tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מידע בעותק קשיח אינו שימושי – לא ניתן לבצע עליו שאילתות.
במצב כזה, את השאילתות יש להפנות לספק המידע, דבר שיוצר מצב בו ה"כוח" נותר בידי ספק המידע והמנהל אינו יכול לקבל החלטות בזמן.
יתרה מכך, חשיפת המנהל לנתונים עצמם עשויה להביא לכך שיגיע לתובנות נוספות/שונות, אשר מידע "סטטי" ימנע ממנו מלהגיע אליהן.
נגישות – נגישות מלאה מלכלתחילא לבעלי מוגבלויות העתידים אולי להשתמש במערכת, ובתוך כך ממשק קל ונח לשימוש.
על מערכות מידע להיות הולמים בהרשאותיהם לזכות לפרטיות, ובפרט כפופים ל'תקנות הגנת הפרטיות (אבטחת מידע)' והרשות להגנת הפרטיות במקרה הצורך.
מערכות מידע ממשלתיות אמורות להיות נגישות, מאובטחות וללא אפשרות הדרה, חשיפה או חסימת משתמשים שהם אזרחים שנתוניהם במערכת או שעושים שימוש במערכת או רוצים לדווח או לעדכן על עניין או עבירה במערכת.
במקרה וקרה, הדבר מהווה כפגיעה בפרטיות והטרדה, ובמקרים מסוימים אף אפליה או רדיפה בחשיפת הנתונים האישיים למשתמשים פנימיים לא מורשים או גרוע – גורמי חוץ ואנשים לא מורשים.
על פי מודל "שלוש השכבות" מערכת מידע טיפוסית מורכבת משלוש שכבות:
שכבת אחסון המידע הממומשת באמצעות בסיס נתונים
שכבה לוגית המעבדת ומנתחת את המידע
שכבת התצוגה המספקת את ממשק המשתמש
מערכות מורכבות מכילות מספר רב יותר של שכבות.
מערכת מידע מיועדת לארגון או ליחיד, והיא מאפשרת אחסון מידע, ניהולו, עיבודו ושליפתו מאוחר יותר, באופן מלא או תוך כדי ביצוע חתכים מסוימים.
ניתן לנהל מערכות מידע בכל תחום: פיננסי, תעשייתי, גאוגרפי (כגון GTFS), וכדומה.
באופן כללי ניתן לחלק את מערכות המידע לאלה המיועדות לביצוע פעולות (Transaction Processing), ואלה המיועדות לאיסוף נתונים לצורך תמיכה בקבלת החלטות (Decision Support).
משרד הפנים מנהל מערכת מידע ובה מידע בסיסי על כל אחד מאזרחי מדינת ישראל.
הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה מנהלת מערכת מידע סטטיסטי על אודות מדינת ישראל.
בית מלון מנהל מערכת מידע על אודות אורחיו
בעל עסק מנהל מערכת מידע על אודות ספקים, לקוחות, מוצרים שנמצאים במלאי, וכדומה
קיימות מערכות מידע שפותחו כתוכנות מדף, ונמכרות לארגונים רבים, ולעומתן מערכות מידע ייעודיות, שפותחו למען ארגון יחיד, לשם פתרון בעיה עסקית מוגדרת.
בשנות התשעים החלו נעשות נפוצות תוכנות מדף לביצוע מספר תהליכים חוצי ארגון – מערכות Enterprise resource planning (בקיצור ERP).
מערכות אלה כוללות אוסף של תת-מערכות, שכל אחת מהן נותנת מענה לתחום אחר בפעילות החברה – כספים, מלאי, שיווק, ניהול משאבי אנוש ועוד.
אחד היתרונות בתוכנות ה-ERP הוא יכולתה לספק תמונה אחודה של נתוני הארגון, ללא כפילות.
מערכת ניהול קשרי לקוחות (CRM) משלבת את כלל הקשר בין החברה ללקוחותיה ובה מתועד מכלול תהליך הטיפול בהם, המוצרים אשר קנו ממנה, תלונות של הלקוחות, תשלומים ועוד.
בצורה זו ישנו ייעול הטיפול בלקוח.
מערכת ה-CRM מקשרת בין כל המחלקות המטפלות בלקוח, החל משלב קנייתו של המוצר, כאשר לכל מחלקה גלוי מידע הרלוונטי רק לה או שכולם חשופים לכל המידע (על פי הגדרת החברה).
מנתח מערכות מידע הוא איש המקצוע שמאפיין את המערכת.
מחזור החיים של מערכת מידע מתייחס לפרק הזמן שבו מערכת המידע פועלת ומביאה תועלת.
הוא מורכב מאפיון הצרכים, ניתוח, תכנון, הקמת המערכת, הטמעתה, וחוזר חלילה.
מערכת מידע זקוקה בדרך כלל לתחזוקה שוטפת.
תקינותה של מערכת מידע נבחנת ביכולתה לבצע את כל המטלות ברמת הדיוק הנדרשת ובמועדים נדרשים.
אם ביצוע אחת המטלות אינו עומד בדרישות האיכות או בדרישות לוח הזמנים, עלולה כל מערכת המידע להיכשל ולהכשיל את הארגון.
אולם גם דיוק יתר או הקדמת לוח הזמנים הם לעיתים בלתי רצויים, מאחר שהם כרוכים בדרך כלל בהשקעות נוספות בציוד ובהוצאות תפעול שאין להן הצדקה.
את השימוש במערכות מידע ניתן לסווג על פי הדרג הניהולי המשתמש בהן.
דרג נמוך – דרג תפעולי: בקטגוריה זאת נכללים עובדים העוסקים בתפעול השוטף של הארגון.
עובדים אלה משתמשים במערכת המידע באופן רצוף.
דרג זה זקוק למידע פרטני על הנושאים שבטיפולו.
דרג בינוני – טקטי-ניהולי: בקטגוריה זו נכללים עובדי הידע ומנהלי הביניים בארגון.
תפקידם להשתמש במערכות מידע על מנת לקבוע טקטיקה ותכנון בטווח הקצר ולבקר את פעילות הארגון.
הדרג הבכיר – הדרג האסטרטגי: בקטגוריה זו נכללת הנהלת הארגון, שתפקידה לקבוע את האסטרטגיה של הארגון, תכנון מטרות לטווח ארוך וכדומה.
דרג זה זקוק למידע המעניק תמונה רחבה על מצב הארגון, וכן מידע שמקורו מחוץ לארגון: מידע על מתחרים, על מאפייני השוק וכדומה.
פעמים רבות מוצג מידע זה בצורה ויזואלית, הקלה יותר להבנה בעיון מהיר.
מערכות מומחה נועדו לסייע בקבלת החלטות בתחום מוגדר מסוים.
כל מערכת מסוגלת "להציע החלטות" בתחום שונה ועל-פי פרמטרים שונים, בהתאם למידע שהוזן אליה.
מערכות המומחה הן תוכנות אשר למעשה משתמשות בבינה מלאכותית לצורך הדמיית התנהגות כאדם מומחה.
הבדיקה היא של מצבים מסובכים כנגד מאגר נתונים של אפשרויות ואז, יצירת חוקים בסגנון של "אם מתקיים מצב X, אזי יש לבצע Y".
מערכות מומחה מאפשרות לפתור בעיות מורכבות של קבלת החלטות ללא אימון מוקדם ולא הכרת הלוגיקה בבסיס ההחלטה.
המומחיות והידע הצבורים באותו נושא מוסבים לחוקים, הנבנים כעצים היררכיים של תהליכים, או כמבנים של קשרים והסתברויות בין סיטואציות להתנהגויות מצופות.
בנוסף, מערכות מומחה מספקות ידע מקצועי, הסברים, הנחיות והמלצות מעבר לתהליך פתרון הבעיות.
תרומתן של מערכות המומחה לארגונים היא בחסכון בזמן;
בשיפור הרציפות, האיכות והאמינות של תהליכי הייצור והשירות;
במימוש נכסי ידע שברשות הארגון; לעיתים, תוך הסקת מסקנות אשר אין האדם יכול להגיע אליהן.
מערכות מומחה אינן יכולות להחליף לחלוטין את האדם, זאת מפני שהן דורשות אחזקה שוטפת וכן התאמה של הנתונים בהן למציאות המשתנה.
בית החולים "קליבלנד קליניק" באוהיו, חבר עם IBM ליישום פתרון המאפשר שימוש יעיל ומושכל במידע הרב שנצבר במגוון המערכות במרכז הרפואי.
אלו כוללים מאגרי מחקרים, מאגרי מידע על חולים ובסיסי נתונים נוספים.
התוצאה: יכולת לאבחן מחלות, קיצור משמעותי בקבלת החלטות והחשוב מכל, טיפול יעיל וטוב יותר בחולים בהתבסס על אינטגרציה בזמן אמת של כלל המידע הארגוני.
המשטרה עושה שימוש במערכת מומחה אשר פותחה לעזרה בתפיסת אנסים.
על-סמך נתונים שאספה המשטרה, תוך הצלבה עם בסיס נתונים, מציינת המערכת את האזור הסביר ביותר להימצאות האנס בו.
זאת על-פי בדיקת דפוסי התנהגות של החשוד מול המידע הקיים מהעבר.
השטח המצומצם, אליו מפנה המערכת את השוטרים, הוא בגודל של 6% מהשטח בו היו מחפשים במקרים דומים בעבר, על-סמך בדיקתם של השוטרים (ללא סיועו של המחשב).
בחקלאות, "מערכות השקיה חכמות" קובעות ללא התערבות אדם, מתי יש להשקות את האדמה ביותר מים ומתי בפחות (על סמך תרחישים הקשורים לטמפ', הלחות וכו').
מערכות מומחה יש גם ברפת: מערכות חליבה מופעלות אוטומטית כאשר הגיעה העת לחלוב את הפרה.
כלים לניהול מידע וידע בארגון
חברות מסחריות בימינו מהוות תמיד "ארגון לומד", משמע הן מקיימות שלבים של הסקת מסקנות והפקות לקחים מאירועים שונים המתרחשים בחברה.
