tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אלעד דן על הספר: יצחק אשכנזי, מעשה בנסיכה, כנה, ירושלים, 1982 1986 מרים ברטוב פרס על מפעל חיים כמאיירת ספרי ילדים כרמי גל על הספר: אבי כץ, גמד ביער-עד, מסדה, תל אביב, 1984
הילה חבקין, דוד שחם, המפתח שיצא לטייל, כתר, ירושלים, 1984
רוני אורן על הספר: רוני אורן, אגדה של הגדה, הגדה של פסל, הפקות ירושלים, ירושלים, 1985
אמי רובינגר על הספר: דליה וינשטין, סודות של ילדים אחרים, ספרית מעריב, תל אביב, 1985 1988 אורה איתן מירי ברוך (עורכת), שמעון זנדהאוז (מעצב), גן שלנו אני ואתם, עם עובד, תל אביב, 1986 יגאל תומרקין על הספר: יגאל תומרקין, יוצאים לטייל, מסדה, תל אביב, 1987
כרמי גל על הספר: יואל הופמן, בפברואר כדאי לקנות פילים, מסדה, תל אביב, 1099
אבנר כץ על הספר: רמי דיצני, מה לא אמרו על רמי, כתר, ירושלים, 1987
שלומית זהר על הספר: מיריק שניר, מעשה בשקית, שבא, תל אביב, 1987 1990 רות צרפתי לאה גולדברג, מה נשקף מחלוני, ספרית פועלים, תל אביב, 1987 דני קרמן על הספר: לואיס קרול, ציד הסנרק, שבא, תל אביב, 1989
תרצה ולד על הספר: תרצה ולד, אבו סיר ואבו קיר, שבא, תל אביב, 1988
יוסי אבולעפיה על הספר: עמליה ארגמן-ברנע, עד אבא וארבעים המוצצים, כתר, ירושלים, 1989
הילה חבקין על הספר: הילה חבקין, אגדה של אלף-בית, ספרית פועלים, תל אביב, 1989
רות צרפתי על הספר: יהואש ביבר, שמשיות ברחוב הנביאים, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1988 1992 נעם נדב חיה שנהב, ארנבת ארנבת מה את חושבת, שוקן, תל אביב, 1990 יעל ליאור על הספר: האחים גרים, היפהפייה הנרדמת ועוד 34 אגדות אחרות, מחברות לספרות, תל אביב, 1990
שאול שץ על הספר: יגאל אורנשטיין (עורך), משלי חיות: משלים, מעשים ואמרות, משכל, תל אביב, 1990
פאול קור על הספר: פאול קור, כספיון הדג הקטן, דביר, תל אביב, 1990 1994 אורה אייל רונית חכם, חמש מכשפות הלכו לטייל, איילות, ירושלים, 1993 איקו אביטל על הספר: חוה אלברשטיין, אני לא מושלם!, עם עובד, תל אביב, 1994
הילה חבקין על הספר: נורית זרחי, אין שם אריה, דביר, תל אביב, 1992 1996 אורה איתן לאורה לאוק, ערב בא, שבא, תל אביב, 1995 רינת הופר על הספר: רינת הופר, ציידת הנמשים, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1995
אבנר כץ על הספר: מירה מאיר, באלו כשבא לו, כתר, ירושלים, 1995
מיכל לויט על הספר: חיה שנהב, מה נעשה עם ג'ינג'ר, עם עובד, תל אביב, 1994
מושיק לין על הספר: ערן שביט, הקיר שברח מהבית, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1994
דני קרמן על הספר: יוסי עופר, ציפה ודון זרגוזה או חתונה בספרי, ביתן, תל אביב, 1995 1998 אבנר כץ נאוה סמל, מי גנב את ההצגה?, ידיעות אחרונות, תל אביב, 1997רותו מודן על הספר: תמר ברגמן, קונכיית הסודות, ספרית פועלים, תל אביב, 1996
יערה עשת על הספר: חנה ליבנה, אל תכבו את האור, אביב, תל אביב, 1997
שאריף ואכד, על הספר: פדל עלי, ילד על מדרגות העולם, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1996
מיכל בוננו על הספר: חוה טל, אני רוצה הביתה!, ספרית פועלים, תל אביב, 1997 2000 רותו מודן תמר ברגמן, איפה?, ספרית פועלים, תל אביב, 1998 רוני טהרלב-גלעד על הספר: נורית זרחי, כי כחול זה ים, תמוז, תל אביב, 1998
עינת מגל-שמאלי על הספר: דיאנה אולארצ'יק, מעשה בשתי פילות, עם עובד, תל אביב, 1999
איתן קדמי על הספר: נעמי בן-גור, אין לי עם מי לשחק, ידיעות אחרונות, תל אביב, 1999
ציון מיוחד: ברז'יך פריטה, תומי, יד ושם, ירושלים, 1999 2002 רותו מודן נורית זרחי, אמבטים, עם עובד, תל אביב, 2001 רותו מודן על הספר: אתגר קרת, אבא בורח עם הקרקס, זמורה ביתן, תל אביב, 2001
רינת הופר על הספר: רינת הופר, שירים מקופסאות-גפרורים, זמורה ביתן, תל אביב, 2001
רינת הופר על הספר: רינת הופר, חנן הגנן, זמורה ביתן, אור יהודה, 2003
ג"פ בלוגר על הספר: ג"פ בלוגר, סמבוסק מג'דרה, מפה, תל אביב, 2003
בתיה קולטון על הספר: חיים נחמן ביאליק, רוץ בן סוסי, ביאליק לילדים, דביר, אור יהודה, 2003
רותו מודן, ירמי פינקוס, מירה פרידמן, בתיה קולטן, איציק רנרט על הספר: היה הייתה צפרדע, קומיקס על-פי אגדות האחים גרים, אקטוס, תל אביב ומודן, בן שמן, 2003 2006 לא הוענק פרס ראשון גלעד סופר על הספר: אחלה אח מאת יונתן יבין, עם עובד, תל אביב, 2005
רותו מודן על הספר: מי שתה לי?, ספרית פועלים, בני ברק, 2004
נטלי פודלוב על הספר: זבובה - זמזומובה, כתר, ירושלים, 2005
עפרה עמית על הספר: התרנגולים והשועל, ציבלין, תל אביב, 2005
גיל-לי אלון קוריאל על הספר: מאחורי וילון האפרסקים, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2004 2008 דוד פולונסקי לילה בלי ירח, עם עובד, תל אביב, 2006 בתיה קולטון על הספר: שרשרת זהב: שירי מופת לילדים מביאליק ועד יהונתן גפן, אחוזת בית, תל אביב, 2007
יאנה בוקלר על הספר: ז'וז'ו ומומו, ספרית פועלים, בני ברק, 2007
לנה גוברמן על הספר: בועות הסבון של גלי, כנרת, זמורה-ביתן, דביר, תל אביב, 2006
יניב שמעוני על הספר: ינץ לוי, הרפתקאות דוד אריה בערבות רומניה, כנרת, זמורה-ביתן, דביר, תל אביב, 2007
עפרה עמית על הספר: ילדה משם, מקטרת, 2007 2010 עפרה עמית מאיה חנוך, כנפיים, זמורה ביתן, דביר, 2009 אורית ברגמן על הספר: יוליאן טובים, הקטר, מודן, 2009
לנה גוברמן על הספר: לבי דאון, ברחוב ירמיהו, כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2008
נטלי פודלוב על הספר: סיון ואור סדן, גאיה וחמוריקו מצילים את העולם, אור, 2008
ירמי פינקוס על הספר: פושקין, מעשה בדיג ובדג הזהב, אחוזת בית, 2008 2012 ולי מינצי גלית ראב"ד, קטנטנה בגינה, שירים לפעוטות, כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2011 אביאל בסיל על הספר: נתן אלתרמן, עוג מלך הבשן, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 2011
לנה גוברמן על הספר: נורית זרחי, דודה מרגלית נפלה אל השלולית, כנרת, זמורה-ביתן, דביר, 2011
רותו מודן על הספר: רותו מודן, סעודה אצל המלכה, עם עובד, תל אביב, 2010
מירה פרידמן על הספר: תמי שם-טוב, חתול בא הביתה, מדריך לילדים לגידול חתולים, עם עובד, תל אביב, 2011 2014 ירמי פינקוס לאה גולדברג, מר גזמאי הבדאי, הקיבוץ המאוחד, ספריית נח, 2013 אורית ברגמן על הספר: אורית ברגמן, יומנה של לוכדת כרישים, הוצאת אסיה, 2013
נטלי וקסמן־שנקר על הספר: שירה גפן, לילה טוב מפלצת, הוצאת עם עובד, 2012
שמרית אלקנתי על הספר: דליה רביקוביץ', על זנבה של ארנבת, עם עובד, תל אביב, 2012
ציון מיוחד לשחף מנאפוב על הספר: רונית חכם, הנעליים הישנות של אדון מינאסה, מועדון תרבות 2016 איתן אלוא האחים גרים על-פי פרישמן, הוצאה עצמית, 2014 נעמה בנזימן על הספר: אמיליה, עם עובד, 2014
איה גורדון נוי על הספר: נעמי שמר, אלף-בית, כתר, 2014
דוד פולונסקי על הספר: אתגר קרת, לשבור את החזיר, כנרת, זמורה-ביתן, תל אביב, 2015
רוני פחימה על הספר: שהם סמיט, יקינתון: ספור על חברות ושיר, כנרת זמורה-ביתן, דביר, 2015 2018נינו ביניאשויליעל שפת הים השחור, הוצאה עצמית, 2017יעל אלברט, על הספר: תמי שם-טוב ורחלה זנדבנק, הביתה, כתר ספרים, 2017
גלעד סליקטר, על הספר: דויד גרוסמן, הבובה תותי, עם עובד, 2017
בתיה קולטון, על הספר: קורניי צ'וקובסקי, דוקטור איכואב, קדימה בית הוצאה, 2017
ניב תשבי, על הספר: וולפדיטריך שנורה, הנסיכה תבוא בארבע, הוצאת מילתא, 2016 2020ענת ורשבסקיעל הספר: רונית חכם, זרבבל וזלפה, אגם ילדות, 2019נעמה בנזימן, על הספר: נוני ונוני-יותר, עם עובד, 2019
איתי בקין, על הספר: אורן לביא, ספר השתיקות (הממש חשובות!), כתר, 2018
עומר הופמן, על הספר: הסיפור על יואב ששלח את המשפחה שלו בדואר, ידיעות אחרונות, 2019
עינת צרפתי, על הספר: ארמון בחול, כתר, 2019 2022נעם ויינרעל הספר: שהם סמיט, ככה באתי לעולם!, כנרת זמורה דביר, 2021נורית גרוס על הספר: אבירמה גולן, הרב קוק, הוצאת צלטנר, 2020
עמית טריינין על הספר: נתי בית, מהר מהר שלא נאחר!, הוצאת פועלים, 2021
רוני פחימה על הספר: אורי אורלב, סבתא וחוטי הפלא, מודן הוצאה לאור וספריית נח, 2021 2024ג'ני מייליכובעל הספר: טים טם והנקודות, עם עובד, 2023שמרית אלקנתי,על הספר: ציפור פרומקין, מרים זלצברג,הפירט באמבט, כתר, 2022
מיכל בוננו, על הספר: יהונתן גפן, סיפורים ושירים שענת אוהבת במיוחד), כתר, 2018
ענת ורשבסקי, על הספר: סתם ים, כנרת, 2023
מאיה שלייפר, על הספר: אריה ושמו אנה, כנרת, 2023
פרס לנין , היה אחד הפרסים החשובים והיוקרתיים בברית המועצות.
