tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אוניברסיטת קנזס היא אוניברסיטה ציבורית שהקמפוס הראשי שלה ממוקם בעיר לורנס שבמדינת קנזס בארצות הברית.
האוניברסיטה נוסדה ב-1864 ולומדים בה כ-28,000 סטודנטים.
האוניברסיטה כוללת מספר קמפוסים ברחבי קנזס ובמיזורי.
הקמפוס העיקרי ממוקם בלורנס ומשתרע על פני כ-4 קילומטרים רבועים.
קמפוסים נוספים ממוקמים בקנזס סיטי (מיזורי) בוויצ'יטה, בסלינה ובאוברלנד פארק.
באוניברסיטה פועלים בתי ספר והמרכזים הבאים:
בית הספר לחינוך ומדעי האדם
בית הספר עיתונאות ותקשורת המונים ע"ש
תוכניות הספורט של האוניברסיטה זכו ב-14 אליפויות של ה-NCAA.
מאמנה הראשון של הקבוצה היה ממציא משחק הכדורסל ג'יימס נייסמית'.
אוניברסיטת קנטקי היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בלקסינגטון שבמדינת קנטקי בארצות הברית.
האוניברסיטה הוקמה ב-1865 ולומדים בה כ-30,100 סטודנטים.
האוניברסיטה נוסדה ב-1865 כקולג' ללימודי חקלאות ומכונאות המשויך לאוניברסיטת טרנסילבניה הקולג' הוקם על ידי היזם ג'ון בראיין באומן, במימון פדרלי שניתן במטרה לעודד הקמת מוסדות להשכלה גבוהה בתחומים אלו ברחבי ארצות הברית.
ב-1878 הופרד הקולג' מאוניברסיטת טרנסילבניה.
החל מ-1880 פתח הקולג' את שעריו גם לסטודנטיות.
ב-1882 עבר הקולג' למיקומו הנוכחי של הקמפוס בלקסינגטון.
ב-1908 שונה שם המוסד לאוניברסיטת המדינה לקסינגטון, קנטקי, וב-1916 שונה שם האוניברסיטה לשמה הנוכחי.
האוניברסיטה מורכבת ממספר קולג'ים ובתי ספר:
הקולג' לחקלאות, מזון וסביבה - נוסד ב-1908
הקולג' לאומנויות ומדעים - נוסד ב-1908
הקולג' למשפטים - נוסד ב-1908
הקולג' למנהל עסקים וכלכלה - נוסד ב-1925
הקולג' לרוקחות - נוסד ב-1947
הקולג' לרפואת שיניים - נוסד ב-1956
הקולג' לעבודה סוציאלית - נוסד ב-1969
הקולג' למדעי הבריאות - נוסד ב-1966
הקולג' לאמנויות יפות - נוסד ב-1976
הקולג' לתקשורת ומידענות - נוסד ב-1993 (על בסיס הקולג' למידענות שנוסד ב-1970 והקולג' לתקשורת שנוסד ב-1976)
הקולג' לבריאות הציבור - נוסד ב-2004
בית הספר ללימודים מתקדמים - נוסד ב-1917
בית הספר לדיפלומטיה ומסחר בינלאומי - נוסד ב-1959
בית הספר למדיניות ציבורית ומינהל - נוסד ב-1976
באוניברסיטה פועלות קבוצות ספורט ב-19 ענפים שונים.
אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בסן פרנסיסקו שבקליפורניה.
האוניברסיטה נוסדה ב-1873 והיא אחד מעשרת הקמפוסים של אוניברסיטת קליפורניה.
האוניברסיטה מתמקדת בתחומי המחקר הרפואי ומדורגת בין המוסדות הטובים בעולם בתחום זה.
כל הסטודנטים באוניברסיטה הם בתוכניות לתארים מתקדמים.
נכון ל-2019 באוניברסיטה לומדים 3,132 סטודנטים לתארים מתקדמים.
שישה מחברי הסגל האקדמי של האוניברסיטה זכו בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה: הרולד א.
האוניברסיטה כוללת ארבעה בתי ספר בתחומי הרפואה המציעים 17 תוכניות לתואר שלישי ו-10 תוכניות לתואר שני.
- נוסד ב-1864 בשם בית הספר לרפואה טוטלנד, ב-1873 הצטרף לאוניברסיטת קליפורניה וב-1898 עבר למיקומו הנוכחי.
בית הספר כולל את המרכז הרפואי UCSF, המורכב מבית החולים מאונט זיון, בית החולים לילדים בניהוף, ובית החולים מופיט-לונג.
המרכז הרפואי UCSF מדורג במקום השביעי בארצות הברית על ידי US News and World Report.
- נוסד ב-1872 כקולג' קליפורניה לרוקחות, ב-1873 הצטרף לאוניברסיטת קליפורניה
אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בסנטה קרוז שבקליפורניה.
האוניברסיטה נוסדה ב-1965 והיא אחד מעשרת הקמפוסים של אוניברסיטת קליפורניה.
נכון ל־2021 באוניברסיטה לומדים 18,980 סטודנטים ב־66 תוכניות לתארים ראשונים ו־64 לתואר שני.
אוניברסיטת רוצ'סטר היא אוניברסיטת מחקר פרטית ברוצ'סטר שבמדינת ניו יורק בארצות הברית.
האוניברסיטה הוקמה ב-1850 ולומדים בה נכון ל-2023 כ-12,160 סטודנטים.
היא חברה ברשת אוניברסיטאות עולמית, באיגוד האוניברסיטאות האמריקניות ובאיגוד אוניברסיטאות המחקר.
האוניברסיטה מציעה 160 תוכניות לתואר ראשון ו-30 תוכניות לתואר שני בשבע יחידות אקדמיות הפרוסות על פני חמישה קמפוסים:
בית ספר הג'ים להנדסה ומדעים יישומיים
בית הספר לרפואה ורפואת שיניים
המרכז על שם סוזן ב.
אנתוני לקידום צדק ושוויון חברתי
Open Letter - הוצאה המוקדשת לתרגום ספרות
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 224 (2024)
אוניברסיטת קניגסברג הייתה האוניברסיטה של העיר קניגסברג בפרוסיה המזרחית.
האוניברסיטה נוסדה ב-1544 על ידי אלברכט, דוכס פרוסיה והייתה האקדמיה הפרוטסטנטית השנייה בעולם (אחרי אוניברסיטת מרבורג), נודעה בכינוי האלברטינה.
לאחר מלחמת העולם השנייה, בהתאם להסכם פוטסדם מ-1945, העיר קניגסברג עברה לשליטה של ברית המועצות ושמה שונה לקלינינגרד ב-1946. שארית התושבים ממוצא שאינו ליטאי גורשו, ברחו או נהרגו ושערי האלברטינה נסגרו.
כיום פועלת בקלינינגרד האוניברסיטה הפדרלית הבלטית על שם עמנואל קאנט וטוענת שהיא שומרת על המסורות של קודמתה הגרמנית.
אלברכט, מייסד דוכסות פרוסיה ושליטה הראשון מ-1525, בעברו ראש המסדר הטבטוני, קנה חלקת אדמה מאחורי קתדרלת קניגסברג באי קנייפהוף (כיום על שם עמנואל קאנט) שעל נהר הפרגל, והקים בה בשנת 1542 גימנסיה.
צעדים אדמיניסטרטיביים להפיכתה לאוניברסיטה הסתיימו ביולי 1544 והאלברטינה נחנכה ב־17 באוגוסט.
הדוכסות הפרוטסטנטית החדשה הייתה פייף פולני והאוניברסיטה הלותרנית שימשה צד שכנגד לאקדמיה קרקובסקה הקתולית שבקרקוב.
הרקטור הראשון היה המשורר גאורג סבינוס (Georg Sabinus), שהיה חתנו של פיליפ מלנכתון.
המוסד קיבל פריווילגיה מלכותית מזיגמונט השני אוגוסט, מלך פולין ב-1560.
משנת 1618 הדוכסות הפרוסית נשלטה באיחוד פרסונלי על ידי מרקיזות ברנדנבורג ובשנת 1657 "הנסיך הבוחר הגדול", פרידריך וילהלם מברנדנבורג השיג ריבונות מלאה על דוכסות פרוסיה מידי פולין במסגרת הסכם והלאו, הישות המדינית נקראה ברנדנבורג-פרוסיה.
האלברטינה הייתה מרכז אינטלקטואלי פרוטסטנטי באיחוד.
במקור היא הורכבה מארבע יחידות אקדמיות: תאולוגיה, רפואה, פילוסופיה ומשפטים ובהמשך גם מדעי הטבע.
רקטורים כללו בני אצולה פרוסים מבית הוהנצולרן (האחרון שבהם, נסיך הכתר וילהלם 1918-1908) שלא נכחו באוניברסיטה ובדרך כלל יוצגו על ידי פרו־רקטור האחראי לעניינים אקדמיים.
פרוסיה לא נפגעה מתוצאותיה ההרסניות של מלחמת שלושים השנים, מה שהגביר את הפופולריות של אוניברסיטת קניגסברג בקרב הסטודנטים.
במאה ה-17 היא הייתה ביתו של סימון דאך וחבריו המשוררים.
דאך שימש כרקטור ב־1656/57. הביקור של הצאר פיוטר הגדול באלברטינה ב-1697 הביא להידוק הקשרים בין פרוסיה לאימפריה הרוסית.
האוניברסיטה הוצפה באנשי אדמיניסטרציה של הצאר שבאו ללמוד שיטות פרוסית של מינהל ציבורי קפדני ובהמשך עיצבו את הממשל הרוסי.
סטודנטים רוסיים מאותה תקופה שהתבלטו בהמשך חייהם היו קיריל רזומובסקי שהיה נשיא האקדמיה הרוסית למדעים והגנרל מיכאיל מילוראדוביץ' שהיה גיבור מלחמת רוסיה–צרפת (1812) ונהרג במרד הדקבריסטים בהיותו המושל הכללי של פטרסבורג.
לאוניברסיטה ולעיר כולה הייתה השפעה משמעותית על התפתחות התרבות הליטאית.
הדפסת הספר הראשון בשפה הליטאית הייתה בקניגסברג ב-1547 ומספר סופרים ליטאים חשובים למדו באלברטינה.
האוניברסיטה הייתה המוסד החינוכי המועדף על האצולה הגרמנית בלטית.
המאה-18 הביאה את עידן הנאורות גם לקניגסברג.
בראשית ימי השגשוג בלטו בין השאר יוהאן כריסטוף גוטשד ויוהאן גיאורג האמאן ובהמשך יוהאן גוטפריד הרדר, יוהאן פרידריך רייכארדט, א.ת.א.
