tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
במקרים רבים העדיפו המדינות להטיל סגרים חלקיים, למשל, על אזורים או שעות מסוימות, או במהלך ימי חג שהיה בהם חשש להתקהלויות.
מדינות מסוימות הטילו סגרים במטרה להגיע לאפס הדבקה בקהילה, כשהנדבקים היחידים שוהים בבידוד.
אחרות הסתפקו בהגעה למספר נדבקים נמוך.
באמצע ינואר 2020 הזהיר ארגון הבריאות העולמי שהנגיף צפוי להדביק רבים בעולם.
בסוף פברואר כתב ד"ר טדרוס אדהנום גברייזוס, מנכ"ל הארגון: "אם אתם בני שישים פלוס, או שיש לכם מחלה כרונית לבבית, נשימתית, או סוכרת, אתם נמצאים בסיכון מוגבר להידבקות בווירוס COVID19. נסו להימנע ממקומות ואזורים בו אתם עלולים לבוא במגע עם אנשים שנושאים את הווירוס".
גבריזוס הבהיר כי הגדרת המצב כמצב חירום במקרה זה אינה "הצבעת אי אמון בסין", אלא נעשית בשל הסיכון להתפשטות עולמית, ובמיוחד למדינות רבות בעלות מערכות בריאות חלשות יותר, שאינן מוכנות להתמודדות עם הנגיף.
החל מינואר 2020 גברייזוס קרא למדינות החברות בארגון ולתורמים פרטיים לתרום 675 מיליון דולר כדי לסייע לארגון להתמודד עם הנגיף וכדי לסייע למדיניות עניות לעצור את התפרצות הנגיף בתחומן.
בשלב ראשון ההפצרות לא הועילו מאוד, והארגון קיבל תרומות בסך 54 מיליון דולר (כולל 37 מיליון שהתקבלו בתחילת מרץ מממשלת ארצות הברית).
ב-3 במרץ הודיע הבנק העולמי על שחרור מהיר של 12 מיליארד דולר לעצירת הנגיף במדינות עניות, וקרן המטבע הבינלאומית הודיעה על הקצאת קרנות בסך 50 מיליארד דולר לתמיכה במדינות מתפתחות ועניות, במאמץ למנוע פגיעה בכלכלה העולמית.
ב-11 במרץ 2020 הכיר ארגון הבריאות העולמי בהתפשטות הנגיף כמגפה עולמית.
הנשיא דונלד טראמפ הודיע ב-14 באפריל 2020 כי ארצות הברית מפסיקה את תמיכתה בארגון הבריאות העולמי.
הוא האשים את הארגון שכשל בטיפול במגפה.
טראמפ טען שהארגון הפיץ מידע שפרסמה סין לגבי הנגיף מבלי לבדוק אותו, דבר שכנראה הוביל להתפשטות רחבה של הנגיף שהייתה יכולה להימנע.
מנכ"ל האו"ם, אנטוניו גוטרש, הגיב להצהרתו של טראמפ ואמר כי זה לא הזמן לעצור את המימון לארגון הבריאות העולמי או לנהל חקירה על התפשטות הנגיף בעולם.
ראשי מדינות נוספים הצטרפו לקריאתו של גוטרש.
ב-7 ביולי הכריזה ארצות הברית על פרישתה מהארגון.
הפרישה הייתה אמורה להיכנס לתוקף כעבור שנה אך בוטלה בינואר 2021.
באוקטובר 2020, על רקע העלייה מחדש בתחלואה במדינות רבות בעולם, בעקבות המעבר ממדיניות של סגר נוקשה למדיניות של הקלות, בניסיון להגיע לשגרה לצד המגפה – הזהיר ארגון הבריאות העולמי מפני מצב שהגדיר כ"עייפות פנדמית", כלומר שחיקת יכולתו של הציבור להישמע להוראות ומגבלות לאורך זמן.
ארגון הבריאות המליץ לממשלות העולם לפעול בשיתוף פעולה הדוק יותר עם הציבור, על ידי הפגנת אמפתיה כלפי רגשות הציבור, התנהלות שקופה, בניית אסטרטגיות בשיתוף פעולה עם ראשי קהילות וניסיון להגדיר תנאים קבועים ויציבים לשינוי המגבלות, שיאפשרו מידה של ודאות בקרב הציבור.
הארגון פיקח על הקמת COVAX, יוזמה עולמית שמטרתה לספק כשני מיליארד מנות חיסון ל-92 מדינות בעלות הכנסה נמוכה ובינונית עד סוף 2021. העלות המרבית היא 3 דולר למנה.
היעד בטווח רחוק יותר היה אספקת חיסונים ל-20% מהאוכלוסייה במדינות העניות.
באפריל 2020, שרת החוץ האוסטרלית מאריס פיין וראש ממשלת אוסטרליה סקוט מוריסון קראו לחקירה בינלאומית עצמאית בנוגע למקורות המגפה.
מספר ימים לאחר מכן, קנצלרית גרמניה, אנגלה מרקל, לחצה על סין לשקיפות בנוגע למקורו של נגיף הקורונה, בעקבות חששות דומים שהעלה גם נשיא צרפת עמנואל מקרון.
גם בריטניה הביעה תמיכה בחקירה.
במאי 2020 יצאה האספה הכללית של ארגון הבריאות העולמי בקריאה לחקירה "מקיפה, עצמאית ונטולת פניות" בנושא מגפת הקורונה.
שיא של 137 מדינות, כולל סין, היו שותפות לניסוח ההצעה, והעניקו אישור בינלאומי מוחץ לחקירה.
בנובמבר 2020 פרסם ה-WHO תוכנית לחקירת מקורות הווירוס.
השלב הראשון בחן את הפצת הווירוס בווהאן, והשלב השני כולל מחקרים ארוכי טווח המבוססים על ממצאי השלב הראשון.
בינואר 2021 יצאה ועדת מומחים מטעם הארגון לסין.
היא לא אישרה ויזות לכל המדענים, דרשה שצוות חוקרים מטעמה ילווה את המחקר, ולא איפשרה לשני מדענים להיכנס לסין בטענה שבדיקותיהם יצאו חיוביות לקורונה.
בפברואר 2021, לאחר שסיימו חלק מחקירתם, דיווחה ועדת המומחים כי המקור האפשרי של נגיף הקורונה היה עטלפים וכי מאוד לא סביר שמקורו של הווירוס היה מעבדה.
עקב קרבתן לסין, מדינות מזרח אסיה היו הראשונות שהתמודדו עם הנגיף.
רבות מהן התמודדו עם נגיף הסארס ב-2003.
ב-4 בפברואר 2020 הוטל הסגר של 14 ימים על ספינת התענוגות דיימונד פרינסס שעגנה במים הטריטוריאליים של יפן, לאחר שנמצאו באונייה 10 מקרי הידבקות בנגיף.
לאחר הטלת ההסגר מספר הנדבקים עלה בהדרגה והגיע עד 19 בפברואר ל-621. החולים הוצאו מהאונייה לטיפול בעוד יתר הנוסעים אולצו להישאר.
הֶסגר הוטל גם על אוניית תענוגות נוספת בהונג קונג לאחר שגם בה נמצאו מקרי הידבקות בנגיף.
מדינות רבות סגרו את הגבולות לחלוטין וחייבו את הבאים בבידוד.
היה גם איסור על הגעה ממדינות מסוימות.
ביפן, נאסרה הגעה ממדינות מסוימות.
בשדה התעופה בוצעו בדיקות לנכנסים.
במדינות השונות, הוכרז מצב חירום במחוזות ואף בכל המדינה.
טאייואן שילבה בין פיקוח הדוק על הגבולות ובין צעדים נוספים – מעקב משוכלל אחר כל מאומת, הטלת בידוד של 14 יום על כל מי שהיה בקשר קרוב עם חולה, ומדיניות הסברה ואכיפה שתבטיח את ציות האוכלוסייה.
כך תושבי המדינה ניהלו חיי שגרה נטולי קורונה במשך תקופה ארוכה ביחס לעולם.
בקוריאה הדרומית, כמו גם בסינגפור והונג קונג, היו קמפיינים גדולים של הסברה ומידע לציבור על אמצעי מניעה כמו שטיפת ידיים, התרחקות מקהל והימנעות מנגיעה בפנים.
בדומה למדינות רבות, מיליונים עבדו מהבתים ברחבי אסיה, כאשר גם רשויות ממשלתיות וגם חברות פרטיות יישמו הסדרי עבודה גמישים, או מרחוק, כדי לצמצם את הסיכון להידבקות.
היו מדינות שערכו לתושבים מדידות חום בכל בניין, משרד, קניון ובית חולים.
ב-20 במרץ דווח על גל התפשטות נוסף בקוריאה הדרומית.
בעזרת ריחוק חברתי, בדיקות המוניות, ואיתור ובידוד מהירים של חולים, המדינה דיכאה את ההתפרצות בלי להשתמש בסגר מלא.
כשהיה צורך, בוצע סגר מקומי כמו שבוצע בווייטנאם.
לאחר מה שהסתמן בתחילה כטיפול מוצלח במשבר מצד יפן, בסוף מרץ הסתמנה התפרצות מחודשת.
בסינגפור פרץ גל שני שאילץ אותה להטיל סגר.
היו עוד מדינות שהטילו סגר מלא.
ביפן, הסגר היה וולנטרי לרוב ולפי החלטת המחוז.
בפיליפינים, השלטון המרכזי והנשיא החליטו על הטלת סגר ביישובים ובמחוזות השונים.
תושבי היבשת התמודדו עם גלי הדבקה נוספים והוטלו צעדי מנע.
לאחר פברואר 2020, סין התמודדה עם מספר התפרצויות קטנות יותר.
היא הנהיג מדיניות קשוחה שכללה בדיקות המוניות, הגבלה קשיחה של כניסה לגבולות והטלת סגרים תוך שאיפה להגיע לאפס נדבקים בקהילה, נדבקים שאינם בבידוד.
מדינות אחרות אימצו שאיפה דומה והן נסוגו ממנה בהדרגה בשנת 2021. במקביל הן התמודדו עם התחסנות איטית כי אספקת החיסונים למדינות אלו הייתה נמוכה.
לאחר ששאר שהמדינות הסירו את רוב הכללים, סין נשארה המדינה האחרונה.
מדינות אחרות, כמו טייואן וקוריאה הדרומית, עיכבו את חיסון האוכלוסייה מסיבות שונות והתחילו לחסן בפברואר 2021, מאוחר יחסית למדינות המערב.
שתיהן התמודדו עם התפרצויות באותה השנה.