הפרס הוענק על תרומות יוצאות דופן במדע, אמנות, ספרות, ארכיטקטורה והישגים טכנולוגיים.
הפרס נקרא על שם מנהיגה הראשון של ברית המועצות ולדימיר לנין והוענק ביום הולדתו של לנין, ה-22 באפריל.
הפרס הוענק רק לאזרחי ברית המועצות, וכלל מדליה לענידה על הבגד, דיפלומה ותעודה שהעניקה למציג אותה זכויות יתר שונות (כגון נסיעה בחינם בתחבורה הציבורית), וסכום כסף שהשתנה במשך השנים.
הפרס נוסד על פי החלטת נשיאות הסובייט העליון ב-23 ביוני 1925, והוענק עד שנת 1934. בין השנים 1935–1956, לא הוענק הפרס, בשל ייסודו של פרס סטלין, על שמו של יוסיף סטלין.
ב-15 באוגוסט 1956, עם ביטול הפרס על שם סטלין וכחלק ממדיניות הדה-סטליניזציה בברית המועצות, חודשה הענקת הפרס, והוא הוענק כל שנה זוגית עד שנת 1990. בשנת 1957 הוענקו פרסי לנין עבור עבודות מדעיות מצטיינות, מבנים ארכיטקטוניים וטכניים, המצאות ששולבו בכלכלה הלאומית, תהליכים טכנולוגיים ועוד.
כמו כן הוענקו פרסי לנין על עבודות ספרות ואמנות מצטיינות.
במרץ 1960 הוענקו פרסי לנין בתחום העיתונאות.
עם קריסת ברית המועצות וכינונה מחדש של הפדרציה הרוסית בוטל הפרס רשמית בשנות התשעים של המאה העשרים.
פרס לנין שונה מפרס לנין לשלום המוענק לאזרחים מחוץ לברית המועצות, על מאמציהם בהשכנת שלום.
פרס לאומי נוסף הוא פרס ברית המועצות.
מספר אישים קיבלו את שני הפרסים: פרס לנין ופרס ברית המועצות.
הפרס הבינלאומי על שם לנין לחיזוק השלום בין העמים היה פרס על שם ולדמיר לנין בברית המועצות.
הפרס הוענק על ידי חברי ועדה בינלאומית שמונתה על ידי ברית המועצות, לאישים בולטים, שנמצאו ראויים לקבלו כמקדמי שלום ואחווה בין מדינות ועמים.
שלא כמו פרס נובל לשלום, הפרס ניתן בכל שנה למספר אנשים.
הפרס הוענק בעיקר לקומוניסטים ותומכים בולטים של ברית המועצות שלא היו אזרחים סובייטים.
הפרס היה פרס חלופי לפרס נובל לשלום.
הפרס כונן על פי החלטת הסובייט העליון של ברית המועצות מיום 21 בדצמבר 1949, ונקרא תחילה על שמו של סטלין וזאת במסגרת טיפוח פולחן האישיות שלו.
בשנת 1956, שונה שמו של הפרס מפרס סטלין לשלום לפרס לנין לשלום, בעקבות תהליך הדה-סטליניזציה בו החל ניקיטה חרושצ'וב.
הזוכים בפרס כשעוד נקרא "פרס סטלין" התבקשו להחזיר את המדליות והתעודות, שהוחלפו במדליות ותעודות עם שמו החדש של הפרס.
הענקת פרס לנין לשלום נמשכה עד שנת 1990, עת חדלה ברית המועצות מלהתקיים באופן רשמי.
פרס לסקר הוא פרס שניתן מדי שנה מאז 1946 לאנשים חיים שתרמו משמעותית למדעי הרפואה או לכאלה ששרתו את הציבור לקידום הרפואה.
הגוף המפקח על הענקת הפרסים הוא קרן לסקר (Lasker Foundation), אותה ייסד חלוץ הפרסום אלברט לסקר ורעייתו מרי לסקר.
לעיתים קרובות מתייחסים אל הפרס כ"נובל האמריקאי".
שבעים וששה חתני פרס לסקר זכו בפרס נובל, בכללם 28 בשני העשורים האחרונים.
מארי פרייר היא הנשיאה הנוכחית של הקרן.
ארבעת הפרסים המחולקים מטעם קרן לסקר הם:
פרס אלברט לסקר למחקר רפואי בסיסי
פרס לסקר-דבייקי למחקר קליני רפואי
פרס השירות הציבורי של לסקר-בלומברג
פרס לסקר-קושלנד להישג מיוחד במדע הרפואה (מוענק משנת 1994)
פרס מדיסיס הוא פרס ספרותי צרפתי הכולל שלושה פרסים שונים ונחשב לאחד הפרסים היוקרתיים בעולם בתחום הסִפְרוּת.
הפרס המרכזי נוסד בשנת 1958 על ידי גאלה ברביזן וז'אן-פייר ז'ירודו.
הפרס מוכרז מדי שנה בחודש נובמבר ומוענק לסופר הכותב צרפתית "שפרסומו עדיין אינו תואם את כישרונו".
בשנת 1970 נוסף לפרס על הכתיבה בצרפתית פרס נוסף פרס מדיסיס לסופר זר .
בין הסופרים הזוכים בפרס: מילן קונדרה (1973), פיליפ רות (2002).
הסופרים הישראלים שזכו ב"פרס מדיסיס לסופר זר": דוד שחר (1981), אהרן אפלפלד (2004), דויד גרוסמן (2011), אברהם ב.
בשנת 1980 נוסף פרס מדיסיס לחיבור עיוני .
בין הזוכים בפרס מדיסיס לחיבור עיוני: אלברטו מנגל (1998)
פרס מרק והניה ליבהבר לעידוד סובלנות דתית בישראל הוענק על ידי מכון שכטר למדעי היהדות החל משנת 1997 עד שנת 2014 עבור תרומה משמעותית להשגת סובלנות דתית ופתיחות תרבותית בישראל.
הפרס נוסד בעקבות רצח ראש ממשלת ישראל יצחק רבין בשנת 1995 ביוזמת הרב מרק ליבהבר, ממנהיגי הקהילה היהודית בצפון אמריקה ואשתו ד"ר הניה ליבהבר.
הפרס כולל מענק כספי בשווי של 40,000$.
חתן הפרס נבחר על ידי ועדה ציבורית, ועליו להדגים בפעולותיו והתבטאויותיו מחויבות לעקרונות הדמוקרטיה והסובלנות בשילוב עם ערכי היהדות.
תשע"ה - אתי אנקרי, והרב ד"ר בני לאו
תשע"ד - אהוד בנאי, ומיכה גודמן
תשע"ג - דב אלבוים, וקובי אוז
תשע"ב - הרב פרופ' דוד הרטמן ופרופ' נעמה צבר בן-יהושע
תשע"א - יהורם גאון והרב פרופ' נפתלי רוטנברג
תש"ע - ג'קי לוי ושלמה גרוניך
תשס"ח - הרב מיכאל מלכיאור
תשס"ז - דבורה גולדמן גולן
תשס"ד - יהודית אדלמן גרין
תשס"ג - ד"ר גילי זיוון ושרון לשם-זינגר
תשס"ב - ד"ר אריה גייגר
תשס"א - הרב רוברטו ארביב
תשנ"ח - הושע פרידמן בן שלום
פרס לסיפורת מאת נשים , נקרא בעבר פרס אורנג' לספרות בדיונית בשנים 2008–2013, Orange Broadband Prize for Fiction בשנים 2007–2008, ופרס בייליז לסיפורת מאת נשים בשנים 2013–2017, הוא אחד הפרסים הספרותיים היוקרתיים ביותר בבריטניה.
הפרס ניתן מדי שנה לסופרת (אישה) ממדינה כלשהי על הרומן המקורי הטוב ביותר שנכתב באנגלית ופורסם בבריטניה בשנה הקודמת.
הפרס אמור היה להינתן החל משנת 1994 בידי חברת מיצובישי, אבל המחלוקת ציבורית שהתעוררה באשר לערכו של הפרס גרמה לחברה לחזור בה ממתן החסות.
חברת אורנג' הבריטית, המפעיל הסלולרי וספקית שירותי אינטרנט לקחה על עצמה את מימון הפרס.
הוא הוענק לראשונה ב-1996. חבר השופטים היה ועדה של "עיתונאים, מבקרים, סוכנים ספרותיים, מוציאים לאור, ספרנים, מוכרי ספרים" בני שני המינים, בכללם יושבת הראש הנוכחית, הסופרת והשדרנית קיית מוס.
הפרס נועד להעלות על נס את תרומתן של נשים כותבות, שמוס האמינה שנוטים לפסוח עליהן במתן פרסים חשובים.
בתגובה לרשימה הקצרה של זוכי פרס מאן בוקר ב-1991 שהייתה כולה על טהרת המין הגברי.
הזוכה בפרס מקבלת 30,000 פאונד לצד פסל ארד המכונה "בסי" (Bessie) שיצרה האמנית גרייזל ניבן (Grizel Niven), אחותו של השחקן והאמן דייוויד ניבן.
בדרך-כלל מתפרסמת מדי שנה בחודש מרץ רשימת המועמדים המלאה ובחודש יוני רשימת המועמדים הקצרה, וכעבור ימים ספורים מכריזים על הזוכה.
