tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
רמת לובלין תחומה מדרום על ידי נהר הסן, ממערב על ידי נהר הוויסלה וממזרח על ידי נהר הבוג המערבי, אשר באזור זה גם מסמן גם את גבולה של פולין עם אוקראינה.
במרכז הרמה שוכן מקורו של נהר הווייפש (Wieprz) אשר זורם לכיוון צפון וחוצה את הרמה ויוצר עמק מתון במרכזה.
לאחר כמאתיים קילומטרים של זרימה בכיוון צפון, פונה הנהר מערבה, בכך תוחם את רמת לובלין מצפון, ונשפך אל נהר הוויסלה.
בחלקו התחתון של הווייפש, מוזן הנהר בנהרות נוספים ויוצר שפלה רחבה המכסה את חציה הצפוני של ווייוודת לובלין.
בשפלה זו מתגוררת אוכלוסייה גדולה יחסית, והיא מהווה במידה רבה חלק מהמישורים של אזור מזוביה.
בכל האזורים בלובלין תופסת החקלאות שטח נרחב, וכך גם ברמת לובלין, שעל אף גובהה תנאי השטח שלה מאוזנים יחסית ומאפשרים חקלאות ענפה.
יערות יש בעיקר בדרום הווייוודה, ברמת לובלין.
הטמפרטורה השנתית הממוצעת בלובלין, בירת הוויווידה, היא 7.7 מעלות צלזיוס.
החודש הקר ביותר הוא ינואר (עם טמפרטורה ממוצעת של -2.9 מעלות צלזיוס), והחודש החם ביותר הוא יולי (עם טמפרטורה ממוצעת של 18.2 מעלות צלזיוס).
הגשמים יורדים בעיקר בקיץ, כאשר כמות המשקעים השנתית הממוצעת היא 573.9 מ"מ.
בלובלין יש שני פארקים לאומיים (Park Narodowy), שבעה עשר פארקי נוף (Park krajobrazowe) ו-87 שמורות טבע (Rezerwat przyrody).
בלובלין ישנם 43 ערים ועיירות.
בלובלין ישנם 24 מחוזות, מתוכם ארבע ערים מחוזיות.
לובין (בפולנית: Lubin; בגרמנית: Lüben, ליבֶּן) היא עיירה בפרובינציית שלזיה תחתית שבדרום-מערב פולין.
בעבר היא הייתה שייכת לפרובינציית לגניצה.
לפי מפקד האוכלוסין של שנת 2014, בעיירה היו אז 74,886 תושבים.
בעיירה נולדה הסופרת הפולניה אלה סידי.
לובין נוסדה בשנת 1280 תחת שלטונו של הדוכס פרזמקו של שינווה על ידי מתיישבים גרמנים.
מ-1348 טירת לובין שימשה בתור מקום מגוריו של הדוכס לואיס פיאסט הראשון וצאצאיו.
בסוף המאה ה-15 הכנסייה הקהילתית של לובין נבנתה מחדש בסגנון גותי בשנת.
1951 הועבר המזבח הגבוה שלה לקתדרלת ורוצלב.
תחת שלטונו של הדוכס ג'ורג הראשון, אלמנתו אנה פומרניה, והרפורמיסט קספר סצ'וונקפלד שנולד באושיק הסמוכה, הפכו את העיירה למרכז של הרפורמציה הפרוטסטנטית בשלזיה תחתית.
במהלך מלחמת העולם השנייה כ-70% מהמבנים בעיירה נהרסו.
בשנת 1945 בין הימים חיילי הצבא האדום הרגו 150 גמלאים גרמנים ו-500 חולים בבתי חולים פסיכיאטריים בלובין.
כתוצאה משינויי גבול שהותקנו בוועידת פוטסדאם ב-1945, העיירה הפכה לחלק מהרפובליקה של פולין.
התושבים הגרמניים גורשו בכוח והוחלפו בהדרגה על ידי פולנים, רבים מהם עצמם גורשו מתחומי מזרח פולין שסופחו לברית המועצות.
לובין ממוקמת באזור ההיסטורי של שלזיה תחתית בסמוך לנהר זימניקה (Zimnica), כ-71 קילומטר צפונית-מערבית לוורוצלב וכ-20 קילומטר צפונית ללגניצה.
העיירה היא אחת המקומות התעשייתיים הגדולים בשלזיה תחתית.
זגלמביה לובין – קבוצת כדורגל לגברים.
זגלמביה לובין אינטרפרי – קבוצת כדוריד.
משחקים בליגת העל הפולניה כדוריד.
המכללה המקצועית – אגן הנחושת
לובן (בפולנית: Lubań, בגרמנית: Lauban) היא עיירה בצפון-מזרח פרובינציית שלזיה תחתית שבדרום-מערב פולין.
לובן סופחה לממלכת פרוסיה ב-1815 לאחר מלחמות נפוליאון והחלטת קונגרס וינה והיא נכללה בפרובינציית שלזיה.
הצבא האדום כבש את לובן וסביבתה ב-16 בפברואר 1945.
לאחר 1850 הייתה קהילה יהודית קטנה של 50 חברים בלבד.
בשנות ה-30 הקהילה הפכה לקטנה כדי לתפקד בעצמה ובכך נפתרה.
מכאן ואילך, כל המשפחות היהודיות שנותרו מהעיירה היו כפופות לקהילה בגורליצה (גורליץ).
ב-8 במרץ 1945 נכבשה לובן במתקפה המוצלחת האחרונה של הוורמאכט במלחמת העולם השנייה על ידי כוחותיו של פרדיננד שרנר.
כשנודע הדבר ליוזף גבלס הוא הגיע ללובן (אז – לאובן) ב-9 במרץ 1945 מלווה בעיתונאים וצלמי תקשורת ובמעמד חגיגי בכיכר העיר ביחד עם שרנר הוא נשא נאום עידוד בפני הלוחמים בעיר שהיו נערים וקשישים.
תמונה מפורסמת מאותו אירוע מראה אותו לוחץ ידו של נער כשלוחם קשיש מביט בהם.
במקום תעמולה, הבליטה תמונה זו את מצבם העגום של הגרמנים באותו הזמן.
תוך זמן קצר נכבשה העיר בחזרה על ידי הצבא האדום.
חלק מהתושבים ברחו ואלה שנשארו, גורשו לגרמניה לאחר מלחמה והעיר סופחה לפולין.
לובן שוכנת באזור , מצפון להרי איזרה בחוף המערבי של נהר קוויסה.
היא ממוקמת בפרובינציית שלזיה תחתית ובמחוז לובן כ-25 קילומטר ממזרח לזגוז'לץ וגורליץ וכ-45 קילומטר צפונית-מערבית לילניה גורה.
בשנים 1975–1998 הייתה העיירה חלק ממחוז ילניה גורה.
לובן היא תחנה בדרך סנטיאגו, בדרך לקברו של השליח הנוצרי יעקב בן זבדי.
נכון לשנת 2002, 3% משטח העיירה מיוער וב-48% יש קרקע חקלאית.
לוביישוב (באוקראינית: Любешів, ליובשיב; בפולנית: Lubieszów) היא עיירה במחוז ווהלין שבמערב אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
תחילה נקרא היישוב בשם "נובי-דולסק", ובאמצע המאה ה-16 נקרא היישוב בשמו הנוכחי, וקיבל זכויות עיר.
באמצע המאה ה-17 נשרף היישוב בידי הטטרים.
מהמאה ה-18 עד המאה ה-19 פעל בעיירה בית ספר נודע, בו התחנך בין היתר תדיאוש קושצ'ושקו.
התיעוד הראשון לישיבת יהודים בעיירה הוא משנת 1648. בין מלחמות העולם ישבו בעיירה כ-1,500 יהודים, רוב תושביה, והתקיימה בה פעילות ציונית ופעילות של אגודת ישראל.
במהלך מבצע ברברוסה נסוגו מהעיירה הסובייטים, ובחודש שעבר עד כניסת הגרמנים אליה, ערכו אוקראינים פוגרום ביהודיה.
עם כניסת הגרמנים לעיירה, הוציאו בה להורג כ-60 מנכבדי הקהילה היהודית, ובהם רב הקהילה, והטילו על יהודי היישוב תשלומי כופר.
בהמשך, גויסו יהודי העיירה לעבודות כפייה, בהן עשרות מהם נרצחו.
ב-5 בינואר 1942 נרצחו 48 נשים וילדים של עובדים שלא התייצבו לעבודות הכפייה.
בתחילת מאי 1942 רוכזו יהודי העיירה בגטו מוקף גדר תיל שהוקם בה, אליו הובאו בהמשך גם יהודי יישובי הסביבה.
ב-10 באוגוסט 1942 נערכה בגטו שבעיירה אקציה, בה נרצחו כ-1,200 יהודים בבורות ירי.
כ-80 יהודים שהושארו בגטו נרצחו ב-2 בנובמבר 1942.
לוביץ (בפולנית: Łowicz) היא עיר בפרובינציית לודז' שבפולין, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
לוביץ' נזכרת מהמאה ה-12, ובמאה ה-13 הוענקו לה זכויות עיר.
במהלך המאות ה-15 וה-16 שגשגה העיירה, אך באמצע המאה ה-17 נבלמה התפתחותה כתוצאה מההרס של פלישת האימפריה השוודית.
בשנת 1793 נכללה העיירה בתחום פרוסיה, ובשנת 1815 נכללה בתחום פולין הקונגרסאית.
קהילה יהודית התקיימה בלוביץ' מהמאה ה-15, ובשנת 1516 גורשו היהודים מהעיירה בהוראת הארכיבישוף המקומי.
בתחילת המאה ה-18 התחדשה הקהילה היהודית בעיירה, אך בשנת 1724 נאסרו מגורי יהודי בה.
בתקופה הפרוסית בוטל איסור זה, אך בשנת 1828 נצטוו יהודי העיירה לעבור להתגורר ברובע מסוים בה, לאחר פניית הפולנים המקומיים לשלטונות.
בשנת 1862 בוטלו הגבלות המגורים ליהודי העיירה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה נפגעה העיירה כתוצאה מהפגזות ומדליקות שפרצו בה, ומצבם הכלכלי של יהודיה הוחמר.
בשנת 1919 ערכו חיילי הצבא הכחול ביזה בחנויות היהודים בעיירה, והתעללו ביהודים חרדים באופן פומבי.
בין מלחמות העולם נמנו בעיירה כ-4,500 יהודים, כרבע מתושביה, והתקיימה בה פעילות ציבורית יהודית.