ברוסיה, הוקם בפברואר 2020 "המטה המבצעי למניעת ייבוא והתפשטות זיהום נגיף קורונה החדש בשטחי הפדרציה הרוסית" שנועד למקד את המאבק בנגיף במדינה.
במסגרת הצעדים למאבק בהתפשטות הנגיף נסגרו הגבולות עם סין, ובכל נמלי התעופה במדינה הוצבו אנשי השירות הפדרלי לפיקוח בתחום הגנת זכויות הצרכן, שערכו בדיקות לנוחתים במדינה כדי לוודא שאינם נושאים את הנגיף.
ניתנה הוראה לכל המבקרים מחוץ למדינה להיכנס לבידוד, ובייחוד למבקרים מהמדינות הנגועות.
ב-12 במרץ נודע כי מספר הנדבקים ברוסיה הגיע ל-34 איש, ובמוסקבה הוטלה בשל כך מגבלה על התקהלות של יותר מ-5,000 איש, ובהמשך סגר.
נכון ל-13 באפריל, ברוב רוסיה התושבים היו בסגר.
ב-12 במאי נודע כי הממשלה התירה הקלות והחלה ביישום אסטרטגיית יציאה.
נמתחה ביקורת על הממשלה בטענה שהיה אי-דיוק בנתונים, והנשיא ולדימיר פוטין הואשם שאיחר להגיב ונמנע מהחלטות קשות.
באוזבקיסטן, במרץ, בוטלו טיסות ממוקדי הדבקה ובהמשך הוחלט לסגור את גבולותיה.
במקביל, הרשויות בטורקמניסטן אסרו על תושבי המדינה לצאת מהבתים עם מסיכות ואף אסרו על השימוש במילה "קורונה".
בסוף 2020 ובמהלך 2021, תושבי היבשת החלו להתחסן נגד קורונה.
גאורגיה, ארמניה ואזרבייג'ן סיכמו על סגירת הגבולות המשותפים.
לא הוטלו מגבלות על העברת מטענים וסחורות.
נסגרו הגבולות גם עם מדינות אחרות ואף אוטונומיות (כמו דרום אוסטיה).
בגאורגיה הוחלט על עוצר כללי בסוף מרץ ובהמשך הוטל סגר על 4 ערים מרכזיות.
בארמניה ובאזרבייג'ן הוטל סגר כללי.
איטליה הפכה למוקד המגפה הראשון מחוץ לאסיה.
המקרים הראשונים של המחלה באיטליה אושרו ב-31 בינואר 2020, כאשר 2 תיירים סינים אובחנו.
כאשר מקרי ההידבקות החלו לעלות בחדות, ממשלת איטליה השעתה את כל הטיסות מסין ואליה.
מאוחר יותר התגלה מקבץ לא מקושר של נדבקים שאושרו בלומברדיה ב-21 בפברואר.
למחרת, הממשלה החליטה על סגר ב-11 ערים שונות בצפון איטליה שזוהו כמרכזי התפשטות של הנגיף, זאת בנוסף להשבתת מקומות העבודה ואירועי הספורט באזורים אלו.
ב-4 במרץ הממשלה הורתה על סגירתם המלאה של כל בתי הספר והאוניברסיטאות במדינה.
ב-6 במרץ המכללה האיטלקית להרדמה, שיכוך כאבים, החייאה וטיפול נמרץ (SIAARTI) פרסמה המלצות על אתיקה רפואית בנוגע לקביעת סדר העדיפויות של טיפול בחולים בהתאם למצבם.
ב-9 במרץ הודיעה הממשלה כי כל אירועי הספורט יבוטלו.
בשעות הערב הודיע ראש ממשלת איטליה ג'וזפה קונטה כי כל האמצעים שהוחלו על מוקדי ההתפרצות העיקריים הורחבו לכל המדינה ובכך 60 מיליון איש נכנסו להסגר.
ב-11 במרץ הורה קונטה על הפסקת כמעט כל הפעילות המסחרית למעט שירותים חיוניים כמו סופרמרקטים ובתי מרקחת.
ב-20 במרץ נאסרו ספורט וריצה בחוץ.
למחרת נעצרו כל הייצור, התעשייה והעסקים הלא חיוניים באיטליה.
26 במרץ היה יום שיא במספר הקורבנות.
הסגר הוארך מספר פעמים עד ל-3 במאי.
ב-26 באפריל הודיעה הממשלה על תוכנית התחלה ליציאה מהסגר שהחלה ב-4 במאי.
בהמשך המגפה, הוחמרו או הוקלו ההנחיות, שהיו אזוריות ברובן.
העיר ניס שבדרום צרפת היא העיר הראשונה באירופה שהוטל עליה סגר.
בהמשך, מדינות רבות הטילו סגר אחרי תקופה של עלייה בהגבלות.
למשל, ספרד, שהפכה למוקד תחלואה גדול כמו צרפת ואיטליה, הטילה סגר אחרי תקופה של עלייה במגבלות.
גרמניה עודדה שימוש המוני בבדיקות מהירות בנוסף לסגר מאוחר יחסית.
מדינות כמו פורטוגל חייבו את הבאים למדינה בבידוד למשך 14 יום.
בניגוד לרוב המדינות, בחרה בריטניה במדיניות של בידוד של אוכלוסיית הסיכון בלבד לצד המשך חיי שגרה תוך עידוד חסינות עדר.
בתוך פרק זמן שינתה את מדיניותה והכריזה על סגר.
חריגה נוספת הייתה שוודיה שלא הטילה סגר אלא יזמה צעדים אחרים כמו ריחוק וולנטרי והגבלת התקהלויות ל-50. הדבר התבטא באפריל בהאצה של מספר מקרי ההידבקות ובתמותה גבוהה באופן יחסי לשכנותיה: דנמרק, נורווגיה ופינלנד.
איסלנד ביצעה בדיקות המוניות חודש לפני הופעת החולה הראשון.
הדבר התבטא בתמותה ובתחלואה נמוכה.
בחודש מרץ 2020 היבשת שהוגדרה כמוקד התפשטות הקורונה הייתה אירופה.
אך מרבית המדינות הצליחו לבלום את הקורונה בשטחן, והמדינות החלו להקל במגבלות שהוטלו בעקבות המגפה.
נדרש שימוש במסכות וגם בריחוק חברתי במדינות.
מדינות שהתמודדו עם עלייה מחודשת בתחלואה הטילו הנחיות מקומיות או ארציות.
חלקן נאלצו לשוב לסגר שהיה לעיתים מקל יותר מקודמו.
בסלובקיה הוחלט לנסות לבדוק את כל תושבי המדינה בעזרת בדיקות מהירות.
באוסטריה למשל הותנתה כניסה בבדיקה שלילית.
לאחר התחסנות אירופאים רבים והסרת הנחיות, ברוב מדינות אירופה (למעט מדינות כמו דנמרק ובריטניה שם הוסרו ההנחיות בשטחן), נשארו הגבלות כלשהן על החיים הציבוריים – כמו עטיית מסכות בחללים סגורים, או הגבלת התקהלויות ענק.
בעת עלייה בהידבקות, נוספו הגבלות במקביל למאמצי התחסנות (כולל מנת דחף).
בשלב הזה, לא הוטל סגר בשטחן, פרט להולנד ואוסטריה.
בחודש מרץ, מוקד התפשטות הקורונה היה אירופה אך מרבית המדינות הצליחו לבלום את גל הקורונה הראשון בשטחן, ובהמשך המדינות החלו להקל במגבלות שהוטלו בעקבות המגפה.
במזרח האיחוד האירופי הצליחו להימנע ממניין מתים גבוה באמצעות הגבלות מחמירות בשלב מוקדם של המגפה.
היו מדינות שהתמודדו עם עלייה מחודשת בתחלואה והטילו הנחיות חדשות.
בחלקן, הגל השני נחשב קשה מהראשון.
חלק מהמדינות נקטו בווריאציות שונות של סגר נוסף.
נתוני התחסנות נמוכים פגעו בתושבי האזור.
החריגה הייתה בלארוס שלא יזמה הגבלות פרט לבידוד של 14 יום לאנשים הנכנסים למדינה שנפגעו מהמגפה, למעט חריגים.
היו אזרחים שניסו להקפיד על ריחוק פיזי בתחב"צ וברחוב.
נטען שהוסתר מידע מהציבור במדינה.
איראן הפכה למוקד התפרצות משמעותי עם כ-17 אלף מבודדים וכ-5 אלף מתים.
במדינה, הייתה עלייה מחולה יחיד (ב-11 במרץ) ליותר מ-34 אלף תוך חודש.
בלבנון החלה התפרצות בעקבות נשאית שהגיעה מאיראן.
ב-20 במרץ, ירדן הטילה סגר ועוצר.
בשטחי הרשות הפלסטינית הוטל סגר על בית לחם בעקבות ביקור של קבוצת צליינים נשאי קורונה מיוון.
מדינות כמו מצרים ובחריין סגרו עסקים רבים ומקומות כמו מסגדים, הגבילו התכנסויות וסגרו את הגבול ממדינות אחרות.
יש מדינות, כמו מצרים וסוריה, שהטילו עוצר בחלק מהזמן.
כמות הבדיקות לנפש שדווחו על ידי איחוד האמירויות הערביות, בחריין וקטר נחשבות גבוהות ביחס לעולם.
כמות הבדיקות לנפש שדווחו על ידי איראן ועיראק נחשבו נמוכות למדי ביחס לעולם.
ההשוואה אינה מתחשבת בשלב הטיפול במגפה.
נכון לאמצע אפריל, המידע שנצבר בסוכנויות מודיעין שונות מצביע שברוב מדינות המזרח התיכון, מצפון אפריקה ועד אפגניסטן, לא היו עד אז התפרצויות קשות של המגפה, חוץ מאיראן ומטורקיה.
בנוסף לצעדים שבוצעו על ידי הממשלות ולהתנהלות האזרחים, גורם המשפיע על נתוני התחלואה הוא כמות בדיקות הקורונה ומצב שירותי הבריאות.
גורם אחר הוא אמינות הנתונים שסופקו על ידי המשטר.
לדוגמה, בעיראק ובאיראן המשטר הואשם בהסתרת נתוני האמת.
גורמים נוספים ניתן לראות במצרים.
חלק מהנדבקים העדיפו לא להגיע לבתי החולים, שכן הם לא סמכו על שירותי הרפואה.
יש גם כאלה שפחדו שידווח שהם חולים בקורונה, מחשש שמא יתייגו אותם כמצורעים, וכן שלא יערכו להם הלוויה.
