tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אופן ההאכלה משפיע על הרכב המיקרוביוטה של מערכת העיכול, כאשר תינוק שיונק מראה עליה בשפע של Actinobacteria וירידה ב-Firmicutes ו-Proteobacteria, בעוד שתינוק שניזון מפורמולה מראה עליה בשפע של Escherichia coli ו-Clostridium difficile.
חלב האם מכיל חיידקים ממערכת העיכול האימהית, כאשר קיים מסלול פוטנציאלי שמאפשר את העברתם לבלוטות החלב.
בנוסף לתזונה, חשיפה סביבתית, כמו מספר אחים, חשיפה לחיות מחמד וגאוגרפיה וחשיפה תרופתית, משפיעות על הרכב המיקרוביוטה וקשורות להבדלים בין ילודים שונים.
המיקרוביוטה במהלך הילדות מבוססת ויציבה יותר מאשר בתינוק, אך עדיין מייצגת קהילה דינמית שעשויה להשפיע על הבריאות בהמשך החיים.
מחקר שנערך בארצות הברית הראה שהמיקרוביוטה במעי אינה מבוססת במלואה אצל ילדים עד גיל 5 וכי המגוון החיידקי נמוך בהשוואה למבוגרים, דבר שאינו בהכרח נכון במדינות פחות מפותחות.
בנוסף מחקר זה ומחקרים נוספים הראו שהמיקרוביוטה במערכת העיכול בילדות, בהשוואה לבגרות, מכילה רמות גבוהות של Firmicutes, Proteobacteria ו-Actinobacteria ורמות נמוכות של Bacteroidetes .
ברמה הפונקציונלית, המיקרוביוטה בילדים בארצות הברית מועשרת בפונקציות שעשויות לתמוך בהתפתחות וככל שמתבגרים המיקרוביוטה מועשרת בתכונות נוספות הקשורות לדלקת ולתפקוד לקוי של חילוף חומרים.
בנוסף, קיימים הבדלים ברורים באוכלוסיית החיידקים בילדים ממדינות וגאוגרפיות שונות.
בגיל הבגרות הרכב המיקרוביוטה מכיל בעיקר Bacteroidetes, Firmicutes ו-Proteobacteria וכמותם משתנה בהתאם למיקום הגאוגרפי.
הרכב המיקרוביוטה במבוגרים נשאר יחסית יציב במהלך הבגרות, למעט בעקבות הפרעות כמו זיהומים, נטילת תרופות ושינוי תזונתי.
הפרעות אלו משנות בעדינות את הרכב המיקרוביוטה לאורך זמן.
מחקרים מראים כי בקשישים הרכב החיידקים נבדל ממבוגרים ומכיל רמות גבוהות יותר של Firmicutes ו-Bacteroidetes.
הרכב המיקרוביוטה משפיע על הבריאות הכללית של הקשישים ושינוי בהרכבו נקשר לירידה בבריאות.
שינוי שכזה יכול להיגרם כתוצאה משימוש מוגבר בתרופות, מחסור בתזונה ושינוי ברמות ההורמונליות.
שונות המיקרוביוטה בין בני אדם
הסביבה החברתית והמעמד הסוציו-אקונומי עשויים להשפיע על המיקרוביוטה לאורך החיים במגוון מסלולים.
אופן הלידה, משך ההנקה, שימוש באנטיביוטיקה, אינטראקציות עם הסביבה והרגלי התזונה, עשויים להיות מושפעים מאוד ממצב חברתי.
למשל, לבני אדם החיים בקהילות, יש דמיון גבוה יותר בהרכב המיקרוביטה, בהשוואה לאלו החיים בנפרד.
בעכברים הוכח כי לחץ אימהי טרום לידתי, הקשור למצב סוציו-אקונומי נמוך יותר והזנחה מצד האם, משפיעים על חיידקי המעיים של הצאצאים.
מחקר שנערך על ארבעים וארבעה מתנדבים בריאים בשכונות שונות בארצות הברית מצא כי מעמד סוציו-אקונומי נמוך יותר קשור למגוון נמוך יותר של חיידקים במעיים.
מחקר נוסף, שחקר את הקשר בין הרכב המיקרוביוטה במעיים לבין גורמים סוציו-אקונומיים בקבוצת תאומים, מצא קשר בין שלושה מדדים שונים של מעמד סוציו-אקונומי לבין הרכב המיקרוביוטה במעי בבגרות.