בשנות השלושים של המאה ה-20 גברו והלכו ההתנכלויות האנטישמיות בעיירה, תוך יידויי אבנים תכופים לעבר בית הכנסת המקומי ובתי היהודים בעיירה.
עם פרוץ מלחמת העולם השנייה נמלטו מהעיירה יהודים רבים לוורשה, ובמקביל הגיעו אליה פליטים יהודים מאזור לודז', עד שמספר היהודים בעיירה הגיע לכ-8,200 איש.
ב-13 בספטמבר 1939 נכבשה העיירה בידי הגרמנים, ואלו החלו מיד במעשי שוד של יהודיה, תוך חטיפתם לעבודות כפייה.
בחורף 1940 רוכזו יהודי העיירה בגטו מוקף חומה וגדר תיל שהוקם בה, בו מתו יהודים רבים ממגפת טיפוס הבהרות.
באביב 1940 נסגרו שערי הגטו, והוא חולק לשני חלקים.
יהודי הגטו הועסקו בעבודות כפייה שונות, חלקן במחנות עבודה, בתיווך היודנרט שמונה בו, שבראשו הועמד ברוך שפירא.
במרץ 1941 הועברו כל יושבי הגטו שבעיירה לגטו ורשה.
לאחר מכן פורק בית הכנסת השרוף שבעיירה בידי פולנים מקומיים.
בשנת 1941 התקיים בפרבר של העיירה מחנה עבודה, בו הועסקו כ-300 עד 360 יהודים מגטו ורשה.
במחנה זה הורעבו היהודים, וחוו מעשי התעללות מצד שומריהם האוקראינים, תוך שרפה בחיים של יהודים.
לאחר השואה שבו לעיירה 37 יהודים, אך בשל יחס עוין מצד שכניהם הפולנים, שהתבטא בירי על בתיהם, עזבו אותה כולם במהרה.
בית העלמין היהודי בעיירה חולל ונהרס בזמן המלחמה, ומצבותיו שימשו לריצוף רחובות העיירה.
לוביצ'ה קרולבסקה (בפולנית: Lubycza Królewska) היא עיירה במחוז טומשוב לובלסקי שבפרובינציית לובלין בפולין, כ-16 ק"מ דרומית מזרחית לטומשוב מזובייצקי ובסמוך לגבול אוקראינה, בה התקיימה עד השואה קהילה יהודית גדולה.
נמצאת בחבל גליציה המערבית ההיסטורי.
העיירה נזכרת לראשונה בשנת 1667, ובמהלך המאה ה-18 הוענקו לה זכויות עיר.
בראשית המאה ה-19 הוקמו בעיירה מספר מפעלי תעשייה קטנים.
שרפה שפגעה ביישוב בשנת 1834 הביאה לחורבנו הכמעט מוחלט.
במהלך מלחמת העולם הראשונה נהרסו בתים רבים ביישוב.
היהודים נטלו חלק מרכזי בפיתוח כלכלת היישוב, ובמסחר שהתנהל בו.
בסוף המאה ה-19 פעלו בעיירה אדמו"רים משושלת רוקח, ובתקופה זו נמנו בעיירה 821 יהודים.
בין מלחמות העולם התקיימה בעיירה פעילות ציונית, ונמנו בה 629 יהודים, מתוך 710 תושבים.
בסוף פברואר 1942, תחת הכיבוש הגרמני, צורפו כמה עשרות מיהודי העיירה למשלוחים למחנה ההשמדה בלז'ץ.
בראשית סתיו 1942 נערכה אקציה שנייה בעיירה, בה שולחו רבים מיהודיה לבלז'ץ.
באוקטובר 1942 גורשו אחרוני יהודי העיירה לראווה רוסקה, וחלקו שם את גורל יתר יהודי המקום.
לובי 99 הוא ארגון חברתי-כלכלי ללא מטרת רווח (חל"צ), שהוקם במטרה לקדם באמצעות שדלנות פוליטית את האינטרסים של הציבור הרחב למול מקבלי ההחלטות בכנסת ובממשלה, בשונה מהלוביסטים המסחריים המייצגים בדרך כלל בעלי הון, חברות מסחריות וגופים פרטיים.
החל ממרץ 2016 מתבסס הארגון על דמי ההשתתפות הקבועים של החברים, והוא היה לארגון החברתי הראשון בישראל הממומן אך ורק על ידי מימון המונים קבוע.
לובי 99 הוא ארגון הפועל בשיטה של דמוקרטיה השתתפותית ודוגל בשקיפות, ועל כן החברים בארגון מצביעים על הנושאים בהם הלובי עוסק ומתמקד, וכן הם אלה המאשרים את תקציב הארגון אחת לשנה.
ארגון לובי 99, הלובי הציבורי, שואף לשנות, לשפר ולתקן את המציאות הכלכלית-חברתית בישראל, להפחית שחיתות, ולהקטין את כוחם של הלוביסטים המסחריים ותאגידי הענק מול מקבלי ההחלטות, מחשש לפגיעה באינטרס הציבורי עקב אותם קשרי הון-שלטון מסוכנים.
מנכ"לית הארגון, עו"ד לינור דויטש, נבחרה יחד עם כלל חברי הארגון ל"אבירת איכות השלטון" לשנת 2019, והופיעה כנציגת הארגון ברשימת "100 המשפיעים של TheMarker" בשנים 2017, 2018, ו-2019.
הארגון החל את דרכו ביוני 2015, כפרויקט גיוס מימון המונים שיזם יאיא פינק.
לצד יאיא פינק, הוקמה מועצה מייסדת שפעלה לגיוס כסף ראשוני במימון המונים.
לאחר העמידה ביעדי הגיוס, נערכה הצבעה בקרב 1,084 התורמים.
במסגרת ההצבעה נבחרו שלושת הנושאים הראשונים בהם החל צוות הארגון לפעול מול נבחרי הציבור: שקיפות, פתיחת שוק הבנקאות לתחרות, ותמלוגים ממשאבי הטבע.
להוצאת הרעיון לפועל גייס פינק את עו"ד לינור דויטש כלוביסטית הציבורית הראשונה ויחד קבעו את תצורתו של הלובי הציבורי.
פינק כיהן כמנכ"ל הארגון במשך שלוש וחצי שנותיו הראשונות, עד לפרישתו בעקבות החלטתו להתמודד על מקום ברשימת מפלגת העבודה לכנסת ה-21, מאז החליפה אותו בתפקיד עו"ד דויטש, שכיהנה עד אז כסמנכ"לית.
בסיום תקופת קמפיין הגיוס פנו פינק ודויטש לגייס מצטרפים כחברים קבועים ללובי בכל סכום חודשי קבוע לבחירתם, כאשר תרומה חד פעמית אינה מזכה בחברות והזכויות הנלוות לה, בעוד הצטרפות בסכום נמוך קבוע כלשהו כן מזכה.
כך התאפשר לבנות תקציב ארוך טווח ולהסתמך על ההכנסות לאורך זמן.
בכך הפך הלובי לארגון מימון ההמונים הקבוע הראשון בישראל, ופרץ בכך את הדרך לעמותות נוספות שהלכו בעקבותיו.
את השנה הראשונה הארגון סיים עם 800 חברים קבועים מממנים, את השנה השנייה עם 2,000 חברים, את השנה השלישית עם 4,000 חברים, ואת הרביעית עם 6,000. נכון ליוני 2025 מונה המיזם כ-16,900 חברים מממנים, והמספר מתעדכן מדי יום וניתן לראותו באתר הלובי.
שם הארגון מורכב משני אלמנטים "לובי" ו-"99".
בדומה לפעילות הארגון, המתבסס על טכניקת השדלנות של חברות הלובי המסחריות, כך שם הארגון מתבסס על הכינוי שדבק בשדלנים – 'לוביסטים', בשל עבודתם שהתקיימה ברחבת הלובי של הפרלמנט הבריטי בתחילת הדרך, ומתקיימת במסדרונות, ורחבות לובי של בתי פרלמנט ברחבי העולם, לרבות כנסת ישראל ומשרדי הממשלה.
בלובי 99 למעלה מ-19,400 חברים, המרכיבים את קהילת החברים הקובעת את נושאי הגג בהם פועל הצוות.
חברים אלו, אשר תורמים סכום קבוע לבחירתם כל חודש, הם בבסיס מבנה הארגון של הלובי, ותקציב הלובי מורכב ב-100% מהתרומות שלהם.
אין סכום מינימום לתרומה, אך יש סכום מקסימלי של 7,500 שקלים בחודש, מתוך העיקרון שאין הארגון מעוניין בקשר של תלות עם אף תורם, כך שהפעילות לא תושפע ממניעים כלכליים משום סוג ולא ניתן להפעיל מנוף לחץ על מקבלי ההחלטות.
בארגון מועסקים 20 עובדים בתפקידים שונים במחלקות התוכן (לובי), המחקר, המחלקה המשפטית, ומחלקת פיתוח משאבים וגיוס.
מנכ"לית הלובי היא עו"ד לינור דויטש, לצידה סמנכ"ל פיתוח המשאבים וגיוס איתי לפיד, יועמש"ית ועו"ד במחלקה המשפטית, לוביסטים ציבוריים, דוברת, מנהלת קהילה וגיוס, מנהלת אופרציה וניו מדיה, אחראית מחלקת מדיה, ואיש צוות טכני.
לובי 99 הוא ארגון הרשום כחברה לתועלת הציבור (חל"צ) ומהווה מוסד ללא כוונת רווח (מלכ"ר).
האורגן המשפטי של הארגון מורכב מבעלי מקצוע שסייעו למייסד המיזם והמנכ"ל הראשון שלו יאיא פינק; בניהם – יועמ"ש, רו"ח, חברי דירקטוריון, בעלי מניות, וחברי ועדת ביקורת.
במסגרת הארגון מתמחים סטודנטים מתוכניות התמחות שונות, כדוגמת "מתחברים" של אוניברסיטת תל אביב, הקליניקה לחקיקה חברתית מהמרכז הבינתחומי הרצליה, תוכנית התמחות באוניברסיטת בן-גוריון, תוכנית שגרירי רוטשילד וקרן רוטשילד.
בלובי 99 צוות מתנדבים גדול ומגוון, במסגרתו חברים שלל מתנדבים בתחומים שונים.
מרבית המתנדבים לוקחים חלק במערך הגיוס של הארגון, הכולל הפקת הרצאות ומפגשי חשיפה ברחבי הארץ, העברת הרצאות, וגיוס טלפוני.
