tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אח"י חרב (סער 3), ואח"י רומח (סער (4.5), בשיתוף מטוס סיור מסוג "שחף" וצוות השתלטות, עצרו את האונייה אנודה.
תשעה חשודים הובאו לחקירה בחיפה.אוגוסט 1984מצפון לטריפולי (לבנון).תקיפת בסיס מחבלים.שני מסוקי קרב של חיל האוויר שהמריאו מאח"י גאולה, תקפו את בסיס המחבלים בנהר אל-ברד והסבו אבדות כבדות.30 במרץ 198535 מיל מדרום מזרח לכף גרקו בקפריסין.
לכידת אוניית מחבלים.אח"י סופה (סער 3), ואח"י מולדת (סער 4), לכדו את האונייה חליל 1, על האונייה נתפסו ארבעה מחבלים מהכוח הימי של הפתח.4 באפריל 1985נמל ענאבה באלג'יריהמבצע דרך נץכוח משייטת 13 בפיקוד ידידיה יערי מובל על ידי 4 ספינות טילים בפיקוד מפקד השייטת שמעון מאיר.
הטביע את האונייה מונלייט, אשר הוכנה להובלת מחבלים לפיגוע בחוף ישראל.21 באפריל 198537 מיל מצפון לפורט סעידטיבוע אוניית מחבלים.אח"י מולדת (בפיקוד דני הלוי) הטביעה אוניית מחבלים אטבירוס בדרכה פיגוע בחופי ישראל.
הספינה צורפה לחיל הים בשם אח"י תמנון ושימשה לאיתור וגילוי תת-מימי.31 באוגוסט 1985 80 מיל ממערב לצידון.לכידת ספינת מחבלים.אח"י רומח (סער 4.5), (בפיקוד רס"ן זאב ינובסקי), לכדה את היאכטה גנדה.
נעצרו חמישה מחבלים מכוח 17.11 בספטמבר 1985 14 מיל ממערב לביירות"תיל קשירה 1"כוח בפיקוד סא"ל דרור אלוני שכלל את אח"י עצמאות (בפיקוד רס"ן עופר דובנוב), אח"י מולדת (בפיקוד רס"ן נועם פייג) ודבור 881 (בפיקוד גדי דייסי) תפס את האונייה אופורטיוניטי.
נתפסו סירה מהירה, ושלוש מכולות עם אמצעי לחימה.10 בספטמבר 19865 ק"מ מצפון לצור בלבנון.פגיעה במחבלים.אח"י מולדת (בפיקוד נועם פייג), עם דבור 881 (בפיקוד מיכה שיטקין) בסיוע מסוקי קרב, גילו סירת גומי 600 מטר מחוף מינט אבו זייד וירו לעברה.
חלק מהמחבלים נפגעו והיתר הצליחו לברוח עם הסירה לחוף.10 בדצמבר 1986שישה מילין ממערב לצור, לבנון.מעצר אונייה חשודה אח"י מזנק (סער 2), ושני דבורים עצרו את האונייה מונטרורו.
שני אנשי צוות הושארו להמשך חקירה.6 בפברואר 198748 מיל ממזרח ללרנקה, קפריסין.לכידת אוניית מחבלים.אח"י רומח (סער 4.5) בפיקוד רס"ן יצחק וינרב ואח"י קשת (סער 4.5) בפיקוד רס"ן יוחאי בן יוסף, עצרו את האונייה MARIA R בדרכה ללבנון, נתפשו 50 מחבלים.
אבו ג'יהאד חוסל והכוחות שבו בשלום.ליל 4 באוגוסט 198825 מיל מדרום למפרץ טרנטו, איטליהלכידת ספינת מחבלים.ארבע ספינות סער: אח"י יפו (סער 4), אח"י מולדת (סער 4), אח"י קשת (סער 4.5) ואח"י גאולה, בפיקוד המש"ט אל"ם יוסי לוי, יירטו את היאכטה אנג'ל בדרכה מיוגוסלביה ללוב.
היאכטה נגררה לחיפה.4 באפריל 198921 מיל ממערב לכף גרקו קפריסין.לכידת אוניית מחבלים.אח"י גאולה, אח"י רומח (סער 4.5), וצוות השתלטות בסיוע מטוס "שחף" ומסוק "דולפין", עצרו את האונייה פארח.
14 חשודים כמחבלים הועברו לחקירה בחיפה.אוגוסט 1989מספנות ישראלהשקת סטי"ל מדגם "נירית".[הושקה אח"י חץ (סער 4.5), הספינה הראשונה מדגם (סער 4.5 נירית), שנבנתה במספנות ישראל.28 בנובמבר 1989צפון מזרח הים התיכון.לכידת ספינת מחבלים.אח"י עליה, אח"י מזנק (סער 2), וצוות השתלטות בסיוע מטוס "שחף", איתרו את היאכטה זאוס קסניוס, בדרכה מלימסול ללבנון.
אחד הנוסעים החשוד כמחבל הובא לחקירה בישראל.23 באפריל 1991הים התיכון, לבנוןמעצר אונייה עם מחבלים.אח"י ניצחון עצרה את המעבורת "ביליס", 15 מיל ממערב לצידון.
שני הטייסים וקצין התצפית נהרגו.31 בדצמבר 1997בסיס חיפההוצאת המשגב משירות.
אח"י משגב (סער 2), האחרונה מהספינות שנבנו בשרבור, סיימה את שירותה.
שמותיהן החדשים: SLNS Nandimithra P701,SLNS Suranima P7025 במאי 2001מזרח הים התיכון.לכידת ספינת אמל"ח.תפיסת ספינת דיג בדרכה מלבנון לעזה כמות גדולה של רקטות מסוגים שונים.6 במאי 2001הים התיכון, לבנוןלכידת ספינת אמל"ח.אח"י אילת (סער 5), שתי ספינות דבורה וכוח משייטת 13 השתלטו על הספינה סנטוריני ממערב לצור.
נלכד פעיל חזבאללה עם מטען מרעומים לרקטות ואמצעי לחימה שיועדו לרצועת עזה.23 באוגוסט 2004 בסיס חיפהמסירת שתי ספינות מדגם חוחית לצי מקסיקו.
אח"י עליה ואח"י גאולה הוצאו מהשירות ונמכרו לצי המקסיקני המפעיל אותם כספינות לחימת שטח בדגם הורקן A301 Huracán A302 Tormentaיוני 2006הים השחורהשתתפות בתרגיל ימי בין-לאומי.ספינות סער מהשייטת נטלו חלק בתרגיל של ברית נאט"ו במסגרת שיתוף פעולה עם ציי מדינות אירופה.
הזירה הימית במלחמת לבנון השנייה (שנת 2006)
באמצע 2006 התרחשו אירועים ביטחוניים רצופים שהביאו את מדינת ישראל למלחמה בשתי חזיתות: ברצועת עזה כנגד החמאס וארגונים אחרים מבצע גשמי קיץ ולחימה בלבנון כנגד החזבאללה שהתפתחה למלחמת לבנון השנייה.
לאחר ההתנתקות מרצועת עזה חלה בשנת 2006 הסלמה.
החמאס וארגוני מחבלים חידשו והגבירו את ירי רקטות הקסאם על יישובי צפון מערב הנגב.
ב-25 ביוני תקפו מחבלים מהחמאס וקבוצות נוספות מוצב צה"ל, נגמ"ש וטנק.
בהתקפה נהרגו שני חיילי צה"ל וחייל שלישי נחטף.
בתגובה על כך ועל הירי הנמשך של הקסאמים פתח צה"ל בסדרת מבצעים שהראשון בהם נקרא "גשמי קיץ".
במסגרת המבצע ירו סטי"לים אש תותחים אל עבר מרחבי שיגור הקסאמים.
המבצעים נמשך עד סוף נובמבר 2006.
בעוד מבצע גשמי קיץ מול רצועת עזה נמשך, פתחו כוחות של חזבאללה ב-12 ביולי 2006 באש קטיושות על כל אזור צפון הארץ.
תחת פעולת הסחה זו הותקף סיור של צה"ל, שלושה חיילים נהרגו ושני אחרים נחטפו.
בתגובה פתח צה"ל ביום שלמחרת במתקפה מהאוויר, הים והיבשה במבצע "שינוי כיוון" אשר התפתח למלחמת לבנון השנייה, שנמשכה עד ל-14 באוגוסט 2006. שייטת הסטי"לים פעלה במלחמה בעיקר בשתי משימות: ירי לעבר יעדים בחוף וסגר ימי.
פגיעה באח"י "חנית" – יומיים לאחר פרוץ הקרבות, ב-14 ביולי 2006, בשעה 20:30, נפגעה אח"י חנית (סער 5), מטיל חוף ים מול חופי ביירות.
חזבאללה הצליח להפתיע כשהכין סוללת טילים מדגם C-802 הסיני שסופקו לו מתוצרת איראנית.
מידע מודיעיני על קיום האיום בגזרה לא היה ברור ולא הופץ לספינות.
מערכות יירוט הטילים האוטומטיות של הספינה לא הופעלו עקב פעילות אינטנסיבית של כלי טיס של חיל האוויר הישראלי באזור.
הטיל פגע במנוף בירכתי הספינה כמטר אחד מעל הסיפון.
המנוף ספג את עצמת ההתפוצצות מחוץ למבנה גוף הטיל חדר לסיפון ויצא מהדופן.
הנזקים לגוף הספינה קלים אך במקום נוצרה שרפה.
ארבעה חיילים, שנמצאו בתא המגורים נשרפו: שני אנשי טייסת 193 מחיל אוויר, איש המודיעין הימי ואיש צוות.
יתר אנשי הצוות היו במשמרת, או שנמצאו בחדר מגורי חרטום, שם נערך באותה עת קידוש ליל השבת ולא נפגעו.
מפקד הספינה סא"ל יורם ישראלי ואנשי הצוות הצליחו להתגבר על האש, לבצע בקרת נזקים ולמנוע טביעת הספינה.
לספינה נגרם נזק כבד, אולם לאחר תיקון במערכת ההיגוי הפליגה בכוחות עצמה לבסיס אשדוד.
סיוע באש מהים – לאחר הפגיעה באח"י חנית זירת הלחימה הימית הוגדרה כאזור מוכה טילים (אמ"ט).
לאחר שהתברר שיתוף הפעולה והעברת המידע במטרה מהצבא הלבנוני לחזבאללה ובמטרה להשיג חופש פעלה ימי, תקפו הסטי"לים בירי תחנות מכ"ם בחוף לבנון ושני שדות תעופה של חיל האוויר הלבנוני, בקלעת ובראיק.
בנוסף הופגזו מהים מרחבי שיגור רקטות, משגרים מוכנים לפעולה, מחסני אמצעי לחימה, מפקדות חזבאללה, צירי החוף, תחנות וחוות דלק ומכוניות בתנועה על כביש החוף הלבנוני.