לדוגמה, הכנסה נמוכה יותר של הפרט נקשרה לעושר מינים נמוך יותר.
מחקר נוסף, שבוצע בישראל, מראה כי הרכב המיקרוביוטה של המעיים מעוצב בעיקר על ידי גורמים סביבתיים ושישנם קווי דמיון משמעותיים, שלא ניתן להסביר לפי קרבה גנטית, אצל אנשים אשר חולקים בית.
חיידקי מערכת העיכול עלולים להיות מזיקים כאשר מערכת היחסים של המיקרוביוטה והמארח עוברת שינויים חריגים.
חוסר איזון בקהילת החיידקים, תופעה המכונה דיסביוזיס, עלולה לגרום למחלות רבות.
לדוגמה, נטילת אנטיביוטיקה וניתוח עשויים לגרום לקוליטיס בעקבות ייצור רעלנים על ידי Clostridium difficile.
חוסר איזון כזה בחיידקי המעיים מקושר גם לתסמינים כמו נפיחות, כאבי בטן ושלשולים וכן למחלות מעיים נוספות.
טיפול אנטיביוטי עשוי לשנות את הרכב חיידקי המעיים באופן זמני או לטווח ארוך.
שינוי זה גורם לירידה במגוון החיידקים, אובדן של זנים ומינים מסוימים, שינוי בכושר חילוף החומרים ואף עמידות נמוכה יותר כנגד פתוגניים פולשניים.
שימוש לטווח קצר בילדות עלול להוביל לשינוים ארוכי טווח במיקרוביוטה של המעי וכתוצאה מכך לשנות את האינטראקציה עם המארח.
כמו כן, סוגים שונים של אנטיביוטיקה הם בעלי השפעות והשלכות שונות על חיידקים המעיים.
שלושת הפונקציות העיקריות של המיקרוביוטה של מערכת העיכול הן פונקציות מטבוליות, פונקציות טרופיות והגנה.
פונקציות מטבוליות כוללות תסיסה של שאריות מזון שלא ניתנות לעיכול ושל ריר המיוצר על ידי האפיתל.
פונקציות טרופיות כוללות שליטה על התפשטות של תאי אפיתל והתמיינותם וכן התפתחות והומאוסטזיס של מערכת החיסון.
פונקציות ההגנה משמשות להגנה מפני פתוגניים.
מגוון גנים במיקרוביוטה מספקים מגוון אנזימים ומסלולים ביוכימיים שונים, שמשתמשים במצעים זמינים מהמארח לייצור אנרגיה לגדילה והתפתחות של החיידקים.
במקביל מסייעים בעיכול מצעים שונים, כמו פחמימות וחלבונים, שגוף האדם לא יכול לעכל בעצמו.
פונקציות מטבוליות של המיקרוביוטה מבוססות סביב תסיסה במעי הגס של מקורות מזון שחמקו מעיכול במערכת העיכול העליונה.
תסיסה של פחמימות היא מקור עיקרי לאנרגיה במעי הגס, מתבצעת באיבר זה הודות לתנאים החומציים שבו ומובילה לייצור של חומצות שומן קצרות שרשרת שמועילות לגוף האדם.
פחמימות המשמשות בסיס לתסיסה הן רב סוכרים ארוכים וכן סוכר וכוהל שלא נספגו.
חומצות אמינו וחלבונים זמינים גם הם לתסיסה, שיכולה לייצר גם היא חומצות שומן קצרות שרשרת, אך במקביל עלולה לייצר מטבוליטים רעילים לגוף כגון אמוניה.
חלבונים זמינים לתסיסה כוללים אלסטין וקולגן, אנזימים מהלבלב ועוד.
בנוסף מיקרואורגניזמים במעי הגס לוקחים חלק בסינתזת ויטמינים, ספיגת סידן, מגנזיום וברזל, תהליכים שמשופרים על ידי תסיסת הפחמימות וייצור חומצות שומן קצרות שרשרת, במיוחד חומצה אצטית, חומצה פרופנואית וחומצה בוטירית, שלכולן תפקידים חשובים בפיזיולוגיה של המארח.
מיקרוהידראננצפליה הוא פגם חמור בהתפתחות המוח, שהלוקים בו סובלים ממיקרוצפליה ומהידראננצפליה יחד.