בנוסף, ניתן למצוא מתנדבים בתחומי התנדבות נוספים כדוגמת מערך המחקר ורשתות חברתיות.
כללי היסוד של לובי 99:
נושאים לקידום – לובי 99 יפעל לקדם נושאים חברתיים וכלכליים המסייעים לציבור הרחב.
הנושאים מוצעים על ידי חברי הארגון, עוברים תהליך מחקר וסינון על ידי מחלקת המחקר, ולבסוף עולים להצבעת חברים.
שיתוף החברים ובניית קהילה – חברי לובי 99 הם הבסיס לארגון, הן מבחינה כלכלית (כיוון שכל חבר משלם דמי חברות חודשיים) והן מבחינה תפעולית (כיוון שחברי הארגון מציעים, מצביעים ומדרגים את הנושאים שצוות הלובי מקדם, ובנוסף מאשרים את התקציב השנתי).
שקיפות – כלובי ציבורי, הארגון מצהיר כי השקיפות הארגונית מהווה ערך יסוד.
התקציב השנתי המאושר על ידי החברים מוצג באתר האינטרנט של הארגון, כמו גם תוצאות ההצבעות של החברים, המפורסמות ברשתות החברתיות.
צדק תעסוקתי – לובי 99 רואה בהיותו חברה לתועלת הציבור במודל להעסקה צודקת.
כל עובדי לובי 99 מועסקים בצורה ישירה, ופערי השכר בין עובדי הארגון לא יעלו על יותר מפי חמישה בין העובד שמרוויח הכי מעט לזה המרוויח הכי הרבה.
בנוסף, הארגון מצהיר על שאיפותיו לייצוג שווה בין המינים בקרב מקבלי השכר, ועל נגישות משרדי הארגון.
מימון המונים – מודל ההכנסות של לובי 99 מבוסס על מימון המונים – "כסף קטן של רבים יכול לגבור על כסף גדול של מעטים".
כל משתתף התומך בארגון בסכום כספי קבוע (חודשי) הוא חבר בארגון, ללא תלות בגובה התמיכה הכספית שלו ('קול' אחד 'לכל' אחד).
תורמים באופן חד פעמי מקבלים את הדיוור השבועי במייל, בו הם יכולים להתעדכן על פעילות הלובי, אך אינם הופכים לחברים בארגון ולא זכאים לקחת חלק פעיל בקהילת הלובי.
ניתן להפסיק להיות חבר בארגון בכל שלב באמצעות מילוי טופס באתר האינטרנט, יצירת קשר במייל או פניה ברשתות החברתיות.
החל ממרץ 2016 מתבסס הארגון על דמי ההשתתפות הקבועים של החברים, ולמעשה הוא הארגון החברתי הראשון בישראל הממומן אך ורק על ידי מימון המונים.
פעילות הלובי הציבורי כוללת תהליך עבודה ארוך המתחיל ברעיון המתפתח בקהילת החברים התומכים בארגון ונבחר בהצבעה, או בנושא אקטואלי הנמצא על סדר היום התקשורתי/ פרלמנטרי, לאחריו נעשית פעילות מחקר, קידום הנושאים שנבחרו מול גורמי השלטון, והמשך הפיקוח על הנושאים שטופלו.
שלב ראשון – הצעת נושאים: חברי הלובי יכולים להציע רעיונות לנושאים הקרובים לליבם.
שלב שני – מחקר וסינון הנושאים: לקראת הצבעת החברים (מעת לעת), מתבצע תהליך של סינון ההצעות שהתקבלו מהחברים לרשימה מצומצמת של הצעות העולות להצבעה.
בתום התהליך, נבחרים כחמישה נושאים המתאימים לכל הדרישות, ואלו מועלים להצבעה הכללית.
במקביל, כלל החברים שהציעו נושאים זוכים לתשובה, בין אם הצעתם הועלתה להצבעה ובין אם נדחתה.
שלב שלישי – הצבעה: הנושאים שעברו את תהליך הסינון מועלים להצבעת חברים.
חברי הלובי יכולים להצביע בעד הנושאים שהם מעוניינים שהארגון יקדם, אך לרשותם עומדת האפשרות להצביע גם כנגד נושא שבו הם אינם מעוניינים שהארגון יעסוק.
נושא המקבל למעלה מ-25% התנגדות נפסל.
בתום תקופת ההצבעה, הנושא שמקבל את מרב הקולות, תוך שקלול קולות הנגד – עובר לתהליך מחקר מעמיק, המשלים את תהליך המחקר הראשוני, ולבסוף נכנס לרשימת הנושאים שבהם צוות הלובי מטפל.
הצבעות ייחודיות: בנוסף להצבעות אלו, מדי פעם הלובי מקיים הצבעות שלא מן המניין, כדי להתייעץ עם החברים לגבי סוגיות קונקרטיות שצצות.
בין ההצבעות המיוחדות שהתקיימו ניתן למצוא את ההצבעה המיוחדת – "האם לובי 99 צריך להגיש ערעור לבית המשפט על החלטת רשות התחרות לאשר את העסקה במסגרתה מונופול הגז רוכש את צינור הגז בין ישראל למצרים".
על אף שהנושא דרש הוצאות ייחודיות גבוהות מהרגיל, חברי הארגון אישרו אותו ברוב של 95%.
לאחר בחירת נושא על ידי חברי הלובי, השלב הראשון הוא שלב המחקר.
מחלקת המחקר לומדת את הנושא, מקיימת פגישות עם מומחים, ומרכזת תשתית של ידע שעל בסיסו ניתן לגבש אסטרטגיית פעולה.
לאחר מכן, מחלקת המחקר ממשיכה ללוות את הלוביסטית המקבלת את הנושא, ולתמוך את פעילות הלובינג בשלל דרכים: הכנת ניירות עמדה; איסוף נתונים; הכנת עזרים וגרפים לטובת מסמכי הארגון; ואיתור הזדמנויות מתאימות לפעולה.
לובי 99 מקפידים על נוהלי שקיפות מחמירים:
הנגשת מידע – אחד הפערים המרכזיים בעבודת חברי הכנסת מצוי בעומס הרב שתחתיו הם נתונים.
כדי לקדם את הנושאים שנבחרו על ידי חברי הלובי, צוות הלובי מקיים מפגשים מקדימים עם חברי הכנסת, ומפיק ניירות עמדה ומחקרי עומק המוגשים לחברי הכנסת בטרם הדיונים.
זאת, במטרה למנוע את השפעת הלובי המסחרי, אשר פעמים רבות מציג נתונים התומכים באינטרס הפרטי של לקוחותיו בלבד.
קידום הצעות חוק – צוות הלובי מקדם הצעות חוק בעבודה משותפת עם חברי הכנסת.
במסגרת קידום הצעות החוק, צוות הלובי דואג לתמוך בחברי הכנסת מבחינה מקצועית, בעוד חברי הכנסת מובילים את ההצעה ברמה הפרלמנטרית.
ייצוג הציבור בדיונים – אף על פי שדיוני ועדות הכנסת פתוחים לקהל הרחב, לרוב משתתפים בהם רק נציגים של גורמים מסחריים או גורמים אחרים בעלי אינטרס ספציפי.
כדי לאזן זאת, צוות הלובי נוהג להשתתף באופן תכוף בישיבות הוועדות השונות, כאשר הן נוגעות לנושאים אשר נבחרו על ידי חברי הארגון.
בישיבות מציגים חברי הלובי נתוני מחקר, הסתייגויות, התנגדויות ותמיכות כלפי הסוגיות של השולחן.
קידום רפורמות ועבודה עם גורמים ממשלתיים – הלוביסטים של הארגון מקיימים יחסי עבודה עם גורמים ממשלתיים, לרבות שרים, עוזריהם, מנהלים בכירים, רגולטורים ועוד.
יצירת שיתופי פעולה אסטרטגיים – צוות הלובי מקדם שיתופי פעולה עם גופים מקצועיים אחרים, כדוגמת ארגונים חברתיים נוספים, ודוחף לקיום שולחנות עגולים בנושאים מגוונים.
דוגמה לשיתופי פעולה שצוות הלובי לוקח בהם חלק, ניתן לראות בפורום לקידום תחבורה ציבורית או במסגרת נושאים פיננסיים.
נושא השקיפות היה אחד הנושאים שנבחרו בהצבעת החברים הראשונה.
במסגרת נושא זה לובי 99 מקדם יוזמות והליכי חקיקה שמטרתם פרסום פומבי של מידע בנוגע למתרחש בכנסת, במשרדי הממשלה ובחברות הגדולות.
"חוק הלוביסטים" – תיקון לחוק הכנסת שמחייב לוביסטים להירשם בפרוטוקול בוועדות הכנסת השונות ולכתוב מיהו הלקוח שהם מייצגים בדיון.
בנוסף, התיקון מטיל חובת צינון של חצי שנה על עוזרים פרלמנטריים לפני הפיכתם ללוביסטים וקובע סנקציות אם הוראות החוק מופרות, כגון שלילת ההיתר לעבוד כלוביסט או אישור הכניסה למשכן הכנסת.
"חוק הפקסים" – חוק פנייה לגופים ציבוריים באמצעי קשר דיגיטליים מחייב משרדי ממשלה וגופים ציבוריים לאפשר לאזרחים הפונים אליהם לתקשר עמם באמצעי אלקטרוני כדוגמת טופס מקוון או דואר אלקטרוני (ולא בפקס, שהיה האמצעי הנגיש לציבור היחיד במקרים שונים).
כמו כן, החוק מחייב גופים אלו לפרסם דרכי התקשרות עם יחידות הנותנות שירות לציבור, כדי שהמידע הזה יהיה נגיש לציבור הרחב.
החוק קודם במסגרת שיתוף פעולה של צוות הלובי עם חברי הכנסת שרן השכל ודוד ביטן ממפלגת הליכוד.
הסדרת פעילות הלוביסטים במשרד האוצר – כחלק ממאמץ כולל להסדיר את פעילות הלוביסטים במשרדי הממשלה (נכון לשנת 2020, החוק מסדיר את פעילותם רק בכנסת), בשנת 2021 פרסם משרד האוצר הנחיות המסדירות את פעילות הלוביסטים מול אנשי המשרד, באופן המאמץ חלק מההמלצות שהגיש לובי 99 למשרד האוצר בהקשר זה.
בהמשך, לאחר פנייה של לובי 99 לכלל המשרדים הממשלתיים, התווספו משרדי ממשלה נוספים בהם: המשרד להגנת הסביבה; משרד הכלכלה; משרד התיירות; המשרד לשוויון חברתי, ומשרד התקשורת.