מידע שהגיע מהמודיעין הימי תורגם לשטחי הפגזה ובתגובה מהירה ביותר בוצעה היערכות והפגזות.
עמדות החזבאללה הניידות לאורך כל קו החוף הושמדו.
בכך נמנע שיגורן של מאות קטיושות נגד יישובי הצפון ונגד כוחות צה"ל בגזרת לבנון.
הספינות ירו כ-3,000 פגזי תותח אוטו מלרה 76 מ"מ לעבר מטרות בחופי לבנון.
ההפגזות התאפיינו בדרך כלל בפגיעות טובות.
סגר ימי על לבנון – בסגר הימי על חופי לבנון נטלו חלק סטי"לים, גף סיורי אוויר, דבורות וצוללות.
ספינות השייטת קיימו סגר צמוד על חופי לבנון.
נמנע מכלי שיט שלא קיבלו אישור מוקדם להיכנס ללבנון או לצאת ממנה.
במהלך הסגר תושאלו כ-2,000 כלי שיט.
לשבע אוניות סוחר אושר להיכנס לנמלים בלבנון כאשר התברר שהביאו ציוד לכוחות או"ם ותרופות.
סה"כ עוכבו 42 כלי שיט.
נפתח חלון ארעי למספר ימים כדי לאפשר פינוי נתיני מדינות זרות מלבנון.
במהלך הסגר בוצעה שהייה ממושכת בים של מרבית ספינות השייטת.
תחלופת הספינות נעשתה לשם תספוק מהיר וחזרה לגזרת הפעולה.
כתוצאה מהסגר הימי מחירי הביטוח הימי האמירו באורח ניכר, הדיג פסק ולבנון נקלעה למשבר אנרגיה ששיבש את אספקת החשמל והמסחר.
הסגר הימי שהטיל חיל הים נמשך עד 8 בספטמבר 2006 והשפיע על ממשלת לבנון ועל החזבאללה לקבל תנאי הפסקת האש.
תוצאות המלחמה – הסגר הימי פגע קשות בכלכלה הלבנונית.
ההפגזות מהים מנעו פגיעות חמורות יותר ברקטות.
כל הפעילות הענפה לא קיבלה הכרה בציבור עקב הפגיעה באח"י "חנית".
ועדת חקירה שמונתה על ידי מפקד חיל הים בראשות תא"ל (מיל') ניר מאור מצאה כשלים רבים בהכנת הכוח הימי ובהפעלתו.
לדברי מפקד חיל הים, דוד בן בעש"ט "התקיים כשל תודעתי".
לוח אירועים מבצע גשמי קיץ ומלחמת לבנון השנייה (שנת 2006)
בוצעה פעילות בקרת נזקים וכיבוי אש על ידי הצוות והספינה ניצלה.12 ביולי – 8 בספטמבר 2006הים התיכון, לבנוןהטלת סגר ימיהסטי"לים נטלו חלק בהטלת סגר ימי על תנועת כלי שיט במימי לבנון.
פעילות אחרי מלחמת לבנון השנייה (2007–2015)
בין 27 בדצמבר 2008 ל-18 בינואר 2009, צה"ל יצא למבצע צבאי נרחב ברצועת עזה.
מטרת המבצע הייתה לפגוע בארגון החמאס ולהביא לצמצום בירי הרקטות מהרצועה על יישובי הנגב.
חיל הים קיים סגר על הרצועה באמצעות ספינות השייטת וספינות הבט"ש.
מערכות הנשק המדויקות השיגו פגיעות טובות.
הותקפו משגרי רקטות, בונקרים ובתים שבהם התבצרו מחבלים.
הספינות פגעו גם בסירות של משטרת חמאס.
ב-3 בנובמבר 2009 הוזנקו ספינות השייטת, ליירוט אוניית מכולות "FRANCOP" שנשאה דגל אנטיגואה וברבודה, כ-100 מייל מחופי ישראל.
אח"י "אילת" (סער 5), ביצעה נוהל תשאול ודרשה חיפוש.
רב החובל, אזרח פולין, אישר לבצע סריקה באונייה.
צוות בדיקה של שייטת 13 עיין במסמכי המטען שבהם נרשם כי המכולות ממוענות מאיראן לסוריה.
נתגלו נשק ותחמושת בכמויות גדולות, שהוסתרו מאחורי שקים של פוליאתילן המיועד לתעשייה אזרחית.
האונייה נעצרה והועברה לנמל אשדוד בלווי אח"י אילת (סער 5) ואח"י תרשיש (סער 4.5).
הושם דגש על כך שכל הפעילות בוצעה בהקפדה על החוק הימי ובהפעלת כוח מינימלית.
ישראל הטילה סגר על רצועת עזה על מנת למנוע התחמשות החמאס.
במאי 2010 יצא מאיסטנבול משט שכלל שש אוניות עם פעילים פרו פלסטיניים, במטרה לפרוץ את הסגר.
ישראל עמדה בסירובה לאפשר לאוניות לפרוק בנמל עזה ודרשה את העברתו דרך נמל אשדוד לבדיקה מוקדמת.
מארגני המשט סירבו לכך והמשיכו לדרכם.
הטלת הסגר הימי על רצועת עזה נעשתה בהתאם לדין הבינלאומי ולהנחיות אמנת סן רמו הנוגעות להטלת מצור ימי.
ב-30 במאי 2010, בפעולה שנקראה "מבצע רוחות שמיים 7", ביצעו ספינות השייטת את עצירת המשט במים בין-לאומיים במרחק מחוף עזה.
חמש אוניות נענו לדרישה והועברו לנמל אשדוד.
לוחמי שייטת 13, שהגיעו בסירות מהירות ובמסוקים, ביצעו את עצירת "מאווי מרמרה" האונייה היחידה שלא נענתה להוראות הסגר.
תשעה מהתוקפים החמושים מנוסעי האונייה נהרגו ו-20 נפצעו, מרביתם מארגון IHH ומארגונים אסלמיים טורקיים.
עשרה מלוחמי שייטת 13 נפצעו.
ב-16 במרץ 2011 הגיעו אל המודיעין הימי ידיעות על העברת נשק וחימוש מאיראן המיועד לרצועת עזה באוניית הסוחר "VICTORIA" שנשאה דגל ליבריה.
שלושה סטי"לים – אח"י "סופה", אח"י "כידון" (סער 4.5) ואח"י להב (סער 5), כשעליה מפקד השייטת אלי שרביט – ועימם כוח השתלטות משייטת 13 הוזנקו לירוט.
המפגש עם האונייה נעשה במרחק 200 מיל מחוף ישראל.
הטיל (סיני במקור), מותקן באיראן על סירות מהירות המיועדות להפעלה בכמות רבה כנגד כלי שיט חמושים.
הצטיידות החמאס ברצועת עזה בנשק מתביית נגד ספינות הייתה מקשה על הפעילות הישראלית ולכידת המטען מנעה זאת.
באוגוסט 2011 פרסם החמאס כי ירה טיל מהדגם הזה כנגד ספינה ישראלית.
לא הייתה פגיעה ולא היה לכך אישור נוסף.
ב-14 עד 21 בנובמבר 2012 השתתפו ספינות הטילים יחד עם ספינות הביטחון השוטף במבצע בחסימת רצועת עזה מהים.
ספינות השייטת הפגיזו עשרות מטרות בחוף ומפקדות ומבנים של החמאס.
הספינות דיווחו על פגיעות טובות.
בפברואר-מרץ 2014 נערך מבצע לירוט אוניית נשק בדרום הים האדום.
מפקד המבצע בים היה מפקד חיל הים אלוף רם רוטברג.
הפעולה נעשתה על ידי אח"י חץ (סער 4.5) ואח"י חנית (סער 5) ששימשה כספינת הפיקוד.
לוחמי שייטת 13 שהצטרפו לספינות היוו את צוות ההשתלטות.
אוניית הסוחר "KLOS C" הפליגה מאיראן כאשר בבטנה נשק מתקדם אשר ייעודו היה פגיעה במדינת ישראל.
יעד ההפלגה של הספינה היה פורט סודאן, אך היעד הסופי של המטען היה החמאס ברצועת עזה.
הכוונה הייתה ליירטה לפני שתפרוק את המטען בפורט סודאן.
על תנועת האונייה לא היה מידע מדויק.
כלי השיט נדרשו לשהות זמן רב בים.
ב-5 במרץ 2014 נעצרה האונייה כ-1,500 ק"מ דרומית לאילת סמוך לגבול דרום סודאן עם אריתראה והובאה לאילת.
בתוך המכולות נמצאו עשרות טילי קרקע-קרקע M302 מתוצרת סוריה ומגוון פצצות מרגמה מסוגים שונים.
הנשק שנשאה ב-150 מכולות נפרש על הרציף לתצוגה בפני ראש הממשלה, שר הביטחון ואמצעי תקשורת.
ב-8 יולי 2014 יצא צה"ל למבצע צבאי ברצועת עזה שנמשך עד 26 באוגוסט 2014. ספינות הטילים פעלו בגזרה בתיאום עם פיקוד הדרום בתקיפת מטרות טרור ברצועה.
27 בדצמבר 2008 – 18 בינואר 2009הים התיכון, רצועת עזהמבצע עופרת יצוקהספינות השייטת פגעו במטרות בחוף באש מהים ונטלו חלק בסגר הימי.3 בנובמבר 2009מזרח הים התיכוןמבצע ארבעת המיניםאח"י אילת (סער 5) ואח"י תרשיש (סער 4.5) עצרו אוניית מכולות FRANCOP, כ-100 מייל מחופי ישראל.
בסריקת 300 המכולות שנתפסו, התגלו כמויות גדולות של אמצעי לחימה.30 במאי 2010מזרח הים התיכוןעצירת משט לעזהספינות השייטת יירטו שש אוניות המשט לעזה (2010), שהכוונו לנמל אשדוד, 40 מיל מחוף עזה.
האונייה מאווי מרמרה סירבה לעצור.
בוצעה השתלטות על ידי לוחמי שייטת 13 שנתקלו בהתנגדות אלימה.
מנוסעי הספינה נהרגו תשעה ו-20 נפצעו.
מהחיילים 10 פצועים.15 במרץ 2011מזרח ים התיכוןמבצע חוק ברזלהשתלטות על אוניית הסוחר VICTORIA, במרחק 200 מיל ממערב לחופי ישראל.
האונייה הובאה לאילת והחימוש שכלל טילי קרקע-קרקע ארוכי טווח נפרק.
על המבצע פיקד מפקד חיל הים, אלוף רם רוטברג.8 ביולי – 26 באוגוסט 2014הים התיכון, רצועת עזהמבצע צוק איתןספינות השייטת הפגיזו מטרות מחבלים בחוף ונטלו חלק בסגר הימי.23 בספטמבר 2014הים התיכון, ישראלהגעת הצוללת אח"י תנין (2012)ספינות השייטת נטלו חלק במשט חגיגי שקידם את פני הצוללת תנין שהגיעה מגרמניה.