הזוכה נבחרת מדי שנה בידי צוות של "חמש נשים מובילות".
ב-2005 ציינו השופטות את הספר "Small Island" של אנדריאה לוי כ-"Orange of Oranges", הרומן הטוב ביותר של העשור החולף.
הBBC טוען שפרס אורנג', יחד עם פרס בוקר הגברי ופרס קוסטה (Costa Book), מהווה שלישייה של פרסי ספרות יוקרתיים.
מכירות ספרי המועמדים לפרסים הללו נסקו במידה משמעותית.
ספרה של לוי משנת 2004 נמכר בקרוב למיליון עותקים (בהשוואה לפחות מ-600,000 של זוכה פרס מאן בוקר באותה שנה),
בעוד מכירות הספר A Spell of Winter של הלן דנמור הוכפלו בארבע אחרי שהיא הייתה הזוכה הראשונה בפרס,
מכירות ספרה של ואלרי מרטין שזכתה בפרס ב-2003 עלו פי עשרה בעקבות הזכייה.
והספריות הבריטיות, הנוהגות לתמוך בפרס בדרכים שונות, דיווחו על הצלחתן בהצגת סופר חדש בפני הקוראים: "48% אמרו שהם ניסו סופר חדש בעקבות היוזמה ו-42% אמרו שינסו ספרים אחרים של הסופרים החדשים שקראו."
אולם העובדה שבפרס יכולות לזכות רק נשים מעוררת מחלוקת.
לאחר ייסוד הפרס כינה אותו אוברון וו "פרס הלימון" בעוד ג'רמיין גריר טענה שבמהרה יחלקו פרס ל"סופרים ג'ינגים".
בייאט, הזוכה בפרס מאן בוקר לשנת 1990, כינתה אותו "הפרס הסקסיסטי", וטענה "שמעולם לא היינו זקוקים לכזה פרס"
לולה יאנג, יושבת ראש חבר השופטים, טענה ב-1999, שספרות הנשים הבריטית מתחלקת לשתי קטגוריות: "קרתנית וצרת-אופקים" או "משפחתית באופן שטחי".
לינדה גראנט הואשמה בגנבה ספרותית בעקבות זכייתה בפרס בשנת 2000,
בעוד בשנה שאחריה, הרכב מבקרים גברים הרכיב רשימת מועמדים משלהם וביקר קשות את רשימת המועמדים המקורית.
רשימת המועמדים לשנת 2007 גונתה כנובעת מ...
"פסולת רבה..." בידי יושבת ראש חבר השופטים מיוריאל גריי
בעוד סיימון ג'נקינס, העורך הקודם של הטיימס, כינה אותו "סקסיסטי".
ב-2008 כינה טים לוט את הפרס "תעלול סקסיסטי" והציע ש"פרס אורנג' הוא סקסיסטי ומפלה, וצריך להתרחק ממנו".
אף אישה לא זכתה בפרס יותר מפעם אחת, אבל מרגרט אטווד הייתה מועמדת שלוש פעמים מבלי שזכתה.
בשנת 2013, עם התחלפות המממן המסחרי של הפרס ליצרנית המשקה Baileys ("אייריש קרים"), התחלף גם שם הפרס לשמו הנוכחי.
פרס ליאון קונסטנטינר הוא פרס לצילום אמנותי המוענק מדי שנה על ידי מוזיאון תל אביב לצלם ישראלי אחד או יותר מאז שנת 1999. הזוכה מקבל סך 5,000 דולר אמריקאי, תערוכה מיצירותיו מוצגת במוזיאון והמוזיאון רוכש לפחות יצירה אחת משלו לאוסף הצילום הקבוע.
הפרס מוענק בכנס הנאמנים הבינלאומי של המוזיאון.
בחבר השופטים של הפרס יושבים התורם ליאון קונסטנטינר, מנכ"ל המוזיאון (בשנת 2022 מכהנת טניה כהן־עוזיאלי) ואוצרת הצילום במוזיאון (בשנת 2022 מכהנת רז סמירה).
דליה אמוץ, שמחה שירמן, אורי גרשט (2000)
ברי פרידלנדר, חנה סהר (2001)
פבל וולברג, ליאורה לאור ויגאל שם טוב (2005)
פרסי מפעל הפיס לאמנויות ולמדעים ומחקר על-שם לנדאו מוענקים מדי שנה, החל משנת 1970, בתחומי האמנות, המחקר והמדע בישראל.
הפרסים מוענקים על ידי "קרן לנדאו" על שם מיכאל לנדאו, מייסד מפעל הפיס.
הפרסים היוקרתיים מוענקים ב-11 קטגוריות, כאשר בכל שנה נקבעים תחומים שונים.
בכל תחום ישנו זוכה יחיד שעליו להיות אזרח ישראל, שחי ופועל בארץ ואשר זכה להכרה בינלאומית.
מספר הזוכים משתנה משנה לשנה, בדרך כלל בין 9 ל-14. גובה הפרס לזוכה מתעדכן מעת לעת, ועומד, נכון ל-2017, על 150,000 ₪.
פרס מפעל הפיס למדעים ולמחקר ע"ש לנדאו
בכל שנה נבחרים תחומים שונים.
הפרס נחשב לאחד הפרסים המשמעותיים והיוקרתיים ביותר אשר מוענקים בישראל.
בשנת 2003 נוסף פרס לחוקרים מצטיינים בתחום האסטרו-פיזיקה על שם אילן רמון.
בשנת 2024 נוסף פרס חדש לטיפול בטראומה בקהילה על רקע המלחמה
פרס מפעל הפיס לאמנויות ע"ש לנדאו
"הפרס, נועד להוקיר אמנים ויוצרים אשר תרמו תרומה משמעותית לחיי התרבות והאמנות בישראל בעת האחרונה." גובה הפרס הוא 50,000 ש"ח לכל אמן או יוצר.
הפרס מוענק בשש קטגוריות: מוזיקה קלאסית ישראלית, קולנוע עלילתי, מוזיקת ג'אז, קולנוע וטלוויזיה דוקומנטרי, תיאטרון ומחול.
"הפרס מוענק לזוכה יחיד, שהוא אזרח ישראל החי ויוצר בארץ." מדי שנה נקבעים תחומים שונים.
החל משנת 2013 נכללים בין הזוכים גם יוצרים מתחום הציור והשירה, ובהתאם לכך הפרס קרוי "פרס מפעל הפיס לאמנויות ע"ש לנדאו".
החלטת ועדת הפרס, להעניק את פרס השירה ל-2014 ליצחק לאור גררה ביקורת, עקב הטענות כלפיו על הטרדה מינית.
בעקבות הלחץ הציבורי הורה דירקטוריון קרן לנדאו על בחינה מחודשת של הענקת הפרס, ובסופו של דבר ביטל את הענקת הפרס ללאור.
לאור תבע את מפעל הפיס על שלילת הפרס, וביוני 2016 שילם לו מפעל הפיס 40 אלף שקל כפיצוי על שלילתו, בעקבות הליך בוררות.
פרס בעל שם זהה, עובר פובליציסטיקה ציונית, ניתן בעבר לזכרו של יעקב לנדאו, מייסד סוכנות הידיעות היהודית.
בין זוכי הפרס היו: יהושע השל ייבין (הזוכה הראשון בשנת (1955) נחום סלושץ, מאיר גרוסמן, אייזיק רמבה, דוד תדהר, שמואל כץ, בנימין זאב פון וייזל ואוסקר רבינוביץ.
זוכים בפרס על מפעל חיים
שם שנת זכייה תחוםפרופ' רבקה כרמי2020שפור איכות חיי החברה בישראל בתחום הרפואהפרופ' אבי עורי 2021 מפעל חיים בתחום רפואת השיקוםקורין אלאל 2022 מפעל חיים על תרומתה למוזיקה בישראלפרופ' פנחס אלפרט2023בתחום חקר ו\או עשייה משמעותית לקידום האקלים
פרס לעובדים בתחום החינוך העברי הוא פרס שהוענק על ידי עיריית תל אביב-יפו מדי שנתיים בין השנים 1963–1995, ולאחר מכן ניתן מספר פעמים בודדות, לאנשי חינוך במטרה .
פרס לחיים היא עמותה ישראלית, שמטרתה לקדם מחקר ומודעות למחלת ה-ALS להאצת מציאת טיפול ותרופה למחלה וסיוע לחולי המחלה.
העמותה היא זוכת פרס ראש הממשלה ליזמות ולחדשנות בתחום העמותות ללא מטרות רווח לשנת 2011 וזוכת פרס Genesis Generation על פיתוח אפליקציה למעקב אחר התקדמות המחלה.
העמותה הוקמה בשנת 2007 על ידי אביחי קרמר, שחלה במחלה בגיל 29, וקבוצת פעילים, במטרה להאיץ את חקר ALS ולסייע לחולים בה.
כיום העמותה מנוהלת על ידי איריס פרל.
יו"ר העמותה לשעבר, אל"ם במיל.
שי ראשוני זוכה אות הנשיא למתנדב תשע"ו, נפטר מהמחלה ב-2018.
העמותה היא ארגון גלובלי מכוון תוצאות, ללא מטרת רווח.
פעילות פרס לחיים מונעת מתוך אמונה ביכולתנו להשפיע ואמונה באפשרות של עולם ללא ALS.
על מנת לפרוץ את "מעגל הקסמים" בו מצוי מחקר ה-ALS, ומכיוון שלא ידוע כיום מהו הפתרון הנכון למחלה, פרס לחיים שואפת לקדם את התחום כולו, להעמיק את ההבנה על מנגנוני המחלה, לסלק חסמים, לצמצם סיכונים ולהפחית עלויות של ניסויים קליניים.
זאת באמצעות פעולות שנועדו לגשר על הפער שבין המחקר האקדמי לבין הניסויים הקליניים הנעשים על ידי חברות הפרמצבטיקה.
פער שנוצר בשל המטרות השונות של שני הגופים, המוטיבציה והאינטרסים השונים.
מחקרים בסיסיים רבים אינם מתורגמים לניסויים קליניים, וכן השוק הפוטנציאלי לחברות הפרמצבטיקה קטן מדי.
הבעיה העיקרית היא חוסר הידע הבסיסי בגורמי המחלה ובסיבות לה, מהירות ההתדרדרות במחלה והמוות המהיר של החולים.
אלו מובילים לסיכון גבוה בתהליך פיתוח תרופה.