פיטר סנג'י (מומחה בתחום הניהול ב-MIT, המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, ושימש מנהל תוכנית החשיבה המערכתית והלמידה הארגונית בבית ספר סלואן למנהל עסקים), הגדיר ארגון לומד כ"ארגון, שאנשיו מרחיבים ללא הרף את יכולתם לעצב את עתיד הארגון ואת המציאות הרצויה לארגון ואינם מסתפקים בפעילות לצורך הישרדות".
לצורך קיומו של "ארגון לומד", על החברה לנצל באופן שוטף את הנתונים המוזרמים אליה מכל הדרגים ולהשתמש במערכות, אשר תתעדנה את הפעילות השוטפת ותאפשרנה לשלוף חיתוכים של נתונים.
מערכות ניהול ידע מאפשרות שיתוף של המידע הקיים בארגון באופן חוצה-ארגון, כך שאין צורך לעדכן באופן פרטי במידע כל משרד וקבוצה.
בצורה זו יש גישה שוטפת של כל העובדים הרלוונטיים לנתונים הדרושים להם.
במערכות אלה ניתן לכלול פורטלים ארגוניים ובלוגים.
מערכות ניהול מידע משמשות לשמירת נתונים קיימים על לקוחות ואופן הטיפול בהם (במערכות CRM) וכן, על תהליכים פנימיים בארגון (במערכות ERP).
פורטל ארגוני הוא שער לכלל מידע הקיים בארגון או לחלקו, ואשר משמש את הארגון או קבוצות בו בעבודתם השוטפת.
מטרתו היא להקל על הגישה, השיתוף וההפצה של הידע בארגון.
מדובר בדף בטכנולוגיית Web, המאפשר גישה ליישומים שונים הדרושים לפעילות העובדים בארגון וגורמים הקשורים בו.
הוא מאפשר לעובדים להמשיך ולהפיץ את הידע החדש שהם רוכשים וכך ליצור סביבת עבודה שיתופית.
בפורטל הארגוני ניתן להכיל גם קישור לתיבות דואר אלקטרוני של העובד, לארכיון כתבות בתחום העיסוק, למאגר שאלות נפוצות עם תשובות עליהן, לקבוצות דיון, טיפים וטפסים שונים הדרושים לעבודה.
IBM מפעילה את ThinkPlace – אתר פנימי, המהווה פלטפורמה פתוחה, שיתופית וגלובלית, לקידום החדשנות, ההמצאה והחשיבה המקורית בחברה.
באמצעות פורטל ארגוני זה, יכולים עובדי IBM להציג רעיונות להרחבת עיסוקי החברה, לפתרון בעיות או לשיפור התרבות הארגונית.
רשת כלל-עולמית של מומחים בתחומים שונים עוקבת אחר הרעיונות המבטיחים ביותר.
מאפיין חשוב של מערכת מידע הוא הרשאות השימוש בה: אוכלוסיית המשתמשים בה והפעולות המותרות לכל אחד מהם.
ויקיפדיה היא דוגמה למערכת מידע פתוחה למדי, אך גם בה יש מערכת הרשאות.
כמו כן נעשה שימוש בזיהוי זמני על פי כתובת IP, זיהוי שמבחינת הגולש הוא שקוף אולם מאפשר להפריד בין משתמשים אנונימיים שונים.
ברמה של קביעת אוכלוסיית המשתמשים מחולקות מערכות מידע הפועלת בטכנולוגיית האינטרנט (ובפרט פרוטוקולי TCP/IP) לשלוש קטגוריות:
אינטראנט: מערכת מידע שהגישה אליה מותרת רק למשתמשים בתוך הארגון.
דוגמה לכך היא הפורטל הארגוני.
אקסטראנט: מערכת מידע שבנוסף למשתמשים בתוך הארגון יש גישה מאובטחת לחלק מרכיביה גם למשתמשים מורשים מחוץ לארגון.
מערכות מידע בנקאיות שימשו שנים רבות רק את עובדי הבנק, אך עם התפתחות האינטרנט נפתחו חלקים מהן ללקוחות הבנק, לשם צפייה בנתוני הלקוח ואף לביצוע פעולות כגון העברת כספים.
אינטרנט: מערכת מידע שהגישה אליה (ליתר דיוק: לחלקים ניכרים ממנה) לכל המעוניין בכך.
דוגמה: אתר חדשות פתוח לעיון לכל גולש בעולם, אך הוספת ידיעה חדשה היא יכולת השמורה לעובדי האתר בלבד.
בהמשך לקביעות הללו ברמת כלל מערכת המידע, מוגדרות לכל משתמש סמכויות הפעולה שלו, בהתאם לתפקידו בארגון.
במערכת מידע בנקאית, למשל, פקיד המוצב בסניף מסוים רשאי לעיין בפרטי החשבון של לקוחות סניף זה, אך אינו רשאי לעיין בפרטי חשבון של לקוחות של סניפים אחרים, ואילו מנהל אזור יוכל לעיין בפרטי החשבונות של כל הלקוחות שבסניפים הנכללים באזור זה.
מערכת מורכבת היא מערכת המכילה מספר גדול של מרכיבים אשר משפיעים זה על זה.
מערכות מורכבות מופיעות בתחומים רבים כולל פיזיקה (מרמת האטום עד מערכות כוכבים וגלקסיות), סוציולוגיה (חברה של בני אדם, מדינות), כלכלה (שוק ההון), זואולוגיה (מערכת אקולוגית) ביולוגיה (גוף האדם), פסיכולוגיה, טכנולוגיה, מטאורולוגיה, ניהול (ארגונים גדולים) וכיוצא בזה.
התפתחות המחשב אפשרה לחקור את נושא המערכות המורכבות ונתנה דחיפה עצומה לחקר התחום כולו.
מערכת מורכבת לרוב מוגדרת כמערכת המכילה מספר גדול של מרכיבים אשר משפיעים זה על זה.
שני הגורמים המרכזיים המבדילים בין מערכות מורכבות למערכות פשוטות הם:
קיומן של לולאות משוב בתוך המערכת דבר המוביל להיווצרות משובים חיובים ושליליים,
העובדה שבמקרים רבים חלקי המערכת הם מערכות מורכבות בעצמם (למשל אדם בתוך חברה בתוך ענף כלכלי).
גורמים אלה מובילים להתנהגות לא ליניארית של המערכת, ולכן המערכת אינה עונה על עקרון הסופרפוזיציה (כלומר התנהגות המערכת אינה סכום של התנהגויות כל אחד מחלקיה בנפרד).
דבר זה מוביל לכך שקשה מאוד לחזות את התנהגות המערכת בצורה מדויקת, ובמקרים מסוימים עשוי אף להוביל להתנהגות כאוטית.
הגדרה מפורטת יותר הובאה במהדורה מיוחדת של כתב העת Science על מערכות מורכבות:
מערכת מובנית מאוד, בעלת מבנה עם וריאציות.
כזו שההתפתחות שלה רגישה מאוד לתנאים הראשוניים או לשינויים קטנים, כזו שמספר המרכיבים הפועלים זה על זה הם רבים, או כזו שיש לה אפשרויות רבות מאוד להתפתחות.
כזו שבשל עיצובה או הפעולות שלה, או שניהם, קשה מאוד להבין או לבדוק אותה.
מערכת שנמצאת בעיצומו של תהליך, שגורם לה להשתנות ולהתפתח במשך הזמן.
נהוג לתאר מספר תכונות גנריות בסיסיות שמשותפות לכלל המערכות המורכבות:
החלקים של המערכת המורכבת עשויים להיות בעצמם מערכות מורכבות (לדוגמה מדינה אשר היא מערכת מורכבת, המכילה בתוכה מבנים חברתיים אשר הם מערכות מורכבות, ואשר מורכבים מבני אדם שהם מערכות מורכבות).
קיומם של מסלולים מעגליים בתוך מערכת מורכבת (מערכת א משפיעה על מערכת ב, אשר משפיעה על מערכת ג, אשר בתורה משפיעה על מערכת א), מוביל להיווצרות משובים חיוביים (אשר עשויים להוביל להתבדרות של המערכת) ושליליים (אשר בולמים שינויים אשר מתפתחים במערכת).
קיומם של משובים אלה הוא הגורם המרכזי להיווצרות התבניות במערכת.
שינויים קטנים יכולים לגרום להשפעה גדולה על המערכת (אפקט הפרפר), השפעה דומה בגודלה, או לא להשפיע בכלל.
מערכות מורכבות הן לרוב מערכות פתוחות ומושפעות מהסביבה בה הן נמצאות.
דבר זה מקשה על היכולת לחקור את המערכת, ולכן אחד השלבים הראשונים בניתוח מערכת מורכבת הוא להגדיר בצורה ברורה את גבולות המערכת בתוך הסביבה בצורה בה ניתן יהיה לקרב את המערכת למערכת סגורה.
למרות חוסר הליניאריות של המערכת המורכבת והעובדה שהיא מערכת פתוחה, ניתן להבחין במספר תבניות אופייניות המתפתחות במערכות מורכבות.
גם כאשר מתפתחת תבנית המערכת אין הדבר אומר שהמערכת נמצאת בשיווי משקל (מערכות מורכבות כמעט לעולם אינן מגיעות לשיווי משקל יציב).
לרוב מדובר בתבנית דומיננטית אשר מתפתחת במערכת, כאשר במקביל מתפתחות מספר תבניות משניות, אשר עשויות להפוך לדומיננטיות (או לחלופין להיעלם) בהמשך.
העבר של מערכת מורכבת משפיע על התנהגותה, ולכן הכנסת קלטים זהים מהסביבה למערכת עשויה לגרום לתוצאות שונות, בהתאם להיסטוריה של המערכת.
דבר זה מקשה על היכולת לשלוט בהתנהגות המערכת מבחוץ.
רשת הקשרים במערכת מורכבת היא רשת דינמית, וקשרים בין חלקי המערכת עשויים להיווצר, להיעלם או להשתנות.
מערכות מורכבות נוטות לפתח התנהגות חדשה ברמות הגבוהות כתוצאה מדינמיקה פנימית ברמות הנמוכות יותר ולא כתוצאה מהכוונה חיצונית תכונה זו נקראת הגחה (Emergent behavior) והיא נושא מחקרי מרכזי בתחום של מערכות מורכבות, בעיקר מכיוון שבמקרים מסוימים מרכיבים וקשרים מאוד פשוטים ברמה הנמוכה עשויה להוביל להתנהגות חדשה מורכבת ברמה הגבוהה.