הזירה הימית במלחמת חרבות ברזל
שת"פ בתמרון היבשתי ברצועת עזה
חיל הים נלחם במחבלים שחדרו לישראל דרך הים.
כמו כן פורסם שלראשונה הסטי"לים מדגם "סער 6" של שייטת ספינות הטילים, אח"י עוז ואח"י מגן, ביצעו במסגרת הלחימה, בפעם הראשונה, תקיפות משטח הים לעבר רצועת עזה.
במסגרת תקיפות אלה, הרסו ספינות השייטת מתקן לייצור אמצעי לחימה, מוצב ועמדת תצפית של הכוח הימי של ארגון הטרור חמאס.
המפקדות שימשו מוקד פעילות מרכזי בו אוחסנו עשרות כלי שיט ובוצעו הדרכות לכוח הימי של ארגון הטרור במטרה לפגוע במטרות ימיות ואסטרטגיות במרחב הימי של ישראל.
בדצמבר 2024, לאחר נפילתו של משטר אסד ותפיסת סוריה בידי המורדים הסורים יצא צה"ל למבצע חץ הבשן.
במסגרת מבצע חץ הבשן, כוחות חיל הים יצאו למבצע אור ואש, סדרת תקיפות של אתרים אסטרטגיים ברחבי סוריה מחשש שיפלו לידי המורדים.
ספינות טילים תקפו עם עשרות חימושים שני מוקדים עיקריים: נמל אל ביידה ונמל לטקיה אשר בהם עגנו 15 כלי שיט של חיל הים הסורי.
במהלך התקיפות שייטת 3 ניטרלה עשרות טילי ים ים בעלי יכולת הגעה לטווח של בין 80-190 קילומטרים, כל אחד מהם נשא עשרות קילוגרמים של חומרי נפץ המאיימים על כלי שיט אזרחיים וצבאיים במרחב.
ספינות השייטת פעלו רבות בכל הזירות.
ב-9 ביוני 2025 תקפה ספינת טילים מסדרת סער 6 בשתי תקיפות מדויקות בעזרת טילי ים-קרקע את רציפי נמל חודיידה שבשליטת החות'ים בתימן, התקיפות פגעו בתשתיות הנמל והזיקו לתשתיותיו לאחר כמה מבצעי חיל האוויר הישראלי בנמל.
לפי גורמים חיל הים הוא זה שנבחר לבצע את התקיפה בשל יכולותיו החשאיות.
הכנת תוכניות לחימה שבוצעו במלחמת יום הכיפורים.מיכאל ברקאי יולי 1973 עד יוני 1974מלחמת יום הכיפורים צוין לשבח בעיטור המופת, והכריז שמגיע עבור כל לוחמי השייטת.אלי רהב יוני 1974 עד מרץ 1976מיסוד המדדים ובוחני הכשירות הספינתיים, יישום "קוד איתן" באלחוט דיבור, קביעת החופשה המרוכזת.
מבצע פעמון החירותמיכה לצרוסאפריל 1976 עד אוגוסט 1978, מבצע ליטני, הפלגה לפורטוגלחיים שקד אוגוסט 1978 עד ספטמבר 1979פעילות נגד חדירת מחבלים זאב יחזקאלי אוגוסט 1978 עד יולי 1979מפקד שייטת 5 במקביל לחיים שקד.
במלחמת יום הכיפורים – מפקד שייטת ספינות הטילים קיבל בחודש מאי 1975, את עיטור המופת מהרמטכ"ל מרדכי גור, על פעילותו בזירה הימית במלחמת יום הכיפורים.
עם קבלת העיטור הכריז ברקאי כי הוא לוחמי השייטת באותה תקופה חשבו שהעיטור מגיע למפקדם.
מבצעי תרומת דם – החל משנת 1972 משתתף צה"ל במאמץ לספק את צורכי הדם הדרושים בזמני רגיעה ומלחמה.
התרומה נעשית כתחרות בין היחידות.
בשנת 1974 זכה חיל הים במקום הראשון בתחרות הכלל צה"לית.
בתחרות הפנים חילית זכתה השייטת פעם שנייה ברציפות במקום הראשון.
במלחמת לבנון הראשונה – ב-14 ביוני 1982 הוציא שר הביטחון אריאל שרון ציון לשבח לחיל הים.
מנוסח המכתב עולה כי לשייטת ספינות הטילים היה בכך חלק משמעותי.
הנחתת הכוחות נעשתה על ידי פלגת הנחתות השליטה על נתיבי הים, בידוד הגזרה והפגזות מהים אל יעדים בחוף נעשו על ידי ספינות הטילים.
על תפיסת היכטה 'גנדה' – שאירעה ב-25 באוגוסט 1985, קיבל רס"ן זאב ינובסקי מפקד אח"י רומח (סער 4) מכתב הוקרה ממפקד חיל הים אברהם בן שושן.
במלחמת לבנון השנייה – בעת כיבוי השרפה שפרצה מפגיעת הטיל באח"י חנית ב-14 יולי 2006, פעלו מרבית אנשי צוות הספינה בצורה ראויה לציון וארבעה צוינו לשבח.
מפקד חיל הים דוד בן בעש"ט ציין שלושה לשבח: , קצין הסיור במסוק על כך שגילה כושר מנהיגות, יוזמה ואומץ לב תוך סיכון חייו, חרף פציעתו.
, נגד הגשר של אח"י חנית.
קצין מכונה של אח"י להב, , צוין לשבח על ידי מפקד בסיס חיפה תא"ל יוחאי בן יוסף, על כך ש
פרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות – שייטת ספינות הטילים זכתה בפרס הרמטכ"ל ליחידה המבצעית המצטיינת בצה"ל על פעילותה בשנת 2009.
ב-2012 זכתה השייטת פעם שנייה בפרס הרמטכ"ל ליחידה המבצעית המצטיינת בצה"ל.
במאי 2019 זכתה השייטת לתעודת הערכה ממפקד חיל הים האלוף אלי שרביט על רצף מבצעים מוצלחים.
בשנת 2019 זכתה השייטת פעם שלישית בפרס הרמטכ"ל.
ביולי 2019 זכתה שייטת ספינות הטילים באות הערכה מטעם הרמטכ"ל.
ב-25 בנובמבר 2021, הוענק לשייטת אות הערכה מטעם הרמטכ"ל
ביוני 2020, זכתה השייטת לתעודת הערכה, ממפקד חיל הים האלוף אלי שרביט על רצף מבצעים מוצלחים.
ביוני 2021 קיבלה השייטת אות ההערכה מהרמטכ"ל אביב כוכבי על פעילות מבצעית מוצלחת.
ביולי 2021 קיבלה השייטת ציון לשבח ממפקד חיל הים האלוף אלי שרביט על הישג מבצעי חשוב.
בספטמבר 2021 קיבלה השייטת מכתב הערכה מראש הממשלה נפתלי בנט, על השתתפותה במבצע להשבת השבויים והנעדרים.
בדצמבר 2021 קיבלה השייטת אות ההערכה מהרמטכ"ל אביב כוכבי על השתתפות במבצע חשוב למדינת ישראל.
בנובמבר 2022 קיבלה השייטת אות ההערכה מהרמטכ"ל אביב כוכבי על הפלת כטב"מים ששיגר חזבאללה לעבר אסדת כריש.
הלוחם הימי בשייטת ספינות הטילים זכאי ועונד שלוש סיכות:
סיכת הסטיל"ן – סיכת לוחם החוד הימי אותה מקבל הלוחם הימי עם סיום מסלול ההכשרה של בבה"ד חיל הים האורכת בין 4-6 חודשים והיא מתקיימת בצורה מחזורית, כלומר כלל הלוחמים מגיעים לספינותיהם יחד, עם סיום הכשרתם.
נענדת מעל כפתור הכיס השמאלי במדי הא'.
הסיכה היחידתית – עוצבה בשנת 2018 על ידי לוחמי שייטת ספינות הטילים, עיצוב הסיכה מסמל ערכי היסוד שעליה השייטת מושתת: אהבה, משפחה וניצחון.
נענדת מעל כפתור הכיס הימני במדי הא'.
סיכת לוחם חוד – סיכה ייחודית המוענקת ללוחמי השייטת כחלק מהיותם לוחמי חוד.
סיכה שוכבת, מלבנית, בעלת רקע בצבע ירוק זית ועליה מוטבעת חרב מכסף.
הסיכה ממוקמת מעל הכיס הימני של חולצת מדי הא' של הלוחם הימי.
ספינות השייטת וצוותיהן מקיימות את כל הטקסים הנהוגים בצה"ל וכן טקס ליום הצי לפי קביעת חיל הים.
החלפת מפקד השייטת נעשית בטקס בנוכחות כל לוחמי השייטת.
מפקד חיל הים פוקד על ההחלפה והמפקדים נושאים את ברכתם.
המפקד היוצא מקבל את נס הקצין הבכיר.
השלב האחרון והמיוחד לשייטת הוא יציאה לים של כל הספינות הכשירות המסתדרות בטור עורפי וספינה הנושאת את המפקד היוצא עוברת ומקבלת הצדעה ימית מכל אחת מהספינות.
– הניצחון בקרבות הטילים ב נעשה נכס מורשת מכונן בשייטת בפרט ובחיל הים בכלל.
ב-23 בספטמבר 1974 התקיים בבה"ד חיל הים טקס הענקת "אות המלחמה" שהוצמד בסרט לדגל השייטת.
האות נמסר למפקדים בכירים בסדיר ובמילואים.
בנוסף לאות קיבל כל אחד את הספר "ימים עלי ימים".
יום השייטת – בשנים הראשונות נחגג יום השייטת בדצמבר לציון מילוט ספינות שרבורג.
לאחר מלחמת יום הכיפורים הועבר לאוקטובר לציון הניצחון בקרבות הטילים.
חשיפה – ספינות סער ופעילות שייטת ספינות הטילים מקבלות ביטוי במוזיאון ההעפלה וחיל הים בחיפה.
דן אלמגור חיבר שיר בשם "אנשי הסטי"ל", אשר הולחן והושר בערב "חיפה מצדיעה לחיל הים", לרגל 60 שנות אימוץ שנערך ב-1 במאי 2014 אך לא זכה לפרסום.
יוסי גמזו מילים ואפי נצר לחן, כתבו את "שיר הסטי"לים" שנעשה המנון השייטת.
מהקמת השייטת עד שנת 2016 כולל אבדו לשייטת 27 חללים.
מתוכם 4 נהרגו מפעולת האויב.
שלושה מנפילת מסוק לים במהלך טיסת אימונים לילית.
אחד נרצח מחוץ ליחידה ושישה נפטרו בנסיבות טרגיות.