כמו כן רוב מדינות האזור שבהן התנהלה לחימה, ובעיקר מחנות הפליטים, אינן נמנות עם מוקדי המשיכה העולמיים לתיירים.
גם אנשי עסקים ומהגרי עבודה לא נהרו למקומות אלה.
לכן מספר הנדבקים בהם מצומצם ביחס לגודל האוכלוסייה.
לעומת זאת, טורקיה ואיראן נחשבות מתוירות יחסית.
את המספר המועט יחסית של החולים במצב קשה ובינוני ושל מתים מהנגיף ניתן להסביר בגיל הצעיר באופן יחסי של אזרחי מדינות האזור.
רוב אזרחי המזרח התיכון הם בני פחות מ-60, כלומר בקבוצות הגיל שבהן נדבקים בקלות בנגיף, אך במקרים רבים מחלימים ממנו בלי תסמינים כלל.
הסבר נוסף הוא שחלק מהמדינות הסתירו מידע מחשש ליציבותן.
נכון לתחילת מאי 2020, נראה כי מגפת הקורונה הופיעה באיחור בחלק מהמדינות הערביות.
בקרב מדינות ערב, רק בקטר נמנו יותר נדבקי קורונה מאשר בישראל, ורק במצרים נספרו יותר מתים.
ובכל זאת, ישראל נמצאת כעת הרבה לפני מדינות ערב בקצב הסרת הסגר ופתיחת המשק.
בעוד קצב ההדבקה במדינות כמו ישראל פחת בהתמדה, במדינות ערביות מסוימות נרשמה בתחילת מאי עלייה תלולה: בסעודיה, באיחוד האמירויות ובקטר הקצב הוא יותר מאלף חולים חדשים מדי יום; במדינות אחרות אובחנו בכל 24 שעות כמה מאות חולים חדשים; ויש מדינות בהן אין לממשלות מידע של ממש על התפשטות המחלה.
מדינות כמו לבנון, ירדן ואיראן התמודדו עם גל שני של המגפה אחרי ירידה בתחלואה.
בתימן, דווח בתחילת 2020 על תמותה ותחלואה נמוכה.
מצד שני, התקיימה מלחמת אזרחים במדינה וכן היה קושי לבדוק את אלו שנחשדו בהידבקות.
באמצע מאי 2020, בעיר עדן, נרשם גל של מתים שסבלו מתסמינים של הנגיף.
בפברואר 2020 התגלו לראשונה חולים בישראל.
משרד הבריאות קבע הנחיות למניעת הדבקה בנגיף ולהאטת התפשטותו, החל מבידוד ביתי לשבים ממדינות שבהן התפשט הנגיף ולכל מי ששהו די זמן בקרבת נדבקים.
במאי 2023 החליט משרד הבריאות שהחל מתאריך 16 במאי 2023 לא תחול חובת הבידוד על חולי קורונה.
המדיניות להתמודדות עם הנגיף שונה ממדינה למדינה באפריקה.
ברבות מהמדינות המתפתחות, הייתה סגירה של רוב הפעילות הציבורית והעסקית, ריחוק חברתי, סגר, ושמירה על היגיינה.
הייתה התלבטות האם לאמץ את המדיניות של המדינות המפותחות כפי שהיא או לערוך בה שינויים, בניסיון להתאים את המדיניות למאפיינים של חלק מהמדינות האפריקאיות כמו עוני רב יחסית, האוכלוסייה שלמחציתה אין גישה לשירותי בריאות, רמת שירותי הבריאות, הגיל הצעיר של האוכלוסייה (רק 6% מתושבי היבשת היו מעל לגיל 65) וכו'.
חלק מהמדינות נאבקו במקביל במחלות אחרות כמו מלריה ואיידס שקטלו מאות אלפי אנשים בכל שנה.
ב-14 במרץ 2020, שורת מדינות אפריקאיות דיווחו על מקרי הידבקות ראשונים בשטחן.
14 מתוך 54 המדינות ביבשת דיווחו על חולים בקורונה.
באמצע מרץ, כל בתי הספר באתיופיה נסגרו, ונאסר על התקהלות ציבורית ועל פעילות ספורטיבית.
בגאנה הוכרז על הגבלות דומות ועל איסור נסיעה למדינות שבהן יש יותר מ-200 מקרי הידבקות בנגיף.
בתוניסיה נסגרו כל מעברי הגבול והושהו התפילות במסגדים.
במרוקו ובג'יבוטי, הושעו כל הטיסות הבינלאומית.
בדרום אפריקה, נאסרה כניסתם אזרחים מהמדינות הנגועות ביותר ועל התקהלויות של יותר ממאה בני אדם, בעוד שבקניה הוטלו מגבלות נסיעה.
נכון לסוף מרץ, חלק מהמדינות, כגון ניגריה, דרום אפריקה וקמרון, נקטו בצעדים אגרסיביים למדי שכללו סגירה של רוב הפעילות הציבורית והפעלת הצבא לאכיפת המדיניות.
במדינות אחרות כגון אוגנדה, עוד לפני שהתגלה החולה הראשון ננקטו צעדי מניעה כמו איסור על עריכת חתונות.
לעומת זאת, בגבון טרם אימצו כל מדיניות להתמודדות עם המגפה.
בתחילת אפריל עלו טענות על אכזריות משטרתית בכמה מדינות באפריקה, עקב אכיפת העוצר ומגבלות נוספות בתגובה להתפשטות נגיף הקורונה.
עם זאת, אוכלוסיות שלא יכלו להרשות לעצמן להישאר בבית לאורך זמן, היוו בעיה עבור הממשלות במדינות שבהן הנגיף היה יכול להציף את מערכות הבריאות השבריריות גם כך.
בליל העוצר הראשון בסנגל, פרצה אלימות, בדרום אפריקה תועדה אלימות משטרתית ובניירובי שבקניה פיזרו באלימות התקהלויות אזרחים.
קושי מרכזי הוא בכמות הבדיקות הנמוכה.
בסוף אפריל, חודשיים לאחר שהגיע וירוס הקורונה לאפריקה, נערכו ביבשת פחות מ-500 אלף בדיקות בקרב אוכלוסייה של יותר ממיליארד בני אדם.
כלומר, רק 325 איש נבדקו לכל מיליון אנשים; זהו נתון הנמוך בהרבה מאיטליה, אחת המדינות שנפגעו בצורה הקשה ביותר מהנגיף.
לדוגמה, דווח שמאות מתו בניגריה מדלקת ריאות, אבל הרשויות הכחישו שמדובר בקורונה.
לפי השלטונות המקומיים בצפון המדינה, הגורם לכך הוא מחלות כמו לחץ דם גבוה ומלריה.
מדינות שונות יזמו צעדים כמו סגר או עוצר.
בניירובי הוחלט להטיל הסגר יומי בין שעות אחר הצהריים ועד הזריחה, והקמת מרכזי בידוד ציבוריים – בתשלום.
החל מחודש מאי, בחלק מהמדינות התחילה התפרצות משמעותית.
למשל מספר החולים במצרים עבר ביולי את של סין עם יותר מ-85 אלף נשאים, ודרום אפריקה הפכה למוקד החמור החמישי בעולם (אחרי ארצות הברית, ברזיל, הודו ורוסיה) עם יותר מ-350 אלף נשאים.
בתחילת יוני 2021 עמדה אפריקה בפני גל שלישי של המגפה עם עלייה במספר הנדבקים המדווחים ב-14 מדינות.
עד 4 ביולי היבשת רשמה עלייה של 12% מהשיא של ינואר 2021. יותר מ-16 מדינות, כולל מלאווי וסנגל, רשמו עלייה בהדבקה.
תוניסיה אף חוותה את הגל הרביעי שלה.
מדינות רבות התעכבו בחיסון האוכלוסייה ובמקום זאת, הן המשיכו להתמודד עם הנגיף באמצעות סגרים או הטלת עוצר על אזרחיהן.
כך עלייה במספר המקרים בזמביה אילצה את הממשלה להגביל מפגשים חברתיים ולסגור בתי ספר.
רואנדה הגבילה את התנועה בבירתה, וקניה הנהיגה סגר חלקי והארכת שעות העוצר.
ארצות הברית הפכה למדינה בעלת כמות החולים הגדולה ביותר.
מדינות שונות בה נקטו מדיניות שונה; ברובן הוטל סגר.
באפריל 2020, יותר מ-90% מהאמריקנים התבקשו להישאר בבתים.
בסוף החודש פרסם הנשיא המלצה לגבי אסטרטגיית היציאה ולחץ על המושלים לשחרר את ההגבלות.
המדינה המשיכה להתמודד עם התפשטות הנגיף באמצעות צעדי ריחוק חברתי.
באמריקה הלטינית, מקרה ההידבקות הראשון התגלה בברזיל, בסוף פברואר.
היה חשש שהעוני ומצב מערכת הבריאות בחלק מהמדינות יקשו על הטיפול במגפה.
ב-17 במרץ דווח על מספר נמוך של חולים.
ההערכה הייתה כי מדובר במספרים גבוהים בהרבה שטרם נוטרו עקב מערכות בריאות כושלות בחלק מהמדינות.
בתחילת מרץ, מדינות כגון מקסיקו, גואטמאלה ופנמה הכריזו על מצב חירום או אזהרות ברמה גבוהה לקראת התפשטות רחבה יותר.
עד סוף מרץ, הנגיף התפשט ופגע במיוחד בברזיל, אקוודור וצ'ילה.
רוב מנהיגי אמריקה הלטינית (במדינות כגון פרו, אל סלוואדור, ארגנטינה, ונצואלה וצ'ילה) הגיבו בחומרה להתפשטות הנגיף מייד עם גילוי מקרי ההידבקות הראשונים.
הם סגרו את הגבולות, ביטלו טיסות ושלחו חיילים לסייר ברחובות כדי לאכוף את הוראות הבידוד.
בבתי החולים נערכו הצוותים לקבלת המוני חולים, ובתי חולים נוספים הוקמו במהלכי בזק.
היו מדינות או אזורים שהטילו סגר.
למשל, בקולומביה הונהג סגר ארוך.
היו מדינות שהגבירו את הפיקוח על הגבול היבשתי שלהן.
במקביל, נשיאי ברזיל ומקסיקו התעקשו להתייחס למגפה בביטול.
נשיא ברזיל אף עודד הפרה של ההנחיות שנקבעו על ידי המושלים והרשויות.
ב-30 במרץ הכריזה ממשלת מקסיקו על מצב חירום בריאותי והוכנסו אמצעים מחמירים שמטרתם לרסן את התפשטות הנגיף.
