tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הוצע כי הישרדותו של המיסטיקן הרוסי רספוטין מניסיון הרעלה נבעה ממיתרידטיזם, אך הדבר לא הוכח.
השירה האפית ההודית גם מדברת על התרגול הזה.
נאמר כי בתקופת שלטונו של המלך צ'נדרגופטה מאוריה (320–298 לפנה"ס), היה תרגול של בחירת בנות יפות ומתן רעל בכמויות קטנות עד שהן גדלו, ובכך הפכו אותן לחוסר רגישות לרעל.
האמינו שעיסוק בפעילויות מיניות עם וישאקניה עלול לגרום למוות של בני זוגם, עקב חילופי נוזלי גוף רעילים.
הקיסר בינדוסארה היה בנם של הקיסר המוריאני הראשון צ'אנדראגופטה מאוריה ואשתו דורדהארה.
לפי ה־Rajavalikatha, יצירה ג'יינית, שמו המקורי של הקיסר הזה היה סימהסנה (Simhasena).
ישנה אגדה המוזכרת בטקסטים של הג'יין מספרת את הסיפור על האופן שבו הגורו והיועץ של צ'אנדראגופטה, צ'אנקיה, נהג להאכיל את הקיסר במנות קטנות של רעל כדי לבנות את חסינותו מפני ניסיונות הרעלה אפשריים בידי אויביו.
יום אחד, צ'אנדראגופטה, שלא מודע לכך שהמזון שלו מכיל רעל, חלק את האוכל שלו עם אשתו ההרה, המלכה דורדהארה, שהייתה במרחק שבעה ימים מהלידה.
המלכה, שלא הייתה חסינה מפני הרעל, התמוטטה ומתה תוך דקות ספורות.
צ'אנקיה נכנס לחדר ברגע שהתמוטטה, וכדי להציל את הילד ברחם, הוא חתך מיד את בטנה של המלכה המתה והוציא את התינוק.
הוא הגיע בדיוק בזמן; טיפת רעל כבר הגיעה לתינוק ונגעה בראשו, והותירה כתם כחול קבוע ("בינדו") על מצחו.
לפיכך, הרך הנולד נקרא "בינדוסרה".
מיתרידטיזם אינו יעיל נגד כל סוגי הרעל.
חסינות אפשרית בדרך כלל רק עם סוגים מורכבים ביולוגית שמערכת החיסון יכולה להגיב אליהם.
תלוי ברעלן, התרגול יכול להוביל להצטברות קטלנית של רעל בגוף.
התוצאות תלויות באופן שבו כל רעל מעובד בגוף, כלומר באופן שבו התרכובת הרעילה עוברת חילוף חומרים או עוברת החוצה מהגוף.
עם זאת, במקרים מסוימים, ניתן לבנות סבילות מטבולית כנגד רעלים לא ביולוגיים ספציפיים.
זה כרוך בהכשרת הכבד לייצר יותר מהאנזימים המסוימים שמעכלים את הרעלים הללו.
לדוגמה, שתיינים כבדים מפתחים סבילות להשפעות האלכוהול.
עם זאת, סבילות מטבולית יכולה להוביל גם להצטברות של התרכובת המטבולית הפחות רעילה שעלולה לפגוע באיטיות בכבד.
עם אלכוהול זה בדרך כלל מוביל למצבים כמו מחלת כבד שומני אלכוהולי.
סבילות מטבולית אינה יעילה על כל סוגי הרעלים הלא ביולוגיים.
חשיפה לחומרים רעילים מסוימים, כגון חומצה הידרופלואורית ומתכות כבדות, היא קטלנית או בעלת השפעה מועטה עד ללא השפעה.
חריג קטן הוא ציאניד, אשר יכול לעבור חילוף חומרים על ידי הכבד.
האנזים rhodanese הופך את הציאניד לתיוציאנט הרבה פחות רעיל.
תהליך זה מאפשר לבני אדם לבלוע כמויות קטנות של ציאניד במזון מהטבע כמו זרעי תפוח, ולשרוד כמויות קטנות של שאיפת גז ציאניד משריפות וסיגריות.
עם זאת, לא ניתן לאמן ביעילות את הכבד נגד ציאניד, בניגוד לאלכוהול.
כמויות גדולות יותר יחסית של ציאניד משהגוף מסוגל להתמודד איתן עדיין קטלניות מאוד מכיוון שבעוד הגוף יכול לייצר יותר rhodanese, התהליך דורש גם כמויות גדולות של מצעים המכילים גופרית.
ברומן ההיסטורי של מייקל קרטיס פורד, המלך האחרון, על חייו וכיבושיו של מיתרידטס השישי, הטכניקה משמשת את מיתרידטס.
"Terence, this is stupid stuff" של אלפרד אדוארד האוסמן (פורסם במקור ב־A Shropshire Lad) מזכיר את המיתרידיזם כמטאפורה לתועלת שהשירה הרצינית מביאה לקורא.
החלק האחרון הוא ביצוע פיוטי לאגדת מיתרידטס.
מכ"ם (ראשי תיבות של מגלה כיוון ומרחק), או רדאר , הוא מערכת אלקטרונית לגילוי ומעקב אחר מיקומם של עצמים במרחב באמצעות שימוש בגלי רדיו.
המכ"ם יכול לשמש בין השאר לאיתור כלי טיס ושיט, טילים וחלליות, ואף הרים, להקות ציפורים ומערכות מזג אוויר.
מלבד מיקום העצם הנצפה, בדרך כלל ביכולת המכ"ם להפיק מידע אודות כיוון תנועתו ומהירותו אם הוא בתזוזה, ואף גודלו וצורתו של העצם.
רוב מערכות המכ"ם מורכבות ממשדר המייצר את גלי הרדיו האלקטרומגנטיים, אנטנה המשדרת אותם לכיוון הרצוי, אנטנה הקולטת את גלי הרדיו החוזרים (לרוב אנטנה אחת משמשת הן לקליטה והן לשידור) ומקלט ומערכת לעיבוד גלי הרדיו החוזרים, המספקת מידע אודות העצמים הרלוונטיים.
תחילה פותח המכ"ם לצרכים צבאיים על ידי מספר מדינות בשנים שקדמו למלחמת העולם השנייה.
השימוש הצבאי במכ"ם נועד בעיקר לאיתור ויירוט מטוסי קרב, טילים וספינות מלחמה של האויב.
בראשית דרכו של המכ"ם, ההתקדמות המכרעת בהתפתחותו הטכנולוגית התרחשה בבריטניה.
המונח האנגלי למכ"ם, RADAR, נטבע בשנת 1940 על ידי הצי האמריקאי.
בימינו משמש המכ"ם לשימושים מגוונים, לרבות בקרת תעופה אווירית אזרחית, חיזוי מזג אוויר, מחקר אסטרונומי אודות גרמי שמיים, ומחקר גאופיזי וגאולוגי של מערכות תת-קרקעיות.
המכ"ם יכול להוות מתקן נייח הממוקם על הקרקע, או מתקן נייד על בסיס כלי רכב, כלי שיט וכלי טיס.
כבר ב־1904 הדגים הממציא כריסטיאן הילסמייר (Christian Hülsmeyer) כיצד אפשר להיעזר בגלי רדיו כדי לאתר ספינות.
הוא אף הוציא פטנט על מכ"ם פרימיטיבי, שיכול לגלות נוכחות של ספינות בטווח 3 ק"מ (ומאוחר יותר 10 ק"מ), אך עקב חוסר עניין מצד מפקדי הציים בעולם, המצאתו מעולם לא נכנסה לייצור.
באוגוסט 1917 ניסח הפיזיקאי ניקולה טסלה את העקרונות התאורטיים של המכ"ם והציע את השימוש בגלים אלקטרומגנטיים על מנת לגלות את תנועתם של עצמים רחוקים.
טסלה גם הציע שיטות למדידת מהירות באמצעות מכ"ם.
טסלה אף המליץ על המכ"ם כמכשיר לגילוי צוללות ובכך חזה במידה רבה את הסונאר האקטיבי.
ב־1922 החלו מעבדות המחקר של צי ארצות הברית בפיתוח מכ"ם.
איילנד לגלות מטוס באמצעות מכ"ם התאבכות גל רציף.
ב־1934 וב־1935 התבצעו ניסויים במכ"ם פעימות.
ב־12 בפברואר 1935 שלח רוברט ווטסון־ואט למשרד האווירייה הבריטי מזכר בנוגע ל"גילוי ואיתור מטוסים באמצעות רדיו" ("Detection and location of aircraft by radio methods") אחרי ניסיון שצבר בתחום בהיותו מטאורולוג וחובב רדיו.
ב־26 בפברואר הדגים ואט בפני ועדה את המצאתו ואיתר באמצעותה מפציץ בטווח 8 מיל.
הדגמה זו, שכונתה The Daventry Experiment, הובילה לפיתוח מכ"ם מבצעי בבריטניה ופרישׂתו להגנת החופים בזמן מלחמת העולם השנייה (60 עמדות שנקראו צ'יין הום).
המכ"ם נכנס לשימוש מבצעי נרחב במהלך מלחמת העולם השנייה על ידי הבריטים, בשלב הראשון באמצעות הקמת רשת של מערכות מכ"ם לאורך החופים כדי להתריע על מטוסים מתקרבים.
חוקרים מייחסים גם את הכרעת הקרב בין הצוללות הגרמניות לאוניות הסוחר ששטו מאנגליה לארצות הברית במהלך המלחמה להופעת מטוסים עם טווח שאיפשר לחפש את הצוללות לאורך כל הנתיבים מאנגליה לארצות הברית ומכ"מים מוטסים באורך גל קצר שאיפשר גילוי מוקדם של הצוללות מבלי שלגרמנים הייתה יכולת לדעת שגילו אותם.
גם הצבא הגרמני הכניס לשימוש מערכות מכ"ם אך לא בהיקף שבוצע בבריטניה.
ברית המועצות ערכה סדרת ניסויים בתחום המכ"ם החל משנת 1934 אך למרות הישגים תאורטיים ומספר מערכות שנבנו בסמוך לפריצת מלחמת העולם השנייה לא הייתה בידי הצבא האדום מערכת מכ"ם ראויה לשמה.
המערכת המבצעית הראשונה הייתה RUS-1, ממנה נבנו 45 יחידות שלא הוכיחו עצמן במהלך המלחמה.
רק בשנת 1945, לאחר כניעת גרמניה הנאצית, הכניס הצבא האדום לשירות את מערכת P-3 – מכ"ם גילוי אווירי המבצעי הראשון.
לקראת תום המלחמה, בשנת 1945, פורסם דבר קיומו של המכ"ם ברבים.
כל מערכת מכ"ם כוללת לפחות רכיבים אלו:
משדר – תפקידו לשדר את אות המוצא של המכ"ם.