דוגמאות ידועות למקרים כאלה הם רשתות עצביות ותל נמלים.
מושג ההגחה קשור לתופעה נוספת - ארגון עצמי - (במדעי החברה מכונה גם סדר ספונטני), הוא תהליך שבו צורה כלשהי של סדר כולל נובעת מאינטראקציות מקומיות בין חלקים של מערכת לא מסודרת.
התהליך יכול להיות ספונטני כאשר יש מספיק אנרגיה חופשית, ללא צורך בשליטה של אף גורם חיצוני.
בשל רגישותה לתנאים ההתחלתיים לא ניתן לשלוט במערכת מורכבת.
יכולת הלמידה העצמית של המערכת תניב תוצאות שונות לשינויים קלים ואפילו זהים שניצור בה.
תאוריות ומודלים מדעיים נמדדים לעיתים קרובות על ידי פרמטרים כמו כוח הסבר וכוח ניבוי.
במקרים מסוימים קל לנבא כיצד תתנהג מערכת מורכבת - לדוגמה - צמח הוא מערכת מורכבת וקל לנבא תהיה התוצאה אם משליכים צמח לאש - הוא בוער.
בתנאים אחרים קשה ולפעמים בלתי אפשרי לנבא כיצד תגיב מערכת מורכבת לשינוי ולו הקטן ביותר.
קיום נישה - טווח פרמרטים בו המערכת מתפקדת
מערכות מורכבות רבות מתפקדות במסגרת "נישה" של תנאים חיצוניים ופנימיים שבהם הם מסוגלות לשמור על המורכבות והסדר הפנימי שלהן.
לדוגמה צמח היא מערכת מורכבת וכדי שצמח יחיה עליו להיות בטווח מסוים של תנאים חיצוניים - תנאי טמרטפורה, לקבל כמות מסוימת של מים במהלך השנה, לקבל כמות מסוימת של אור.
כמות גדולה או קטנה מידי של מים או אור עלולה להרוג צמח.
גם התנאים הפנימיים של צמח חייבים להיות בטווח מסוים - עליו להימנע מנזק מבני לגזע שלו, להימנע מזיהום כימי שעלול להגיע ממערכת השורשים ולהתמדד עם מחלות מצד טפילים פטריות או חיידקים.
באופן כללי ביצורים חיים הומאוסטאזיס הוא מצב שבו התנאים הפיזיקליים והכימיים השוררים בתוך האורגניזם נשמרים ברמה יציבה שמתאימה לפעילותו המיטבית, שומר על הומאוסטזיס, כלומר על תנאים פנימיים יציבים, באמצעות תהליכי ויסות ביוכימיים–מטבוליים, שמכונים תהליכים הומאוסטטיים.
באופן דומה מערכת אקולוגית יכולה לשמור על שיווי משקל בטווח נתון של פרמרטים בגלל שהאינטרקאציה בין מינים שונים תגרום להיזון חוזר מחליש - אם זן מסוים של מכרסמים יתרבה במערכת, יתרבו הטורפים של אותו מכרסם ואוכלוסיית המכרסמים תחזור להיות קרובה לנקודת ההתחלה.
עם זאת הפרעה חיצונית או פמימית במערכת אקולוגית עלולה לדחוף אותה אל מעבר לנקודת שיווי משקל מסוימת כך שהיא תגיע לקריסה אקולוגית, שבה ישתנו מאד התנאים הסביבתיים במערכת, וכל או רוב המינים במערכת יכחדו באופן מקומי או עולמי.
תבניות התנהגות של מערכות מורכבות
מערכות מורכבות עשויות, מעצם הגדרתן, להציג התנהגות מורכבת ומאוד לא-סדירה, שבה קשה לחזות מה מרכיב מסוים יעשה במשך הזמן, אם כי בפרקי זמן מסוימים מערכת מורכבת עשויה גם להציג התנהגות פשוטה יחסית.
חלק גדול מהמחקר במערכות מורכבות עוסק בניסיון להתחקות אחר התבניות שמתארות בצורה פשוטה יותר (אם כי מקורבת בלבד) את ההתנהגות של המערכות מורכבות.
התבניות עשויות להתפתח מקומית באזורים מסוימים של המערכת או במערכת כולה.
גם כאשר מתפתחת תבנית דומיננטית במערכת, קיימות לרוב תבניות משניות נוספות, אשר בסופו של דבר מוציאות את המערכת מהתבנית אשר התפתחה.
תבנית ליניארית – אף על פי שמערכת מורכבת אינה ליניארית מטבעה, עשויה להתפתח התנהגות ליניארית בחלקים של המערכת.
התנהגות זו נוצרת בדרך כלל מהיווצרות שיווי משקל זמני במערכת, אשר מופר בהמשך.
תבנית מתבדרת – תבנית זו נוצרת כאשר קיים משוב חיובי דומיננטי במערכת.
אם התבנית מתפתחת ואינה נבלמת על ידי משובים שליליים בשלב מוקדם, היא עשויה לגרום לשינויים מהותיים במערכת.
דוגמה לתבנית מתבדרת אשר מתפתחת (ונבלמת בשלב מאוחר) היא היווצרות בועה כלכלית בשוק ההון.
בתכנון מערכות מורכבות הנבנות על ידי בני אדם, קיימת מודעות להיווצרות של תבניות כאלה במערכת, ולכן נהוג להכניס למערכת משובים שליליים אשר ימנעו היווצרות תבנית מתבדרת (אשר עשויה אף להוביל להרס המערכת).
תבנית מתכנסת (הקרויה גם Goal Seeking) – תבנית זו נוצרת כאשר יש מושך (Attractor) פשוט במערכת, והמערכת מתכנסת אליו.
תבניות מורכבות יותר אשר עשויות להתפתח הן תבנית מחזורית, תבנית S (המכונה S-curve), תבנית מדרגות, חשל (היסטרזיס), תבניות כאוטיות (המבוססות על מושכים לא פשוטים) ועוד.
יישומים של תאוריית המערכות המורכבות
מחקר המערכות המורכבות מפיח חיים חדשים בתחומים רבים של המדע, שהאסטרטגיה הרדוקציוניסטית לא הצליחה להסביר אותם.
לפיכך, מדע זה עוזר לפתור בעיות רבות בתחומים שונים כמו נוירולוגיה, מטאורולוגיה, פיזיקה, מדעי המחשב, בינה מלאכותית, מחשוב אבולוציוני, כלכלה, ניהול (ארגונים גדולים ובינוניים), חיזוי רעידות אדמה, סינכרוניזציה של תאי לב, מערכות חיסוניות, אפילפסיה, שימור של מערכות אקולוגיות ועוד.
במחקרים אלה, המדענים מנסים בדרך כלל להבין את החוקים הלא-ליניאריים הפשוטים שגורמים לתופעות המורכבות (ולא לתאר את התופעות האלה).
באופן מסורתי, ההנדסה ניסתה לשמור על הליניאריות של המערכות שלה, מכיוון שכך קל יותר לבנות אותן ולחזות את התנהגותן.
אולם מצד אחד מערכות פיזיקליות רבות (לדוגמה לייזרים) הן מערכות מורכבות ומצד שני גם מערכות הנדסיות פשוטות עשויות להפוך להיות מורכבות, אם בני אדם מעורבים בעבודת המערכת והם עשויים להשפיע עליה, ולכן בתכנון מערכת הנדסית יש להתחשב גם בהיבטים של חקר המערכות המורכבות.
ארגון הוא מערכת פתוחה, מערכת המתקיימת ופועלת כתוצאה מקשרי חליפין עם הסביבה.
הארגון בנוי לרוב ממספר רב של תתי-מערכות, הפועלות באופן עצמאי למחצה (מבחינת הפקה, אחזקה, חליפין, הסתגלות וניהול הארגון).
ארגון מוכרח לנהל קשרי גומלין מתמשכים עם סביבתו (אחרת אין לו קיום) הכוללת משקיעים, ספקים, משאבים ולקוחות.
מערכת זו מקיימת שיווי משקל דינאמי המאפשר למערכת להתאזן אחרת לאחר השינוי הארגוני, שינוי ברכיב כלשהו במערכת גורר שינויים ברכיבי מערכת אחרים.
פקטור המשפיע על שיווי המשקל הדינאמי הוא סוג הצימוד:
צימוד הדוק: יש תלות חזקה בין חלקי המערכת.
צימוד רופף: קיימת תלות חלשה בין חלקי המערכת, והרכיבים השונים בה פועלים באופן עצמאי למדי.
ככל שרמת הצימוד הדוקה יותר, כך עולה הסבירות שיתקיימו יותר שינויים מסדר שני (שינויים המייצרים תופעות וקטגוריות חדשות בהתנהלות הארגונית).
מערכת מומחה היא מערכת מידע ממוחשבת המתפקדת כמומחה אנושי, או מסייעת למומחה אנושי, בתחום ידע מסוים.
זוהי תוכנית מחשב אשר מייצגת ידע, מסיקה ממנו מסקנות ומסוגלת להסביר את האופן בו קיבלה את מסקנותיה.
המטרה הסופית היא לבצע תהליכים של פתרון בעיות בדומה לאלה המבוצעים על ידי מומחה אנושי.
אחת הדרישות ממערכת מומחה היא שתיתן הסברים למסקנותיה - מתן ההסבר נחוץ כדי לשכנע באמיתות המסקנה.
מערכות המומחה הראשונות פותחו בשנות השבעים, אך הן הפכו לפופולריות בשנות השמונים.
לאחר נסיגה בהצלחה בשנות התשעים, יש הטוענים כי הן חזרו להיות נפוצות בסוף שנות התשעים והאלפיים בשמות אחרים.
מערכות מומחה הן חלק מתחום העיסוק של מדע הבינה המלאכותית במדעי המחשב.
ביסוד הבינה המלאכותית עומד הניסיון לפתח תוכניות מחשב המסוגלות להתמודד עם מיומנות אנושית הכוללת את ההיבטים ההכרתיים – חשיבתיים.
מערכת מומחה היא חלק ממשפחת מערכות מבוססות ידע, מערכות אלו מבוססות על ידע תחומי הלקוח מהחיים כדוגמת רפואה, ביולוגיה ואסטרונומיה.