יוזמות בתחום השקיפות שנמצאות בתהליך
תיקון חקיקה הקובע כי הרשות להגנת הצרכן תפקח על החוזים הארוכים והמסובכים של החברות הגדולות במשק, כך שיהיה גוף שבודק האם החוזים הללו פוגעים בצרכנים.
תיקון חוק חופש המידע כך שיהיה יותר אפקטיבי עבור הציבור הרחב.
המשך קידום החוק שמבטיח שקיפות על פעילות של הלוביסטים גם במשרדי הממשלה.
קידום שקיפות על תרומות של תאגידים לעמותות ולרשויות מקומיות על מנת להבטיח שתרומות אלו לא יהוו דרך עוקפת להשפעה על רגולטורים.
נושא התמלוגים ממשאבי הטבע היה לאחד הנושאים הראשונים שנבחרו בהצבעת החברים הראשונה, ונבחר תחת הכותרת – "הגדלת חלקו של הציבור במשאבי הטבע".
במסגרת הנושא מקדם לובי 99 יוזמות, הליכי חקיקה, רפורמות, וקידום פיקוח על משאבי הטבע המרכזיים של המדינה: מחצבי ים המלח, מאגרי הגז ומכרות הפוספטים.
המאבק על הזיכיון על ים המלח עמד לעיתים במוקד השיח לקראת פקיעת הזיכיון ב-2030. חברת ICL (כי"ל) בבעלות עידן עופר, מחזיקה בזיכיון, וארגון לובי 99 טוען כי הזיכיון מנוצל לטובת החברה ולרעת הציבור וכי מדינת ישראל מקבלת חלק קטן יחסית מהרווחים.
כמו כן, לובי 99 מבקשים לייצג את הציבור הרחב מול לוביסטים של מונופול הגז בבעלות יצחק תשובה ונובל אנרג'י, ששולטות במשק הגז הישראלי, ומוכרות על ידי המדינה כמונופול.
הישגים בתחום הפרדת משאבי הטבע
הגדלת תמלוגי ים המלח – במסגרת הדיונים שערכה ועדת הכספים בחודשים אוקטובר-נובמבר 2015, בנוגע למתווה ששינסקי 2 (הבוחן את נטל המס הראוי על הפקת משאבי טבע בישראל), לובי 99 התנגד לעמדות והנתונים שהציגו הלוביסטים של כי"ל, ופעל לקידום המתווה לכדי חוק.
בנוסף, לובי 99 קידם את צביעת כספי התמלוגים לטובת פיתוח התעסוקה בנגב (כתגובת נגד לאיומי הפיטורים שהשמיעה כי"ל) יחד עם חבר הכנסת מיקי זוהר ממפלגת הליכוד.
בהמשך, הלובי הפעיל לחץ על רשות המיסים לגבות את המס וכן בנושא השקיפות; נכון לסוף 2022, נגבו כחצי מיליארד דולר נוספים בזכות חוק זה.
האצת הכנות הממשלה לקראת תום זיכיון ים המלח – לאחר שנים של חוסר מעש במשרדי הממשלה ליישום מסקנות ועדת נוה לבחינת עתיד זיכיון ים המלח, לובי 99 פעל בעתירת חופש מידע ויזם דיונים בכנסת אשר האיצו את הקמת הצוותים הממשלתיים להיערכות לתום הזיכיון.
בדצמבר 2025 פסק בג"ץ, בעתירות של לובי 99 ואדם טבע ודין, שהמים שמפיקה חברת מפעלי ים המלח בשטח הזיכיון אינם חלק מהזיכיון שניתן לחברה ובגינו היא משלמת תמלוגים, ועל כן עליה לשלם בנפרד דמי מים בגין מים אלה.
מאבק על עתודות הגז של ישראל: בעוד גוברים הקולות המתריעים על מחסור צפוי בגז בישראל, חברות הגז פועלים להגברת הייצוא.
לובי 99 פועל כנגד לחצי חברות הגז בכדי לשכנע את הממשלה להגן על עתודות הגז ועל הביטחון האנרגטי של ישראל.
קידום תחרות להורדת מחיר החשמל: לובי 99 מקדם שוק גז תחרותי, על ידי פעילות בכנסת ומול רגולטורים במטרה להחליש את מונופול הגז.
הגדלת חלקו של הציבור ברווחים ממאגרי הגז: על ידי ניתוח מקצועי של דוחות כספיים של חברות השותפות במאגרי הגז, הלובי מציף כשלים בגביית המס ומקדמים סגירת פרצות מס על מנת להגדיל את חלקו של הציבור.
ערעור כנגד עסקת EMG – לובי 99 הגיש ערעור על החלטת הממונה על התחרות לאשר את עסקת EMG, מהלך במסגרתו מונופול הגז מקבל את השליטה על הצינור בין ישראל למצרים, אשר לטענת הארגון יחסל מעשית כל אפשרות לתחרות במשק הגז.
הערעור הוגש לאחר דחיית הפניה של לובי 99 על ידי ראש רשות התחרות, ולמעשה זו פעם ראשונה שארגון חברתי תוקף באמצעות פנייה לבית הדין החלטה של רשות התחרות לאשר עסקת מיזוג למונופול.
את המימון לעתירה גייס הארגון בקמפיין מימון המונים ייחודי למהלך, שכלל הסברה ברשתות החברתיות והופעות בכלי תקשורת, אשר הובילו לכיסוי 200,000 ₪ עבור מימון ההליך המשפטי ותשלום למיטב המומחים.
בדצמבר 2022, פסק השופט בנושא, וקיבל חלקית את הערר, כך שהוא חייב את רשות התחרות לבחון אילו תנאים ניתן להטיל על העסקה כך שתישמר התחרות.
יוזמות בתחום משאבי הטבע שעדיין בתהליך
חיוב כי"ל בתשלום דמי מים על הקידוחים בשטח הזיכיון – לאחר שמשרד המשפטים פרסם חוות דעת לפיה כי"ל איננה מחויבת בתשלום דמי מים על ההפקה מקידוחים בשטח הזיכיון, לובי 99 עתר לבג"ץ יחד עם אדם טבע ודין והביא לצו בית משפט שחייב את משרד המשפטים לבחון מחדש את ההחלטה.
גיבוש מתווה חלופי לזיכיון ים המלח, ומעקב אחר עבודת המטה במשרד האוצר לגיבוש תנאי הזיכיון העתידי.
ניתוח עומק של הדיווחים של חברות הגז, המתבצע על ידי מחלקת המחקר של הלובי ומומחים נוספים, במטרה לחשוף את חלקו של הציבור (המוסתר בשלל דרכים), וכדי להצביע על כשלים בדיווח שדורשים טיפול של הרגולטורים השונים.
הגבלת ייצוא הגז אל מול כוונות הרות-אסון של חברות הגז לתעדף ייצוא על פני שימוש מקומי, זאת כדי לדאוג לביטחון האנרגטי של ישראל ולמנוע הגדלת השימוש בפחם מזהם לייצור חשמל.
פעילות מול הוועדה העוסקת בזיכיון ים המלח, כדי לוודא שבתום הזיכיון הנוכחי ב-2030 ים המלח יחזור לציבור, כך שיקבל 60-80% מהרווחים והפגיעה בסביבה תצומצם.
פעילות להגברת התחרות בשוק הגז, מתוך ההבנה שלמחירי הגז השפעה עצומה על מחיר החשמל.
הלובי מקדם את פתיחת שוק הבנקאות לתחרות באמצעות פעולות שיאפשרו הכנסת שחקנים נוספים, אשר יתמודדו עם הריכוזיות של הבנקים.
בין פעולות הלובי ניתן למצוא קידום פלטפורמות המאפשרות הלוואות בין אנשים פרטיים, פתיחת שוק האשראי לתחרות, והקמת פלטפורמות בנקאיות חדשות ודיגיטליות.
הישגים בתחום פתיחת שוק הבנקאות לתחרות
הרפורמה בשוק הבנקאות - הרפורמה מתבססת על דו"ח ועדת שטרום, ועדה "להגברת התחרותיות בשירותים בנקאיים ופיננסיים נפוצים".
במסגרת הרפורמה, הארגון סייע בהצלחה להעביר מספר סעיפים מרכזיים.
חוק שהארגון סייע להעביר, מחייב את הבנקים לדווח ללקוחות בכל חודש ב-סמס על סכום הריביות, לצד סכום העמלות שהם שילמו באותו החודש.
חוק ביטול הטבה – הלובי קידם חוק המחייב את הבנק לעדכן את הלקוחות בדרך האפקטיבית ביותר על סיום הטבה, כלומר על כך שהם עומדים לשלם יותר על שירותים בנקאיים שעד היום קיבלו בחינם או במחיר מופחת כחלק מהטבה.
הממונה על התחרות פתחה בהליך להכרזה על הבנקים הגדולים כקבוצת ריכוז, זאת לאחר שנים בהן הארגון מקדם את הנושא, מה שיאפשר לתת להם הוראות שימנעו פגיעה בתחרות.
לובי 99 לקחו חלק פעיל בהליך החקיקה שהסדיר את הפעילות של נותני שירותי תשלום מתקדמים וחדשניים כחלק מרפורמת הבנקאות הפתוחה, ודרשו שארנקים דיגיטליים יוכלו לשלם ריבית ללקוחותיה ולהתחרות בבנקים.
לובי 99 דחף להקמת ועדת בין משרדית לבדיקת עמלות המסחר בניירות ערך.
הארגון קידם חקיקה שתחייב את הבנקים להודיע ללקוחות שלהם יתרה חיובית בעו"ש על כך שיש באפשרותם לקבל תשואה גבוה יותר על כספם באמצעות הפקדה בפיקדונות או השקעה בקרנות כספיות.
בתובענה ייצוגית שהוגשה נגד הבנקים על גביית עמלות מופרזות מעסקים קטנים, הציג המפקח על הבנקים, תוך היענות לקריאת לובי 99, עמדה נחרצת לטובת העסקים אלה.
הקמת בנקים חדשים – מהלך שנועד להקל על פתיחת בנקים חדשים ויצירת תחרות.
בין היתר, הסעיף מחייב את בנק ישראל להקים תשתית טכנולוגית שתמנע את הדרתם של מתחרים בתחום הפיננסיים מהתחרות בענף.
מעבר בנק בלחיצת כפתור – הקלה בתהליך מעבר מבנק אחד לשני "בלחיצת כפתור".