על המשדר להיות בעל עוצמה גבוהה, מכיוון שהאות מונחת בעוברו באטמוספירה.
אנטנה – תפקידה להמיר את האות המשודר מהמשדר לגל אלקטרומגנטי לאוויר, וגם להמיר את הגל החוזר לאות חשמלי ולנתב אות זה למקלט.
במקרים רבים תפקיד האנטנה הוא גם למקד את אנרגיית הרדיו לאלומה צרה.
מקלט – תפקידו לקלוט את ההחזרים.
המקלט צריך להיות בעל ספרת רעש נמוכה ובעל הגבר גבוה.
מעבד אות – תפקידו לבצע את העיבודים המתמטיים למשל לחלץ את האות מתוך רעשי הרקע, להפריד את האנרגיה הנקלטת לפי תדרי הדופלר כדי לחלץ את האות החוקי מהמטרה, כאשר המטרה נמצאת על רקע של הקרקע וכיוצא בזה.
במכ"מים מודרניים, מכ"מים של "מערכים מנוהלי פאזה" מעבד האות הוא מרכיב קריטי בביצועי המכ"ם כולו כמערכת שלמה.
ניתן לסווג מערכות מכ"ם שונות לפי הזווית הביסטטית שהיא הזווית שנוצרת בין המשדר, המטרה והמקלט.
במכ"ם תקני כל הרכיבים נמצאים במיקום יחיד ואינם מפוזרים במרחב ולכן הזווית היא אפס.
מכ"ם מסוג זה נקרא מכ"ם מונוסטטי.
מכ"ם שבו המשדר והמקלט מופרדים גאוגרפית יכול להיות בעל זווית ביסטטית קרובה לאפס, ואז הוא ייקרא מכ"ם פסאודו־מונוסטטי או זווית משמעותית גדולה מאפס, ואז הוא ייקרא מכ"ם ביסטטי אם ההפרדה היא על פני שני מיקומים שונים, או מכ"ם מולטיסטטי אם על פני למעלה משניים.
מרבית המכ"מים הם מונוסטטיים בשל נוחות התכנון והתפעול ובשל המורכבות החישובית שבאיתור מטרות באמצעות מכ"ם שבו הקליטה אינה מתקבלת באותו מקום כמו השידור (להסבר ראו ערך טווח ביסטטי).
עוצמת שידור: מכיוון שהאות המשודר אמור להיקלט לאחר "מסע" ארוך באטמוספירה, ולאחר חזרת רק חלק קטן ממנו מהעצם אותו רוצים לגלות, המוצא חייב להיות חזק.
עוצמת השידור היא פרמטר חשוב בקביעת טווח הגילוי של החיישן.
עוצמות השידור הן סביב 30Kw.
שמירת מופע (פאזה): לצורכי עיבוד מסוימים האות המשודר חייב להיות בפאזה.
אות שידור בעל צורה מוגדרת.
מכיוון שבניית משדר שעונה על הדרישות וגם בעל הספק רב היא קשה, ברוב מערכות המכ"ם משתמשים במשדר חלש ואחריו מגבר חזק.
משדר+מגבר שפופרת: קיימים מספר סוגים של משדרים המבוססים על שפופרת רדיו.
את השפופרת מזינים במתח גבוה ואות חלש (ממתנד גביש).
השפופרות הן התקנים גדולים (בעייתי במכ"ם מוטס) ובעלי נצילות נמוכה.
משדרי מצב מוצק: טרנזיסטורים שמסוגלים לשדר בתדרי רדיו.
בעלי הספק נמוך אך נצילות טובה.
בדרך כלל מחברים מספר רב של משדרי מצב מוצק ביחד על מנת ליצור את ההספק הדרוש.
תפקיד האנטנה הוא לקשר בין המשדר לאוויר כך שמרב אנרגיית הרדיו תעבור לאוויר.
בנוסף האנטנה מעצבת את אלומת אנרגיית הרדיו ובכך מגבירה את יעילות המכ"ם.
רוב המכ"מים קובעים את הכיוון למטרה על פי כיוון האלומה, לכן חשוב לייצר אלומות צרות.
קיימים שני סוגי אנטנות למכ"ם: אנטנה פסיבית ואנטנה פעילה (phase array).
באנטנה פסיבית ("רגילה") מבנה האנטנה מכתיב את הצורה של אלומת המכ"ם.
הסריקה מבוצעת באמצעים מכניים (סיבוב האנטנה).
כיוון האנטנה מצביע על כיוון המטרה.
יצירת אלומות צרות באמצעות אנטנה פסיבית דורשת אנטנה בעלת ממדים גדולים (יחסית לאורך הגל).
אנטנה אקטיבית משתמשת בעקרון הסחת הפאזה על מנת לייצר אלומות צרות.
באנטנה אקטיבית ניתן לשנות את כיוון האלומה באופן אלקטרוני, ולכן לא חייבים לסובב את האנטנה כדי ליצור סריקה גיזרתית.
אנטנות אקטיביות יכולות להיות קטנות ועדיין להיות מסוגלות לייצר אלומות צרות.
אנטנות אקטיביות נמצאות בשימוש נרחב במכ"מים מוטסים.
אנטנות אקטיביות קשות לבניה ויקרות במידה משמעותית מאנטנות פסיביות.
תפקידו לקלוט את ההד המוחזר מהמטרה.
המקלט מפענח את האות הנקלט, קובע את מרחקו מהמכ"ם (בעזרת חישוב זמנים).
על המקלט להיות מסוגל לקלוט אותות חלשים מאוד, וכן עליו להיות דל רעש.
חשיבות מיוחדת יש לדרגת ההגברה הראשונה, מגבר קדם שצריך להיות בעל יחס אות לרעש גבוה וכן עם הגבר גבוה.
רעשים מיותרים במקלט עלולים לגרום להתראות שווא.
ברוב המכ"מים בנויה גם מערכת עיבוד אות מבוססת מחשב.
גלים אלקטרומגנטיים מוחזרים (מתפזרים) בשל כל שינוי חריף במקדמים הדיאלקטריים או הדיאמגנטיים.
ההספק Pr הנקלט באנטנה הקולטת מבוטא באמצעות המשוואה:
Gt = הגבר האנטנה המשדרת
σ = שטח חתך מכ"ם, או מקדם הפיזור של המטרה
Rt = מרחק מהמשדר למטרה
Rr = מרחק מהמטרה למקלט
במקרה הנפוץ שבו המשדר והמקלט נמצאים באותו מיקום Rt = Rr והגורם Rt2 Rr2 יכולים להיות מוחלפים על ידי R4, כאשר R הוא הטווח.
זה מראה שההספק הנקלט קטן כלומר ההספק המוחזר מהמטרה המרוחקת קטן ביותר.
המשוואה לעיל כאשר F = 1 היא הפשטת המודל למקרה של ריק ללא הפרעות.
מקדם החלחול אחראי לתופעות המסלול המרובה ומיסוך ותלוי במאפייני הסביבה.
בעולם האמיתי, הפסדי מסלול צריכים להילקח בחשבון גם כן.
פיתוחים מתמטיים אחרים בעיבוד אותות של מכ"ם כוללים ניתוח זמן־תדר וכן את התמרת צ'ירפלט שעושה שימוש בעובדה שהמכ"ם משדר "chirp" (שינוי בתדר כפונקציה של הזמן).
משוואת הפעולה הבסיסית של המכ"ם לא מביאה בחשבון החזרי רקע.
מכיוון שחוץ מהאונה הראשית של האנטנה, ישנן "אונות צד", כלומר, שידור וקליטה מתקבלים לאו דווקא מהכיוון הראשי אליו האנטנה תוכננה – המכ"ם קולט רעשי רקע שמקורם בדרך כלל מהקרקע גם כאשר הוא "מסתכל" לכיוון אחר מהקרקע באונה הראשית שלו.
כאשר המכ"ם מסתכל עם האונה הראשית לכיוון הקרקע, כאשר יש הרים מאחורי המטרה, לדוגמה, או, במקרה של מכ"ם מוטס, כאשר מסתכלים כלפי מטה – אל מתחת לאופק, מתקבל אות מאוד חזק מהקרקע שלא יאפשר לגלות את המטרה במצב עניינים רגיל.
סינון רעשי הרקע נשען על בסיס ניתוח מטריצות טווח - דופלר.
מכיוון שהקרקע לא זזה, אפשר לדעת מה יהיה התדר שהיא תחזיר.
לדוגמה, עבור מכ"ם קרקעי, תדר ההחזר מהקרקע יהיה תדר הגל הנושא של השידור, ללא שינוי.
מכיוון שכך, ניתן לשים, במישור הקליטה, מסנן תדר ש"ינחית" את האות בתדר השידור וכך גם מטרה שנמצאת קרובה מאוד לקרקע (ולכן היא תהיה בטווח דומה לטווח מהקרקע שברקע) כן תתגלה, מכיוון שההחזר ממנה יכלול מרכיב שינוי תדר הנובע מהמהירות הרדיאלית של המטרה כלפי המקלט־משדר על פי אפקט דופלר.
במכ"מים מוטסים מתקדמים, נהוג לממש "חלון דגימה" במישור הטווח תדר ולהגדיר "מטרה חוקית" מצב בו בתא טווח־תדר מסוים, האנרגיה הנקלטת גבוהה בקריטריון סף מסוים, יחסית לאותו חלון ולא לכלל מטריצת הטווחים – תדרים.
שיטה זו מאפשרת לשמור על "יחס גילויי אמת לגילויי שווא" קבוע, גם כאשר רעש הרקע של הקרקע משתנה.
במכ"מים אלה, טווח הגילוי בהסתכלות אל מעל האופק יהיה גדול יותר מאשר טווח הגילוי כאשר המכ"ם מסתכל כלפי הקרקע, בצורה דינמית ואוטומטית, מבלי שמפעיל המכ"ם נדרש לפעולה כלשהי ותוך כדי שמירה על יחס מטרות אמת למטרות שווא קבוע.
השינוי בתדירות עקב אפקט דופלר נתון על ידי המשוואה להלן, כאשר היא תדירות דופלר, היא התדירות המשודרת היא המהירות הרדיאלית ו- היא מהירות האור:
מכ"ם פסיבי נתון על ידי:
כאשר מחזיר נע בזווית ישרה ביחס לאלומה, אין לו מהירות יחסית.
פלטפורמה או מזג אוויר הנעים במקביל לאלומה מייצרים אפקט דופלר מקסימלי.
שימוש באפנון תדר ושינוי המרווחים בין דפקים
חלק מהמכ"מים משתמשים בתדר גל נושא תלוי בזמן.