מאז הגדיר אלן טיורינג את "מבחן טיורינג" ב-1950, נעשו ניסיונות רבים לבנות תוכניות מחשב שיצליחו לעבור את המבחן, ולהיות ראויות לתואר בינה מלאכותית.
למרות מספר הצלחות ראשוניות, בעיקר באקדמיה, ההערכה הכללית היתה, לקראת סוף שנות ה-60, כי הטכנולוגיה לא הוכיחה את עצמה בעולם המעשי.
ואז, בתחילת שנות ה-70, התחיל לעלות ענף אחד של הבינה המלאכותית, שהצליח לפרוץ מהאקדמיה אל עולם הארגוני והעסקי: מערכות מומחה.
שנות ה-70: עלייתן של מערכות המומחה
בעוד שהניסיונות המוקדמים בבינה מלאכותית היו בשיטות אלגוריתמיות, היה תחום אחד בו החלו להתפתח שיטות שכונו "היוריסטיות", שמתמקדות בהתקרבות לפתרון, על ידי "כללי אצבע" לקיצור חיפושים גדולים מאד במרחב הפתרונות האפשריים: תחום המשחקים.
הכנסת כללי אצבע כאלו לתוך אלגוריתמים מדויקים, הובילה להכרה בחשיבות המומחיות והידע בהגעה לביצועים המתקרבים ליכולות האדם במשחקים, כמו דמקה ושחמט.
חוקרים החלו להאמין כי הכנסת כללים או חוקים, הבנויים על המומחיות של האדם, היא הכיוון ו"הדבר הבא" בבינה מלאכותית.
המערכת הראשונה בה הוכנסו "חוקים" כחלק מרכזי ממערכת מומחה, אם כי עדיין לא בארכיטקטורה המלאה של מסד ידע, הייתה , שפותחה באוניברסיטת סטנפורד, לסיוע לביוכימאים בזיהוי מולקולות.
הפיתוח התחיל בשלהי שנות ה-60 והסתיים בתחילת שנות ה-70.
אולם, מערכת המומחה הראשונה המבוססת כולה על חוקים כמסד ידע, עם מנגנון הסקה מיוחד, הייתה , שנבנתה בשנות ה-70, אף היא בסטנפורד, במעבדת הבינה המלאכותית (SAIL).
המערכת נועדה לסייע לרופאים באבחון מחלות דם, והיא הראשונה בה הוגדר הידע בחוקים במבנה קבוע של "אם - אז" (IF - THEN), ובהגדרת החוקים שולבו "מומחים" בתחום.
פריצת הדרך של MYCIN הביאה ל"מבול" של פיתוחי מערכות מומחה במבנה החדש, רובן ככולן בעולם האקדמי.
היו שכינו את התחום "מערכות מבוססות ידע" (Knowledge-Based Systems), והתחושה הכללית שזה "הדבר הבא" בבינה מלאכותית.
במקביל, קוצצו תקציבי המחקר בתחומים האחרים של הבינה המלאכותית, שנראה ככושלים לעומת הטכנולוגיה החדשה של מערכות המומחה.
שנות ה-80: מערכות מומחה מגיעות לתעשייה
פריצת הדרך של מערכות המומחה לשימוש תעשייתי ועסקי חלה עם הכרזת מערכת XCON בשנת 1980, בשיתוף פעולה בין אוניברסיטת קרנגי-מלון בשיתוף פעולה עם חברת המחשבים DEC.
המערכת, שהמשיכה להתפתח במהלך שנות ה-80, סייעה למהנדסי חברת המחשבים דיגיטל לקבוע תצורות למחשבים הנמכרים ללקוחותיה.
המערכת הגיעה לכ-2,000 חוקים בבסיס הידע שלה, והחברה דיווחה על עלייה דרמטית ביעילות ובאיכות כתוצאה מהשימוש בה.
גופים עסקיים רבים נכנסו בהתלהבות ליישום מערכות מומחה בתחום עיסוקם, וראו בכך יתרון תחרותי הכרחי, עם הצלחות מרשימות.
אמריקן אקספרס, לדוגמה, דיווח על חסכון של עשרות מיליוני דולר בשנה כתוצאה מהכנסה לשימוש שוטף של מערכת מומחה לאישור אשראי.
גם בישראל נכנסו מערכות מומחה לשימוש שוטף בחיל האוויר (הראשון לפיתוח וקליטה לשימוש מבצעי).
לאור ההצלחה הגדולה של פיתוחי מערכות מומחה, החלו להתפתח מוצרים שנועדו לאפשר פיתוח מהיר של מערכות מומחה, מעטפות (Expert System Shell) שנועדו ל"מהנדסי ידע" (), וחברות חדשות נוסדו סביב מוצרים אלו.
אחדות פיתחו מחשבים ייעודיים לצורך כלי הפיתוח (למשל: Symbolics), אך עם התפתחות מיני-מחשבים ואחריהם מיקרו-מחשבים לשימוש כללי, התפתחו הכלים הפופולריים על מחשבים אלו.
חברות מובילות בשוק היו בעיקר בארצות הברית (למשל: , Teknowledge), בצרפת (למשל: ILOG), וביפן (פרויקט "הדור החמישי").
כמות הפעילות, דיווחי ההצלחה, גיוסי הכספים וההנפקות בבורסה של חברות מובילות, גרמו ליחס של "בועה" למערכות המומחה של שנות ה-80.
שנות ה-90: מערכות המומחה נשארות מאחור
הסימנים הראשונים לאכזבה ממערכות המומחה נראו כבר לקראת סוף שנות ה-80, כאשר החלו להתגלות חולשות ומגבלות, בעיקר בשלבים של מעבר מאב טיפוס מוצלח למערכת תפעולית כושלת.
האכזבות היו כואבות במיוחד לאור הציפיות הגבוהות של הארגונים ושל משקיעי הון סיכון, מהטכנולוגיה שתפתור את כל הבעיות.
גם ביפן, שם נחשבו מערכות המומחה להצלחה גדולה בשנות ה-80 מבחינה טכנולוגית, וחברות הענק (כמו NEC, Toshiba, Hitachi, Fujitsu ואחרות) דיווחו על השקעות כבדות בנושא, המחקרים הראו כי קצב הגידול המצופה לא ענה על קריטריונים עסקיים.
במקביל לאכזבה הכללית, היו גם הצלחות מרשימות, שהלכו נגד הזרם הכללי, ודיווחו על הצלחה של יישומים ושביעות רצון יוצאת דופן.
מספר חברות גדול כמו בואינג, IBM, לוסנט טכנולוגיות, זירוקס, ונאס"א נמנו על המצליחות בתחום בארצות הברית, ובישראל נמנו בנקים, משרדי ממשלה, קופות חולים, צה"ל, חברות ממשלתיות ותעשייתיות, על סיפורי הצלחה של מערכות מומחה משמעותיות.
אולם, את התחושה הכללית הובילו קרנות הון סיכון וקרנות ממשלתיות שהשקיעו בתחום ולמעשה החליטו לעצור השקעות נוספות.
במקביל התחילו פרסומים על כישלונות וידיעות על ירידה משמעותית בכמות המחקרים האקדמיים והדוקטורטים בנושא מערכות מומחה.
את המגמה העצימה העובדה שהגיע שחקן חדש ונוצץ לעיר: האינטרנט.
בשנות ה-90, התחילה ה"בועה" החדשה של האינטרנט, והיא גברה על ה"בועה" הקודמת של מערכות המומחה, באופן ברור ואף קיצוני.
לאחר שהוכרזו כטכנולוגיה "מתה" בשנות ה-90, חל מהפך נוסף בהיסטוריה של מערכות המומחה: הן חזרו לתפוס מקום חשוב בשוק, אך בשם אחר.
הטכנולוגיה הבסיסית שלהן חזרה להיות פופולרית, אך כעת בשם "מערכות מבוססות חוקים" (Rule Based Systems).
המגמה הייתה משמעותית כל כך, שחברת ניתוחי השוק הגדולה, גארטנר, הכריזה על "תחייה מחדש" של התחום, תוך שימוש בשם מערכות מבוססות חוקים, במקום הסיקור הקודם שהיה בשם מערכות מומחה.
נושא "החוקים" של הארגון הפך להיות שגור על מנהלים ואנשי המקצוע הבכירים של קהיליית מנתחי המערכות ואנשי התוכנה, כטכנולוגיה וכארכיטקטורה זהה לזו של מערכות המומחה של שנות ה-80, אך כעת גם בשילוב תשתיות האינטרנט שהיו נחלת הכלל.
ההתייחסות לחוקים במקום ל"מומחה", יוצרת פחות ציפיות: לא עוד חיקוי המומחה, אלא ארגון ועיבוד נוח ויעיל של הידע הארגוני שמאפשר שימוש רחב בו, עם כל היתרונות המעשיים.
ואכן, בניתוח לאחור של מספר הכישלונות של מימוש מערכות מומחה מול הכישלונות במימוש מערכות תוכנה רגילות, הממצאים מראים על שוויון מובהק; ההבדל הגדול היה ברמת הציפיות הגבוהה במיוחד ממערכות המומחה.
סיפורי ההצלחה של מערכות מבוססות חוקים היו נחלת כל האנליסטים המרכזיים: ב"ריבוע הקסם" (Magic Quadrant) של חברת הייעוץ המובילה גארטנר לשנת 2005, מופיעות הספקיות המובילות בעולם בעלות מנועי הסקה, כשלכולן סיפורי הצלחה ולקוחות מרשימים, ביניהן הישראלית ESI.
נוצרה קהיליה בינלאומית סביב הטכנולוגיה והגישה האסטרטגית של "חוקים עסקיים" והיא פעילה עד היום בעיתון ובכנסים מקצועיים.
מערכת המתמחה בזיהוי – מערכת הבודקת פרט אקראי ומזהה אותו, למשל זיהוי צורות.
מערכת המתמחה באבחון – מערכת המאתרת את הגורמים לבעיה, כגון מערכת לאבחון רפואי.
מערכת המתמחה בתיקון – מערכת המציעה פתרונות לבעיות שאותרו, כגון מערכת שתענה על השאלה: "מהן הפעולות אותן יש לנקוט במקרה והמחשב חדל לעבוד?".
מערכת המתמחה בניבוי – מערכת המציגה את התוצאות האפשריות לאחר היווצרותו של מצב מסוים, למשל ניבוי מזג אוויר.
