "מרכבות האש" (בעקבות פרוץ המבצע, התרגיל נדחה ל-2022).
המבצע החל בעקבות הסלמת המהומות בישראל (2021) ביום ירושלים (10 במאי), שבהן נפצעו עשרות מפגינים ומספר שוטרים.
לקראת השעה 17:00 הציב חמאס אולטימטום לממשלת ישראל שלפיו יפתח בהתקפה אם לא ייסוגו כוחות משטרת ישראל מהר הבית ומשכונת שייח' ג'ראח שבירושלים עד השעה 18:00.
בשעה 18:02, לאחר שהדרישה לא נענתה, חמאס שיגר 7 רקטות לכיוון ירושלים וסביבתה ומאוחר יותר גם לעבר יישובי עוטף עזה.
כבר ביממה הראשונה לעימות נורו יותר מ-200 רקטות לעבר אזור ירושלים, יישובי הדרום ועוטף עזה.
בתגובה לכך תקף צה"ל ברצועה, תקיפות אלו היו אות תחילתו של המבצע.
צה"ל הציב לעצמו שלושה יעדים במבצע שומר החומות:
פגיעה קשה והרסנית ביכולות הלחימה הרקטיות והאחרות של חמאס, ושל הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני.
פגיעה הרסנית ביכולת לשקם את המערכים הצבאיים, ובכך לפגוע ביכולתם ובמוטיבציה שלהם להתעמת עם ישראל למשך שנים.
שיקום ההרתעה מול הארגונים העזתיים ובראשם חמאס, הרתעה שנשחקה בשבע השנים שחלפו מאז מבצע צוק איתן.
זאת, בנוסף לשימור הלגיטימציה הבינלאומית של צה"ל להפעיל את עוצמתו ברצועת עזה, שאיבודה עלול למנוע את מימוש שאר היעדים.
10 במאי, יום ירושלים (יום ראשון למבצע)
כתוצאה מהמהומות בירושלים באותה תקופה ובשילוב טרור הטיקטוק, ב-10 במאי פרסם חמאס אולטימטום לפיו על כוחות המשטרה הישראליים לסגת מהר הבית ומשכונת שייח' ג'ראח עד השעה 18:00 של אותו יום.
לאחר שישראל לא נענתה לדרישת חמאס, נורו 7 רקטות לעבר אזור ירושלים וירושלים עצמה ביניהן, רקטה שתוכננה לפגוע בעיר העתיקה ויורטה על ידי כיפת ברזל, רקטה אחרת נפלה בגינת בית בקריית יערים וגרמה למעט נזק ברכוש אך לא נפגע איש באירוע.
באותו מטח נורו גם רקטות לעבר קריית גת, שדרות ויישובי עוטף עזה וחבל עדולם.
הירי לירושלים ולאזור גרם בין השאר, לקטיעתו של ריקוד הדגלים שהתקיים באותו היום בירושלים לרגל יום ירושלים.
בתגובה לירי הרקטות, החל לתקוף צה"ל בליל 11/10 במאי כ-130 מטרות של חמאס ושל הגא"פ ברצועת עזה.
כתוצאה מהתקיפות נהרגו, לפי דיווחי הסהר האדום ברצועה, 24 פלסטינים, שמתוכם 15 מחבלי חמאס ו-9 ילדים.
לפי דובר צה"ל, 6 מהילדים שנהרגו באותו לילה, נפגעו מרקטות של הג'יהאד האיסלמי, שהם ירו לעבר שטח מדינת ישראל אך בשל טעות התפוצצו להם בשטח רצועת עזה, בו זמנית נמשכו מטחים כבדים כל הלילה לעוטף עזה וחבל שלום וגם לשדרות, נתיבות, אשקלון, חוף אשקלון ויישובי חבל לכיש.
11 במאי, יום שלישי (יום שני למבצע)
ביומו השני של המבצע, ב-11 במאי, אישר שר הביטחון בני גנץ גיוס של 7,000 חיילי מילואים.
כמו כן נפרשו סוללות של תותחים מתנייעים מדגם "דוהר" סביב הרצועה.
בבוקר 11 במאי הרגו לוחמי יחידת אגוז, באמצעות ירי טיל "גיל", שני מחבלי חמאס ששיגרו רקטה.
לוחמי יחידת מגלן הרגו חוליית נ"ט של חמאס.
בצהריים נהרגו מספר מפקדים בג'יהאד האסלאמי, בהם ראש המערך הרקטי של הג'יהאד האסלאמי, סמאח עבד אל ממלוכ, ומפקד בגדודי עז א-דין אל-קסאם.
במקביל לתקיפות ברצועה, נמשך הירי הפלסטיני הכבד על ישראל.
בלילה נורה מטח כבד לנגב המערבי, חבל לכיש, שדרות ועוטף עזה.
לאורך שעות היום נורו מטחי רקטות לעבר ישראל, תחילה לנתיבות, שדרות ועוטף עזה.
בהמשך היום התרחבו שיגורי הרקטות לאזורי אשדוד, אשקלון ושפלת יהודה.
באשקלון נהרגו 2 נשים, ואשה נוספת נפצעה ונפטרה מפצעיה כעבור מספר חודשים.
בערב התרחב הירי גם לתל אביב, גוש דן, אזור השרון המשולש ואף לואדי עארה.
בראשון לציון נהרגה אשה אחת.
נמל התעופה בן-גוריון נסגר להמראות ולנחיתות.
בשעה 18:36 תקפו 80 מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי כ-150 מטרות במערך הרקטי, בהן 50–70 בורות שיגור בצפון הרצועה.
לדברי דובר צה"ל, התקיפה גרמה לניטרול יכולת שיגור הרקטות של שלושה גדודים של החמאס בצפון הרצועה.
במהלך התקיפה נהרג, בין השאר, איאד פתחי פאיק שריר, מפקד מערך הנ"ט של חמאס בעזה.
לפי דובר צה"ל, במהלך יום הלחימה נהרגו יותר מ-20 מחבלי חמאס וגא"פ.
בהמשך בשעות 03:22 חמאס שיגר רקטות לעבר באר שבע והנגב.
12 במאי, יום רביעי (יום שלישי למבצע)
בלילה שבין 11 ל-12 במאי ביצע חיל האוויר הישראלי מספר גלים של תקיפות אוויריות שבהן הופצצו בניינים רבי-קומות ששימשו כמטות ומשרדים של חמאס, בתים של מחבלים בדרג מח"ט ובורות שיגור.
באחת מהתקיפות נהרגו שני מפקדים בכירים בחמאס.
בבוקר, צה"ל תקף את ביתו של בכיר בחמאס, צאלח דהמאן, ששימש כמחסן אמצעי לחימה של חמאס.
בצהריים צה"ל סיכל משגר רקטות מוכן לפעולה שכוון לעבר אשקלון ואשדוד, וכן חוליית טרור שהתכוננה לשגר כטב"ם נפץ לשטח ישראל ועוד שתי חוליות נ"ט.
בשעות הערב סיכל צה"ל חוליית נ"ט של הגא"פ וכן השמיד בניין בן 14 קומות שבו שכנו משרדי מודיעין צבאי ותשתיות תקשורת של חמאס.
ב-20:00 תקפה יחידת מגלן תשתיות טרור ואמצעי לחימה מיוחדים של חמאס.
ב-20:12 תקף כלי טיס חוליית משגרי רקטות של הגא"פ בעת שהיו בהכנות לירי.
ב-12 במאי בסביבות 14:00 פרסם דובר צה"ל שצה"ל ושירות הביטחון הכללי ביצעו סיכול ממוקד של "מספר מפקדים בכירים בחמאס, בעיר עזה ובחאן יונס, המהווים חלק מרכזי מ'פורום המטה הכללי' של ארגון הטרור ונחשבים מקורבים לראש הזרוע הצבאית של חמאס, מוחמד דף".
בפעולה נהרגו 4–6 בכירי חמאס ועוד עשרה מחבלים השייכים למערך הייצור, המחקר והפיתוח.
13 במאי, יום חמישי (יום רביעי למבצע)
בלילה שבין 12 ל-13 במאי, תקף צה"ל את הבנק המרכזי של חמאס ושני מבנים של המטה לביטחון הפנים בעזה.
חיל האוויר תקף את ביתו של מפקד גדוד בחמאס והרג חוליה של הכוח הימי של הארגון.
דובר צה"ל טען שרוב מערך הייצור של חמאס והג'יהאד הושמד, ואמר שצה"ל החל לתקוף את כל מוסדות הממשל בעזה.
בבוקר ובצהריים סיכל צה"ל 4 חוליות נ"ט של חמאס.
בשעה 15:48 הפיל מטוס F-16 של חיל האוויר הישראלי כלי טיס בלתי מאויש של חמאס שחדר מרצועת עזה לשטח ישראל.
בשעה 17:38 מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי תקפו חמ"ל תצפיות ומתחם צבאי של מטה המודיעין של חמאס בעת ששהו בו עשרות מחבלים.
בערב תקף צה"ל שני אתרים מרכזיים לייצור רקטות במרכז עזה.
באחת מהתקיפות של מה שהוגדר "יעד מיוחד", הטיל חיל האוויר 170 פצצות בתוך 18 דקות על מטרה מורכבת רגישה בלב השטח האורבני, מבלי לגרום לנפגעים בלתי מעורבים.
גורם ביטחוני טען שבשל מחסור בדלק, יהיו בקרוב בעזה 4 שעות של חשמל בלבד.
אספקת המים ירדה לאחת ל-4 ימים במקום אחת ליומיים.
הפגיעה באיכות החיים ובתנאי המחיה ברצועה נבעה בחלקה מירי כושל של ארגוני הטרור שפגעו בחוטי חשמל ובמתקני תשתית אזרחיים ברצועה.