כל האנשים שהלכו לעולמם מוגדרים כחללי צה"ל.
פיקוד חיל הים בכלל ופיקוד השייטת בפרט מקדישים תשומת לב רבה לקשר עם המשפחות השכולות ולהנצחת זכר החללים.
מפגש שנתי נקבע לחודש אוקטובר בכל שנה שבו מגיעות המשפחות לבסיס השייטת ונפגשות עם צוותי הספינות ומפקדיהן.
נפילת מסוק לים – ב-16 ספטמבר 1996, במהלך טיסת אימונים לילית, התרסק מסוק דולפין, מטייסת 193 שמספרו 905, לים וכל הנמצאים בו נהרגו.
הדבר אירע כ-20 מיל ימי מערבית לנהריה.
ההרוגים הם מפקד טייסת המסוקים הימיים , טייס המשנה וקצין הסיור המוטס .
גופתו של סרן ערן גרביה לא נמצאה והוא נחשב חלל שמקום קבורתו לא נודע.
סיבת ההתרסקות נחקרה על ידי חיל האוויר אך הממצאים לא פורסמו.
מלחמת לבנון השנייה – במהלך מלחמת לבנון השנייה ארעה ב-14 ביולי 2006, פגיעת טיל אויב באח"י חנית.
מהפגיעה נהרגו ארבעה חיילים, שלושה מחיל האוויר ואחד מחיל הים.
חללי שייטת המשחתות – בשנת 2012 החליט מפקד השייטת דוד סער סלמה על אימוץ משפחות חללי שייטת המשחתות מרביתם חללי טיבוע המשחתת אילת.
מאז נערכים האזכרות ומפגשי המשפחות השכולות במשותף.
השאיפה לעדיפות טכנולוגית על האויב נותרה בעינה.
המגמה שמערכי החימוש וההתגוננות של יחידת הלחימה הבודדת יאפשרו לפגוע בכלי השיט של האויב ולהימנע מפגיעה מקבלת חשיבות רבה.
בניגוד לאיום היחיד כמעט של טילי הסטיקס שהיה בעבר, ליחידות הלחימה של האויב בעימותים אפשריים בעתיד חימוש מגוון.
כלי שיט ומטוסים בעימות עתידי נושאים חימוש מתקדם מתוצרת רוסיה, סין, צרפת או ארצות הברית.
ההתבססות על חימוש מתוצרת ישראל נותנת תקווה שהעליונות הטכנולוגית תישמר.
כמות כלי השיט בשייטת הייתה במשך השנים תוצאה של מגמות סותרות במערכת הביטחון.
במלחמת יום הכיפורים כללה השייטת 14 יחידות לחימה.
היה זה רק קצת מעל המסה הקריטית שאפשרה היערכות אופרטיבית בשתי גזרות בים התיכון.
באותה עת היו עוד ארבע ספינות סער 4 בבנייה עבור זירת הים האדום.
לאחר המלחמה היה ברור כי יש צורך ב-18 יחידות לחימה על מנת להתמודד עם המשימות בים התיכון.
הצהרת הכוונות של מפקד חיל הים יוחאי בן-נון בתחילת שנות הששים של המאה העשרים כי התקיימה רק עשרים שנה מאוחר יותר, במחצית הראשונה של שנות השמונים: בתקופה זו הגיעה השייטת לשיא כוחה עם 26 יחידות לחימה.
24 מהן מדגמי ספינות הסער 2, 3 ו-4 ועוד שתי סנפיריות נושאות טילים מדגם זיוונית.
ב-1985 החל תהליך הדרגתי של הוצאת ספינות מהשירות ורק במקום חלק מהן נבנו ספינות חדשות.
הדעה שרווחה במטה הכללי הייתה שיש להקטין את חיל הים.
עקב אילוצים תקציביים חיל הים הוציא מהשירות בשנת 2015 את שתי ספינות הטילים האחרונות מדגם סער 4, אח"י עצמאות ואח"י ניצחון.
לאחר השבתת הספינות מבוסס כושר לוחמת השטח של חיל הים על 11 יחידות לחימה.
בשנת 2023 הצטרפו ספינות הסער 6 שהגדילו את מספר יחידות הלחימה ל-15.
הדגש על מהירות עליונה גבוהה כדי להכתיב את הקרב עבר מהסדר העקרונות של חיל הים.
מהירות זו ירדה מ-40 קשר בסער 2 ל-35 קשר בסער 4, 30 קשר בקורבטות סער 5, ו-24 קשר בקורבטות מדגם סער 6. ההנמקה לוויתור על העדיפות במהירות העליונה שנמסרת היא שעם הארכת טווח החימוש אין צורך לסגור טווח כדי להכריע את הקרב הטקטי.
גם הדגש על מהירות קבועה גבוהה שהיה בבסיס התפיסה של ספינות סער ואִפשר ליצור היערכות מהירה בין הגזרות השונות ירד מעיקרי החשיבה.
מהירות להיערכות של 30 קשר בדגמי סער 2, סער 4 וסער 4.5 ירדה ל-20 קשר בסער 5 ובסער 6.
ההזמנה האחרונה של סטי"לים הייתה בשנת 2002 שבה מסרו מספנות ישראל את אח"י חרב (סער 4.5) לחיל הים.
הצעת המספנות לרכש מיני קורבטה מדגם סער 72, בדחק כ-800 טון לא אושרה, כיוון שלא ענתה על צורכי חיל הים בשל גודלה.
לאחר שחיל הים לא ביצע רכש של סטי"לים קרוב לעשרים שנה, בשנת 2015 פורסם על רכישת ארבע קורבטות סער 6 בדחק של כ-2,000 טון, שמבוססות על קורבטות מסדרת בראונשווייג Korvette 130 מתוצרת גרמניה.
הספינות שיהוו את עמוד השדרה על החיל, יצטרפו לסדר הכוחות בתחילת העשור השלישי של המאה ה-21 ומתוכננים לשרת כשלושה עשורים.
הספינה הראשונה אח"י מגן הגיעה לישראל ב-2 בדצמבר 2020, והספינות האחרונות אח"י עצמאות ואח"י ניצחון נמסרו לחיל הים ב-27 ביולי 2021 והגיעו לישראל באוגוסט 2021. כל הספינות נמצאות בהתקנות מערכות הנשק שיארכו כשנה וחצי.
בסוף 2023 נכנסו כל קורבטות הסער 6 לשימוש מבצעי ורשמו טבילת אש מבצעית במלחמת חרבות ברזל.
שמואל יניב, יום שייטת הסטילים, בין גלים, אפריל 1975, עמ' 2.
רמי אנטיאן, פיליטון - יום בחייו של סטילן, בין גלים, אוקטובר 1975 (חוברת שנייה), עמ' 17
שלמה אראל, לפניך הים, סיפורו של ימאי, מפקד ולוחם, ההוצאה לאור משרד הביטחון, 1998
אברהם רבינוביץ, ספינות שרבורג, (תרגום מאנגלית: אריה מרמרי, עריכה: אפי מלצר), הוצאת אפי מלצר בע"מ, 2001
יהודה שיף (עורך אחראי), אילן כפיר, יעקב ארז; עורכי הכרך: הירש גודמן, שלמה מן, צה"ל בחילו, אנציקלופדיה לצבא וביטחון, כרך חיל הים, רביבים הוצאה לאור, מהדורת ספרית מעריב, 1982
שלמה מן, היעד קריית שמונה, פיגוע ראווה נמנע בזכות חיל הים, "בין גלים", אוקטובר 1998
אל"ם עידו שבח, הפלגתה של אח"י להב מארצות הברית לישראל, עמ' 48–51, "בין גלים" מגזין עמותת חיל הים, מאי 2005.
משה אימבר וגד אריאל, שייטת 3 - ספינות הטילים בחיל הים, ההוצאה לאור משרד הביטחון, 2005
תוספת דיגיטלית לספר שייטת 3 - ספינות הטילים בחיל הים, שייטת 3, 2014
פסח מלובני, מצפון תפתח הרעה, צבא סוריה - עלילותיו ומלחמותיו - מבט מדמשק, עמ' 465–473, 847-846, המכון לחקר מלחמות ישראל, 2014
אלוף חיים נדל, המעז מנצח, מבצעים מיוחדים ומשולבים של צה"ל בהטסה והשטה בין שתי המלחמות (1967–1973), מודן הוצאה לאור - צה"ל הוצאת מערכות, 2015
ד"ר אביעד רובין וד"ר אהוד ערן, עם ד"ר תמיר מגל לחוף ימים תשכון, הערכה אסטרטגית ימית לישראל 2015, מרכז חיפה למחקרי אסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2015
ליאת קציר העתיד כבר פה, הערכת מצב מבצעית זרוע הים, ריאיון עם ראש מספן הים תא"ל דרור פרידמן, "בין גלים" מגזין עמותת חיל הים, ספטמבר 2015
אמנון שפי, 12 פרויקטים לקליטת 12 הסטי"לים, המרכז לחקר מדיניות ואסטרטגיה ימית, אוניברסיטת חיפה, 2023
מאירה גונט, גבריאל זה לא מלאך, אוריון הוצאת ספרים, 2025.
שייטת ספינות הטילים היוותה נושא לסרטים רבים במהלך שנות קיומה.
, אמצעי הלחימה בתערוכה במוזיאון ההעפלה וחיל הים
שייטת 13 היא יחידת הקומנדו הימי של חיל הים הישראלי ואחת מארבע יחידות העילית של צה"ל.
בסיס הקבע של היחידה הוא בסיס עתלית, והיא כפופה ישירות למפקד חיל הים.
מפקד השייטת הוא קצין בדרגת אלוף-משנה.
נוסף על סוגי הלוחמה האופייניים לקומנדו ימי, בפרט פעולות המצריכות נחיתה מהים, פעולות חבלה בכלי שיט והשתלטות על כלי שיט, מאומנים לוחמי היחידה בפאסט-רופ (השתלשלות בחבלים ממסוקי סער) ובכל צורות לוחמת היבשה ובצניחה מבצעית.
השייטת מפעילה צלפים ומשתתפת בלחימה יבשתית טיפוסית ללוחמי חיל רגלים (כך למשל, בזמן האינתיפאדה השנייה השתתפו לוחמי השייטת במספר רב של פשיטות, פעולות ומבצעי מעצר בשטחי יהודה ושומרון נגד פעילי טרור).
בעשורים האחרונים המוניטין של שייטת 13 עלה באופן ניכר וכיום היא נחשבת לאחת מיחידות הקומנדו הטובות ביותר בצה"ל, ולאחת מיחידות הכוחות המיוחדים הטובות בעולם.
נכון לשנת 2023 זכתה היחידה ב-8 ציונים לשבח מטעם הרמטכ"ל ובאות הערכה מטעם הרמטכ"ל.