מערכת הדרכה נבונה – מערכת המדריכה את המשתמש בבצוע פעולות, כגון הדרכת טכנאי בהרכבת חלק ופתרון בעיות בהרכבה.
מערכת המתמחה בתכנון – מערכת הקובעת אילו פעולות יש לבצע כדי לקדם פרויקט ובאיזה שלבים, למשל פרויקט בנייה.
משחקים – מערכת המדמה חשיבה של שחקן מומחה במשחק מסוים.
מערכות לקבלת החלטות - כגון מתן הלוואות (בנקים), חיתום ביטוח (חברות ביטוח), רכש ומלאי (גופים עם לוגיסטיקה מורכבת).
ממשק למשתמש — User Interface מהווים את המעטפת
בסיס הידע מתייחס לעולם התוכן המומחי של המערכת.
הוא מתאר את המרכיבים של תחום הידע, ואת הקשרים הקיימים בין המרכיבים השונים.
בדרך כלל מתואר בסיס הידע באמצעות נתוני יסוד – עובדות וכללים המתארים את הקשרים ביניהם.
העובדות מתארות את תחום הידע, ויכולות להשתנות בהתאם למצב או הפרט שנבדק.
החוקים מתארים את היחסים בין פרטים או מצבים בתחום הידע, בדרך כלל במבנה "אם [עובדה] אז [מסקנה]".
הם כוללים את הידע המומחי בתחום, כלומר מה מומחה יכול להסיק מהעובדות.
בסיס הידע כולל את "המחשבה האנושית" הקיימת בתחום הידע המסוים: "מחשבה" זו באה לידי ביטוי בחוקים שתוארו לעיל.
בסיס הידע מהווה חלק הכרחי עבור תוכנית מחשב האמורה להתנהג באופן אינטליגנטי.
מערכת ההיסק מורכבת ממנגנון המסוגל להסיק מסקנות בהסתמך על בסיס הידע: העובדות והחוקים מתארים את הידע, בעוד שמנגנון ההיסק קובע כיצד לנתח את הידע המתקבל.
מערכת ההיסק מתייחסת לבסיס הידע כאוסף של טענות הכוללות עובדות והחוקים בתחום הידע.
מנגנון ההיסק מקשר בין בסיס הידע כדי להגיע למסקנה, יש להדגיש שמערכת ההיסק אינה תלויה בבסיס הידע עצמו ולכן היא מהווה גם חלק מהמעטפת הכללית.
הכלליות של מערכת ההיסק נשמר בדרך כלל בכל מרכיביה.
לעיתים יש להכניס בה שינויים במעבר לתחום ידע חדש, שינויים אלו נשמרים בתחומי ידע שהמבנה הכללי שלהם דומה.
חלק זה של המערכת המומחה הוא החשוב ביותר משום שהוא זה שמחקה את אופן המחשבה האנושית.
במקרים רבים קיימים מסלולי פתרון רבים וכדי שהתשובה תהיה בזמן ריצה סביר חלק מהחוקים הם היוריסטיים כדי להגביל את החיפוש במרחב הפתרונות.
הציפייה היא שמערכת מומחה תדע לנצל את הידע העומד ברשותה בצורה "מומחית" ויעילה.
מבנה מנגנון ההיסק תלוי בשני גורמים עיקריים.
המבנה הטבעי של תחום הידע, והדרך בה הידע מאורגן ומיוצג במערכת המומחה.
קיימות שפות תכנות המקלות על המתכנת בכך שיש בהן מערכת היסק בנויה כמו למשל בשפת פרולוג.
שפות אחרות דורשות לתכנן וליישם מנגנון היסק.
לכל אחת מן השיטות יש יתרונות וחסרונות משלה.
שפה בה קיים מנגנון היסק דורשת פחות מאמץ בבנייתו.
המגבלה היא בכך שמנגנון ההיסק הבנוי לא תמיד מתאים לדרך בה מתקבלות ההחלטות בתחום הידע.
למתכנן יש מעט אפשרויות לשלוט על הדרך בה מאורגן הידע ולתכנן את תהליך הסקת המסקנות.
שפות בהן אין מנגנון היסק בנוי מחייבות תכנון ויישום של מנגנון היסק, אך מאפשרות לו יותר שליטה והתערבות.
מערכות מורכבות מעמידות מנגנון היסק בנוי אך מאפשרות גם להתערב כדי להתאימו לתחום הידע.
מערכת ההסבר מאפשרת למשתמש מעקב אחר תהליך הפתרון והסקת המסקנות של מערכת ההיסק.
המשתמש מצפה לדעת על פי אילו נתונים ועל פי אילו כללים התקבלה תשובת מערכת המומחה.
המערכות נבדלות זו מזו במידת היכולת שלהן לפרט את המעקב אחר מערכת ההיסק.
לפעמים אין צורך בחלקים מסוימים בהסבר, ותפקידה של המערכת הוא לנפות את אותם חלקים ולהציג למשתמש את החלקים המהותיים ביותר.
חשוב ביותר שהמערכת תהיה ידידותית, גמישה ושההסברים יהיו כרוכים ומובנים למשתמש.
במערכות המתקדמות ניתנת יכולת ראיית החוקים עצמם בשפה טבעית, וראיית כל מסלול ההסקה לגבי כל החלטה או חישוב של המערכת.
חלק זה מקשר בין המערכת המומחה למשתמש.
המערכות נבדלות זו מזו במידה הידידות שלהן בקשר עם המשתמש ובאפשרויות השונות שהן מעמידות לרשות המשתמש לשם צפייה בחלקים השונים של המערכת.
מרכיב בסיסי בממשק מאפשר למשתמש להציג שאלה למערכת בדרך נוחה, ולקבל את תשובת המערכת.
בניגוד למערכות תוכנה אחרות, הדרישה ממערכת מומחה היא שהמשתמש יקבל הסבר על החלטות המערכת, רצוי תוך ראיית החוקים שהביאו להחלטה.
חלק חשוב נוסף שלא קיים בכל המערכות הוא ממשק המשרת את בונה בסיס הידע.
המעטפת (Expert System Shell) כוללת את מנגנון ההיסק, מנגנון ההסבר וממשק המשתמש.
ביכולתה להסיק מסקנות על פי בסיס הידע ולהסביר אותו למשתמש.
המעטפת אינה תלויה בבסיס הידע ויכולה לפעול באותו אופן על בסיסי ידע שונים.
מרכיבי המעטפת כלליים ואינם משתנים על פי תחום המומחיות, שכן שינוי בתחום התמחות יבוא לידי ביטוי רק בבסיס הידע.
מעטפת טובה נותנת שירותים למתכנת המערכת וגם למשתמש בה, היא תכיל ממשק לבניית בסיס הידע היכול להיות מבוסס על שיטות ייצוג שונות.
במערכות מומחה ייעודיות המטפלות בתחום ידע מסוים לא מתייחסים למעטפת.
מערכת כזו תכיל גם היא את כל המרכיבים שצוינו, אלא שתחום הידע בא לידי ביטוי, בנוסף לבסיס הידע, גם ביתר המרכיבים של המערכת.
מערכת מומחה הבנויה כמעטפת דורשת מאמץ ניכר יותר בפיתוחה אך משרתת אחר כך תחומי ידע שונים.
מערכת מומחה ייעודית לא ניתן להפעיל על תחום ידע שונה, מאחר שהידע משולב בכל מרכיביה ולא ניתן להפרדה בקלות.
הנחת היסוד של מערכות המומחה היא שאדם שיסתמך על הידע המתועד של המומחה - יפעל ברמת המומחה, או קרוב אליה.
לכאורה, יש בהנחה זו הגיון רב.
אולם פילוסופים של המדע, במאות השנים האחרונות, מטילים בכך ספק רב.
האם הציפייה שמה ש"עבד" פעם, יעבוד גם בעתיד היא נכונה?
הפילוסוף הנודע דייוויד יום (David Hume) קבע כבר במאה ה-18, כי הסקת מסקנות לגבי העתיד, על סמך ניסיון העבר, אינה אמינה.
האם המומחה עצמו מקבל את ההחלטות על סמך החוקים שמסר למערכת המומחה?
מסתבר שהמומחה בדרך כלל אינו מודע לחוקים על פיהם הוא פועל, חלק מהידע שלו אינו "אלגוריתמי" (), ואינו ניתן לניסוח על-ידי חוקים.
קבוצה נוספת של בעיות נוצרת מכך שבסיס הידע אינו מעודכן למצבים הדינמיים של החיים, החוקים אינם מכסים את כל המצבים ונדרשת מיומנות מיוחדת על מנת להגיע לדרגה של "מומחה" אמיתי: היכולת להתאים עצמנו למצבים חדשים ("Adaptive Expertise").
יכולת זו אינה אלגוריתמית ולכן אינה חלק מהידע במערכת המומחה.
מערכת מידע ניהולי היא מערכת מידע שנועדה לסייע למנהלים בדרג התפעולי (דרג הביניים) לקבל החלטות ביצועיות שוטפות, וכך לשפר את פעילות הארגון.
מערכות מסוג זה משרתות את תחומי התכנון, קבלת ההחלטות והפיקוח על תהליכים מובנים אשר ניתן לבצע בצורה ממוחשבת.
המערכות מסכמות נתונים בצורה סטטיסטית ומספקות מידע מנותח למנהלים.
בניגוד ל-TPS שהאורינטציה שלה היסטורית, ה-MIS יכולה להשליך גם לגבי מגמות ונתוני מכירות בעתיד.
המערכת בנויה מאוסף של מודולים.
חלק מהמודולים יכולים לפעול באופן אוטומטי לחלוטין.
לדוגמה, מודול להזמנת חומר גלם, אשר מבצע אוטומטית תהליך של הזמנת מלאי כאשר הוא מזהה ירידה ברמת המלאי מתחת לסף שהוגדר לו מראש.
סוג נוסף של מודולים משמשים לבקרת תהליכים.
מודולים אלו עוסקים בשליטה ובקרה ומוציאים התרעה כאשר מזוהה מצב לא תקין בתהליך.
בעקבות ההתרעה, המנהל יכול להפעיל החלטה אנושית או להפעיל בעזרת התוכנה מודול נוסף של קבלת החלטות.