הגורם הוסיף כי האוכלוסייה האזרחית ברצועת עזה חוששת לצאת מהבית בגלל הנפילות מהשיגורים הכושלים של הארגונים ברצועה ומהתקיפות של צה"ל.
בשעות הערב ירו תותחים של גדוד 55 כ-500 פגזים לעבר שטחים חקלאיים בצפון הרצועה.
מספר פגזים פגעו בבתים, והרגו תינוק, נערה, שלוש נשים וגבר אחד.
ביולי 2023 הודיע דובר צה"ל כי ננקטו צעדים פיקודיים נגד המעורבים בתקרית.
14 במאי, יום שישי (יום חמישי למבצע)
בליל 14 במאי, בשעה 00:18, הודיע דובר צה"ל כי הורחבו התקיפות ברצועה, ובמסגרתן כוחות קרקעיים של כוחות מיוחדים (יחידת אגוז ויחידת מגלן), חיל השריון והתותחנים תוקפים ברצועת עזה.
תקיפה זאת נחשבת כתקיפה הנרחבת והגדולה ביותר שביצע חיל האוויר ברצועת עזה מאז מבצע צוק איתן, והיא קיבלה את שם הקוד "מבצע דרום כחול".
היעד המרכזי של התקיפה היה פגיעה קשה במערך המנהרות של החמאס בצפון הרצועה.
במסגרת התקיפה נעשה שימוש בתרגיל הונאה: צה"ל הניע כוחות קרקעיים לקרבת גדר הגבול, והפיץ ידיעות על כך בתקשורת העולמית, במטרה לשכנע את האויב שמדובר במתקפה קרקעית של צה"ל, ולגרום לו להכניס כוחות גדולים אל תוך מנהרות הלחימה התת-קרקעיות, כך שהתמוטטות המנהרות תגרום לקבורת מספר רב של מחבלים.
בצה"ל אמרו שהצליחו לפגוע במפקדות מבצעיות של חמאס שמוקמו בתוך מערך התת-קרקע.
לדברי צה"ל: "מעל 160 מטוסי קרב של חיל האוויר מ-12 טייסות שונות תקפו כ-150 מטרות בתשתיות תת-קרקעיות בצפון רצועת עזה.
מקורות פלסטיניים טוענים, שהתקיפה האווירית הישראלית נכשלה בהשגת יעדיה, ומספר פעילי הטרור שנהרגו במהלכה לא עלה על עשרה.
בתקשורת הישראלית פורסם כי כעשרה מחבלים לכל היותר נקברו מתחת להריסות מערכת המנהרות התת-קרקעיות של חמאס ומוגדרים כנעדרים.
תחקיר עובדה חשף כי בנוגע להיקף המחבלים שנפגעו במנהרות תרגיל ההונאה אכן "נכשל".
האלוף אליעזר טולדנו, שהיה מפקד פיקוד הדרום אמר לאילנה דיין בראיון: "נהרגו בודדים במטרו...
ב-14 במאי ב-6:35 יירטו לוחמי ההגנה האווירית, באמצעות כיפת ברזל, כלי טיס בלתי מאויש שחדר מרצועת עזה לשטח ישראל, וב-10:25 יירטו כלי טיס בלתי מאויש נוסף.
ב-10:32 ו-12:31 תקף צה"ל חוליות שיגור של חמאס בעת שהיו בהכנות לשיגור רקטות למרכז הארץ.
ב-19:27 תקף צה"ל מבנה רב-קומות ובו סניף בנק הייצור הפלסטיני המשמש את חמאס כדי לנהל את כלכלת הזרוע הצבאית שלו.
קודם לכן הותקף בזהירות גם פיר מנהרה בדרום רצועת עזה שמוקם ליד גן ילדים ומסגד.
15 במאי, יום שבת (יום שישי למבצע)
ב-15 במאי המשיך צה"ל בתקיפת מטרות טרור, הן בלילה והן לאחר מטח כבד לעבר כל גוש דן, השפלה והשומרון.
בין השאר תקף צה"ל 20 משגרי רקטות ופגע בחוליות שיגור של חמאס.
"כיפת ברזל" הפילה כטב"ם נפץ שחדר לישראל מרצועת עזה.
צה"ל הפציץ והפיל, אחרי נוהל הקש בגג, את בניין התקשורת הערבית "אל-ג'לאא" בעזה, שבו היו נכסים מודיעיניים וטכנולוגיים של חמאס ומשרדים של AP ואל-ג'זירה.
קצת אחרי 17:00 הפיל צה"ל רחפן נפץ של חמאס על חוליית השיגור שלו והרג שני מחבלים.
לפנות ערב תקף צה"ל מספר עמדות שיגור ומשגרים תת-קרקעיים ברצועת עזה.
צה"ל תקף גם בתים של מפקדי שטח ובכירים בחמאס ששימשו כתשתיות טרור, בהם של סגן יו"ר הלשכה המדינית של חמאס.
סמוך לחצות תקף צה"ל סניף בנק מרכזי בשכונת א-רימאל שבו נמצאו כספי חמאס.
16 במאי, יום ראשון (יום שביעי למבצע)
ב-16 במאי צה"ל תקף בלילה מבני מגורים ברחוב אל-וחדה במרכז עזה, במסגרת התקיפה הנרחבת בשעות האחרונות בכלל הרצועה.
דובר ההגנה האזרחית בעזה אמר כי חמישה מבני מגורים הותקפו ללא אזהרה, וכי ישנן כמה משפחות המצויות עדיין תחת ההריסות.
צה"ל המשיך לתקוף חוליות טרור ועמדות שיגור רקטות של חמאס.
בשעה 11:20 מטוסי קרב וכלי טיס של צה"ל תקפו 11 משגרי רקטות בשג'אעיה ובחאן יונס וחוליית טרור בחאן יונס בעת ששיגרה רקטות לעבר שטח ישראל.
לפי אתר צה"ל, תוך פרק זמן של 36 שעות, תקפו כוחות צה"ל בהצלחה כ-40 משגרי רקטות רב-קניים, בעלי 4–9 קנים, והשמידו אותם.
מטוס קרב של צה"ל תקף את ביתו של מפקד גדוד ג'בליה בחמאס, ממנו פעלה תשתית צבאית לניהול לחימה.
מטוסי קרב של צה"ל תקפו נכסים צבאיים במטה המודיעין של הזרוע הצבאית של חמאס בצפון רצועת עזה.
צה"ל המשיך בתקיפת ה"מטרו" – מערך המנהרות התת-קרקעיות של חמאס.
התקיפות התמקדו בצפון-מזרח הרצועה ובמרכזה.
בין השאר תקף צה"ל את ביתו של יחיא סינוואר, ראש הלשכה המדינית של חמאס ברצועת עזה, ואת ביתו של אחיו, אף הוא בכיר בחמאס, מוחמד סינוואר.
שני הבתים שימשו לפעילות טרור.
אחר הצהריים נתנו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, שר הביטחון בני גנץ והרמטכ"ל אביב כוכבי הצהרה על המבצע, מטרותיו והישגיו.
17 במאי, יום שני, חג השבועות (יום שמיני למבצע)
ב-17 במאי, במאמץ משותף של חיל האוויר, אגף התקשוב וההגנה בסייבר ואגף המודיעין, הותקף מתחם של המודיעין הצבאי של חמאס בתגובה לשיגור הרקטות לבאר שבע, יישובי מערב הנגב ועוטף עזה.
במשך הלילה נערכה תקיפה נרחבת נוספת של חיל האוויר, שהופצצו בה מנהרות וכן תשעה בתים של מפקדים בחמאס.
צה"ל הרג את חוסאם אבו הרביד, מפקד החטיבה הצפונית בג'יהאד האסלאמי ומחליפו של בהאא אבו אל-עטא, בתקיפה אווירית במחנה הפליטים ג'בליה שבצפון הרצועה.
לצורך הסיכול הממוקד, עשה חיל האוויר שימוש בטיל קטן ומדויק – "ברד-חד", מתוצרת רפאל.
בצהריים סיכל חיל הים כלי שיט בלתי מאויש צולל, שהיה בדרכו לבצע פיגוע, ומספר מחבלים בכוח הימי של חמאס.
אחר הצהריים תקפו כלי טיס של צה"ל 16 עמדות שיגור וסיכלו 5 מחבלים שעמדו לשגר רקטות.
קצת לפני 19:00 תקף צה"ל את חמ"ל ביטחון הפנים של חמאס בשכונת רימאל.
18 במאי, יום שלישי (יום תשיעי למבצע)
בלילה שבין 17 ל-18 במאי, 62 מטוסי קרב תקפו את ה"מטרו" בשכונת רימאל באמצעות 110 חימושים מדויקים.
כמו כן השמיד צה"ל 10–12 משגרי רקטות רב-קניים שהיו מכוונים אל עבר תל אביב ואשקלון.
לאורך היום המשיך צה"ל בתקיפות נקודתיות של מבני טרור ועמדות שיגור רקטות.
בערב סיכל שתי חוליות שיגור וכן השמיד עמדת מרגמה שהפלסטינים מיקמו בבית ספר.
19 במאי, יום רביעי (יום עשירי למבצע)
בלילה שבין 18 ל-19 במאי תקף צה"ל את מערכת המנהרות התת-קרקעיות של חמאס בח'אן יונס ורפיח.
לפי דובר צה"ל "במשך כ-25 דקות, 52 מטוסי קרב תקפו באמצעות 120 חימושים מדויקים כ-40 מטרות תת-קרקע של חמאס בתוואי של כ-12 ק"מ".
בנוסף, הותקפו תשתיות טרור נוספות בערים אלו, בהן חמ"לים, מחסני אמל"ח ומשגרי רקטות.
בתקיפה הזו נהרגו לפחות 10 מחבלים של חמאס והג'יהאד האיסלאמי הפלסטיני.
בנוסף צה"ל תקף בשעות אחר הצהריים מטרות בשטח לבנון כתגובה לירי רקטות מלבנון.