במאי 2020, המדינה שנפגעה קשה מכולם היא ברזיל אך גם בפרו, מקסיקו וצ'ילה היו מודאגים ממספר הולך וגובר של נדבקים.
באקוודור קרסה מערכת הבריאות בשל עומס חולים.
ההתפשטות הנרחבת באמריקה הלטינית הביאה את ארגון הבריאות העולמי להכריז על אמריקה כמוקד התפרצות המגפה העיקרי.
בסוף מאי, אמריקה הלטינית הפכה למוקד השלישי בגודלו אחרי ארצות הברית ורוסיה.
ב-23 במאי, ברזיל הייתה שנייה בעולם בנדבקים.
במדינות רבות דווח על הצפת יחידות הטיפול הנמרץ בחולים.
באקוודור הוטל עוצר בין השעות 2 בצהריים עד 5 בבוקר במרץ, לצד הגבלות נוספות.
תושבים רבים במדינה לא נשמעו להנחיות, ולא היה מי שיאכוף אותן.
מאות בני אדם נראו מפירים את העוצר, ומוכרים סחורות ברחובות כדי להמשיך להתקיים.
בפרו, רוב החולים היו עובדים העוסקים בעבודות פשוטות כמו מוכרים בשווקים.
בחלק מהמדינות היה מחסור בערכות בדיקה.
בחלק מהמדינות היו קשיי נגישות לבדיקות קורונה.
בסוף מאי 2020, היו גם מדינות שדיווחו על נתוני תמותה ותחלואה נמוכים.
כך היה בג'מייקה וגם בארגנטינה, בסורינאם, באורוגוואי וכו'.
בהמשך השתנה מצב זה בחלק מהמדינות.
בסוף 2020 ובמהלך 2021 החלו תושבי היבשת להתחסן נגד קורונה.
ההתחסנות הואצה במהלך שנה זו.
רוב המדינות באזור אוקיאניה הן מדינות אי.
בניו זילנד הייתה תוכנית להתמודדות עם המגפה.
באוסטרליה הצעדים בוצעו בהתאם למדינות ולטריטוריות.
באזור היו מספר איים מרוחקים וכמה טריטוריות שהיו בלי חולים מדווחים בסוף אפריל 2020. כולן הטילו סגרים ועוצרים, ואכפו הנחיות מחמירות על טיסות והתקהלויות.
במהלך 2021 החלו המדינות להתחסן.
כאשר ניו זילנד ואוסטרליה הגיע לרף התחסנות מסוים, הן אימצו מדיניות מקילה יותר שכללה ויתור על שאיפתן להגיע לאפס נדבקים שאינם בבידוד.
כל אדם שמגיע לאנטארקטיקה היה צריך להיכנס לבידוד.
בחלק מתחנות המחקר באנטארקטיקה היו מכונות הנשמה ובדיקות קורונה.
אנטארקטיקה הייתה היבשת היחידה ללא מקרים מאומתים של קורונה עד 22 בדצמבר 2020.
מגפת הקורונה הובילה לפרסום מידע שגוי בנוגע להיקף המגפה, למקורה, לדרכי מניעתה, לאִבחונה, ולטיפול בה.
מנכ"ל ארגון הבריאות העולמי טדרוס אדהנום גברייזוס התייחס במהלך פברואר לריבוי השמועות והידיעות הכוזבות ואמר שמדובר במגפה בפני עצמה, או כפי שתיאר זאת, "אינפו-דמיה" (על משקל פנדמיה).
בתחילת אפריל הודיעה חברת פייסבוק כי אפליקציית ווטסאפ תמנע הפצה של הודעות שעברו דרך מספר משתמשים.
ב-1 באפריל הוציא ה-EUvsDisinfo, גוף מחקר השייך לאיחוד האירופי, דוח בנושא ידיעות כזב שמפיצות מדינות שונות ברשת האינטרנט.
הידיעות המופצות מנסות לערער את האמון ביכולתן של מדינות דמוקרטיות להתמודד עם המגפה, לטעון שקבוצות מיעוט שונות הן הסיבה להתפשטות המגפה ולהתסיס יריבויות גאוגרפיות.
בטורקיה הופץ מידע בריאותי כוזב על וירוס הקורונה, שעל פי כותבי הדוח מטפח שיח ביקורתי נגד האיחוד האירופי.
רוסיה וגופים מטעמה הפיצו מעל 150 ידיעות כוזבות.
לעומת זאת, כלי התקשורת שבשליטת רוסיה מדגישים את המוכנות שלה להתמודדות עם הנגיף ואת הסיוע שהגישה לאיטליה.
באפריקה, בחלק מהמדינות, מתנהלים מסעות השמצה נגד קבוצות אתניות וחברתיות.
סין מפיצה באפריקה מסרים על תרומתה הרבה למניעת התפשטות המגפה.
סין ורוסיה מקדמות את הטענה שארצות הברית משתמשת במגפה כנשק כדי להעמיק את שליטתה בעולם.
רשת הטלוויזיה האיראנית, PRESSTV, טוענת כי מדענים ישראלים פיתחו את הנגיף כחלק מהלוחמה הביולוגית של ישראל וארצות הברית נגד איראן.
ביל גייטס, מייסד מיקרוסופט ופילנתרופ, הואשם שאנשיו יצרו את נגיף הקורונה והוא רוצה כיום להרוויח ממנו.
בהרצאה שנתן גייטס ב-2015 במסגרת TED הוא הזהיר שהסכנה הגדולה ביותר לאנושות היא לא נשק גרעיני אלא וירוס שיאיים על חייהם של מיליונים.
מידע כוזב שהופץ טען שמלבד רצונו להרוויח מהמגפה הוא מבקש לבחון את האפשרות לצמצם את האוכלוסייה העולמית.
לאורך המגפה הופץ מידע שגוי אודות המגפה ותרופותיה.
נשיא ארצות הברית היוצא דונלד טראמפ, למשל, עודד שימוש בתרופה למלריה והציע לבדוק אפשרות טיפול באמצעות הזרקת חומרי חיטוי לגוף.
דבריו אלו ואחרים סוקרו בהרחבה בתקשורת ועל ידי מכוני בדיקת עובדות שהדגישו שמדובר במידע לא מבוסס.
כמו כן הופץ מידע שגוי רב על החיסונים נגד נגיף הקורונה.
ברשתות החברתיות נפוצו טענות שגויות שהחיסונים משנים את ה-DNA האנושי, שהם פוגעים בפוריות, שהם גורמים לאנשים להפוך לממגנטים, ועוד טענות כזב.
היו מפיצי שקרים שנפלו קורבן לשרלטנים ולא היו מודעים לכך שהפיצו כזבים הרסניים.
אחרים, כמו אנשי תקשורת מסוימים, דוברים ופוליטיקאים, עיוותו מידע או התעלמו ממנו כשלא התאים לאמונותיהם, תפיסותיהם או עמדותיהם, והפיצו במקומו מידע מטעה או כוזב.
היו שאירחו "מומחים" (רובם חסרי הכשרה רלוונטית או כאלה שלא נשענו על הקונצנזוס המדעי, והתבססו על התקשורת ולא על מחקרים מדעיים) שלא שינו את עמדתם נוכח ראיות חדשות, או חזרו על כזבים שוב ושוב.
מידע כוזב עלול להזיק למאבק במגפה ולפגוע בבריאות, בכלכלה ובחברה.
אנשים היו עלולים להימנע מליישם את ההנחיות למניעת הפצת המחלה ולא להתחסן למרות המדע והמלצת גורמי בריאות מוסמכים.
המגפה הביאה למשבר כלכלי חמור ולעלייה ניכרת באבטלה.
היא הביאה לשינוי משמעותי בשגרת החיים של מיליארדי אנשים ברחבי העולם.
במדינות מסוימות היו עומסים בשירותי הרפואה והרווחה.
בתחילת המשבר הגיבו הבורסות בירידות חדות, אולם מאוחר יותר הן התאוששו ואף שברו שיאים חדשים.
בחלק מהמדינות הייתה צניחה בלידות.
למשל, בארצות הברית נסוג קצב גידול האוכלוסייה לרמה שהייתה ב-1918 (במהלך השפעת הספרדית ומלחמת העולם הראשונה) וביפן פחת מספר הלידות ב-11%.
זאת כחלק ממגמה מתמשכת של ירידה בשיעור הפריון בעולם, שהחריפה.
בעקבות המגפה דווח ברחבי העולם על מקרים רבים על שנאת זרים וגזענות כלפי בני אדם ממוצא אסייתי.
תופעות דומות אירעו כלפי יהודים בעיקר בארצות הברית, וכך גם כלפי זרים באפריקה.
בסין, היו תופעות כאלה כלפי אפריקאים, תופעות שאף הידרדרו לאלימות.
בנוסף, דווח על מקרי קסנופוביה וגזענות כלפי העם הסיני או כלפי אלו שמגיעים מהאזורים הנגועים של המגפה ואף דווח על קריאות להשמיד את סין.
כמו כן דווח ברוב המדינות על גידול במקרי אלימות במשפחה, במיוחד מקרי אלימות נגד נשים והתעללות בילדים.
להתפרצות הקורונה הייתה השפעה רבה על תחום החינוך.
בתחילה מוסדות חינוך רבים נסגרו ובהמשך המדינות החלו להחזיר את התלמידים למוסדות.
הראשונים שנסגרו היו בתי הספר בסין.
בסוף אפריל 2020, מיליארד וחצי (90 אחוזים מהתלמידים בעולם) מ-190 מדינות שהו בביתם.
במדינות רבות, התלמידים ששהו בבית למדו מרחוק.
הלימודים במוסדות החינוך כללו צעדים כמו חיטוי ושמירת מרחק.
בעקבות המגפה דווח על עליות חדות בדיכאון (כמעט 30%).
בדרום קוריאה דיווחו 40% שהם מתמודדים עם בעיות נפשיות לאחר המגפה.
שיעור הנשים שסובלות מדיכאון אחרי לידה עלה גם הוא והוכפל בזמן המגפה.
מנגד התפרסם מחקר שהציג ירידה ברמת הדיכאון אצל מתבגרים עם היסטוריה דיכאונית בשנה הראשונה של המגפה.
כ-18% מהחולים פיתחו הפרעות נפשיות כגון דיכאון וחרדה – בתוך שלושה חודשים ממועד האבחון והסיכון להופעת הפרעה נפשית הוכפל לעומת מי שלא חלה.
מחקרים בישראל הראו עליה בצריכת שתייה חריפה בתקופה שבין הסגר הראשון לשני.
המגפה השפיעה בצורה רחבה וחמורה על השווקים הפיננסיים, כולל שוקי מניות, אג"ח וסחורות (נפט גולמי וזהב).