מערכת מידע אסטרטגית (SIS – Strategic information system) היא מערכת מידע המשמשת לתמיכה באסטרטגיה עסקית תחרותית של ארגון.
המערכת תומכת ביישום אסטרטגיית הארגון על מנת להשיג יתרון על מתחריו.
מערכת כזו יכולה לתמוך בשיפור הקשר עם הלקוח, בשיפור תנאי הסחר עם הספקים, ביצירת הזדמנויות שיווקיות חדשות ובשיפור ויעילות העובדים.
מערכות מידע אסטרטגיות הן מערכות מידע קונבנציאליות המנוצלות בדרכים חדשניות.
ההתפתחות המהירה בטכנולוגיית המידע חוללה מהפכה באופן שבו חברות מנהלות את עסקיהן ואת קשריהן עם ספקים ולקוחות.
ההבדל המשמעותי בין מערכת המידע מסוג SIS לבין כל שאר המערכות השונות כגון – TPS, MIS, DSS, EIS, היא שמערכת ה SIS היא מערכת בעלת זיקה חיצונית אשר משפיעה על יחסי הארגון בסביבתו החיצונית ולא כמו כל השאר אשר הן מערכות בעלות זיקה פנים ארגונית.
לדוגמה, חברת דומינו'ס פיצה אשר משתמשת במערכת מידע מסוג SIS לנווט את שיחות הלקוחות לסניף הפיצה הקרוב לביתם.
בלוס אנג'לס קיימים למעלה מ-300 סניפי דומינו'ס פיצה.
ריבוי הסניפים מקשה על הלקוחות לדעת לאיזה סניף לצלצל על מנת להזמין פיצה ולכן השתמשה חברת דומינוס פיצה במערכת SIS אשר תנווט את השיחות לסניף הפיצה הקרוב ביותר לביתו של המזמין.
הלקוח מתקשר למספר אוניברסלי לכל הלקוחות בארצות הברית, המספר מזהה את מספר הטלפון של הלקוח ואת כתובתו ולפי נתונים אלו מפנה את השיחה לסניף הפיצה הקרוב לבית הלקוח.
במקרה זה מערכת ה-SIS תורמת הן לנוחות הלקוח שהתקשר למספר אחד ולא היה צריך לחשוב לאיזה סניף להתקשר, הן למהירות הגעת השליח מאחר שהסניף קרוב לבית הלקוח והן ביעילות גלובלית של כל סניפי הרשת.
מערכת מודל (או דֶּגֶם) היא מערכת פשוטה יחסית המדמה במאפייניה החשובים מערכת מסובכת יותר.
במערכות מודלים משתמשים כשקשה או לא-ישים לבחון או לנתח מערכות מסובכות, והמערכת המודלית הפשוטה מאפשרת לברור את המאפיינים הקשורים לניתוח.
מודלים יכולים להיות ממשיים או מופשטים, ובאופן מודע מושמטים מהם מאפיינים רבים השייכים למערכת שבמציאות.
מודלים משמשים בתחומים שונים: במדע, בתרבות ובחיי היום-יום.
במדע, מודל הוא ייצוג תאורטי של מערכת מורכבת, שמטרתו לחקות את המערכת בהיבטים מהותיים.
רבים מהמודלים המדעיים הם מודלים מתמטיים - דהיינו, הם מתארים את המערכת בעזרת כלים מתמטיים (ניתן להכליל בזה גם כלים סטטיסטיים או כלים מתורת המשחקים).
בביולוגיה ובפסיכולוגיה נהוג להשתמש באורגניזם מודל.
אורגניזם מודל הוא יצור חי אשר נחקר באופן אינטנסיבי ונהוג להסיק מסקנות מהמחקר בו לאורגניזמים אחרים.
זאת להבדיל מחקר באורגניזם מודל לבין מחקר על חיות בר או חיות חקלאיות שמנסה להבין את אורחות חייהן של חיות אלה ואינו משתמש בהן כמודל עבור אורגניזמים אחרים.
השימוש באורגניזם מודל מתחייב מעצם היותן של מערכות החיים מסובכות ומגוונות.
חלק מאורגניזמים אלה הם גזע טהור - זהים גנטית לכל הפרטים בגזע.
אורגניזם מודל עשוי לייצג מערכה שלמה ואפילו ממלכה שלמה.
כך למשל קיימים זנים של עכברי מעבדה אשר הוכלאו במשך עשרה דורות עם אחיהם, עד אשר הגנום שלהם הפך לאחיד והומוזיגוטי לחלוטין.
מערכות מודל נוספות בביולוגיה הן זבובי הדרוזופילה, שמרים וחיידקי E.
מערכת מידע לבית קברות מיועדת לאפשר לציבור למצוא מידע אודות נפטרים ואיתור מקום קברים בבתי העלמין, ולסייע לגופים המנהלים את בתי העלמין בשמירת המידע על נפטרים.
עלייה לקברי אבות היא מנהג עתיק יומין, וכדי לסייע לקיומו נוהגים בתי הקברות לערוך רישום של מקום הקברים, כך שיתאפשר איתור של הקבר לפי שמו של הנפטר.
קודם למחשוב פעילות זו, התנהל הרישום בשתי שיטות:
ספר הנפטרים, שבו נרשמו הנפטרים לפי סדר קבורתם, מאפשר איתור נפטר לפי תאריך קבורתו.
כרטסת הנפטרים, שבה לכל נפטר כרטיס עם שמו ומקום קבורתו.
מיון הכרטיס בסדר אלפביתי לפי שם משפחה ושם פרטי מאפשר איתור נפטר לפי שמו.
פנייה לפקיד המודיעין בבית הקברות מאפשרת קבלת כתובתו של הקבר המבוקש, בהתאם לאופן רישום הכתובות בבית הקברות, כגון אזור, גוש, חלקה וכדומה.
בדרכו לקבר מסתייע המבקר במפות שבשטח בית הקברות או בהכוונה אנושית.
עם התפתחות המחשוב הוקמו מערכות מידע ממוחשבות גם לנושא זה.
מערכת ממוחשבת בסיסית מחליפה את ספר הנפטרים ואת כרטסת הנפטרים, ומספקת שירות דומה לזה שמספקים כלים ידניים אלה, יחד עם שיטות נוספות לאיתור נפטרים.
שילוב מערכת מידע גאוגרפי, שבה מפה של בית העלמין, מאפשר, לאחר איתור כתובת הקבר, הצגת מפה מדויקת של בית הקברות ומקום הקבר בו, וקבלת מסלול הליכה.
המערכת מאפשרת גם לסייר באופן גרפי במפה הממוחשבת של בית העלמין, להצביע באמצעות הסמן על קבר, ולקבל את הפרטים אודות הנפטר הטמון בו.
קיוסק מידע, המוצב בחלק מבתי הקברות, מאפשר לעולים לקבר את מציאת המידע על הנפטר ללא הזדקקות לשירותיו של פקיד מודיעין.
הצגת המידע באתר אינטרנט של בית הקברות מאפשרת לקבל מידע זה גם קודם להגעה לבית הקברות.
לעיתים משולבים במערכת המידע שירותים נוספים, כגון הדלקת נר נשמה וירטואלי לזכר הנפטר, בקשה לתזכורות אוטומטיות באמצעות דואר אלקטרוני על מועדי אזכרה, הוספת מסמכים אודות נפטר, הוספת תצלום של נפטר, הוספת תצלום של קבר, ועוד.
מערכת מודולרית מוטסת לכיבוי שרפות (באנגלית Modular Airborne FireFighting System ובראשי תיבות MAFFS) היא יחידה עצמאית המשמשת לכבאות אווירית וניתנת להטענה על מטוס C-130 הרקולס.
המערכת מאפשרת כיבוי שרפות מן האוויר, תכונה החשובה למשל בשרפות יער, שלעיתים קרובות אין גישה אליהן מן הקרקע.
המערכת ניתנת להטענה על כל מטוס הרקולס מדגם E או H המצויד במערכת הטענה מסוג USAF 463L.
בשעת הצורך ניתן אפוא להסב לכיבוי שרפות מטוסים צבאיים המשמשים ביומיום למשימות אחרות.
MAFFS2 הוא דגם משופר של המערכת, המצויד במכל לחץ אחד גדול, קיבולת נוזל גדולה יותר של 13,000 ליטר, וזמן הטענה קצר יותר (עקב דחיסת האוויר שתתבצע באוויר במקום על הקרקע) של בין שעה אחת לארבע שעות.
המערכת פותחה על ידי חברת FMC Corporation בשנת 1970, בעקבות שרפות הענק במחוז סן דייגו, בקליפורניה.
טיסת המבחן הראשונה הייתה בשנת 1971. המערכת מיוצרת על ידי חברת Aero Union.
הדגם הראשון של MAFFS2 נבנה בשנת 2007, ונכנס לשימוש בשנת 2008.
המערכת נמצאת בשימוש משמר היערות האמריקאי, חיל האוויר הברזילאי וחיל האוויר המלכותי התאילנדי.
הקו הכחול הוא קו עתידי של מערכת אוטובוסים מהירה.
הקו מחבר בין מרכז מטרופולין גוש דן, תל אביב-יפו, לבין דרומו, ערי השפלה רחובות, נס ציונה וראשון לציון, במסלול שאורכו כ־23 קילומטרים ולו 44 תחנות נוסעים.
זהו הקו השני במערכות האוטובוסים המהירות של דרום המטרופולין, לפני הקו החום, וחלק מרשת תחבורה ציבורית ענפה של רכבות קלות ("דנקל"), נתיבי תחבורה ציבורית ("מהיר לעיר" ו"נתיבים מהירים") ורכבת תחתית.
העבודות על הקו, העתיד להסיע כ־56 מיליון איש בשנה, מוערכות בעלות של כ־3 מיליארד שקלים והחלו ב־2025 בביצוע "חברת נתיבי איילון", כשהקו צפוי להיפתח ב־2028. ברחובות העבודות על הקו החלו ב־19 במאי 2025 בשני מקטעים: במקטע בין כביש 40 לשדרות הקיבוצים ובמקטע בין רחוב הנשיא הראשון לרחוב המדע.
כחלק מן הפרויקט, מרכזי הערים רחובות ונס ציונה ייסגרו לתנועת רכבים פרטיים ויהפכו לרחובות המיועדים לתחבורה ציבורית בלבד, במקטע של כקילומטר ברחובות ושל כ־600 מטרים בנס ציונה.