במשך היום ובערב תקף צה"ל רקטת קרקע-קרקע כבדה של הגא"פ ומשגרי רקטות רב-קניים שכוונו לשטח ישראל, כולל משגרים שהוסתרו בבתי מגורים.
20 במאי, יום חמישי (היום ה-11 למבצע)
צה"ל תקף מנהרות תת-קרקעיות, תשתיות טרור של חמאס, מחסני אמל"ח ומשגרי רקטות רב-קניים.
לפני הצהריים מטוסי קרב תקפו מנהרת לחימה של חמאס בבית חאנון, וכן שתי עמדות שיגור רקטות תת-קרקעיות בג'בליה ששימשו בין השאר לירי רקטות לתל אביב.
בח'אן יונס השמיד צה"ל משגר רקטות רב-קני חמוש ומהפגיעה התפוצצו הרקטות שעליו ופגעו ברצועת עזה.
אחר הצהריים הפציץ צה"ל שתי מנהרות התקפיות בצפון עזה ובית חאנון שהיו בשלבי בנייה.
ב-10:38 המחבלים ירו טיל נ"ט על טיולית, חייל שעמד בסמוך נפצע קל.
בתגובה השמיד צה"ל את העמדה ממנה שוגר הטיל וכן סיכל חוליית נ"ט שנסעה ברכב בצפון הרצועה.
במהלך היום תקף צה"ל כ-30 משגרי רקטות, כולל משגרים תת-קרקעיים ועל-קרקעיים ומשגרים רב-קניים, והרג מספר מחבלים במערך שיגור הרקטות של ארגוני הטרור בעזה.
שעות לפני הפסקת האש, צה"ל סיכל פיגוע בגבול הרצועה.
21 במאי, יום שישי (היום ה-12 למבצע)
בשעה 2:00 נכנסה הפסקת האש בין הצדדים היריבים לתוקפה.
בנוסף הועברו מסרים לחמאס דרך המצרים, שהזהירו את הצד הפלסטיני מפני התוצאות של המשך ירי הרקטות לאחר מועד כניסת הפסקת האש.
החשש הישראלי לא התממש, וארגוני הטרור בעזה הגבילו את האש שלהם לאזור עוטף עזה בשעות שקדמו להפסקת האש, והקפידו לשמור על הפסקת האש לאחר שזו נכנסה לתוקף.
חיל האוויר הישראלי נשא ברוב נטל המאמץ ההתקפי באמצעות טייסות הקרב, המסק"ר והכטמ"מים (כלי טיס מאוישים מרחוק).
כלי טיס ובהם מטוסי קרב – לרבות F-35I אדיר, F-15 בז, F-15I רעם, F-16I סופה ו-F-16C/D ברק 2020 – הפציצו למעלה מאלף מטרות טרור של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ברצועת עזה.
כלי טיס שונים ביצעו בבכירי טרור סיכולים ממוקדים – בהם נעשה שימוש בפצצה מונחית "ברד-חד" – וכן תקפו חוליות שיגור של רקטות ונ"ט.
במסגרת פעילות "כיפת ברזל" הופל בטעות כטב"ם צה"לי טקטי מסוג "רוכב שמיים", לאחר שזוהה ככלי טיס עוין.
כוחות של פיקוד הדרום נפרסו לאורך גדר המערכת סביב רצועת עזה על מנת להגן על יישובי עוטף עזה וכן לסייע באש במאמץ ההתקפי.
הכוחות כללו סוללות תותחי דוהר M-109, גדוד 53 של חטיבה 188 עם טנקי מרכבה סימן 4מ (הגדוד תפס את גבול עזה בפעילות בט"ש קודם ולאחר המבצע, והיוו כוח השריון המרכזי במהלך המבצע), צק"ח גדעון (חטיבה 7, וחטיבת גולני), חטיבת הנח"ל גדודים 931 ו-50, חטיבת הצנחנים.
היחידה הרב-ממדית, יחידת מגלן ויחידת אגוז סיכלו חוליות ומשגרי נ"ט.
בתקיפה על ה"מטרו" (רשת המנהרות התת-קרקעיות) של חמאס השתתפו כוחות תותחנים, שריון, חי"ר וצלפים.
חיל ההנדסה הקרבית הכין עמדות ירי לטנקים, תותחים וצלפים ומגננים וסוללות מגן לכוחות צה"ל על גבול הרצועה.
חמ"ל משותף של אוגדת עזה, אגף המודיעין, זרוע היבשה, חיל האוויר וחיל הים עבד באופן רצוף לאיסוף מודיעין צבאי, ניתוחו, ניהול אש וחלוקת מטרות לכוחות בשטח ובאוויר על מנת לאפשר סגירת מעגל אש באופן מהיר והשמדת איומים ומטרות באופן יעיל.
דבר זה אפשר גם סיכול מהיר של חוליות שיגור רקטות וחוליות נ"ט.
כוחות של חיל הים הישראלי תקפו מטרות של הכוח הימי של חמאס, בהן כלי שיט, מוצבים, מרכזי שליטה ופיקוד, מחסני אמל"ח ועוד.
המבצע לווה באופן הדוק במודיעין צבאי שנאסף על ידי אגף המודיעין (אמ"ן), להק המודיעין (למד"ן), מספן המודיעין (מד"ן) וחיל האיסוף הקרבי.
המודיעין אפשר פגיעה מדויקת בנכסים אסטרטגיים של חמאס ובאלפי מטרות טרור.
שירות הביטחון הכללי סייע בביצוע סיכולים ממוקדים בבכירים של החמאס והגא"פ, כאשר הבולט שבהם הוא הפגיעה ב"פורום המטה הכללי" של חמאס וחיסול בכירים במערך הייצור, המחקר והפיתוח של חמאס.
שיגורים מרצועת עזה לישראל במבצע
מירי הרקטות על ישראל נהרגו 12 אזרחים (3 מהם עובדים זרים) וכן נהרג חייל מירי טיל נ"ט.
עם תחילת המבצע, פיקוד העורף פרסם הנחיות שלפיהן לא יתקיימו לימודים בבתי הספר המצויים בטווח של עד 40 ק"מ מרצועת עזה, אך הלמידה המשיכה במסגרת למידה מרחוק כמו בזמן מגפת הקורונה.
בהחלטת פיקוד העורף הותר לקיים לימודים ביישובי גוש דן ובשפלה, אולם מספר ראשי עיריות החליטו להיות ערוכים לכל הסלמה ולא לקיים לימודים במוסדות הלימוד.
ב-10 במאי, היום הראשון למבצע, הכריז שר הביטחון בני גנץ על מצב מיוחד בעורף בטווח של עד 80 ק"מ מרצועת עזה למשך 48 שעות.
בהוראת ראשי הערים, בוטלו לימודים בערים נוספות בארץ שנמצאו בטווח 80 ק"מ מרצועת עזה ובהם ראשון לציון, נס ציונה, רחובות, חולון ובת ים.
ב-10 במאי, היום הראשון למבצע, שיגרו הפלסטינים כ-300 רקטות לעבר ישראל.
תחילה החל חמאס בירי אל עבר ירושלים וסביבתה ואל קריית גת יחד עם יישובי עוטף עזה.
בימים שלאחר מכן המשיכו שיגורי הרקטות והתגברו.
טווח הירי התרחב גם הוא.
רקטות רבות יורטו על ידי מערכת כיפת ברזל, אולם מספר רקטות נפלו באזורים מיושבים, ופגעו בבתי מגורים.
הפגיעות גררו נזק רב, וכן מספר נפגעים.
לדברי הפלסטינים, למעלה מ-200 רקטות שוגרו תוך כשעה, בעיקר על אשדוד ואשקלון.
ב-11 במאי נרשמו ההרוגים הישראלים הראשונים בעימות: שתי נשים, בת 80 והמטפלת ההודית שלה, נהרגו מפגיעה ישירה של רקטה בבית פרטי באשקלון.
תקלה שאירעה במערכת כיפת ברזל המוצבת באשקלון היא שאפשרה לרקטות רבות ליפול בשטח העיר.
התקלה תוקנה, ונוספה עוד סוללת הגנה בעיר.
התקלה שהתגלתה לאחר הכישלון ביירוט הרקטות הובילה את פיקוד העורף לצאת בהנחיה חריגה לתושבי אשקלון להישאר במרחבים המוגנים, עד שתוקנה התקלה והסוללה הוחזרה לכשירות.
כתגובה להפלתו של בניין רב-קומות, חמאס איים לירות על תל אביב בשעה 21:00. בשעה 20:46 הופעלו אזעקות בכל רחבי גוש דן ועד לאזור השרון, במטח כבד של למעלה מ-130 רקטות במקביל.
זו הייתה מתקפת הטילים הגדולה ביותר אי-פעם על מחוז המרכז, וגם הקטלנית ביותר.
רקטות פגעו ישירות באוטובוס ובכלי רכב בחולון, 7 אזרחים נפצעו במצב בינוני עד אנוש.
הרקטות פגעו ישירות גם בראשון לציון ובגבעתיים, וגרמו ל-2 הרוגות ולארבעה פצועים קל.
בסביבות השעה 21:30 נתב"ג נסגר להמראות ולנחיתות בעקבות המטח הכבד.
בהמשך הופנו כל הטיסות שיועדו לנחות בישראל ליוון ולקפריסין, ולאחר מכן הופנו לשדה התעופה רמון.
בהמשך הערב פגעה רקטה במתקן תשתיות נפט ואנרגיה באשקלון, שעלה באש.
באותו יום אישה כבת 50 שרצה למרחב מוגן נפצעה קשה, וב-14 במאי נקבע מותה.
ב-12 במאי, בשעה 3:00 לפנות בוקר, הופעלו אזעקות בגוש דן, בשרון, בנגב וביישובי השפלה, בעקבות מטח של מאות רקטות.