האסטרטגיה מיושמת בשלושה ערוצים מרכזיים:
תוכנית חדשנית של פרסים - על מנת לעודד מחקר שיוביל לפתרון הבעיות המדעיות העיקריות המונעות את גילוי הטיפול היעיל ב-ALS ויביאו תקווה למצוקת החולים.
תוכניות אלו מושכות ומאיצות יכולות מחקר ופיתוח על ידי חלוקת פרסים על הישגים מדידים.
הפרס אינו מוגבל לחוקרים בתחום הרפואה בלבד, מכיוון שהנחת העבודה היא שפריצת הדרך עשויה להתקבל מכיוון לא צפוי.
גם ביולוגים, כימאים, מהנדסים או אנשי תוכנה יכולים לתרום ולזכות.
תוכניות מדעיות שבונות תשתיות למחקר - על מנת לוודא שתוכניות הפרסים ימצו את הפוטנציאל, העמותה מפעילה ומתחזקת תשתיות למחקר של מחלת ה-ALS, ופועלת בערוצים רבים להגברת המודעות למחלה, ולהגברת מעורבות חולי ALS ביוזמות הקשורות למחלה.
קידום פיתוח טכנולוגיה מסייעת פעילות לשיפור איכות חיי החולים: העמותה יזמה ומעורבת בפיתוח מוצר המיועד לבעלי מוגבלות בדיבור ובידיים שיסייע להתנהלות היומיומית שלהם ולתקשורת שלהם עם העולם שמסביבם וכן מקיימת פרס בינ"ל ופרס ישראלי לפיתוח טכנולוגיה מסייעת לתקשורת.
הפעילות כולה מונעת מתוך אמונה ביכולת לנצח את המחלה.
המודל של עמותת פרס לחיים שואב השראה מתוכניות דומות ומובילות לעידוד מחקר כמו X-Prize לעידוד מסעות מסחריים לחלל.
באותו אופן, עמותת פרס לחיים שואפת להרחיב את המשאבים הקיימים על ידי משיכת מוחות חדשים, כסף והד תקשורתי למאבק ב-ALS.
בנוסף להשקת פרסים של מיליוני דולרים, עמותת פרס לחיים עושה מאמצעים לגיוס תרומות למימון מחקרים אודות מחלת ה-ALS ולהגברת המודעות למחלה הסופנית, על מנת להביא לפיתוח תרופה למחלה.
במסגרת פעילות העמותה ליצירת תשתיות רחבות לקידום חקר ה-ALS, העמותה פיתחה ממשק דיגיטלי מתקדם וידידותי למשתמש - The ALS Mobile Analyzer בשיתוף עם מעבדות SAP ישראל ו-HPE ישראל.
מדובר ביישום טלפון חכם, המנטר את תפקודם של החולים בסביבתם הטבעית באופן שוטף ואובייקטיבי ואוסף פרמטרים, המתלכדים לכדי תמונת מצב יומיומית, מקיפה ומדויקת על התקדמות המחלה.
הנתונים נאספים באמצעות חיישנים המובנים בטלפון החכם ומנותחים על ידי אלגוריתמים.
חלק מהקטגוריות כוללות פעולות משימתיות שהמשתמשים מתבקשים לבצע כגון דיבור, מוטוריקה עדינה, נשימה והליכה.
בנוסף להן נאספים ברקע מדדים פסיביים.
בחירת המשימות והתאמתן לחולים מלווה על ידי בכירי קלינאי ה-ALS בעולם.
המידע נאסף באופן מיידי ומרוכז מהאפליקציה למאגר נתונים אחד בענן.
הנתונים משמשים לטיוב הטיפול השוטף בחולים וכבסיס למחקר עתידי ולניסויים קליניים.
זאת ועוד, הפיתוח של מוצר אחיד, אמין ונגיש יוזיל באופן משמעותי את העלויות של ניסויים קליניים ויקצר את משכם.
כך למשל באמצעות ה-ALS Mobile Analyzer ניתן יהיה למדוד את השפעתה של תרופה חדשה על תפקוד החולה.
אפליקציית האנדרואיד עלתה לאוויר בנובמבר 2015. הגרסה המקבילה ל-iOS הושקה במאי 2016. הממשק הוא חינמי וכיום משתמשים בו למעלה מ-180 חולים בישראל ובעולם וכ-200 אנשים בריאים המהווים קבוצת ביקורת.
טיוב שוטף של יישום אנדרואיד ויישום iOS, כולל התאמה קלינית של האפליקציה
טיוב חוויית המשתמש וממשק משתמש (UX/UI)
שיווק והפצה של האפליקציה בקרב חולים ומרפאות
פיתוח אלגוריתמים שינתחו את הנתונים הנאספים ליצירת מדדים
פרס הטכנולוגיה המסייעת לחולי ALS הישראלי לסטודנטים
תחרות הטכנולוגיה המסייעת לסטודנטים התקיימה בשנים 2016 ו-2017 ותתקיים מדי שנה.
במסגרתה סטודנטים מרחבי הארץ הלומדים ומתמחים בתחומי ידע שונים, מוזמנים לפתח מוצרים חדשניים מבוססי טכנולוגיה כדי לסייע לחולים במחלה ולהציג אב-טיפוס של הפתרונות.
הפיתוחים אינם מוגבלים לתחום מסוים של טכנולוגיה והסטודנטים מוזמנים להציג כל רעיון לפרויקט היכול להקל על חיי החולים, לשפר את יכולת התפקוד העצמאי בחיי היום יום ואת יכולת התקשורת עם סביבתם.
גמר התחרות מתקיים בחודש יוני, במסגרת כנס הטכנולוגיה המסייעת שיוזמת העמותה.
בכנס מרצים מיטב החוקרים ומשתתפים נציגי החברות המובילות בתחום הטכנולוגיה המסייעת בארץ.
התחרות השנייה לטכנולוגיה מסייעת לחולי ALS לסטודנטים ישראלים, בתמיכת חברת טבע וחברת אלביט מערכות נערכה ב-29.6.17 במרכז הבינתחומי הרצליה.
התחרות הושקה לראשונה בפברואר 2016 על ידי עמותת פרס לחיים במטרה לעורר מודעות לצרכים של חולי ALS ולגייס את היצירתיות והחדשנות של סטודנטים ישראליים למציאת פתרונות טכנולוגיים לצרכים אלה.
הפרויקטים שהוגשו לתחרות העידו על חשיבה מעמיקה בניסיון להבין מהם הצרכים והקשיים של החולים ומהן הדרכים לפתור אותן.
פרויקטים רבים השנה התמקדו במענה לצרכים הרגשיים והחברתיים של החולים ובני משפחתם, מעבר לצרכים הרפואיים.
זהו כיוון מבורך בתחום, המעיד על תהליך של ראיית החולים קודם כל כאנשים בעלי עולם פנימי עשיר ופעיל שהם חלק ממארג חברתי מורכב, ותכנון אמצעים טכנולוגיים שיסייעו להם בביטוי עצמי וחיזוק הקשר עם הסביבה.
הקבוצות הזוכות בתחרות זכו במענקים בסך 15,000 ש"ח כל אחד לטובת המשך פיתוח המוצרים.
צוות השיפוט שכלל את: עודד בן דב, ארנון זמיר, יעל אלשטיין, קרן אטיה ליטני, אור רצקין ושי ראשוני.
פרס של $1,000,000 עבור גילוי טיפול ניסיוני המאריך ב-25% לפחות את תוחלת החיים של עכברי מעבדה שהם מודלים של חולי ALS.
הפרס הוענק בברקלי, קליפורניה, על ידי העמותה האחות Prize4Life לזוכות בפרס הטיפול ל-ALS ע"ש אביחי קרמר: החוקרות, ד"ר מרטין בארקאט וד"ר מריה-גרציה ביפרי, ראשי צוותים מהמכון Myology U974 INSERM UMPC בפריז, צרפת.
הן פיתחו גישת ריפוי גנטי המכוון אל אחד הגורמים הידועים הנפוצים ביותר של ALS גנטי, בקרב חולים בעלי רקע משפחתי.
SOD1, או superoxide dismutase, היה הגן גורם ה-ALS הראשון שזוהה לפני יותר מ-20 שנים, והוא עבר מוטציה בקרב כשני אחוזים מכלל מקרי ALS.
גישת הריפוי שפיתחו מרחיבה באופן משמעותי שרידות ומאטה את התקדמות המחלה מעבר לכל התוצאות שדווחו עד כה במודל עכברי ALS הנפוץ ביותר בשימוש.
הגישה של הצוות המנצח להשבית את ביטוי הגן SOD1 לא רק מגדילה שרידות עכברים בוגרים שטופלו ביותר מ-50 אחוזים (הרבה מעל לדרישה בפרס שעמדה על 25 אחוזים), אלא גם משפרת באופן משמעותי את התפקוד המוטורי של העכברים גם לאחר שהם החלו להראות תסמינים של המחלה.
בעוד מאמצי מחקר רבים בעבר ובהווה התמקדו בהשתקה של גן SOD1, הגישה של הצוות המנצח היא ייחודית בעיצובו, באופן מתן התרופה וביעילות המשופרת שלה.
פרס הסטרטיפיקציה - פרס מציאת תת-קבוצות של חולי ALS
פרס הסטרטיפיקציה, או מציאת תת-קבוצות, הושק על ידי עמותת פרס לחיים ב-2015 בשיתוף עם עמותת Sage Bionetworks ועם פרויקט DREAM שמתמחים שניהם בפרסים חישוביים.
הפרס הוא המשך של פרס הניבוי - בעוד שבפרס הניבוי המשתתפים נדרשו לפתח מודל אחד שינבא את התקדמות המחלה בכל החולים, בפרס הסטרטיפיקציה, המשתתפים התבקשו לאתר תת-קבוצות משמעותיות של חולי ALS ולפתח מודלים נפרדים לכל תת-קבוצה, מודלים שינבאו או את התקדמות המחלה או את משך השרידות מהמחלה.
הבנת תת-הקבוצות של חולי ALS היא קריטית להבנת המחלה לעומק ולפיתוח תרופה עבורה.
החולים שונים מאוד זה מזה, מחולים כמו לו גריג אשר חיים עם המחלה שנתיים בלבד, לסטיבן הוקינג שחי עם המחלה בהצלחה כבר למעלה מ-50 שנה.
שונות זו מקשה מאוד על הבנת המחלה ועל מציאת תרופה אחת שתתאים לכל החולים השונים.
פרס הסטרטיפיקציה הוא ניסיון ראשון וחשוב לקרב אותנו לרפואה מותאמת אישית לחולי ALS ולתרופה למחלה.