בין היתר, המהלך יגרום לבנקים להציע ללקוחותיו תנאים טובים יותר.
הקטנת חסמים לבנקים קואופרטיבים – סיוע באישור חוק אגודות האשראי, אשר למעשה הקטין חסמים לבנקים קואופרטיבים בעזרת הפחתת רף ההון הדרוש לשם כך מ-75 מיליון שקלים, ל-3 מיליון שקלים.
חוק להסדרת הלוואות P2P: לובי 99 סייע בתהליך החקיקה שהסדירה את הלוואותP2P.
החוק נחקק במטרה לפתוח את שוק ההלוואות לציבור – כך שאנשים פרטיים יוכלו להשקיע ולהרוויח מהלוואות מוסדרות – וכן במטרה לספק הגנה על גופים פיננסיים קטנים וחדשים.
שינוי מועד הפחתת עמלה צולבת: הקדמת מועד הפחתת העמלה הצולבת על כרטיסי אשראי.
שווי החיסכון לציבור ממהלך זה מוערך בכ-300 מיליון ₪.
ביטול עמלה לא נחוצה: מעורבות בהחלטת בנק הפועלים לבטל עמלת מידע, כחלק מדרישת בנק ישראל לבטל עמלות לא נחוצות.
שווי החיסכון לציבור ממהלך זה מוערך בכ-30 מיליון ₪.
לובי 99 ליוו את התהליך בו החליטה הממשלה להפריד בין החברות דיסקונט וכאל.
לובי 99 סייע להעביר את "הזאפ הבנקאי" שברפורמת "הבנקאות הפתוחה", שמאפשר להשוות בקלות בין ההצעות השונות של הבנקים.
יוזמות בתחום פתיחת שוק הבנקאות לתחרות שעדיין בתהליך
קידום שינוי מודל עמלות ניירות ערך, המאפשר לבנקים להרוויח מאות מיליוני שקלים מבלי לעשות כלום רק מגביית אחוז מהחסכונות של הלקוחות המושקעים בניירות ערך.
פתיחת מאגר נתוני אשראי, עם פרטי מידע השוואתיים בזמן אמת, שיעזרו לציבור לבחור את ההלוואה או המשכנתא הזולה והמתאימה עבורם, ולחסוך עשרות אלפי שקלים.
מאחר שהלובי אינו עוסק בסוגיות הנוגעות לדת ומדינה, עיקר הפעילות מתמקדת בשיפור תשתיות התחבורה הציבורית וקידום רפורמות.
הישגים בתחום שיפור התחבורה הציבורית
אומצה "עסקת החבילה" שקידם לובי 99, שבה תינתן תוספת של מיליארדי ש"ח לתקציב התחבורה הציבורית תמורת הטלת "אגרת גודש" לשם הפחתת הפקקים בגוש דן, וזאת החל מ-2024.
אפליקציות לתשלום בתחבורה ציבורית – לאחר קידום התכנית על ידי לובי 99 ולמרות הלחצים שהפעילו הלוביסטים של "רב-קו", נכנסו לשימוש האפליקציות החדשות לתשלום בתחבורה ציבורית.
רשות התחבורה הציבורית שיפרה את סדרי העדיפויות במכרזים של חברות האוטובוסים בעקבות בקשה של לובי 99, ומשנה את מאזן התמריצים של המפעילות כך שהן לא יתבססו על כמות הקילומטר שנוסע האוטובוס בלבד אלא גם על כמות הנוסעים, מה שיתמרץ את החברות להגיע בזמן, לשפר את השירות ולא לדלג על תחנות.
שימוש יעיל ונרחב בתחבורה ציבורית – לובי 99 פעל מול מִנהל התכנון, שפרסם לאור פעילות זו הנחיות לתכנון ערים ושכונות, שמאפשרות שימוש יעיל ונרחב בתחבורה ציבורית.
תוכנית חירום להוצאת ישראל מהפקקים – במסגרת שיתוף פעולה עם ארגון התחבורה הציבורית, 15 דקות, נכתבה תוכנית מקיפה ומקצועית.
למעלה מ-40 חברי כנסת מכל קצוות הקשת הפוליטית, הביעו תמיכה בתוכנית.
כדי לעורר מודעות ולקדם את התוכנית נערכה 'מחאה הפקקים', במסגרה נהגים בכל רחבי הארץ צפרו במשך כדקה.
עם זאת, משרד התחבורה הגיב לתוכנית החירום ולמחאה באופן שלילי.
קביעת סטנדרט ראוי לתחנות אוטובוס – צוות הלובי קידם הצעת חוק לקביעת סטנדרט מינימלי לתחנות אוטובוס, שיכלול מקומות ישיבה ומחסה מפני גשם ושמש, יחד עם חבר הכנסת מיקי זוהר ממפלגת הליכוד.
כתגובה לקידום הצעת החוק, משרד התחבורה התחייב להקציב עשרות מיליוני שקלים להקמת סככות בכל תחנות האוטובוס ברחבי הארץ.
קידום המסילה הרביעית באיילון – לובי 99 סיוע בהכנסת סעיף לחוק ההסדרים, שיאפשר הקמה של מסילת רכבת רביעית לצד נתיבי איילון.
המהלך צפוי להגדיל עד 2025 את כמות הרכבות שעוברות בקו זה בשעה אחת, מ-28 ל-40, במטרה להפחית את הצפיפות והעומס ברכבות.
הגברת נתיבי תחבורה ציבורית – הארגון היה בין הגורמים שהביאו להחלטה שהתקבלה בספטמבר 2019, לפתוח בכבישים הראשיים במרכז הארץ נתיבים מיוחדים המיועדים לתחבורה ציבורית ולרכבים בעלי שני נוסעים או יותר.
תחבורה ציבורית חכמה וגמישה – בשנת 2020 שר התחבורה בצלאל סמוטריץ' מסר כי בעקבות פניה של לובי 99 ו-15 דקות, הוא הורה על יישום קווים ב"תחבורה חכמה וגמישה במרחב הכפרי ובאזורים בעלי ביקוש נמוך".
משרד התחבורה אימץ את עמדתנו לפיה אין לאשר חלוקת דיבידנד בהיקף של חצי מיליארד ש"ח, כל עוד לא מבוצעות השקעות מספקות בשיפור השירות.
בעקבות ההתנגדות, הוחלט לצמצם את הדיבידנד בכ-30%.
יוזמות בתחום שיפור התחבורה הציבורית שעדיין בתהליך
קידום תוכנית אסטרטגית לאוטובוסים: המשך הלחץ לסימון נתיבי תחבורה ציבורית, הגברת תדירויות, טיפול במחסור בנהגי האוטובוסים ובתשתיות לאוטובוסים.
קידום הקמת רשויות תחבורה מטרופוליניות, כדי שתכנון ותפעול התחבורה הציבורית ייעשו על ידי הרשות המקומית שמכירה את צורכי התושבים ולא על ידי פקיד במשרד התחבורה.
נושא הפרדת הון-שלטון נבחר לקראת מושב הקיץ של ההכנסת בשנת 2016. במסגרת הנושא לובי 99 מקדם יוזמות, הליכי חקיקה ורפורמות רחבות שמטרתם לצמצם את הקשרים בין בעלי ההון ומוקדי ההשפעה במערכת השלטונית.
במסגרת נושא הפרדת הון-שלטון הארגון מתמקד בעצירת מינויים המשקפים את תופעת ה"דלתות המסתובבות", בה עובדים מהשירות הציבורי שמטרתם לפתח על ענף מסחרי, עוברים לאחר סיום תפקידם הציבור לעבוד בחברות עליהן אמורים היו לפקח.
הארגון מקדם חקיקה שמטרתה לצמצם את הקשרים המתקיימים בין נבחרי הציבור ובין הטייקונים והחברות הגדולות במשק, קשרים היוצרים את החשש שמשרתי הציבור יעדיפו את האינטרס האישי שלהם על חשבון האינטרס הציבורי.
פסילת הסדר החוב של אליעזר פישמן – בשנת 2017, ערב אישור הסדר החוב עם הטייקון לשעבר אליעזר פישמן, לובי 99 השתתף במאבק כנגד הסדר החוב, מאבק שהוביל בסופו של דבר לפסילת ההסדר.
במסגרת המאבק לובי 99 פנה למפקחת על הבנקים, ד"ר חדוה בר, ולחברי כנסת, קידם קמפיין להעלאת המודעות הציבורית להסדר והשתתף בדיון מיוחד שנערך בכנסת בנושא.
ועדת פישמן (בשמה הרשמי: ועדת החקירה הפרלמנטרית להתנהלות המערכת הפיננסית בהסדרי אשראי ללווים עסקיים גדולים) – במסגרת המאבק לפסילת הסדר החוב של הטייקון אליעזר פישמן, לובי 99 סייע בקידום הקמת ועדת החקירה.
הלובי ליווה את הדיונים בוועדה תמך בחברי הכנסת באמצעות מתן מידע מאוזן ומאומת, ואף השתתף באופן פעיל במספר דיונים שנערכו בה.
סיכול מינויים, שעוררו בארגון לפגיעה באינטרס הציבורי
עו"ד יורם טורבוביץ': טורבוביץ', שכיהן כממונה על ההגבלים העסקיים בשנות ה-90, המשיך לקריירה במגזר הפרטי ועבד עם בעלי הון כמו לב לבייב, נוחי דנקנר ויצחק תשובה.
בעקבות הפרסום על הכוונה למנותו לתפקיד דירקטור בבנק לאומי ובהמשך ליו"ר הבנק, לובי 99 החליט להתנגד למהלך כיוון שאין לטורבוביץ' כל ניסיון בניהול גוף בנקאי ובשל קשריו הקרובים עם שורת בעלי הון.
במסגרת זו פנה לובי 99 ליו"ר הוועדה שהמליצה על המינוי, למנהלי הגופים המוסדיים, שלהם מניות בבנק לאומי, ולבעלי המניות האמריקאים בבנק.
לבסוף הוחלט שלא למנות את טרובוביץ' כחבר בדירקטוריון הבנק.
בית המשפט קיבל התנגדותנו, וקבע כי תקופת הצינון לא תקוצר.
עו"ד אלון בכר: בכר, שכיהן כראש הרשות להגנת הפרטיות במשרד המשפטים, היה אמור להתמנות לתפקיד מנכ"ל איגוד הבנקים לאחר תקופת צינון של חודש בלבד.