כתוצאה מפגיעה ישירה בבית בכפר דהמש שליד לוד, נהרגו אב ובתו בת ה-16 בעת ששהו בחצר ביתם.
בבוקר ירו מחבלי חמאס טיל נ"ט מבית חאנון צפון הרצועה לעבר ג'יפ סיור דוד של צה"ל בנתיב העשרה.
מהירי נהרג לוחם חטיבת הנח"ל , ושני חיילים נוספים נפצעו באורח קשה.
בצהריים של אותו יום שיגרו הפלסטינים מטחי רקטות כבדים על יישובי הדרום, אשקלון, גן יבנה, אשדוד.
בשעות הערב הופעלו אזעקות בגוש דן ובשפלה, בעקבות מטח רקטות.
כתוצאה מפגיעה ישירה בבית בשדרות, נהרג ילד בן 5 ונפצעו שלושה אנשים.
ב-12 במאי הורה שר האנרגיה יובל שטייניץ להפסיק את פעילותה של אסדת הגז הטבעי תמר, השוכנת מול אשקלון.
אספקת הגז הטבעי לישראל נמשכה ממאגר לווייתן.
חמאס שיגר עשרות רקטות לעבר אסדת תמר, בניסיון לפגוע בה.
ב-13 במאי, בשעה 1:15 לפנות בוקר, הופעלו אזעקות בגוש דן, בשרון ובעמק חפר בעקבות מטח רקטות.
גם בוואדי עארה, בעמק יזרעאל ובגליל התחתון נשמעו אזעקות, אך הן התגלו לאחר מכן כאזעקות שווא.בשעה 01:49 אזעקות נשמעו בין היתר בפתח תקווה, שם, כתוצאה מפגיעה ישירה בשטח שבין 4 בניינים פרצה שרפה שהסבה נזק רב.
דיירי המקום פונו ובהם חמישה פצועים.
בשעה 14:28 נורה מטח כבד של 100 רקטות לעבר גוש דן, השפלה, אזור בית שמש, אשדוד, באר שבע ודרום הארץ.
רקטה שנורתה לעבר נמל התעופה רמון נפלה בשטח פתוח במועצה אזורית חבל אילות ללא התרעה.
בסביבות השעה 23:00, בזמן מטח לאזור השפלה ואשדוד, נפגעה קשה בראשה אישה בת 87 בשתולים כשרצה למרחב מוגן, ולאחר כחצי שעה נקבע מותה.
בלילה שבין 13 במאי ל-14 במאי, בתגובה על התקיפות הנרחבות של צה"ל ברצועה, פתח חמאס בירי מסיבי לכיוון ערי הדרום והשפלה, בהן אשקלון ואשדוד, שספגה פגיעה ישירה בבניין בלב העיר.
בשעות הצהריים נורו מספר מטחי רקטות לעבר אשדוד, אשקלון, באר שבע והשפלה.
לאורך כל היום המשיך הירי על יישובי עוטף עזה.
בלילה שבין 14 במאי ל-15 במאי פתח חמאס בירי לכיוון ערי הדרום והשפלה, בהן באר שבע, אשדוד וגן יבנה.
בצהריים נשמעו אזעקות ברוב אזור גוש דן, השרון, השפלה ואף בשומרון עקב מטח כבד.
רקטות נפלו ברמת גן, בראשון לציון וליד נתב"ג.
לראשונה תועדה נפילה בשומרון, גם ליד כפרים פלסטיניים.
באותה שעה נורו רקטות גם לעבר עוטף עזה, אשדוד ובאר שבע.
כתוצאה מהמטח נהרג אזרח בן 55 מפגיעה ישירה של רקטה בבית ברמת גן, נפצעו שני אזרחים ומספר אנשים לקו בחרדה.
בעקבות ההסלמה, עשרות משפחות מיישובי עוטף עזה התפנו מבתיהן בהמלצת גורמי הביטחון, אך התוכנית לקליטתן בבתי מלון ובאכסניות ברחבי הארץ, שהוכנה מראש למצבים מסוג זה, לא הופעלה, נכון ל-15 במאי.
ב-16 במאי בשעה 00:08, לאחר שחמאס איים לשגר רקטות כנקמה על הפגיעה באנשיו ובמבני מגורים ברצועת עזה, חמאס החל בשיגור רקטות לעבר גוש דן, אשדוד, אשקלון ועוטף עזה.
לא דווח על נפגעים מהירי, 10 אנשים נחבלו בזמן שרצו למרחב המוגן.
בסך הכול ירה חמאס כ-42 רקטות, ומערכת "כיפת ברזל" יירטה חלק מהן.
בתגובה, תקף חיל האוויר עשרות יעדים ברצועת עזה, כולל את ביתו של מנהיג חמאס יחיא סנוואר.
סמוך לשעה 02:30 נשמעו אזעקות גם בבאר שבע ובסביבתה.
ככל הנראה נורו כ-12 רקטות, 7 מהן נפלו בשטחים פתוחים ואת השאר יירטה כיפת ברזל.
הירי התחדש קצת לפני השעה 06:00, עם רקטות שנורו לכיוון יישובי עוטף עזה וזמן קצר לאחר מכן גם לחבל לכיש.
השקט המתוח נשמר במשך 4 שעות, עד שהופר עם אזעקות שהופעלו בשעה 10:18 ביישובים במועצה האזורית אשכול.
ב-17 במאי, בליל חג השבועות בשעה 00:00, החל ירי רקטי לבאר שבע.
שתי רקטות יורטו ושתיים נפלו בשטחים פתוחים.
כמעט שעה לאחר מכן, המטחים המשיכו גם לעבר עוטף עזה, נתיבות, אופקים ויישובי מערב הנגב.
בהמשך הלילה המשיכו מטחי הרקטות גם לכיוון אשקלון ועוטף עזה, 6 נפצעו קל ככל הנראה מנפילות.
ב-07:01 הירי לעבר ישראל התחדש עם מטחים לעבר יישובי עוטף עזה ונתיבות.
במהלך הלילה פונו למרכז רפואי הדסה 120 פצועים.
10 רקטות נפלו בשטח הרצועה ועשרות יורטו.
בשעה 13:30 החל מטח רקטות כבד לכיוון אזורי באר שבע, אשקלון, אשדוד ועוטף עזה.
באשדוד רקטה אחת פגעה בפגיעה ישירה בבניין, 3 נפצעו קל ו-5 נפגעי חרדה, בשעה 1:52 לערך.
בהמשך, נורו מטחים לכיוון עוטף עזה.
אחר הצהריים נורו מטחים לעבר באר שבע, אשדוד, אשקלון, גן יבנה ולעוטף עזה.
מ-17 במאי בשעה 19:00 ועד 18 במאי בשעה 07:00, זוהו כ-90 שיגורים משטח רצועת עזה לשטח ישראל, כ-20 מהם נפלו בשטח הרצועה.
לאחר ירי הרקטות לפנות בוקר לעיר נתיבות ולעוטף עזה, הוא התחדש בשעה 11:58 עם ירי לעיר אופקים ולסביבתה.
בסביבות השעה 13:15 החל מטח רקטות כבד לעוטף עזה, רקטה אחת נפלה במעבר ארז, כתוצאה מהנפילה נפצע אדם במצב קל-בינוני.
במטח זוהו 50 שיגורים לעבר המועצה אזורית אשכול.
במהלך היום המטחים נמשכו ורקטה אחת פגעה ביישוב אוהד בעוטף עזה וכתוצאה מכך נהרגו שני פועלים תאילנדים ו-7 נוספים נפצעו מתוכם אחד בינוני ואחד קשה ו-5 נוספים קל.
הפלסטינים שיגרו רקטות ופצמ"רים על מעבר ארז בעת שמשאיות עם סיוע הומניטרי לרצועת עזה עברו דרכו, חייל נפצע קל מפגיעת פצמ"ר.
בשעות הצהריים ואחר הצהריים נורו מטחי רקטות לכיוון אשדוד, אשקלון, עוטף עזה, באר שבע ויישובי הדרום.
רקטה אחת פגעה ברכב בעוטף עזה, ואזרח אחד נפצע קל.
משעה 07:00 ועד שעה 19:00, זוהו כ-270 שיגורי רקטות מרצועת עזה לשטח ישראל.
כ-45 רקטות נפלו בשטח הרצועה.
כיפת ברזל יירטה כ-90 אחוז מהרקטות, שהמערכת זיהתה שהן עומדות לפגוע בשטחים בנויים.
בשעה 00:48 נשמעו אזעקות בערים אשדוד, אשקלון, יבנה, רחובות, נס ציונה והסביבה.
בשעה 02:20 נשמעו אזעקות באזור העיר שדרות, בשני המטחים לא היו נפגעים.
ירי הרקטות התחדש בשעות הבוקר, עם הישמע אזעקות בעוטף עזה.
בהמשך היום נמשכו המטחים לכיוון עוטף עזה ללא נפגעים, בשעה 14:59 החל מטח כבד לעוטף עזה, ליישובי הדרום והשפלה מבאר שבע עד לרחובות.
דווח על נפילות בפארק ועל מדרכה בשני מקומות באשדוד וללא נפגעים.
בשעות הערב נשמעו אזעקות נוספות בעוטף עזה.
בשעה 19:20 שוגרו מספר רקטות לעיר שדרות ולעוטף עזה, וזוהו שתי נפילות של רקטות, אחת מהן בשדרות.
אזרח אחד נפצע באורח קל-בינוני מהדף הפיצוץ.
מהשעה 07:00 ועד 19:00 זוהו כ-200 שיגורי רקטות מרצועת עזה לשטח ישראל.
כ-30 רקטות נפלו בשטח הרצועה.
לוחמי ההגנה האווירית יירטו כ-90% מהרקטות שעמדו לפגוע באזורים מאוכלסים במהלך היום.
בשעה 00:54 הופעלו אזעקות בערים באר שבע, אופקים והיישובים הסמוכים.