היחידה משתתפת באימונים משותפים עם יחידות מקבילות מצבאות זרים, כמו אריות הים של צי ארצות הברית וה-SBS הבריטית.
שורשיה של השייטת נעוצים בימי שלטון המנדט הבריטי, כאשר פעלו מספר יחידות קומנדו ימי כגון: יחידת מבצעים משולבים (Combined Operation) שנוסדה מקבוצת הכ"ג ופעלה בעורף גרמניה הנאצית במסגרת הצי המלכותי הבריטי והחוליה לחבלה ימית שהוקמה במסגרת הפלי"ם, הזרוע הימית של הפלמ"ח.
החוליה פעלה באמצעים פרימיטיביים להטבעת ספינות קרב ואוניות תובלה בריטיות שאורגנו במסגרת הסיירת הפלשתינאית שהוקמה במטרה למנוע את ההעפלה לארץ ישראל.
עם פרוץ מלחמת העצמאות בסוף 1947 והקמת השירות הימי לפני הכרזת העצמאות, החלו לפעול שתי יחידות קומנדו ימי, שמקורן בחוליה, אחת של צוללנים והשנייה של מפעילי סירות, שביצעו מספר פעולות נועזות, שהמפורסמת שבהן היא הטבעת האמיר פארוק, אוניית הדגל של הצי המצרי.
חברי הפלי"ם החליטו להיפגש בתאריך זה ולהרים כוסית.
הדבר אף הונצח בפזמון "שושנה שושנה", מאת חיים חפר, בשורה הבאה: "ב-13 דן (בן אמוץ) הרים עוד כוסית, לפתע הגיחו ספינות המשחית".
יוחאי בן-נון מונה למפקד השייטת ויוסף דרור מונה לסגנו.
בתקופה שבין מלחמת השחרור ומלחמת ששת הימים לא ניתנו לשייטת 13 הרבה הזדמנויות להדגים את כוחה.
הגבולות של מדינת ישראל היו יבשתיים בעיקרם וליחידה היו בעיקר משימות של איסוף מודיעין בנמלי אויב ובחופיו (כמו מבצע שנונית).
באחת הפעולות בנמל ביירות, ב-10 באוגוסט 1959, נתקלו הצוללים זאב אלמוג וזאב אריאל בשומר לבנוני.
החלה מהומה בנמל ויריות באוויר וכמעט שהתפתחה תקרית אש בין ספינות חיל הים שהמתינו בעומק הים לבין ספינות משמר לבנוניות.
מפקד הפעולה יוחאי בן נון ירה באוויר באחד מתותחי ספינות הטורפדו של חיל הים שליוו את הכוח כדי להרתיע ספינת משמר לבנונית.
לזאב אריאל הוענק עיטור העוז על תפקודו בתקרית זו.
במלחמת ששת הימים נכשלה שייטת 13 במשימות תקיפה אליהן יצאה בלילה הראשון למלחמה:
לוחמי שייטת 13 נשלחו לשלוש תקיפות של נמלים בסוריה, אך לא ביצעו את המשימות – הכוחות אף לא חדרו לנמלי היעד.
בפעולת אלכסנדריה חדרו לנמל אלכסנדריה שלושה זוגות צוללים שיצאו מהצוללת "אח"י תנין", אך הם נעו אל מטרות שנמצאו מחוץ למעגן הצבאי שבתוך הנמל (בו היו באותו לילה מטרות צבאיות) ועל-כן לא פגעו בשום מטרה צבאית.
הצוללת ניסתה למחרת היום לחלץ את לוחמי השייטת, עד שמפקדת חיל הים הודיעה לה כי הלוחמים נפלו בשבי והורתה לה לחזור לישראל.
בפעולת פורט סעיד, שנערכה בנמל פורט סעיד, פעלו שני זוגות צוללים שהובלו ב"חזירים" ולוּוּ בסירת-איסוף של שייטת 13 ("ציפור") שגררה אותם לקרבת הנמל והמתינה לאוספם בתום הפעולה בקרבת פתחוׄ; כל הכוח של שייטת 13 הורד מהמשחתת "אח"י יפו", שלוּותה בשלוש טרפדות שהיוו כוח משימה אחד בפיקוד אל"ם בנימין תלם.
לוחמי ה"חזירים", שסרקו את הנמל קרוב לשלוש שעות, מצאו אותו ריק ממטרות צבאיות (ספינות הצי המצרי הוצאו מהנמל עוד טרם הגעתו של כוח השייטת לנמל).
ביציאתם מהנמל הם נאספו על ידי ה"ציפור" קרוב לפתחו תחת אש תותחי החוף.
קודם לאיסופם ב"ציפור", ומפאת החשכה המצומצמת של ליל הקיץ הקצר, הוטבעו ה"חזירים", כפי שתוכנן מראש, והלוחמים יצאו לכיוון אשדוד כפי שתוכנן מראש.
בהגיע כוח שייטת 13 בנסיגתו בסירת ה"ציפור" הזעירה למרחק 40 מייל מפורט סעיד הוא נאסף על ידי המשחתת אח"י יפו", שמפקדהּ קיבל ממפקדת החיל הוראה לשוב ולאוספם.
בעקבות מלחמת ששת הימים נוספו לשליטת ישראל כ-800 ק"מ של גבול ימי, וחלק ניכר משטחי היבשה שנכבשו היה מוקף במכשולי מים.
כדי לבצע פעולות קרקעיות מעבר לגבול נדרשו יכולת ומיומנות מיוחדות באמצעים ובשיטות.
נוצרה אפוא תשתית נוחה לניצול כישוריה הייחודיים של שייטת 13 בד בבד עם הצורך לפתחם ולשכללם.
ואמנם, במהלך 1968 ביצעה שייטת 13 מבצעי סיוע רבים לסיירת מטכ"ל שפעלה לאורך תעלת סואץ, הן בחצייתה והן באבטחת הפעילות שבה.
פעילות דומה ערכה השייטת גם בגזרות אחרות.
כך גם פותחו ושוכללו טכניקות החצייה בים במפרץ סואץ.
בשייטת נקבע כלל לפיו ההגעה מהים ליעדים שעל החוף או בלב-ים תתבצע אך ורק באמצעות שחייה או צלילה (ללא הָחָפַת סירות).
הסיבה לכך הייתה טקטית – משום שבאמצעות טכניקה זו תתאפשר הגעה נסתרת ליעד, ויהיה קשה יותר לאתר את לוחמי היחידה.
כמו כן, בקיץ של אותה שנה השתתפו לוחמי שתי היחידות בתרגיל חקירת שבויים הראשון).
בתקופה זו גם שונו טכניקות הלחימה של השייטת, שופרה אמינות כלי התובלה שלה ואטימות אמצעי הלחימה, יוּצרו אמצעי ניוד שאפשרו להעביר באופן חשאי את כלי התובלה של השייטת לזירת הלחימה שבמערב סיני (דילוג על פני מרחק של 600 ק"מ ויותר מעתלית) ואת אמצעי הורדתם למים.
עקב המרחק הגדול שהיה על הכוחות לדלג אל זירת הפעולה והזמן הקצר שעמד לרשותם להכנה לקרב, לתכנון, להצגה לאישור הפעולה (לכחמישה אלופים) ולהיערכות בשטח, נקבעה חלוקה מוגדרת בין הדרג הלוחם ודרג תומכי הלחימה, כך שמעֵבֶר לזמן הנחסך, גם עלתה הרמה המקצועית של שני הדרגים בביצוע הכנותיהם למבצעים.
הוגדרו מחדש הכישורים הנדרשים מלוחמי השייטת, ונעשו רביזיה ואיזון בחלוקת המשימות שבין יחידות הלחימה שלה.
נקבע, שכל הלוחמים יהיו גם צוללים וגם פּוׄשטים.
איוש הלוחמים ביחידות הלחימה נקבע על-פי קריטריונים איכותיים ורמת המאמצים הנדרשת לביצוע המשימות.
התבצעה הכשרה יסודית ומקפת של הדור הצעיר של הקצינים והלוחמים שאומן וחונך לחתור ולהצטיין בקרב.
נלמדו ונותחו כשלי השייטת במלחמת ששת הימים, והחינוך התמקד בחתירה לביצוע מושלם השוקד למלא עד תום את המשימה המוטלת.
זאת, תוך שמירה והקפדה על ערכי הלחימה ובעיקר – דבקות במשימה, מקצוענות צבאית ומשמעת ברזל.
מפקדת השייטת העריכה כי קרוב היום וצה"ל יחתור לפצל ולפזר את מאמצי אויביו על ידי הרחבת הפעולות ההתקפיות היזומות אל מעבר לתעלת סואץ ודרומה ובעיקר לצפון המפרץ, שבמרחבו – בים ובחוף – נמצאו אובייקטים רבים וחיוניים לאויב.
השייטת נערכה לפעול נגדם בעיקר באמצעות פעולות חי"ר ו"חזירים".במהלך שנת 1969 ביצעה שייטת 13 שורה של פעולות: מיקוש ביבשה, סיורים ביעדים ובמתקנים בלב-ים ובחוף, כשבחלק מהם גם בוצעה חבלה; כמעט בכל הפעילויות הללו הופעלו "חזירים", אם לצורך סיור והיכרות מקדימים ואם כחלק ממרכיבי הכוח הנוטל חלק בפעולה עצמה.
פעולות אלו עלו בהדרגה בהיקפן ובעוצמת הכוח שהונחת על צבא מצרים.
במחצית שנת 1969 החלה השייטת להסתייע בתא"ל רפאל איתן, שהיה קחצ"ר (קצין חי"ר וצנחנים ראשי), בתכנון מבצעי החי"ר ובאימונים לקראתם.
ב-20 ביוני 1969 נערך מבצע בולמוס 5 – פשיטת יחידה של שייטת 13, בפיקודו של סגן-אלוף זאב אלמוג, על תחנת משמר של צבא מצרים בראס עדבייה שבצפון מפרץ סואץ.
ב-20 ביולי 1969 השתתפו לוחמי השייטת, יחד עם לוחמי סיירת מטכ"ל, בפשיטה על האי גרין.
סגן עמי אילון, לוחם השייטת, קיבל את עיטור הגבורה על חלקו בקרב זה.
במהלך מבצע אסקורט הטביעו לוחמי הקומנדו שני סט"רים (ספינות טורפדו) פי-183, הם חדרו למעגן בצפון מפרץ סואץ עם שני "חזירים" ובאמצעות מוקשי עלוקה השמידו את הסט"רים.
בדרכם חזרה, כנראה כתוצאה מתקלה במנגנון השמדה עצמי, התפוצץ אחד ה"חזירים" וגרם למותם של שלושה לוחמים.
לאחר תום המלחמה ביצעה היחידה פעולות של חבלה ימית ופשיטות על קיני המחבלים בלבנון.