שימוש כזה מאפשר לחלץ את נתון הטווח למטרה על ידי חקירת שינויי התדר ולאו דווקא על ידי מדידת הזמן בין שידור הדפק (פולס) לקליטתו.
טכנולוגיה זו יכולה להיות יותר מדויקת למימוש מעשי ובכל מקרה, יש לה תרומה לפתרון "רב משמעויות בטווח" – מצב הנוצר כאשר עקב מרווח בין הדפקים קטן בהרבה מהטווח אל המטרה, לא ברור איך לשייך דפק נקלט מסוים, לדפק שידור מסוים.
טכניקה נוספת לפתרון "רב משמעויות בטווח" היא שימוש ב"רכבות" משתנות בזמן של מרווחים בין דפקים בצורה שכן תאפשר לעשות שיוך בין דפק מסוים בקליטה לדפק מסוים בשידור.
הרזולוציה (כושר הפרדה) של מערכת איכון כלשהי מוגדרת כמרחק המינימלי בין שתי מטרות שמעליו עדיין ניתן יהיה להבחין ביניהם.
בהתייחס למערכות מכ"ם נהוג להפריד בין רזולוציה בטווח לרזולוציה זוויתית.
הרזולוציה הזוויתית תלויה ברוחב הזוויתי של האלומה המשודרת וניתן להגביר אותה באמצעות הגדלת האנטנה המשדרת, בהתאם לקשר: .
הטכנולוגיה שמאפשרת הגדלה בכמה סדרי גודל של הרזולוציה הזוויתית נקראת מכ"ם מפתח סינתטי, ונעזרת במספר רב של "תמונות" מכ"ם עוקבות כדי לבנות תמונה מרחבית ברזולוציה גבוהה מאוד של תוואי הקרקע.
הרזולוציה בטווח מתייחסת להבדל המינימלי בין הטווחים של שתי מטרות שמתחתיו לא ניתן יהיה להבדיל ביניהם.
בשידור בתדירות קבועה, כושר ההפרדה בטווח תלוי באורך הזמני של הדפק ; זמני ההגעה של החזרים ממטרות שונות "יחפפו" במקצת בהתאם לאורך הדפק, כך שלא ניתן יהיה להפריד בין שני ההחזרים מהמטרות.
תאי הרזולוציה בטווח המתקבלים בצורה הזאת יחסיים לאורך הדפק (כלומר ככל שהדפק קצר יותר, הרזולוציה טובה יותר), ומתקיים: .
הבעיה העקרונית בקיצור אורך הדפקים היא שכדי לקבל רזולוציה טובה בטווח צריך לשדר דפקים קצרים כל כך שהאנרגיה שלהם תהיה כה זעומה שלא ניתן להבחין בין ההחזרים לרעשי הרקע (יחס האות לרעש יהיה נמוך מאוד).
באמצעות שידור דפקים מאופננים, בטכניקה שנקראת דחיסת פולס (דפק), ניתן בקליטת הדפקים לדחוס את הדפקים לגודל קצר בהרבה מהגודל המשודר שלהם, וכך להגביר את כושר ההפרדה בטווח מבלי לפגוע ביחס האות לרעש.
הרזולוציה בטווח המושגת בדרך זו לא תלויה בתדירות הממצעת המשודרת אלא רק ברוחב הפס B של הדפק, בהתאם לקשר: .
בכמעט כל המכ"מים המודרניים, מחשב המכ"ם מנסה לעשות שיוך אוטומטי בין גילויים שונים.
אם לדוגמה המכ"ם סורק 60 מעלות לכל צד (סה"כ 120 מעלות), ובכל סריקה כזו מתגלה אותה מטרה בטווח של 48 מייל, מחשב המכ"ם, לאחר מספר קטן של גילויים ועל בסיס שימוש באלגוריתמיקה מתאימה, "יבין" שמדובר באותה מטרה בכל גילוי כזה.
במצב זה, מחשב המכ"ם יציג למפעיל TRACK עקיבה ולא את הגילוי הגולמי.
TRACK עקיבה, בדרך כלל יכלול גם נתונים מחושבים ולא רק מידע גולמי; למשל, מהירות המטרה, גובה המטרה, מידת התמרון שלה, כוון הטיסה שלה וכדומה.
תצוגה סינתטית הרבה יותר נוחה לקריאה על ידי המפעיל, ובהתאם היא מאפשרת למצות מידע רב מהמכ"ם, אם כי הצגת "טרקים" בלבד, בהכרח גורמת לאובדן חלק מהמידע הגולמי.
מלבד התדר, למכ"ם מספר פרמטרים אלקטרוניים נוספים:
PRI (Pulse Repetition Interval) – מצביע על המרווח בין כל פולס שידור של המכ"ם (בדרך כלל נמדד במיקרו־שניות).
PW (Pulse Width) – מצביע על רוחבו של כל דפק שידור של המכ"ם (בדרך כלל נמדד במיקרו־שניות).
קיטוב – מצביע על קיטוב השידור של המכ"ם (אופקי, אנכי, מעגלי).
מספר פולסים בתדר קבוע, עבור מכ"ם שקופץ מתדר לתדר.
בכל קרינה אלקטרומגנטית (כאשר מתרחקים ממקור הקרינה), כיווני השדות המגנטי והחשמלי ניצבים לכיוון ההתפשטות.
מתוך כיווני השדות והיחס ביניהם ניתן להגדיר את הקיטוב של הגל.
באות המשודר ממכ"ם הקיטוב ניתן לשליטה כדי לקבל אפקטים שונים.
מכ"מים משתמשים בקיטוב אופקי, אנכי, ליניארי ומעגלי כדי לגלות סוגי החזרה שונים.
לדוגמה, קיטוב מעגלי משמש להפחית את השפעות ההפרעה הנוצרת כתוצאה מגשם.
החזרות של קיטוב ליניארי, בדרך כלל מצביע על משטחים מתכתיים.
קיטוב אקראי מצביע על משטח לא אחוד כגון סלעים, אדמה ומשמשים מכ"מי ניווט.
אלומת מכ"ם תנוע בקו ישר בריק, אולם במציאות היא מבצעת מסלול עקום באטמוספירה עקב מקדם השבירה של האוויר, מה שגורם להתרחקות "אופק המכ"ם" ולשיפור ביצועי המערכת.
גם כאשר האלומה משודרת במקביל לקרקע, היא תנסוק עקב צלילת פני כדור הארץ בכיוון האופק.
בנוסף, האות נחלש בתווך בו הוא עובר והאלומה מתפזרת.
הטווח היעיל המרבי של מכ"ם יכול להיות מוגבל על ידי מספר גורמים:
קו ראייה (Line of Sight) אשר תלוי בגובה מעל פני הקרקע.
ללא קו ראייה נתיב האלומה חסום.
טווח מרבי יעיל שנקבע על ידי תדר הישנות הפולסים.
הטווח בו העמימות מתחת לערך הסף הוא המרחק אותו יכול לעבור האות לפני שמשודר האות הבא.
רגישות המכ"ם ועצמת האות המחושבת במשוואת המכ"ם.
היא כוללת משתנים כמו פרמטרים סביבתיים וגודל המטרה.
בתחום האותות האלקטרומגנטיים רעש הוא מקור פנימי של שינויים אקראיים באות אשר נוצרים על ידי רכיבים אלקטרומגנטיים.
אותות מוחזרים דועכים במהירות עם גדילת הטווח, לכן רעש מציג הגבלה משמעותית למערכת מכ"ם.
רצפת הרעש והיחס אות לרעש (SNR) הם שתי מדידות של ביצועים המשפיעות על יעילות לטווח.
מחזירים רחוקים מדי מייצרים אות קטן מכדי לעבור את סף הרעש ולכן אינם מתגלים על ידי המכ"ם.
גילוי דורש אות בעצמה הגבוהה מסף הרעש בלפחות היחס SNR.
רעש מופיע בתצורות אקראיות על האות המוחזר המתקבל במכ"ם.
ככל שעצמת האות נמוכה יותר כך קשה יותר להבדיל אותו מהרעש.
ספרת הרחש (Noise Figure) היא מדידה של הרעש המיוצר על ידי מקלט בהשוואה למקלט אידיאלי, ובאופן טבעי השאיפה היא למזער אותה ככל שניתן.
רעש שוט נוצר על ידי אלקטרונים לאורך אי רציפות, אשר מאפיינת את כל המקלטים.
רעש שוט הוא הרעש הדומיננטי ברוב המקלטים.
במעבר אלקטרונים דרך מכשיר הגברה נוצר גם רעש פליקר , אשר מטופל על ידי הגברה הטרודינית .
סיבה נוספת לעיבוד הטרודיני היא שעבור רוחב הפס נתון, רוחב הפס הרגעי עולה ליניארית עם התדירות.
על ידי כך מקבלים שיפור ברזולוציית הטווח.
יוצא דופן בולט למערכת מכ"ם הטרודינית הוא מכ"ם תחום רחב סרט (UWB).
כאן מחזור אחד או גל טרנזיאנטיבי משמש בדומה לתקשורת UWB.
רעש נוצר גם ממקורות חיצוניים, החשוב ביניהם הוא הקרינה התרמית של הרקע מסביב למטרה.
במערכות מכ"ם מודרניות, הרעש הפנימי שווה או נמוך מהרעש החיצוני, להוציא מקרים שבהם המכ"ם מכוון ישירות למעלה והסביבה "קרה" עד כדי כך שהיא מייצרת רעש רקע נמוך.
מערכות מכ"ם צריכות להתגבר על אותות לא־רצויים כדי להתמקד במטרה בה היא מתעניינת.
מקורות האותות יכולים להיות פנימיים או חיצוניים, פעילים או סבילים.
היכולת של מערכת מכ"ם להתגבר עליהם מגדירה את היחס אות־רעש (SNR) של המכ"ם.
SNR מוגדר כיחס בין עצמת האות הרצוי לעצמת הרעש בתוך אות נתון.
הוא משווה עצמת האות הרצוי לרמת רעש הרקע הקיימת, כגון רעש אטמוספירי ורעש פנימי של המקלט.
ככל שה־SNR גבוה יותר, כך גבוהה יכולתו לבודד את האות הרצוי מהאותות האחרים.
ניתן לחלק מכ"מים למספר סוגים לפי אופי הפעולה:
מכ"ם פולסים (דפקים) – המכ"ם משדר אנרגיית רדיו בפולסים (עשויים להיות קצרים או ארוכים) ואחר כך מחכה לקבלת ההד החוזר מן המטרה.
בזמן שידור המקלט חסום לקליטה, לכן למכ"ם כזה יש "טווח מת" שבו הוא לא יכול לגלות מטרה.
מיקום המטרה נמדד לפי כיוון האנטנה ומרחקה לפי מדידת זמנים.
