tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
לצורך מיתוג עבודות הקמת התשתית והבניה של המערכת להסעת המונים במטרופולין תל אביב נבחרה חברת הפרסום "Ikan Maas" מירושלים.
החברה עיצבה את הדמות המצוירת והמואנשת חופרי, שילוב של בונה וחפרפרת, שהפך לקמע או למותג של הפרויקט ומופיע על פרסומי חברת נת"ע, אירועים רשמיים של החברה וגם באירועי עובדי החברה.
ניתאי הארבלי (בכתבי-יד: מַתַּיִי הָאַרְבְּלִי; המחצית השנייה של המאה ה-2 לפנה"ס), היה אב בית הדין, לצידו של יהושע בן פרחיה ששימש כנשיא הסנהדרין.
יחד הם הזוג השני בתקופת הזוגות.
תלמידם של יוסי בן יועזר ויוסי בן יוחנן, ורבם של יהודה בן טבאי ושמעון בן שטח.
במחלוקת המפורסמת של תקופת הזוגות, על הסמיכה ביום טוב, מוזכר שמו בין אלו שאחזו בדעה שמותר לסמוך על הקרבן ביום טוב.
מקובל לזהות את ארבל כמקום מושבו של הארבלי.
אמנם, ישנם חוקרים שהציעו זיהוי אלטרנטיבי למקום מושבו, כגון יישוב בשם דומה בעמק יזרעאל, או אפילו הערים אירביד בירדן או ארביל בעיראק.
השאלה המתעוררת היא האם התואר "הארבלי" מסמל את מקום מושבו, או את העיר ממנה הוא או אבותיו באו.
אבות דרבי נתן נוסח ב' (אמרה זו מיוחסת בדרך כלל לחברו יהושע בן פרחיה, בשינויים קלים):
אבות דרבי נתן נוסח א':
ב"רשימת כנסיות אליהו", הרשימה העתיקה ביותר של אתרים קדושים בארץ ישראל שהתגלתה עד כה ושטרם פורסמה לציבור הרחב, מוזכרת "כנסת" המיוחסת אליו בארבל.
בית הכנסת העתיק בארבל נחקר לראשונה בשנת 1875, על ידי חברי המשלחת סקר ארץ-ישראל המערבית של הקרן לחקר ארץ ישראל.
בצדו הדרומי של בית הכנסת נמצאת גומחה מעוגלת.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 חקר נחמן אביגד את הגומחה וקבע שזו גומחה של ארון קודש השייכת לתקופה מאוחרת יותר של בית הכנסת – התקופה הביזנטית.
תארוך בית הכנסת אינו מוסכם, ואצינגר וקוהל תיארכו את בית הכנסת על סמך העיטורים, למאות השנייה והשלישית.
מקום קבורתו לא נזכר בספרות חז"ל, אך על פי מסורת עממית מימי הביניים נקבר בעירו - ארבל.
האזכורים לקברו מצויים בכתבי עולי הרגל החל מהמאה ה-12 (או המאה ה-11).
במחקר שפורסם בשנת 2007 נטען שקברו, על פי המסורת, נמצא ביישוב ארבל, על בסיס התיאור בכתבי עולי הרגל:
על שמו נקרא הר ניתאי, במה הררית המתנשאת מעל נחל ארבל.
בנוסף, על שמו קיים רחוב בשכונת קטמונים בירושלים.
נתב הוא אדם המסייע בניווט כלי שיט גדולים בכניסה לנמל וביציאה ממנו, ובמקרים מסוימים אף באזורי שרטונות ואזורים אחרים שבהם יש סכנות לתנועה הימית.
את תפקיד הנתב בישראל ממלא רב חובל בדימוס המכיר את האזור היטב.
המדובר בתפקיד מורכב, שיכולים לבצע רק ימאים בעלי ניסיון של עשרות שנים.
התפקיד היה נחשב לנחשק משום שבעבר הייתה משולמת בו משכורת גבוהה, ובניגוד לתפקיד רב חובל של אונייה, אינו מצריך היעדרות ממושכת מנמל הבית.
עם זאת, בשל שחיקת שכר הנתבים, ישנו מחסור בכוח אדם מיומן בתחום, מה שהביא לבחינה של קיצור תקופות ההכשרה הנדרשות.
מרבית הנמלים מחייבים שימוש בשירותיו של נתב לכל תנועה של כלי שיט מעל גודל מסוים אל תוך הנמל ואל מחוצה לו.
מבחינת המשפט הימי, הנתב רק מייעץ לרב החובל של כלי השיט עליו הוא עולה, למרות שהאחרון הוא תמיד הסמכות העליונה ובעל האחריות היחיד לבטיחות כלי השיט.
בפועל, הנתב מורה בדרך כלל ישירות לצוות הגשר כיצד לתמרן את כלי השיט.
לרוב עולה הנתב לכלי השיט לפני כניסתו לנמל באמצעות "סירת נתב", כלי שיט ממונע שבאמצעותו מגיע הנתב לכלי השיט המנותב, אך במקומות מסוימים מקובל שימוש במסוק לצורך זה.
לעיתים קרובות נדרש טיפוס של עשרות מטרים בסולם חבלים לצורך מעבר מסירת הנתב לסיפון כלי השיט הגדול, פעולה מסוכנת בכלל ופרט מכיוון שהדבר מתבצע גם בתנאי ים קשים, כל עוד לא הופסקה פעילות הנמל.
הנתב מנווט את הספינה מתוך ניסיונו והיכרותו המעמיקה עם האזור שבו הוא פועל, ומסייע למנוע תאונות העלולות להיגרם מחוסר היכרות של צוות הספינה עם מכשולי הניווט במקום.
לאוניות מטען גדולות דרוש מרחק של מספר קילומטרים כדי לעצור, וכל טעות של הצוות עלולה להסתיים בנזק עצום.
לפיכך, לתפקיד הנתב חשיבות רבה לכניסה ויציאה בטוחה של כלי שיט מהנמל.
הנתבים נדרשים להכיר גם מגוון כלי שיט ואת תצורות ההיגוי ומגבלות השליטה בהם.
בישראל, כ-30 נתבים, שכל אחד מהם מבצע כ-1,000 תמרוני אוניות מדי שנה.
"נתון: 1. מפל המים, 2. מנורת הגז" הוא מיצב פיסולי מאת האמן האמריקאי יליד צרפת מרסל דושאן, אשר נוצר בין השנים 1946–1966. העבודה, בגודל של 242.5 ס"מ על 177.8 על 124.5 ס"מ מוצבת במוזיאון פילדלפיה לאמנות.
העבודה נחשבת כעבודה האחרונה שיצר דושאן.
הוא יצר אותה בדירתו בניו יורק בתקופה של כעשרים שנה, תקופה בה דושאן הודיע כי פרש מן החיים האמנותיים לטובת משחק השחמט.
היצירה מורכבת מדלת ישנה, חסרת ידיות, הנתונה בתוך משקוף לבנים.
בדלת העץ ישנם שני נקבים זעירים דרכם יכול הצופה לצפות בסצנה סוריאליסטית - בתוך נוף כפרי שוכבת גופת אישה עירומה המחזיקה בידה עששית גז.
האישה מתוארת ללא שיער גוף ומפשעתה פתוחה.
ברקע התיאור מופיע מפל מים קטן.
שני הנושאים שביצירה הופיעו כבר קודם ביצירות מוקדמות של דושאן.
כבר בשנת 1902 יוצר דושאן רישום קטן ממדים של מנורת גז תלויה (La suspencsion de ÍEcole Bossuet).
המפל ומנורת הגז ממלאים תפקיד גם ביצירה "הזכוכית הגדולה".
בעבודה זו הצופה נמצא בעמדה של מציצן המתבונן בתיאור המיני.
שני הנקבים מאפשרים לצופה להתבונן ביצירה, בדומה לפעילות הראייה של האדם.
הסצנה המתגלה מכילה מיניות מוזרה המתבטאת בגוף הנשי המתואר הן באופן מיני - על ידי העירום וחשיפת איבר המין הנשי לצופה, אך גם בצורה א-מינית, המתבטאת בשיער הערווה החסר של הדמות.
נתונים לא-מפוקחים הם נתונים שאינם מתאימים לדרישות ניתוח על ידי סטטיסטיקה.
חסרים בהם אחד או יותר מהרכיבים הנדרשים לניתוח כזה, כגון: הגדרת מטרה, מדגם שמייצג את אוכלוסיית המבחן, מבנה ברור של משתנים, אי-תלות בין משתנים (או הגדרת התלות במידה וקיימת), סביבה חיצונית יציבה, וערכים כמותיים במהותם.
חסרונם של אחד או יותר מהרכיבים הללו הדרושים לפתרון, מחליש את יכולת הפקת מסקנות מהנתונים.
רוב הנתונים בימינו הם מסוג לא מפוקחים, מאחר שהם זורמים ממערכות אנלוגיות ודיגיטליות שונות, עוברים אינטגרציה ואחסון, ולעיתים גם "ניקוי".
כך שאף אם הוקמו לצורך מטרה מסוימת, הרי שעד הגיעם למחשב הקצה של מנתח הנתונים, הם מאבדים את המטרה והמבנה המקוריים כפי שתוכננו בתחילה.
קיימות הגדרות נוספות, חלקיות יותר לנתונים לא-מפוקחים, לדוגמה: "נתונים ללא הגדרת מבנה, שלא נלמדו עדיין", או "נתונים חסרי הגדרת מטרה".
שתי הגדרות לדוגמה הנ"ל לא מכסות את האפשרויות, של נתונים בעלי מבנה מוגדר אך הוכנו למטרות אחרות, או של נתונים בעלי מטרה תקפה אך מבנה בלתי ידוע – בשני המקרים הנתונים נחשבים ל"לא-מפוקחים" מאחר שהגדרתם לא שלמה.
נתונים לא-מפוקחים הם כאלה שנאספו בדרך כלל מהשטח ללא תכנון ומטרה אחידים.
הם מכילים אוכלוסייה מגוונת של אירועים, "רעש", קשרים חבויים, כמויות גדולות של משתנים, גורמים נעלמים, או דינמיקה לא-מוגדרת.
עד כמות מסוימת של נתונים, ניתן היה להתגבר על הסיבוכיות על ידי ניקוי וארגון הנתונים מחדש, כך שיתאימו לצורך הפקת מסקנות.