בבדיקה מעמיקה שערך לובי 99 נחשפו שורת כשלים בהליך המינוי, כולל העובדה שבכר הסתיר פרטים משמעותיים בבקשה שלו לקיצור הצינון.
בעקבות השאלות שהעלה לובי 99 בפניותיו ליועץ המשפטי לממשלה ולנציב שירות המדינה, וכן למנכ"לית משרד המשפטים, בכר השעה את עצמו מתפקיד מנכ"ל איגוד הבנקים ובסופו של דבר הוחלט לבטל את המינוי.
עו"ד דליה טל: במאי 2019 פורסם על הכוונה למנות את עו"ד דליה טל, היועצת המשפטית של בנק לאומי במשך 28 שנים, לדירקטורית בבנק הפועלים.
הטיעונים הוצגו על ידי לובי 99 במכתב שנשלח לחברי הוועדה שהמליצה על המינוי, ובסופו של דבר בנק הפועלים החליט לפסול את המועמדות של עו"ד טל לתפקיד.
תיקון לחוק ההגבלים העסקיים – במסגרת צמצום הכוח הרב שיש לחברות הגדולות במשק אל מול הציבור, לובי 99 תמך וסייע להעביר תיקון חוק שחיזק את רשות התחרות מול התאגידים והמונופולים הגדולים.
בין עיקרי החוק, ניתן לראות את הרחבת הגדרת המונח "מונופול", כך שיכלול לא רק גופים שנתח השוק שלהם עולה על 50% אלא גם גופים בעלי "כוח שוק משמעותי".
בנוסף, החוק הוביל החמרת העונשים שניתן להטיל על מונופולים.
בנושא הון שלטון עיתון, מתקיימת כל העת פעילות למען הבטחת חוסנו של תאגיד השידור הציבורי ועצמאותו מאינטרסים כלכליים ופוליטיים.
יוזמות בתחום הפרדת הון-שלטון, שעדיין בתהליך
מאבק נגד עסקאות שמגבירות את הריכוזיות של קבוצות עסקיות המוחזקות בידי טייקונים רבי עוצמה, באופן שעלול לפגוע בציבור.
פעילות למען הבטחת חוסנו של תאגיד השידור הציבורי ואת עצמאותו מאינטרסים כלכליים ופוליטיים.
עיגון ההמלצות של ועדת החקירה הפרלמנטרית בנושא ההלוואות שניתנו לטייקונים ("ועדת פישמן").
תיקון חקיקה שיצמצם את תופעת הדלתות המסתובבות, במסגרתה בכירים בשירות המדינה עוברים לעבוד בגופים עליהם פיקחו תוך זמן קצר ובלי תקופת צינון הולמת.
הארגון הגיש נייר עמדה לרשות ניירות ערך ומשרד המשפטים ובו ביקש לבצע שינויים דרמטיים בחוקים החלים על חברות ללא גרעין שליטה.
תיקון פרצות בחוק הריכוזיות, המנוצלות על ידי הטייקונים כדי לשמר את הפירמידות במשק.
פניה לממונה על התחרות, בבקשה שתכריז על הבנקים הגדולים כמונופול או כקבוצת ריכוז.
פנייה למפקח על הבנקים בנושא מערכת היחסים הבעייתית בין בנק הפועלים לבין מו"ל "ידיעות אחרונות", נוני מוזס.
הנושא הפיננסי היה לאחד הנושאים הראשונים שבחרו חברי לובי 99, ולאחר זכייתו לקראת מושב החורף של הכנסת בשנת 2018, החל צוות הלובי לקדם נושאים מגוונים.
בין הנושאים ניתן למצוא את תחום ההגנה על החיסכון הפנסיוני, הגברת השקיפות בפעילות חברות הביטוח והפיקוח עליהן, ודאגה לאינטרס של הצרכנים בהתנהלות מולן ומול הלובי החזק שלהן בקרב מקבלי ההחלטות בכנסת ובממשלה.
"חיסכון לכל ילד" – לובי 99 קידם עם ח"כ ינון אזולאי (ש"ס) את שינוי ברירת המחדל בתוכנית הממשלתית "חיסכון לכל ילד" כך, שמעכשיו יופקדו הכספים בקופות גמל שתוצאותיהן טובות יותר מאלו של הבנקים.
בנוסף, בזכות הלובי התווסף תיקון במסגרתו הורים יוכלו לנייד את המסלולים של ילדיהם מהבנקים לקופות הגמל, מה שלא התאפשר עד אז.
הפחתת דמי הניהול המרביים לפנסיונרים ל-0.3% במקום 0.5% – חיסכון של 2.6 מיליארד ש"ח לציבור לחמש השנים הקרובות.
בזכות פעילות הלובי קרנות הפנסיה וחברות הביטוח מחויבות לשקף את דמי הניהול הסמויים שהם גובים מהציבור (בהיקף 2 מיליארד ש"ח בשנה).
מעכשיו יוצגו דמי הניהול בתור סכום אחיד וקל להשוואה.
מניעת העלאת דמי ניהול בפנסיה בתקופת הקורונה – סעיף בחוק אפשר לגופי הביטוח והפנסיה להעלות את דמי הניהול שהם גובים מהחוסכים למקסימום האפשרי ללא אישור המבוטח חצי שנה מרגע שהופסקו ההפקדות.
בשל המצב הייחודי שנוצר בזמן מגפת הקורונה, לובי 99 פנה לרשות שוק ההון, אשר נענתה ודחתה את המועד בו יכולים גופי הפנסיה להעלות את דמי הניהול למפוטרים מחצי שנה לשנה.
בעיות בחברת מגדל – לאחר התפטרותו של יו"ר מגדל בטענה שהוא לא יכול לערוב לכספי המבוטחים, פנה לובי 99 לממונה על הביטוח בעקבות ההתנהלות הבעייתית של בעל השליטה בחברת מגדל, ויצא בקמפיין העלאת מודעות ציבורית ברשתות החברתיות.
שקיפות בעלות הניהול – לאחר שלובי 99 ליוו את המהלך זמן ממושך, חייבה ועדת הכספים את הגופים הפנסיונים הישראלים להציג מדי שנה באופן ציבורי את השפעת דמי הניהול על המאזנים הפיננסים שלהם.
ביטול עסקת חברת 'כנפיים' – לובי 99 הביא לביטול העסקה לפיה בעלי השליטה בחברת "כנפיים" התכוונו להעביר מיליונים לבנם על חשבון הציבור.
מניעת ניגוד עניינים בחברת הפניקס – בזכות פעילות לובי 99 יו"ר ועדת ההשקעות ב"הפניקס", שכיהן במקביל בתור יו"ר במספר חברות ציבוריות, ובכך היה בניגוד עניינים מול האינטרס של הציבור – נאלץ להתפטר מחלק מתפקידיו האחרים.
הלובי הביא לקביעת נורמות התנהגות בשוק ההון ששמו סוף לתופעה שבה דירקטורים בחברות ציבוריות אישרו שכר מופקע למנכ"לים, ללא תלות בביצועים, למרות ההתנגדות של בעלי המניות, תוך שימוש במנגנון שנקרא "אוברולינג".
פעילות של לובי 99 הביאה להגבלת שיווק ביטוח מנהלים בדמי ניהול גבוהים לבעלי שכר נמוך.
נכנסה לתוקף הרפורמה לביטול כפל ביטוחי בריאות שלובי 99 לקחו חלק בקידומה.
בעקבות לחץ שהפעילו משרד האוצר יצא בקמפיין הסברה בנושא ורשות שוק ההון פרסמה הנחיות לסוכני הביטוח לגבי שיווק פוליסות עם כפל ביטוחי בריאות.
יוזמות בתחום הפנסיה והביטוח שעדיין בתהליך
קידום מודל הייעוץ הפנסיוני האובייקטיבי, כך שלא יהיו מעורבים שיקולים כלכליים (עמלות) בשלב מתן הייעוץ ללקוח מהסוכן.
פישוט הפוליסות כך שהלקוח יידע בדיוק על מה הוא משלם, לא ישלם לחינם ויוכל להשוות בקלות בין פוליסות של חברות שונות על מנת להגביר את התחרות.
מאבק בתופעת דמי ניהול כפולים, שלעיתים מוסתרת בפנסיות ללא ידיעת החוסכים.
הפסקת ניגוד העניינים בין סוכני הביטוח והסוכנים הפנסיוניים לבין המבוטחים.
במסגרת עבודת הלובי, הצוות פועל להסרת החסמים העומדים בפני כניסת מתחרים, על מנת להוביל להורדת המחירים הגבוהים של מוצרי הייבוא בתחומי רבים (למשל בתחום הטואלטיקה, מוצרי החשמל ועוד).
פטור ממע"מ בייבוא אישי - לובי 99 הצליח לעצור את הביטול של הפטור ממע"מ על הזמנת חבילות מחו"ל ששוויין עד 75$.
רפורמה להקלה על ייבוא תמרוקים – לובי 99 פעל לקדם רפורמה להקלה על ייבוא תמרוקים, שתשחרר את הצרכן הישראלי מאחיזת החנק של היבואניות המונופוליסטיות, והרפורמה אושרה ברובה הגדול.
רפורמת "מה שטוב לאירופה, טוב לישראל" – לובי 99 פעל לאורך תקופה ממושכת להרחיב את התקינה והמוצרים שיכנסו לרפורמת "מה שטוב לאירופה, טוב לישראל", במסגרת אימוץ הרגולציה האירופית.
הפחתת מספר הבדיקות המדגמיות על מזון רגיש – עבודת הלובי סייע להשלמת מהלך להפחתת מספר הבדיקות המדגמיות על מזון רגיש מפעם ברבעון לפעם בחצי שנה.
קידומו של המהלך נדחה במנגנוני הרשות המבצעת, אך לאחר פנייה לובי 99 במהלך תקופת הקורונה, קידמו אותו כדי למנוע עיכובים בכניסה של מזון רגיש לישראל.
הקלה על ייבוא מקביל – בעת משבר הקורונה, משרד הכלכלה נעתר לפניית לובי 99 להקלה על הייבוא ולהעברת מספר מצומצם של מוצרי צריכה יום-יומיים, כולל חומרי ניקיון וחיתולים, למסלול "ירוק" באופן זמני, הדורש הצהרה בלבד תוך ויתור על מנגנוני ביורוקרטיה שהיו נהוגים קודם לכן.
בהמשך לכך הלובי היה מעורב בקבלת ההחלטה של רשות האסדרה לבטל עשרות תקנים מקומיים על מזון.