הופמן ובראשם עמנואל קאנט ששימש רקטור ב-1786 ו-1788. מלומדים אלה תרמו ליסודות של התנועות הקלאסיציזם של ויימאר והרומנטיקה הגרמנית.
במהלך המלחמות הנפולאוניות פעלו מספר מוסדות ראויים לציון: הגן הבוטני נחנך ב-1811 ושנתיים לאחר מכן נפתח מצפה כוכבים בניהולו של פרידריך בסל הצעיר.
מדענים מהשורה הראשונה נמנו על הסגל האקדמי במאה ה-19. ביניהם הפילוסוף יוהאן גוטליב פיכטה (1806–1807), הביולוג קרל ארנסט פון באר (1817–1834), המתמטיקאי קרל גוסטב יעקב יעקובי (1829–1842), המינרולוג פרנץ ארנסט ניומן (1829–1842) והפיזיקאי הרמן פון הלמהולץ (1849–1855).
במאות ה-19 וה-20 האוניברסיטה התפרסמה בעיקר בזכות בית הספר למתמטיקה שנוסד על ידי קרל גוסטב יעקב יעקובי ושגשג עם תלמידיו לודוויג אוטו הסה, פרידריך יוליוס ריכלוט, יוהאן גאורג רוזנהיים ופיליפ לודוויג פון זיידל ובהמשך הרמן מינקובסקי, אדולף הורוויץ, פרדיננד לינדמן ותלמידו דויד הילברט שהיה אחד המתמטיקאים הגדולים בתקופה המודרנית.
תלמידי האוניברסיטה אלפרד קלבש וקרל ניומן, ייסדו בהמשך דרכם את כתב העת המתמטי הידוע ורב ההשפעה Mathematische Annalen.
במסגרת החגיגות במלאת 300 שנה למוסד, 31 באוגוסט 1844 הניח פרידריך וילהלם הרביעי, מלך פרוסיה את היסודות לקמפוס המרכזי החדש (Neue Albertina) שנבנה בפרדנפלאץ (Paradeplatz, מילולית ככר המצעדים), אשר היה בעת ההיא הפארק המפואר בקניגסברג.
הבניין תוכנן על ידי פרידריך שטילר בסגנון נאו-רנסאנס ונחנך ב-1862 על ידי נסיך הכתר פרידריך וילהלם והפרו־רקטור קארל רוזנקרנץ.
בחלק המרכזי עליון של חזית הבניין היה תבליט של אלברכט, דוכס פרוסיה רכוב על סוס, מתחתיו שתי נישות עם פסלים של הרפורמיסטים מרטין לותר ופיליפ מלנכתון.
בפנים היה גרם מדרגות מפואר שנתמך על ידי עמודי שיש.
באולם הסנאט היה דיוקן של הקיסר פרידריך השלישי ופרוטומה של עמנואל קאנט.
באזור שכנה גם הסיפריה של האוניברסיטה שהכילה ב-1901 מעל 230,000 כרכים.
ב-1898 הוקם גם מרכז ספורט (Palästra Albertina) במטרה לעודד צורות ספורט גבוהות בקרב התלמידים והאזרחים.
בסמוך היו משרדי ממשלה מעוטרים בציורי קיר.
בשנת 1900 האוניברסיטה מנתה 900 תלמידים.כתוצאה מהתבוסה של מעצמות המרכז במלחמת העולם הראשונה ובהתאם לחוזה ורסאי, מחוז פרוסיה המזרחית הופרד טריטוריאלית מגרמניה על ידי המסדרון הפולני.
מה שנותר מהאימפריה הגרמנית הפך לרפובליקה.
כדי להדק את הזיקה בין המחוז המבודד לבין הרפובליקה, תמכה הממשלה בכמה פרויקטים גדולים לפיתוח תשתיות.
ב-1919 נבנה בקניגסברג שדה התעופה האזרחי הראשון, שנה לאחר מכן נפתח יריד סחר גרמני חדש, כולל מלונות חדשים ותחנת רדיו, ב-1929 חודשה מערכת הרכבות.
באוניברסיטה, חברי הסגל ואגודת הסטודנטים הגרמנים הדגישו את השתיכותם לרייך והחיים האינטלקטואלים נטו לעבר הלאומיות הגרמנית.
סטודנטים ממזרח פרוסיה חויבו ללמוד חלק מהזמן באוניברסיטה המקומית שלהם וסטודנטים מרחבי גרמניה התבקשו לבלות לפחות "סמסטר סולידריות" אחד בקניגסברג.
לאחר עליית המפלגה הנציונל-סוציאליסטית לשלטון, אוניברסיטת קניגסברג, כמו כל האוניברסיטאות הגרמניות עברה תהליך של "ניקוי".
מתוך 212 חברי סגל אקדמי פוטרו 35 (16.5%) פרופסורים יהודים או בעלי השתייכות פוליטית בילתי רצויה.
קיימות עדויות שונות מאוד על התנהגות חברי הסגל האקדמי בין השנים 1933 ל־1945. לפי עדותו של פרידריך הופמן, שהיה בעל משרה אדמיניסטרטיבית בכירה באוניברסיטה מ-1922 ועד 1945, הייתה במוסד החל מ-1933 קבוצה רדיקלית קטנה אותה כינה "הקליקה הנאציונל-סוציאליסטית" ומנגד הרוב המכריע של חברי סגל שהיו בעלי אוריינטציה מדעית.
לעומתו ההיסטוריון Friedrich Baethgen טען כי אוניברסיטת קניגסברג נפתחה להשפעה נציונל-סוציאליסטית במידה כזאת עד שהפכה לאוניברסיטה פרובינציאלית בגוון של המנגנון המפלגתי.
לדעתו הדבר הפך בולט במיוחד בחגיגת 400 שנה למוסד ביולי 1944, כאשר בין האורחים היה שר הכלכלה של הרייך ומבכירי המשטר ולטר פונק (מוצאו ממזרח פרוסיה), ובין הנואמים היה תיאודור שיידר (Theodor Schieder) שהיה תומך נלהב של המפלגה והאידאולוגיה הנאצית.
במהלך מלחמת העולם השנייה, בעיקר בהפצצות של חיל האוויר הבריטי בלילות ה-26/27 וה-29/30 באוגוסט 1944, נהרסו מרבית המבנים ההיסטוריים של קניגסברג וגם הקמפוס בפרדנפלאץ ניזוק קשה.
מינואר ועד אפריל 1945 במהלך המתקפה של הצבא האדום על מזרח פרוסיה והקרב על קניגסברג, ניזוק המרכז ההסטורי וכ-80% מהקמפוס היה הרוס.
ב-9 באפריל חתם הגנרל אוטו לאש על כתב הכניעה, מרבית אנשי הסגל נמלטו, רבים נקלטו באוניברסיטת גטינגן.
בהמשך, תחת השלטון הסובייטי, נבנו רוב המבנים מחדש.
משנת 1948 שימשו את המכון הפדגוגי הממלכתי של קלינינגרד, אשר ב-1967 קיבל מעמד של אוניברסיטה ממלכתית קלינינגרד.
וכיום נמצא בשימוש האוניברסיטה הפדרלית הבלטית
אוניברסיטת קרלסטד (בשוודית: Karlstads universitet) היא אוניברסיטה ציבורית בקרלסטד שבשוודיה.
בשנת 1967 הוקם בקרלסטד סניף של אוניברסיטת גטבורג, ב-1977 נהיה הקמפוס למוסד אקדמאי בפני עצמו.
ב-1986 נוסד במקום "CTF Service Research Center", מרכז מחקר בשירות מוביל בתחומו.
ב-1999 הוכר המקום כאוניברסיטה על ידי ממשלת שוודיה.
האוניברסיטה מפעילה תוכניות חינוכיות רבות.
ב-2009 הפקולטה לכלכלה ותקשורת ייסדה בית ספר לעסקים (Karlstad Business School), בנוסף באוניברסיטה מתקיימות הפקולטה לאומנויות ומדעי החברה, הפקולטה לבריאות, מדע וטכנולוגיה וכמו כן גם בית ספר למורים.
בכל אחת מן הפקולטות מספר מחלקות ובתי ספר.
בית הספר למנהל עסקים: ובו נלמדים לימודי מנהל עסקים, מערכות מידע, משפטים, כלכלה, סטטיסטיקה.
בית הספר לאמנות ובו נלמדים אמנות חזותית, מחול ומוזיקה.
המחלקה לפוליטיקה והיסטוריה: כוללת לימודי היסטוריה, תרבות, מדעי המדינה, אזרחות.
המחלקה למדעי החברה: כוללת לימודי פסיכולוגיה, סוציולוגיה, עבודה סוציאלית, מגדר.
המחלקה לספרות ושפות: נלמדים לימודי ספרות השוואתית, אנגלית, ספרדית, שוודית.
המחלקה לגאוגרפיה ותקשורת: לימודי גאוגרפיה, לימודי תיירות, לימודי קולנוע, לימודי תקשורת.
המחלקה למדעי החיים והסביבה: ביולוגיה, גאולוגיה.
המחלקה למדעי הבריאות: מדעי הרפואה, ניהול מערכות בריאות, סיעוד.
המחלקה להנדסה: הנדסת בניין, הנדסת סביבה ואנרגיה, הנדסת כימיה, כימיה, הנדסת חשמל, הנדסה מכנית.
המחלקה למתמטיקה ומדעי המחשב: כוללת לימודי מדעי המחשב, לימודי מתמטיקה.
אוניברסיטת רוהר בוכום , ממוקמת על הגבעות הדרומיות של מרכז חבל הרוהר בבוכום, גרמניה, נוסדה בשנת 1962 כאוניברסיטה הציבורית הראשונה בגרמניה לאחר מלחמת העולם השנייה.
האוניברסיטה החלה לפעול בשנת 1965. האוניברסיטה חברה ברשת אוטרכט וברשת אוניברסיטאות עולמית.
אוניברסיטת רוהר בוכום היא אחת האוניברסיטאות הגדולות בגרמניה ומהווה חלק מארגון קהילת המחקר הגרמנית , שהוא הארגון הבולט ביותר למימון מחקרים בגרמניה.
אוניברסיטת רוהר בוכום זכתה להצלחה רבה ביוזמת המצוינות של הממשל הפדרלי והמדינות הגרמניות בשנת 2007, תחרות שהתנהלה בין האוניברסיטאות היוקרתיות ביותר בגרמניה.