שייטת 13 לקחה חלק באפריל 1973 במבצע אביב נעורים יחד עם סיירת מטכ"ל, הצנחנים ו"המוסד", שבו הותקפו מספר יעדי פת"ח והחזית העממית לשחרור פלסטין בביירות ובאזור צידון, בתגובה לגל התקפות טרור שביצעו ארגונים פלסטיניים.
במבצע נהרגו שלושה מבכירי פת"ח, שהופתעו בדירותיהם, ועוד עשרות מחבלים.
פעילות הלחימה הרבה והמוצלחת של שייטת 13 במהלך מלחמת ההתשה, אשר הציבה את חיל הים על מפת הפעילות המבצעית של צה"ל, העלתה את האמון בשייטת 13 ובעקבותיה בחיל הים בכללו.
פעילות זו טיהרה את שייטת 13 בפרט ואת חיל-הים בכלל על כשליהם במלחמת ששת הימים ושורת האסונות שאירעו בזירה הימית במחצית השנה שלאחר המלחמה, והעלתה את הלגיטימציה שלהם.
במלחמת יום הכיפורים זכו לוחמי השייטת להישגים רבים, בין היתר, במבצע ליידי – חדירה לנמל פורט סעיד עם "חזירים" ופגיעה בארבע ספינות מלחמה: ספינת טורפדו, ספינת סיור, נחתת טנקים (נט"ק) וסטי"ל.
שני לוחמים, סרן עודד אמיר ורס"ל עלי קמחי, לא חזרו ממשימתם.
בקשות לקבל מידע מהמצרים לא העלו דבר ושניהם הוכרזו כחללים שמקום קבורתם לא נודע.
על מבצע זה הם זכו הראשון בעיטור הגבורה והשני בעיטור העוז.
בנוסף לפעולה זו, ערכה השייטת שש פעולות התקפיות בזירת ים סוף, ובמרכזן מבצעי מגבית – הטבעת שני סטי"לים מסוג "קומאר" באזור דרום מפרץ סואץ, האחד עם מוקשי עלוקה והשני בירי רקטות לאו (רקטת נ"ט M-72).
בשנים 1972–1973 קיימה השייטת (בשיתוף המוסד) כ-20 מבצעים להעלאת צעירים יהודים מסוריה לישראל דרך חופי טרטוס ולבנון.
בשנות ה-80 של המאה ה-20, במבצע משה ובתקופה שקדמה לו, השתתפו לוחמי שייטת 13 בהעלאת יהודים מאתיופיה לישראל בדרך הים.
לוחמי שייטת 13 פעלו גם בלבנון.
ליחידה היה תפקיד משני בחיסול עלי חסן סלאמה בביירות ב-1979. צוות של היחידה שכלל את הלוחם יואב גלנט חילצו את שני לוחמי המוסד בסוף פעולת החיסול המוצלחת והחזירום לישראל.
באפריל 1980, במבצע מתח גבוה השמידו כוחות השייטת בסיס בדרום לבנון, ממנו עמדו לצאת מחבלים לפיגוע מיקוח בישראל והרגו תשעה עשר מהם.
במבצע השתתף גם יואב גלנט ששב מקורס קצינים זמן קצר לפני כן, כמפקד צוות.
משנפצע מפקדו לקח גלנט פיקוד על הכוח כולו והשלים את המשימה.
במאי 1981 קיבלה השייטת צל"ש יחידתי מהרמטכ"ל, על כך ש"לוחמי שייטת 13 בין ינואר 1979 – אפריל 1981 ביצעו 22 פעולות התקפיות יזומות כנגד המחבלים בגזרת לבנון".
כוחות השייטת פעלו להכנה ואבטחה של חוף הנחיתה בשפך נהר אל-אוואלי, מבצע שהסתיים בהצלחה גדולה וללא נפגעים.
בהמשך מלחמת לבנון הראשונה פעלו נגד מטרות מחבלים ומטרות סוריות.
ביוני 1983 יצא כוח השייטת למבצע שנועד לפגוע בכוחות מחבלים תוך ניסיון לשייך את הפעולה לקבוצת מחבלים אחרת, אך המבצע הסתיים בכישלון לאחר שהכוחות פגעו בניגוד לתכנון בחיילי הצבא הסורי.
ביוני 1984 השתתף כוח השייטת, בפיקודו של ידידיה יערי, בתקיפת אי הארנבות שמצפון לטריפולי.
בפעולה שולבו גם הצוללת "אח"י תנין", ספינות טילים ומטוסי חיל האוויר.
במרץ 1985 הטביע כוח של שייטת 13 את הספינה "Moon Light" של ארגון פת"ח בנמל ענאבה באלג'יריה.
המודיעין הישראלי סבר, בעקבות הטעייה מוצלחת שביצע הפת"ח, שספינה זו הייתה מיועדת לביצוע פיגוע בישראל.
בעקבות חטיפתה של אוניית הנוסעים האיטלקית "אקילה לאורו" באוקטובר 1985 פותחו בשייטת שיטות מיוחדות ללוחמה בטרור ימי והשתלטות גלויה וחשאית על ספינות בלב ים.
יכולת זו אפשרה לשייטת לסכל הברחות דרך הים ולהשתלט על כלי שיט.
בפברואר 1988, בתחילת האינתיפאדה הראשונה, חיבל כוח של השייטת, בפיקוד יואב גלנט בספינה היוונית "סול פרין" באמצעות הצמדת מטען חבלה לתחתיתה כשעגנה בנמל לימסול.
הספינה, שנרכשה בידי אש"ף וכונתה על ידו "ספינת השיבה", עמדה להפליג לרצועת עזה ולהביא לשם 131 מאנשי הארגון שגורשו מהשטחים.
ב-16 באפריל 1988 הובילה שייטת 13 את לוחמי סיירת מטכ"ל שהשתתפו במבצע הצגת תכלית בתוניס.
הכוח הפושט של סיירת מטכ"ל הגיע ליעד מן הים באמצעות כלי שיט אותם הפעילו לוחמי שייטת 13, בפיקוד יואב גלנט, והיו אחראים גם לאבטחת חוף הנחיתה.
ב-26 באוקטובר 1995 סייעו לוחמי שייטת 13, עליה פיקד באותם ימים יואב גלנט, ללוחמי המוסד להיחלץ מן האי מלטה, לאחר ביצוע ההתנקשות בחיי פתחי שקאקי, מייסד תנועת הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני והמזכ"ל הראשון שלה.
פעילות שייטת 13 במהלך השנים הבאות לוותה במספר קטן, יחסית, של נפגעים.
הפעולה הקשה ביותר, מבחינת מספר הנפגעים, ידועה בשם אסון השייטת: בלילה שבין 4 ל-5 בספטמבר 1997, יצא כוח של 16 לוחמים למבצע שטיבו עדיין לא פורסם.
הכוח נתקל במארב מטענים שהניח החזבאללה שגרם ל-11 הרוגים, ולכוח החילוץ היה הרוג נוסף.
בפעולה נהרג מפל"ג לוחמים, סא"ל .
בסוף המאה העשרים התגלתה בקרב צוללי חיל הים, ובהם לוחמי שייטת 13, תחלואה גבוהה בסרטן.
הצוללים ייחסו בעיה זו לצלילות האימונים הרבות שערכו בנחל הקישון, הסובל מזיהום תעשייתי כבד.
בעקבות סערה ציבורית שנבעה מטענות אלה הורה הרמטכ"ל, שאול מופז, על מינוי ועדת חקירה, היא ועדת שמגר.
הוועדה חקרה את הסיבות לריבוי מקרי הסרטן בקרב כ־120 צוללים לשעבר של חיל הים אשר התאמנו באזור שפך הקישון.
הוועדה קבעה שלא נמצא קשר סטטיסטי מובהק בין החשיפה של החיילים לכימיקלים רעילים במשך שירותם הצבאי לבין מגוון מחלות הסרטן בקרבם כיום.
עם אלה שזכו להכרה כחללי צה"ל נמנים שניים ממפקדי שייטת 13 לשעבר, אהרון בן-יוסף ושאול זיו.
קבוצת צוללים הגישה תביעות נזיקין נגד חלק מהמפעלים שהזרימו שפכים תעשייתיים לקישון.
ב-17 ביוני 2013 דחה בית המשפט את תביעות הצוללים בנימוק שלא הוכח ה"קשר הסיבתי" בין הצלילות בנחל ובין המחלות שבהן חלו התובעים, או מי מהם.
במהלך האינתיפאדה השנייה, שפרצה בשנת 2000, החליטו מפקדי השייטת לשלב את היחידה בלוחמה היבשתית באזור יהודה ושומרון מתוך תפיסה שכיחידה מובחרת עלייה להוביל בגזרות הלחימה הרלוונטיות ולאו דווקא בתווך הימי בו מומחיותה.
השייטת לקחה חלק פעיל בלחימה, דבר שעלה לה באבדות.
לוחמי השייטת הרגו עשרות מחבלים ועצרו מאות.
כוח גדול של כוחות סדיר ומילואים מהשייטת השתתף בקרב בג'נין במהלך מבצע חומת מגן.
בשנת 2004 הושעתה השייטת זמנית מפעילות לאחר שארגון "בצלם" האשים את החיילים בכך שבמהלך פעולה בג'נין ירו במבוקש ששכב פצוע ולא היווה סכנה לחיילים.
תחקיר שנערך על ידי אלוף פיקוד המרכז הצדיק את הירי אל עבר המבוקש בטענה שהייתה לחיילים סיבה מוצדקת לחשוד שהוא מסתיר רימון יד בידו, אך מתח ביקורת על "כשלים מקצועיים" שהיו בפעולה.
לאחר התחקיר הוחזרה השייטת לפעילות ולמפקדה, נבו ארז, נרשמה בעקבות האירוע הערה פיקודית בשל פער בנהלים המקצועיים.
בינואר 2002, פשטו לוחמי שייטת 13 על נמל עזה, פוצצו את מפקדת משטרת החופים הפלסטינית ומחסנים שלה.
לוחמי השייטת תפסו שלוש ספינות שהבריחו נשק לפלסטינים – "קארין איי" (הגדולה שבהן, שללכידתה הייתה משמעות אסטרטגית), "סנטוריני" ו"אבו חסן".
במהלך פעולת יער הנגב שנערכה בצור נפצעו 8 לוחמים ובהם קצין וחייל שנפצעו קשה.
בפעולה חוסלו לפחות 10 מחבלים, בהם פעילים במערך הרקטות לטווח בינוני–ארוך של חזבאללה.
לרופא השייטת, סרן ד"ר תמיר, הוענק עיטור המופת על טיפולו בפצועים תחת אש.
ב-3 בנובמבר 2009, במסגרת מבצע ארבעת המינים, השתלטה השייטת על ספינת הובלה חשודה בשם "פרנקופ" שהתבררה כנושאת לפחות חמש מכולות עם אמצעי לחימה ותחמושת, במסווה של משלוח אזרחי.