הרפורמה בייבוא – הלובי ליווה את הרפורמה שביטלה את הצורך בתקן ישראלי נפרד למוצרים בעלי תקן ממדינות מערביות.
בעבר, עסק לובי 99 בתחום הבריאות, במטרה למנוע פגיעה בריאותית בשל אינטרסים הנגועים בשיקולים כלכליים.
בהתאם למודל הלובי, הנושא ירד לאחר הצבעת החברים והלובי אינו עוסק בו יותר.
בין ההישגים של הלובי: מנכ"ל משרד הבריאות פרסם חוזר מנכ"ל לצמצום הקשר בין הרופאים עם תועמלניות מטעם חברות התרופות, הלובי פעל למנוע את הדחייה של רפורמת סימון המדבקות האדומות על מוצרי המזון.
תחום הרשויות המקומיות נבחר על ידי חברי לובי 99 במטרה להפחית את השחיתות ברשויות המקומיות.
בדומה לנושא התחבורה הציבורית, גם במקרה זה צוות הלובי אינו מתמודד אל מול לוביסטים מסחריים, אלא אל מול תרבות שלטונית לקויה, בעיות שקיפות ואינטרסים רבים, המערימים קשיים על פעילות הלובי.
הישגים בתחום השחיתות ברשויות המקומיות
חשיפת תרומות תאגידים – יחד עם גוף התקשורת "שקוף", לובי 99 חשף שעשרות רשויות מקומיות מקבלות תרומות מתאגידים, ביניהם חברות מזהמות שפועלות בשטח הרשות או בסמוך לו, וזאת ללא שקיפות ובניגוד לחוזר מנכ"ל משרד הפנים.
הקמת פורום נציגי רשויות – במסגרת חיזוק כוחם של חברי מועצה, והענקת כלים לפיקוח על התנהלות המועצה, צוות הלובי יצר קשר עם עשרות חברי מועצה שונים, ופרסם מספר תוכניות לקידום מעמד הנציגים.
השתקת נציגי מועצה בתקופת הקורונה – בעקבות וירוס הקורונה, משרד הבריאות הגביל את כינוסי המועצה לפלטפורמות דיגיטליות.
ראשי הרשויות ניצלו את המצב כדי להשתיק את חברי האופוזיציה.
במסגרת פניית לובי 99 למשרד הפנים, פורסם חוזר מנכ"ל שהנחה את ראשי הרשויות לחדול את התופעה.
תיקון תקנות העיריות (מכרזים) – במסגרת התיקון לתקנות המכרזים, הוגשו הערות שמבקשות לחייב פרסום דיגיטלי של מכרזים ותוצאותיהם, לחזק את מערכת הפיקוח של משרד הפנים, ולהבטיח שקיפות וזהות הזוכים, בדומה לסטנדרטים בשלטון המרכזי.
הגשת התנגדות להצעת חוק להרחבת מספר סגני ראשי רשויות – לובי 99 הגיש התנגדות להצעה להגדיל את מספר הסגנים ברשויות המקומיות, בשל הפגיעה באיזון הדמוקרטי, העלות התקציבית הגבוהה, וחיזוק המודל הריכוזי של "ראש עיר חזק" – תוך קריאה להסיט את התקציבים לתגמול חברי מועצה.
יוזמות בתחום שחיתות ברשויות המקומיות שעדיין בתהליך
הגשת הצעת חוק לחיזוק מעמד חברי המועצה יחד עם חברי הכנסת שלמה קרעי ממפלגת הליכוד, ותהלה פרידמן ממפלגת כחול לבן.
הצעת החוק כוללת מספר תיקונים שירחיבו את ארגז הכלים העומד לרשות חברי המועצה ויסייעו להם בביצוע תפקידם – מתן ייעוץ משפטי חיצוני לחברי המועצה, הגדרת מעמד יו"ר האופוזיציה, הגדלת הכלים שברשות הוועדה לענייני ביקורת ועוד.
הגשת הצעת חוק המחייבת ראשי רשויות מקומיות הנוטלים הלוואה לעגן זאת בהסכם בכתב ולא בעל-פה.
קידום מודל שיגביר את השקיפות בוועדות התכנון והבנייה ויצמצם את ניגודי העניינים של חברי הוועדה.
הסדרת המינויים ברשויות המקומיות כך שאנשים ייבחרו על-פי התאמתם המקצועית לתפקיד ולא לפי הקשרים שלהם.
הגברת האכיפה של חוק חופש המידע ברשויות המקומיות
המשך פעילות למיגור שחיתות בשלטון המקומי, דרך חיזוק עצמאותם של שומרי הסף ומעמד חברי האופוזיציה.
המשך קידום השקיפות ביחס לתרומות שמקבלות רשויות מקומיות, כמו התרומות המתקבלות מידי תאגידים מזהמים.
צמצום הארכת חיסיון קצא"א – אחרי עשרות שנים שבהן חברת קצא"א המזהמת פעלה במחשכים, לובי 99 הצליח לצמצם את הארכת החיסיון שחל על פעילותה מחמש שנים לשנה בלבד, שבמהלכה יתקיים דיון מעמיק על צמצום החיסיון.
ערבות לזיהום סביבתי על ידי כי"ל – לובי 99 הביא לכך שכי"ל תממן ערבות בלתי מוגבלת לטיפול בזיהום הסביבתי האדיר שגרמו מפעלי הפוספטים, כך שעלות השיקום הסביבתי לא תהיה על חשבון הקופה הציבורית.
קידום אנרגיות מתחדשות על פני גז – לובי 99 הצליח להוסיף להחלטת הממשלה בנושא יעד ביניים, שיתמרץ את הממשלה להתקדם כראוי כבר בשנים הקרובות, ולא להמתין עד הרגע האחרון.
דיווח פעילות סביבתית – לובי 99 קידם מול רשות ניירות ערך נוהל שמחייב חברות ציבוריות לדווח על הפעילות הסביבתית שלהן, כדי שהמשקיעים המעוניינים בכך יוכלו לחדול לממן את החברות המזהמות.
התקבלה דרישת לובי 99 מהמשרד להגנת הסביבה, לדרוש מענקים שהעניק במהלך השנים לחברת ורידיס, נגדה מתקיימת חקירה פלילית בחשד לביצוע חשד לעבירות כלכליות-סביבתיות, מרמה ועבירות על חוק רישוי עסקים.
יוזמות בתחום איכות הסביבה שעדיין בתהליך
המשך ייצוג הציבור בבג"ץ ים המלח, תוך וידוא כי עידן עופר לא יקבל "מתנות חינם" מהמדינה בזמן שהוא מרוויח על גב הציבור מהמשאב הלאומי של כולנו.
ערעור לבית המשפט העליון בנוגע להסדר הפשרה אליו הגיעה רשות הטבע והגנים, ותובעים ייצוגיים נוספים, מול כי"ל ורותם בגין אירוע הזיהום החמור שגרמו החברות בנחל אשלים.
לטענת לובי 99 הסדר הפשרה נעדרה סעדים שיבטיחו הרתעה ואכיפה של הדין.
המשך פעילות בכל האמצעים כדי להבטיח שרותם אמפרט, חברת בת של כי"ל, ואחת החברות המזהמות ביותר בארץ, תתן את הדין על הנזקים הסביבתיים העצומים שגרמה.
מרד הפסטה ומרד הטונה – יחד עם תוכנית הטלוויזיה "הצינור", הוביל לובי 99 את "מרד הפסטה" ו"מרד הטונה", שהעלו לשיח הציבורי והתקשורתי את יוקר המחיה והריכוזיות שבשוק המזון, והובילו לדחיית העלאות המחירים הגדולות שתכננו חברות המזון.
ארגון צרכנים יציג – בזכות פעילותנו הכיר בנו משרד המשפטים בתור ארגון צרכנים יציג, וזה יאפשר לנו לקדם את האינטרס הציבורי בערוצים נוספים.
בית הדין לחוזים אחיזים – שר המשפטים בחר בלובי 99 בתור ארגון הצרכנים שיכהן בשולחן ההכרעה בבית הדין לחוזים אחידים (בית דין שבסמכותו לבטל ולשנות סעיפים בחוזים כאלה הפוגעים בציבור הצרכנים).
עצירת השתלטות שופרסל על השוק – בעקבות פעילות לובי 99 מול רשות התחרות החלה הרשות להתנגד לבקשותיה של רשת שופרסל לפתוח סניפים גדולים נוספים באזורים שבהם היא ריכוזית, ובכך לעצור את המשך השתלטותה על השוק.
עצירת מיזוגים בענף המזון – לובי 99 היה שותף לחקיקת הוראת שעה שהקפיאה את המיזוגים בענף המזון, כדי למנוע "קביעת עובדות בשטח" לקראת מהלך לפירוק המונופולים בענף המזון.
הובלת ההתנגדות לביטול מדבקות המחירים – לובי 99 התנגד נחרצות לביטול סימון המחירים על המוצרים עד להבטחת שמירה מלאה על האינטרסים של הציבור.
יוזמות בתחום הצרכנות שעדיין בתהליך
המשך קידום הרעיון של פירוק חברות המזון המונופוליסטיות מול הצוות הממשלתי שמונה לבחינת הנושא.
פעילות שוטפת מול רשות התחרות – התנגדות למיזוגים שיעלו את המחירים, התנגדות להסדרים כובלים בין מתחרים בשווקים ריכוזיים ועוד.
לוביסה יוספינה אוגניה, נסיכת שוודיה (בשוודית: Lovisa Josefina Eugenia av Sverige; 31 באוקטובר 1851 - 20 במרץ 1926), הייתה נסיכה שוודית, בתו של קרל החמישה עשר, מלך שוודיה, ואשתו של פרדריק השמיני, מלך דנמרק.
לוביסה נולדה ב-31 באוקטובר 1851 בסטוקהולם שבשוודיה לקרל החמישה עשר, מלך שוודיה ואשתו לואיזה, נסיכת הולנד, בתם של פרדריק, נסיך הולנד ולואיזה, נסיכת פרוסיה.
בעקבות סיבוכים שהיו לאמה בלידת אחיה הנסיך קרל אוסקר, דוכס סדרמנלנד בשנת 1852, לא יכלה אמה ללדת יותר ילדים.
בשנת 1854 מת אחיה, ולוביסה נותרה הילדה היחידה.
אביה ניסה לשנות את החוקה שקבעה שרק זכרים יכולים לעלות על כס המלוכה, אך מכיוון שלאחיו הנסיך אוסקר היו כמה בנים ולא היה באופק משבר ירושה, לא הצליח אביה לשנות את החוקה.