אך בכמויות גדולות של נתונים, האפשרות לשחזר אותם באמצעות ניקוי וארגון - קטנה, והחריגות מהמודל הסטטיסטי הן רבות ומשמעותיות.
כל אלה הביאו לפתיחתו של תחום פתרונות חדש.
התחום העוסק בפתרונות חדשים לנתונים לא-מפוקחים הוא כריית נתונים .
נתה (נתניה) דושניצקי-קפלן (1 באפריל 1918 – 20 במאי 2005), שנודעה רק בשמה הפרטי, הייתה ציירת ישראלית.
נתה נולדה באלכסנדריה שבמצרים, אליה עבר אביה, ד"ר משולם לבונטין, מתל אביב, לרגל תפקידו כרופא גדוד נהגי הפרדות הציוני.
נתה נקראה על שם סבה, אבי אמה (גניה), נתן דונביץ.
סבה, אבי אביה הוא זלמן דוד ליבונטין.
בהיותה תינוקת, בשנת 1919, שבה עם הוריה לישראל והם חזרו והתיישבו בתל אביב, שם למדה בשנים 1935-1923 בגימנסיה הרצליה.
ב-1936 למדה מזכירות וניהול בלונדון, ושבה לארץ ישראל ב-1938. נתה נישאה לגבי ברדי, שאיתו התגוררה בקפריסין, אך בשנת 1940, בעקבות מלחמת העולם השנייה חזרה לתל אביב, שם נולד בנה דוד (דדי).
בשנת 1942 נישאה לידיד נעוריה המהנדס גרשון דושניצקי ובשנת 1948 נולד בנה ליאור.
בשנת 1954 נפטר בעלה, בגיל צעיר.
אחיה הצעיר הוא המשפטן פרופ' אביגדור לבונטין.
נתה החלה לצייר מאוחר, לאחר שנישאה פעמיים ולאחר שילדה שני ילדים.
ב-1955, לאחר מות בעלה השני, החלה את דרכה האמנותית בלימודי עיצוב פנים בבית הספר לעיצוב "פארסונס" בניו יורק.
ב-1957 נישאה לד"ר מיכאל קפלן ושנה לאחר מכן החלה ללמוד ציור אצל טובה ריכטר.
בשנים 1959–1960 למדה נתה אצל מינה זיסלמן, ואחר כך בשנים 1962–1963 למדה במכון אבני בתל אביב.
בין מוריה היו יחזקאל שטרייכמן ואביגדור סטימצקי.
מאז הרבתה לסייר, לצייר ולהציג בגלריות ובמרכזי אמנות שונים בישראל ומחוצה לה, ומדי פעם שהתה תקופות ממושכות בלונדון ובפריז.
כתלמידה של שטרייכמן וסטימצקי שמה של נתה נקשר ל"אופקים חדשים", והיא שילבה את האור והצבע הישראליים שאופייניים לסגנון זה, יחד עם הסגנון האירופאי של אור רך יותר, ושל ארגון ואיפוק.
היא פיתחה סגנון אישי משלה - נופים ודיוקנאות אקספרסיביים, שהפכו מופשטים יותר ויותר, עם משיכות מכחול עזות ובוטות ועם צבעים חיים וחזקים על בדים גדולים מאוד.
נתה הייתה ציירת נמרצת מאוד, שהטיחה צבעים בבד, וציירה רק בעמידה, כדי להשיג את עוצמת ותנופת המכחול.
כמה מבקרים כינו את סגנונה "גברי", והופתעו מהניגוד הבולט בין דמותה השברירית והאלגנטית, לבין ציוריה הגדולים והבוטים.
לאחר פטירתו של בנה הבכור דדי, בשנת 1996, הפכו ציוריה למופשטים ורוחניים יותר.
נתה הייתה חברה באגודות הציירים בישראל, בפריז ובלונדון, והמשיכה להציג בתערוכות קבוצתיות חשובות וגם בתערוכות יחיד בישראל ומחוצה לה, ולזכות בשבחים ובפרסים.
עבודותיה נמצאות באוספים פרטיים וכן ובמוסדות ציבור בישראל ובחוץ לארץ, ובהם במוזיאון תל אביב לאמנות, בבניין הסוכנות היהודית, אוניברסיטת תל אביב, בית ההסתדרות, בית התנ"ך, ובניין האספה הלאומית הצרפתית (פריז).
נתה נפטרה בביתה בתל אביב.
בשנת 1965 הציגה תערוכת יחיד ראשונה בגלריה צ'מרינסקי בתל אביב.
ומאז השתתפה בתערוכות רבות, בעיקר בחוץ לארץ.
בשנת 1988 ערכה תערוכה רטרוספקטיבית במשכן לאמנות בחולון, והאוצר היה הצייר יחזקאל שטרייכמן, שגם נשא את דברי הפתיחה.
בשנת 2001 הציגה בבית האמנים בתל אביב, תערוכה מעבודותיה המגוונות שציירה בישראל ומחוצה לה, ובהתאם לכך נקבע שם התערוכה "בין עין כרם לפריז".
האוצרת הייתה פרופ' גילה בלס, שעוד קודם לכן חקרה את יצירתה של נתה, ובשנת 2000 פרסמה עליה ספר בשם נתה קפלן.
ציון לשבח על התמונה "דיוקן אמי" בתחרות פורטרטים על שם פול-לואי ויילר מטעם האקדמיה לאמנויות יפות, פריז (1979).
תעודה ומדליית ברונזה מטעם המכון האקדמי של פריז על ציורה "זיכרון" (1992).
פרס "יד הזהב" מטעם S.I.B.A (צרפת); בשנים 1998, 1999 במדליה ותעודה על שם לואי דימולן מטעם האגודה הבינלאומית לאמנויות יפות בצרפת (1993).
ציון לשבח לאמן זר מטעם סלון קרוסל של הלובר, פריס (מקום שבו נתה הציגה) ומדליית זהב בתערוכה "Victoire 2000", צרפת (2000).
שנתיים לאחר מותה, נערכה תערוכה מיני-רטרוספקטיבה של קפלן במוזיאון תל אביב, בניהול האוצרת גילה בלס (2007).
בשנת 2006 נוסדה קרן על שמה של נתה דושניצקי-קפלן מטעם מוזיאון תל אביב, המעניקה פרס שנתי בסך 40 אלף שקל לאמן ישראלי.
בין הזוכים: יהודית לוין ואלימה.
הקרן נוצרה ביוזמת בנה ליאור דושניצקי, יזם ומנהל פרויקטים בעל חברת לינב, האחראי על הקמתם של דיזנגוף סנטר, המשכן לאמנויות הבמה והפרויקט של ככר הבימה.
נתונים מקושרים מתארים במחשוב שיטה לפרסום נתונים מובנים בצורה כזאת שהם יוכלו להיות מקושרים ולהיות שימושיים יותר.
דבר זה נבנה על טכנולוגיות רשת כמו HTTP ו URI.
אבל במקום לעשות בהם שימוש בדפי רשת לקוראים אנושיים, מרחיבים אותם לשיתוף מידע בצורה כזו שניתן לקרוא אותם באופן אוטומטי על ידי מחשבים.
טים ברנרס-לי מנהל World Wide Web Consortium טבע את המונח בדיון על נושאים הקשורים בפרויקט הרשת הסמנטית.
עם זאת הרעיון הוא ישן מאוד וקרוב למושגים כמו מסד נתונים רשתי, ניתוח ציטוטים ובקרת זהויות בקטלוגים של ספריות.
טים ברנרס-לי התווה ארבעה עקרונות של נתונים מקושרים במאמרו נושאי עיצוב: נתונים מקושרים.
השתמש ב-URI כדי לזהות דברים.
השתמש ב-URI של HTTP כדי שאפשר יהיה להתייחס לדברים ולחפשם על ידי אנשים וסוכני משתמש.
לספק מידע מועיל על דבר מסוים כשה- URI ניתן לחיפוש תוך שימוש בפורמטים סטנדרטיים כמו RDF/XML.
יש לכלול קישורים ל URI אחרים בנתונים החשופים כדי לשפר את גילויו של מידע קשור אחר ברשת.
טים ברנרס-לי הראה מצגת על נתונים מקושרים בוועידת TED ב-2009. הוא ניסח בה מחדש את עקרונות הנתונים המקושרים בשלושה "חוקים פשוטים ביותר":
לכל סוגי הרעיונות המושגיים יש שמות המתחילים ב HTTP.
אני מקבל מידע חשוב בחזרה.
אני אקבל חזרה מידע מסוים בפורמט תקני שהוא סוג הנתונים השימושיים שמישהו ירצה לדעת על אותו רעיון, על אותו אירוע.
אני מקבל חזרה מידע שהוא לא רק הגובה והמשקל של מישהו ומתי נולד.
לאותו אדם יש קשרים עם אחרים וכאשר יש לו קשרים, הרי בכל פעם שהוא מבטא קשר אז הרעיון האחר הקשור אליו מתבטא באחד השמות המתחילים ב HTTP.
יש לציין שלמרות שהחוק השני מזכיר "פורמטים תקניים" אין הוא דורש תקנים מסוימים, כמו RDF/XML.
פרויקט קהילת קישור נתונים חופשיים
מטרת קהילת קישור נתונים חופשיים השייכת לקבוצת הרשת הסמנטית לחינוך וקירוב של W3C היא להרחיב את הרשת עם נתונים השייכים לכלל על ידי פרסום מערכי נתונים כמו RDF ברשת וקביעת קישורי RDF בין פריטי נתונים ממקורות מידע שונים.
באוקטובר 2007 הכילו מערכות נתונים יותר משני מיליארד של משולשי RDF שהיו מקושרים ביניהם ביותר משני מיליון קישורי RDF.
בספטמבר 2011 גדל מספר זה ל-31 מיליארד משולשי RDF המקושרים ביניהם בכ- 504 מיליון קישורי RDF.
נתב גדול סנפיר (שם מדעי: Globicephala melas) הוא מין של לווייתן בינוני ושחור מהסוג נתב שחור.
הוא קרוי כך עקב סנפיריו הגדולים יחסית לגופו ויחסית לנתב קטן-סנפיר.
הוא קרוב רחוק של הדולפינן, העבשן הקטלני והאורקה (קטלן).
זהו אחד הגדולים ממיני הדולפיניים: אורכו של הגלובים הזכרים עד 7.6 מטרים ומשקלם עד 2,300 קילוגרם.
הנקבות קטנות מהם בהרבה, אורכן עד 5.8 מטרים ומשקלן עד 1,300 קילוגרם.