בספינה נמצאו רקטות, נשק קל, רימונים, פצצות מרגמה וטילים.
ההשתלטות אירעה מעט לפני חצות במרחק של כ-180 ק"מ מהחוף, סמוך לקפריסין.
ב-31 במאי 2010, במבצע רוחות שמיים 7, השתלטו לוחמי השייטת על 6 אוניות שניסו לשבור את ההסגר הימי שהטילה ישראל על רצועת עזה, מאז עליית חמאס לשלטון.
במהלך ההשתלטות על הספינה הגדולה ביותר, "מאווי מרמרה", התפתח עימות אלים בין החיילים לפעילים שהיו על סיפונה, וכתוצאה ממנו נהרגו 9 פעילים ונפצעו 20. מבין לוחמי השייטת נפצעו 10, בהם שניים באורח קשה.
ב-5 במרץ 2014 השתלטו לוחמי השייטת, בסיוע שייטת ספינות הטילים, על הספינה "קלוס סי" שהובילה עשרות רקטות קרקע-קרקע מדגם M-302 מסוריה ואיראן לרצועת עזה.
מבצע ההשתלטות נקרא מבצע חשיפה מלאה.
ב-12 ביולי 2014, במהלך מבצע צוק איתן, פשט כוח שייטת 13 על מתחם בחוף אל-סודניה שבצפון רצועת עזה שממנו נורו רקטות ארוכות טווח רבות.
ארבעה מחיילי הכוח נפצעו קל.
לוחמי שייטת 13 השתתפו גם בהגנה על גבול ישראל במהלך העימותים בגבול ישראל-רצועת עזה (2018).
ב-12 באוקטובר מנעו צלפי היחידה חטיפה של חייל כאשר מחבלים פלסטיניים פרצו את גדר המערכת ובחסות ההמון הסתערו על עמדת צלפים.
שניים מהמחבלים נורו למוות על ידי הצלפים מטווח קרוב ואילו המחבל השלישי הצליח להגיע ממש לתוך העמדה וניסה לדקור לוחם ולחטוף את נשקו, ואז חוסל על ידי הצלף שנאבק בו מטווח אפס אחרי נוהל מעצר חשוד.
במסגרת המב"ם פעלו לוחמי שייטת 13 על פי פרסומים זרים במספר פעולות בעומק שטח האויב ביחד עם יחידות העילית של צה"ל.
אחת הפעולות היא תקיפת ספינת הביון האיראנית.
במבצע שובר גלים פעלו לוחמי השייטת באזור ג'נין לצורך מספר פעולות מורכבות שבהן חוסלו מחבלים.
ב-7 באוקטובר 2023, בעקבות טבח שבעה באוקטובר, הוקפצו לוחמי שייטת 13 במסוקים לעוטף עזה.
לוחמי השייטת כבשו מחדש את מוצב סופה ונלחמו ביישובים בארי, כפר עזה, סעד, מפלסים וניר עוז.
במהלך הקרבות הרגו לוחמי שייטת 13 למעלה מ-60 מחבלי חמאס וחילצו כ-250 בני ערובה בחיים.
הלוחמים עצרו 26 מחבלים, ביניהם סגן מפקד החטיבה הימית הדרומית של החמאס, מוחמד אבו ע'אלי.
במהלך הקרבות בבארי נהרג לוחם השייטת סמ"ר אופק רוסו בעת שטיפל בפצוע.
ב-27 באוקטובר 2023 שייטת 13, בסיוע וחיפוי כלי שיט, ביצעה פשיטה מהים על דרום רצועת עזה והשמידה תשתיות טרור של חמאס ושל הכוח הימי שלו.
בהמשך הם פעלו גם בדרום הרצועה ולקחו חלק בקרב ח'אן יונס.
שייטת 13 השתתפה במבצע יד זהב לחילוץ שני חטופים ברפיח ב-12 בפברואר 2024. לוחמי השייטת שימשו ככוח מעטפת לימ"מ, ואחרי שהימ"מ שחררו את החטופים, לוחמי השייטת איבטחו אותם והעבירו אותם למסוק שפינה אותם ארצה.
לוחמי השייטת השתתפו במבצע כתר המערב בשכונת חמד, בח'אן יונס ב-6 במרץ 2024 יחד עם לוחמי יחידת מגלן ואגוז.
לוחמי השייטת עצרו מחבלים רבים שנכנעו, איתרו אמצעי לחימה רבים, כלי נשק מסוג קלאצ'ניקוב, רימונים, ווסטים, RPG, מטענים, תחמושת, ערכות נפץ ומערכות צלילה.
ב-18 במרץ 2024 החל מבצע ניתוח מקומי, במסגרתו כוחות של שייטת 13, יחידה 504 וצק"ח 401 הקיפו את בית החולים שיפא תוך 12 דקות, והחלו בפשיטה מקיפה על כלל מבני בית החולים במסגרתו שבו הכוחות כ-500 אנשי חמאס והג'יהאד האסלאמי וכ-200 מחבלים נהרגו.
במסגרת הסריקות אותרו והוחרמו אמל"ח רב וכ-11 מיליון ש"ח של כספי טרור והושמדו תשתיות טרור רבות.
המבצע הסתיים ב-1 באפריל 2024.
ב-27 באוגוסט 2024 השתתפה היחידה בחילוץ פרחאן קאדי ביחד עם לוחמי היחידה המבצעית של השב"כ, יהל"ם וחטיבה 401.
שייטת 13 מורכבת משלוש פלגות עיקריות אשר מעידות על התפקיד שלהן:
פושטים – מתמחה בפשיטה מהים ומעבר ללוחמה ביבשה.
משיטים – לוחמים האחראים להפעלת כלי השיט.
צוללים – מתמחה בלוחמת גרילה ובלוחמת קומנדו תת־ימית.
הדרכה – אמונה על הכשרתו של לוחם השייטת.
פרופיל נדרש: 82–97, ללא סעיפים פוסלים.
מיון: גיבוש שאורכו 6 ימים (אחרי מעבר יום סיירות), שכולל מבדקי ים ויבשה, ולבוגרי כיתות י"א גיבוש דרך גדנ"ע צלילה.
רפאל איתן שהיה קצין חי"ר וצנחנים ראשי בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20, קבע שהשייטת חייבת להתאמן במתווה דומה ליחידות הצנחנים, בעקבות כך שונה מסלול ההכשרה בשייטת, ובתחילתו רוכזו מרבית הכשרות החי"ר ולאחר מכן הכשרות מקצועיות ימיות.
כמו כן נקבע שהן הלוחמים מיחידת הצוללים והן מיחידת הפושטים יהיו בעלי מכנה לחימה משותף, המסוגלים לבצע את כלל הפעולות.
תפיסה זו האריכה מאוד את מסלול הכשרת הלוחם והיא השתנתה לאחר אסון השייטת בעקבותיו נוסחה מחדש תפיסת בניין הכוח ביחידה.
צוותי היחידה פועלים באופן אורגני לאורך שירות הלוחמים, והם עוברים התמקצעות שונה בהתאם לייעודם.
מסלול הכשרת הלוחם בשייטת נמשך כשנה ושמונה חודשים ונחשב לאחד הקשים בצה"ל.
המסלול מתחיל בחמישה חודשים של טירונות חי"ר ואימון מתקדם הנערכים בבא"ח גולני.
לאחר מכן טירונות יחידה ("המכין"), קורס צניחה, צלילה קרבית, ניווטים ולוחמה בטרור בים וביבשה, שיט, הפעלת סירות תקיפה וכלי-שיט תת-ימיים, ושלב ייעודי.
בשלב הייעודי מחולקים הלוחמים לשלושה מקצועות עיקריים: משיט, האחראי להפעלת כלי השיט, צולל, המתמחה בצלילה מבצעית, ופושט, לוחם המגיח מהים ומבצע משימות רגליות.
בסיום הקורס מוענקים לבוגרים סיכת לוחם הקומנדו הימי ודרגת סמל ראשון.
באחד משלבי המסלול עוברים הלוחמים סדרת שבי המדמה נפילה בשבי האויב.
לוחמי היחידה נדרשים לשלוש שנים שירות קבע מעבר לשירות הסדיר ובנוסף לומדים שנתיים לתואר.היחידה מפעילה בחופשת הקיץ קורסי הכשרה לבני נוער בוגרי כיתות י"א, במסגרת גדנ"ע צלילה.
רוב אמצעי הלחימה של שייטת 13 מסווגים.
הנשק הקל של הלוחמים כולל רובה סער קלשניקוב AK-47 הידוע באמינותו ועמידותו, ושיכול לפעול גם אחרי שהיה בתוך מי ים, רובי M4A1 קרבין לפעולות יבשתיות, ואקדח גלוק.
לוחמי השייטת מצוידים גם בגרסה מיוחדת של המיקרו-תבור מדגם X-95-SMG בקליבר 9 מ"מ בתוספת משתיק קול ושיפורים המקנים עמידות למים ומי ים, בדומה לקלשניקוב.
ב-2022 נקלט בשייטת 13 הרובה זיג MCX, רובה רב-תכליתי שנועד להחליף את ה-AK-47, ה-M4A1 והמיקרו-תבור X-95-SMG.
מלבד רובי סער, תת-מקלעים ואקדחים השייטת מפעילה גם צלפים החמושים ברובי צלפים מדויקים לפגיעה במטרות מרחוק.
לרשות היחידה מגוון רחב של אמצעים אופטיים הניתנים להרכבה על הנשקים השונים.
הלוחמים לבושים בסרבל לוט"ר עמיד למים שמותאם היטב למשימות שלהם.
עליו הם לובשים אפוד מגן שתוכנן במיוחד עבור השייטת וכל לוחם מתאים אישית לפני המשימה.
הצוללים לובשים חליפות צלילה שחורות שמאפשרות תנועה נוחה הן בתוך הים והן ביבשה.
קסדות הלוחמים הן קסדות מסוג FAST עם אפשרות להתקנת עזרים טקטיים שונים ומגוונים.
לזירה מגיעים לוחמי השייטת באמצעות כלי שיט.
הדגמים שהותרו לפרסום הם הסנונית, המורנה המהירה, הזהרון הכבד יותר והמנטה, שהיא נחתת קלה.
בחודש יולי 1981, במהלך תקופה ממושכת של פעילות נגד המחבלים בלבנון, קבע הרמטכ"ל רפאל איתן לתת ליחידה ציון לשבח.
היה זה בשלהי פיקודו של עמי אילון שהתייחס לכך:
על פעילותה כנגד הטרור זכתה השייטת להערכה רבה, בשנת 2002 קיבלה השייטת צל"ש הרמטכ"ל משאול מופז על פעילותה במשך השנה בכל זירות הלחימה.