היא נותרה בתחרות על התואר "אוניברסיטת עילית", אך כשלה בסיבוב האחרון של התחרות, בו זכו תשע אוניברסיטאות לתואר היוקרתי.
אוניברסיטת רוהר בוכום הייתה אחת האוניברסיטאות הראשונות בגרמניה שהציעה לתלמידיה תואר ראשון ותואר שני בינלאומיים, אשר החליפו את התארים האקדמיים המסורתיים בגרמניה: הדיפלומה ותואר מגיסטר.
למעט יוצאי דופן מעטים (למשל במשפטים) תארים אלה מוצעים על ידי כל הפקולטות באוניברסיטת רוהר.
באוניברסיטה 184 תוכניות לימוד שונות לתואר בתחומים אקדמיים רבים.
להבדיל מאוניברסיטאות גרמניות ותיקות רבות, לאוניברסיטת רוהר קמפוס מרכזי הנמצא דרומית לעיר בוכום ובו שוכנים מתקני האוניברסיטה.
לפקולטה לרפואה מתקנים רפואיים אוניברסיטאיים הנמצאים בעיר בוכום ובחבל רוהר.
בית החולים האוניברסיטאי המרכזי Knappschaftskrankenhaus נמצא בעיר בוכום.
הקמפוס האוניברסיטאי המרכזי בנוי כמעט כולו בסגנון אדריכלי של שנות השישים המכונה ברוטליזם, ומורכב מ-14 בניינים רבי קומות כמעט זהים.
אחד המאפיינים הבולטים של בניינים אלה הוא שקו הרקיע של כולם הוא באותו הגובה בעוד שהגבהים המוחלטים של הבניינים משתנים בהתאם למיקומם בנוף ברצועה ירוקה בשולי עמק הרוהר.
בקמפוס נערך שיפוץ מקיף במטרה להרחיבו ולשכללו, כולל הקמה וחידוש מספר מבנים.
חלק מהבניינים המקוריים משנות השישים מיועדים להיבנות מחדש (במקום לחדשם) בגלל זיהום PCB.
הרעיון הוא להפוך את קמפוס האוניברסיטה למתקן מודרני הממקם את בוכום כ"עיר ידע".
הפקולטה לפילוסופיה, חינוך ועיתונאות כוללת בתוכה את ארכיון הגל של הפילוסוף הגרמני הגל.
אוניברסיטת רוהר ממומנת ומנוהלת על ידי מדינת נורדריין-וסטפאליה.
נכון לשנת 2015 למדו באוניברסיטה 42,718 סטודנטים, והועסקו בה כ-5,600 עובדים (411 מהם בדרגת פרופסור), והיא אחת מעשר האוניברסיטאות הגדולות בגרמניה (נכון לשנת 2014).
קורט בידקופף, לימים ראש ממשלת מדינת סקסוניה, היה מנכ"ל האוניברסיטה בין השנים 1967 עד 1969.
ECUE - תוכנית לתרבות וכלכלה אירופאית
המרכז הבינתחומי לסימולציית חומרים מתקדמים (ICAMS)
בית הספר הבינלאומי ללימודים מתקדמים במדעי העצב
אוניברסיטת קרוליינה הדרומית היא אוניברסיטת מחקר ציבורית, הממוקמת בקולומביה, קרוליינה הדרומית שבארצות הברית, אשר הוקמה בשנת 1801. האוניברסיטה היא הגדולה ביותר במדינה, עם כ-52,000 סטודנטים, עם למעלה מ-35,000 בקמפוס הראשי של קולומביה נכון לסתיו 2019.
אוניברסיטת קרוליינה הדרומית היא מוסד הדגל של ומציעה יותר מ-350 תוכניות לימוד לתואר ראשון, לתואר שני ולדוקטורט מ-14 קולג'ים ובתי ספר.
לאוניברסיטה יש את אוסף הספרות הסקוטית הגדול ביותר מחוץ לסקוטלנד ואת האוסף בגדול ביותר של כתבי ארנסט המינגוויי.
מבין בוגריה הידועים של האוניברסיטה ניתן למנות את ג'ון פלויד ולינדזי גרהאם.
אוניברסיטת קרוליינה הדרומית חברה באיגוד אוניברסיטאות המחקר (URA).
האוניברסיטה הוקמה כקולג' קרוליינה הדרומית ב־19 בדצמבר 1801. לפני פרוץ מלחמת האזרחים האמריקנית בשנת 1861 רבים מהסטודנטים תמכו בפרישה מהאיחוד והצטרפו בהמוניהם לצבא הקונפדרציה בשנת 1862. לאור הגיוס הרב, הקולג' נסגר זמנית וכאשר הוא נפתח מחדש ב־17 במרץ של אותה השנה, רק תשעה סטודנטים הגיעו לשיעורים.
ב־2 בדצמבר 1863 הקולג' נסגר שנית.
בפברואר 1865 הגיעו כוחות צבא האיחוד בפיקודו של ויליאם שרמן לפאתי קולומביה, ומוסדות הקולג' ניצלו מהשמדה בקרבות בזכות בית החולים שפעל במקום.
צבא האיחוד השתלט על הקולג' עצמו ב־24 במאי.
לאחר המלחמה רבים חששו לעתיד של הקולג', אך הוא נפתח בינואר 1866. שלטונות קרוליינה הדרומית סיפקו תמיכה תקציבית רחבה ובכך הקולג' שרד את המשבר.
בשנת 1873 נרשם ללימודים האפרו-אמריקאי הראשון.
הקולג' לניהול אירוח, קמעונאות וספורט
הקולג' למצטיינים של דרום קרוליינה
בית הספר לבריאות הציבור ע"ש ארנולד
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 575= (2024)
אוניברסיטת קליפורניה בריברסייד היא אוניברסיטה ציבורית השוכנת בריברסייד, קליפורניה שבארצות הברית, שהוקמה בשנת 1954. באוניברסיטה עובדים למעלה מ-3,600 איש ולומדים כ-26,809 סטודנטים.
המוסד מורכב משלוש מכללות אקדמיות, שני בתי ספר מקצועיים ושני בתי ספר לתארים מתקדמים.
מאז הקמתה, סיימו את לימודיהם באוניברסיטת ריברסייד כ-94,000 בוגרים.
מבין בוגריה הידועים של האוניברסיטה ניתן למנות את טים וייט ובילי קולינס.
מבין האישים שעבדו בסגל לתקופה כזו או אחרת, ניתן למנות את זוכה פרס נובל בארי בריש, סוניה ליובומירסקי ורזא אסלאן.
שורשי האוניברסיטה טמונים במכון אגרונומי שהוקם בריברסייד בשנת 1907. אוניברסיטת קליפורניה בריברסייד הוקמה כמכללה למדעים בשנת 1954 לאחר שהצעת חוק בנושא נחתמה על ידי המושל ארל וורן בשנת 1949. בתחילה הוקצו כשני מיליון דולרים להקמת המכון.
בשנת 1961 החלו לימודים לתארים מתקדמים.
בתקופה זו הפכה המכללה לאוניברסיטה ולמדו בה כ-5,000 סטודנטים.
בשנת 2013 החלה האוניברסיטה ללמד רפואה.
דירוג QS לאוניברסיטאות: מקום 404= (2024)
אוניברסיטת ראדבאוט (בהולנדית: Radboud Universiteit, ובראשי תיבות RU, לשעבר האוניברסיטה הקתולית ניימכן) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית, שממוקמת בניימכן בהולנד, אשר נוסדה בשנת 1923. האוניברסיטה נושאת את שמו של הקדוש ראדבאוט , בישוף הולנדי מהמאה ה-9, שנודע בזכות האינטקלקט שלו ודאגתו לאוכלוסיות מוחלשות ומקופחות.
מבין בוגריה הידועים של האוניברסיטה ניתן למנות את פראנס דה ואל, קונסטנטין נובוסלוב, דריס ואן אכט, גודפריד בומאנס וביורן קויפרס.
באוניברסיטה שבע פקולטות: אמנויות, משפטים, ניהול, מדעים מדויקים, מדעי הרפואה, מדעי החברה ותאולוגיה, פילוסופיה ולימודי דת.
נכון לשנת 2020, לומדים באוניברסיטה כ-23,000 סטודנטים, מתוכם 10.6% זרים.
שורשי האוניברסיטה במוסדות האקדמיים שנוסדו באזור עוד באמצע המאה ה-17 שעסקו בעיקר בתאולוגיה, רפואה ומשפט.
מוסדות אלו אמנם שגשגו מאוד בתחילתם, אך קרסו בעקבות פרוץ מגפת הדבר ומלחמת הולנד–צרפת.
בשנת 1923 הוחלט להקים שוב את האוניברסיטה בשביל לשרת את האוכלוסייה הקתולית באזור, שנתפשה כמוחלשת.
למרות ההצלחה בשנים הראשונות, האוניברסיטה נפגעה קשות במהלך מלחמת העולם השנייה.
רבים מאנשיה נהרגו ומבנים נהרסו במהלך ההפגזות.
הלימודים התחדשו במרץ 1945 לאחר השחרור על ידי בעלות הברית.
אוניברסיטת ריג'יס היא אוניברסיטה פרטית בדנוור, קולורדו, ארצות הברית שהוקמה על ידי הישועים בשנת 1877.
בשנת 1877 הקימה קבוצת מהגרים איטלקים קולג' בלאס וגאס.
בשנת 1884 בישוף של דנוור הזמין את הישועים להקים קולג' חדש.
בשנת 1887 הקולג'ים התאחדו והוקמה אוניברסיטת ריג'יס שנקראת על שם קדוש ז'אן פרנסואה רז'י משנת 1921.
לאוניברסיטת רג'יס יש שני קמפוסים באזור המטרופולין של דנוור, שניהם ממוקמים בסמוך לכבישים מהירים בין־מדינתיים.
הקמפוס ההיסטורי והמסורתי בצפון מערב דנוור אשר הוקם בשנת 1887 ונמצא בין הכבישים הבין־מדינתיים 76 ל־70 וקמפוס ת'ורנטון שממוקם ליד הכביש הבין־מדינתי 25.
בנוסף להיצע של תוכניות לימוד מקוונות,
האוניברסיטה מציעה מעל ל־130 תוכניות לימוד לתארים בקמפוסים (57 לתואר ראשון, 77 לתארים מתקדמים ו־3 לדוקטורט), דרך 3 קולג'ים (אנדרסון קולג' למנהל עסקים ומחשוב, רג'יס קולג' ובית הספר לקידום מקצועי ורוקרט-הרטמן קולג' למקצועות הבריאות) במגוון נושאים, בעיקר בתחום הרפואה ומקצועות סמוכים, מחשוב, חינוך, מנהל עסקים ועבודה סוציאלית.