בנוסף, לכל אורך תוואי הקו ייסלל שביל אופניים, יינטעו עצים ותוטמן מתחת לקרקע רשת החשמל.
על מנת להבטיח את יעילות הקו, שתדירותו צפויה לעמוד על כ־6 דקות, תינתן לו העדפה בכל הרמזורים והצמתים שהוא יעבור בהם, וכן בחלק מן התוואי שלו לא יעברו קווי אוטובוס אחרים בנתיביו.
בניגוד למערכת "מטרונית" של מטרופולין חיפה, צי האוטובוסים של הקו הכחול צפוי להיות חשמלי לחלוטין.
הקו צפוי להשיק לתחנות הקו הירוק של הרכבת הקלה בגוש דן, לתחנות הקו החום של מערכת האוטובוסים המהירה בדרום מטרפולין גוש דן, לתחנות רחובות והראשונים של רכבת ישראל ולתחנות קו M1 של הרכבת התחתית של גוש דן.
בינואר 2009, החברה הממשלתית נת"ע החליטה על קידום פרויקט הקו הכחול כרכבת קלה, כחלק מדנקל, מערכת הרכבות הקלות בגוש דן.
בשלהי 2011, ממשלת ישראל אישרה את המשך קידום תוכניות הקו.
לאחר מכן, העבודות על הקו יועדו להתחיל באמצע 2012. בינואר 2012, יו"ר נת"ע מיכאל רצון הכריז כי עבודות העתקת התשתיות בתוואי הקו אכן יחלו באמצע השנה.
עם זאת, בפועל הפרויקט לא התקדם.
באמצע 2013, פורסם כי הקו מקודם כמערכת אוטובוסים מהירה.
ב-2017, הקו הכחול בוטל יחד עם כל שאר קווי הרכבות הקלות ומערכות האוטובוסים של נת"ע.
ב-2021, כחלק ממדיניות משרד התחבורה בראשות מרב מיכאלי, תועדפה התחבורה הציבורית בתקציב המדינה המיועד למשרד התחבורה, ובין הפרויקטים השונים הוחלט לתקצב במלואו את הקמת הקו הכחול כמערכת אוטובוסים מהירה, בעלות של כ-3 מיליארד שקלים.
ב-2022, פורסם כי הקו מתוכנן על ידי "חברת נתיבי איילון" הממשלתית ויבוצע על ידה.
בעוד את מסלול הקו על כביש 412 תבצע "נתיבי איילון", המסלול על כביש 44 יבוצע בנפרד ומחוץ לפרויקט הקו הכחול, על ידי החברה הממשלתית "נתיבי ישראל".
במהלך 2022, העיריות שבשטחן המוניציפלי תוואי הקו עובר אישרו את תוכניות הפרויקט וחתמו על הסכם עקרונות עם משרד התחבורה.
ברחובות, עלות הפרויקט נאמדת בכ-800 מיליון שקלים.
בנס ציונה, עלות הפרויקט נאמדת בכ-450 מיליון שקלים.
בראשון לציון, עלות הפרויקט נאמדת בכ-820 מיליון שקלים.
כחלק מן העבודות בתוואי מסלול הקו הכחול, בכל הרשויות יחודשו תשתיות הניקוז והביוב, תוטמן מתחת לקרקע רשת החשמל, יוחלפו ויורחבו המדרכות, יחודשו התאורה והריהוט, תשופץ חזית הרחובות, ייסלל שביל אופניים רציף ויינטעו עצים.
עבודות מקדימות, לחידוש תשתיות הניקוז, החלו בתוואי העובר בנס ציונה כבר במאי 2023. באוגוסט 2023, הונחה אבן הפינה להקמת הקו הכחול.
מיד לאחר מכן, פורסם בעיתון "The Marker" כי הקו ייפתח ב-2028 ולא ב-2027 בהתאם לתוכנית המקורית, על מנת לאפשר את תחילת העבודות רק לאחר הבחירות לרשויות המקומיות.
עם זאת, במסמכי המכרז של הפרויקט מצוין כי ברבעון הראשון של 2024 יוכרזו זוכי המכרזים, ברבעון השני של השנה יחלו העבודות בשטח ובסוף 2027 הקו ייחנך.
עם זאת, לא ברור אם וכיצד יהיה שינוי בלוחות הזמנים לאור מלחמת חרבות ברזל.
בסוף ינואר 2025 הכריזה חברת נתיבי איילון על החברות הזוכות במכרז להקמת הקו – "קבוצת מנרב" בראשון לציון, "שפיר הנדסה ותעשייה" ברחובות ו"אורון החזקות" בנס ציונה.
הקו הכחול מחבר בין מרכז מטרופולין גוש דן, תל אביב, לבין דרום המטרופולין, ערי השפלה רחובות, נס ציונה וראשון לציון, במסלול שאורכו כ-23 קילומטרים ולו 44 תחנות נוסעים.
בסמוך לנתיבי התחבורה הציבורית הייעודיים של הקו, עובר שביל אופניים מקביל.
מסלול הקו עובר במרכזי ערי השפלה, בסמוך לעוגני מסחר, תעשייה, תחבורה ציבורית ואקדמיה.
בנוסף, המסלול חופף לתחנות נוסעים של הקו הירוק של דנקל, הרכבת הקלה בגוש דן, הקו החום, קו M1 של הרכבת התחתית של גוש דן וכן תחנות רחובות וראשון לציון – הראשונים של רכבת ישראל.
הקו מתחיל בגבולה של קריית עקרון, במסוף תחבורה ציבורית הסמוך למרכז המסחרי בילו סנטר.
לאחר מכן, הקו חוצה את כביש 40 אל כביש 412 המתחיל ברחובות.
הקו מתקדם לאורך רחוב הרצל, כשהוא עובר בסמוך ל, התחנה המרכזית של רחובות, השוק העירוני, מכון ויצמן למדע, הפקולטה לחקלאות של האוניברסיטה העברית ותחנת הרכבת רחובות.
לאורך מקטע של כקילומטר ברחוב הרצל, בין המפגש עם הרחובות בנימין ולבקוביץ' בדרום לבין המפגש עם הרחובות הנשיא הראשון ויבנה בצפון, מותרת תנועת תחבורה ציבורית בלבד והכניסה לרכבים פרטיים אסורה.
סביב מקטע זה, עוברים מעקפים ייעודיים לרכבים הפרטיים הן ממערב והן ממזרח ברחובות עזרא, מנוחה ונחלה, אייזנברג, הנשיא הראשון, יבנה, רוזנסקי ולבקוביץ'.
תחת שטחה המוניציפלי של רחובות, מסלול הקו מסתיים בצומת מדע.
בסך הכל אורך מסלול הקו ברחובות כ-5 קילומטרים ולו 12 תחנות.
בנס ציונה, מסלול הקו נמשך על ציר 412 לאורך רחוב ויצמן.
במהלך נסיעתו, הקו עובר בסמוך לאזור תעשיית ההיי-טק פארק המדע קריית ויצמן, המכון למחקר ביולוגי וקניון קניותר.
לאורך מקטע של כ-600 מטרים ברחוב ויצמן, בין המפגש עם רחוב יצחק רבין בדרום לבין המפגש עם רחוב עמק השושנים בצפון, תותר תנועת תחבורה ציבורית בלבד והכניסה לרכבים פרטיים אסורה.
סביב מקטע זה, עובר מעקף ייעודי לרכבים הפרטיים ממערב ברחובות עמק השושנים, המנין הראשון ויצחק רבין.
תחת שטחה המוניציפלי של נס ציונה, מסלול הקו מסתיים בצומת מרגולין.
לקראת הבחירות לרשויות המקומיות בישראל (2024) התעוררה מחאה ציבורית נגד הסטת התנועה לרחובות הצרים של שכונות מרכז העיר, וחלק מהמועמדים הכריזו כי יתנגדו לתוואי המתוכנן.
בסך הכל אורך מסלול הקו בנס ציונה כ-3 קילומטרים ולו 16 תחנות.
בראשון לציון, מסלול הקו ממשיך גם כן על ציר 412, לאורך הרחובות הרצל והמכבים.
במהלך נסיעתו, הקו עובר בסמוך לעתודות הקרקע שלפני מחלף ראשונים, תחנת הרכבת ראשונים, קניון עזריאלי ראשונים, הפארק העירוני גן המושבה, בניין עיריית ראשון לציון, הקריה החקלאית של משרד החקלאות ומכון וולקני.
בהגיעו לגן המושבה, הקו הכחול מתממשק עם הקו החום; ובהגיעו לקריה החקלאית של משרד החקלאות, הקו הכחול מתממשק עם הקו הירוק של הרכבת הקלה בגוש דן.
תחת שטחה המוניציפלי של ראשון לציון, מסלול הקו מסתיים בצומת בית דגן.
בסך הכל אורך מסלול הקו בראשון לציון כ-7 קילומטרים ולו 20 תחנות.
בהגיעו לצומת בית דגן, מסלול הקו ממשיך על כביש 44 מערבה לכיוון מרכז מטרופולין גוש דן, תל אביב-יפו.
במהלך נסיעתו, הקו עובר בסמוך למועצות המקומיות אזור וחולון, בית הספר מקוה ישראל ותחנת הרכבת צומת חולון.
מסלול הקו מסתיים במרכז העסקים שבדרך בן-צבי, שם הוא מתממשק עם הקו הירוק של הרכבת הקלה בגוש דן.
בסך הכל אורך מסלול הקו בכביש 44 כ-6 קילומטרים.
מערכות מוניטין (ניתן להתייחס גם בשם "מערכות אמון") הן תוכניות המאפשרות למשתמשים לדרג זה את זה בקהילות מקוונות על מנת לבנות אמון באמצעות מוניטין.
מספר שימושים נפוצים של מערכות אלה ניתן למצוא באתרי מסחר אלקטרוני כגון eBay, Amazon.com, ו-Etsy כמו כן קהילות לייעוץ מקוון כגון Stack Exchange.
מערכות מוניטין אלו מייצגות מגמה משמעותית ב "תמיכה בקבלת החלטות לגבי שירותי תיווך באינטרנט".