המיתון הכלכלי הבינלאומי שהחל בתחילת 2020 נחשב למיתון התלול ביותר מאז השפל הגדול.
אירוע מרכזי בתחום הכלכלי שהושפע מהמגפה הוא מלחמת מחירי הנפט בין סעודיה לרוסיה.
התפשטות הנגיף למדינות רבות הביאה לירידות שערים בבורסות העולם.
הושפעו עסקים רבים בתחומים שונים.
מדינות שונות ניסו להתמודד עם ההשפעות הכלכליות.
על אף המשבר הכלכלי העמוק, באופן כללי עשירי העולם לא רק שלא נפגעו ממנו אלא אף ניצלו הזדמנויות להגדיל את הונם.
במחצית הראשונה של 2020, על פי פורבס, הגדילו 20 עשירי העולם את הונם האישי בסכום עתק של כ-65 מיליארד דולר.
על פי דיווחים של נאס"א, חלה הפחתה משמעותית בזיהום האוויר מעל סין, כפי הנראה עקב ההאטה הכלכלית שהביאה עמה ההתפרצות.
גם במדינות נוספות, ההאטה בנסיעות ובפעילות התעשייתית הביאה לירידה בזיהום האוויר.
מחקרים נוספים הראו כי צמצום התחבורה והעבודה הובילו להפחתה משמעותית בזיהום האוויר ובפליטת פחמן דו-חמצני ברחבי העולם – למשל, בסין, באיטליה ובארצות הברית.
בהודו, נהר מזוהם הפך לנקי בשל סגירת התעשייה.
בין 1 בינואר ל-11 במרץ 2020, סוכנות החלל האירופית צפתה בירידה ניכרת בפליטות חמצן דו-חנקני ממכוניות, תחנות כוח ומפעלים באזור עמק הפו בצפון איטליה, במקביל לסגירת האזור.
הלוויין קופרניקוס סנטינל 5P של האיחוד האירופי וסוכנות החלל ההולנדית המנטר זיהום אוויר מאז 2017, שלח את התמונות הנקיות ביותר מאז שהחל לפעול.
באמצע מרץ, פרסם המערך הארצי לניטור אוויר של המשרד להגנת הסביבה כי חלה ירידה של 30% בחנקן הדו-חמצני ברחבי ישראל.
שבועיים לאחר מכן, זיהום האוויר בישראל ירד ב-40%.
לפי האו"ם, המגפה הביאה לצניחה בפליטות גזי חממה, אבל לטווח הארוך תהיה ירידה מינורית של 0.01 מעלות בלבד בטמפרטורה הצפויה ב-2050.
בעקבות ההישארות של אנשים בבית והידללות תנועת כלי הרכב, עלתה נוכחותם של בעלי חיים במרחבים אורבניים.
מחקר נוסף הצביע על ירידה משמעותית בהשפעות הסייסמיות של האדם על כדור הארץ, לפיו התנודות שהאדם יוצר פחתו בקרוב לחצי.
מומחים רבים מאמינים שמגפת הקורונה היא קדימון למשבר האקלים הצובר תאוצה, ושאנו אמורים להפיק לקחים ולנקוט בצעדים כדי להימנע מקטסטרופה גדולה בהרבה על סמך התמודדותנו עם מגפת הקורונה.
דוח של ה-European Environment Agency ומחקרים נוספים הצביעו על עלייה בזיהום הסביבתי עקב שימוש מוגבר במסכות, כפפות ומוצרים חד-פעמיים נוספים.
מחשש להדבקה בוטלו אירועים המוניים, ובהם:
ועידת Mobile World Congress שתוכננה להיערך בפברואר 2020 בברצלונה.
התפשטות הנגיף לאיטליה הובילה לביטול אירועי קרנבל המסכות בוונציה.
ערב הסעודית אסרה על זרים את העלייה לרגל למכה.
מיסת הפסחא בוותיקן התקיימה ללא השתתפות מאמינים.
כנס 2020 APS March Meeting בדנוור, קולורדו, שתוכנן ל-2 במרץ בהשתתפות יותר מ-10,000 פיזיקאים מרחבי תבל, בוטל בהתראה של יום אחד.
חברת פייסבוק הודיעה על ביטול כנס המפתחים השנתי שלה, שתוכנן להתקיים ב-5–6 במאי בסן חוזה, קליפורניה.
גם חברת גוגל הודיעה על ביטול כנס המפתחים השנתי שלה, Google I/O.
כאמצעי למניעת הדבקה הודיעו מדינות רבות על הפסקת לימודים, וזו כללה בתחילת מרץ כ–300 מיליון תלמידים.
חברות שונות אפשרו לעובדיהן לעבוד מהבית, כאשר תפקידם מאפשר עבודה סדירה מהבית.
תחרות האירוויזיון 2020 שהייתה אמורה להתקיים בחודש מאי ברוטרדם שבהולנד, ותחרות האירוויזיון למוזיקאים צעירים 2020 שהייתה אמורה להתקיים בחודש יוני בזאגרב שבקרואטיה – בוטלו.
מדינת ישראל הודיעה על סגירת הכותל בין ראש השנה ליום כיפור.
אוקראינה אסרה על זרים לעלות לאומן.
בעקבות ההגבלות על התקהלות של אנשים רבים במקום אחד, נערכו מספר משחקים ללא קהל, אך עד אמצע מרץ השביתו רוב הליגות הבכירות את המשחקים.
אולימפיאדת טוקיו (2020) נדחתה בשנה והתקיימה ביולי 2021. גם יורו 2020 שתוכנן לקיץ נדחה באופן רשמי ל-2021, בין השאר בעקבות העובדה שלא הושלמה זהות כל העולות, ומשחקי המוקדמות שנותרו לא יכלו להתקיים.
הבדלים אלו באים לידי ביטוי בכך שאחוזי התמותה בקרב גברים גבוהים יותר בעוד שהיקף הפגיעה הכלכלית בנשים רחב יותר.
מגפת הקורונה התפשטה לאורוגוואי ב-13 במרץ 2020. מקרה ההידבקות הראשון באורוגוואי פורסם ב-13 במרץ 2020.
ב-13 במרץ 2020, אושרו ארבעת מקרי ההידבקות הראשונים באורוגוואי.
כל אותם ארבעת הנדבקים חזרו מטיול באיטליה.
בעקבות כך, הכריזה הממשלה של אורוגוואי על משבר בריאות במדינה.
ב-14 במרץ אושרו שני מקרי הידבקות נוספים.
מספר החולים עולה ל-6, בעוד מספר המקרים החשודים זינק ל-200. על פי צו נשיאותי, הושעו הלימודיים בבתי הספר לשבועיים הקרובים, וכן הושעו פעולותיהן של האוניברסיטאות במדינה.
זאת תוך שבוטלו מופעים ציבוריים שונים והוחלט על סגירה חלקית של גבולות המדינה.
ב-15 במרץ אושרו שני מקרי הידבקות נוספים.
אחד מהם היה השר והסנאטור לשעבר פדרו בורדברי.
עוד דווח כי בסלטו הוטל על 80 אנשים שנחשדו כנדבקים להיות בהסגר.
בהמשך, פורסם כי כל מי שטס למדינה ממדינות בהן יש סיכון, חייב למלא טפסים בהם הוא מתחייב להיות בבידוד במשך 14 ימים.
ב-16 במרץ נשיא אורוגוואי, לואיס לאקאז'ה פו אישר 21 מקרי הידבקות חדשים במדינה ובכך עלה מספר הנדבקים ל-29. הוא גם הודיע כי הגבול עם ארגנטינה ייסגר לאלתר.
ב-17 במרץ אישר מזכיר הנשיאות, אלווארו דלגאדו 21 מקרי הידבקות חדשים.
מספר החולים עלה ל-50. שוקי מוצרים שאינם מזון הוגבלו ומרכזי קניות נסגרו.
האיחוד הרפואי של אורוגוואי קרא להסגר כללי (סגירת כל העסקים והפעילויות הלא חיוניים).
נדונה האפשרות בממשלה אך לא בוצעה בשל חששות מההשפעות הכלכליות שלה.
ב-21 במרץ אובחנו 25 חולים חדשים, מספר החולים במדינה עלה ל-135, 2 מהם במחלקת טיפול נמרץ.
ב-22 במרץ אובחנו 23 חולים חדשים, מספר החולים במדינה עלה ל-158, 1 מהם אושפז במחלקת טיפול נמרץ.
ב-24 במרץ הודיעה הממשלה על סגירת גבולות המדינה, פרט לתושבי אורוגוואי ומקרים הומניטריים, בנוסף היא תסבסד אנשים מעל גיל 65 שאינם יכולים לעבוד בעקבות ההסגר.
ב-25 במרץ דווח על 28 חולים חדשים, מספר המדינה עלה ל-217. ב-4 באפריל, דווח על 369 חולים, 4 מתים ו-68 מבריאים במדינה.
ב-23 באפריל, נפתחו ראשונים בתי ספר כפריים אחרי חמישה שבועות.
ב-29 במרץ דווח שכמות הביקורים בבתי קפה, תיאטראות ומרכזי קניות ב-75 אחוזים, ואילו הביקורים בפארקים, חופים וכיכרות ציבוריות ירדו ב-79 אחוזים, על פי דיווח של גוגל מוביליטי.
עם זאת, היו חששות משאננות.
שני הנתונים הללו צנחו ל-36 ו-53 אחוזים בהתאמה בדו"ח האחרון של גוגל מוביליטי מ-9 במאי.
נתונים אלה מבוססים על צרכני הטלפון הנייד.
פתיחה מ בתי הספר נוספים אמורה להיות ביוני.
ב־13 במאי הודיע שר ההגנה הלאומי חאבייר גרסיה כי כוחות הצבא הקימו 800 נקודות ביקורת והשלימו 2,300 סיירות בגבול עם ברזיל בתוך חודשיים.
גרסיה ציין כי האמצעים היו חלק ממאמצי הממשלה למנוע הדבקה במדינה.
מגפת הקורונה התפשטה לאוקראינה ב-3 במרץ 2020, כאשר דווח על המקרה המאושר הראשון במחוז צ'רנוביץ.
את המאבק בנגיף מרכזים המועצה לביטחון לאומי והגנה, השירות הממלכתי לתברואה ומגפות (Державна санітарно-епідеміологічна служба України), משרד הבריאות של אוקראינה, שירותי הבריאות הלאומיים והמכון לגנטיקה וביולוגיה מולקולרית של האקדמיה האוקראינית למדעים.
3 במרץ - דיווח על חולה ראשון.