זהו לווייתן שחור או אפור כהה בעל מצח קשה ובולבוסי וסנפירים ארוכים העוזרים לו לחתור במים במהירות.
בטנו וגרונו אפורים ובהירים יותר משאר הגוף.
הנתב נודד ברחבי האוקיינוסים בדרך כלל בחצי הכדור הדרומי, אך גם בצפון-מרכז האוקיינוס האטלנטי.
הם מאוד חברתיים ונודדים בלהקות של לפעמים עד 1,000 פרטים וצדים דיונונים ודגים, לעיתים בעומק רב.
הלהקות האלה נודדות הרבה ולעיתים עולים הנתבים בטעות על החוף ומתים שם.
בעבר צדו רבים מהם, אולם כיום הם חיות מוגנות.
עם זאת לא ידוע מה מצב שימורם הנוכחי.
נתב קטן-סנפיר (שם מדעי: Globicephala macrorhynchus) הוא מין ממשפחת הדולפיניים השייך לסוג נתב שחור.
מין זה גדול יחסית למשפחתו.
בלידתם הם שוקלים 80 קילוגרם ואורכם 1.4–1.9 מטרים.
הם בעלי ראש גדול ולסת קצרה.
למין זה סנפירים קטנים מקרובו נתב גדול-סנפיר ובעלי סנפיר גבי גדול.
צבעם אפור כהה עד שחור.
הם יכולים לצלול לעומק רב ומעדיפים להימצא במים העמוקים, שם הם צדים דיונונים, תמנונים ודגים.
הם נמצאים בטבע בלהקות גדולות של 30–40 פרטים ולעיתים גם יותר.
הלהקה מגוננת על הצעירים והיא מכילה הן זכרים והן נקבות.
נת'ניאל "נאט" קליפטון היה כדורסלן אמריקאי, אשר שיחק בליגת ה-NBA בין העונות –.
נודע כשחקן האפרו-אמריקאי הראשון שחתם על חוזה בקבוצה מליגת ה-NBA.
בעונת נבחר להשתתף במשחק האולסטאר של ה-NBA כשחקן ניו יורק ניקס, ולאורך קריירת המשחק העמיד ממוצעים של 10.0 נקודות, 8.2 ריבאונדים ו-1.1 אסיסטים למשחק.
בשנת 2014 הוצג בהיכל התהילה של הכדורסל, כשחקן.
קליפטון נולד בעיר ליטל רוק שבארקנסו, וגדל בשיקגו שבאילינוי.
בשל חיבתו למשקאות מתוקים זכה לכינוי "סוויטווטר" (Sweetwater; "מים מתוקים"), אשר דבק בו לכל אורך קריירת המשחק.
בשנת 1942 החל ללמוד באוניברסיטת זאוויר בלואיזיאנה, וכשנה לאחר מכן התגייס לצבא ארצות הברית, בו שירת במשך 3 שנים עד תום מלחמת העולם השנייה.
בשנת 1945 החל לשחק עבור ניו יורק רנסאנס – קבוצת ראווה המורכבת כולה מכדורסלנים אפרו-אמריקאים, אשר הופיעה ברחבי ארצות הברית.
בין השנים 1947–1950 שיחק בהארלם גלובטרוטרס, ובמקביל השתתף בליגת הבייסבול לשחורים כשחקן קבוצת "שיקגו אמריקן ג'איינטס".
בעונת חתם קליפטון על חוזה בקבוצת ניו יורק ניקס, ובכך הצטרף לצ'אק קופר וארל לויד כשלושת השחקנים האפרו-אמריקאים הראשונים בתולדות ליגת ה-NBA.
בעוד קופר היה הראשון מבין השלושה אשר נבחר בדראפט ה-NBA (בחירה 14), ולויד היה הראשון שהשתתף בפועל במשחק NBA, קליפטון זכור כאפרו-אמריקאי הראשון שחתם על חוזה רשמי בקבוצת NBA.
ב-4 בנובמבר 1950 השתתף לראשונה במשחק NBA, ארבעה ימים לאחר משחק הבכורה של ארל לויד עם וושינגטון קפיטולס.
בשש מתוך שבע עונותיו בניו יורק העפיל עם הניקס לשלב הפלייאוף, ובשלוש מתוכן הפסיד עם הקבוצה בגמר ה-NBA.
בעונת נבחר בפעם היחידה בקריירה להשתתף במשחק האולסטאר, לצד חבריו לקבוצה הארי גלאטין וקארל בראון.
בגיל 34, קליפטון הוא השחקן המבוגר ביותר בתולדות הליגה אשר משתתף לראשונה במשחק האולסטאר.
לקראת עונת הועבר בטרייד לפורט ויין פיסטונס, יחד עם הארי גלאטין, בתמורה למל האטצ'ינס וצ'ארלי טיירה.
בעונתו היחידה בקבוצה קלע 7.7 נקודות בממוצע למשחק, והודח עם הפיסטונס בגמר האזור המערבי.
בעת פרישתו ממשחק בשנת 1958 ניצב קליפטון במקום התשיעי בתולדות ה-NBA במספר ריבאונדים בקריירה, עם 4,469.
בקיץ 1958 עזב קליפטון את הפיסטונס וחתם בקבוצת "דטרויט קלאונס" מליגת הבייסבול לשחורים.
בשנת 1961 חזר לשחק כדורסל, ושיחק במשך עונה אחת בקבוצת "שיקגו מייג'ורס" מליגת ה-ABL בטרם פרש ממשחק באופן סופי.
לאחר קריירת המשחק עבד כנהג מונית בעיר שיקגו.
בשנת 2014 הונצח בהיכל התהילה של הכדורסל, כשחקן.
נתוני אוויר בתעופה הם נתונים הנמדדים על ידי המערכת הפיטו־סטטית של כלי טיס ומקנים למערכות וצוות האוויר מידע על תנאי הטיסה של המטוס.
נתוני אוויר בסיסיים נמדדים ישירות על ידי מדידת לחץ (מערכת פיטו־סטטית) או על ידי מדידת זווית (משדרי זווית התקפה למיניהם).
הנתונים הנכללים בקטגוריה זאת הם מהירות אווירית מכשירית, גובה ברומטרי, קצב נסיקה/הנמכה, קצב החלקה וזווית התקפה.
קטגוריה נוספת של נתוני אוויר, הם נתוני אוויר מחושבים, אלה משתמשים במכשירים מכניים או אלקטרוניים המשלבים מספר נתוני אוויר בסיסיים בשביל לספק נתונים נוספים.
נתונים הנכללים בקטגוריה זאת הם מספר מאך, מהירות אווירית מתוקנת, מהירות אווירית אמיתית, מהירות אווירית מושווית, זווית התקפה מחושבת, זווית וקצב החלקה וכדומה.
מערכות הללו עושות גם שימוש בחיישני טמפרטורה חיצונית לחישובים שלהם.
נתוני אוויר הם קריטיים מערכות בקרת טיסה אוטומטיות ככלל ומערכות טוס־על־חוט בפרט שכן אלה נכנסים ישירות לחוגי הבקרה של המערכות וקובעות ערכים שונים המשפיעים על חישובים ועל ידי כך ישירות על התנהגות ותגובת המערכת וכלי הטיס.
הם גם קריטיים לצוותי האוויר, שכן הם מוצגים במחווני הטיסה ושמשים כנתונים בסיסיים עליהם מסתמכים אנשי הצוות לביצוע תמרונים, לניווט והערכת מצב.
שגיאות בנתונים אלה הנגרמות מבעיית המכשיר, צוות האוויר או צוותי קרקע הן לרוב הרות אסון.
תאונות ואסונות שנגרמו מתקלות נתוני אוויר
1 בדצמבר 1974 – טיסה 6231 של נורת'ווסט איירליינס, מטוס בואינג 727 התרסק בשלב הטיפוס צפון מזרחית לנמל התעופה קנדי.
התאונה נגרמה עקב התקרחות בצינור הפיטו של כלי הטיס, בעקבותיה התצוגה במחוון מהירות האוויר לצוות האוויר הייתה שגויה – גבוהה מהמהירות המעשית.
הצוות הרים את אף המטוס בשביל להאט עד שהמטוס נכנס להזדקרות והתרסק.
6 בפברואר 1996 – טיסה 301 של בירגנאייר, מטוס בואינג 757 התרסק זמן קצר לאחר המראה משדה התעופה גרגוריו לופרון שבפוארטו פלטה.
החוקרים משערים שקן צרעות סתם את אחד מצינורות הפיטו וגרמו לתצוגה שגויה במחוון מהירות האוויר גרם לצוות האוויר לתפעול שגוי שגרם להתרסקות.
2 באוקטובר 1996 – טיסה 603 של אירופרו, מטוס בואינג 757 התרסק עקב חסימה של חרירים סטטיים על ידי מסקינטייפ שלא הוסר לאחר שטיפת המטוס.
החסימה גרמה לתצוגה שגויה במחווני הגובה והמהירות וכן התרעות סוטרות במערכות המטוס השונות, מה שגרם לתפעול שגוי של צוות האוויר וגרם לבסוף להתרסקות.
23 בפברואר 2008 – מטוס B-2 של חיל האוויר של ארצות הברית, התרסק בגואם במהלך המראה עקב לחות שחסמה את חיישני נתוני אוויר.
עקב הנתונים השגויים, מערכת בקרת הטיסה מסוג טוס־על־חוט של המטוס הרימה את אף המטוס בחריפות וגרמה להזדקרות ולהתרסקות.
1 ביוני 2009 – טיסה 477 של אייר פראנס, מטוס איירבוס A330 התרסק באוקיינוס האטלנטי עקב סתימה של צינור הפיטו של המטוס שגרמה לתצוגה שגויה של מהירות אוויר ועקב כך לתפעול שגוי של צוות האוויר.
29 באוקטובר 2018 – טיסה 610 של ליון אייר מטוס בואינג 737 התרסקה עקב כשל של משדר זווית התקפה שגרם למערכת MCAS לנסות ולהוריד את אף המטוס.
צוות האוויר ניסה להיחלץ אבל ניסיונותיהם לא צלחו עקב חוסר היכרות עם המערכת.
האסון העלה כשל הנדסי אפשרי של מערכת ה־MCAS.
נת'ניאל בוזוליץ' הוא שחקן אוסטרלי, המוכר בעיקר בזכות גילום דמותו של קול מייקלסון בסדרה "יומני הערפד" ובסדרת הספין-אוף שלה "המקוריים".