מכ"ם גל רציף (Continuous Wave, נקרא בקיצור CW) – מכ"ם מסוג CW משדר תמיד, השידור מתבצע בתדר משתנה (מבצעים אפנון של התדר), וכך ניתן למדוד טווח.
מכ"מים מסוג CW דורשים שימוש בשתי אנטנות (אחת לשידור והשנייה לקליטה) אין לו טווח מת.
יותר קל לבצע עיבוד דופלר במכ"ם CW.
רוב המכ"מים המודרניים מבצעים עיבוד דופלר.
בעזרת עיבוד זה ניתן לגלות גם את המהירות (בכיוון המכ"ם) של המטרה.
לצורך עיבוד דופלר נדרש לאסוף כמה דפקים, ונדרש שבין הדפקים המופע יישמר.
תפקיד מכ"ם זה לגלות מטוסים במרחב אווירי נתון.
מכ"ם כזה יהיה תמיד מכ"ם שסורק את כל המרחב (בדרך כלל בעל אנטנה מסתובבת).
מכ"מי גילוי ובקרה אווירית קיימים בכל שדות התעופה על מנת לספק יכולת בקרה אווירית למטוסים הנוחתים והממריאים מהשדה.
מכ"מי התרעה בדרך כלל בעלי אנרגיה גבוהה וטווח גדול, משמשים להתרעה מפני חדירה אווירית למרחב.
מכ"מים אלה מתחלקים לשלוש קבוצות עיקריות:
מכ"מי גילוי אזוריים – מכ"מי ענק, בעלי טווח גילוי של מאות קילומטרים מול "מטרה אופיינית".
מכ"מים אלו משרתים את יחידות הבקרה האזוריות (יב"אות) ותכליתם לאפשר הגנה אווירית ממטוסים חודרים (מכ"מים צבאיים) או בקרה של התנועה האווירית (מכ"מים אזרחיים).
בעשרים השנים האחרונות התחילו להופיע לצרכים אלו גם מכ"מים הנישאים על בלון וגם מכ"מים נישאים על מטוסי התרעה מוקדמת, אם כי תצורות אלו בדרך כלל משרתות רק צבאות.
מכ"מים מקומיים לפיקוח – מכ"מים קטנים יותר המשמשים לפיקוח "הדוק" במרחב אווירי המפוקח על ידי "מגדל פיקוח" – מרחב אווירי בעל מאפיינים ייחודיים המשמש מטוסים בשלבי ההצטרפות לנחיתה, נחיתה, המראה ועזיבת מרחב שדה התעופה.
מכ"מים להנחיה צמודה של מטוסים לנחיתה, תוך בקרה מלאה מהקרקע – אלו מכ"מים בעלי אונה צרה מאוד, מכ"מים סטטיים שתכליתם לאפשר לפקח טיסה שהוכשר לכך לתת הנחיות רדיו בדיבור לטייסים הניגשים לנחיתה בתוך ענן.
בעשורים האחרונים, מערכות אלו יוצאות משימוש ומוחלפות על ידי מערכות ILS ובשנים האחרונות גם מערכות GPS.
מכ"ם מוטס הוא מכ"ם שמורכב על כלי־טיס.
קיים ברוב מטוסי הקרב, ובנוסף במטוסי נוסעים חדישים.
שונה מאוד ממכ"ם קרקעי באופי העבודה ובאילוצים טכניים (משקל קטן, הספק נמוך).
במטוסי הנוסעים המכ"ם מספק נתוני מזג אוויר (עננות, גשמים) ואף בחלקם מיפוי בסיסי של הקרקע.
במטוסי הקרב המכ"ם משמש כאמצעי גילוי, אמצעי להרכשת מטרות, ולבסוף כאמצעי בקרת אש לטילי אוויר-אוויר וטילי אוויר-קרקע.
ברוב מטוסי הקרב המתקדמים ניתן להשתמש במכ"ם גם לצורך מיפוי הקרקע וגילוי מטרות נייחות באמצעות מצבי SAR (מכ"ם מפתח סינתטי), וגילוי ועקיבה אחרי מטרות נעות באמצעות מצבי GMTI.
חלק מהמכ"מים המוטסים משתמשים באנטנות קבועות ובטכנולוגיה של הסחת פאזה באנטנה על מנת ליצור אלומה.
יכולת זו, נכון ל־2014, נחשבת מתקדמת ביותר, וידועות מספר קטן מאוד של חברות שמסוגלות לייצר אנטנות כאלה.
באופן מבצעי, אנטנות "מערך מנוהל פאזה" מובצעו כמעט רק במטוסי דור חמישי (F-35, F-22 ובחומש הקרוב, מספר מדינות שוקלות לשלב יכולת זו גם ב-F-15, F-16).
אחת החברות הבודדות בעולם שמסוגלת לייצר מכ"מים כאלה היא חברת "אלתא מערכות" מאשדוד, ישראל.
למכ"ם AESA יש מספר תכונות, מאפיינים ותפקידים ייחודיים ובכלל זה:
מכיוון שניהול מיקום האלומה במרחב מתבצע אלקטרונית, ללא הזזת האנטנה, ניתן בכל נקודת זמן, להחליט על מצב עבודה שונה; לדוגמה, מרגע שנתגלתה מטרה, ניתן "לחקור" אותה על ידי השתהות קצרה עליה, ככל הנדרש לטיוב הנתונים.
מרגע שיש עקיבה, אין צורך שהמכ"ם ישתהה ברציפות על המטרה (כלומר, יהיה "נעול" עליה), אלא שאפשר לשלב בין המשך חיפוש מטרות לבין "עקיבה" שרובה יכול להתבצע רק חישובית.
ניתן להקצות חלק ממשאבי המכ"ם לביצוע משימות גילוי קורנים ולאו דווקא לקליטת דפקים שהמכ"ם עצמו שידר.
מצב זה מאפשר למכ"ם לעשות תפקידים שבאופן מסורתי היו משויכים ל"מערכות התראה ממכ"ם" (RWR).
מכיוון שהיכולת לשדר ולקלוט באמצעות אנטנה שטוחה מרובת רכיבי שידור או קליטה היא הכרחית, הרי שמכ"מי AESA "מטבעם" מתאימים גם לביצוע חסימות לוחמה אלקטרונית בתחום התדר הישים עבורם.
מצבים אלו מאפשרים למכ"ם לעשות תפקידים שבאופן מסורתי היו שייכים למערכות לוחמה אלקטרונית אקטיביות ייעודיות (ECM).
מכיוון שהאנטנה סורקת את המרחב בצורה אלקטרונית, במהירות רבה, ניתן לשלב מצבים ייעודיים להתמודדות עם לוחמה אלקטרונית (ECCM).
למשל, כאשר המכ"ם מזהה חסימה מכיוון מסוים, הוא יכול לא לשדר יותר רק בכיוון הזה, או להפך, לשדר לכוון הזה "צירוף של צורת גל ותדר" שתהווה פיתיון לחוסם להישאר "נעול" על הפיתיון ותאפשר למכ"ם לעבוד בתדרים אחרים.
המכ"ם יכול לשלב בין מצבי אוויר־אוויר למצבי אוויר־קרקע, "בו־זמנית" בראיית המשתמש.
אוסף התכונות שלעיל מחייב מעבד אות ויכולת מחשובית גבוהה מאוד.
מרגע שיכולות אלו ישנן, אפשר גם להכניס שיטות פעולה חדשניות כמו ניהול מסד נתונים רחב על מספר גדול של מטרות בו־זמנית, טכניקות שתכליתן לזהות מטרות ולא רק לגלות אותן, ועוד.
במטוס ה-F-35 האמריקאי, הצירוף של יעילות מכ"ם ה-AESA ביחד עם שטח החתך המכ"מי הנמוך שלכאורה יש למטוס הביאו את המתכננים האמריקאים להחלטה שלא לשלב בכלל מערכות ללוחמה אלקטרונית, אקטיביות, מחוץ למכ"ם.
מכ"ם ימי מותקן באוניות ומשמש לגילוי אוניות ולהתרעת התנגשות.
אופן פעולתו דומה לפעולת מכ"ם אווירי, אבל בגלל האופי השונה של הים (רעשים שונים) נדרש תכן מיוחד למכ"ם ימי.
קיים הבדל משמעותי בין מכ"ם ימי צבאי למכ"ם ימי אזרחי.
שימושי מכ"ם ימי אזרחי (Maritime Radar)
ספינות קטנות נדרשות למכ"ם ניווט אחד (בתחום תדר X), ספינות גדולות יותר נדרשות ל-2 מכ"מי ניווט (אחד בתחום תדר X והשני בתחום תדר S)
מכ"ם בקרת שייט לנתיבים ימיים, נמלים וחופים
שימושי מכ"ם ימי צבאי (Naval Radar)
מכ"ם חפוש שטח, (Surface Surveillance Radar) מכ"ם בסיסי לספינות לגילוי מטרות שטח, קווי חוף, מכשולים וכדומה
מכ"ם חיפוש אויר/שטח (נקרא Primary Surveillance Radar בניגוד למערכת הזע"ט (זיהוי עמית טורף) או IFF הקרויה Secondary Surveillance Radar) משמש לגילוי מטרות אוויר ומטרות שטח
מכ"ם בקרת אש תותחים (Fire Control Radar) לרוב מכ"ם בתחום תדר X המקבל ציון מטרה מהמכ"ם הראשי ומבצע עקיבה על המטרה לצורך הכוונת תותח.
ציון המטרה יכול להיות בצירי טווח /זווית או גם מהירות אם המכ"ם הראשי הוא בעל יכולת עיבוד דופלר.
מכ"ם בקרת טילים (Missile Control Radar) לרוב מכ"ם בתחום תדר X וגבוה מזה כתלות בדיוק הציון הנדרש על ידי הטיל.
ישנם מספר סוגי טילים בשימוש על ספינות, עם סוגי ניהוג שונים ולכן גם המכ"מים הנדרשים הם שונים:
טיל עצמאי – לא נדרשת הנחיית מכ"ם, רק קואורדינטות ראשוניות של המטרה לראש הביות
טיל חצי אקטיבי – המכ"ם מספק עקיבה והארה קבועה של המטרה והטיל סוגר אליה
טיל אקטיבי – פיקוד רצוף של הטיל אל המטרה
מכ"ם AESA, כמו המקביל היבשתי יש גם מכ"ם ימי
מכ"ם דגון – היה בשימוש בשנת 70–90, הייתה לו גם גרסה קרקעית
מכ"ם שעון מעורר – החליף את הדגון בשנות ה-90 וסיפק יכולת גילוי טילים בגובה נמוך לכל ספינות סער 4. בספינות סער 5 הייתה גרסת 3D של המכ"ם
מכ"ם STGR – מכ"ם בקרת אש לטיל ברק 1 וגם לתותחים
מכ"ם STAR – מכ"ם 3D עם אנטנה פלנרית (שטוחה) שנמכרה לייצוא בלבד
מכ"ם אדיר – מכ"ם AESA דיגיטלי, לרוב 4 קירות כאשר גודל הקיר מותאם לדרישה המבצעית ולגודל התורן
מכ"ם אלפא – גרסה קלת משקל של מכ"ם אדיר עם קיר אחד מסתובב או 4 קירות קטנים
משמש אמצעי בקרה לטילי אוויר־אוויר או טילי קרקע־אוויר (טק"א), על מנת להנחות את הטיל לפגיעה או לתמוך את שלבי ניווט הביניים שלו, עד שהוא ננעל בעצמו על המטרה.