וזכתה פעמיים בפרס הרמטכ"ל ליחידות מצטיינות.
באפריל 2010 פורסם כי לשייטת יוענקו שני צל"שים מטעם הרמטכ"ל "על ביצועם המוצלח של רצף מבצעים מורכבים בשנה וחצי האחרונות".
ב-2010 הוענק לשייטת 13 פרס מנחם בגין "על פעילותה למען ביטחון המדינה ואזרחיה".
באוקטובר 2014 זכתה היחידה בצל"ש רמטכ"ל, חמישי במספר, על "רצף פעולות מבצעיות חשאיות בעומק שטח האויב, אשר נחלו הצלחה מרובה".
ב-14 ביוני 2018 העניק מפקד זרוע הים, האלוף אלי שרביט, תעודות הערכה לשייטת 13 עבור רצף מבצעים חשאיים מורכבים ומשמעותיים כנגד התעצמות אויבנו.
באותו מעמד הוענקה תעודת הערכה למפקד השייטת אל"ם טל, על רצף מבצעים חשאיים בשטחי אויב והצלחות מודיעיניות.
ביולי 2019 העניק הרמטכ"ל אביב כוכבי צל"ש רמטכ"ל לשייטת 13 על "פעולות מבצעיות פורצות דרך, בהן הפגינו עוז, נחישות, יצירתיות וקור רוח עילאי."
בדצמבר 2020 העניק כוכבי לשייטת 13 אות הערכה מטעם הרמטכ"ל על "סדרת מבצעים פורצי דרך בסביבה משתנה ומאתגרת".
ביוני 2021 העניק הרמטכ"ל כוכבי לשייטת את צל"ש הרמטכ"ל בפעם השביעית על שורת פעולות מבצעיות, וכן צל"שים ל-4 מלוחמיה.
תעודת הערכה על פעילות מבצעית חשאית במערכה שבין המלחמות העניק הרמטכ"ל אביב כוכבי, ב-14 בנובמבר 2022.
ב-2 ביולי 2023 העניק הרמטכ"ל הרצי הלוי צל"ש לשייטת 13.
חבל מקיף בגוון אדום – מציין את המבצעיות של לוחמי היחידה
כסף ואדום – מציין את לוחמי היחידה ופריצתם בלב ים
חרב בהירה וכהה – מציינת את פעילות היחידה באזור הדמדומים הגלוי-סמוי
כאחת מיחידות החוד של צה"ל וכזאת הפועלת בתחום התת-מימי המסוכן מעצם טבעו לאדם, ספגה השייטת במשך השנים כ-131 אבדות.
חלקם הגדול בפעילות קרבית מול האויב חלקם בתאונות מבצעיות ותאונות אימונים.
רשימה שמית וקורותיהם של הנופלים מתפרסמת על ידי עמותת העטלף.
הנצחת הנופלים באולם הנופלים הנמצא בבסיס השייטת בעתלית.
החללים מפעולות יחידה 707 שהתמזגה אל השייטת מופיעים מונצחים גם הם באותו המקום.
אולם הנופלים כולל חדר ובו גדעי עצים אשר על כל אחד מהם שמורה תמונתו של לוחם שנפל.
בנוסף לחדר ההנצחה ביחידה רשומים חללי השייטת במצבה לחללי חיל הים בגן אלישבע באשדוד.
כמו כן מוצבות אנדרטאות במקומות שונים בארץ.
חללי שירת הצפצפה מונצחים בחוף שבי ציון, בחוף ראשון לציון ובאתר תת-מימי מול חוף שבי ציון.
אנשי שייטת 13 ועמותת העטלף מקיימים כל שנה, בחודש אוגוסט, בבסיס השייטת בעתלית, ערב התייחדות עם זכר הנופלים.
במקומות שונים בארץ נערכות אזכרות בדרך של תחרות שחיה, מרוצי שדה, מרוצי אופניים ותחרויות שיט.
עמותת העטלף משמרת את זכר חללי השייטת באתר העמותה.
לוחם השייטת רס"ל ניר קריצ'מן נפל באפריל 2002 במהלך מבצע חומת מגן.
לפני גיוסו לצה"ל היה מעורב בפעולות חינוכיות.
כפר אתגרי לבני נוער הנקרא על שמו הוקם בחוף שבי ציון.
לוחמי שייטת 13 היו מעורבים בפעילות הכפר.
חיל הים נותן חסות לפעולות הכפר.
חניכי "נירים" משתתפים בקורסים של גדנ"ע צלילה עוברים קורס מנהיגות בבה"ד חיל הים.
העמותה הוקמה על ידי יוצאי הקומנדו הימי להנצחת זכרו של זיו לוי, אשר נהרג במהלך תרגיל מבצעי.
מטרתה לתרום להצלחת בני נוער במערכת החינוך ולמנוע נשירה מבית הספר דרך התנסות ספורטיבית וחברתית בשיט מפרשים.
מנהל העמותה הוא סא"ל במיל' בני וקנין.
בשנת 2008 הפעילה העמותה קבוצות שיט ב-19 מקומות מחיפה עד קריית מלאכי.
כ-300 בני נוער מגיעים למרכזי השיט פעמיים בשבוע וגובשו למניעת נשירה וניתוק מהמסגרות החינוכיות.
לוח אירועים בתולדות שייטת 13
, יוחאי בן נון ויוסף דרור מסיימים תפקיד.
טייסים לא זיהו את היעד.בין מלחמת סיני למלחמת ששת הימים ליל 9–10 ביולי 1958 נמל ביירות כוח שייטת 13 בפיקוד יוחאי בן-נון מובל בשתי טרפדות בפיקוד יצחק שושן סיור צלילה לאיסוף מידע.
חילוץ הצוללים מהנמל הפך לפעולה רועשת והסתיים בהצלחה.1958שובר גלים נמל חיפהיחידת ה"חזירים"בסיס קדמי קבוע לאימוני חזירים בכינוי 'אלבה'.29 ספטמבר 1959בסיס השייטתיחידת סירות הנפץפיצוץ בסככת הסירות עקב טעות בהרכבה.
5 סירות נהרסו כליל נהרסו ו-11 ניזוקו.
6–7 בפברואר 1967נמל בירות יחידת ה'חזירים' מובלים בטרפדות סיור צלילה בנמל ביירות בפיקוד יצחק שמיר.מלחמת ששת הימים 5 ביוני לילה מפרץ אילת 3 טרפדות, סירות נפיץ, 5 סירות מהירות, גוררת צאלה מארב לכוח מצרי שכלל שתי משחתות ו-5 טרפדות העולה להפגיז את אילת.
הפעולה נדחתה ואחר כך בוטלה.מלחמת ההתשה5 יולי 1967תעלת סואץ כוח שייטת 13מבצע ברזלית, פיצוץ קטע מסילת הרכבת באזור קנטרה, המסילה חובלה בשני מקומות.
שני לוחמים נשבו בידי המצרים.
הופסק השיט המצרי בתעלה.2 ינואר 1968מצריםשבוייםבמהלך החודש בוצעה החלפת שבויים עם מצרים וביניהם הוחזרו ששת אנשי הקומנדו הימי מפעולת אלכסנדריה ושני השבויים ממבצע סירות הגומי בתעלת סואץ.20/21 ביוני 1969 מפרץ סואץשייטת 13 מבצע בולמוס 5 פשיטה על תחנת משמר ברס עדביה.
32 חיילים מצרים הרוגים.ליל 19/20 ביולי 1969 מפרץ סואץ שייטת 13 וסיירת מטכ"ל הפשיטה על האי גרין, לצה"ל 6 הרוגים וארבעה פצועים, למצרים 25–36 הרוגים.
ליל 8–9 ספטמבר 1969 מפרץ סואץ8 צוללים בשני "חזירים" מבצע אסקורט, פשיטת צוללים, 2 טרפדות טובעו, 3 הרוגים ישראלים בפיצוץ ה"חזיר" בדרך חזרה.21 אוקטובר 1969 עומק מצריםשייטת 13 במסוקים מארב על ציר סנג'א קינה.
יצאו וחזרו מבלי להתגלות.11/12 ביוני 1970 מפרץ סואץ כוח שייטת 13 בפיקוד שאול זיו מבצע תרנגול 25 פשיטה על עמדה מצרית בראס ע'ארב.
מצרי אחד נהרג ואחר נפצע, הלוחם אלי מריק נשרף מרימון זרחן.
14 ינואר 1971חוף לבנון כוחות שייטת 13, כוח צנחנים בהובלת יחידה 707, וכוח צנחנים במסוקים מבצע ברדס 20 תקיפת שלושה יעדי מחבלים.
10 מחבלים נהרגו, 6 מחיילי צה"ל נפצעו קל.8 בנובמבר 1972מערבית לתעלת סואץכוח שייטת 13 מבצע זר ורדים הכוח שפעל מערבית לתעלה נכנס לשדה מוקשים הלוחם ברוך פרצמן נפצע קשה.
21 בפברואר 1973 חוף צפון לבנון שייטת 13, סיירת צנחנים, ספינות סער ומסוקים מבצע ברדס 54–55 תקיפת בסיסי מחבלים.
לצה"ל 8 פצועים.10 באפריל 1973 חוף לבנון סיירת מטכ"ל, שייטת 13 יחידה 707, סירות גומי וספינות סער מבצע אביב נעורים הריגת ראשי מחבלים בביירות וסביבותיה.
לישראל שני הרוגים.6–24 אוקטובר 1973 מלחמת יום הכיפוריםהלילה שבין 9 ל-10 באוקטובר ים סוף – מעגן ע'רדקה מבצע מגבית 10, צוללים בסירות גומי בפיקוד אלי מרק המבצע בוטל לאחר הגעת הכוח לנקודת הצלילה עקב נוכחות ספינת משמר מצרית באזור היעד.
24 ביוני 1982 חוף ביירות כוח משייטת 13 בסירות מהירות ירי רקטות על ריכוזי מחבלים, נהרגו 4 מחבלים.
תשעה מחבלים מנוסעי הספינה נהרגו ו-20 נפצעו.
לצה"ל 10 פצועים.ב-15 במרץ 2011 במרחק של כ-200 מיילים ימיים מערבית לחופי ישראל שלושה סטי"לים עם מפקד שייטת ספינות הטילים אלי שרביט וכוח השתלטות משייטת 13 מבצע חוק ברזל השתלטות שקטה על האונייה 'ויקטוריה' שנשאה חימוש כולל טילי חוף ים לחמאס והובלה לנמל אשדוד.
שייטת הים הכספי היא שייטת הצי הרוסי שספינותיה משייטות במימי הים הכספי.
בסיס השייטת נמצא באסטרחן וזוהי השייטת החזקה ביותר בים הכספי.
בסיסי המשנה של היחידה נמצאים במחצ'קלה ובכספייסק (כ-15 ק"מ ממחצ'קלה).