נכון לשנת 2022, לאוניברסיטה 82,183 בוגרים.בשנת 2024 האוניברסיטה דורגה במקום ה־260 בין האוניברסיטאות בארצות הברית.
הנהלת האוניברסיטה מזמינה אנשים בולטים להרצאות שנתיות.
האוניברסיטה חברה באיגוד הקולג'ים והאוניברסיטאות הקתוליות (ACCU), באיגוד הלאומי של הקולג'ים והאוניברסיטאות העצמאיות (NAICU), באיגוד הקולג'ים והאוניברסיטאות הישועים (AJCU) ובמועצת הקולג'ים העצמאיים (AJCU).
אוניברסיטת רוד איילנד היא אוניברסיטת מחקר ציבורית אשר הקמפוס הראשי שלה שוכן בעיר קינגסטון שברוד איילנד, ארצות הברית.
זוהי האוניברסיטה הציבורית ואוניברסיטת המחקר המובילה במדינת רוד איילנד, כמו גם זו המסווגת כמוסד להשכלה גבוהה שהוקם על אדמות ציבוריות בבעלות הממשלה הפדרלית של ארצות הברית במטרה להיטיב עם רוד איילנד.
קמפוסים לווייניים כוללים את "קמפוס פיינשטיין" במרכז העיר הבירה פרובידנס, "מרכז החינוך לסיעוד של רוד איילנד" במחוז התכשיטים של פרובידנס, "קמפוס מפרץ נראגנסט" שבעיר נרגנסט (Narragansett) ו"קמפוס ו.
האוניברסיטה מציעה תארים ראשונים, תארי מוסמך אוניברסיטה ותוארי דוקטורט ב-80 תחומי לימוד לתואר ראשון ו-49 לתארים מתקדמים דרך תשעה בתי ספר ומכללות אקדמיות.
בתי ספר ומכללות אלה כוללים אמנות ומדעים, מנהל עסקים, חינוך ולימודים מקצועיים, הנדסה, מדעי הבריאות, מדעי הסביבה ומדעי החיים, סיעוד, רוקחות ואוקיינוגרפיה.
מכללה אחרת של האוניברסיטה, "מכללה אוניברסיטאית להצלחה אקדמית", משמשת בעיקר כמכללה מייעצת לכל הסטודנטים המתחילים דרכם באוניברסיטה ועוקבת אחריהם במהלך השנתיים הראשונות להרשמתם אל אוניברסיטת רוד איילנד.
נכון לשנת 2019, באוניברסיטת רוד איילנד רשומים 14,653 סטודנטים לתואר ראשון, 1,982 סטודנטים לתארים מתקדמים ו-1,339 סטודנטים ללא תואר, מה שהפך אותה לאוניברסיטה הגדולה ביותר ברוד איילנד.
אוניברסיטת רוד איילנד הוכרזה לראשונה כ"בית הספר החקלאי ותחנת הניסויים החקלאיים" של המדינה בשנת 1888. תחילה פעל בית הספר בחוות אוליבר ווטסון שבקינגסטון, שבית החווה המקורי שלו הוא בהווה מוזיאון צנוע.
ב-1892, בית הספר נודע כ"מכללת רוד איילנד לחקלאות ואמנויות המכניקה" (Rhode Island College of Agriculture and Mechanic Arts).
בכיתה הראשונה היו 17 תלמידים בלבד, וכל אחד מסיים מהם השלים את מסלול לימודיו בתוך שנתיים.
ב-1909 שוב שונה שם בית הספר ל"מכללת מדינת רוד איילנד", כאשר תוכניות הלימוד בבית הספר הורחבו מעבר לחקלאות.
בשנת 1951 ניתן לבית הספר שמו הנוכחי, מכוח חוק של בית המחוקקים המדינתי, שחוקק בעקבות הוספת המכללה לאמנויות ומדעים והצעת תוארי דוקטורט.
מועצת הנגידים להשכלה גבוהה, שמונו בידי מושל רוד איילנד, הפכה למועצת המנהלים של האוניברסיטה במהלך 1981 תחת נשיאותו של פרנק ניומן.
מועצת הנגידים הוחלפה במועצת החינוך של רוד איילנד בשנת 2013, ונכון ל-2019 חברים בה 17 אישים.
אוניברסיטת קרטין היא אוניברסיטת מחקר ציבורית אוסטרלית שממוקמת בעיר פרת' שבאוסטרליה המערבית.
האוניברסיטה קרויה על שם ג'ון קרטין, ראש ממשלת אוסטרליה בשנים 1941–1945. זוהי האוניברסיטה הגדולה ביותר באוסטרליה המערבית, עם 59,939 סטודנטים (נכון לשנת 2021).
אוניברסיטת קרטין קיבלה מעמד של אוניברסיטה לאחר חקיקה בפרלמנט של אוסטרליה המערבית ב-1986. מאז האוניברסיטה התרחבה וכיום יש לה קמפוסים בסינגפור, מלזיה, דובאי ומאוריציוס.
בנוסף על כך, יש לה שיתופי פעולה עם 90 אוניברסיטאות ב-20 מדינות.
האוניברסיטה פועלת באמצעות חמש פקולטות עיקריות ולמעלה מ-95 מרכזים.
אוניברסיטת קרטין חברה באסטרונומי אוסטרליה (AAL), ופעילה במחקר במגוון תחומים אקדמיים.
אוניברסיטת קרטין נוסדה בשנת 1966 כמכון הטכנולוגי של אוסטרליה המערבית.
פעילות המכון התבססה על המכללה הטכנית של פרת', שנפתחה בשנת 1900. הקמפוס הנוכחי של המכון נפתח ב-1966.
ב-1969 סופחו למכון שלושה מוסדות: בית הספר למכרות (שנפתח ב-1902), המכללה החקלאית (שנפתחה ב-1926), ובתי הספר לפיזיותרפיה וריפוי בעיסוק (שפעלו מאז שנות ה-50).
בדצמבר 1986 המכון הפך לאוניברסיטה שנקראה על שם ראש ממשלת אוסטרליה לשעבר, ג'ון קרטין.
בכך אוניברסיטת קרטין לטכנולוגיה הפכה לאוניברסיטה השלישית באוסטרליה המערבית ולאוניברסיטה הטכנולוגית הראשונה באוסטרליה.
בשנת 1993 הוקם בית ספר למנהל עסקים.
בשנת 2008 אוניברסיטת קרטין פתחה קמפוס בסינגפור.
בשנת 2010 שם האוניברסיטה קוצר ל"אוניברסיטת קרטין".
משנת 2007, ההוראה והמחקר של האוניברסיטה מתבצעים בחמש פקולטות (שהיו בעבר חטיבות), שכל אחת מהן כוללת מספר בתי ספר.
בתי ספר אלה אוחדו בשנת 2020 כתוצאה מקיצוץ בתקני הסגל.
בית הספר לתקשורת, אומנויות ויצירה חברתית
בית ספר להנדסה אזרחית והנדסת מכונות
בית הספר למדעי כדור הארץ וכוכבי לכת
בית הספר להנדסת חשמל, מחשוב ומתמטיקה
בית הספר למדעי המולקולריה והחיים
דירוג Times Higher Education (2024): מקום 251–300 (מקום 14 באוסטרליה)
דירוג QS לאוניברסיטאות (2024): מקום 183 (מקום 13 באוסטרליה)
אוניברסיטת רדינג היא אוניברסיטה ציבורית שמרכז פעילותה ברדינג שבבריטניה.
האוניברסיטה נוסדה ב-1892 כשלוחה של אוניברסיטת אוקספורד וב-17 במרץ 1926 קיבלה אישור לפעילותה העצמאית כמעניקת תארים אקדמאיים.
נכון ל-2022 לומדים באוניברסיטה כ-23,000 סטודנטים.
לאוניברסיטה קמפוס מרכזי בברקשייר, וקמפוסים נוספים בבקינגהאמשייר ובמלזיה.
קמפוס וייטנייטס - הקמפוס המרכזי על פני 1,300 דונם, ממוקם דרומית לעיר רדינג במחוז ברקשייר.
בקמפוס שוכנים מרבית הפקולטות ומשרדי הנהלת האוניברסיטה
קמפוס לונדון רוד - ממוקם דרומית לעיר רדינג.
בקמפוס פעילים בית הספר ללימודי המשך, בית הספר לעבודה סוציאלית, ניהול נכסים, ארכיב האוניברסיטה, מרכז חדשנות וכן אולם לקונצרטים וטקסי הסיום
קמפוס גרינלנד - ממוקם בבקינגהאמשייר ופועל בו בית הספר הנלי למנהל עסקים
אוניברסיטת רדינג מלזיה - שלוחת האוניברסיטה באיסקאנדר שבמלזיה
אוניברסיטת קן נמצאת בעיר קן שבצרפת, והיא האוניברסיטה הגדולה ביותר באיגוד האוניברסיטאות של נורמנדי.
לומדים בה כ-29 אלף סטודנטים במגוון בתי ספר, מכונים ויחידות מחקר.
עם כיבוש העיר קן בשנת 1417 על ידי הנרי החמישי, מלך אנגליה, נהרסו והוחרבו כל מוסדות החינוך בעיר.
בשנת 1424 יזם האפיפיור מרטינוס החמישי הקמה של אוניברסיטה בנורמנדי, והיא הושלמה בימיו של הנרי השישי, מלך אנגליה.
אוניברסיטת קן נוסדה בשנת 1432 על ידי ג'ון מלנקסטר, דוכס בדפורד במטרה להכשיר אליטה אנגלית אשר תאפשר שליטה מנהלתית ממוסדת בשטחים שנכבשו בצרפת.
בתחילה נפתחו פקולטות ללימוד חוקי הדת והחוק האזרחי אך לאחר כיבוש פריז בשנת 1436 נפתחו גם פקולטות לאומנות ותאולוגיה ובשנת 1438 גם פקולטה לרפואה.
בשנת 1439 זכתה האוניברסיטה לקבל בולה אפיפיורית מהאפיפיור אאוגניוס הרביעי ואישור לתקנון מהמלך הנרי השישי.
הפתיחה הרשמית של האוניברסיטה וטקס החנוכה נערכו בכנסיית סן-פייר (קן) שבעיר ב-20 באוקטובר 1439, ובאותה העת הייתה לאוניברסיטה האנגלית השלישית שנוסדה לאחר אוניברסיטת אוקספורד ואוניברסיטת קיימברידג' והאוניברסיטה השלוש עשרה שנוסדה בצרפת.