הדרישות ממכ"ם זה שונות, ביניהן דיוק גבוה וקצב דגימה גבוה של המטרה.
רוב המכ"מים המשמשים לבקרת אש משתמשים באנטנות הסחת פאזה, ובאלגוריתמים מתוחכמים של עקיבה אחר מטרות על מנת לייעל את עבודתם.
גם במערכות הגנה אקטיבית, מערכות להפלת טילים בליסטיים באמצעות יירוט שלהם על ידי טילים־מיירטים, הגילוי הראשוני, סווג המטרות והמידע הנדרש למיירט עד לשלב בו הוא ננעל עצמאית על המטרה, מתבצעים על ידי מכ"ם בקרת אש ייעודי.
נכון ל-2014, כל מערכות ההגנה האקטיבית המוכרות בעולם עושות שימוש במכ"ם "מערך מנוהל פאזה" מהסוגים המתקדמים ביותר שהטכנולוגיה מאפשרת.
תחום זה, במובנים מסוימים "מוביל", את התקדמות המכ"מים המודרניים.
מכ"ם בקרת שטח משמש לזיהוי עצמים בתנועה.
המכ"ם מזהה תנועה לפי הסטת דופלר של העצמים.
מכ"ם זה אינו מדויק בתנאי מזג אוויר קשים עקב עיוותים של הגשם וכן תנועת צמחים ברוח חזקה.
בישראל מכ"ם מסוג זה משמש את הצבא לגילוי תנועת אנשים ורכב בגבולות המדינה.
חברת אלתא היא מובילה עולמית בתחום ופיתחה מכ"ם בוהה המספק מידע מדויק ויכולת עקיבה אחר מטרות.
מכ"ם מִפְתָּח סינתטי, SAR, הוא מכ"ם אווירי המשתמש באנטנה סינתטית לצורך יצירת תמונה של פני הקרקע בכל מזג אוויר.
המכ"ם משתמש בתנועת המטוס על מנת לייצר אנטנה סינתטית מההדים שחוזרים לאורך מסלול הטיסה.
המכ"ם משתמש באינטרפרומטרית רדיו על מנת לשרטט תמונה ברזולוציה גבוהה של פני השטח, ללא תלות במזג האוויר.
אחת המשימות העיקריות של צבאות, היא היכולת לתת התרעה מוקדמת על כוחות עתודה המוזרמים אל חזית הלחימה.
לצורך זה בעיקר, בחלק מהמכ"מים המוטסים ישנו מצב פעולה ייעודי שתכליתו לתת חיווי על מטרות נעות על הקרקע.
משימה זו היא משימה לא פשוטה למכ"ם מכיוון שבהגדרה, המשימה מתבצעת כאשר האונה הראשית של המכ"ם מסתכלת אל הקרקע ובטווח שבו מצפים למצוא מטרות.
מימוש מוצלח של מצב זה מחייב לכן יכולת הפרדה טובה מאוד בתדר כדי מצד אחד "לנקות" את רעשי הקרקע ומצד שני, להצליח לבודד מטרות נעות כמו טנקים בנסיעה.
פרמטר מרכזי לאיכות של מצב זה היא המהירות המינימלית שבה עדיין ניתן לגלות מטרה נעה.
נכון ל-2014, קיימות מספר תוכניות פיתוח שתכליתן לשלב מצבי "מכ"ם מפתח סינתטי" ביחד עם מצבים ייעודיים לזיהוי מטרות נעות כך שניתן יהיה לקבל את "תמונת הקרב הקרקעי", הן בהיבטי מיפוי והן בהיבטי מטרות נעות, על גבי אותה תצוגה.
מכיוון שהמכ"ם עובד גם "דרך" עננים נכון לייחס לאפשרויות אלה חשיבות רבה.
לארצות הברית ישנו מטוס ייעודי לצורך זה – E-8 JSTARS.
מכ"ם לטווחים קצרים (מטרים עד עשרות מטרים בודדים) המאפשר מיפוי תת־קרקע כולל חשיפת עצמים, חללים וסדקים.
משמש לביצוע חקר במסגרת מדעי כדור הארץ.
מכ"ם לטווחים קצרים (מטרים בודדים) המשמש לחדירה של מכשולים דוגמת קירות והריסות מבנים.
מכ"ם כזה מאפשר לתת מידע דו־ממדי ואף תלת־ממדי של האובייקטים הנמצאים מאחורי המכשול.
המכ"ם משתמש בתדרים גבוהים לרוב בין מאות מגה־הרצים למספר אלפים.
בישראל פותח מכ"ם כזה למטרות צבאיות ולחילוץ והצלה על ידי חברת "קמרו־טק".
הוא מכ"ם לטווחים ארוכים מאוד, בדרך כלל מאות ואלפי קילומטרים, המשמש לאיתור של איומים מעבר לקו האופק (קו ראייה).
מכ"ם מסוג זה משדר גלי קול אל האטמוספירה אלו מוחזרים לארץ ומאתרים איומים ממרחק.
השידור לאטמוספירה והחזרה לארץ מאפשר לעקוף את הצורה הכדורית של כדור הארץ ולראות "דרכו".
בשנת 2023 הכריזה אלתא מערכות, חברת בת של התעשייה האווירית, על מכ"ם מסוג זה פרי פיתוחה בשם OTH-B (ELM-2040).
מקור השמות של התדרים בשמות קוד שנתנו להם במלחמת העולם השנייה.
השמות אומצו בארצות הברית על ידי IEEE ועל ידי ITU.
לרוב המדינות יש תקנות נוספות לשליטה בתדרים שיוקצו לשימוש אזרחי ולשימוש צבאי.
+ תחומי תדרים ושימושים במכ"םתחום תדרתדריםטווח אורך הגלהערות
<div style="direction: ltr;">HF3-30 MHz10-100 mת"ג – 'תדר גבוה', מערכות מכ"ם חופים, "מעבר־לאופק".P< 300 MHz1 m+האות "P" מציינת את המילה האנגלית "previous (קודם)".
השם לרוחב פס זה ניתן במחשבה לאחור על מערכות מכ"ם מוקדמות.VHF50-330 MHz0.9-6 mתג"מ – תדר גבוה מאוד.
טווח ארוך מאוד, עוקף מכשולים.UHF300-1000 MHz0.3-1 mתא"ג – תדר אולטרה גבוה.
טווח ארוך מאוד – משמש לגילוי מוקדם של טילים בליסטיים.L1-2 GHz15-30 cmטווח ארוך.
מסומן X כיוון שתחום התדרים הוגדר כחשאי במהלך מלחמת העולם השנייה.Ku12-18 GHz1.67-2.5 cmמערכות נשק, מיפוי ברזולוציה גבוהה, מדידת גובה לוויינים.
השם Ku נבחר מכיוון שתדר זה הוא מתחת (under) לרוחב פס KK18-27 GHz1.11-1.67 cmמוגבל בשל עיוותים הנגרמים מאדי מים וטיפות מים באוויר.
משמש לאיתור עננים על ידי מטאורולוגים וכגלאי מהירות על ידי המשטרה.
משמש למיפוי וכפיקוד למצלמות תנועה המיועדות לגלות נהגים החוצים צומת ברמזור אדום.mm30-300 GHz10 mm - 1 mm גלים מילימטריים – אורך גל של מילימטרים בודדים או פחות מכך.
מחולק לתחומי משנה בשורות הבאות.
לאותיות אין משמעות ככל הנראה, ולעיתים משתמשים באותיות אחרות לסמן תחומים אלה.Q40-60 GHz7.5 mm - 5 mm תקשורת צבאיתV50-75 GHz6.0 - 4 mm ספיגה משמעותית באטמוספירהE60-90 GHz6.0 - 3.33 mmW75-110 GHz2.7 - 4.0 mmמשמש לתצפית מטאורולוגית ברזולוציה גבוהה, לדימות ולחיישנים חזותיים במערכות אוטונומיות.
המכ"ם מהווה איום משמעותי על מטוסי קרב, סיור, או ריגול, בשטח המנוטר על ידו.
זאת משום שהוא מאפשר לצד המותקף לקבל התרעה מוקדמת על פלישה לתחומו האווירי, להתגונן מפניה ולנסות לסכל אותה.
חשיבות מיוחדת יש למכ"ם המשמש להנחיית טילי קרקע־אוויר ליירוט המטוסים התוקפים.
במשך השנים פותחו שיטות שונות להתרעה מפני פעילות מכ"ם ולשיבוש פעולתם של מכשירי מכ"ם:
לוחמה אלקטרונית: זו כוללת התגוננות סבילה והתגוננות פעילה.
התגוננות סבילה כוללת קליטה וניתוח של שידורי מכ"ם באמצעות מיכשור מיוחד הנמצא על סיפון המטוס הפולש, לצורך הצגתם של איומי המכ"ם הפעילים בשטח בפני צוות המטוס.
התגוננות פעילה כוללת שיבוש יכולת החישוב של המכ"ם באמצעות שידור יזום של אותות הטעיה אלקטרוניים מסוג אלה שמכשיר המכ"ם משדר וקולט, והמונעים ממנו להבחין בין האותות שהוא עצמו שידר לבין אותות ההטעיה.
הטעיה פיזית: פיזור מוץ מתכתי באוויר גורם למכשיר המכ"ם לטעות ולזהות את המוץ כמטרה.
תקיפה: הכוח התוקף משגר פצצות או טילים המתבייתים על אותות המכ"ם, ובכך מביא להשמדתה של תחנת המכ"ם או להפסקת פעולתה מחשש שתתגלה.
הקטנת חתימת המכ"ם של המטוס: תכנון מטוסים בעלי ארכיטקטורת מבנה וחומר המקשים על גילויים באמצעות מכשירי מכ"ם.
מטוסים מסוג זה, כגון F-117, שפותחו על ידי ארצות הברית, קרויים "חמקנים".
תנועת מכבי העולמית, ובקיצור מכבי היא תנועה ציונית ספורטיבית שהוקמה לפי חזונו של מקס נורדאו, הוגה רעיון יהדות השרירים, בנאומו בקונגרס הציוני השני בבזל, 1898. שם התנועה לקוח מכינויו של יהודה המכבי.