13 במרץ - מקרה מוות ראשון כתוצאה מהמחלה.
25 במרץ - הרשויות באוקראינה הודיעו כי כל גבולות המדינה, היבשתיים והאווירים, ייסגרו החל מ-27 במרץ בעקבות התפשטות הנגיף.
26 ביוני - לראשונה מספר חולים חדשים היומי עבר את 1000 מקרים.
ספטמבר - לאור מצב במדינה ובתאום עם ראש העיר אומן אולכסנדר צברי ובתמיכת רשויות בישראל הוכרז על איסור הגעת חסידים לתחומי המדינה
9 בנובמבר - נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי חלה בקורונה.
9 בדצמבר - הכרזה על מגבלות חדשות
19 בדצמבר - מספר חולים יומי מעל ל-11700 חולים.
23 בדצמבר - מספר חולים כולל עבר את המיליון חולים מתחילת המגפה
8 בינואר - הארכת סגר עד ל-24 בינואר
23 בפברואר - החיסון הבריטי, AZD1222, של AstraZeneca אושר לשימוש באישור חירום על ידי משרד הבריאות האוקראיני
מגפת הקורונה הגורמת לתחלואה ולמותם של רבים, התפרצה לראשונה באוסטרליה ב-25 בינואר 2020.
נכון ל-17 באוגוסט 2021, אוסטרליה הגיעה לגל נוסף, וניו סאות' ויילס שברה שיא של 627 מאומתים ביום.
בתחילה הוטלו מגבלות ואז סגר ארצי ששוחרר.
האסטרטגיה במדינה כוללת מדיניות מחמירה, במטרה להגעה לאפס הדבקה בקהילה, תוך שימוש בסגרים ארוכים לכלל האוכלוסייה, כשהנדבקים היחידים שוהים בבידוד.
תוכנן לוותר על המדיניות בעת הגעה לרף התחסנות מסוים.
ב-23 בינואר, גורמים רשמיים בביו-ביטחון של אוסטרליה החלו לבדוק את כניסותיהם של שלוש הטיסות השבועיות לסידני מווהאן.
לנוסעים נמסר דף מידע וביקשו להציג את עצמם אם יש להם חום או שאולי הם חולים במחלה.
ב-25 בינואר דווח על המקרה הראשון של זיהום ב-SARS-CoV-2, של אזרח סיני שהגיע מגואנגג'ואו ב-19 בינואר.
באותו יום, שלושה חולים אחרים נבדקו חיובי בסידני לאחר שחזרו מווהאן.
ב-27 בינואר דווח על מקרה חמישי באוסטרליה.
היה זה גבר בן 21 שחזר מווהאן ועבר טיפול בבית החולים ווסטמד שבסידני.
ב-29 בינואר דווח על שני מקרים נוספים: תושב בן 60 שהיה המקרה השני בוויקטוריה, ובאותו יום דווח המקרה הראשון בקווינסלנד - אזרח סיני בן 44 מווהאן.
ב-30 בינואר, שני אזרחים סינים נוספים נמצאו חיובים לנגיף, אחד בוויקטוריה ואחד בקווינסלנד.
ב-31 בינואר הודיעה הממשלה כי אזרחים זרים שחזרו מסין נדרשים לשהות שבועיים במדינה שלישית לפני שיותר להם להיכנס לאוסטרליה.
ב-1 בפברואר דווח על המקרה העשירי באוסטרליה: אישה בשנות ה-20 לחייה בוויקטוריה שחזרה מווהאן.
ב-2 בפברואר דווח על שני מקרים בדרום אוסטרליה, גבר בן 60 ואישה בת 60 שחזרו מווהאן ב-20 בינואר.
עד 6 בפברואר מספר המקרים עלה ל-15 איש עם שלושה מקרים נוספים בקווינסלנד, שמורכבים מקבוצה של שלושה שחזרו מווהאן.
בשאר פברואר היו עוד אחד עשר מקרים.
מתוך 24 האוסטרלים שנדבקו בספינת השייט של "דיימונד פרינסס", שמונה נשלחו לדרווין לשבועיים של הסגר.
ב-27 בפברואר הודיע ראש הממשלה סקוט מוריסון כי המדינה מפעילה את תוכנית תגובת החירום של מגזר הבריאות האוסטרלי עבור נגיף הקורונה (COVID-19), וקבעה כי התפשטות המהירה של הנגיף מחוץ לסין הובילה את הממשלה לתגובתה.
ב-28 בפברואר דיווחה קווינסלנד על מקרה חדש: אישה בת 63 שחזרה מאיראן שלושה ימים לפני כן.
ב-29 בפברואר, לאחר המקרה בקווינסלנד, הרחיבה הממשלה את ההסגר הכפוי לאנשים שחזרו מאיראן, בדרישה מהם לשהות שבועיים במדינה שלישית לפני שיותרו להיכנס לאוסטרליה.
ב-1 במרץ, אוסטרליה דיווחה על המוות הראשון כתוצאה מנגיף הקורונה, גבר בן 78, שהיה אחד הנוסעים בדיימונד פרינסס, ופונה וטופל במערב אוסטרליה.
באותו יום אושרו עוד שלושה מקרים, עם שניים ב-NSW ואחד בוויקטוריה, כל המקרים הגיעו מאיראן.
במקרים של NSW, גבר בשנות ה-40 לחייו ואישה בשנות ה-50 לחייה היו בשתי טיסות שונות לפני שפיתחו תסמינים.
המקרה הוויקטוריאני הייתה אישה בשנות ה-30 לחייה שהגיעה למלבורן ב-27 בפברואר.
ב-2 במרץ דווח על ארבעה מקרים חדשים, שניים מהם הם המקרים הראשונים של העברת הנגיף מאדם לאדם.
שני המקרים היו ב-NSW: האחד קיבל מקרוב משפחה והשני עובד שירותי בריאות במערב סידני.
שני המקרים הנוספים הגיעו מאיראן גבר בשנות ה-30 לחייו שחזר דרך מלזיה ב-29 בפברואר והיה מבודד בבית החולים המקומי.
המקרה הנוסף היה גבר בן 40 מלונסטון שחזר ב-29 בפברואר מטיסה שעזבה את מלבורן ונחתה בלונסטון באותו יום.
הוא טופל בבית החולים הכללי בלונסטון כשהפך למקרה הראשון בווירוס הקורונה בטסמניה.
ב-3 במרץ אושרו שמונה מקרים נוספים באוסטרליה, בקווינסלנד היו שני מקרים שבהם האחד סטודנט בינלאומי שנסע מדובאי ב-23 בפברואר לפני שחש לא כשורה יומיים לאחר מכן.
השני היה גבר בן 20 מסין שטופל בבית החולים רויאל בריסביין לנשים.
ב-4 במרץ דווח על מוות שני, אישה בת 95 שגוססת במתקן לטיפוח זקנה בסידני.
היא הייתה אחת משישה מקרים שנרשמו בניו סאות' ויילס בגילאים המשתנים בין 27 ל-95. זאת, לאחר שדווח על מקרה חיובי קודם במתחם הדורותי הנדרסון.
ב-5 במרץ דווח על שני מקרים חדשים בדרום אוסטרליה.
והמקרה ה-52 במדינה היה תינוק בן 8 חודשים.
אמו הייתה המקרה הרביעי המאושר של SA.
והמקרה ה-53 במדינה היה גבר בן 58, המזוהה כברט דין.
דין הוא מלחין וטייל לאחרונה בטאיוואן.
באותו יום, NSW Health הכריזה על שלושה מקרים חדשים, שהביאו את המדינה ל-57 נדבקים.
הם כללו מטופל בן 94 במלון דורותי הנדרסון ללא היסטוריה של נסיעות אחרונות, גבר בן 52 שהיה תושב גולבורן שנסע לדרווין ונבדק לאחר שהתברר שהוא קשר קרוב של בן המקרה אישר מוקדם יותר, ותלמיד בן 11 בבית הספר התיכון אפינג בנים בצפון סידני.
ב-6 במרץ, בית הספר התיכון "אפינג בויז" היה סגור ליום אחד, על פי ייעוץ הבריאות של NSW, במאמץ להתחקות אחר הקשרים ולהכיל את הנגיף.
NSW Health אישרה גם שלושה מקרים חדשים שהביאו את הסכום ל-28 במדינה באותו שבוע.
המקרים ה-26 וה-27 היו אישה בת 24 וגבר בן 21, ששניהם היו אנשי צוות במלון דורותי הנדרסון, ללא היסטוריה של נסיעות אחרונות.
המקרה ה-28 הייתה אישה בת 18 שהייתה בקשר קרוב של מקרה אחר שאושר לאחרונה במערב סידני.
מקרים אלה הפכו לתיקים 60, 61 ו-62 במדינה.
Qld רשם גם את המקרה ה-14 שלה ואת ה-63 במדינה, גבר בן 28 שנסע לאחרונה מאיראן והועבר לבית החולים הנסיכה אלכסנדרה.
ב-7 במרץ, שר הבריאות הוויקטוריאני ג'ני מיקאקוס אישר במהלך מסיבת עיתונאים כי רופא בוויקטוריה נמצא חיובי לנגיף הקורונה.
הרופא בשנות ה-70 לחייו חזר לאוסטרליה מארצות הברית ב-29 בפברואר.
מ-2 עד 6 במרץ, הרופא התייעץ עם כ-70 חולים במרפאת טוראק במלבורן ושני מטופלים במתקן טיפול בגילאים.
המרפאה נסגרה בסוף השבוע והחולים הוכנסו לבידוד עצמי.
גורמי הבריאות ביקשו להודיע לנוסעים בטיסות הרופא.
הרופא היה המקרה ה-64 במדינה.
ב-8 במרץ נפטר גבר בן 82, שהיה המקרה ה-16 של NSW.
הוא היה המוות השני במתקן לטיפוח זקנה של דורותי הנדרסון, והמוות השלישי במדינה.
המקרה ה-37 היה עובדת בתחום שירותי הבריאות בשנות ה-30 לחייה בבית החולים רייד והיוותה קשר עם מקרה שקודם אושר בדורותי הנדרסון לודג'.
המקרה ה-38 היה אישה בשנות ה-50 לחייה שהייתה בקשר אם אדם שאובחן קודם לכן.
על פי הדיווחים, שני אנשי כוח ההגנה האוסטרלי (ADF) נדבקו בנגיף.
בהמשך אותו יום, אישה בת 38 הפכה למקרה המאושר ה-15 בכיל.
היא נסעה מלונדון דרך דובאי והוכנסה להסגר בבית החולים האוניברסיטאי סאנשיין קוסט.
היא הייתה המקרה ה-76 של המדינה.