בוזוליץ' הוא נוצרי-אוונגליסטי, ויחד עם זאת ממשיך לעמוד הן לצד ישראל והן לצד אמונתו הנוצרית.
בשנת 2002 קיבל את תפקידו הראשון באופרת הסבון "קרוב רחוק", בה גילם בתפקיד-אורח את פול צ'למרס.
בוזוליץ' הנחה את תוכנית הילדים "סטודיו דיסני" בערוץ דיסני ב-2005.
הוא שיחק בתפקיד הראשי בסרט "Offing David" ב-2008, לצד השחקן האוסטרלי אדם ג'יי יינד ושיחק בתפקידים משניים בסרטים אוסטרליים נוספים.
בשנת 2012 החל לגלם את דמותו של קול מייקלסון בסדרה "יומני הערפד".
בשנת 2013 הוא חזר לתפקידו גם בסדרת הספין-אוף "המקוריים".
בשנים 2014–2015 השתתף בארבעה פרקים של הסדרה "שקרניות קטנות".
בשנת 2015 גילם את אחת הדמויות הראשיות בסדרת הסיטקום האמריקאית "Significant Mother" של רשת The CW, בה גילם את הדמות של ג'ימי בארנס, חברו הוותיק של נייט, הדמות הראשית בסדרה.
בשנת 2020 גילם את ריצ'רד בסרט האימה "ים כחול עמוק 3" .
בשנת 2022 גילם בפעם השלישית את דמותו של קול מייקלסון בהופעת אורח בעונתה הרביעית של הסדרה "מורשות".
בוזוליץ' נולד בסידני שבאוסטרליה, וגדל עם אמו, מהגרת מצרית ואב לא נוכח.
הוא סיפר שגדל בשכונתו בקרב קהילה גדולה של מוסלמים צרי-אופקים.
הוא התחנך בבית הספר השש-שנתי הקתולי לבנים-בלבד קולג' דה לה סאל שבפרוור אשפילד, סידני.
בשלהי שנת 2023, עקב ביקוריו התכופים בישראל, החל גם להתגורר במדינה באופן זמני באותה העת.
בסוף חודש ינואר 2025 לאחר זוגיות של שנה וחצי, נתניאל וליה נוגה הודיעו על פרידה.
אף־על־פי שבוזוליץ' מגדיר עצמו כנוצרי־אוונגליסטי אדוק, הוא נודע כפעיל פרו-ישראלי.
במבצע שומר החומות של צה"ל ב-2021, ובמלחמת חרבות ברזל של מדינת ישראל ב-2023, הביע תמיכה מובהקת במדינת ישראל ברשתות החברתיות בעיקר באמצעות עמוד האינסטגרם שלו.
ב-27 באוקטובר 2023, במהלך תחילת מלחמת חרבות ברזל, הגיע בוזוליץ' לביקור השתתפות בצער והפגנת תמיכה והתנדבות למען אזרחי ישראל.
במהלך ביקורו פרסם פוסטים רבים בנושא הטרור הפלסטיני ומתקפת הפתע על ישראל ברשתות החברתיות ואף התראיין על כך בתקשורת הישראלית.
זמן קצר אחרי שנחת, הוא נסע לזירת נפילת רקטה בתל אביב, והעלה לרשתות החברתיות תמונה של בניין שנפגע בפגיעה ישירה.
בזמן ביקורו אמר בראיון שהפלסטינים והפרו-פלסטינים מפיצים שקרים נגד היהודים..
בשנת 2024 נבחר בוזוליץ' להשיא את משואת חזית ההסברה, יחד עם יוסף חדאד ואלה קינן בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל.
שנהסרטתפקיד2008Offing David דייוויד2010Needle ריאן2016הסרבןהרולד "האל" דוס2019Saving Zoë ג'ייסון2020ים כחול עמוק 3 ריצ'רד
שנהסדרהתפקידהערות2002קרוב רחוקפול צ'למרספרק: "#1.3309"2003מלאכים בלבןדיימון לוידפרק: "Friends in Need"2005Studio Disney מנחהשודר בערוץ דיסני2007The Mintמנחהשעשועון בערוץ 9 האוסטרלי2008–2009Out of the Blueפול אודונל57 פרקים2010Cops L.A.C.ג'הררידהפרק: "A Veil of Tears"2011Crowniesג'סי מייג'ורפרק: "#1.15"2012–2014יומני הערפדקול מייקלסוןתפקיד חוזר (עונות 3–4)
תפקיד אורח (עונה 5); 10 פרקים2013–2018המקורייםתפקיד אורח (עונה 1)
תפקיד חוזר (עונות 2–5); 24 פרקים2014–2015שקרניות קטנותדין סטברוס4 פרקים2014על טבעידייוויד לסיטרפרק: "Bloodlines"2015בונזהאנטר אליספרק: "The Teacher in the Books"2015Significant Motherג'ימי בארנסתפקיד ראשי; 9 פרקים2022מורשותקול מייקלסוןפרק: "Everything That Can Be Lost May Also Be Found"TBAAbbott Fallsממפיס טיילורסדרת טלוויזיה עתידית של נטפליקס
נת'ניאל ניאקי צ'אלובה הוא כדורגלן אנגלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בשפילד ונסדיי.
לאחר שהגיע לאנגליה והחל לשחק במחלקת הנוער של פולהאם, בגיל 10, הצטרף יחד עם אחיו טרבו לאקדמיית הנוער של צ'לסי.
ב-22 בספטמבר 2010 הוא זומן לראשונה לסגל הקבוצה הבכירה, כשישב על הספסל בהפסד קבוצתו 4–3 לניוקאסל יונייטד בגביע הפוטבול ליג.
ב-31 באוגוסט 2012 הושאל לחצי עונה לווטפורד מהצ'מפיונשיפ.
ב-2 בינואר 2013 האריך את השאלתו עד לתום העונה.
הקבוצה הגיעה עד לפלייאוף ההעפלה לפרמייר ליג, אבל הפסידה במשחק ההכרעה האחרון על העלייה 0–1 לקריסטל פאלאס.
ב-19 בספטמבר 2013 הושאל לנוטינגהאם פורסט מהצ'מפיונשיפ עד ל-15 בינואר 2014. ב-16 בינואר 2014 הושאל למידלסברו, גם היא מהצ'מפיונשיפ, עד לתום העונה.
ב-1 בספטמבר 2014 הושאל לברנלי, העולה הטריה לפרמייר ליג.
הוא לא הצליח להשתלב בהרכב הקבוצה, ועד לתום השאלתו, ב-2 בינואר 2015, ערך רק ארבע הופעות, כולן כמחליף.
ב-22 בינואר 2015 הושאל לרדינג מהצ'מפיונשיפ עד לתום העונה.
ב-1 בספטמבר 2015 הושאל לנאפולי מהסרייה א' עד לתום העונה.
עד לתום העונה ערך צ'אלובה 9 הופעות במדי נאפולי בכל המסגרות, וכבש שער אחד נגד לגיה ורשה בליגה האירופית.
בקיץ 2016 דחתה צ'לסי הצעתו שהגיעו בנוגע להשאלתו של צ'אלובה, משום שהמאמן אנטוניו קונטה החליט להותיר אותו בסגל הקבוצה הבכירה.
ב-20 בספטמבר 2016 הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה לאחר ארבע עונות השאלה, בניצחון 4–2 על לסטר סיטי במסגרת גביע הפוטבול ליג.
עד תום העונה שותף צ'אלובה בעשרה משחקי ליגה, בהם שיחק 159 דקות בלבד.
ב-13 ביולי 2017 עזב את צ'לסי, וחתם לחמש עונות בווטפורד מהפרמייר ליג.
בתום עונת 2019/2020 ירד עם הקבוצה לצ'מפיונשיפ.
בתום עונת 2020/2021 חזרה הקבוצה לפרמייר ליג.
בקיץ 2021 הצטרף אל פולהאם מהצ'מפיונשיפ איתה עלה ליגה בסיום העונה.
ב-31 בינואר 2023 חתם בוסט ברומיץ' אלביון.
ב-13 ביולי 2024 חתם בשפילד ונסדיי בהעברה חופשית.
צ'אלובה שיחק בכל הנבחרות הצעירות של אנגליה.
ב-2010 זכה עם הנבחרת עד גיל 17 באליפות אירופה בכדורגל עד גיל 17. הוא היה קפטן הנבחרת עד גיל 19, ובסך הכל שיחק 98 משחקים במדי הנבחרות הצעירות השונות של אנגליה.
הוא ערך את ההופעה היחידה שלו בנבחרת הבכירה ב-15 באוקטובר 2018, כשעלה כמחליפו של הארי וינקס בדקה ה-91 בניצחון נבחרתו 3–2 על במסגרת ליגת האומות 2018/2019. כיוון שנכנס בתוספת הזמן, רשמית צ'אלובה לא שיחק אפילו דקה אחת במדי הנבחרת, אף על פי שבפועל שיחק 6 דקות ו-54 שניות.
משך זמן זה הופך את הקריירה שלו בנבחרת לקריירה השנייה הקצרה ביותר, אחרי קריירת נבחרת אנגליה של מרטין קלי.
נת'ניאל קיילב אטקינסון הוא כדורגלן אוסטרלי המשחק בעמדת המגן הימני במלבורן סיטי ובנבחרת אוסטרליה.
אטקינסון נולד בלונסטון, השוכנת בטסמניה שבאוסטרליה, והחל את הקריירה שלו בקבוצות נוער חובבניות מקומיות.
בשנת 2016 הצטרף לקבוצת המילואים של מלבורן סיטי, ולקראת סוף עונת 2016/207 החל להתאמן עם הקבוצה הבוגרת, ששיחקה בליגת העל האוסטרלית.
הוא ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת ב-1 באוגוסט 2017, בניצחון קבוצתו 2–0 על פנניסולה פאואר במשחק הגביע האוסטרלי.
ב-12 בינואר 2018 חתם על חוזהו המקצועני הראשון, כשחתם לשנתיים בקבוצה.
בספטמבר 2020 חתם על חוזה לשנתיים בפרת' גלורי, אך חוזהו בוטל בהסכמה הדדית שלושה שבועות לאחר מכן בשל התפרצות מגפת הקורונה, והוא חתם לשנתיים נוספות במלבורן סיטי.