מטרותיה ויעדיה של מכבי תנועה עולמית הן חיזוקו של העם היהודי כגוף לאומי, תוך הדגשת מרכזיותה של ישראל בחיי העם היהודי וחיזוק ההמשכיות היהודית של קהילות ישראל בעולם.
כל זאת באמצעות פעילות קהילתית ענפה בתחומי החינוך, התרבות והספורט - "נפש בריאה בגוף בריא".
המועדון הראשון של מכבי שהיה גם מועדון הספורט היהודי הראשון בעולם הוקם בקונסטנטינופול (איסטנבול), ב-7 בינואר 1895, שלוש שנים לפני נאומו של נורדאו.
זה קרה כאשר קבוצה של צעירים יהודים ממוצא גרמני-אוסטרי, שרצתה להירשם למועדון ספורט סורבה בגלל יהדות חבריה.
כתגובה הם הקימו את המועדון היהודי להתעמלות, קונסטנטינופול.
13 שנה אחרי הקמתו, ב-1908 שינה המועדון את שמו ל"מכבי קונסטנטינופול" וזכה להצלחה גדולה.
בעקבותיו הוקמו מועדונים יהודים דומים בערים נוספות באירופה, מועדונים שנשאו שמות דוגמת "הכוח", "בר כוכבא", "הגיבור" וכדומה.
בסוף שנת 1912 התארגנו אגודות ההתעמלות בארץ ישראל תחת ארגון אחד, בשם "המכבי" ובפסח 1913 נערכה תחרות הספורט הבינלאומית הראשונה בארץ ישראל בהשתתפות מתעמלים יהודים מאוסטריה גרמניה ומטורקיה.
התנועה העולמית קמה ב-1921 לאחר שהתקבלה על כך החלטה בקונגרס הציוני ה-12. בין מייסדי התנועה העולמית נמנה הד"ר אבא לפין מקובנה.
מאז 1932 התנועה עורכת מדי ארבע שנים את המכביה, בה ספורטאים יהודים מכל העולם באים לישראל ומתחרים בענפי ספורט שונים.
בחסות התנועה קמו מוסדות ובהם 'המכבי הצעיר' וכן מכבי שירותי בריאות, מועדוני ספורט רבים ואחרים, אך חלקם הפך לעצמאי ואינו כפוף לתנועה.
"מכבי" ישראל מהווה מסגרת ארגונית, ספורטיבית, חברתית וחינוכית המאגדת אגודות מכל רחבי הארץ.
בתור כך מהווה גוף מטה, שעיקר תפקידו לסייע בשירותים מרכזיים ושונים לכל אגודות מכבי ברחבי הארץ, החברות בתנועת מכבי ישראל.
כיום חברות במכבי ישראל כ-200 אגודות ספורט ב-34 ענפי ספורט שונים ומגוונים.
תנועת מכבי ישראל אחראית על פיתוח וטיפוח אגודות ברחבי הארץ ומסייעת להן ארגונית, מקצועית ותקציבית.
הפעילות השוטפת במכבי ישראל מרוכזת ומבוצעת באמצעות הגופים המקצועיים: כדורגל, כדורסל, ספורט, ספורט עממי, ספורט נשים, כספים וחשבונות והמטה מטפל במינהל ומזכירות.
הפעילות הספורטיבית עניינה בעיקר בענפי הספורט האולימפיים, אולם תנועת מכבי ישראל רואה חשיבות רבה בפיתוח הספורט העממי ותרבות הפנאי.
במסגרת התנועה מאוגדים מתנדבים פעילים וספורטאים.
תנועת מכבי ישראל מהווה מסגרת ואכסניה לדיאלוג בין אגודות הספורט להן יש מכנה משותף בתחום הרעיוני, החברתי והמקצועי.
תנועת מכבי ישראל מאפשרת גם לאגודות מרוחקות וחלשות זכות קיום על ידי עזרה בקיום פעילות ספורטיבית במסגרת אגודות הספורט, וכן מסייעת לקיום פעילות ספורטיבית בעיירות פיתוח.
תנועת מכבי ישראל משמשת מסגרת יעילה ותשתית חשובה בקליטת ספורטאים עולים חדשים, תמיכה באגודות הנמצאות במצוקה תקציבית וסיוע לאגודות מצטיינות ואלופות.
מכבי ישראל מעניקה שירותים מרכזיים ומייצגת את האגודות החברות כלפי הרשויות השונות בענייני מיסוי, בטוח לאומי, ביטוח כללי ובנושאים משפטיים.
מכבי צעיר היא התנועה החינוכית של תנועת המכבי ומשמשת מלבד זרוע חינוכית גם עתודת דור ההמשך למנהיגות במכבי ישראל.
תנועת מכבי ישראל מסייעת תקציבית לתנועת הנוער "מכבי הצעיר" וכן למסדר המכבים.
בין חברי מסדר המכבים, ניתן למצוא מכבים ותיקים שהיו פעילים בצעירותם במגרשי הספורט ובפעילות ציבורית וחינוכית של תנועת מכבי.
IK Makkabi Stockholm, ארגון ספורט בסטוקהולם, שוודיה.
KSC Maccabi Antwerp, מועדון כדורגל בבלגיה.
Maccabi Bucureşti, מועדון כדורגל ברומניה.
Maccabi Italy, מועדון כדורגל באיטליה.
Makkabi München, ארגון ספורט בגרמניה.
Maccabi Paris, מועדון כדורגל בצרפת.
TuS Makkabi Berlin, מועדון כדורגל בגרמניה.
Maccabi Bordeaux, מועדון כדורגל בצרפת.
מכבי מוסקבה, מועדון כדורגל רוסי חובבני ברוסיה.
מכבי קהיר, מועדון כדורסל בעבר במצרים.
מכ"ם מִפְתָּח סינתטי הוא מכ"ם המותקן על מטוס או לוויין ועושה שימוש בשיטות מורכבות של עיבוד נתונים על מנת לאחד נתונים של מספר שידורים עוקבים לכדי תמונה אחת.
שיטה זו מנצלת את תנועת המטוס או הלוויין בפרקי הזמן שבין השידורים כדי לדמות ביצועי מכ"ם בעל אנטנה גדולה בהרבה.
מכ"ם מפתח סינתטי מאפשר קבלת דימות ברזולוציה גבוהה מאוד של פני השטח הנסקר והעצמים הנמצאים עליו.
המכ"ם מאפשר איסוף מודיעין צבאי בכל מזג אוויר, ומיפוי מפורט של כדור הארץ ושל כוכבי לכת אחרים.
בעשור השני של המאה ה-21 הוקמו חברות פרטיות שמספקות נתונים מלווייני עם מכ"ם מפתח סינתטי - Capella Space ו-ICEYE.
בתצורה אופיינית, אנטנה בודדת המותקנת על מטוס נע משדרת סדרה של דפקים הנקלטים ומעובדים לאות משולב (סינתטי) המדמה תוצר של אנטנה ארוכה בהרבה מהגודל הפיזי של האנטנה הקיימת (ואף מאורכו של המטוס עצמו).
עיבוד הנתונים מתבצע במערך מחשוב רב־עוצמה המסתייע בהתמרת פורייה ונמצא על גבי המטוס עצמו או בתחנה קרקעית.
עבודה בכל מזג אוויר – מכיוון שניתן לעבוד באורכי גל ארוכים שכמעט אינם נבלעים בעננים.
עבודה לאורך כל שעות היממה (יום ולילה).
דיוק שאיננו תלוי בטווח – כתוצר לוואי מהאינטגרציה, בניגוד למטרות "רגילות" מכ"מיות או אופטיות, אין התבדרות עם הטווח ומתקבל דיוק, תאי רזולוציה שווים לכל טווח.
רזולוציה גבוהה – מכיוון שהאנטנה הסינתטית גדולה, ולכן כיווניותה טובה, ניתן לקבל תאי רזולוציה קטנים מאוד (חצי מטר עד כדי 10 ס"מ).
חדירה קרקעית באורכי גל ארוכים
אינו יכול לראות מטרות נעות.
העיבוד מבוצע דרך אינטגרציה על זמן ארוך, בהנחה שהמהירות העצמית ידועה.
לכן מטרות נעות נמרחות או אף יוצאות מחוץ לתמונה.
דורש כושר עיבוד נתונים גבוה.
דורש מידע מפורט על התנועה העצמית, ובפרט צורות טיסה ספציפיות.
יצירת מטרות עצמיים (בדגש על מזג אוויר)
מיפוי תשתיות או תופעות תת-קרקעיות
אינטרפרומטריה – השוואת תמונות עוקבות (לאחר מספר דקות/שעות) ניתן להבחין בשינויים קטנים בסדר גודל מהרזולוציה, למשל צעדים בקרקע רכה.
ISAR – שימוש ב־SAR על מטרות נעות תוך הנחת מודל תנועה.
SAR בטיסה חופשית – ולא רק בטיסה ישרה ואופקית.
המכ"ם של מטוס הקרב F-16I ("סופה") כולל מוד SAR
לווייני SAR, כדוגמת טכסאר ואופק 10
מכ"ם עננים הוא מכ"ם אשר מסייע לחיזוי מזג האוויר בטווח הקצר בכך שהוא מזהה עננים.
מכ"ם עננים משדר גל אלקטרומגנטי בתחום תדר KA הגבוה מזה המקובל במכמים אחרים המיועדים לאיתור כלי טיס, כלי שיט או עצמים אחרים וזאת לנוכח ההחזר הנמוך מהעננים בתחומי התדר המקובלים.
תדר השידור של מכ"ם עננים הוא בדרך כלל 35 גיגה-הרץ ועל פי עוצמת ההחזר ונתוני האזימוט מחושבת מפת עננים שבה גם נתוני פוטנציאל הורדת גשם מהענן.
בתורת הצמחים, מַכְבֵּד הוא תפרחת אשכול מסועפת.
ישנם חוקרים המבחינים בינה לבין אשכול (תפרחת קוצנית מורכבת), בכך שהם מציינים כי לעומת מכבד, באשכול נדרש כי כל פרח, ולאחר מכן פרי, יהיה נתון על גבעול יחיד.
ענפי המכבד הם לרוב סוגים של אשכולות פריחה.
למכבד יכולה להיות צמיחה מוגדרת או לא מוגדרת.
סוג זה של תפרחת מאפיין במידה רבה דגנים, כגון שיבולת שועל ואצבען, כמו גם צמחים אחרים כגון פיסטוק.
בוטנאים משתמשים במונח מכבד בשתי דרכים: "בעל תפרחת מכבד אמיתית" וכן "בעלת תפרחת בעלת צורה אך לאו דווקא מבנה של מכבד".