לאחר כיבוש העיר בידי שארל השביעי, מלך צרפת בשנת 1450 נסגרה על ידו הפקולטה למשפט אזרחי בטענה שאין כזו גם באוניברסיטת פריז אך פתיחתה מחדש הותרה שנתיים לאחר מכן.
בשנת 1457 נכתב מחדש תקנון האוניברסיטה שהיה למעשה רק העתק של התקנון הקודם ונפתחה ספריה משותפת לכל הפקולטות.
מבני האוניברסיטה שכנו במפוזר במספר מיקומים בעיר אך בין השנים 1694–1704 נבנה עבורה במרכז העיר מבנה שכונה "ארמון הפקולטות" שריכז תחתיו כמה מהן אם כי אחרות נשארו מפוזרות באתרים נוספים.
אוניברסיטת קן שנוסדה כמתחרה לאוניברסיטת הסורבון בפריז לא זכתה להטבות ממלכי צרפת ולכן סבלה מהתפתחות איטית.
בתקופת לואי הארבעה עשר, מלך צרפת זכתה האוניברסיטה להכרה בעקבות מחקרים ומלומדים איכותיים שסיפקה.
בתקופה שלפני המהפכה הצרפתית הייתה אוניברסיטת קן מן החשובות בממלכה.
הספרייה שלה הייתה מן הגדולות ביותר ומצבה הפיננסי איפשר לה לגייס ולהעניק משכורות משובחות לפרופסורים שלימדו בה.
באותו הזמן היו מדורגות הפקולטות למשפט ולרפואה בין המובילות בצרפת.
עם פרוץ המהפכה החל תהליך מזורז של התפרקות המוסד.
הספריות נמכרו והספרנים הכינו את עצמם לצאת לגלות באנגליה.
בשנת 1791 פרצו עימותים בין פרופסורים לתומכי הכנסייה והממסד.
האפיפיור פיוס השישי פרסם צו תמיכה באוניברסיטה ובעקבותיו הופסקה למעשה פעילות האוניברסיטה והלימודים בה למשך יותר משנתיים פרט ללימודי הרפואה.
בשנת 1795 פורסם בצרפת חוק להסדרת החינוך הציבורי אשר יצר גוף שכונה "בית ספר מרכזי" אשר פעל במחוזות השונים כתחליף לאוניברסיטאות.
ארמון הפקולטות של אוניברסיטת קן הופקע לטובת המוסד החדש שהוקם בעיר בשנת 1796 והוא פעל עד 1802.
בשנת 1804 פורסם החוק להקמת 12 מוסדות לימודי משפט.
בשנת 1806 אישר נפוליון את ההקמה מחדש של הפקולטות באוניברסיטת קן כחלק מ"אוניברסיטת צרפת" האימפריאלית והאוניברסיטה כגוף עצמאי למעשה חדלה מלהתקיים.
בשנת 1876 במסגרת הרפורמה האוניברסיטאית, הציע השר למבנה השירות הציבורי בצרפת לפקולטות בקן להסתפח ולהפוך לחלק מאוניברסיטת פריז אך הרפורמה לא הגיעה לכדי ביצוע.
בשנת 1896 הוקמה אוניברסיטת קן מחדש על בסיס פקולטות הלימוד שהוקמו שלוש שנים קודם לכן.
הגידול המשמעותי במספר הסטודנטים חייב את הרחבת ארמון הפקולטות.
בשנות ה-20 וה-30 נמשכה ההתפתחות המואצת של האוניברסיטה, הוקמו קמפוס חדש, מעונות סטודנטים, מחלקות לימוד ומעבדות חדשות נוספות.
כתוצאה מקרבות מלחמת העולם השנייה ובעיקר במהלך הקרב על קן, נהרסה האוניברסיטה לחלוטין.
לאחר השחרור התחדשה הפעילות האקדמית במספר אתרים מרוחקים מהעיר ותהליך הבנייה מחדש של המבנים שנהרסו התנהל במשך עשר השנים הבאות.
בשנת 1957 נחנך המתחם החדש של האוניברסיטה והיא חוותה צמיחה חזקה בפעילותה.
בהתאם, קבעה האוניברסיטה את סמל הספינקס שקם מעפרו כסמלה.
שני סניפים של האוניברסיטה ברואן ובמיין הפכו למוסדות עצמאיים.
אוניברסית קן מתפרשת על שישה קמפוסים בעיר עצמה, ושישה נוספים בערים ואתרים אחרים בנורמנדי.
באוניברסיטה מתקיימים לימודים ב-8 פקולטות עיקריות: משפטים ומנהל ציבורי, מדעי הרוח והחברה, שפות זרות, פסיכולוגיה, בריאות, מדעים מדויקים, כלכלה מנהל עסקים ותכנון גאוגרפי, מדעי הספורט.
בנוסף קיימים בתי ספר לטכנולוגיה, הנדסה, חינוך והוראה.
לימודי דוקטורט קיימים ב-8 תחומים מדעיים מרכזיים.
באוניברסיטת קן קיימות 7 ספריות מרכזיות ועוד 20 סיפריות מקצועיות המפוזרות בארבעה מן הקמפוסים שלה.
בפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה שמור דגם של רומא העתיקה בקנה מידה 1:400 ובשטח של 70 מ"ר.
ז'ול דומון ד'אורוויל – מגלה ארצות, רב חובל ואדמירל
ז'ול ברבה ד'אורביי – סופר
איזמבארד קינגדום ברונל – מהנדס
אוניברסיטת קנט ) היא אוניברסיטת מחקר ציבורית שבסיסה בקנט, אנגליה.
האוניברסיטה הוקמה באמצעות אמנה מלכותית ב-4 בינואר 1965.
הקמפוס הראשי של האוניברסיטה, ששטחו ממוקם מצפון לקנטרברי ומאכלס מעל 6,000 סטודנטים.
לאוניברסיטה קמפוסים נוספים ב וב שבקנט ומרכזים לתארים מתקדמים באירופה הקונטיננטלית: בבריסל, אתונה, רומא ופריז.
29% מהסטודנטים באוניברסיטה באים מחוץ לבריטניה.
האוניברסיטה חברה ברשת האוניברסיטאות האירופאית .
תוכניות להקמת אוניברסיטה בעיר קנטרברי עלו לראשונה ב-1947 בעקבות גידול במספר הסטודנטים בקנט אך הן לא יצאו לפועל.
עשור לאחר מכן, גידול האוכלוסין והביקוש מוגבר לאוניברסיטאות באזור הובילו לשקילה מחדש של הרעיון.
בשנת 1959 ועדת החינוך של מועצת מחוז קנט חקרה את האפשרות של הקמת אוניברסיטה חדשה וקיבלה את ההצעה פה אחד ב-24 בפברואר 1960. חודשיים לאחר מכן הסכימה ועדת החינוך לחפש אתר בקנטרברי או בסמוך לה, בכפוף לתמיכת מועצת העיר קנטרברי.
ב-1962 נמצא מקום מתאים לאוניברסיטה בחוות בוורלי, על הגבול דאז בין העיר קנטרברי למחוז המנהלי של קנט.
השם שנבחר לאוניברסיטה ב-1962, היה "אוניברסיטת קנט בקנטרברי", ששיקף את העובדה שהקמפוס עבר על הגבול בין רובע המחוז קנטרברי לבין מועצת המחוז של קנט.
הקיצור "UKC"הפך לקיצור פופולרי של האוניברסיטה.
אוניברסיטת קנט בקנטרברי קיבלה את האמנה המלכותית שלה ב-4 בינואר 1965 וקבוצה ראשונה של 500 סטודנטים הגיעה ב-11 באוקטובר 1965.
ב-30 במרץ 1966 הנסיכה מרינה, הדוכסית מקנט מונתה באופן רשמי כנשיאת האוניברסיטה הראשונה.
האוניברסיטה גדלה בקצב מהיר לאורך שנות ה-60, ובמהלכן נוספו לקמפוס שלוש מכללות חדשות ומבנים רבים אחרים.
בשנת 1982 פתחה האוניברסיטה את המרכז האוניברסיטאי בטונברידג' (כיום אוניברסיטת קנט בטונברידג').
במהלך שנות ה-90 וה-2000 האוניברסיטה התרחבה מעבר לגבולות הקמפוס המקורי שלה, והקימה קמפוסים במדווי, טונברידג' ובריסל, ויצרה שותפויות עם מכללת קנטרברי, קולג' מערב קנט, קולג' דרום קנט ומכללת מידקנט.
בשנות ה-2000 הצטרפה האוניברסיטה לאיגוד אוניברסיטאות בשם "אוניברסיטאות במדווי" יחד עם אוניברסיטת גריניץ', מידקנט קולג' ואוניברסיטת הכנסייה הנוצרית בקנטרברי על מנת לספק ציוד אוניברסיטאי באזור מדווי.
מרכזים קטנים לתארים מתקדמים נפתחו בפריז ב-2009, ולאחר מכן ברומא ובאתונה.
כתוצאה מהתרחבות האוניברסיטה אל מחוץ לקנטרברי שמה של האוניברסיטה שונה רשמית ל"אוניברסיטת קנט" ב-1 באפריל 2003.
בשנת 2007 האוניברסיטה עברה מיתוג מחדש שבמהלכו שינתה את עיצוב אתר האינטרנט שלה והחליפה לוגו.
אוניברסיטת קרלטון היא אוניברסיטת מחקר ציבורית הממוקמת באוטווה, אונטריו, קנדה.
אוניברסיטת קרלטון הוקמה ביוני 1942 בתור מכללה כללית שיועדה ללוחמי מלחמת העולם השנייה שחזרו משירותם הצבאי.
קרלטון הפכה לאוניברסיטה בשנת 1957 דרך החוק "The Carleton University Act".
האוניברסיטה נקראה על שם המחוז לשעבר קרלטון באונטריו.
בקרלטון לומדים 30 אלף סטודנטים בנוסף ל-5 אלף אנשי צוות.
באוניברסיטה יש 5 פקולטות ו-65 מגמות.
הפקולטות עוסקות בעסקים, יחסים בין-לאומיים, מדע, עיצוב ומדעי החברה.
נכון לשנת 2023, 180,000 סטונדטים מרחבי העולם למדו באוניברסיטת קרלטון, 7 מהם זכו במלגות רודס ו-2 בפרסי פוליצר.
אוניברסיטת קרלטון משתפת פעולה עם ממשלת קנדה, בעיקר בתחום מחקר ופיתוח.