ב-24 בדצמבר 2021 חתם על חוזה לשלוש עונות וחצי בהארטס מליגת העל הסקוטית, חוזה שנכנס לתוקף ב-10 בינואר 2022.
לקראת עונת 2024/2025 חזר למלבורן סיטי וחתם לשלוש עונות.
אטקינסון שיחק בנבחרות הצעירות של אוסטרליה, וב-2019 היה אחד מארבעה שחקנים שהושעו מהנבחרת עד גיל 23 בשל התנהגות לא מקצועית.
בקיץ 2021 השתתף עם הנבחרת האולימפית באולימפיאדת טוקיו, בה לא עברה הנבחרת את שלב הבתים.
הוא זומן לראשונה לסגל הנבחרת הבוגרת במרץ 2022, לקראת משחקי מוקדמות מונדיאל 2022, וערך את הופעתו הראשונה ב-29 במרץ 2022, בהפסד 0–1 ל.
ב-13 ביוני 2022 פתח בהרכב ושיחק 91 דקות במשחק פלייאוף העלייה למונדיאל 2022, בו ניצחה נבחרתו 5–4 את בפנדלים.
נתאי עוקשי (נולד ב-19 במרץ 1982) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, המשרת כסגן מפקד אוגדה 36. קודם לכן שירת כמפקד חטיבת ירושלים (16), סגן מפקד חטיבת גולני, מפקד גדוד נצח יהודה ומפקד גדוד 906.
עוקשי נולד וגדל במושב ישעי.
למד בבית הספר "אבן העזר" ובישיבת כפר הרא"ה.
התגייס לצה"ל במרץ 2001, ושובץ בחטיבת גולני.
עבר את הגיבוש ליחידות החטיבתיות והתקבל לפלנ"ט גולני.
בסיום הקורס שב ליחידה ומונה למפקד צוות מסלול.
בהמשך שימש כמפקד צוות לוחמים.
לאחר מכן מונה לסגן מפקד הפלוגה.
לאחר מכן מונה למפקד הפלוגה הרובאית "אווזי הפרא" בגדוד 12. בשנת 2007 הוביל כוח מהפלוגה לעבר גדר המערכת ברצועת עזה בעקבות חשש לחדירת מחבל.
במהלך האירוע נתקל במחבל מטווח קרוב, נאבק עמו והרגו.
על האומץ שהפגין בהתקלות הוענק לו צל"ש אלוף ממפקד פיקוד הדרום, יואב גלנט.
בשנת 2009 מונה למפקד פלנ"ט גולני, ושירת בתפקיד עד שנת 2010. בשנים 2012–2013 שירת כסגן מפקד גדוד 13. לאחר מכן מונה למפקד מחזור טירונים בבא"ח גולני בין השנים 2013–2015.
בשנת 2016 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 906, ושירת בתפקיד עד שנת 2018. במאי 2018 מונה למפקד גדוד נצח יהודה, תפקיד בו שירת עד שנת 2020. בשנים 2020–2021 שירת כסגן מפקד חטיבת גולני.
ב-3 באוגוסט 2022 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת ירושלים.
במלחמת חרבות ברזל קיבל משימות אופרטיביות במרחב רצועת עזה.
החטיבה בפיקודו הביאה להשמדת פירים, סריקות אמל"ח והריגת מחבלים.
ב-18 במרץ 2024 סוכם כי יתמנה לסגן מפקד עוצבת געש (אוגדה 36).
עוקשי מתגורר במושב ישעי, נשוי לטליה ואב לארבעה.
נתאל אנטואן ז'וליאן ז'ולאן היה כדורגלן צרפתי ששיחק בעמדת החלוץ.
הוא שיחק בקבוצת גנגאן במסגרת ליגת העל הצרפתית, ובקבוצות לה האבר וואלנסיין במסגרת ליגת המשנה הצרפתית.
ז'ולאן גדל במחלקת הנוער של לה האבר, ובשנת 2014 החל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון.
ב-2 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בתיקו 0-0 נגד שאמו ניור במסגרת המחזור העשירי בליגת המשנה הצרפתית לעונת .
ב-30 ביוני 2016 חתם על חוזה מקצועני ראשון לשלוש שנים במועדון.
ב-4 בנובמבר 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 2-0 על לאוואל במסגרת המחזור ה-14 בליגה לעונת .
בסך הכל ערך 39 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שבעה שערים.
ב-31 בינואר 2018 חתם ז'ולאן על חוזה לשלוש שנים וחצי בגנגאן מליגת העל הצרפתית.
ב-23 בספטמבר 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-1 לז'ירונדן דה בורדו במסגרת המחזור השישי בליגה לעונת 2018/2019. הוא ערך עשר הופעות ליגה בעונה זו, לפני שהושאל לוואלנסיין.
בתום העונה נשרה גנגאן לליגת המשנה הצרפתית.
ב-10 בינואר 2019 הושאל ז'ולאן לוולאנסיין מליגת המשנה הצרפתית עד לתום עונת .
ב-18 בינואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד שאטורו במסגרת המחזור ה-21 בליגה.
במשחק זה הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, ובסך הכל ערך 13 הופעות ליגה במהלך תקופת ההשאלה, בהן הבקיע שני שערים.
לקראת עונת חזר ז'ולאן לגנגאן, שבינתיים נשרה לליגת המשנה הצרפתית.
לפני מותו הספיק לערוך הופעת ליגה אחת במדי הקבוצה הראשונה של המועדון, ושלוש הופעות נוספות במדי קבוצת המילואים של המועדון, בהן הבקיע שני שערים.
ב-3 בינואר 2020 נהרג ז'ולאן בתאונת דרכים עם רכב האאודי Q5 בדרכו חזרה לביתו מאימון קבוצתו.
נת'ניאל אדג'יי הוא כדורגלן גאנאי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת לוריאן מליגת העל הצרפתית ובנבחרת גאנה.
אדג'יי גדל במחלקת הנוער של דנבורט בגאנה, ושיחק עם הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת המשנה הגאנאית.
ב-13 באוגוסט 2021 הושאל אדג'יי למשך שנה לקבוצת המילואים של המארבי, ששיחקה בליגה השוודית השלישית.
ב-11 ביולי 2022 חתם אדג'יי על חוזה קבוצה לארבע וחצי שנים במועדון, והחל לשחק בקבוצה הראשונה של המועדון במסגרת ליגת העל השוודית.
ב-27 בינואר 2024 הושאל אדג'יי עד לתום עונת 2023/2024 ללוריאן מליגת העל הצרפתית.
אדג'יי נכלל בסגל נבחרת גאנה עד גיל 23 לטורניר גביע אפריקה לאומות עד גיל 23 בשנת 2023, וערך שתי הופעות בטורניר.
נת'ניאל בראון הוא כדורגלן גרמני המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת איינטרכט פרנקפורט מהבונדסליגה ובנבחרת גרמניה.
בראון גדל במחלקות הנוער של TSV קימרסברוק, יאן רגנסבורג ונירנברג.
ב-15 ביוני 2022 חתם על חוזה מקצועני ראשון בנירנברג, והחל לשחק בקבוצת המילואים של המועדון.
ב-10 במרץ 2023 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הראשונה של המועדון, בניצחון 2-0 על איינטרכט בראונשווייג במסגרת המחזור ה-24 בבונדסליגה השנייה לעונת .
ב-27 ביוני 2023 האריך את חוזהו בנירנברג.
ב-3 בינואר 2024 חתם בראון על חוזה לחמש שנים וחצי באיינטרכט פרנקפורט מהבונדסליגה, והושאל בחזרה לנירנברג עד לתום עונת .
בסך הכל ערך 40 הופעות ליגה במדי נירנברג, בהן הבקיע שער אחד.
לקראת עונת 2024/2025 חזר בראון לאיינטרכט פרנקפורט והחל לשחק במדי הקבוצה במסגרת הבונדסליגה.
בראון נולד בגרמניה לאב אמריקאי ולאם גרמנייה.
ב-10 באוקטובר 2025 בראון ערך את הופעת הבכורה שלו במדי נבחרת גרמניה הבוגרת, כשנכנס כמחליפו של דויד ראום בניצחון 4-0 על לוקסמבורג במסגרת מוקדמות מונדיאל 2026.
נתונים פתוחים הם נתונים הזמינים לציבור באופן חופשי, וניתנים לשימוש, לעיבוד, לעריכה ולשיתוף על ידי כל אדם ולכל מטרה.
נתונים פתוחים ניתנים בדרך כלל תחת רישיון פתוח , המתיר שימוש חוזר ללא מגבלות מהותיות.
הגדרה דומה של נתונים פתוחים היא נתונים שניתן להשתמש בהם, לעשות בהם שימוש חוזר ולהפיצם מחדש באופן חופשי על ידי כל אדם, בכפוף לכל היותר לדרישות של מתן קרדיט (ייחוס) ושיתוף זהה של היצירה הנגזרת.
מטרות תנועת הנתונים הפתוחים דומות לאלו של תנועות "הפתיחות" האחרות, כגון תוכנה חופשית וקוד פתוח, חומרה פתוחה, תוכן פתוח, מפרטים פתוחים, חינוך פתוח , משאבי חינוך פתוחים, ממשל פתוח, ידע פתוח, גישה פתוחה, מדע פתוח והרשת הפתוחה.
התפתחות תנועת הנתונים הפתוחים מתרחשת במקביל להתרחבות תחום זכויות הקניין הרוחני.
נתונים פתוחים יכולים להופיע גם כנתונים מקושרים, המכונים נתונים פתוחים מקושרים Linked Open Data.
אחת הצורות המרכזיות של נתונים פתוחים היא נתוני ממשל פתוחים (Open Government Data – OGD), שהם נתונים המופקים על ידי מוסדות שלטון.
חשיבותם נובעת מהשפעתם הישירה על חיי היומיום של האזרחים, לרבות פעולות שגרתיות ופשוטות, שלעיתים נדמות כרחוקות מתחום פעולתו של הממשל.
לעיתים נעשה שימוש בקיצור FAIR/O, המציין שמאגר הנתונים עומד בעקרונות FAIR לנתונים, ובנוסף נושא רישיון פתוח המאפשר שימוש חוזר בנתונים.
OpenStreetMap – מיזם שיתופי עולמי למיפוי פתוח, המבוסס על תרומות של מתנדבים, ומשמש תשתית למפות וליישומים רבים המשתמשים במידע גאוגרפי.