ויקטוריה רשמה את המקרה ה-12 שלה, המקרה ה-77 במדינה.
אישה מאינדונזיה בשנות ה-50 לחייה טסה מג'קרטה לפרת' ב-27. לאחר מכן טסה מפרת' למלבורן ב-2 במרץ בטיסת וירג'ין איירליינס VA682. היא התאוששה בבידוד ביתי, שטופלה על ידי בני משפחה.
WA דיווחה על המקרה הרביעי שלה, המקרה ה-78 במדינה.
אישה בשנות ה-70 לחייה שנסעה מקובה לפרטה דרך לונדון ב-6 במרץ.
פיתחה תסמינים ב-7 במרץ, נבדקה בביתה ואז נכחה באירוע התזמורת הסימפונית של מערב אוסטרליה, אף על פי שהיא נדרשה לבודד את עצמה בזמן שהמתינה לתוצאות.
ב־13 במרץ הוקם הקבינט הלאומי(אנ'), סוג של קבינט משבר לאומי הדומה לקבינט מלחמה, לאחר פגישה של מועצת ממשלות אוסטרליה (COAG).
זו הפעם הראשונה שהוכרז על קבינט כזה מאז מלחמת העולם השנייה, והפעם היחידה בהיסטוריה האוסטרלית שקבינט משבר כלל מנהיגי מדינות וטריטוריות.
בישיבתו הראשונה, הקבינט הלאומי קבע כי יש לבטל את התכנסויות של יותר מ-500 איש החל מה- 15 במרץ.
המלצות אלה לא נכללו בתי ספר, אוניברסיטאות, מקומות עבודה, תחבורה ציבורית ושדות תעופה.
ב-22 במרץ הוחלט לסגור מקומות עבודה לא-חיוניים, פאבים, ובתי קפה.
החל מ-26 במרץ מרכזי קניות ושירותי יופי וטיפוח כמו קוסמטיקה ומספרות נסגרו.
הוטל על המדינות והטריטוריות של אוסטרליה לאכוף הנחיות אלה.
הסכימו גם על הקפאה של פינוי למשך שישה חודשים הן למגורים מסחריים והן למגורים הסובלים ממצוקה כלכלית.
בהמשך, אוסטרליה הסירה את ההגבלות שהוטלו בעקבות הקורונה ופתחה מחדש את הכלכלה.
צעדי ההקלות וההגבלות שבוצעו לא רוחביים בכל היבשת, אלא ממוקדים ושונים מעט בכל מדינה ואפילו בכל עיר.
למשל, בנובמבר הוטל סגר בן 6 ימים באוסטרליה הדרומית, ואחריו שבוע של הגבלות מחמירות, זאת בניסיון להימנע מגל שני של התפרצות קורונה.
בלטה מלבורן, העיר השנייה בגודלה, בה הוטל סגר ארוך.
לעיתים אף הוגבל המעבר בין המדינות והטריטוריות באוסטרליה.
באזורים מסוימים לא אותרו נדבקים בקהילה במשך זמן רב.
למשל, בפרת' אותרה הדבקה בקהילה (שאינה מחוץ למדינה) לאחר 10 חודשים.
אוסטרליה הודיעה באוקטובר 2021 כי אוסטרליה תפתח מחדש את הגבולות מנובמבר, ותקל על מגבלות הנסיעה בת 18 חודשים.
העיתוי המדויק של פתיחת הגבול מחדש יהיה תלוי בהגעת מדינות אוסטרליה ליעדי חיסון של 80 אחוזים, ובעיקר באישור ראשיהן.
בחלק מהמדינות נקבעו הגבלות על האוכלוסייה שלא חוסנה במשך תקופה.
בנובמבר 2021, אחרי 19 חודשים, זנחה אוסטרליה את ההגבלות על כניסה ויציאה של אזרחים.
הערים סידני ומלבורן היו שתי הערים הראשונות במדינה שבהן התאפשר לאזרחים אוסטרלים, לראשונה זה כמעט 600 ימים, להיכנס למדינה וגם לצאת ממנה.
בדצמבר 2021, היו התפרצויות בניו סאות' ויילס ובויקטוריה.
באוסטרליה המערבית למשל מספרים שדווחו היו נמוכים.
רוב המדינות הקלו את ההגבלות במקביל לעליית שיעור המתחסנים.
אוסטרליה המערבית הייתה המדינה היחידה באוסטרליה ששמרה על גבולותיה סגורים בתחילת 2022. גבולות אוסטרליה נפתחו לתיירים ב-21 בפברואר 2022.
ניו סאות' ויילס המונה מיליוני תושבים הגרים בסידני הפכה למוקד התפרצות מגפת הקורונה באוסטרליה לאור העובדה כי מספר הנדבקים במדינה הוא חצי ממספר הנדבקים באוסטרליה כולה.
גם עיר הבירה קנברה הפכה למוקד משמעותי.
ב-26 במרץ קרא ראש העיר של ביירון ביי לממשלת ניו סאות' ויילס לסגור את הגבול עם קווינסלנד עקב מגפת הקורונה.
במאי, ממשלת מדינת ניו סאות' ויילס, הכריזה על הקלות רבות בכל הקשור להתקהלות חברתית.
וכך, בתי קפה, מסעדות וחדרי אוכל בבתי מלון שבו לפעילות, אך זו מוגבלת לעד עשרה סועדים בלבד בכל רגע נתון.
החל מ-16 באוקטובר, תיירים מניו זילנד יכלו לבקר בניו סאות' וויילס ובטריטוריה הצפונית.
ב-17 באוגוסט, ניו סאות' ויילס שברה שיא חדש של כ-627 מאומתים ביום.
מקרה ההידבקות הראשון באוסטרליה היה תייר סיני שביקר באזור.
בהמשך הוטלו מגבלות ואז סגר.
ביולי 2020, הרשויות הורו על סגירת 300 אלף מוסדות בפרברי העיר מלבורן, בשל הזינוק בנתוני התחלואה בימים האחרונים במדינת ויקטוריה, בה נמצאת העיר.
הוחלט שיותר מ-30 שכונות יהיו בסגר מוחלט בחודש הקרוב, משום שזוהו כאזורים נגועים.
בהמשך, הוטל סגר על מלבורן רבתי ובשכונות מסוימות הוחל גם עוצר.
ההסגר בוויקטוריה נמשך 112 יום לאחריו התאפסה התחלואה.
לאחר פתיחת המשק, הוטלו בפברואר ובמאי 2021 סגרים של ימים בודדים לצורך שמירה על תחלואה אפסית.
הממשלה הטזמנית הודיעה כי היא תעניק חבילת סיוע של 420 מיליון דולר לעסקים ועובדים אשר יפגעו מנגיף הקורונה.
ב-17 במרץ הודיע ראש הממשלה הטזמני, פיטר גוטווין, כי זהו השלב הראשון בחבילת הסיוע וכי צעדים נוספים יכללו בתקציב המדינה.
ב-19 במרץ הכריזה טזמניה על מצב חירום במדינה וסגרה את גבולותיה.
מ-20 במרץ כל אדם אשר ירצה להיכנס למדינה יצטרך לעבור שיקוף ויהיה חייב לשהות בהסגר במשך 14 יום.
בסוף מרץ הממשל הטזמני הורה על כל המבקרים והתיירים הנמצאים בטזמניה ושוהים בבתי המלון, הוסטלים, אתרי מחנאות וצימרים לעזוב את המדינה עד 29 במרץ.
המקרה הראשון שאובחן במדינה הוא של אישה הנמצאת בשנות ה-60 לחייה שחזרה מארצות הברית.
ב-15 במרץ הכריזה דרום אוסטרליה על מצב חירום בריאות ציבורי.
ליגת הגלישה העולמית ביטלה את כל האירועים במרץ 2020.
כל צעדות יום אנזא"ק בוטלו.
מפלגת מפגשי האקלים והצעדה של 15 במאי בוטלה.
כוח הגבול האוסטרלי משעה את כל הגירושים לניו זילנד בין 16 ל-30 במרץ 2020.
בחינות NAPLAN לשנת 2020 בוטלו ב-20 במרץ.
מופע הפסחא המלכותי בסידני, בוטל בפעם השלישית בתולדותיו בת 197 השנים.
וידי סידני בוטלה לראשונה בתולדותיה.
פסטיבל הסופרים בסידני השלים את מכירת הכרטיסים וצפויים ובטל את עונות השנה.
פסטיבל הרעיונות המסוכנים בוטל ב-16 במרץ.
חג האדים של עמק האנטר בוטל.
פסטיבל הסרטים בסידני בוטל ב-18 במרץ.
ב-11 במרץ ביטל ראש המוזיאון לאמנות ישנה וחדשה (MONA), דייוויד וולש, את פסטיבל אמנויות החורף Dark Mofo.
הוא הודיע ב-16 במרץ כי המוזיאון עצמו ייסגר ללא הגבלת זמן.
משחקי הגברים והנשים של ליגת הכדורגל הלאומית באוסטרליה לא יתקיימו מול קהל החל מ-14 במרץ.
כדורסל דרום אוסטרליה החליטה במשותף עם ליגת הכדורסל הלאומית לדחות את המשחקים המרכזיים של NBL1 עד לפחות 18 באפריל 2020.
פסטיבל הקומדיה הבינלאומי במלבורן ב-2020 (המתוכנן ל-25 במרץ - 19 באפריל 2020) לא יתקיים.
מתנת Stawell של 2020 נדחתה להמשך השנה.
ב-3 במרץ הפך הבנק המרכזי באוסטרליה לבנק המרכזי הראשון שהוריד את הריבית בתגובה להתפרצות.
הריבית הרשמית הופחתה ב-0.25% לשפל שיא של 0.5%.
במרץ 2020 החלה הלשכה האוסטרלית לסטטיסטיקה לשחרר מספר מוצרים סטטיסטיים נוספים כדי להעריך את ההשפעות הכלכליות על ההתפרצות על הכלכלה האוסטרלית.
הנתונים על מחזור המסחר הקמעונאי הצביעו על עלייה של 0.4% במחזור בפברואר 2020. השפעות שליליות על אזורים מסוימים בענף הקמעונאות (בעיקר עסקים אשר תלויים בתיירות).
ב-25 במרץ, הוקמה ועדה מייעצת לממשלת אוסטרליה בתחום הכלכלי.
ראש ממשלת אוסטרליה סקוט מוריסון תיאר את הגוף כאחראי לייעוץ לממשלה בנושא שותפויות ציבוריות-פרטיות ותיאום כדי למתן את ההשפעות החברתיות והכלכליות של המגפה במדינה.