דיונים על הקמת מכללה ללימודים מתקדמים בקנדה התקיימו עוד בחורף של שנת 1938. רבים מהם היו מטעם הארגון הנוצרי הבינלאומי ימק"א.
המפגש הראשון במכללה התקיים בדצמבר 1941, וההקמה של המכללה הסתיימה באופן רשמי ביוני 1942.
המכללה הציעה קורסים בנושא מסחר.
השיעורים במהלך השנה האקדמית הראשונה כללו אנגלית, צרפתית, היסטוריה, אלגברה, טריגונומטריה, כימיה, פיזיקה וביולוגיה.
עם תום מלחמת העולם השנייה ב-1945, החלה עלייה משמעותית בכמות הסטונדטים שנרשמו ללימודים במכללה.
בשנים 1945–1946, 2,200 סטונדטים חדשים (רובם לוחמים לשעבר), הצטרפו למכללה.
ב-1957, מכללת קרלטון הפכה לאוניברסיטה ציבורית.
בשנות ה-60, האוניברסיטה חוותה צמיחה כלכלית גדולה, והשקיעה 6.5 מיליון דולרים קנדים במבנים, פקולטות ומגמות חדשות.
אוניברסיטת קלקוטה (באנגלית: University of Calcutta, או בקיצור CU, היא אוניברסיטה ציבורית הממוקמת בקולקטה, מערב בנגל, הודו.
באוניברסיטה פועלות 151 מכללות ללימודי תואר ראשון ו-16 מכונים בקולקטה ובאזורים סמוכים.
היא הוקמה ב-24 בינואר 1857 והיא האוניברסיטה הרב-תחומית הוותיקה ביותר בתת-היבשת ההודית ובדרום מזרח אסיה.
האוניברסיטה כוללת ארבעה עשר קמפוסים הפרוסים על פני העיר קולקטה ופרבריה.
על בוגרי וסגל האוניברסיטה נמנים כמה חתני פרס נובל, בהם רונלד רוס, רבינדרנת טאגור, צ'נדרסקהארה ונקאטה ראמאן, אמרטיה סן ואבהיג'יט באנרג'י.
אוניברסיטת כלכותה דורגה במיקום 801–1000 בדירוג QS ב-2023 ו-181 באסיה.
היא דורגה בדירוג 1001–1200 בעולם בדירוג Times Higher Education ב-2023, ובדירוג 401–500 באסיה בשנת 2022. האוניברסיטה דורגה בדירוג 901–1000 בדירוג שנגחאי לשנת 2022.
אוניברסיטת תל אביב היא אוניברסיטת המחקר הציבורית הגדולה ביותר בישראל.
מדי שנה לומדים בה כ-30,000 סטודנטים וסטודנטיות בכל מסגרות הלימוד והתארים.
בשנת 2024 דורגה במקום הראשון בישראל ובמקום ה-171 בעולם בדירוגים בין-לאומיים שונים, בהם דירוג טיימס, דירוג טאיוואן ודירוג QS, והיא בין האוניברסיטאות הטובות בעולם.
בתחום הצמחת בוגרים יזמים, מדורגת אוניברסיטת תל אביב במקום ה-7 בעולם לפי מדד פיצ'בוק.
.הקמפוס שוכן בצפון מערב תל אביב-יפו, ממזרח לשכונת רמת אביב וממערב לנתיבי איילון.
ההכרזה על הקמת אוניברסיטת תל אביב הייתה ב-6 ביוני 1956, אך למעשה הקמתה נעשתה בשלבים ונמשכה כעשר שנים, אגב איחוד של מספר מוסדות השכלה על-תיכוניים שונים ששכנו ברחבי העיר תל אביב:
המכון הביולוגי הפדגוגי נוסד ברחוב יהודה הלוי 12 בתל אביב.
הוא הוקם ב-1931 ועסק בהכשרת מורים למדעי הטבע.
לאחר מלחמת העצמאות הועבר המכון לאבו כביר.
בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה קם ב-1935 ושם לו למטרה להכשיר כלכלנים ומשפטנים בארץ ישראל.
המוסד הוקם על ידי פלטיאל דיקשטיין, שמואל אייזנשטדט, מקס לזרסון ובנימין זיו, והתנהל כמוסד אוניברסיטאי שבו פקולטות למשפטים, לכלכלה, למדע המדינה, למנהל עסקים ולראיית חשבון.
האקדמיה הישראלית למוזיקה, שנוסדה ב-1945 על ידי נגנים ראשיים בתזמורת הפילהרמונית הישראלית, פרופ' עדן פרטוש וד"ר לסלו וינצה.
בשנות ה-50 של המאה ה-20 ננקטו מספר יוזמות, בהן של חיים לבנון, סגן ראש עיריית תל אביב-יפו ולימים ראש העיר, לאחד את המכונים השונים לאוניברסיטה אחת.
גרעין האוניברסיטה הוקם ב-1 בדצמבר 1953 באבו כביר, סמוך ליפו, עם פתיחת "המכון האוניברסיטאי למדעי הטבע".
ב-1953 נפתחה שנת הלימודים של המכון, אך רק ב-1956 צלחו המאמצים לאחד בין המכונים ובתי הספר השונים, וב-6 ביוני 1956 הוכרזה הקמת "אוניברסיטת תל אביב – בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה".
בית הספר הועבר ב-1959 לרשותה של האוניברסיטה העברית בירושלים, והוגדר כשלוחתה התל אביבית.
באותה שנה צורפה למוסד החדש גם האקדמיה למוזיקה.
ב-1955 הונחה אבן הפינה לבניין טרובוביץ ("הבית האדום"), ובנייתו הסתיימה ב-1961. המבנה שימש משכן קבע לבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה, והיווה את ראשיתו של קמפוס אוניברסיטת תל אביב ברמת אביב.
קמפוס זה, שבו שוכנת האוניברסיטה עד היום, הוקם על חורבות הכפר הערבי שייח' מוניס ששכן מצפון לתל אביב, וניטש במהלך מלחמת העצמאות.
חלק מהמבנים הנטושים שימשו את האוניברסיטה בשנותיה הראשונות, והיחיד ששרד במידת מה הוא הבית הירוק ברחוב ג'ורג' וייז, אשר על אף שנהרס ברובו והוקם מחדש, נותר בו חלק מקורי.
בבית זה פועלים מועדון הסגל של האוניברסיטה, מסעדה, אולם אירועים ואולם כנסים.
ב-1959 תרם סמואל רובין את הכספים הדרושים להקמת בניין האקדמיה למוזיקה, וזה הוקם ונקרא על שמו.
בשנים אלה התרחבה פעילות המוסד והוקמו "המכון האוניברסיטאי לתרבות ישראל" והספרייה שהייתה לימים ל (1954).
לאחר מכן קם גם "המכון לחינוך גבוה" (1957).
בשנת הלימודים 1955/6 למדו במכונים 274 תלמידים, ובשנת 1962 כבר עמד מספרם על 1,446. שנה לאחר מכן, ב-1963, נוסדה הפקולטה ללימודי המשך ברפואה, לימים בית הספר לרפואה ע"ש סאקלר ולאחר מכן הפקולטה למדעי הרפואה והבריאות ע"ש גריי, וב-1964 קמה הפקולטה למדעי החברה.
ההתרחבות המהירה של המוסד נמשכה, וב-1965 קם בית הספר למוסמכים במנהל עסקים ע"ש ליאון רקנאטי (שהיווה את היסוד להתפתחות הפקולטה לניהול).
בשנת 1960 זכתה האוניברסיטה להכרה ראשונה מטעם המועצה להשכלה גבוהה, ובהדרגה הוכרו חוגים נוספים מטעמה מבחינה אקדמית.
בשנת 1962 נקבע סמל האוניברסיטה הראשון, שעוצב על ידי גבי נוימן.
בשנת 1963 התגייס ד"ר ג'ורג' וייז לעזרת האוניברסיטה, ותרם רבות להתבססותה.
הוא כיהן כנשיאה הראשון עד שנת 1972, אז הוחלף בידי הפיזיקאי הישראלי פרופ' יובל נאמן.
ב-4 בנובמבר 1964 נחנך הקמפוס האוניברסיטאי בשכונת רמת אביב באופן רשמי, וב-1965 שולב "בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה" באוניברסיטה, ושמו שונה ל"פקולטה למשפטים".
ב-1969 זכתה אוניברסיטת תל אביב להכרה מלאה של המועצה להשכלה גבוהה, והוכרה כתאגיד לפי חוק המועצה להשכלה גבוהה.
בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 חולקה הפקולטה למדעי הטבע, לפקולטה למדעי החיים (העוסקת בביולוגיה) ולפקולטה למדעים מדויקים (העוסקת במתמטיקה, מדעי המחשב, פיזיקה, כימיה וגאופיזיקה), ונפתחו שתי הפקולטות האחרונות – הפקולטה לאמנויות והפקולטה להנדסה.
האוניברסיטה המשיכה להתפתח ולגדול, ובתחילת המאה ה-21 הושלם איחוד שני חלקיו של הקמפוס – המרכזי והדרומי.
מספר התלמידים, שהגיע בתחילת שנות ה-70 של המאה ה-20 לכ-12,000, הוכפל פי שניים וחצי ויותר בעשורים הבאים, והגיע בתשע"ג ליותר מ-30,000.
אוניברסיטת תל אביב היא הגדולה שבאוניברסיטאות המחקר בישראל.
על פי דירוג אוניברסיטאות בעולם של QS, בשנת 2024 דורגה אוניברסיטת תל אביב במקום ה-209, עלייה של 6 מקומות ביחס לשנת 2023. על פי הדירוג של QS, אוניברסיטת תל אביב מדורגת ראשונה בישראל.
בפרמטר של מספר ציטוטי מאמרים אקדמיים יחסית לגודל הסגל דורגה האוניברסיטה במקום ה-3 בעולם, ובמקום הראשון בישראל.
על פי נתוני לשכת עורכי הדין, בשנים 2004–2011 הובילו בוגרי הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב בשיעורי המעבר ובציונים בבחינות ההסמכה של לשכת עורכי הדין, וכן בשנים נוספות.
על פי נתוני מועצת רואי החשבון, בשנים 1999–2006 הובילו בוגרי החוג לחשבונאות של האוניברסיטה בשיעורי המעבר בבחינות ההסמכה של מועצת רואי החשבון.
בשנת 2008 סרטים של בוגרי החוג לקולנוע הוקרנו ב-87 פסטיבלים בין-לאומיים וזכו ב-38 פרסים.