הפרס הכספי, 28000$, גויס בפרויקט גיוס המונים מצליח באתר אינדיגוגו שבו השתתפו למעלה מ-100 תורמים.
הפרס גם מומן על ידי חברות התרופות ביוג'ן ואלי לילי ונתמך על ידי חברת המחשבים IBM.
בפרס הסטרטיפיקציה השתתפו 288 פותרים והוגשו 75 פתרונות סופים מקבוצות מ-15 מדינות שונות.
ב-16 בנובמבר 2015 זכו בפרס שלוש קבוצות: קבוצה מאוניברסיטת מישיגן, קבוצה מאוניברסיטת אילינוי, שתיהן בארצות הברית וכן קבוצה מהמכון הלאומי למחקר בטיוואן.
האלגוריתמים הזוכים הצליחו לנבא את התקדמות המחלה בדיוק רב בצורה משמעותית יותר ממודלים קיימים (מהפרס הקודם) והם נמצאים כעת בבדיקה וניתוח נוספים, תוך עניין רב מחוקרים וחברות תרופות בתחום ה-ALS.
בעוד בשנים האחרונות נראה שיעור חסר תקדים של פיתוח טכנולוגי, פיתוחים של טכנולוגיות מהפכניות מיעטו להגיע ולהשפיע על חייהם של אנשים עם מוגבלות הזקוקים להם ביותר.
אחד התחומים בהם קיים צורך משמעותי בלתי מסופק הוא טכנולוגיה מסייעת לתקשורת.
עבור אנשים החיים עם ALS שמתמודדים עם קושי ניכר, או אינם מסוגלים כלל לתקשר בכל דרך אחרת, טכנולוגיה יכולה להיות גורם משנה איכות חיים.
כדי לתת מענה לצורך זה, The ALS Association האמריקאית ופרס לחיים איחדו כוחות כדי להשיק את פרס הטכנולוגיה המסייעת למען חולי ה-ALS.
במסגרת האתגר, הוזמנו חוקרים, מומחי טכנולוגיה ויזמים להגיש רעיונות לפתרונות תקשורת חדשניים לאנשים החיים עם ALS ולהתחרות על פרס בסך 400,000$ שיוענק לפרויקט הטוב ביותר.
כאשר בשלב א' של הפרס חולקו פרסים בשווי 200,000$ ל-4 יזמים שהציגו רעיונות מובילים.
מטרת האתגר היא למצוא פתרונות תקשורת שיהיו חדשניים, יעילים מעל ומעבר לפתרונות הזמינים כיום, קלים לשימוש וחסכוניים להתאמה עבור חולים בשלבי מחלה שונים.
הפרויקטים המובילים נבחרו על ידי פאנל מומחים מהתעשייה, עסקים, מרפאות ואנשים החיים עם ALS.
המשתתפים התבקשו להכין אב טיפוס של המוצר שלהם.
אבות הטיפוס החדשניים לפתרונות תקשורת אלה הוצגו באירוע סיום האתגר אשר התקיים ב-5 בדצמבר 2016 במרכז הכנסים בדבלין.
לאירוע הוזמנו כל חברי קהילת ה-ALS, כולל חולים, מטפלים, בני משפחה, חוקרים ואנשי מקצוע קליניים אשר השתתפו בפורום הפתוח של האירוע, התנסו באופן אישי עם מוצרי האב-טיפוס שהוצגו, והעניקו משוב שעזר לבחור את הפרויקט הזוכה ולהשפיע על פני התקשורת המסייעת ל-ALS בשנים הבאות.
קבוצה ישראלית בראשותו של ד"ר דורון פרידמן מהמרכז הבינתחומי הרצליה, זכתה בפרס עידוד בשלב הראשון בתחרות והיא נהנתה ממענק פיתוח על סך 50,000 דולר.
סך פרסי השלב הראשון עמד על 200 אלף דולר.
כאמור, במסגרת גמר השלב השני שהתקיים בדבלין, קבוצת Donders ההולנדית וקבוצת PIson Technology האמריקאית, זכו ביחד במענק פיתוח על סך 400 אלף דולר מטעם עמותת פרס לחיים הישראלית ו-The ALS Association האמריקאית, על פיתוחם.
פרס לחיים רתמה את חברת טבע למתן חסות חלקית לתחרות.
המוצר של קבוצת PIson Technology מתוכנן להיכנס לשימוש במחקרים קליניים ראשוניים בארצות הברית בתחילת קיץ 2017.
פרס הטכנולוגיה המסייעת הישראלי לחולי ALS
במסגרת יום המודעות העולמי למחלת ה-ALS, ב-21.6.16 התקיים גמר תחרות טכנולוגיה מסייעת לחולים בכלל ולחולי ה-ALS בפרט.
זו הייתה תחרות ראשונה מסוגה בה סטודנטים שונים, מרחבי הארץ, מפתחים פיתוחים חדשניים מבוססי טכנולוגיה כדי לסייע לאותם החולים להתמודד עם מחלתם.
התחרות התקיימה בהובלת עמותת פרס לחיים ובשיתוף בית הספר לתקשורת במרכז הבינתחומי הרצליה.
הצוותים התחרו זה מול זה והציגו את פיתוחיהם אשר נפרסו על ספקטרום רחב: תחום האפליקציות, תחום ההנגשה, תחום ניטור והתראה, תחום הפנאי ועוד.
בתחרות הציגו את פיתוחם 9 צוותים אשר הגיעו לגמר מתוך 20. מול חבר שופטים מבכירי האקדמיה היישומית בישראל, מתחום הרפואה והטכנולוגיה.
הקבוצה הזוכה היא PALS המשלבת ארבעה סטודנטים הלומדים במרכז הבינתחומי הרצליה אך מתחומים שונים: אביגיל צרניק ויונתן לימון מבי"ס לתקשורת, אסף נאורי מבי"ס לפסיכולוגיה ולירון שלו ויפים ודקוב מבי"ס למחשבים.
השילוב הרב תחומי הזה הביא לפיתוח אמצעי עזר עבור חולי ALS אשר יאפשר להם להשיג תחושה גבוהה יותר של עצמאות בחדר השינה.
כאמור, חולי ALS נתמכים באמצעי תקשורת חדשניים ויעילים שכן, הם מאבדים בהדרגה את היכולת להפעיל את שרירי הגוף והפנים ועל כן גם את יכולתם לדבר ולתקשר עם סביבתם.
העזר הטכנולוגי PALS מאפשר לחולים, בזמן שהם מנותקים ממערכות התקשורת שלהם לבצע משימות שונות עם פקיחת עינוי, לאחר השינה, לרבות: קריאה למטפל או שליטה על מערכת השמע בבית.
המערכת מתרגמת הלכה למעשה את מצמוצי עיניי החולה, לפי אורך המצמוצים- בדומה לקוד מורס, לפעולות מוגדרות מראש.
המערכת מעוצבת כמנורת לילה ומקושטת במורס כדי לשמור על האינטימיות של חדר השינה ובכך מבטיחה הפרעה מינימלית למשתמש ולסביבתו.
הזוכה במקום הראשון קיבל מענק על סך 10,000 ₪ מעמותת פרס לחיים.
פרס ניבוי התקדמות מחלת ה-ALS
ב-2012 עמותת פרס לחיים השיקה פרס לניבוי ה-ALS על שם פיל בואן.
על מנת לזכות, המשתתפים נדרשו לייצר אלגוריתם שינבא את התקדמות המחלה בתוך שנה טוב יותר ממה שאלגוריתם סטנדרטי יכול היה לנבא.
הניבוי הטוב ביותר זכה בפרס של 50 אלף דולר.
בפרס הניבוי השתתפו למעלה מאלף פותרים מ-64 מדינות בעולם.
ב-15 באוקטובר 2012 זכו בפרס שתי קבוצות: קבוצת סטנפורד שכללה זוג חוקרים צעירים מאוניברסיטת סטנפורד בארצות הברית וקבוצת סנטרנה שכללה שני סטטיסטיקאים העובדים בחברה למחקר שיווקי סנטרנה בעיר וושינגטון בארצות הברית.
שני האלגוריתמים הזוכים הצליחו לנבא את התקדמות המחלה בדיוק רב בצורה משמעותית יותר ממודלים קיימים ומיכולת הניבוי של רופא מומחה בתחום.
האלגוריתמים יכולים להפחית ב-23% את המשאבים הנדרשים לבדיקת תרופות חדשות ל-ALS.
מאגר נתונים של חולי ALS ומאגר נתונים גנטי
על מנת לעודד פריצת דרך בהבנת התקדמות המחקר הקליני ב-ALS, עמותת פרס לחיים הקימה מסד נתונים המאחד נתונים של חולי ALS ממחקרים קליניים שהסתיימו.
המאגר מכיל למעלה מ-8,500 חולים מ-18 מחקרים קליניים, מה שהופך אותו למאגר הגדול ביותר של חולים ממחקרים קליניים בתחום ה-ALS.
המאגר הושק ב-3 בדצמבר 2012 והוא נגיש בחינם לחוקרים בכל העולם.
פרס הניבוי השתמש בקבוצה חלקית של נתונים מתוך מסד נתונים זה.
מלבד זאת, למעלה ממאה וחמישים חוקרים עובדים באמצעות נתונים אלה.
על מנת לשפר את איכות המחקר הגנטי על מחלת ה-ALS ולאחד בין מחקרים גנטיים במעבדות שונות בכל העולם, עמותת פרס לחיים, בשיתוף עם מכון המחקר לגנטיקה מולקולרית ע"ש מקס פלנק בברלין, הקימה מסד נתונים של גנטיקה של ALS.
מסד הנתונים מאפשר גישה לסקירה מלאה של מידע על גנים של ALS וכמו כן גם מטא-אנליזה של המידע מאפשר מסקנות כלליות ממחקרים שונים שנעשו על ALS.
על מנת להביא חוקרים חדשים לתחום ה-ALS ולעודד שיתופי פעולה בין חוקרים, עמותת פרס לחיים, בשיתוף עם Alzheimer's Research Forum הקימו פורום לחקר ה-ALS.
הפורום מאפשר גישה לחדשות מחקר ותעשייה בתחום ה-ALS, סקירה של חברות המבצעות מחקר בתחום ה-ALS ומידע על שלבי התפתחות תרופות.
פרס למדא לספרות (הידוע גם כפרס "לאמי", באנגלית: Lammy) הוא פרס ספרותי שנתי המוענק על ידי קרן למדא לספרות, המבוסס בארצות הברית, לכתבים בנושאים להט"ביים.