התמ"ג של אוסטרליה נסוג ברבעון השני של 2020 - הנסיגה החדה בהיסטוריה.
הצריכה הפרטית צנחה ב-12.1% ברבעון השני.
הוצאות הממשלה ירדו ב-2.9% וההשקעות בדיור ירדו ב-7.3%.
שיעור החיסכון של האוסטרלים עלה ל-19.8% - הרמה הגבוהה ביותר מאז 1974. הבנק המרכזי והממשלה פעלו להמריץ את הכלכלה.
הליגות הספורטיביות הגדולות (AFL, AFL נשים וליגת הרוגבי הלאומית) הצהירו כי העונות לא יושעו אלא ימשיכו ללא קהל.
אירוע הספורט הראשון באוסטרליה שנפגע היה Grand Prix האוסטרלי בשנת 2020, אשר בוטל ב-13 במרץ.
ההכנות לאליפות אוסטרליה הפתוחה התקיימו תוך התמודדות עם בידודים.
האירוע אושר כשגודל הקהל הוגבל ל-30 אלף.
התפרצות נגיף הקורונה באוסטריה החלה ב-25 בפברואר 2020.
ב-25 בפברואר דיווחו הרשויות במדינה על שני מקרים ראשונים במדינה של הידבקות בקורונה.
שני צעירים בני 24 שהגיעו ממחוז לומברדיה שבאיטליה אובחנו כנושאים את הנגיף.
הם אושפזו בבית חולים באינסברוק.
ב-27 בפברואר אדם בן 72 בווינה שאושפז בבית חולים עם תסמינים של שפעת, נבדק לאחר עשרה ימים והתגלה שהוא חולה בקורונה.
במשפחה עם שני ילדים, ששבה אף היא מלומברדיה, התגלו הילדים כנושאי הנגיף.
בבית ספרו של אחד הילדים נשלחו מספר מורים ותלמידים לבידוד ביתי, מחשש שידביקו אחרים.
ב-1 במרץ זיהו הרשויות בגרמניה ובארצות הנורדיות את הכפר האוסטרי אישגל המשמש כאתר סקי בולט, כמוקד הדבקה משמעותי.
לגבי כמה מאות הדבקויות, במדינות רבות, עלה החשד כי אירעו בכפר.
באוקטובר פורסמו מסקנות של חקירת ההתפרצות בכפר.
ב-10 במרץ הוחלט על סגירת האוניברסיטאות במדינה.
כמו כן, נאסרו אירועים במקומות פתוחים שבהם מעל 500 משתתפים, ואירועים במקומות סגורים שבהם מעל 100 משתתפים.
בנוסף, הוחלט על סגירת בתי הספר וגני הילדים, ומעבר ללמידה מרחוק.
ב-12 במרץ דווח מקרה המוות הראשון מקורונה: אדם בן 69 ששב מאיטליה מת בבית החולים בווינה.
ב-15 במרץ נאסר על התכנסויות של מעל לחמישה אנשים, והמסעדות נקראו לסגור את שעריהן.
מושל טירול גינטר פלאטר הורה על הטלת סגר בטירול, וקרא להימנע מיציאות לא חיוניות מהבית.
למחרת, הוחלט על סגר כולל.
ב-30 במרץ הורתה הממשלה על חובת חבישת מסיכת פנים בכל כניסה למרכול, החל מ-6 באפריל.
ב-16 באפריל, החלה אוסטריה בתוכנית אסטרטגיית היציאה השלה.
נפתחו חנויות ששטחן קטן מ־400 מ"ר תוך הקפדה על מגבלות של חבישת מסיכה ושל מספר השוהים בחנות.
בספטמבר, עקב האצה בעליה בתחלואה, התקהלויות במקומות סגורים הוגבלו לעד עשרה אנשים.
כשבוע קודם ההתקהלויות במקומות סגורים הוגבלו ל-50 איש.
בסוף אוקטובר, הוחלט להטיל עוצר לילי מ-3 בנובמבר.
בנוסף, נסגרו מסעדות, ברים ותיאטראות.
בהמשך הוחלט להטיל סגר החל מ-17 בנובמבר.
בתי הספר היסודיים והגנים שנסגרו באותו היום נפתחו ב-7 בדצמבר.
ממשלת אוסטריה הכריזה בנובמבר על תוכנית בדיקות המוניות של האוכלוסייה.
על פי הטיוטה הפדרלית, המורים והגננות ייבחנו תחילה, ב-5 וב-6 בדצמבר.
שוטרים יבדקו אז בשבעה ובשמיני לחודש, כאשר האוכלוסייה הכללית תיבדק ב-19 וב-20 בדצמבר.
חלק ממדינות אוסטריה הודיעו על לוח זמנים אחר.
השתתפות בתוכנית היא וולנטרית ותשתמש בבדיקות אנטיגן מהירות.
אחרי כשלושה שבועות הסגר בוטל באופן חלקי כשמגבלת התנועה הוסרה במהלך היום, חנויות בלתי חיוניות הורשו להיפתח מחדש לקראת חג המולד, ובית הספר היסודי נפתחו מחדש.
מוזיאונים וספריות נפתחו מחדש, יחד עם מספרות, ומתקני ספורט שאינם כרוכים בקשר הדוק.
מלונות היו פתוחים רק למטיילים עסקיים.
אירועי תרבות עדיין נאסרו ובתי הקולנוע נשארו סגורים.
כיתות ח ומעלה לא שבו לבתי הספר.
בהמשך הודיעה הממשלה שיוטל סגר מלא לאחר חג המולד, 26 בדצמבר, 11 יום אחרי ההקלות.
חנויות שאינן חיוניות שנפתחו, ייפתחו מחדש ב-18 בינואר יחד עם מסעדות, בתי ספר, מוזיאונים ותיאטראות.
ממוצע הנדבקים לשבוע במדינה צנח בשני שלישים לכ-200 לכל 100,000. לפי קורץ, המטרה הייתה הורדה למאה.
בנוסף, במהלך 16 ו-17 בינואר, מי שאובחן כשלילי בבדיקות האנטיגן במהירות, יוכל להשתתף באירועי ספורט, קונצרטים או מסעדות החל מ-18 בינואר.
המסרבים להיבדק יידרשו להישאר בסגר למשך שבוע נוסף.
בפועל, הסגר הוארך עד 7 בפברואר בתקווה להוריד התחלואה למרות המוטציות שנחשדו כמדבקות יותר.
בתי מלון ומסעדות וכו' נשארו סגורים.
שני בתי אב היו רשאים להיפגש עם עד 4 מבוגרים.
חנויות בגדים קטנות הורשו להיפתח.
קפסולות בכל בתי הספר, המורים והתלמידים היו צריכים להיבדק כל שבוע והלמידה היא יומיים מרחוק ויומיים בכיתה.
מספרות ומכוני גוף למיניהם נפתחו, עם רישום אלקטרוני של הנוכחים ובדיקה שלילית לכל מי שנכנס למקומות האלה מ־48 שעות לפני התור וכו'.
מוזיאונים, ספריות וגני חיות נפתחו עם מגבלת אנשים.
למחרת, הוגבלה תנועה ממחוז טירול בשל התפרצות מוטציה 501.V2 של נגיף הקורונה.
הגבלות אזוריות הוטלו גם בהמשך בעת הצורך.
בסוף מרץ החלה ירידה בתחלואה.
למשל, ב-19 במאי, מסעדות, תיאטראות, בתי קולנוע ומתקני ספורט בכפוף לתנאים.
הותרו אירועי חוץ עם 3,000 איש ופנים עם 1,000 כשהנוכחים יושבים.
ההנחיות היו תלויות באזור הגאוגרפי ובסטטוס החיסוני.
בנובמבר, בשל עלייה בתחלואה, הודיע הקנצלר החדש, אלכסנדר שלנברג, כי ארצו תאסור כניסה של לא-מחוסנים לבתי קפה, מסעדות, מספרות ואף לבתי מלון ולכל אירוע שבו נוכחים יותר מ-25 בני אדם.
שלנברג אמר בחודש הקודם שאם כמות הנדבקים תמשיך לגדול, אנשים לא מחוסנים יעמדו בפני סגר חדשות בהתאם לתוכנית המצטברת של הממשלה.
לפי האסטרטגיה, יכנסו אנשים לא מחוסנים לסגר ברגע שחולי קורונה יתפסו 30% ממיטות נמרץ בבתי חולים.
ב-12 בנובמבר הוטל סגר מסוג זה באוסטריה עילית ובזלצבורג (מדינה).
נקבע שנסגר יורחב לשאר המדינה ב-16 בנובמבר.
בהמשך הודיעו שני המחוזות – זלצבורג ואוסטריה עילית – כי יטילו סגר על כלל האוכלוסייה.
למחרת הודיע קנצלר אוסטריה כי יטיל סגר מלא במדינה החל מ-22 בנובמבר.
הסגר המלא הוסר לאחר 3 שבועות.
במקביל נמשך הסגר על מי שלא התחסן.
הסגר בווינה הוסר ב-20 בדצמבר.
במקביל לסגר על מי שלא התחסן, מסעדות למשל נסגרו ב-11 בלילה.
לאחר חג המולד, שעת הסגירה הוקדמה ל-10 בלילה.
בסוף ינואר 2022, הוסרו מרבית הגבלות התנועה שהוטלו על הלא מחוסנים, אולם, הם לא הורשו לאכול במסעדות או להיכנס לחנויות שאינן חיוניות.
הוחלט שההגבלות הללו יוסרו סופית ב־12 בפברואר.
כמו כן, נקבע שב-5 בפברואר חנויות ומסעדות יורשו לפעול עד חצות והמספר המקסימלי של אנשים הרשאים להשתתף באירועים יעלה מ־25 ל־50. מגמת ההקלטות נמשכה במהלך החודש.
מגפת הקורונה, בה חלו אזרחים רבים במחלת נגיף הקורונה באוזבקיסטן, התפשטה אל המדינה באמצע מרץ 2020.
ב-12 בינואר 2020 אישר ארגון הבריאות העולמי (WHO) כי נגיף הקורונה החדש הוא הגורם למחלת נשימה בקרב אנשים בעיר ווהאן, מחוז חוביי, סין, אשר דווח בפני ארגון הבריאות העולמי ב-31 בדצמבר 2019.
שיעור התמותה במקרה של מגפת הקורונה היה נמוך בהרבה ממגפת הסארס שהתפרצה בשנת 2003 בסין, אך ההדבקה מאדם לאדם היא גדולה ומשמעותית המשפיע בצורה מכרעת על מספר מקרי מוות באופן משמעותי.