באוניברסיטת תל אביב נערכים מחקרים ופרויקטים רבים לשימוש מערכת הביטחון הישראלית, חלק גדול מהם חשאיים.
נכון ל-2009 מממן המינהל למחקר, פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית במשרד הביטחון 55 פרויקטים כאלה, והסוכנות המקבילה בארצות הברית מממנת 9 פרויקטים אחרים.
חברי סגל של בית הספר למדעי המחשב באוניברסיטה זכו בשנים האחרונות שבע פעמים בפרס ביטחון ישראל.
חברי סגל האוניברסיטה זוכים כמעט מדי שנה בפרס ישראל.
מאז הקמת האוניברסיטה ועד שנת 2023, זכו בפרס 86 חברי סגל.
המשבר הכלכלי של תחילת המאה ה-21 וארגון מחדש
בראשית המאה ה-21 נקלעה האוניברסיטה למשבר כלכלי חמור, שהגיע בשיאו לגירעון תקציבי של כ-180 מיליון ש"ח.
הסיבות שהביאו למשבר היו מגוונות: קיצוץ בתקציב מטעם המדינה, ירידה בהכנסות משכר לימוד, השקעת כספי האוניברסיטה באפיקים לא סולידיים, חריגות שכר, והנטל הכבד של ההוצאות על הפנסיה התקציבית של העובדים.
בשנת ה'תשס"ב החלה האוניברסיטה ליישם תוכנית הבראה והתייעלות, שהוכנה בשיתוף עם ות"ת.
בשנת התקציב תשס"ו עמד הגירעון התפעולי של האוניברסיטה על כ-24 מיליון ש"ח.
באוקטובר 2006 אישרה הנהלת האוניברסיטה תוכנית אסטרטגית רב-שנתית להמשך הקטנת הגירעון.
במרץ 2009 פרסם מבקר המדינה דו"ח על המוסדות להשכלה גבוהה, ולפיו אוניברסיטת תל אביב מעניקה לרבים מבכיריה תוספות שכר, שחורגות עד 250% משכרם הבסיסי, והסדרי פרישה מועדפים.
בעקבות הדו"ח דרש הממונה על השכר באוצר באפריל 2009 מכ-2,000 עובדי מנהלה של האוניברסיטה בעבר ובהווה להחזיר רטרואקטיבית כספים שקיבלו שלא כדין, בסכום כולל של כ-100 מיליון ש"ח.
כמו כן, הנהלת האוניברסיטה נדרשה לקצץ את שכרם של עובדים אלה בשיעורים של 10 עד 30 אחוזים.
ב-2011 הגיעו להסדר עם הסגל המנהלי וב-2015 הגיעו להסדר עם הסגל הבכיר.
סמל האוניברסיטה נבחר בתחרות לעיצוב הלוגו שנערכה ב-1962 ובה זכה הסמל שעיצב המעצב גבריאל נוימן.
הסמל הורכב מסמליל מופשט שנוצר מאיור של צמח, מנורת שמן קדומה ולהבה ובבסיסו ראשי התיבות של האוניברסיטה (א.ת) וממגן שהופיע לראשונה בסמל העיר תל אביב-יפו, שעיצב נחום גוטמן.
במהלך שנות ה-80, נוסף הכיתוב הטיפוגרפי מתחת לסמל בצבע כחול.
ב-2016, זכו בתחרות עיצוב שערך המוסד, המעצב אורי נווה והקופירייטרית טל ברקוביץ', ויועצת האסטרטגיה עטרה בילר.
הסמל החדש שנבחר כולל 3 עיגולים צמודים כאשר בעיגול השמאלי, הוכנס הסמל הקיים.
שני העיגולים הימניים משתנים בין הפקולטות והמוסדות השונים ועוצבו בהשראת התחום הנבחר (כך למשל סמל הפקולטה למדעי החיים מסמל בצורתו DNA).
הסלוגן החדש שנבחר הוא "בעקבות הלא נודע".
בית הספר לרפואה – בית הספר מציע שלוש תוכניות לתואר דוקטור לרפואה: התוכנית השש שנתית (לתלמידי תיכון), התוכנית הארבע שנתית (לבעלי תואר ראשון) ותוכניות ניו יורק (לתלמידים מארצות הברית וקנדה).
בית הספר כולל 25 חוגים המחולקים לחוגים פרה־קליניים – החוג לאנטומיה ואנתרופולוגיה, החוג לביולוגיה תאית והתפתחותית, החוג לגנטיקה מולקולרית של האדם וביוכימיה, החוגלמיקרוביולוגיה ואימונולוגיה קלינית, החוג לפיזיולוגיה ופרמקולוגיה, החוג לפתולוגיה, החוג לחינוך הרפואי והחוג לדימות; וחוגים קליניים – החוג לא.א.ג.
עד שנת 2022 הפקולטה ובית הספר לרפואה היו קרויים ע"ש משפחת סאקלר, אך שם זה הוסר מחמת חלקה של המשפחה במשבר האופיואידים בארצות הברית.
בית הספר לרפואת שיניים על שם מוריס וגבריאלה גולדשלגר – בית הספר הוקם בשנת 1972, תחילה כמענה לצורך להכשיר לעבודה בישראל קבוצה גדולה של רופאי שיניים שעלו מברית המועצות וביקשו לעסוק במקצוע.
בשנת 1978 החל בית הספר לקיים גם לימודים לקראת תואר אקדמי.
בית הספר כולל 9 מחלקות: אורתודונטיה; אנדודונטיה; ביולוגיה אורלית; כירורגיה של הפה והלסתות; פריודונטיה והשתלות דנטליות; פתולוגיה אורלית, רפואת הפה ודימות מקסילופציאלי; רפואת שיניים לילדים; שיקום הפה; ושיננות.
בית הספר למקצועות הבריאות על שם שטייר – בית הספר מציע תוכניות לימודים לכל התארים, וכן תוכניות ללימודי המשך.
בית הספר כולל בתוכו ארבעה חוגים: הפרעות בתקשורת, סיעוד, ריפוי בעיסוק ופיזיותרפיה.
בית הספר לבריאות הציבור – בית הספר מעניק תוארי מוסמך אוניברסיטה בבריאות הציבור, אפידמיולוגיה ורפואה מונעת, פיזיולוגיה של המאמץ, בריאות תעסוקתית, ביוסטטיסטיקה וניהול מצבי חירום ואסון.
בית הספר מעניק גם תוארי דוקטור במדעי הרפואה.
הפקולטה למדעים מדויקים ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר
בית הספר למדעי המחשב ע"ש בלווטניק
בית הספר למדעי המתמטיקה – מכיל שלושה חוגים: החוג למתמטיקה עיונית, החוג למתמטיקה שימושית, והחוג לסטטיסטיקה וחקר ביצועים.
בית הספר לסביבה ולמדעי כדור הארץ ע"ש פורטר – כולל שלושה חוגים: החוג לגאוגרפיה וסביבת האדם, החוג לגאופיזיקה, והחוג ללימודי הסביבה (בית הספר ומעבדות החוגים נמצאים ביד אבנר).
בית הספר לסביבה שהוקם בשנת 2000, התאחד עם החוג למדעי כדור הארץ מהפקולטה למדעים מדויקים יחד עם החוג לגאוגרפיה וסביבת האדם שהיה בעבר חוג בפקולטה למדעי הרוח.
בית הספר לסביבה היה בעבר בית ספר עצמאי והיום הוא חלק מהפקולטה למדעים מדויקים.
בית הספר לפיזיקה ולאסטרונומיה ע"ש ריימונד ובברלי סאקלר – בית הספר כולל שלושה חוגים: פיזיקה של חומר מעובה, פיזיקה של חלקיקים, ואסטרופיזיקה.
הפקולטה למדעי החיים ע"ש ג'ורג' ס.
בית הספר למדעי הצמח ואבטחת מזון
בית הספר לנוירוביולוגיה, ביוכימיה וביופיזיקה – בית הספר מורכב משתי מחלקות, המחלקה לנוירוביולוגיה והמחלקה לביוכימיה וביולוגיה מולקולרית.
בית הספר למחקר ביו-רפואי וחקר הסרטן ע"ש שמוניס – בית הספר הוקם בשנת 2020, ומאגד את החוקרים העוסקים בפיתוח תרופות חדשות ואמצעי טיפול מתקדמים לסרטן ולמחלות אחרות, ובהן מגפת הקורונה.
הפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן בית הספר להנדסת חשמל בית הספר להנדסה מכנית המחלקה להנדסת תעשייה המחלקה להנדסה ביו-רפואית המחלקה למדע והנדסה של חומרים הפקולטה למדעי הרוח ע"ש לסטר וסאלי אנטין בית הספר להיסטוריה ע"ש צבי יעבץ – בית ספר מחקרי, המקיים לימודים לתואר שלישי בלבד.
שישה ממורי בית הספר זכו בפרס ישראל וארבעה מהמורים הם חברי האקדמיה הלאומית למדעים.
בית הספר כולל שלושה חוגים: החוג ללימודי מזרח אסיה, החוג להיסטוריה כללית והחוג להיסטוריה של המזרח התיכון ואפריקה.
בית הספר לחינוך ע"ש חיים וג'ואן קונסטנטינר – על אף היותו משויך רשמית לפקולטה למדעי הרוח, הלכה למעשה בית הספר נהנה ממעמד עצמאי הדומה לזה של פקולטה.
בית הספר כולל בתוכו שלושה חוגים: החוג לחינוך מיוחד ולייעוץ חינוכי, החוג למדיניות ומינהל בחינוך והחוג לחינוך מתמטי, מדעי וטכנולוגי.
בית הספר למדעי היהדות וארכאולוגיה על שם חיים רוזנברג – בית הספר נוסד בשנת 1970, והוא משמש מסגרת גג של לימודי התואר השלישי, המחקר והפעילות האקדמית התחומית והבין-תחומית לחוגים, המכונים, תוכניות הלימוד והקתדראות שעניינם המרכזי הוא מחקר מדעי היהדות והארכאולוגיה והוראתם.
בית הספר כולל חמישה חוגים: החוג לארכאולוגיה ותרבויות המזרח הקדום ע"ש יעקב מ.
אלקוב, החוג להיסטוריה של עם ישראל, החוג ללשון העברית ולבלשנות שמית, החוג למקרא והחוג לפילוסופיה יהודית ותלמוד.