קטגוריות של הפרס כוללות הומור, רומנטיקה וביוגרפיה.
החזון של הפרס הוא "לחגוג את ספרות הלהט"ב ולספק משאבים לסופרים, קוראים, מוכרי ספרים, מוציאים לאור, וספרנים - לכלל הקהילה הספרותית".
בשתי הקטגוריות האלה, אם ישנם ספרים מרובים המועמדים לפרס, ייתכנו שני פרסים בשנה - פרס אחד לספר אקטואליה ופרס אחד לסיפורת.
בנוסף לפרסים הקבועים לפי קטגוריות, קרן למדא לספרות מעניקה גם פרסים מיוחדים.
פרס החלוציות מוענק כפרס מפעל חיים לדמות בולטת בהיסטוריית הספרות הלהט"בית; פרס בניית גשרים מוענק למישהו - ללא קשר לזהות מינית או מגדרית - שתרם כבעל ברית לקהילה הלהט"בית; ופרס הנאמן מוענק לסופר שתרם באופן משמעותי להרחבת התודעה לגבי חייהם של להט"בים.
החל מ-2011, תוכנית הפרסים גם אימצה את הפרס על שם ג'ים דאגינס, שעד אותה שנה היה חלק מפסטיבל הקדושים והחוטאים (Saints and Sinners Literary Festival).
שני פרסים מוענקים כל שנה - לסופרת ולסופר - שהקריירה שלהם עדיין בבנייה.
ב-2013 הקרן יסדה גם את פרס ד"ר בטי ברזון לסופרים חדשים, המוענק לסופרים צעירים שפרסמו לפחות ספר אחד.
הקטגוריות בפרס למדא לספרות נכון לשנת 2015 כוללות:
ספר ילדים או נוער להט"בי
מדע בדיוני, פנטזיה או אימה להט"ביים
ב-1992, למרות בקשות נשנות מהקהילה הביסקסואלית לייסוד קטגוריה מתאימה, הספר פורץ הדרך Bi Any Other Name: Bisexual People Speak Out, אנתולוגיה של לוריין האצ'ינס ולאני קהומנו, נאלץ להתמודד - ולהפסיד - בקטגוריה "אנתולוגיות לסביות".
בנוסף, ב-2005, אוסף השירים Directed by Desire: Collected Poems, של המשוררת הביסקסואלית ג'וּן ג'ורדן הוכרח להשתתף (ולזכות) בקטגוריה "שירה לסבית".
מייקל ביילי, הוכרז כפיינליסט בקטגוריה הטרנסג'נדרית לשנת 2003.
חברי הקהילה הטרנסג'נדרית מיד הקימו מחאה נגד המועמדות, ותוך מספר ימים אספו אלפי חתימות בעצומה לביטולה.
לאחר שהוגשה העצומה, חבר השופטים בדק שוב את הספר, והחליט שהוא אכן טרנספובי והסירו אותו מרשימת המועמדים.
תוך שנה, ג'ים מרקס, מנכ"ל העמותה אשר אישר את הספר למועמדות, התפטר.
מחליפו, צ'ארלס פלוורס, הצהיר שהמקרה חשף את הבעיות בתהליך בחירת ספרים מועמדים, ולדבריו החיל בו שינויים נרחבים.
הפרס נקרא על שם המתמטיקאי, הפילוסוף ואיש האשכולות הגרמני גוטפריד וילהלם לייבניץ.
זהו אחד מפרסי המחקר הגדולים בגרמניה וסכום המענק המרבי לאדם בודד הוא 2.5 מיליון אירו.
מטרת הפרס לשפר את תנאי עבודתם של מדענים ואקדמאים בולטים, להרחיב את הזדמנויות המחקר העומדות בפניהם, לשחררם מן הנטל של מטלות מינהליות ולסייע להם להעסיק עוזרי מחקר צעירים ואיכותיים.
פרס לסופרים בראשית דרכם, או בשמו המלא פרס שרת התרבות והספורט לסופרים בראשית דרכם, הוא פרס שיזמה שרת התרבות והספורט לימור ליבנת ב-2014, "לעידוד סופרים כותבי עברית בתחילת דרכם".
תקנון הפרס נחתם על ידי מנכ"לית משרד התרבות והספורט במרץ 2014 והפרסום הרשמי הראשון לגביו נעשה על ידי משרד התרבות והספורט ב-8 ביולי 2014. הפרס מיועד לסופרים אשר טרם פרסמו ספר או שפרסמו ספר אחד בלבד.
הפרס המוענק לכל אחד מהזוכים הוא בשווי 25,000 ₪.
נסרין נמדר, על ספרה "מטבעות הזהב של סנור חיים"
לירן גולוד, על ספרה "עבודת אדמה"
תמר מרין, על ספרה "ילדים"
אורית וולפיילר, על ספרה "שווייצריה זה כאן"
אלדר גלאור, על ספרו "מדריך לגידול ילד"
עפי גור-ארי, על ספרו "הדייר מהקומה השנייה"
גל אורן, על ספרו "שברים במראה"
עילי ראונר, על ספרו "עריק"
יהודה ויזן, על ספרו "פקח"
תמר שני, על ספרה "כתונת משחק"
יעל גלר, על הספר "ארץ אררט"
מיכל פאר, על הספר "אתם, שחיים יפה כל כך"
הילה עמית, על הספר "מאושרי והלאה"
ג'וליה פרמנטו, על הספר "כפר סבא 2000"
יובל ליבליך, על הספר "דגנרטור"
גליה תנאי, על הספר "עד שתתחילי לדבר"
אילן יואב גל-פאר (יואב בר-חיים), על הספר "חזרה"
נועה סוזנה מורג, על הספר "חוויית משתמש"
רחל שליטא, על הספר "אחיות אחיות"
יצחק לבני, על הספר "קטעים מתוך חומר חיים"
אהוד אמיר על "לכי לעזה"
טליה אפלבאום פלד על "שעת אפס"
אורן ולדמן על "נמר בירושלים"
דולב מור על "להציל את דובי הקוטב"
בועז דנון על "כל שהוא כביצה"
רבקה רוזנר על "בבת אחת".
הדר אורלנוב על "איך לשרוד בכאילו בלב ים"
דבורה ווגנר על "האברך יענקי וייסברג"
אלעד נבו על "תוגת צעצועייך הקדושים"
שחר קמיניץ על "משאבי אנוש"
מיכל קרייטלר על "קצוות שרופים"
פרס לייטרסדורף לאומנויות (פרס ע"ש דני לייטרסדורף ז"ל לתרומה ציבורית מוכחת בתחום האומנויות), הוא פרס ישראלי ליצירת אמנות (ספרות, שירה, ציור, קולנוע) הקרוי על שם דני לייטרסדורף (1960–2015).
הוא מוענק מדי שנה מאז שנת 2016, על ידי הפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית.
משפחת לייטרסדורף ייסדה בשנת 2012 הענקת פרס שנתי ע"ש מעצבת האופנה פיני לייטרסדורף על סך 50,000 ₪.
דני לייטרסדורף היה נכדה של המעצבת ובנו של האדריכל טומס לייטרסדורף.
הוא היה יוצר שאהב מאוד אמנות, ונפטר לאחר מחלה ממושכת בשנת 2015. לאחר פטירתו החליטה משפחת לייטרסדורף ליזום את הפרס לזכרו, יחד עם האוניברסיטה העברית.
פרופ' אריאל רבל, על הנחיית תוכנית טלוויזיה ועל הסרטים שהפיק:
ד"ר עשהאל לובוצקי, על הספרים שכתב:
מן המדבר והלבנון (ידיעות ספרים, 2008)
לא דרכי האחרונה (ידיעות ספרים, 2017)
פרופ' אהוד כץ על תערוכת אמנות של ציור ורישום.
תערוכת דיוקנאות ונופים של פרופ' אהוד כץ
פרופ' מנחם רון וכסלר על תערוכות בתחום ציור, רישום ופיסול ועל ספרו:
ז"ק, 2009, המכיל אוסף משיריו, ובו משולבים רישומים, תחריטים והדפסים שיצר.
פרס לספרות תורנית בני ברק הוא פרס הניתן בנושא הכתיבה התורנית וההלכתית מטעם עיריית בני ברק.
הפרס נוסד בשנת תשמ"ב (1982) על ידי ראש העיר דאז, שמואל וינברג, ונקרא על שמו של ראש העירייה הראשון, רבי יצחק גרשטנקורן.
הפרסים ניתנים לספרים שחוברו בשלוש השנים שלפני תאריך מתן הפרס ולא קיבלו פרס קודם.
הרב חנוך זייברט, ראש העיר פעל להרחבת מסגרת הפרס לזוכים .
בשנת תשע"ה נשלחו 110 ספרים לוועדת הפרסים, ו-12 רבנים זכו בפרס.
בשנת תשע"ו נשלחו 135 ספרים למועמדות.
חברי ועדת הפרס כיום הם הרבנים: רבי ברוך דב פוברסקי, ראש ישיבת פוניבז'; רבי מנחם מנדל שפרן, ראש ישיבת "נועם התורה" והרב שלמה בן שמעון, חבר ביה"ד הרבני הגדול.
בעבר כיהן בוועדה גם הדיין הרב ישעיהו גולדשמידט.
שנת הפרסחברי ועדת השיפוט העליונה שווי הפרס הזוכים בפרס 1984 - תשמ"ה רבי ברוך דב פוברסקי, ראש ישיבת פוניבז'; רבי ישעיהו גולדשמידט, אב"ד בתל אביב; רבי מנחם מנדל שפרן, דיין חסידי גור בבני ברק, ורבי שלמה בן-שמעון, אב"ד באשדוד.
פרסים עיקריים: רבי שמעון משה דיסקין, בגין ספרו "משאת המלך" על מסכת מכות
רבי אברהם ארלנגר, בגין ספרו "ברכת אברהם" על מסכת קידושין
רבי חיים מאיר הלוי שטיינברג, בגין ספרו "משנת חיים" על מסכת שבת
רבי נאור אריה אוירבך, בגין ספרו "אור לנר" על ענייני גרמא בשבת
פרסים עיקריים: רבי אהרון יוסף אויערבך, בעבור הספר "ביום קדשי" על מסכתות שבת ועירובין וקונטרסים על מסכתות כלאיים וחלה.
רבי משה זאב איתן, מחשובי האברכים בכולל פוניבז', בעבור הספר "זהב הקודש" על מסכת כריתות ועוד קונטרסים.