בשעה 01:02 הופעלו אזעקות בעיר קריית מלאכי והיישובים הסמוכים.
לא נורו רקטות נוספות עד לשעה 09:28, אז הופעלו אזעקות במועצה האזורית אשכול.
במשך היום נורו מטחי רקטות לעבר יישובי הדרום, כולל הערים אשדוד, אשקלון, שדרות, נתיבות, אופקים, רהט ובאר שבע.
במהלך השעה 23:00 המשיכו שיגורי הרקטות לעוטף עזה וזאת כשלוש שעות לפני הפסקת אש שאושרה לשעה 02:00 בלילה של 21 במאי.
החל מהשעה 07:00 ועד שעה 19:00, זוהו 299 שיגורים משטח רצועת עזה לשטח ישראל.
בנוסף, כ-42 שיגורים נפלו בשטח הרצועה.
בשעה 00:27 הופעלו אזעקות ביישובים בארי, עלומים, ונחל עוז.
הירי לעבר עוטף עזה נמשך עד לשעה 01:49, קרוב לשעה 02:00 שבה נכנסה הפסקת אש בתוקף.
להלן מספר הרקטות ופצצות המרגמה שנפלו בשטח ישראל בכל יום במבצע (לפי נתוני דובר צה"ל):
על פי דיווחים באמצעי התקשורת, ב-14 במאי מצרים הציעה הפסקת אש מידית בת 12 שעות, והסכם הפסקת אש למשך שנה.
למרות מספר הצעות להפסקת אש מצד מצרים ומצד הרשות הפלסטינית וחמאס, ההנהגה הישראלית דחתה את כל ההצעות, משום שהייתה זקוקה לזמן נוסף להשיג את מטרות "מבצע שומר החומות", ולפגוע קשות בארגוני הטרור ברצועת עזה.
ב-14 במאי הגיע לישראל האדי עמר, סגן עוזר מזכיר המדינה האמריקני לענייני ישראל-הרשות הפלסטינית, על מנת לסייע בנטרול המתיחות.
מועצת הביטחון של האומות המאוחדות דנה בלחימה, אך לא פרסמה החלטה בעקבות התנגדות ארצות הברית ובריטניה לנוסח שהוצע.
ב-18 במאי הציעה מצרים לחמאס הפסקת אש החל מ-20 במאי בשעה 06:00 בבוקר, חמאס הסכימו להצעה.
רה"מ בנימין נתניהו עדכן את ארצות הברית כי ישראל תסכים להפסקת אש תוך יומיים-שלושה.
26 משרי החוץ של האיחוד האירופי תמכו בהצהרה משותפת שקוראת להפסקת אש בין ישראל לפלסטינים, אך עקב התנגדות של הונגריה לא פורסמה הצהרה.
ב-20 במאי, לאחר דיון של הקבינט המדיני-ביטחוני, החליטה ישראל לקבל את הפסקת האש הדו-צדדית שהוצעה בתיווך מצרי, והפסקת האש נכנסה לתוקפה ב-21 במאי, בשעה 02:00 בלילה.
האמריקאים ואחרים תמכו בהפסקת האש.
הפסקת האש עוררה ביקורת ציבורית, בעיקר מהצד הימני של המפה הפוליטית, משום שהמערכה הסתיימה מבלי שהושגה הכרעה צבאית של ארגוני הטרור ברצועת עזה, והפסקת האש לא הותנתה בהשבת הדר גולדין, אורון שאול, אברה מנגיסטו והישאם א-סייד.
בין השאר, "הפרויקט לניצחון ישראל", גוף הפועל במסגרת פורום המזרח התיכון, פתח בקמפיין חוצות תחת הסלוגן "העם דורש ניצחון", בו דרש את: "פירוק החמאס מנשקו, שבירת רוחו של החמאס והשבת הנעדרים ללא תנאים".
כיום בדיעבד לאחר תקיפת חמאס בשביעי לאוקטובר, הביקורת ממשיכה להישמע על מבצע שומר החומות שהסתיים בחוסר הכרעה צבאית של חמאס והמערך הרקטי וכן על חוסר הרתעה למתקפה נוספת שאכן הסתיים במלחמת חרבות ברזל לאחר פחות משנתיים.
מהצד השני של המפה הפוליטית נמתחה ביקורת על כך, שההנהגה הישראלית עיכבה את הסכמתה להפסקת האש במספר ימים, ונטען שניתן היה לסיים את המבצע מוקדם הרבה יותר.
מהומות ופיגועים בישראל במהלך המבצע
המהומות בישראל (2021), שהחלו לפני המבצע והיו מהגורמים שהובילו אליו, התרחבו במהלך המבצע.
אלפי פורעים מקרב ערביי ישראל חוללו מהומות אלימות, ניסיונות לינץ', ונדליזם והצתות.
מוקדי האלימות היו בעיקר בערים מעורבות עם תושבים יהודים וערבים כגון חיפה, לוד, רמלה, עכו.
גם ביישובים ערבים ובכבישים רבים ברחבי הנגב והגליל התקיימו מהומות.
בנוסף למהומות תועדו גם מקרים בודדים של פורעים יהודים.
הוגשו כתבי אישום נגד יותר ממאה פורעים.
השר לביטחון הפנים אמיר אוחנה והמפכ"ל קובי שבתאי החליטו על גיוס מילואים מיידי של משמר הגבול.
כמו כן, נעשו ניסיונות מצד פלסטינים וערבים-ישראליים לבצע פיגועים.
במהלך המבצע דיווחו כלי התקשורת בישראל על הוראות לחיילי צה"ל לנוע ללא מדים או ללא נשק, מחשש לפגיעה בהם ולחטיפת נשק מצד ערבים ישראלים.
בשעות הערב של 11 במאי גברו ההתפרעויות וההצתות בעיר לוד, ובמהלכן נרגם באבנים רכב של אזרח ישראלי (יגאל יהושע, 56) שכתוצאה מכך נפצע קשה ונפטר מפצעיו לאחר מספר ימים.
כמו כן, ערבים ירו על שכניהם היהודים.
ראש הממשלה ושר הביטחון הורו לשנע לעיר פלוגות מג"ב מגזרת יו"ש, ובעיר הוכרז אירוע חירום אזרחי.
ב-12 במאי, הוכרז על עוצר בעיר לוד החל משעות הערב.
באותו יום בטיילת בת ים ארגון "לה פמיליה" הוביל המון זועם לנתץ חנויות בבעלות ערבית.
ההתארגנות לחלק מהמהומות החלה ברשתות החברתיות.
שעות ספורות לאחר מכן ההמון ביצע ניסיון לינץ' לאומני בסעיד מוסא, נהג ערבי שנקלע לנקודה.
באותו לילה נדקר בירושלים צעיר ערבי כבן 25 בקטטה עם יהודים ונפצע קשה.
במקביל בעכו ערבים בצעו ניסיון לינץ' באזרח יהודי שנפצע באורח קשה.
מלון האפנדי בעיר העתיקה בעכו הוצת על ידי ערבים, ואבי הר-אבן, מנהלה לשעבר של סוכנות החלל הישראלית ששהה במלון נפצע באופן קשה מהשרפה, וכעבור שלושה שבועות נפטר מפצעיו.
גם מסעדת "אורי בורי" של השף אורי ירמיאס הועלתה באש על ידי ערבים.
ב-13 במאי, אירע בטמרה ניסיון לינץ' ביהודי שנכנס לעיר בטעות.
הוא חולץ בידי אנשי ארגון הצלה בשם "אל זהראוי".
גם ביום זה הוכרז על עוצר בעיר לוד בשעות הערב.
ב-14 במאי התפשטו המהומות ליהודה ושומרון, ובמהלכן נהרגו 10 פלסטינים בעימותים עם כוחות צה"ל.
בלילה הושלך בקבוק תבערה לבית של משפחה ערבית ביפו וכתוצאה מכך ילד בן 12 נפצע קשה.
שלושה ערבים נעצרו בחשד למעורבות בפיגוע.
ב-15 במאי העימותים בצפון ובמזרח ירושלים המשיכו גם בלילה: בשועפאט, בבית חנינא ובנווה יעקב החלו מהומות אלימות, חשודים גרמו נזקים כבדים לתשתיות הרכבת הקלה באזור.
ב-16 במאי המשיכו העימותים ברחבי הארץ: ברמאללה עשרות ערבים הפגינו והבעירו צמיגים, בירושלים אחר הצהריים מחבל ערבי ביצע פיגוע דריסה באזור קבר שמעון הצדיק-שייח' ג'ראח.
שישה שוטרים נפצעו, שניים מהם במצב בינוני.
לקראת הערב החלו שוב עימותים בצפון ירושלים, מספר ערבים הציתו את מסילת הרכבת הקלה בשכונת פסגת זאב וגרמו לנזק רב.
בערב המשיכו העימותים גם בעיסאוויה ובבית חנינא, בבית חנינא נעצרו שבעה יהודים בחשד למעורבות באירוע ירי במהלך הפרת סדר אלימה שכללה יידוי אבנים וירי זיקוקים.
בלילה הוצתו שני כלי רכב בבעלות יהודית בשכונת אבו תור בירושלים.
ב-17 במאי החלה רגיעה במהומות.
מחבל ניסה לדרוס כוח צה"ל ליד חווארה סמוך לשכם, החיילים השתלטו עליו ולא היו נפגעים.
בסביבות השעה 14:00 אירע פיגוע דריסה במעבר מיתר, לא היו נפגעים והמחבל נעצר.
כבישים רבים בנגב ובגליל נחסמו לתנועה בידי מתפרעים ערביים למספר ימים, ואזרחים יהודיים היו נצורים בישוביהם.
בין היתר כביש באר שבע דימונה נחסם לתנועה וצה"ל לא יכל במשך מספר ימים להעביר תחמושת לבסיס נבטים.