ויקינתונים (Wikidata) – מאגר נתונים פתוח ושיתופי של קרן ויקימדיה, המשמש מקור נתונים מובנה לערכי ויקיפדיה וליישומים חיצוניים.
Our World in Data – יוזמה אקדמית־אזרחית המספקת נתונים פתוחים וניתוחים בנושאים גלובליים כגון עוני, בריאות, מזון, אקלים חינוך ועוד.
OpenCorporates – מאגר פתוח של נתוני רישום חברות מרחבי העולם, שמטרתו הגברת שקיפות כלכלית.
CKAN – פלטפורמות קוד פתוח המופעלות לעיתים על ידי קהילות אזרחיות, רשויות מקומיות וארגונים לא־ממשלתיים לפרסום נתונים פתוחים.
היוזמה הבולטת ביותר בתחום הנגשת נתונים פתוחים בישראל היא הסדנא לידע ציבורי שאוספת נתונים שונים ממוסדות ממשלתיים, מהכנסת ומארגונים רשמיים נוספים ומפרסמת את הנתונים ו/או עיבוד נוח שלהם לציבור.
הסדנא פיתחה מספר אתרים בנושא כמו התקציב הפתוח, כנסת פתוחה, יוזמת anyway לנתונים על תאונות דרכים בישראל ועוד.
כמו כן פועלים בישראל פעילים מקומיים של מיזמים בינלאומיים כמו פעילים מיפוי פתוח של OpenStreetMap.
בשנת 2011 פעלה עמותת ויקימדיה ישראל שפעלה לפרסם לציבור ולאפשר שימוש חופשי בתמונות של ארכיון התמונות הממשלתי.
בשנת 2012 פעלו הפעילים החברתיים נחמן שלף ויואב לרמן לפרסום פורמט GTFS שאיפשר פיתוח יישומים שונים שמציגים מידע על תחבורה ציבורית בזמן אמת כמו Moovit.
ממשלות, בדגש על ממשלות של מדינות דמוקרטיות יצרו אתרי אינטרנט כדי להפיץ הנתונים שהן אוספות.
Data.gov – אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת ארצות הברית.
הושק במאי 2009. נכון לשנת 2025, האתר מכיל כ-362,000 מאגרי נתונים זמינים לצפייה, חיפוש והורדה
open-data.europa.eu - אתר הנתונים הפתוחים של האיחוד האירופי.
Data.gov.uk - אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת בריטניה.
החל כגרסת בטא בספטמבר 2009 ויצא באופן פומבי בראשית 2010. נכון לשנת 2025 האתר מכיל מעל 60 אלף מאגרי נתונים.
data.norge.no אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת נורווגיה.
Data.gov.au אתר הנתונים של ממשלת אוסטרליה.
Data.gc.ca אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת קנדה.
opendata.go.ke אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת קניה.
data.overheid.nl אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת הולנד.
data.gov.it אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת ניו זילנד.
data.gouv.fr אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת צרפת.
data.gov.it אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת איטליה.
נכון לשנת 2025 יש בו מעל 79 אלף מאגרי נתונים.
data.gov.in אתר הנתונים הפתוחים של ממשלת הודו, הושק בשנת 2012
data.gov.il אתר הנתונים הפתוח של ממשלת ישראל.
ממשלת ישראל פתחה אתר נתונים בשם data.gov.il.
האתר נפתח בעקבות החלטת ועדת השרים לעניין שיפור השירות הממשלתי לציבור וממשל פתוח, שנתקבלה ביום ב', 29 בנובמבר 2010. במשך שנים לא נוספו לאתר נתונים וסדרות.
לדוגמה בשנת 2012, היו במאגר כ-70 דוחות בלבד.
בשנת 2016 התקבלה החלטה לשפר את המאגר.
נכון לשנת 2025 האתר מכיל 1,187 מאגרי נתונים בלבד.
האתר מאגד מאגרי נתונים של 62 ארגונים ממשלתיים וציבוריים אך רובם מפרסמים כמה עשרות מאגרי נתונים לכל היותר.
לדוגמה באתר יש 179 מאגרי נתונים של משרד התחבורה והבטיחות בדרכים, 116 מאגרים של המרכז למיפוי ישראל, 85 מאגרים של המשרד להגנת הסביבה, 60 מאגרים של משרד האוצר, 54 מאגרים של משרד הבריאות, , 24 מאגרים של משרד החינוך, 8 מאגרים של כנסת ישראל, ו5 מאגרים של רשות המסים בישראל.
נתיב (בעבר נתיב – לשכת הקשר) הוא גוף הפועל כיחידת סמך במשרד ראש הממשלה שתפקידו להגיע אל היהודים בברית המועצות (ולאחר התפרקותה, במדינות ברית המועצות לשעבר) ולעודד את זיקתם ליהדות, לציונות ולישראל.
עד שנת 1990 נחשב "נתיב" כגוף חשאי למחצה, עת פעל תוך סיכון רב מאחורי "מסך הברזל".
בשנת 1952 החליטה ממשלת ישראל להקים יחידה סודית שתעסוק בנושא יהודי ברית המועצות ומזרח אירופה, במסגרת מערך שרותי המודיעין של מדינת ישראל.
הוטל עליה להקים קשר ולנסות להגיש עזרה ליהודים שמעבר למסך הברזל ובמדינות שהיו תחת השפעתה של ברית המועצות.
בתחילה כונה הגוף ביל"ו ולאחר מכן שונה שמו לנתיב.
נתיב היה, מבחינות רבות, המשך הפעילות של המוסד לעלייה ב' שפעל לפני קום המדינה, ועסק בהעלאת ניצולי השואה מאירופה לארץ ישראל.
הקמת נתיב הוטלה על שאול אביגור, שפיקד על המוסד לעליה ב', והוא עמד בראש נתיב 18 שנים.
בשנת 1954 יצא נחמיה לבנון לשגרירות ישראל בברית המועצות כשליח הראשון של נתיב, בכיסוי של נספח חקלאות.
אז הונח הבסיס לפעילות נתיב הענפה של יצירת קשרים עם פעילים יהודים וקהילות יהודיות ברחבי ברית המועצות ומזרח אירופה.
במשך השנים נשלחו לשגרירות במוסקבה שליחי נתיב בכיסוי עובדי שגרירות.
בשנים 1958–1960 כיהן כמזכיר ראשון בשגרירות ישראל במוסקבה לובה אליאב, יוצא המוסד לעלייה ב'.
ב-1965 פרסם בשם בדוי את הספר "בין הפטיש למגל" על יהדות ברית המועצות בעת כהונתו.
השלב הראשון של הקשר עם הקהילות היהודיות ברחבי ברית המועצות היה ריכוז פרטים של יהודים אשר ביקשו לעלות לישראל.
בהמשך הרחיבו שליחי נתיב את מעגלי הקשר עם פעילים ומבקשי עליה וכן עסקו במשלוח חבילות עזרה וסיוע מהמערב ליהודים במצוקה.
תחום נוסף של פעילות נתיב היה שיגור יהודים וישראלים בעלי אזרחות זרה לברית המועצות להפצת ספרות יהודית וישראלית, חומרי לימוד עברית ודפי מידע עדכניים על ישראל.
פעילות שליחי נתיב הייתה מורכבת ואף מסוכנת, לאור המעקב המתמיד של הקג"ב אחר הפעילים היהודיים וגם אחרי עובדי שגרירות ישראל.
לאחר נפילת מסך הברזל ב־1989 צומצמה פעילות "נתיב" ברוסיה, והפכה לגלויה.
הסוכנות היהודית ומשרד החוץ החלו לפעול גם הם בברית המועצות ונוצרה כפילות בתחומי הפעילות בין הגופים ואף התגלעה יריבות בין הגופים.
בשנת 1991 מונתה ועדת דקל לבחון את המצב ולהמליץ על דרכי הפעולה.
המלצות ועדת דקל הוגשו במאי 1992, אך נוצרו חילוקי דעות בפירוש משמעות ההמלצות והמחלוקות בין הגופים רק גברו.
עם הקמת ממשלת ישראל העשרים וחמש נשקלה העברת לשכת הקשר לאחריות משרד החוץ ואף סגירתה, אולם היריבות בין ראש הממשלה יצחק רבין לשר החוץ שמעון פרס מנעה את המהלך שכלל העברת סמכויות מאנשי רבין לאנשי פרס.
בספטמבר 1992 מינה רבין את יצחק חופי לבדוק את פעילות לשכת הקשר ולהמליץ האם יש מקום להמשך פעילות של לשכת הקשר במתכונתה הנוכחית או במתכונת אחרת.
אריה שומר סייע לחופי במגעיו עם הגורמים השונים ובניסיון להגיע לפשרה.
חופי הגיש את המלצותיו בפברואר 1993.
בנובמבר 1993 קבע מנכ"ל משרד ראש הממשלה את תחומי האחריות של נתיב:
איסוף מידע על מצב היהודים בחבר המדינות.
ביולי 1994 עדכן מנכ"ל משרד ראש הממשלה את החלטתו וקבע:
"פעילות תנועות נוער ציוניות מהמערב בחבר המדינות – באחריות הסוכנות היהודית".
"פעילות תנועת נוער ישראליות בחבר המדינות – אחריות נתיב במרכזים הישראלים".
"בתי ספר יום א' – באחריות נתיב ומשרד החינוך כחלק מן המערך החינוכי הכולל".
"מחנות קיץ – באחריות הסוכנות".
"שיעורי עברית למבוגרים – הסוכנות היהודית ונתיב ימשיכו, כל אחד, במתן שיעורי עברית במסגרותיהן.
צוות משותף לסוכנות, לנתיב ולמשרד החינוך יטפל בהכשרת מורים מקומיים לעברית".
"לגבי תוכנית נעל"ה, כזכור סוכם כי הסוכנות תהיה אחראית על התוכנית המאוחדת (נעל"ה - 16) כאשר נתיב שותף להפעלת התוכנית, יחד עם כל שאר הגורמים".
דו"ח של מבקר המדינה לשנת 1996 קבע ש"נתיב המשיכה בפעילויות, אשר לפי החלטות המנכ"ל הן בתחום הסמכות והאחריות של הסוכנות או של משרד החוץ, כגון: מערך ייעוץ לעולים, מחנות נוער (קיץ וחורף), תנועות נוער, סמינרים ומועדונים.
כל הפעילויות האמורות התקיימו במקביל עם הסוכנות ובאותם מקומות יישוב, ויצרו כפילויות".