רבי מרדכי צבי גרינפלד, דיין ומו"צ קהילת טשערנוביל בני ברק בעבור הספר "דרכי דעה" על איסור והיתר, ענייני בשר בחלב ותערובת.
רבי אברהם דרעי, בן הרב יהודה דרעי ראש כולל "קול יהודה", בעבור הספר "אוצר פסקי חושן משפט", שו"ת דבר אברהם, בירורי הלכה ופסקי תשובות.
רבי מרדכי הלפרין, עומד בראש מכון חקר רפואה על פי הלכה התורה בביה"ח "שערי צדק" שבירושלים, בעבור הספר "רפואה- מציאות והלכה".
רבי מרדכי אברהם הרבסט, ראש כולל בבני- ברק, בעבור הספר "מאור מרדכי".
רבי עובדיה יוסף טולידאנו, נכד הרב עובדיה יוסף בעבור הספר "שו"ת משיב משפט" בארבעת חלקי שולחן ערוך.
רבי יצחק הלוי לוין, ר"מ בישיבת בית שמעיהו בעבור הספר "ברכת יצחק" על סוגיות במסכת נדרים וקונטרסים.
רבי משה דוד ליפקוביץ, בעבור הספר "מנחת דוד", על מסכתות חולין, בכורות ושבת.
רבי אליהו חיים לרנר, בעבור הספר "הדרת קודש"- רמב"ם, הלכות מעשה הקורבנות.
מילר, ראש ישיבה ידוע, בעבור הספר "שערי עגונות" סוגיות תקנת עגונות- הלכה.
רבי יחזקאל מלר, ר"מ בישיבת "עטרת ישראל", בעבור הספר "מאור למלך"- חידושים וביאורים על מסכתות סנהדרין ומכות.
רבי חזקיה קנר, ר"מ במתיבתא "אבן ישראל", בעבור הספר "מנחת חזקיה" חידושים וביאורים".
2014 - תשע"ה רבי ברוך דב פוברסקי, ראש ישיבת פוניבז'; רבי מנחם מנדל שפרן, ראש ישיבת "נועם התורה" ורבי שלמה בן-שמעון, חבר ביה"ד הרבני הגדול.
פרסים עיקריים:מקום ראשון: רבי משה זאב איתן, ר"מ בישיבה "נתיבות החכמה שבירושלים, בעבור הספר "זהב טהור" על מסכת מקוואות
רבי אליהו ברכה, מחשובי האברכים בבית המדרש לדיינות "ברכת אברהם" ירושלים, על הספר "משנת הגט"
רבי שלמה דבש, בעבור הספר "קדשי מזבח", ביאור סוגיות על מסכת זבחים
רבי אברהם ישעיהו וולפא, על הספר "איש הלוי", על פרק חזקת הבתים ובענייני שטרות וגיטי נשים
רבי יהושע וינברגר, ר"מ בישיבה הגדולה "עטרת שלמה" שבשדה חמד, בעבור הספר "דעת וסתות" על מסכת נידה
רבי שאול יוז'וק, על הספר "ויטע אשל" על מסכת תמורה, שלושה כרכים
רבי אהרון מרדכי זווין, בעבור ספריו "לב לדעת" על מסכת סוכה ועל מסכת זבחים
רבי יצחק מאיר יעבץ, מחשובי האברכים בכולל פוניבז' בני ברק, בעבור הספר "אור ליהודה" על מסכת יבמות
רבי פנחס מנחם ליפשיץ, על הספר "הצ'יק בהלכה" ודיני אשראי ועסקי בנק, שני כרכים
רבי אלחנן מילר, בעבור הספר "שערי המועדים", חידושים, מאמרים והלכות על מועדים, שני חלקים
רבי שלמה אליעזר פרסר, ראש כולל אברכים "בית אבא" בקריית ספר על הספר "שלמי אליעזר", ביאורים וחידושים על מסכת מקוואות
התשע"טחברי הוועדה: רבי ברוך דב פוברסקי, ראש ישיבת פוניבז'; רבי מנחם מנדל שפרן, ראש ישיבת "נועם התורה" ורבי שלמה בן-שמעון, חבר ביה"ד הרבני הגדול.פרסים עיקרים: עד סכום של 100,000 ש"ח לכלל הזוכים הרב יצחק מאיר יעבץ, על הספר "אור ליהודה", ביאורים וחידושים בדברי רבי עקיבא איגר.
הרב דוד שלמה שור, על הספר "דינא דמלכותא" על סוגיית 'דינא דמלכותא', 'טובי העיר', 'ערכאות', ועוד.
הרב יעקב כהן, ר"מ בעבור הספר "הוראה ברורה" על שולחן ערוך יורה דעה.
הרב ירוחם דגני, על הספר "זר זהב", ביאור בספר "שב שמעתתא".
הרב חיים לב ממודיעין עילית, בעבור הספר "חבורת הפסח", על פרק תמיד נשחט במסכת פסחים.
הרב יהודה אנגלנדר, על הספר ביאורים והערות על הספר "חזון אי"ש" במסכת זבחים.
הרב ישראל אדלשטיין על הספר "ישא מדברותיך"- שיעורים, עניינים.
הרב שלום יפרח מבני ברק, בעבור הספר "מנחת שלום", חידושים וביאורים במסכתות יבמות ונדרים.
הרב אריה עמרם, על הספר "פני המנחה", ביאורים והערות על סדר הדף במסכת מנחות.
הרב אריה רודנסקי, בעבור החיבור על הספר "קרן אורה" על מסכת מעילה.
בין מקבלי הפרס, היו גדולי תורה, ראשי ישיבות ורבנים ידועי-שם, ובהם רבי יצחק קוליץ, רבה של ירושלים;
רבי שמחה זיסל ברוידא ראש ישיבת חברון; רבי אברהם דוד רוזנטל, ראב"ד בירושלים; רבי אליהו בקשי-דורון, הרב הראשי והראשון-לציון לשעבר; רבי יצחק פלקסר ,
רבי רפאל פרצוביץ, מראשי ישיבת מיר; רבי אליעזר רוט, ראש כולל "נתיבות משפט", בני ברק ועוד עשרות רבנים, דיינים, ראשי ישיבות וכוללי אברכים מכובדים וידועי-שם.
פרס לורנס אוליבייה לשחקנית הטובה ביותר במחזה הוא פרס שמוענק על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי.
הפרס ידוע בשמו "השחקנית הטובה ביותר" מאז 1993. לפני כן כונה הפרס בשם "שחקנית השנה".
בין השנים 1976 ל-1984 ושוב ב-1988 הוענקו שני פרסים לשחקנית השנה.
האחד לשחקנית השנה במחזה חדש, והשני לשחקנית השנה בהפקה מחודשת.
שנה שחקנית מחזה דמות2020שרון ד.
קלארקמותו של סוכןלינדה לומןהיילי אטוולרוסמרהולםרבקה וסטג'ולייט סטיבנסוןThe Doctorהדוקטורפיבי וולר-ברידג'פליבגפליבג2024שרה סנוקתמונתו של דוריאן גריילורה דונליThe Hills of Californiaורוניקה וג'ואןסופי אוקונדומדיאהמדיאהשרה ג'סיקה פארקרPlaza Suiteקארן נאש, מיוריאל טייט ונורמה האבלישרידן סמית'Shirley Valentineשירלי2025לזלי מנווילאדיפוס המלךיוקסטההת'ר אגייפונגהמשרתיםדסאינדירה וארמהאדיפוס המלךיוקסטהמירה סיאלA Tupperware of Ashesקווינירוזי שיהימאכינלבחורה צעירה
פרס לורנס אוליבייה לשחקנית השנה במחזה חדש היה פרס שנתי שהוענק על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי.
ב-1984 אוחד הפרס עם פרס שחקנית השנה בהפקה מחודשת ליצירת פרס לורנס אוליבייה לשחקנית הטובה ביותר.
פרס לורנס אוליבייה לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה הוא פרס שנתי המוענק על ידי אגודת התיאטרון בלונדון, כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי המסחרי.
הפרס נוסד בשנת 1976 ושמו הוחלף ב-1984 לכבודו של השחקן האנגלי לורנס אוליבייה.
שנה שחקנית מחזה דמות1977מונה וושבורןסטיבידודהקונסטנס צ'פמןJust Between Ourselves מרג'וריאנה מנהאןהמחרשה והכוכביםבסיאליזבת ספריגסוולפונהליידי וולד-בי1978אליזבת ספריגסמכתבי אהבה על נייר כחולסוניה מרסדןברנדה ברוסThe Lady's Not for Burningאליזון אליוטסוזן פליטוודThe Woman איסמיןפטרישה הייזפילומנהרוזליה1979דורין מנטלמותו של סוכןלינדהכרמן דו סאוטויפעם בחייםמיס לייטוןאליסון פיסקFor Services Rendered אייביפטרישה ראוטלדג'And a Nightingale Sang פגי סקוט
שנה שחקנית מחזה דמות2020 אינדירה וארמה Present Laughter ליז אסנדיין מישל אוסטין סיראנו דה ברז'ראק לילה רגונו סופי תומפסון Present Laughter מוניקה ריד ג'וזי ווקר The Ocean at the End of the Lane גברת המפסטוק הזקנה2025רומולה גראיהשניםאננירומולה גראיענקג'סיג'ינה מקיהשניםאננישרון די.
פרס לורנס אוליבייה לשחקנית הטובה ביותר במחזמר הוא פרס שנתי שמוענק על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי.
ב-1977 ו-1978 הוענק פרס אוליבייה להופעה הטובה ביותר במחזמר, ובשתי הפעמים זכתה שחקנית.
ב-1977 זכתה אנה שארקי עבור המחזמר "מגי", וב-1978 זכתה בפרס איליין פייג' עבור הופעתה במחזמר "אוויטה".
בשנה שאחר כך נוצרה קטגוריה נוספת לשחקנית הטובה ביותר במחזמר.