ב־13 במאי לקראת שעות הערב שוגרו שלוש רקטות מכיוון לבנון ונחתו בים התיכון, לא היו נפגעים באירוע ולא הופעלה אזעקה.
ב-14 במאי ב-15:30 חדרו מספר לבנונים לשטח ישראל לאחר שחתכו את גדר הגבול באזור מטולה והציתו אש בשטח ישראל.
צה"ל הדף אותם בחזרה לשטח לבנון ואחד מהמתפרעים שחדרו לישראל נהרג.
בלילה סיכל צה"ל ניסיון חדירה של חוליית מחבלים שהתכוונה לבצע פיגוע במטולה.
ב-17 במאי בשעה 23:14 נשמעה אזעקה במשגב עם, עקב שיגור שש רקטות משטח לבנון, שנפלו כולן בשטח לבנון.
צה"ל השיב באש תותחים לכיוון מקור הירי.
ב-19 במאי בשעה 16:12, נשמעו אזעקות בקריות, בעכו, בשפרעם ובסביבה בעקבות ארבע רקטות שנורו מלבנון.
כיפת ברזל יירטה רקטה אחת, אחרת נפלה בשטח פתוח ושתיים נוספות נפלו בים.
הפגנות הלבנונים סמוך לגדר הגבול נמשכו גם ב-15 וב-16 במאי.
ב־14 במאי, בשעות הלילה, לקראת השעה 22:00 בוצעו שלושה שיגורי רקטות מסוריה.
שתיים מהן נפלו בשטח פתוח בדרום רמת הגולן בסמוך לגדר הגבול בישראל, והשלישית בשטח סוריה.
בבוקר 18 במאי הפיל צה"ל מטוס ללא טייס (מל"ט) חמוש איראני מהסוג צמאד ששוגר בעיראק וחדר לאזור עמק המעיינות ככל הנראה מסוריה או מלבנון.
תוצאות המערכה הצבאית ברצועת עזה
אף על פי שבמהלך המבצע שוגרו אלפי רקטות ופצמ"רים מרצועת עזה לשטח ישראל, מספר האבדות בקרב האוכלוסייה האזרחית בישראל היה מצומצם למדי, בעיקר כתוצאה מהיעילות שהפגינה מערכת ההגנה הישראלית נגד טילים (כיפת ברזל), שירטה כ-90% מהרקטות, שהיו צפויות לנחות בשטחים מיושבים.
בסך הכל נהרגו שישה אזרחים ישראלים ושלושה תושבים זרים כתוצאה ישירה מפגיעת הרקטות.
שני אזרחים נוספים מתו בנסיבות שונות במהלך ניסיון למצוא מחסה מירי הרקטות, ומרבית הפצועים נפגעו באורח קל.
כמעט כל הניסיונות של ארגוני הטרור ברצועת עזה לפגוע בחיילים ואזרחים ישראליים, שלא באמצעות ירי תלול מסלול (ירי נ"ט, שיגור כטב"מים, ניסיונות חדירה לישראל דרך היבשה או הים וכו') סוכלו על ידי כוחות צה"ל.
עם זאת, ירי הרקטות המסיבי הצליח לגרום לשיתוק החיים האזרחיים בטווח כ-40 ק"מ מגבול רצועת עזה (קו אשדוד-באר שבע) ולשיבוש החיים בחלק גדול משטח ישראל, כולל גוש דן, במהלך ימי המבצע.
בסיכום צה"לי של המבצע, טענו קצינים בכירים בצה"ל שהמודיעין על מערכת הירי הרקטי של חמאס הייתה "נקודת תורפה גדולה" ואף "כישלון".
לדברי אותם קצינים, "לא היה לצה"ל מידע רב על רקטות לטווחים שונים, ומערכים שלמים נאלצו לאסוף מידע תוך כדי המבצע".
מבצע "דרום כחול", תקיפת ה"מטרו" של מנהרות החמאס, התבררה בדיעבד כמוצלחת פחות משהצטיירה בתחילה.
אף שבתקיפה נהרסה תשתית מנהור ענפה, הרי שנוכח הימנעות צה"ל מהכנסת כוחות קרקעיים לתוך הרצועה כחלק ממהלך להטעיית האויב, וייתכן גם בשל חשיפת יכולות צה"ל לתקיפת מנהרות בימים שקדמו לתקיפה, מספר פעילי החמאס שנהרגו במהלכה היה נמוך בהרבה מהמצופה.
כתוצאה מכך, בפיקוד צה"ל התנהל לאחר המבצע דיון, האם נכון היה לבצע את התקיפה, שהוכנה כמהלך מפתיע למערכה גדולה יותר, בעיתוי בו בוצעה.
גורמים במערכת הביטחון הישראלית המליצו להקים יחידות ייעודיות, כדי לסייע לכוחות ביטחון פנים להתמודד עם אתגרים דומים בעתיד, כלקח ממאורעות מאי 2021.
מהצד השני, ארגוני הטרור ברצועת עזה ספגו פגיעה קשה – בכוח אדם, במערך הפיקוד והשליטה, בציוד צבאי, במערך המנהרות, במערך המחקר והפיתוח ובמערך הייצור של הרקטות – כתוצאה מתקיפות חיל האוויר וחיל הים הישראלי, אש ארטילריה, ופעילות יחידות מיוחדות של צה"ל.
לפי סוכנות זכויות האדם של האו"ם, בעקבות ההפצצות ברצועת עזה נותרו כ-8,500 בני אדם ללא קורת גג, כ-800,000 נותקו מאספקת מים זורמים ואספקת החשמל צומצמה ל-5 שעות ביום.
כמו כן נפגעו בהפצצות 9 בתי חולים, 19 מרכזי רפואה ו-58 מרכזי חינוך.
בישראל נהרגו חייל אחד ו-12 אזרחים, בהם שני עובדים זרים מתאילנד ועובדת זרה מהודו.
357 ישראלים נפצעו במהלך המבצע (לפי נתוני מד"א).
ב-6 בפברואר 2022, כשמונה חודשים לאחר סיום המבצע, נפטרה מפצעיה אזרחית שנפצעה קשה מרקטה בזמן המבצע.
לפי גורמים פלסטינים, 286 פלסטינים נהרגו במהלך המבצע, מתוכם 256 ברצועת עזה, 28 באזור יהודה ושומרון ו-2 על גבול לבנון.
הם נמנעים מלהבחין בין נפגעים אזרחיים לבין נפגעים מקרב ארגוני הטרור.
לפי נתוני צה"ל, ארגוני הטרור ברצועת עזה ספגו לפחות 225 הרוגים.
על פי דו"ח של מרכז המידע למודיעין ולטרור, 114 מההרוגים ששמותיהם פורסמו בעזה, זוהו כפעילים של ארגוני טרור, מתוכם 65 פעילי חמאס, 20 פעילי הג'יהאד האסלאמי, 25 פעילי פת"ח, 2 פעילי החזית הלאומית לשחרור פלסטין, פעיל אחד מגדודי המג'האידין ופעיל ועדות ההתנגדות העממית.
לפני נתוני סוכנות זכויות האדם של האו"ם, 128 אזרחים פלסטינים נהרגו במהלך המבצע, בתוכם 40 נשים ו-63 ילדים.
לפי נתוני משרד הבריאות הפלסטיני, 67 מההרוגים היו ילדים.
לפי נתוני בצלם, 137 מתוך ההרוגים לא השתתפו בלחימה.
לאחר סיום המבצע, פרסמו ארגוני הטרור בעזה את שמותיהם של 83 מלוחמיהם, שנהרגו במהלכו.
לפי נתוני משרד הבריאות הפלסטיני יותר מ-5,700 פלסטינים ברצועת עזה וביהודה ושומרון נפצעו במהלך המבצע.
סיכום המבצע על ידי הצדדים
עם סיום המבצע ראש הממשלה בנימין נתניהו, שר הביטחון בני גנץ והרמטכ"ל אביב כוכבי פנו בהצהרה לציבור שבה סיכמו המבצע.
הרמטכ"ל פרסם גם פקודת יום לסיום המבצע.
יחיא סנוואר ואיסמעיל הניה יצאו אף הם בהצהרות בסיום המבצע.
בחנוכה של שנת 2021 העניק הרמטכ"ל אביב כוכבי אות הוקרה לחלק מהיחידות שפעלו במסגרת המבצע.
מועצת זכויות האדם של האו"ם אישרה במאי 2021 הצעה להקמת ועדת חקירה להתנהלות ישראל במבצע.
ועדת החקירה הבין-לאומית העצמאית בנושא השטחים הפלסטיניים הכבושים, בראשות נאווי פילאי, הודיעה שתדון גם במה שקורה בתוך שטח ישראל.
בהמשך, ישראל הודיעה שהיא לא תשתף פעולה עם ועדת החקירה.
כשלושה חודשים לאחר סיום המבצע הגיע צוות מהיחידה לסילוק פצצות של האו"ם (UNMAS) לבקשת אונר"א על מנת לבחון את בטיחותו של בית ספר בניהולו, וזאת לאחר שנחשף תחתיו פיר מנהרה במהלך המבצע.
הצוות סולק על ידי חמאס, שסגר את האזור בפני המומחים.
כתוצאה מכך בוטלה הבדיקה במתחם בית ספר נוסף, ושנת הלימודים הושעתה ל-4000 התלמידים הלומדים בהם עד להתאפשרות הבדיקה על ידי ה-UNMAS.
בחודש יולי 2021 פרסם ארגון Human Rights Watch דו"ח לפיו במבצע הצבאי הפר ארגון החמאס את דיני המלחמה וייתכן שאף ביצע פשעי מלחמה, כאשר שיגר אלפי רקטות לא מונחות לעבר ריכוזי אוכלוסייה אזרחית.