עם הפופולריות של קהילות מקוונות עבור קניות, ייעוץ, והחלפת מידע חשוב אחר, מערכות מוניטין הופכות יותר ויותר חיוניות עבור הגולשים.
הרעיון של מערכות מוניטין הוא שאפילו אם הצרכן לא יכול לנסות פיזית מוצר, שירות מסוים או לראות את האדם המספק את המידע, הצרכנים יוכלו להיות בטוחים בתוצאה של הסחורה באמצעות אמון שנבנה על ידי מערכות המוניטין / המלצות.
סינון שיתופי המשמש בדרך כלל במערכות המלצות, קשור למערכות מוניטין בכך ששניהם אוספים דירוגים מחברים בקהילה.
ההבדל העיקרי בין מערכות מוניטין וסינון שיתופי הוא הדרכים שבהן הם משתמשים במשוב המשתמש.
בסינון שיתופי, המטרה היא למצוא קווי דמיון בין משתמשים על מנת להמליץ על מוצרים ללקוחות.
התפקיד של מערכות מוניטין, לעומת זאת, הוא לאסוף חוות דעת קולקטיבית כדי לבנות אמון בין המשתמשים בקהילה המקוונת.
"מוניטין" ע"פ דוד קרויזר מומחה לניהול מוניטין ושיווק "הוא סך המחשבות, התפיסות והתמונות העולות בראשו של אדם הנחשף לשמו של אדם, עסק או מותג.
בניגוד לתפיסות שיווקיות עליהן ניתן להשפיע בצורה נקודתית ומיידית, מוניטין הוא נכס רחב ומקיף שנבנה לאורך שנים, בהתאם לאיכות השירות, איכות המוצרים או השירותים, איכות האינטראקציה עם קהל היעד, חוויות אישיות של הלקוח וחוות דעת ורשמים אליהם נחשף הלקוח מצדדים שלישיים כמו חברים, מכרים, עיתונות וכן הלאה".
היכולת לבנות מוניטין חיובי מחד, והיכולת של גורמים שונים להרוס את אותו מוניטין מאידך, תלויה מאוד ביכולת לייצר מידע ולחשוף אותו בפני קהל היעד.
יכולת זו זוכה לזריקת מרץ משמעותית בעידן האינטרנט בו המידע עובר מאדם לאדם כמו אש בשדה קוצים, מידע שיכול לבנות או להרוס כל עסק במהירות ובקלות רבה יותר מאי פעם.
"ניהול מוניטין הוא תהליך עסקי שיווקי לכל דבר ועניין", מוסיף דוד קרויזר, "באמצעותו ניתן לשלוט בגובה הלהבות, לקדם תכנים ואלמנטים התומכים במוניטין של הלקוח ולהתמודד עם אלמנטים שליליים בעלי פוטנציאל נזק".
הווארד ריינגולד מציין כי מערכות מוניטין באינטרנט הן "טכנולוגיות מבוססות מחשב שמאפשרות לתמרן בדרכים חדשות ורבות עוצמה תכונה אנושית עתיקה וחיונית".
ריינגולד אומר כי מערכות אלה התעוררו כתוצאה מהצורך של משתמשי האינטרנט לקבל אמון באנשים שהם מתקשרים או סוחרים עימם באינטרנט.
התכונה שהוא מציין בקבוצות אנושיות היא שתפקודים חברתיים כגון רכילות "שומרים אותנו מעודכנים לגבי על מי ניתן לסמוך, על מי אנשים אחרים סומכים, מי חשוב, ומי מחליט מי חשוב".
אתרי אינטרנט כגון eBay ו-Amazon, הוא טוען, מבקשים לעשות שימוש בתכונה החברתית הזו והם "בנויים סביב תרומתם של מיליוני לקוחות, משופרים על ידי מערכות מוניטין שאוכפות את איכות התוכן ועסקאות הסחר המתבצעות דרך האתר".
כלכלת השיתוף המתעוררת מגדילה את חשיבות האמון בשווקים ובשירותים של עמיתים לעמיתים (P2P).
משתמשים יכולים לבנות מוניטין ואמון במערכות בודדות, אבל בדרך כלל אין להם את היכולת לשאת את המוניטין שנצבר למערכות אחרות.
רייצ'ל בוטסמן ורו רוג'רס טוענים בספרו ' מה שלי הוא שלך (2010), ש"זה רק עניין של זמן עד שתהיה צורה כלשהי של רשת שמאגדת הון מוניטין על פני מספר צורות של צריכה שיתופית".
מערכות אלה, המכונות לעיתים קרובות בנקי מוניטין, מנסה לתת למשתמשים פלטפורמה לנהל את המוניטין שלהם על פני מספר מערכות.
בגלל האנונימיות של משתמשים באתרי אינטרנט ובקהילות וירטואליות לרבות אתרי סחר אלקטרוני, יש צורך במערכת לתיווך מוניטין של משתמש.
לפני האינטרנט, הערכת מוניטין נעשתה על סמך הכרות קודמת, רכילות בין-אישית, דירוג על ידי סוכנויות דירוג, ומעמד בקהילה.
האינטראקציה עם מספר גדול של משתמשים אנונימיים, עם סיכוי נמוך לאינטראקציה נוספת בעתיד, מחייבת מערכת לאיסוף, סיכום והפצה של מוניטין כדירוג של משתמש על סמך התנהגותו בעבר.
אף על פי שמיעוט קטן של התורמים מידע לדירוג או המשתמשים בו מכירים אחד את השני, מסייעת מערכת מוניטין להחליט במי לתת אמון, ובמקביל להרתיע השתתפות של משתמשים בלתי מיומנים או לא הוגנים.
עסקה חד פעמית בין קונה למוכר ניתנת לתיאור על ידי משחק דילמת האסיר, בה יש למוכר תמריץ לרמות את הקונה.
המקרה של יחסים מתמשכים בין קונה ומוכר ניתן לתיאור על ידי דילמת האסיר האיטרטיבית, בה יש למוכר אינטרס לשתף פעולה כדי להמשיך לסחור בעתיד, שכן סך הרווח העתידי גבוה מהרווח קצר הטווח הנובע מתרמית בעסקה בודדת.
מערכת מוניטין אוספת משוב מעסקאות רבות של כל סוחר עם קונים, אשר קיימו קשר לפחות פעם אחת, ובכך הופכת אינטראקציות בודדות של מוכר עם קונה מסוים לסדרה של עסקאות של אותו מוכר עם כלל קהילת הקונים, ועל כן ניתנת לתיאור על ידי משחק דילמת האסיר האיטרטיבית.
במצב זה יש למוכר אינטרס מובהק לנהוג ביושר אף על פי שסיכויו לפגוש לקוח מסוים פעם שנייה נמוכים
שכן מרחף מעליו "הצל של העתיד"
מערכות מוניטין מיושמות באתרי מסחר אלקטרוני כגון אמזון, בפורום המשוב של אתר המכירות הפומביות המקוונות eBay, באתר השאלות ותשובות Yahoo!
Answers של יאהו, בו ליד כל שם משתמש מצוין איזה אחוז מן התשובות שחיבר נבחרו כתשובות הטובות ביותר, ובאתרי המלצות כגון TripAdvisor, המציג ליד כל שם משתמש את מספר הביקורות שכתב שנבחרו כמועילות על ידי משתמשים אחרים.
מדיה חברתית: רדיט, Digg, Imgur
אתרי ויקי: הגדלת כמות ואיכות תרומות
אתרי שאלות ותשובות: קוורה, Yahoo!
מוניטין מקצועי של מתרגמים: BlueBoard ב-ProZ.com
מערכת מוניטין כללית: Yelp, Inc, מידרג.
אקדמיה: מדדי ציטוטים כדוגמת h-index.
ישנם ארבעה סוגי ראיות המשמשות להערכת אמון
"ראיות הפנים" – ראיות בתקשורת בין אישית: מאפייני דיבור, שפת גוף, הבעות פנים, וכו'.
לאנשים רבים קשה לזייף ראיות כאלה.
"ראיות התיק" – ראיות היסטוריות על אמינותו של B במפגשים קודמים עם A
"ראיות מסגרת" – ראיות על אמינותו של B ביחסיו עם אנשים אחרים, כגון עדויות של אנשים אחרים, או האופן שבו הוא מתנהל איתם
"ראיות הקשר" – ראיות על הסיטואציה שבה ניתן האמון, למשל מכירת מכונית משומשת או עדות במשטרה
משמעותיות במיוחד הן ראיות בדבר העלות של B להפר את האמון או לפרק את מערכת היחסים עם A.
ככל שהעלות שלו יותר גבוהה, כך סביר יותר שהוא ראוי לאמון
ראיות הקשר חשובות הן ראיות בדבר הזהות של B
ראיות הקשר, במיוחד ראיות זהות, קשות יחסית לזיוף
תומאס סימפסון כותב במאמרו (e-Trust and reputation (2012 מספר המלצות לעקרונות מנחים בתכנון ובביצוע של מערכות מוניטין:
תיגמול כותבי ביקורות טובים – כתיבת ביקורת גוזלת זמן ומאמץ, ולכן רצוי לתגמל את מי שעושה אותה היטב.
מניעת תגובות גומלין – יש למזער את האפשרות של משתמשים שונים להגיב זה על זה, למשל, לפרסם ביקורות הדדיות באותו זמן, או להגביל את חלון הזמן שבו מותר למשתמש לכתוב ביקורת על מישהו שביקר אותו.
עידוד נאמנות לקהילה – מאחר שייתכן שאנשים נמנעים מכתיבת ביקורות שליליות מחשש לפגיעה במבוקרים, יש להדגיש בפניהם את התרומה של ביקורות שליליות לקהילת המשתמשים בכללותה.
מניעת ביקורות אנונימיות – אין לאפשר למשתמשים אנונימיים לכתוב ביקורות או לדרג.
הכוונה היא לא בהכרח לפרסם את זהותם ברבים, אלא לדאוג לכך שלבעלי האתר תהיה יכולת לזהות אותם.
מתן זכות דירוג רק למשתמשים רלוונטיים – למשל, רק מי שצרך שירות מסוים יכול לדרג את נותן השירות.
מתן עדיפות לביקורות שליליות – מאחר שרוב הביקורות הן חיוביות, יש לתת עדיפות ובולטות לביקורות שליליות.