בשנת 2006 הועבר הגוף למשרד לנושאים אסטרטגיים אך שב למשרד ראש הממשלה בשנת 2008 עקב סגירת המשרד לנושאים אסטרטגיים.
ב-22 ביולי 2007, קבעה ממשלת ישראל, כי ארגון "נתיב" יפעל במרחב ברית המועצות לשעבר, לצורך הגברת הקשר והזיקה של יהודים וזכאי חוק השבות למדינת ישראל ולציונות, ויסייע בעלייתם ארצה, באמצעות בדיקת זכאותם לעלות מתוקף חוק השבות.
בנוסף לבדיקה והמלצה על הזכאות לעלייה ולהנפקת אשרות עלייה, ובהתאם לכך במרחב ברית המועצות לשעבר ובמדינות מזרח אירופה, מאז ראשית שנות התשעים של המאה הקודמת, מפעיל נתיב תשעה מרכזי תרבות.
מרכזים אלה פועלים מתוקף הסכמים בילטראליים בין מדינת ישראל למדינות המרחב, בחסות הנציגויות הדיפלומטיות במוסקבה, סנקט פטרבורג ונובוסיבירסק (רוסיה), בקייב, דניפרו (לשעבר דניפרופטרובסק), אודסה וחרקוב (אוקראינה), בקישינב (מולדובה) ובמינסק (בלארוס).
בספטמבר 2013 התפרסם דו"ח חריף של מבקר המדינה על ארגון נתיב.
בדו"ח נמתחה ביקורת על אי סדרים כספיים, בזבזנות ואף עריכת פעילויות שעלולות לעודד ירידה מישראל במקום לעודד עליה.
במאי 2015 קיבלה ממשלת ישראל החלטה כי השר זאב אלקין יופקד על הארגון.
במאי 2016 קיבלה ממשלת ישראל החלטה כי השרה סופה לנדבר תופקד על הארגון.
עקב מקרה רצח שבוצע בשנת 2009 על ידי עולה חדש מרוסיה, הובעה ביקורת על "נתיב" על כך שהעניק אשרת עלייה לאדם שביצע שוד.
שליחי "נתיב" אמורים לראיין כל מועמד ולוודא שאין להם עבר פלילי.
באוקטובר 2020 נחשף בתוכנית המקור שרבים מהקונסולים שמינה הארגון במדינות חבר העמים הם פעילים פוליטיים של מפלגת "ישראל ביתנו".
כמו כן התגלו כשלים בבדיקת זכאים לעלייה והתברר שאלפים קיבלו דרכון ישראלי בלי רצון להשתקע בארץ.
באותה תוכנית נמתחה ביקורת על המכרז שבסופו מונתה נטע בריסקין לראש הארגון.
זמן קצר לאחר הקמת ממשלת ישראל ה-36 אישרה הממשלה את העברת לשכת הקשר "נתיב" לאחריות שר האוצר אביגדור ליברמן.
אישים בתנועה לאיכות השלטון הביעו ביקורת על המהלך.
לאחר התפרקות הממשלה ה-36 והקמת הממשלה ה-37, הועברה היחידה לאחריות אבי מעוז, שמכהן כסגן שר במשרד ראש הממשלה.
ב-1956 הוקמה בנתיב יחידה נפרדת בשם בר שפעלה במערב אירופה, ארצות הברית ודרום אמריקה כדי לגייס דעת קהל, יהודית ולא יהודית, למען מתן זכות עלייה לישראל מברית המועצות ליהודים הרוצים בכך.
שליחי בר יצאו לבירות שונות במערב, בכיסוי של עובדי שגרירויות ישראל, על מנת להניע גורמים שונים להשמיע קולם למען יהודי ברית המועצות, תוך הקפדה מרבית שלא להתערב בענייניה הפנימיים של ברית המועצות.
לפעילות גויסו אישים ידועים בכל תחומי המדע הספרות האמנות המדיניות ועוד.
אורגנו עצרות והתכנסויות למען זכותם הבסיסית של יהודי ברית המועצות לעלות לישראל ולהתאחד עם קרוביהם.
באמצעות השכנוע של שליחי בר העבירו חברי קונגרס בארצות הברית ב-1975 את תיקון ג'קסון-ואניק.
תיקון זה, בתמיכתו של סנטור יוברט האמפרי, התנה את המשך הסחר האמריקאי עם ברית המועצות במתן יציאה חופשית לישראל ליהודי ברית המועצות.
בנוסף, הוקמו ועדי פעילות יהודיים למען יהודי ברית המועצות, על ידי בר, בארצות הברית מערב אירופה דרום אמריקה ואוסטרליה.
בשנת 1987, עם נפילת המשטר בברית המועצות בעקבות תהליכי הגלאסנוסט והפרסטרויקה, הפסיקה יחידת בר את פעילותה, לאחר שהושגו מטרותיה.
+שםתקופת כהונההערותשאול אביגור1952–1970נחמיה לבנון1970–1981יהודה לפידות1981–1985דוד ברטוב1986–1992יעקב "יאשה" קדמי1992–1999צבי מגן1999–2006לשעבר שגריר באוקראינה, שגריר ברוסיהנעמי בן עמי2007–2015לשעבר שגרירה באוקראינהאלכס קושניר2016–2017מנכ"ל משרד העלייה והקליטה וחבר כנסת לשעבר מטעם ישראל ביתנונטע בריסקין-פלג2017–2023ראש נציגות משרד התיירות במרחב ברית המועצות לשעבראלון שוהם2023 - הווה
איש משרד החוץ, לשעבר שגריר בבלארוס
שייקה דן – מיוזמי נתיב וממייסדיו.
פעל למילוט היהודים ממדינות הגוש הקומוניסטי והיה מיוזמי עסקת פדיון יהודי רומניה.
שימש בתור ראש שלוחת נתיב בווינה (1958-1953) ובתור הממונה על פעילות הארגון במזרח אירופה.
מבכירי המחלקה למזרח אירופה במשרד החוץ.
יוסף מלר – מפעילי ארגון "הבריחה", אסיר ציון, מנהל מחלקת ברית-המועצות.
במסגרת עבודתו הקים וניהל בסיס נתונים שמי על היהודים בברית-המועצות.
אריה קרול, חתן פרס ישראל ה'תש"ס – פעיל מרכזי, הממונה ב"נתיב" על עידוד הפעילות החשאית בברית המועצות בענייני יהדות וציונות – גיוס והכשרת מתנדבים לשליחויות בברית המועצות.
החליף בראשית שנות השמונים את שייקה דן בתור הממונה על פעילות נתיב במזרח אירופה.
ד"ר שלמה ליבוביץ-ליש – מנהל מחלקת רומניה, במסגרת עבודתו טיפל בשחרור אסירי ציון מרומניה ובאיחוד משפחות.
נתנאלה (נתי) קלוגר (נולדה ב-31 בינואר 1976) היא שחקנית, קומיקאית ומנחת טלוויזיה ישראלית.
נתי (נתנאלה) קלוגר נולדה וגדלה ברמת גן.
אביה, יצחק קלוגר, היה במשך כעשור מנהלו של תיאטרון חיפה ואף אמהּ היא שחקנית.
לאחר שירותה הצבאי למדה משחק בסטודיו למשחק ניסן נתיב ולאחר מכן בסטודיו של רות דייכס.
לאחר סיום לימודיה החלה להופיע בפרסומות ובהצגה "דודתו של צ'ארלי" בתיאטרון חיפה.
בשנת 2003 הופיעה בתוכנית הבידור "המופע המרכזי" של זכיינית השידור של ערוץ 2 "רשת".
בתוכנית הפגינה קלוגר כישרון חקיינות בגילום דמויות רבות, ביניהן שרי אריסון.
בסוף אותה שנה החלה להופיע בתוכניתו של אדיר מילר "ערב אדיר", במהלכה ביצעה דמויות הומוריסטיות, וחיקויים נוספים, בין השאר של דנה מודן.
את החשיפה המשמעותית הראשונה קיבלה קלוגר בשנת 2004, כשהחלה לככב בתוכנית הסאטירה של ביפ, "הרצועה", לצד אורי גוטליב וטל ברמן.
בתוכנית גילמה קלוגר מגוון דמויות, שנכתבו על ידי עוזי וייל, והפכו במהרה לקאלט טלוויזיוני, מסיגי הפרחה וכוכבת תוכנית המציאות האבסורדית שרון ירקון, ועד הצרפתייה המגוחכת ויויאן והשחקנית המוגזמת גלילה.
ב-2005 החלה קלוגר להופיע בתוכנית "ככה לא מתנהגים" של גורי אלפי, ובתוכנית "כמה כמה" בטלוויזיה החינוכית, לצד אורי אומנותי.
בשנת 2006 החלה להנחות לצד אלון נוימן את תוכנית השידוכים "המדריך למתחילים", אף היא בערוץ ביפ, ולשחק את ראומה גלר בתוכנית "אלביס" שבערוץ 2.
בשנת 2007 שיחקה בסדרה "אולי הפעם" ב-yes, ובתוכנית הבידור "חדשות מפתיעות" בערוץ 2.
בשנת 2008 השתתפה בסדרת המערכונים "כפיות" של הזכיינית "רשת" בערוץ השני, והגישה פינה בתוכניתה של עינב גלילי, "באה בטוב", בשידורי הזכיינית, וגילמה בעונה השנייה של "המקום" בערוץ 10 את דמותה של נעמי במקום דורית לב-ארי.
בשנת 2009 הצטרפה לצוות ההצגה "תורת היחסים", שכתב וביים אייל דורון.
בהצגה היא מגלמת אישה שבעלה (אמנון וולף) מפתח אובססיה כלפי צעירה פתיינית (טלי שרון).
ב-2010 המשיכה קלוגר לשתף פעולה עם טלי שרון בעונה השנייה של הסדרה "סרוגים".
באותה שנה שיחקה קלוגר בתפקיד ראשי (ענת שלו) בשלוש העונות של קומדיית המצבים של ערוץ 10, "כאן גרים בכיף".
החל משנת 2011 השתתפה קלוגר בתוכנית הבידור של ערוץ 10, "נבחרת ישראל בטלוויזיה" ושיחקה בסדרת הדרמה "אורים ותומים".
היא שיחקה גם ב"יוני והמחוננים".
בשנת 2012 החלה לשחק בדרמת הנעורים "החממה".