במקביל טען הארגון גם להפרות של הצד הישראלי כלפי חמאס, כאשר תקף צה"ל יעדים אשר על פניו אינם צבאיים, טענות שהוכחשו על ידי צה"ל – הכחשות שנענו בקריאה שעל ארגונים בינלאומיים לקבל גישה לשדה הקרב ברצועה על מנת לחקור את הטענות ההדדיות לפשעי מלחמה.
לאחר המבצע, התנהלו הליכים משפטיים לגבי עבירות פליליות שבוצעו במהלך המבצע.
השפעה ארוכת טווח של המבצע
לאחר תום המבצע העריכו בצה"ל כי פגעו בכ-50% מתשתית מנהרות חמאס ברצועת עזה, אך לא היה ברור אם לחמאס נותרה יכולת להגיע להישגים משמעותיים, ואם התעצמותו נפגעה.
בצה"ל רווחה ההערכה לפיה חמאס יתקשה להשתקם לאחר הפגיעה בתשתית המנהרות, אתרי הייצור ומחסני הנשק, ולאחר שנהרגו מספר מהנדסים בכירים.
בהתאם להערכה זו אמר ראש אגף המבצעים אהרון חליוה שתקופת שקט מינימלית של חמש שנים לאחר שומר החומות תיחשב להצלחה.
ב-31 במאי 2021 שב חמאס לתקוף את ישראל, בתחילה בירי ובהפרחת בלוני תבערה מרצועת עזה לישראל, ובהמשך נערכו הפגנות ליד גדר הגבול שנענו בתקיפות של מטוסי חיל האוויר הישראלי.
ב-16 באוגוסט נורתה רקטה ראשונה מאז תום המבצע לעבר שדרות.
מסוף 2021 ועד סוף 2022, בצה"ל ציינו בסיפוק שהתקופה שלאחר המבצע הייתה השקטה ביותר ברצועת עזה מאז תוכנית ההתנתקות, ויחסו את השקט להרתעת החמאס ולצעדים אזרחיים משמעותיים שממשלת ישראל יזמה, בהם הגדלת כמות הפועלים העזתים שעבדו בשטח ישראל.
לאחר כשנה וחצי ב-5 באוגוסט 2022 נפתח מבצע "עלות השחר" נגד הג'יהאד האסלאמי בחיסולו של בכיר הארגון תייסיר אל-ג'עברי, בהמשך חוסלו בכירים נוספים והארגון שיגר למעלה מאלף רקטות לישראל.
במבצע, חמאס לא השתתף כלל וצה"ל נמנע מלתקוף את אנשי הארגון ותשתיותיו.
תשעה חודשים לאחר מכן, וכשנתיים לאחר סיום מבצע שומר החומות, פרץ מבצע נוסף נגד הג'יהאד האסלאמי אשר נקרא "מגן וחץ" בו צה"ל חיסל בכירים רבים מהארגון, ופעיליו שיגרו מאות רקטות לישראל.
גם במבצע זה נמנע חמאס מלהשתתף באופן פעיל אך אישר לג'יהאד האסלאמי להשתמש בבורות השיגור שלו.
ביוני 2023 התייחס ראש הממשלה בנימין נתניהו לתוצאות המבצע בכנסת ואמר: "מבצע שומר חומות בו החזרנו את החמאס אחורה כעשור, השמדנו לו את הזרועות, נשאר לו נשק תלוי מסלול, ובזה גם טיפלנו.
כתוצאה מזה, עברו שנתיים וחצי מאז, ומספר הטילים והרקטות שהחמאס ירה משטח עזה עומד על 0!
אינני פותח פה לשטן, אבל זה עומד על אפס כי המכה שינתה את המשוואה בעוצמה אדירה".
לאחר פרוץ מלחמת חרבות ברזל הסתבר שבמבצע שומר החומות נגרם לחמאס נזק מועט בלבד, שלא פגע במידת הנכונות שלו לצאת לעימות נוסף עם ישראל.
תשתיות חמאס שוקמו במהירות, בהן פירי מנהרות רבים, תווך תת-קרקעי בין המנהרות, בונקרים, חדרי שליטה, מחסני נשק וטילים ואתרי ייצור ברמה גבוהה.
כשנתיים וחצי לאחר המבצע ב-7 באוקטובר 2023, כ"ב בתשרי ה'תשפ"ג, בבוקר שבת חג שמיני עצרת ושמחת תורה, פתח חמאס במתקפת פתע על ישראל, ובעקבותיה החלה מלחמת חרבות ברזל.
על פי פרסומים שונים, יחיא סנוואר החל בתכנון הטבח מיד לאחר מבצע שומר החומות, ומכאן גם כינויו "מבצע מבול אל-אקצא".
חוק מס רכוש וקרן עוסק במתן פיצוי לישראלים שניזוקו כספית מפעילות צבאית.
הטיפול במאות תביעות בגין נזק ישיר החל תוך כדי המבצע, על ידי צוותים שהעריכו את גובה הנזק.
כללים לפיצוי על נזק עקיף, כגון אובדן הכנסות ותשלום שכר לעובדים שנעדרו מעבודתם עקב המבצע (כתוצאה מסגירת מקום עבודתם בהוראת פיקוד העורף או סגירת מוסדות לימוד של ילדיהם), נקבעו בהוראת שעה בתקנות מס רכוש וקרן פיצויים.
ניתן צו הרחבה להסכם הקיבוצי בדבר פיצוי לעובדים שנעדרו מהעבודה במהלך המבצע והיו במרחק של עד 80 ק"מ מרצועת עזה.
משמעותו היא כי מעסיקים יוכלו לקבל פיצוי בשל השכר ששילמו לעובדים שנעדרו מעבודתם במהלך המבצע בשל הנחיות פיקוד העורף (בנוסף לפיצויים על נזקים עקיפים אחרים) מרשות המיסים לפי תקנות מס רכוש וקרן פיצויים שהותקנו.
הצו היווה גם מקור משפטי המחייב מעסיקים שטרם שילמו שכר זה לשלמו לעובדים.
מבצע שועל המדבר היה מבצע שביצעו צבאות ארצות הברית ובריטניה כנגד בעיראק שהחל
בין ה-16 ל-19 בדצמבר 1998. בתגובה לסירובו של סדאם חוסיין למלא אחר החלטת מועצת הביטחון של האומות המאוחדות להתיר את כניסת פקחים אמריקנים במטרה לבדוק האם עיראק מייצרת נשק להשמדה המונית, החליטו נשיא ארצות הברית ביל קלינטון וראש ממשלת הממלכה המאוחדת טוני בלייר על פעולת גמול משותפת לצבאות שתי המדינות.
מפקד המבצע היה כמפקד פיקוד מרכז של ארצות הברית, גנרל חיל הנחתים אנתוני זיני.
במהלך המבצע תקפו כוחות האוויר והים של חיל האוויר האמריקאי, הצי והנחתים ולצדם כוחות הצי המלכותי וחיל האוויר המלכותי מעל מאה מטרות ברחבי עיראק, והרגו ופצעו בתוך כך בין 200 ל-1,400 חיילים עיראקיים.
במהלך המבצע התנהל הליך ההדחה של נשיא ארצות הברית ביל קלינטון.
מחוקקים מהמפלגה הרפובליקאית טענו כי עיתוי המבצע נועד להסיח את דעת הציבור האמריקני מהליך ההדחה, אולם מזכיר ההגנה ויליאם כהן הכחיש זאת.
מבצע רימון התרחש בחזית המערבית במלחמת העולם השנייה, וכלל חציית נהר רור בין רורמונד לדירן על ידי הארמייה האמריקנית התשיעית, בפיקודו של לוטננט גנרל ויליאם הוד סימפסון, בפברואר 1945, שסימן את תחילת פלישת בעלות הברית המערביות לגרמניה.
ב-9 בפברואר, הארמייה האמריקנית התשיעית - שפעלה תחת קבוצת הארמיות ה-21 האנגלו-קנדית של פילדמרשל ברנרד לו מונטגומרי מאז הקרב על הבליטה - הייתה אמורה לחצות את הרור ולחבור עם הארמייה הקנדית הראשונה, בפיקודו של לוטננט-גנרל הארי קריראר, שהתקדמה מאזור ניימכן בהולנד במבצע ממשי, שהחל בשעה 05:00 ב-8 בפברואר.
עם זאת, לאחר שהקנדים התקדמו, פתחו הגרמנים את שערי הסכרים של הסכרים במעלה הזרם (סכר רור וסכר אורפט).
זה מנע מהאמריקאים לחצות כמתוכנן.
היה צפוי שהגרמנים ינסו לעשות זאת, ושקבוצת הארמיות ה-12 של גנרל עומר בראדלי תוכל ללכוד אותם בזמן כדי לעצור את ההצפה.
במהלך השבועיים שבהם הנהר הוצף, היטלר לא אפשר לגנרל-פלדמרשל גרד פון רונדשטט לסגת מאחורי הריין, בטענה שזה רק יעכב את הקרב הבלתי נמנע.
הוא הורה לו להילחם במקום שבו עמדו כוחותיו.
הכוחות הללו כללו את הארמייה ה-15, בפיקודו של גוסטב-אדולף פון צנגן, ואת ארמיית הצנחנים הראשונה, בפיקודו של אלפרד שלם.
הארמייה התשיעית הצליחה סוף סוף לחצות את הנהר ב-23 בפברואר.
עד אז, גם כוחות אחרים של בעלות הברית היו קרובים לנהר הריין.
באותה תקופה, כוחות בריטים וקנדים ניצחו בקרב על הרייכסוואלד, ספגו אבדות כבדות, והתקדמו עד לאזור גוך.
רק בימים האחרונים של פברואר השתכנע היטלר לפנות את מהבלט ליד רורמונד, שם בוצרה עמדת מאס-רור באופן זמני מאז סתיו 1944, שכן כעת הייתה מאוימת על ידי כיתור משני הצדדים.
הכוחות הגרמנים הנסוגים גילו התנגדות חזקה יותר רק בכפרים ובעיירות.