שנה שחקנית מחזמר דמות1979וירג'יניה מקנההמלך ואניאנה לאונוונסקרול צ'אנינגהלו, דולי!דולי לויאנטוניה אליסשיקגוולמה קליליז רוברטסוןגבירתי הנאווהאלייזה דוליטל
קרוסביSmokey Joe's Café Performerג'ואנה רידינגברנשים וחתיכותשרה בראוןאימלדה סטונטוןברנשים וחתיכותמיס אדלייד1998אוטה למפרשיקגוולמה קלימריה פרידמןLady in the Darkליזה אליוטרותי הנשלשיקגורוקסי הארטשאן פיליפסמרלןמרלן דיטריך1999סופי תומפסוןאל תוך היעראשת האופהקריסטן קאמינגסרנטמימי מארקזמריה פרידמןשיקגורוקסי הארטג'וזפינה גבריאלאוקלהומה!לאורי
קלארקקרולין, או שינויקרוליין תיבודורוזלי קרייגקומפניבוביקלי או'הרההמלך ואניאנה לאונוונסאדריאן וורןטינהטינה טרנר
דולי גלאגר לוי צ'ומיסה דורנפורד-מאינטשה, פייר והשביט הגדול של 1812נטשה רוסטובהלורן דרוטיטאניקסלין דיוןלארה פולברכנר על הגגגולדהקלייר פוסטרהמקרה המסקרן של בנג'מין באטןאלוון קין
זכיות ומועמדויות מרובות בקטגוריית השחקנית הטובה ביותר
פרס לורנס אוליבייה לשחקנית הטובה ביותר בתפקיד משנה במחזמר הוא פרס שנתי המוענק על ידי אגודת התיאטרון בלונדון, כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי המסחרי.
שנה ביצוע מחזמר דמות2020קסידי ג'נסון& Julietאן האת'וויי לוסי אנדרסוןאוון הנסן היקר זואי מרפיפטולה קלארקמרי פופינס אישה ציפורלורן וורדאוון הנסן היקר סינתיה מרפי
פרס לורנס אוליבייה לשחקנית השנה בהפקה מחודשת היה פרס שנתי שהוענק על ידי האיגוד של תיאטרון לונדון כהוקרה על הישגים בתיאטרון הבריטי המסחרי.
הפרס נוסד ב-1976 בשם "פרסי איגוד תיאטראות וסט אנד", ושמו הוחלף ב-1984 לכבוד השחקן האנגלי .
ב-1984 אוחד הפרס עם פרס לורנס אוליבייה לשחקנית השנה במחזה חדש לפרס יחיד לשחקנית הטובה ביותר.
בטקס של שנת 1988 הוענק הפרס בפעם האחרונה.
פרס ליאו הוא פרס בתחום הבידור המיועד להפקות קולנוע וטלוויזיה בקולומביה הבריטית שבקנדה.
תוכנית חלוקת הפרסים נערכת מדי שנה בחודש מאי או יוני בעיר ונקובר.
תעשיית הפקות הקולנוע והטלוויזיה הענפה בקולומביה הבריטית חשובה לכלכלה המקומית: מדי שנה, היא יוצרת יותר מ-25,000 מקומות עבודה ומגלגלת יותר משני מיליארד דולר קנדי.
קרן "Motion Picture Arts and Sciences" ייסדה את הפרס ב-1999 כאות הערכה ותמיכה במפיקים, הבמאים, התסריטאים, השחקנים ואנשי הצוות העוסקים בתחום ההפקות המצולמות והמונפשות בסוגות השונות.
ב-2005 נפתח פסטיבל קולנוע שנתי מטעם פרס ליאו להצגת הסרטים הנבחרים.
הפסטיבל בוטל ב-2010 בשל מגבלות תקציביות.
הפרס מחולק ליצירות ששודרו או הופצו בשנה הקלנדרית הקודמת.
ישנן קטגוריות ליחידים ולקבוצות על הישגים מרשימים בתחומם:
תוכניות וסדרות קומיות או מוזיקליות
פרס לסקר-דבייקי למחקר קליני רפואי הוא אחד מפרסי לסקר הניתנים על הישגים במחקר רפואי.
הפרס מוענק על עבודה יוצאת דופן להבנה, אבחון, מניעה, טיפול וריפוי של מחלות.
הפרס נוסד תחת השם "פרס אלברט לסקר למחקר קליני רפואי", בשנת 2008 שונה שם הפרס, לשמו הנוכחי, לכבוד מייקל דבייקי.
רשימת הזוכים המלאה באתר קרן לסקר.
1949 - פיליפ שוולטר הנץ', אדוארד קלווין קנדל, מקס תיילר
1954 - אלפרד בלאלוק, הלן טאוסיג
1998 - ג'נט דוויסון ראולי
2000 - הארווי אלטר, מייקל האוטון
2005 - אלק ג'פריס ואדווין סאת'רן
2021 - קטלין קריקו, דרו וויסמן
"פרס ליצירה אמנותית ע"ש שושנה איש-שלום" הוא פרס הניתן לאמן ירושלמי מטעם הקרן למתן פרסים לציירי ירושלים ע"ש שושנה ומרדכי איש-שלום ז"ל (ע"ר) בשיתוף אגודת אמני ירושלים.
הפרס, הנקרא על שמה של שושנה איש-שלום, רעייתו של מרדכי איש-שלום, חולק לראשונה בשנת 1986. לצידו מוענק "פרס מפעל חיים ע"ש מרדכי איש-שלום".
פרס מסרי נוסד בשנת 1996 על-ידי עמותת מאירה ושאול מסרי.
בכל שנה ניתן הפרס לחוקרים אשר השיגו הישגים משמעותיים בתחום הביו-רפואה.
עד היום קיבלו את הפרס 54 מדענים, מתוכם 21 (38.9%) קיבלו אחר כך פרס נובל.
את הפרס יזם ד"ר שאול מסרי, פרופסור אמריטוס לרפואה, פיזיולוגיה וביופיזיקה בבית הספר לרפואה על שם קק, באוניברסיטת דרום קליפורניה.
ד"ר מסרי שימש בבית הספר לרפואה כראש היחידה לנפרולוגיה בין השנים 1974 ו-2000. את עמותת מאירה ושאול מסרי, עמותה ללא מטרת רווח, יסד ד"ר שאול מסרי בשנת 1996, והיא נועדה לקדם חינוך ומחקר בתחומי נפרולוגיה, פיזיולוגיה ותחומים קשורים.
בכל שנה בוחרת ועדת הפרס נושא בתחום הביו-רפואה.
חברי הוועדה מייצגים את אוניברסיטת דרום קליפורניה ואת אוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
טקס הענקת הפרס נמשך שלושה ימים.
ביום חמישי המועמדים מבקרים באוניברסיטת דרום קליפורניה, נפגשים עם חברי סגל וסטודנטים ונותנים הרצאה מדעית.
ביום שישי מתקיים ביקור דומה באוניברסיטת קליפורניה בלוס אנג'לס.
ביום שבת נערך הטקס המרכזי בבית עיריית בברלי הילס, במהלכו המועמדים נותנים הרצאות פופולריות קצרות.
2021. סוונטה פאבו, דייוויד רייך, ולירן כרמל זכו בפרס על תרומתם לחקר הדנ"א העתיק.
2020. הפרס לא ניתן בשל מגפת הקורונה.
2019. רישזארד קול וסטנלי קרוק זכו בפרס על תרומתם לפיתוח טכנולוגיות ריפוי מבוססות אוליגונוקלאוטידים שנקשרים ל-mRNAs.
2018. גרג סמנזה, וויליאם קיילין, ופיטר רטקליף.
בשנת 2019 זכו שלושתם בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
2017. נורמן פייס, רוב נייט, וג'פרי גורדון זכו בפרס על תרומתם לגילוי המיקרוביום.
2016. ג'ירו מיסנבוק, פיטר היגמן, וקרל דייסרות' זכו בפרס על תרומתם לפיתוח האופטוגנטיקה.
2015. פיליפ הורוות', עמנואל שרפנטייה, וג'ניפר דאודנה זכו בפרס על תרומתם לפיתוח שיטת הקריספר לעריכת דנ"א.
בשנת 2020 זכו עמנואל שרפנטייה וג'ניפר דאודנה בפרס נובל לכימיה.
2014. סטיבן רוזנברג, זליג אשחר, וג'יימס אליסון זכו בפרס על תרומתם לפיתוח האימונותרפיה.
בשנת 2018 זכה ג'יימס אליסון בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
2013. מיכאל שיץ, ג'יימס ספודיץ, ורונלד וויל זכו בפרס על תרומתם להבנת התהליכים המולקולריים של מוטיליות תוך-תאית.
2012. ג'פרי הול, מייקל רוסבאש, ומייקל יאנג זכו בפרס על תרומתם להבנת הבסיס הגנטי של שעונים ביולוגיים.
בשנת 2017 זכו שלושתם בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
2011. פראנץ-אולריך הרטל וארתור הורביץ זכו בפרס על תרומתם להבנת תהליכי קיפול חלבונים.
2010. ג'יימס רותמן ורנדי שקמן זכו בפרס על תרומתם להבנת מבנה הממברנה.
בשנת 2013 ג'יימס ורנדי היו שניים משלושת הזוכים בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
2009. גארי רובקון וויקטור אמברוז זכו בפרס על תרומתם לגילויים ולהבנת פעולתם של microRNAs.
2008. שיניה יאמאנקה, רודולף יאניש, וג'יימס תומסון זכו בפרס על תרומתם למחקר תאי גזע פלוריפוטנטים.
בשנת 2012 היה שיניה יאמאנקה אחד משני הזוכים בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
2007. מייקל פלפס זכה בפרס על תרומתו לפיתוח טומוגרפיית פליטת פוזיטרונים.
2006. אקירה אנדו זכה בפרס על תרומתו לגילוי הסטטינים.
2005. אנדרו פייר, קרייג מלו, ודייוויד בולקומב זכו בפרס על תרומתם לגילוי מנגנון ה-RNA interference.
בשנת 2006 זכו אנדרו פייר וקרייג מלו בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
2004. הארי נולר ועדה יונת זכו בפרס על לגילוי מבנה הריבוזום.
בשנת 2009 הייתה עדה יונת לאחת משלושת הזוכים בפרס נובל לכימיה.
2003. דייוויד אליס, רוג'ר קורנברג, ומייקל גרונשטיין זכו בפרס על תרומתם לחקר הכרומטין.
בשנת 2006 זכה רוג'ר קורנברג בפרס נובל לכימיה.
2002. מריו קפקי ואוליבר סמיתיס זכו בפרס על תרומתם לפיתוח שיטות ל-gene trageting באמצעות תאי גזע.
בשנת 2007 היו מריו קפקי ואוליבר סמיתיס שניים משלושת הזוכים בפרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה.
2001. אלכסנדר ורשבסקי ואברהם הרשקו זכו בפרס על תרומתם לגילוי מערכת האוביקוויטין.