ב-2013 עלתה סדרת הטלוויזיה "מחוברים פלוס", סדרת דוקו-ריאליטי בפורמט של "מחוברות", ובה קלוגר ובעלה השתתפו כאחד הזוגות המתעדים את חייהם.
בשנת 2014 כיכבה קלוגר בתוכנית "להיות מדען" בטלוויזיה החינוכית, לצדו של זוכה פרס נובל דן שכטמן, והשתתפה בסדרה "אחת אפס אפס" בערוץ 10.
בשנת 2014 שיחקה קלוגר בסדרה הקומית של קשת, "70 מיליון סיבות לעושר", בתפקיד שרי, אשתו של אלי (שמוליק לוי), לצד דב נבון ואחרים והופיעה מדי פעם במחזה "עקר בית" כאשת טייס.
נתי השתתפה גם בסרט "אבוללה", בתור אמו של אדם (יואב סעאדין רוזנברג).
בסוף שנת 2016 החלה לשחק במחזה "קוראים לו מלך" מאת סביון ליברכט בתיאטרון בית לסין.
בראשית 2017 שיחקה בעונה השישית של "ראש גדול" בערוץ KidZ, בה שיחקה קלוגר את ציפי, אמא של תכלת, אחת הדמויות המרכזיות בסדרה.
באותה שנה החלה לשחק בקומדיה "חיית מחמד" מאת פרנסיס ובר בתיאטרון בית לסין.
בשנת 2018 שיחקה את חווה יערי בסרט "רוצחות מבית טוב".
בנוסף, מינואר 2019 היא משחקת בהצגה "מכתבים לאחי".
החל מ-2020 משחקת בסדרת הנוער "ספיידרז" בתפקיד אנה פישר, והחלה לגלם את דנה קורלינסקי בסדרה "לעבור את הלילה" בYes הטלוויזיה בלוויין.
באותה שנה החלה לשחק במחזה "הנשים של ג'ייק" בתיאטרון חיפה מאת ניל סיימון ובבימויו של אלון אופיר.
החל מספטמבר 2020 משחקת בסדרה "שב"ס" בכאן 11.
בשנת 2021 השתתפה בסרט החרדי "רסיסים", לצד גילה אלמגור.
והשתתפה בתפקיד אורח ב-"אחיין שלי בנץ" עונה 1 פרק 9
ב-2007 קלוגר נישאה לבמאי בועז רוזנברג, ולהם תאומות ובן.
נתי (נתנאל) לוי (נולד ב-14 באפריל 1969) הוא זמר, יוצר, פזמונאי, ומלחין ישראלי.
שנות ה-80 – פריצה ונסיקה
לוי נולד להורים ממוצא תימני וגדל בראש העין.
יכולת השירה וההגייה התימנית הושרשה בו כילד ונער בין היתר, מהתפילות והמזמורים, אליהם נחשף בבית הכנסת.
אחיו הוא הזמר ישי לוי, ואחיינו הוא הזמר שיר לוי.
מי שגילה את לוי, והחליט להפיק לו אלבום, היה היוצר והמלחין ציון שרעבי.
באותה תקופה, במחצית השנייה של שנות ה-80, שרעבי כבר הספיק לעבוד וליצור שירים לזוהר ארגוב, חיים משה, משה גיאת, מרגלית צנעני וגם לאחיו של נתי - ישי לוי.
בשנת 1987 יצא אלבום הבכורה שלו – "שלום נערתי" בחברת התקליטים של האחים "בן מוש", ובהפקתו של ציון שרעבי.
עיבודי האלבום נחלקו בין יגאל חרד (6 שירים) ומשה בן מוש (3), כששיר הנושא עובד במשותף על ידי משה בן מוש ואריה ברקוביץ'.
ציון שרעבי, שלקח תחת ידיו את ניהולו של לוי, גם יצר את מרבית שירי האלבום.
השיר שפתח את האלבום "סוכר", הפך לאחד הלהיטים הכי גדולים בכל הזמנים במוזיקה המזרחית/ים-תיכונית.
בפברואר 1989 זכה במקום הראשון בפסטיבל הזמר המזרחי שנערך באולם הסינרמה עם השיר "אש", חודש אחר כך יצא האלבום השני של לוי – "אש", שקיבע את מעמדו כזמר בכיר בז'אנר, והוא החל להופיע יחד עם מוזיקאים מובילים דוגמת איציק קלה ומרגלית צנעני.
ציון שרעבי, מנהלו של נתי לוי, עזב את חברת התקליטים של האחים "בן מוש" והאלבום הופץ בחברה עצמאית קטנה בשם "ליפז".
כל מילות עשרת השירים באלבום נכתבו על ידי שרעבי עצמו, כשהפעם העיבודים נחלקו בין יגאל חרד (5 שירים), אריה ברקוביץ' (4 שירים), ושיר אחד "קלאופטרה" (המספר את סיפורה ההיסטורי של מלכת מצרים) עובד על ידי המוזיקאי והזמר מיקי גבריאלוב.
שיר הנושא של האלבום הפך ללהיט הגדול ביותר מתוכו.
לוי עצמו, לא היה שלם עם חלק מהעיבודים שנעשו באלבום.
בראיון שנתן 3 שנים אחרי, הוא התבטא כי חלק מהעיבודים היו מתחכמים בעיניו, ונתן כדוגמה את הלחישה ב"אל תלכי".
ב-1989 השתתף לוי בפסטיבל בצבעים טבעיים עם השיר "זרוקי" שזכה במקום התשיעי.
השיר שביצע, "זרוקי", יצא אחר כך כתקליט שדרים.
באפריל 1990 לוי הוציא את אלבומו השלישי "נשיקות".
האלבום הופק על ידי חברת "האומנים בידור לכל" בבעלותה של שושנה ברסקי (אחותו של יעקב אלפרון).
האלבום כלל 9 שירים, כששיר הנושא (מילים ולחן: ציון שרעבי, עיבוד: אריה ברקוביץ') הפך ללהיט הגדול מתוכו.
בין השירים הקצביים באלבום: "תפילה נואשת" (מילים: יוש גרנות, לחן: ציון שרעבי, עיבוד: יעקב למאי), ו"בסוף הרמדאן" (שיר המספר על דו קיום בין יהודים וערבים שכתב והלחין ציון שרעבי, לעיבוד של נחום עושרי).
את האלבום חתמה מחרוזת בערבית - "עלא עידק ג'ינג'יה" שאורכה לא פחות מ-9 דקות.
האלבום "אדמה חרוכה" שיצא בשנת 1991, לא היה אלבום מגובש, אלא הורכב משירים שלוי הקליט בין השנים 1988 ל-1991, ושלא נכנסו לשלושת תקליטיו הראשונים.
השירים עובדו על ידי מספר רב של מוזיקאים, והוקלטו ב-4 אולפנים שונים: אולפני "קיסר", "קולינור" "ויליג'" ואולפני "בן צור".
בנוסף עליהם נכלל באלבום ביצוע חי ל"כבר עברו השנים" במופע לזכרו של זוהר ארגוב, שנערך בבנייני האומה ב-1990, בניצוחו של יהודה קיסר.
ביולי 1992 יצא אלבומו החמישי במספר – "רוח סתיו", שהיה כבר אלבום שהוקלט כמקשה אחת.
עיבודי השירים באלבום נחלקו בין 2 מוזיקאים: נחום עושרי (5 שירים) ואריה ברקוביץ' (4 שירים).
כסינגל הראשון מתוך האלבום יצא "תכתבי עוד הלילה" (מילים ולחן: מיקי מדר, עיבוד: אריה ברקוביץ').
שיר הנושא באלבום היה חידוש לשיר ששר במקור זמר נשכח בשם שלום הלל באלבום שיצא בתחילת שנות ה-80.
עוד חידוש, שהפך גם ללהיט, היה ל"עמק הפרחים", במקור מתוך אלבום הבכורה של אהובה עוזרי מ-1975.
חידוש שלישי היה לשיר "עוד יהיו ימים" (מילים ולחן: מיקי מדר), שיצא במקור באלבומו של ששי יעיש ב-1989. השיר יצא באותה שנה גם באלבומו של ישי לוי עם עיבוד שונה (של יעקב למאי).
שני שירים שהופיעו כבר באלבומים הקודמים של נתי וישי לוי היו: "כמה כמה" ו"תורי תורי" (בשניהם מילים: ציון שרעבי, לחן: יווני, עיבוד: נחום עושרי).
שירים נוספים: "לא תמו נעוריי" (מילים של אברהם לוי, ולחן של דני שושן), "יש בה קסם" (פרי עטו של היוצר והמוזיקאי אבשלום צוברה), ו"צעירה בשנים" (סנונית ראשונה פרי עטו של נתי לוי ללחן של מיקי מדר).
העיבודים באלבום נעו בין חפלה מזרחית, אלמנטים טורקיים וספרדיים ואפילו בלדות רוקיות.
האלבום "רוח סתיו" שהופק והופץ לראשונה על ידי חברת התקליטים של "האחים ראובני" נחל הצלחה פחותה במכירות לעומת שלושת האלבומים הראשונים של לוי.
ב-1993 האלבום הועלה על גבי דיסק, אליו נוספו 3 רצועות בונוס: מחרוזות מלהיטיו הקודמים: "סוכר" ו"נטלי", "אש" ו"נשיקות", "פרא אדם" ו"המלכה שלי" - כולם בעיבודו של אריה ברקוביץ'.
בשנת 1993 יצא אלבומו ה-6, "השמיים הם הגבול", גם כן בחברת התקליטים של "האחים ראובני".
מלבד שיר הנושא שעובד על ידי אושר כהן, העיבודים ביתר השירים נחלקו בין נחום עושרי (6 שירים) ואריה ברקוביץ' (5 שירים).
האלבום זכה להצלחה נאה הן במכירות, והן בהשמעות רדיופוניות (בגטאות של הזמר המזרחי, דאז, בעיקר ברשת ג').
בראיונות שהעניק לאחר צאת האלבום – סיפר לוי על החזרה למסורת ולחיק הדת, שמלווים בחבישת כיפה, והפסקת הופעות בלילות שבת.
בתחילת שנת 1994 הקליט נתי לוי את "חנות מעולם אחר" (מילים: דודו ברק, לחן: יוני רועה, עיבוד: זוהר זיו) – השיר הופיע באלבום "פיצוץ אטומי", שהכיל שירים של זמרים שונים, אך מעולם לא הופיע על גבי אלבום סולו של לוי.