באשכול-סוכך יכול להיות מבנה מסתעף דמוי מכבד, כאשר לפרחים התחתונים יש גבעולים ארוכים יותר מהעליונים, ובכך נוצר חלק עליון שטוח הדומה באופן שטחי לסוכך - מבנה גבעולים קצרים של פרחים (עוקצים) מתפזרים מנקודה מרכזית אחת.
זאת בדומה לצורת צללית של מטרייה.
פרחיהם של מינים רבים בתת-משפחת השזיפיים, כגון עוזרר ואגס, מופיעים בסוכך מדומה.
מכ"ם דופלר הוא מכ"ם המבוסס על אפקט דופלר (הסטת תדר כתלות במהירות היחסית בין המכ"ם לעצם הנבדק).
באמצעות מכ"ם זה ניתן לגלות את מהירות האובייקט שאחריו עוקבים.
אות המיקרוגל המשודר על ידי אנטנת מכ"ם כיוונית לעבר עצם כלשהו מוחזרת עם הסטת תדר ביחס לתדר המשודר ומאפשרת לפענח בדיוק רב את מהירות העצם.
גופי אכיפה בעולם, כגון משטרת התנועה, עושים שימוש נרחב במכ"ם זה, כמו גם גופי צבא וביטחון, בקרת תנועה אווירית, לוויינים, וכן בתחומי רדיולוגיה ומטאורולוגיה.
אפקט דופלר קרוי על שם הפיזיקאי האוסטרי כריסטיאן אנדראס דופלר, אשר תיאר לראשונה ב-1842 כיצד תדרי אור וגלי קול מושפעים מהתנועה היחסית בין מקור הגלים לגלאי.
האפקט מוכר מאוד, משינוי בצליל של גלי הקול שמשמיעים רכבות למשל.
צליל שריקת הרכבת נשמע גבוה יותר כשהרכבת מתקרבת ונמוך יותר כאשר היא מתרחקת.
מכ"ם דופלר הוא מכ"ם (מגלה כיוון מרחק) המספק מדידת מהירות כפלט.
מכ"ם דופלר מסווג כמשדר: פולס קוהרנטי, גל רציף או מאופנן תדר.
מכ"ם דופלר על גל רציף (CW) מספק רק תוצאת מהירות.
המכ"מים הראשונים היו מסוג רציף, אך במהרה התפתחו למכ"מים מאופנני תדר (FM-CW) אשר סורקים את תדרי המשדר כדי לפענח ולקבוע מרחק.
מכ"ם גל רציף (מאנגלית: Continuous-Wave Radar או בקיצור: CW Radar) הוא מכ"ם המשדר גלי רדיו (גל אלקרומגנטי) כגל רציף, קולט את ההחזרים מהעצמים בהם הגל פוגע ומניתוח ההדים החוזרים, מזהה את העצמים שבגיזרה.
כאשר עוסקים במכ"ם גל רציף נהוג להשתמש בשם: "מכ"ם CW".
השימוש במכ"ם דופלר מאפשר לחשב את מהירות העצמים בהתאם לאפקט דופלר.
(על פי אפקט זה, האות המוחזר ממטרה יהיה בתדר שונה מזה של האות שפגע במטרה והשינוי בתדר תלוי במהירות המטרה).
לדוגמה: תוואי שטח כגון אדמה, מבנים וכן הלאה, מאחר שהם אינם נעים, התדר המוחזר מהם זהה לתדר המשודר, בעוד שמעצמים נעים, התנועה גורמת להסטת תדר האות המוחזר.
באמצעות מדידת ההפרשים בין תדרי הגל המשודר והחוזר (שזוהי הסטת דופלר) ניתן לחשב את מהירות המטרה.
במכ"ם CW מתבצע סינון מטרות נייחות וכאלו שנעות במהירות נמוכה לכן ההסטה בתדר גם מסייעת למכ"ם לסנן את הפרעות הרקע והרעש הנוצר כתוצאה מהחזרים של עצמים קבועים, ולהתמקד אך ורק בהחזרים מהעצמים הנעים (בהם התנועה גורמת להסטת תדר האות המוחזר על פי תופעת הדופלר).
תכונה זו מאפשרת חיפוש וזיהוי של מטרות הנעות גם בגובה נמוך, מאחר שניתן להבחין בין ההחזרים מהמטרה הנעה לבין הרעש של ההחזרים החזקים מהקרקע אותם ניתן לסנן, מאחר שתדר החזרים אלו זהה לתדר המשודר בעוד שהחזרי כלי הטיס הם בתדר מוסט.
ישנם שני סוגים עיקריים של מכ"ם גל רציף:
הערה: מכ"ם גל רציף לא מאופנן מכונה בדרך כלל מכ"ם דופלר.
סוג זה של מכ"ם הוא הבסיסי ומכ"ם ה-CW הראשון שפותח.
מכ"ם CW לא מאופנן משדר גל אלקרומגנטי בתדר קבוע ברציפות על ציר הזמן וללא כל איפנון שהוא.
האות המוחזר מהמטרה משתנה כאמור על פי אפקט דופלר.
שינוי תדר הדופלר תלוי במהירות המטרה, על כן, מכ"ם CW לא מאופנן מגלה אך ורק מטרות נעות מאחר שמטרות נייחות אינן מייצרות הסחת דופלר.
מטרות נייחות או נעות לאט אינן מתגלות כי הן ממוסכות (זוכים למיסוך) על ידי אות השידור.
עם הופעת אלטרנטיבות, מכ"ם CW לא מאופנן משמש בעיקר לשימושים בעלי דרישות נמוכות, אזרחיים ברובם.
השימושים של מכ"ם גל רציף לא מאופנן נמצא בירידה עקב היתרונות של הדגם המאופנן ביחס לדגם הלא מאופנן.
כאמור, מכ"ם דופלר מאפשר לחשב את מהירות המטרה מתוך מציאת תדר הדופלר (תדר הדופלר הנמדד הוא ההפרש בין התדר המשודר לתדר המוחזר מהמטרה ונקלט במקלט המכ"ם.
אם תדר הדופלר מסומן ב-f(doppler), אורך הגל של המכ"ם מסומן ב-λ.
תדר השידור של המכ"ם מסומן ב-f(Trans), ומהירות המטרה מסומנת ב-v(target), (c - מהירות האור) אז החישוב הוא:
כלומר, תדר הדופלר נמצא ביחס ישר למהירות המטרה.
נניח מכ"ם בתדר 6 גה"צ ומטרה נעה במהירות 0.9 מאך, חישוב מקורב:
כלומר תדר הדופלר המתקבל ממטרה זו הוא בקירוב 12 קה"צ.
מכ"ם זה הוא תת-סוג של מכ"ם CW, גם הוא משדר גל רציף, אך יש לו יכולת נוספת של שינוי תדר השידור, כלומר תדר השידור מאופנן ומשתנה על פי חוקיות מוגדרת מראש (חוקיות זו היא פונקציית האיפנון.
פונקציית האיפנון הנפוצה ביותר היא פונקציית שן מסור, אך יש ומשתמשים גם באפנון מסוג סינוס, גל משולש וגל ריבועי.
מכ"מי FMCW פועלים לעיתים קרובות עם אפנון תדר מחזורי, שחייב להיות ליניארי בזמן ככל האפשר כדי לעמוד בדרישות דיוק מדידה גבוהות.
חוסר הליניאריות הקיימת לעיתים קרובות (של שינוי תדר המוצא כפונקציה של הבקרה) מפוצה על ידי תיקון מקדים של מתח הבקרה שנוצר דיגיטלית (כלומר שימוש בטבלאות כיול).
איפנון זה מאפשר למדוד, בנוסף למהירות המטרה, גם את הטווח למטרה.
יכולת זו היא חיונית כאשר ישנן מספר מטרות בשטח, או במקרים שמדידת המרחק היא צורך מרכזי, כגון במד גובה של כלי טיס או של טילים מנמיכי טוס.
המדידה מתבצעת כדלקמן: במהלך הזמן הנדרש לאות המשודר לעבור את המרחק R עד לעצם המוחזר פעמיים (הלוך וחזור) במהירות האור c, תדר המשדר כבר השתנה.
(ככל שהתדר משתנה מהר יותר, כלומר, ככל ששיפוע שינוי התדר df/dt גדול יותר, כך ההשפעה גדולה יותר.) מאחר שתדר השידור משתנה כל הזמן (עקב איפנון התדר הנ"ל), גם ההדים החוזרים מהמטרה הם בתדר משתנה כל הזמן (על פי תדר השידור).
המקלט מודד את ההשהיה בין הזמן שתדר מסוים שודר לבין הזמן שאותו תדר נקלט.
מהפרש זמנים זה ניתן לחשב את המרחק למטרה באופן הבא:
כאמור, מכ"ם FMCW מאפשר לחשב את הטווח למטרה מתוך מציאת הפרש הזמנים בין שידור תדר מסוים לבין קליטתו.
אם הפרש הזמנים מסומן ב-Δt, והטווח למטרה מסומן ב־R (c - מהירות האור) אז החישוב הוא:
כלומר, המרחק נמצא ביחס ישר לזמן.
חישוב מהירות המטרה מתבצעת בדיוק כמו במכ"ם CW רגיל כמתואר למעלה.
זהו מקרה פרטי של מכ"ם גל רציף מאופנן (FMCW).
אפנון קפיצות תדר מאפשר למכ"ם גל רציף מאופנן תדר לאמץ יתרונות של מכ"ם פולסים.
במקום מתח אפנון משולש או מתח אפנון מסור, משתמשים במתח מלבני.
לכן, מכ"ם FSK פועל כמו מכ"ם CW, אך קופץ הלוך ושוב בין שני תדרי שידור.
אלה קרובים יחסית זה לזה כך שאותות ההד של שני התדרים נמצאים בתוך רוחב הפס של המקלט.
כדי למדוד את מרחק המטרה, נמדד הזמן מקפיצת התדר של המשדר, עד שקפיצת תדר זו נקלטת באות המוחזר.
מכאן נקבע המרחק למטרה, בדיוק כפי שמתקיים במכ"ם פולסים.
באיור של אפנון קפיצות תדר במכ"ם FMCW, מתואר בצבע אדום אות השידור.
(הציר האנכי הוא ציר התדר, כאמור, אות השידור מאופנן בצורה של קפיצה בין שני תדרים, ולכן הוא נראה באיור קופץ בין תדר fS1 לתדר fS2 וחזרה.) בצבע ירוק מתואר האות המוחזר מהמטרה.
הציר האופקי הוא ציר הזמן והאות המוחזר מהמטרה הוא בהשהיית זמן שהוא הזמן שהגל האלקטרומגנטי נע מהמשדר למטרה ומוחזר ממנה.