מאחר שלא היו לאביה בנים, החל להתייחס אליה כדרך שמתנהגים לבנים, וכתוצאה מכך לא עשתה לוביסה כל מאמץ לייפות את עצמה, מה שזעזע מאוד את אמה.
לוביסה הייתה ילדה מאוד מפונקת, והייתה אנרגטית וחברותית למדי.
לוביסה ואמה היו תלמידות של ננסי אדברג, חלוצת שחייה לנשים: השחייה בתחילה לא נחשבה למעשה ראוי לבנות, אך כאשר המלכה ובתה הנסיכה לוביסה תמכו בה על ידי השתתפות בתחרות שחיה בשנת 1862, נעשתה השחייה אופנתית, והפכה במהירות למקובלת אף לנשים.
ביולי 1868 התארסה לוביסה עם פרדריק, נסיך הכתר הדני.
הנישואים בין פרדריק לבין לוביסה הוצעו כצעד ליצירת יחסי ידידות בין דנמרק לבין שוודיה.
שתי המדינות היו ביחסים מתוחים לאחר ששוודיה לא סייעה לדנמרק במהלך המלחמה נגד פרוסיה ואוסטריה בשנת 1864. פרדריק ולוביסה נפגשו לראשונה בשנת 1862, אך בשנת 1868 הוזמן פרדריק לשוודיה כדי להכיר את כלתו לעתיד והפגישה בין השניים תוארה כמוצלחת.
לוביסה הייתה הנסיכה השוודית הראשונה שנישאה לבן למשפחת המלוכה הדנית מאז ימי הביניים והנישואים התקבלו בברכה בכל שלוש הממלכות הסקנדינביות כסמל של אחדות.
לאחר האירוסים למדה לוביסה את ההיסטוריה והשפה הדנית, וכן את הספרות והתרבות של דנמרק.
טקס הנישואים נערך בארמון המלכותי בסטוקהולם ב-28 ביולי 1869. הזוג התגורר בארמון אמיליאנבורג בקופנהגן ואת תקופות הקיץ הוא בילה בארמון שרלוטנלונד שמצפון לעיר.
הם הביאו לעולם ארבעה בנים וארבע בנות.
חיי הנישואים של פרדריק ולוביסה לא היו מאושרים, למרות שלעובדה זו לא הייתה השפעה על היחסים בין שתי המדינות.
בנוסף לוביסה לא הסתדרה עם חמותה לואיזה, נסיכת הסן-קאסל, ובשל כך השקיעה לוביסה את זמנה בלימודי דת.
לוביסה אף ביקרה בשוודיה כמה פעמים, ואף הייתה נוכחת במיתת אמה בשנת 1871. בשנת 1905 נפרדה נורווגיה מהכתר השוודי בתמיכת דנמרק, מה שיצר מתיחות בין המדינות, ובשל כך לא יכלה לוביסה לבקר בשוודיה, מה שמאוד העציב אותה.
בשנת 1906 מת חמיה כריסטיאן התשיעי, מלך דנמרק, ובעלה עלה במקומו לשלטון כפרדריק השמיני, מלך דנמרק.
לוביסה השקיעה את עיקר זמנה לאירועי צדקה ופילנתרופיה, ומיעטה להשתתף במסיבות ואירועים רשמיים.
בשנת 1912 מת בעלה, ובנה כריסטיאן העשירי, מלך דנמרק עלה לשלטון במקומו.
לוביסה מתה ב-20 במרץ 1926, ונקברה בקתדרלת רוסקילדה.
מנישואיה לפרדריק השמיני, מלך דנמרק נולדו לה 8 ילדים:
לובז (בפולנית: , הגייה מדויקת: וובז) היא עיר בפולין הממוקמת בפומרניה המערבית.
זוהי בירת מחוז לובז והאוכלוסייה בה עומדת על 10,409 תושבים (נכון לשנת 2015).
השם "לובז" הוא תוצר של המילה "לובוזי" (łobuzie) מפולנית עתיקה שמשמעו שיחים.
לובז מוזכרת לראשונה בשנת 1271 במסמך שלפיו אביר בשם בורקו היה בעליה.
בשנת 1295 לובז קיבלה מעמד של עיר.
לפני שנת 1945 העיר הייתה חלק מגרמניה.
בעקבות לחצים מצד ברית המועצות, שטח העיר הועבר לרשות פולין בהסכם פוטסדאם.
רוב תושבי העיר הגרמנים נמלטו ממנה או שהוצאו בכוח והוחלפו על ידי פולנים.
לוביונז' (בפולנית: Lubiąż, נהגה: ; בגרמנית: Leubus) הוא כפר באזור ההיסטורי שלזיה שבדרום-מערב פולין, על גדתו המזרחית של נהר האודר.
מבחינה מנהלית הכפר הוא חלק מגמינה וולוב במחוז וולוב שבפרובינציית שלזיה תחתית.
נכון ל-2011 עמדה אוכלוסיית הכפר על 2,365 איש.
הכפר מהווה מוקד משיכה תיירותית בעיקר בשל קומפלקס המבנים הגדול של המנזר הציסטרציאני, "מנזר לוביונז'" שנבנה בסוף המאה ה-17.
לוביאנה (באוקראינית: Луб'яне) הוא כפר במחוז משנה סמיונוב שבמחוז צ'רניגוב באוקראינה.
שמו הקדום של היישוב הוא פהר (באנגלית pahar, ביידיש: פאהאר).
אוכלוסיית הכפר מנתה בשנת 2001 109 אנשים.
בעבר התקיימה בה קהילה יהודית.
בעיר הייתה קהילה של חסידי חב"ד מחסידיו של רבי ישראל נח שניאורסון, אדמו"ר בניז'ין.
לוביני H1 היא מכונית ספורט מתוצרת יצרנית מכוניות הספורט הברזילאית Lobini אשר הושקה בשנת 2002, ומיוצרת משנת 2005 ועד 2013.
2 דלתות - "Targa top" (גג נשלף ברוחב מאחורי המושבים, הדגם מכונה גם: "semi-convertible" (דמוי קבריולה)
שלדת הרכב בנויה מ-סיבי פחמן.
לדגם 2 דלתות צד קדמיות, סימטריות (ימנית ושמאלית) מסוג "Scissor doors" .
מנוע מרכזי אחורי רוחבי, בין הציר, 1.8 ליטר מתוצרת פולקסווגן (מנוע דגם פולקסווגן גולף GTI המיוצרת בברזיל).
הוגי רעיון יצירת דגם הספורט "לוביני H1" היו: "José Orlando Lobo" ו-"Fábio Birolini".
דגם ה "לוביני H1" הוצג לראשונה בשנת 2002 בתערוכת המכוניות הבינלאומית ה-22 בסן פאולו.
דגם ה-"לוביני H1" הראשון נמכר בשנת 2005.
לוביס קורינת היה אמן וסופר גרמני שעבודתו הבוגרת כצייר שילבה סינתזה של אימפרסיוניזם ואקספרסיוניזם.
קורינת למד בפריז ובמינכן, הצטרף לקבוצת הזצסיון הברלינאי, ובהמשך ירש את מקומו של מקס ליברמן כנשיא הקבוצה.
עבודתו המוקדמת הייתה נטורליסטית בגישתה.
קורינת היה בתחילה אנטגוניסטי כלפי התנועה האקספרסיוניסטית, אך לאחר שבץ מוחי בשנת 1911 הסגנון שלו השתחרר וקיבל תכונות אקספרסיוניסטיות רבות.
השימוש בצבע שלו נעשה תוסס יותר, והוא יצר דיוקנאות ונופים בעלי חיוניות וכוח יוצאי דופן.
נושאיו של קורינת כללו גם עירום וסצנות תנ"כיות.
קורינת נולד כפרנץ היינריך לואי ב־21 ביולי 1858 בטפיאו, בפרוסיה.
בן לבורסקאי, הוא הפגין כישרון ציור בילדותו.
בשנת 1876 הוא נסע ללמוד ציור באקדמיה של קניגסברג.
בתחילה בכוונתו הייתה להיות צייר היסטוריה.
הוא הוצא מהקורס על ידי המדריך הראשי שלו באקדמיה, צייר הז'אנר אוטו גינתר.
בשנת 1880 נסע למינכן, שהתחרתה בפריז כמרכז האמנות האוונגרדי באירופה באותה תקופה.
שם למד זמן קצר אצל פרנץ פון דפרגר לפני שהתקבל לאקדמיה לאמנויות יפות במינכן, ולמד בהדרכת לודוויג פון לפץ.
הריאליזם של עבודותיו המוקדמות של קורינת עודד על ידי משנתו של לפץ, אשר הדגישה התבוננות מדוקדקת בצבעים ובערכים.
השפעות חשובות אחרות היו קורבט ובית הספר ברביזון, באמצעות פרשנותם על ידי אמני מינכן וילהלם לייבל ווילהלם טריבנר.
למעט הפרעה בשירות הצבאי בשנים 1882–1883, למד קורינת אצל לפץ עד 1884. לאחר מכן נסע לאנטוורפן, שם התפעל מאוד מציוריו של רובנס, ולאחר מכן באוקטובר 1884 לפריז, שם למד אצל ויליאם-אדולף בוגרו וטוני רוברט-פלורי באקדמיה ז'וליאן.
הוא התרכז במיוחד בשיפור כישורי הציור שלו, והפך את העירום לנושא השכיח שלו.
עם זאת, הוא התאכזב מכישלונו החוזר ונשנה להשיג מדליה בסלון, וחזר לקניגסברג בשנת 1888 כאשר אימץ את השם "לוביס קורינת".
בשנת 1891 חזר קורינת למינכן, אך בשנת 1892 נטש את האקדמיה של מינכן והצטרף לפורשים במינכן.
בשנת 1894 הצטרף לאגודה החופשית, ובשנת 1899 השתתף בתערוכה שאורגנה על ידי הזצסיון הברלינאי.
תשע השנים האלה במינכן היו לא הכי פרודוקטיביות שלו, והוא אולי היה ידוע יותר בזכות יכולתו לשתות כמויות גדולות של יין אדום ושמפניה.
קורינת עבר לברלין בשנת 1900, והציג תערוכת יחיד בגלריה בבעלותו של פאול קסירר.
בשנת 1902, בגיל 43, הוא פתח בית ספר לציור לנשים והתחתן עם תלמידתו הראשונה, שרלוט ברנד-קורינת, הצעירה ממנו בכ-20 שנה.