בנוסף, שישה מכוני מחקר פועלים בחסות בית הספר: המרכז לחקר התפוצות ע"ש גולדשטיין-גורן, המכון לחקר הציונות ע"ש חיים ויצמן, המרכז לחקר הספרות והתרבות העברית ע"ש לאורה שוורץ-קיפ, המכון לארכאולוגיה ע"ש סוניה ומרקו נדלר, המכון לחקר תולדות יהדות פולין ויחסי ישראל-פולין והמכון לחקר העיתונות והתקשורת היהודית ע"ש שלום רוזנפלד.
בית הספר למדעי התרבות – בית הספר הוקם בשנת 1986, והוא מציע תוכניות לימודים לתארים מתקדמים בלבד, וכן לימודי תעודה בתרגום ובעריכת תרגום.
בית הספר כולל את התכנית לתרבות צרפת, התכנית ללימודי תעודה בתרגום, התכנית ללימודי נשים ומגדר, התכנית למחקר תרבות הילד והנוער, היחידה למחקר התרבות, החוג ללימודים קלאסיים, החוג ללימודי הערבית והאסלאם, החוג לאנגלית וספרות אמריקנית והחוג לספרות.
בית הספר לפילוסופיה, בלשנות ולימודי מדע (בפקולטה למדעי הרוח) – בית ספר מחקרי, המציע תוכניות לימודים לתארים מתקדמים בלבד, במגוון תחומיה של ההגות הפילוסופית.
בית הספר כולל את החוג לפילוסופיה, החוג לבלשנות, המכון להיסטוריה ופילוסופיה של המדעים והרעיונות ע"ש כהן, התכנית ללימודים קוגניטיביים של השפה ושימושיה והתכנית למדעי הדתות.
הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ בית הספר לאדריכלות ע"ש דוד עזריאלי – בית הספר הוקם בשנות התשעים.
בשנותיו הראשונות הלימודים בו התקיימו מחוץ לקמפוס, במתחם קריית עתידים, שהאוניברסיטה היא חלק מבעליו.
רק בראשית המאה ה-21 הועברו הלימודים לתוך שטח הקמפוס, לבניין על שם דה-בוטון.
בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה – בשנת 1966 הפכה האקדמיה הישראלית למוזיקה לחלק מאוניברסיטת תל אביב, ועברה למשכנה הנוכחי בקמפוס האוניברסיטה.
עם הקמת הפקולטה לאמנויות, בשנת 1972, הפכה האקדמיה לחלק ממנה.
בשנת 2005 נחנך בית הספר החדש למוזיקה, כתוצאה משיתוף פעולה בין האקדמיה למוזיקה לתזמורת הפילהרמונית הישראלית.
בית הספר החדש איחד לתוכו את האקדמיה למוזיקה, את החוג למוזיקולוגיה של האוניברסיטה ואת תוכנית ההכשרה התזמורתית של התזמורת הפילהרמונית.
זובין מהטה מכהן כנשיא כבוד של בית הספר.
בית הספר מתחזק שתי תזמורות סימפוניות (ע"ש בוכמן-מהטה וע"ש אדריאה וויקטור קרטר) ושתי מקהלות (אורטורית וקאמרית).
בית הספר לקולנוע וטלוויזיה ע"ש סטיב טיש – בעקבות תרומה של כעשרה מיליון דולר מהמפיק היהודי אמריקאי סטיב טיש, לחוג לקולנוע וטלוויזיה בשנת 2015, החוג הפך לבית ספר ונושא את שמו.
החוג לאמנות התיאטרון החוג לתולדות האמנות הפקולטה למדעי החברה ע"ש גרשון גורדון בית-הספר למדעי הפסיכולוגיה – בית הספר הוקם כחוג לפסיכולוגיה בשנת 1961 על ידי פרופ' הנס קרייטלר, והוא היה השלישי מסוגו בארץ.
החוג מוקם בקמפוס הראשון של האוניברסיטה באבו כביר עד שבשנת 1965 הוא עבר לקמפוס החדש של האוניברסיטה ברמת אביב, והתמקם בבניין גילמן.
לאחר שבמשך שנים רבות היה החוג חלק מההפקולטה למדעי הרוח, מאז 1987 החוג נחשב לחלק מהפקולטה למדעי החברה.
בשנת 2012 שודרג מעמדו של החוג, והוא הפך לבית הספר למדעי הפסיכולוגיה.
בית הספר לעבודה סוציאלית ע"ש בוב שאפל – בית הספר הוקם בשנת 1969. החל משנת 1988 הוא ממוקם בבניין שאפל בקמפוס האוניברסיטה.
על אף היותו משויך רשמית לפקולטה למדעי החברה, הלכה למעשה בית הספר נהנה ממעמד עצמאי הדומה לזה של פקולטה.
בית הספר לכלכלה על שם איתן ברגלס – החוג לכלכלה לשעבר, הוקם בשנת 1965 והיווה חלק אינטגרלי מהפקולטה למדעי החברה.
בשנת 1992 הפך החוג לבית ספר על שמו של פרופ' איתן ברגלס, ממקימי החוג.
בשנת 2001 עבר בית הספר לבניין משלו.
הייתה זו הפעם הראשונה בישראל שבה בית ספר לכלכלה הופרד מהפקולטה למדעי החברה.
בית הספר ללימודי חברה ומדיניות – כולל בתוכו את החוג לתקשורת ע"ש דן, החוג ללימודי עבודה, החוג למדיניות ציבורית והחוג לסוציולוגיה ואנתרופולוגיה.
בית הספר למדע המדינה, ממשל ויחסים בינלאומיים
בית הספר לממשל ולמדיניות על שם הרולד הרטוך – בית הספר נוסד בשנת 2000, והוא מציע תוכניות לימודים לתארים מתקדמים בלבד.
הפקולטה לניהול ע"ש קולר – נוסדה בשנת 1965.
הפקולטה למשפטים ע"ש בוכמן – החלה לפעול עוד ב־1935 בגלגולה הראשון כבית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה.
בשנת 1959 הפך בית הספר לשלוחה התל אביבית של האוניברסיטה העברית בירושלים והוא מוקם בבניין טרובוביץ', שהיה לבניין הראשון בקמפוס רמת אביב של אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1965 השתלב בית הספר באוניברסיטת תל אביב שהוקמה זה עתה, והפך לפקולטה למשפטים.
בפקולטה פועלות 9 קליניקות משפטיות: לזכויות אדם, לזכויות בהליך הפלילי, לזכויות עובדים, לצדק סביבתי והגנה על זכויות בעלי חיים, לזכויות פליטים, לזכויות ניצולי השואה, לתובענות ייצוגיות, ולפרטיות.
בית הספר סגול למדעי המוח – בית הספר הוקם בשנת 2012, משמש כמרכז אקדמי אינטרדיסציפלינרי של הוראה ומחקר במדעי המוח באוניברסיטה ומציע ארבע תוכניות לימודים לתואר ראשון וכן תוכניות לתארים מתקדמים.
נכון לשנת 2023 קיימים באוניברסיטה למעלה מ-100 מכונים ומרכזי מחקר.
המרכז לננו-מדע וננו-טכנולוגיה – הוקם כמסגרת בינתחומית לפעילותן של הפקולטות להנדסה, מדעים מדויקים, מדעי החיים ורפואה, מתוך רצון ליצור "תרבות ננו" בינתחומית, המיישמת את הפיתוחים החדשניים במגוון תחומי החיים.
במרכז פועלות שמונה מעבדות מתחומי ידע שונים וגרעין רחב יותר של כחמישים קבוצות מחקר, שבהן לוקחים חלק חוקרים מתחומי התמחות משלימים.
המרכז למחקר ומדע קוואנטי – הושק בשנת 2019, במסגרת סדנת המחקר "ממחשוב קוונטי לכימיה קוונטית" שנערכה באוניברסיטה.
המרכז למדעי הנתונים ו-AI – הושק בשנת 2021 במטרה להעמיק את המחקר הבסיסי בתחומים אלו ולעודד מחקרים רב תחומיים ב-AI ובמדע הנתונים.
המרכז להתמודדות עם מגפות – מאגד סביבו מומחים מתחומי הדעת השונים במטרה לסייע למדינת ישראל להתמודד בצורה מיטבית עם משברים שמקורם בהתפרצות מגפות.
למרכז שלושה מוקדי פעילות עיקריים: שיפור יכולות החברה להתמודד טוב יותר עם מגפות בהווה ובעתיד, תמיכה בפעילויות מחקריות הממוקדות בפתרונות כמו דרכי אבחון, תרכיבי חיסון ותרופות להתמודדות עם מגפות, ותרומה ליכולת של החברה בישראל ובעולם להבטיח חסינות כלכלית וחברתית לנוכח משברים מסוג זה.
מכון שלמה שמלצר לתחבורה חכמה (בפקולטה להנדסה) – מכון שלמה שמלצר לתחבורה חכמה הוקם בשנת 2018, ביוזמתה של משפחת שמלצר לזכרו של שלמה שמלצר.
המכון מקדם מחקר יישומי ומעודד שיתופי פעולה בין האקדמיה למגזר העסקי, ציבורי ושלישי בתחומי התחבורה חכמה, בנושאים כגון, ניידות כשירות, תחבורה שיתופית, גמישה ואדפטיבית, לוגיסטיקה עירונית, סביבת נהג / נוסע, הולכי רגל, תוך שימוש במתודולוגיות מתחומים כמו מדעי הנתונים, בינה מלאכותית, למידת מכונה, חקר ביצועים, ניתוח גורמי אנוש.
המכון תומך בחוקרים ותלמידי מחקר באמצעות מלגות, פרסים ומענקים בכפוף להחלטות מועצת המנהלים של המכון ומקיים אירועים בנושאים שונים.
המכון למחקרי ביטחון לאומי (בפקולטה למדעי הרוח) – מרכז יפה הוקם בשנת 1977, ביוזמתו של האלוף במילואים אהרן יריב.
המרכז מפרסם דו"חות ומאמרים בתחומי האסטרטגיה, בעיקר בנושאים הקשורים לביטחון הלאומי של מדינת ישראל.
החל משנת 2006 המרכז פועל באופן עצמאי מחוץ למתחם האוניברסיטה, בשם "המכון למחקרי ביטחון לאומי".
המכון נהנה מעצמאות כספית וארגונית, אך בה בעת ממשיך לשמור על שיוכו האקדמי לאוניברסיטה.
מרכז משה דיין ללימודי המזרח התיכון ואפריקה (בפקולטה למדעי הרוח) – המרכז הוקם בשנת 1983, ומטרתו היא לקדם את המחקר וההבנה של ההיסטוריה המודרנית ושל אירועי השעה במזרח התיכון ובאפריקה.