לאות המוחזר קיימת גם סטיית תדר קטנה שהיא הסטיה הנובעת מאפקט הדופלר.
בצבע כחול מתואר ההפרש בין האות האדום לבין האות הירוק.
מדידת השהייה זו מאפשרת לחשב את המרחק למטרה ומדידת תדר הדופלר - את מהירות המטרה.
מכ"ם FMCW-SFCW הוא מקרה מורכב של FSK, במכ"ם זה האפנון איננו בין שני תדרים אלא בין מספר תדרים.
מנגנון זה מקל על המעקב אחרי מספר מטרות בו זמנית, כל אחת עם דופלר אחר.
מכ"ם CW מורכב בדרך כלל מהחלקים המרכזיים הבאים :
מקור RF שמייצר אות חשמלי המיועד להיות אות השידור בתדר הנדרש.
אות המוצא של המקור מנותב דרך מפצל לכיוון אנטנת השידור, בנתיב זה, לפני האנטנה, נמצא בדרך כלל מגבר להגברת אות השידור.
האות החשמלי מגיע לאנטנת השידור, שתפקידה להמיר את האות החשמלי המגיע אליה לגל אלקטרו מגנטי המשודר לחלל האוויר לכיוון אליו היא מופנית.
ההדים של שידור זה החוזרים מהמטרה, נקלטים על ידי אנטנת הקליטה.
אנטנת הקליטה ממירה את אנרגיית הגל האלקטרומגנטי הפוגע בה לאות חשמלי.
אות חשמלי זה מוגבר באמצעות קדם מגבר ומנותב לערבל (Mixer).
הערבל מפיק, בין היתר, אות בתדר שהוא הפרש (וגם סכום) תדרי האותות בכניסתו.
במקרה הזה, האותות בכניסתו הם:
הפרש התדרים בין האות המשודר לבין האות החוזר הוא אות בתדר על פי אפקט דופלר.
אות זה מסונן באמצעות פילטר, מוגבר באמצעות מגבר ומנותב לממיר A/D, מכונה גם ADC (Analog to Digital converter) הממיר מתרגם את האות החשמלי האנלוגי למילה דיגיטלית שמנותבת לעיבוד דיגיטלי לצורת חילוץ הפרמטרים הנדרשים.
ישנן גרסאות רבות ומגוונות ביחס לתיאור סכמטי זה, על פי הדרישות מהמערכת, התקציב, הטכנולוגיה וכיוצ"ב.
בדורות הראשונים של מכ"מי CW לא היה ממיר A/D וכל העיבוד היה אנלוגי.
במכ"מי CW לביצועים גבוהים, הפילטר במוצא הערבל מוחלף לפילטרים רבים במקביל, כל אחד מהפילטרים הוא לתחום תדרי דופלר אחרים.
מבנה זה משפר מאוד את ביצועי המערכת ורגישות הקליטה מאחר שלכל פילטר כזה חודר רעש קטן משמעותי וכתוצאה משתפר היחס אות לרעש בעיבוד האות.
תאורטית, ככל שהפילטרים צרים יותר (ולכן יש יותר פילטרים במקביל) ביצועי המכ"ם יהיו טובים יותר, עד לרוחב הפילטר המתאים לרוחב מסננת מתואמת.
(רוחב מסננת מתואמת הוא הרוחב רעש RMS של ה-FM של המשדר).
מנגנון של פילטרי דופלר מקביליים מאפשר גם למדוד מספר מטרות הנעות במהירויות שונות.
הערה: במכ"מי דופלר קטנים וזולים, כגון מכ"ם משטרתי אין מנגנון כזה, לכן, רק הדופלר החזק ביותר נמדד, משמעות הדבר שאם מספר כלי רכב נראים בתמונה שצילם המכ"ם, בדרך כלל לא ניתן להוכיח לאיזה רכב שייכת המהירות הנמדדת.
מגבר השידור (המגבר שלפני אנטנת השידור) היה בעבר מגבר שפופרתי, בהמשך, בחלק מהשימושים, הוחלף למצב מוצק (Solid State) על פי הדרישות מהמערכת והפשרות המתבקשות (טווח גילוי נידרש, גודל מטרה לגילוי נידרשת, נפח, משקל, מחיר, אמינות, תחזוקתיות, ניידות, תנאי סביבה וכיוצ"ב).
מבנה מקור ה-RF עצמו מותנה בסוג המכ"ם CW:
במקרה של מכ"ם לא מאופנן, זהו מקור בתדר קבוע המורכב ממתנד בתדר קבוע ומגבר.
במקרה של FMCW זהו מקור שמכיל מנגנון לאפנון התדר, עם פונקציית האפנון הנידרשת.
כדי להשיג ביצועים טובים של מדידת הדופלר ושל רגישות המערכת, לא מבצעים את סינון הדופלר על תדר ה-RF של המכ"ם, אלא מורידים את תדר האות המוחזר מהמטרה לתדר ביניים נמוך יותר (מכונה תדר IF - Intermediate Frequency), מנגנון זה מגדיל את המערכת אך מפיק מערכת איכותית ורגישה יותר.
ראו דיאגרמת בלוקים 3. בדוגמה זו תדר ה-IF הוא 30 מה"צ ותדר המכ"ם הוא 9 גה"צ ואז התדר המתקבל :
1865: היינריך הרץ מגלה גלים אלקטרומגנטיים ואת ההדים החוזרים ממשטחים מתכתיים בניסויים המעשיים שלו על חישובי מקסוול.
1897: מרקוני מדגים שידור גלים אלקטרומגנטיים לטווחים גדולים.
1900: טסלה מציע לגלות גופים מתכתיים באמצעות גלים אלקטרומגנטיים.
1904: רעיון זה אומץ על ידי המהנדס הגרמני כריסטיאן הולסמאייר, שפיתח את מכ"ם הגל הרציף הראשון, שהוצג בפומבי מגשר הריין בקלן ולאחר מכן נרשם כפטנט במספר מדינות.
הוא איתר ספינה מתקרבת במרחק של עד 3 ק"מ, ההמצאה לא זכתה לעניין רב.
1920: תואר הרעיון של שימוש במכ"ם FMCW למדידת גובה היונוספרה.
1921: הומצאה שפורפרת מגנטרון, שאפשרה שידור של גלים אלקטרומגנטיים בהספק מתאים.
1922: שני מהנדסי החשמל אלברט ה.
יאנג מה- NRL (ארצות הברית) הושפעו מהצלחותיו של מרקוני והדגימו בניסוי גילוי של סירה בנהר באמצעות גלים אלקטרומגנטיים.
1930: במעבדות NRL הודגם גילוי מטוס באמצעות שידור אלקטרומגנטי.
בשנת 1935 הותנע פיתוח ממוקד של טכנולוגיית מכ"ם, לאחר הבנת התועלת ממנה.
עקב הטווחים הנדרשים לאיתור ספינות ומטוסים, דגש הפיתוח היה על טכנולוגיית מכ"ם פולסים, שיטת ה-CW נשכחה חלקית, שכן היכולות הטכניות של התקופה אפשרו טווחים מוגבלים בלבד עם מכ"ם CW.
1938: נכנס לשרות מכ"ם SCR268 לבקרת אש נגד מטוסים.
1939: הותקן מכ"ם על מפציץ B-17 לגילוי כלי שיט בלילה ובערפל.
חברת בל פרסמה תיאור של מד גובה מכ"מי.
1940: מערכות מכ"ם שונות מפותחות בארצות הברית, אנגליה, גרמניה ויפן בלחץ מלחמת העולם השנייה.
הצרכים המבצעיים במלחמה גרמו לדחיפה דרמטית בקצב פיתוח ואספקת המערכות.
לדוגמה, בתחילת המלחמה הצוללות הגרמניות פגעו פגיעה אנושה בשיירות האספקה באוקיינוס האטלנטי, התקנת מכ"מים מוטסים הגדילה מאוד את הגילוי והפגיעה בצוללות אלו גם בלילה.
הקף הפגיעה בשיירות ירד, לאחר חודשים, משהבין הצי הגרמני את הגורם לפגיעות אלו, פיתח פעילות צוללות בעומק פריסקופי, כלומר רק הפריסקופ בולט מעל המים והוא היווה מטרה קטנה מדי לגילוי על ידי מכ"מים אלו.
לאחר כשנה פיתחו האמריקאים מכ"ם בתדר גבוה שהצליח לגלות גם פריסקופים והתקינו אותו במטוסיהם, אירוע זה סימל את תום עידן שלטון הצוללות הגרמניות באוקיינוס האטלנטי.
במקביל הותקן מד גובה APN-1 שהיה מסוג מכ"ם FMCW במטוסים אמריקאים.
1956: קו יצור ראשון של מכ"ם משטרתי למדידת מהירות מכוניות.
בראשית שנות השישים רשויות חיזוי מזג אויר הצטיידו במכ"מי דופלר.
להלן השוואה יחסית של שני סוגי מכ"מי CW ושניהם ביחס לאלטרנטיבה, מכ"ם פולסים:
2 אפמון בתדר אין מאופנן אין מאופנן 3 מבנה פשוט מאוד פשוט לא פשוט לא פשוט ולכן מכ"ם CW קומפקטי, קל משקל וזול יותר.
ניתן להתקינו בפלטפורמות קטנות וגם בקטנות מאוד.
4 אמינות גבוהה גבוהה פחות גבוהה פחות גבוהה ולכן תחזוקת מכ"ם CW פשוטה יותר וזולה יותר.
5 גילוי מטרות קרובות מאוד אפשרי אפשרי מוגבל מאוד מוגבל מאוד מגבלת מכ"ם פולסים למטרות קרובות נובעת מהזמן המת בין שידור לקליטה, במכ"ם CW, שמשדר וקולט בו זמנית, אין מגבלה כזו וביכולתו למדוד גם מרחקים של סנטינמטרים.
6 גילוי מטרות נייחות לא לא כן כן חוסר היכולת להבחין בעצמים נייחים, מאחר שאין להם היסט דופלר.
תכונה זו עשויה להיות יתרון ולעיתים חסרון.
קל לגלות מטרות נעות במכ"ם CW כי כל הנייחות מתבטלות, אך כאשר נדרש לגלות מטרות נייחות, נדרש מכ"ם אחר.
7 מדידת מרחק למטרה לא כן כן כן 8 הספק השידור מוגבל מוגבל לא מוגבל לא מוגבל ההגבלה נובעת ממגבלות הפיזור התרמי במערכת CW.
9 גילוי מטרות בטווחים גדולים מאוד מוגבל מוגבל אפשרי אפשרי מכ"ם CW מוגבל בטווח הגילוי עקב ההגבלה על הספק השידור, במכ"ם פולסים המגבלה על הספק השידור, מצומצמת בהרבה.