ארקלנץ נתפסה ב-26 בפברואר על ידי כוחות מדיוויזיית הרגלים ה-102 ומנשנגלדבאך ב-1 במרץ על ידי גדוד של דיוויזיית הרגלים ה-29. באותו יום הגיעו גורמים מהדיוויזיה המשוריינת ה-2 לפאתי קרפלד, לאחר שמצאו גשר שלם מעל התעלה הצפונית.
ניסיונות לבנות את גשר הריין בין קרפלד-אורדינגן לדואיסבורג-מונדלהיים וגשר הרכבת האוס-קניפ בריינהאוזן נכשלו: הוורמאכט פוצץ אותם לפני הגעת הכוחות האמריקנים.
פנלו, בריגן, קאלדנקירכן, פירזן, אנראט ושיפבאן, בין היתר, נכבשו גם הם ב-1 במרץ.
בליל 1–2 במרץ 1945, כ-20 טנקים גרמניים מדיוויזיית הפאנצר להר ו-150 פאנצרגרנדירים פתחו בהתקפת פתע על שיפבאן בניסיון לכבוש אותה מחדש.
הם ניהלו קרבות מרים וקרבות מבית לבית, הרגו למעלה מ-100 חיילים אמריקאים מהדיוויזיה המשוריינת ה-2 והשמידו 22 כלי רכב משוריינים, כולל טנקים כבדים אמריקאים.
28 חיילי הוורמאכט נפלו בקרב ו-7 אזרחים גרמנים מתו.
בשלוש לפנות בוקר הם ביטלו את המתקפה.
היא נועדה לאפשר לחיילים גרמנים המוצבים ליד מנשנגלדבאך לסגת דרך כביש 57 הפדרלי אל גשר קרפלד-אורדינגר.
ב-3 במרץ נפגשו חיילים אמריקאים ובריטים-קנדיים ליד גלדרן.
הוורמאכט ניסה להחזיק ראש גשר על פני הריין (ב- Rheinbabenbrücke) בווסל מספיק זמן כדי לאפשר לחיילי ארמיית הצנחנים הראשונה לסגת.
ראש גשר זה חוסל בקרבות קשים עד 11 במרץ בשיתוף כוחות בעלות הברית המערביות לאחר פיצוץ הגשרים הגרמנים האחרונים.
ב-4 במרץ נכבשה העיר מורס, ב-5 במרץ העיירות הומברג וריינהאוזן מול גדת הריין בדואיסבורג.
ב-4 במרץ פוצצו כוחות גרמנים את גשרי הריין להוכפלד, ואנהיימרורט ורוהררט, ואורדינגן.
הארמייה האמריקנית התשיעית הצהירה כי הרגה כ-6,000 חיילים גרמנים ולקחה 30,000 שבויים במהלך מבצע רימון עם אבדות משלה של פחות מ-7,300 איש (כולל 1,330 הרוגים).
מבצע שובר גלים היה מבצע צבאי של צה"ל בסיוע שירות הביטחון הכללי ומשטרת ישראל באזור יהודה ושומרון שהחל ב־31 במרץ 2022, לאחר שורה של פיגועי טרור שביצעו מחבלים פלסטינים וערבים-ישראלים כנגד אזרחים ישראלים בשטחי מדינת ישראל בשבוע שקדם למבצע.
לאחר שלושה חודשים, המבצע כמבצע צבאי פסק בהדרגה, ובהמשך כינה צה"ל כל פעילות ביהודה ושומרון בשם זה.
לבסוף, כעבור כשנה, השימוש הנותר בשמו לתיאור הפעילות הופסק, מתוך הערכה שהמשך השימוש בשמו תורם למתיחות מול הרשות הפלסטינית ומנגנוניה.
במהלך המבצע ביצעו כוחות צה"ל ומג"ב פשיטות ומעצרים נגד יעדי טרור פלסטינים ומבוקשים בשטחי יהודה ושומרון.
במהלך שלושת החודשים הראשונים של המבצע, גדוד ניצן של חיל האיסוף הקרבי הוציא למעלה מ-527 פעילויות מבצעיות שונות ברחבי יהודה ושומרון ובעיקר במרחב התפר.
הימ"מ והימ"ס, היחידות המיוחדות ללוחמה בטרור של משטרת ישראל ומשמר הגבול, נטלו חלק נכבד בפעילות המבצעית ועצרו או הרגו מחבלים רבים, בסיוע מודיעיני משירות הביטחון הכללי.
כחלק מההיערכות למבצע, גייס צה"ל שלוש פלוגות מג"ב במילואים.
כמו כן, צה"ל הקצה כ־1,300 לוחמים לסיוע למשטרת ישראל בלחימה בטרור.
לפי מפקד אוגדת איו"ש, תא"ל אבי בלוט, האוגדה תוגברה מ־13 גדודים ל־24 גדודים.
בשלהי 2022 צה"ל החל לצמצם כוחות בעקבות התקדמות בנייה בקו התפר וצניחת מעבר שב"חים.
עיקר הלחימה מתרחשת בערים שכם וג'נין, כולל במחנה הפליטים ג'נין ובכפרים סביב שכם, שם נמצאים מוקדי הטרור הפלסטיני.
במהלך המבצע תוקנו פרצות בגדר ההפרדה והוגברה השמירה עליה, תוך היתר לירות לעבר הרגליים של מי שמנסה לעבור אותה.
מירי זה נהרגו שני פלסטינים לא חמושים.
כמו כן, ביצע צה"ל עבודות הנדסיות בקו התפר על מנת להקטין הסתננות בלתי חוקית, הברחות (בעיקר של אמל"ח), חדירת שב"חים ופח"ע.
עבודות אלו, שכונו "מבצע לוט", כללו חפירת תעלה נגד טנקים באורך 42 ק"מ בקו התפר שבחטמ"ר יהודה על ידי עשרות כלי צמ"ה של חיל ההנדסה הקרבית.
בנוסף הוחרמו אמצעי לחימה רבים וכספי טרור.
מנגד, לוחם ימ"מ וקצין צה"ל נהרגו בפעילות מבצעית ולוחמים נוספים נפצעו.
המבצע סייע לצמצום גל הפיגועים בתחומי הקו הירוק, אך התעצמו הפיגועים ביהודה ושומרון, והחשש מפניהם התמשך.
קודם המבצע בוצעו חמישה פיגועי טרור כנגד ישראלים במרכזי ערים בישראל: פיגוע הדקירה בארמון הנציב, הפיגוע המשולב בבאר שבע, פיגוע הירי בחדרה ופיגוע הירי בבני ברק, כשבוע לאחר תחילת המבצע בוצע פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף בתל אביב.
כארבעה שבועות לאחר תחילת המבצע, בוצע פיגוע הירי באריאל, וימים אחדים לאחר מכן בוצע הפיגוע באלעד.
כמו כן, פורעים פלסטינים וערבים ישראליים ביצעו מספר פיגועים נוספים שנפצעו בהם ישראלים וכן סוכלו ניסיונות פיגוע על ידי כוחות הביטחון.
ב־31 במרץ החל צה"ל במבצע.
לוחמי צה"ל וכוחות הביטחון ביצעו פשיטות ומעצרים ביהודה ושומרון ועצרו 31 חשודים פלסטינים, בהם כמה פעילים המזוהים עם דאעש בחברון.
בג'נין לוחם יחידת דובדבן נפצע באורח קל לאחר שמחבלים פתחו באש אל עבר כוחות הביטחון, הלוחמים השיבו אש והרגו 3 מחבלים.
ב-1 באפריל במהלך עימותים בעיר העתיקה בחברון בין כוחות צה"ל למחבלים פלסטיניים, שכללו זריקת בקבוק תבערה, נהרג אחמד יונס אל-אטרש, מחבל חמאס בן 29 מחברון, שישב מספר פעמים בכלא הישראלי על זריקות בקבוקי תבערה ועל מכירה וייצור של אמל"ח.
ב-2 באפריל כוח ימ"מ הרג שלושה מחבלים בהיתקלות עם חוליה מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני בעיירה עראבה שליד ג'נין שהייתה בדרכה לבצע פיגוע בעומק ישראל.
מפקד פלגה בימ"מ נפצע קשה ושלושה לוחמים נפצעו בינוני וקל.
יחידת דובדבן עצרה בטולכרם חבר נוסף בחוליה.
ב-7 באפריל כוח של סיירת צנחנים ושב"כ עצרו את בכיר חמאס ברמאללה חוסיין מוחמד אבו כוויכ, בביתו בעיירה ביתוניא.
לפי הודעת שב"כ, העילה למעצר הייתה "מעורבות בפעילות המהווה סיכון לביטחון האזור".
אבו כוויכ כבר נעצר פעמים אחדות בעבר.
מלבד אבו כוויכ, נעצרו שמונה פעילי חמאס נוספים.
ב-9 באפריל לאחר פיגוע הירי ברחוב דיזנגוף שבו נרצחו שלושה אזרחים ונפצעו שבעה, לפנות בוקר פשטו כוחות יחידת דובדבן, סיירת גולני וחיל ההנדסה הקרבית על ג'נין וכפרים סמוכים.
הם מיפו את בית המחבל לקראת הריסה ועצרו שני מבוקשים החשודים במעורבות בפעילות טרור.
במהלך הפעילות מחבלים פתחו עליהם באש, הכוחות השיבו אש, הרגו מחבל מהג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ופצעו מחבלים נוספים שהשתייכו לארגון, שנלקחו לחקירה.
באותו ערב כוחות צה"ל זיהו כלי רכב במרחב התפר שבגזרת החטיבה המרחבית מנשה שממנו הושלך תיק עם תת-מקלע מסוג קרלו.
הכוח לא הצליח לתפוס את המחבלים.
על פי דובר צה"ל, תא"ל רן כוכב, כוחות צה"ל תפסו את הנשק ופתחו במצוד אחר חברי החוליה שזרקו אותו.