התסמינים כוללים מיקרוצפליה חמורה, קפלים עמוקים בקרקפת, הפרעות התפתחות ספציפיות ועיכובי התפתחות נוספים.
התופעה נדירה מאוד, ונדיר שהיא מתפתחת לקרובי משפחה נוספים, אך הדבר אפשרי.
המחקרים מציעים כי הליקוי הוא פגם גנטי המועבר על ידי מוטציה של הגן הדומיננטי NDE1.
אחד מלוקי המיקרוהידראננצפליה המפורסמים היה ג'קסון בויל, שנולד ב-27 באוגוסט 2014 כש-80% ממוחו ורוב גולגולתו חסרים.
הרופאים לא ציפו כי הוא ישרוד מעבר לגיל שנה, אך ג'קסון מת ב-2020 כשהוא בן חמש.
מיקרוגנאטוזואה (שם מדעי: Micrognathozoa) היא מערכה ובה מין אחד בלבד לימנוגנתייה מארסקי (Limnognathia maerski) אשר התגלה במעיינות חמים באי דיסקו שבגרינלנד וגם באיי קרוזה ב-1994 ותואר ב-2000.
אורכו הממוצע עומד על עשירית מילימטר, מה שהופך את לימנוגנתייה מארסקי לאחד מבעלי החיים הקטנים ביותר בעולם.
כשהחיה אוכלת בית החזה מתרחב בדומה לאקורדיון.
לימנוגנתייה מארסקי ניזונה בעיקר מחיידקים, כחוליות וצורניות.
לימנוגנתייה מארסקי נעה על ידי זיפים שדומים למינים מהמערכה גנתוסטומולידה (Gnathostomulida).
כל הדגימות של מין זה שנאספו הן נקבות.
מיקרואורכידיזם הוא פגם גנטי המצוי בזכרים, המאופיינת באשכים קטנים באופן חריג; הוא ההפך ממאקרואורכידיזם, המאופיין באשכים גדולים באופן חריג.
המצב קשור (ולרוב משני) למספר פגמים גנטיים אחרים, כולל תסמונת קליינפלטר ותסמונת פראדר וילי, כמו גם הפרעות מומים מרובות אחרות.
ניתן לקבוע את מידת החריגות של האשכים על ידי שימוש באורכידומטר.
בנוסף, מיקרואורכידיזם עשוי להתרחש גם כתוצאה מהתכווצות או ניוון של האשך עקב זיהומים כמו חזרת.
מיקרואורכידיזם נבדל מניוון אשכים שנגרם כתוצאה מטיפול הורמונלי או פציעה.
מיקרוביולוגיה של מזון הוא תחום מדעי העוסק בחקר מיקרואורגניזמים, הן במזון והן בחומרי הגלם המשמשים לייצורו.
מאות שנים לפני תגלית המיקרוביולוגיה, שנחשבת למדע בן 100 שנים בלבד, בני אדם כבר גילו שיטות שונות לניצול מיקרואורגניזמים לשימוש במזון, כמו גם שיטות שימור מזון כגון המלחה, הוספת סוכר, וייבוש שגורמים להפחתת מים פעילים במזון, ותהליכי תסיסה וכבישה שמעלים את רמת החומציות.
ישנם יישומים רבים של מיקרואורגניזמים שהתפתחו בתעשיית המזון עם השנים, והם משמשים לייצור מזונות ומשקאות שונים, כמו יין, בירה, סיידר, לחם ומאפים שונים נוספים, גבינות ומוצרי חלב ניגר, רוטב סויה ומוצרי סויה אחרים, חומץ, כבישת ירקות ופירות .
תהליך התסיסה משתתף בשחרור של פולי קפה וקקאו מן הפרי, על ידי פירוק המעטה הרב-סוכרי שלו.
תעשיית הבשר נעזרת בתהליך התסיסה לעיבוד נקניקים שונים.
המיקרואורגניזמים משפיעים על איכות המזון, חיי המדף וכמות המזון המיוצרת בבחרה המודרנית.
מיקרואורגניזמים מהווים אתגר מרכזי לבריאות הציבור בשל יכולתם לגרום למחלות בקרב בני האדם, ואתגר מרכזי ליצרניות המזון שעלולות לחוות הפסדים כלכליים עקב קלקול המוצרים והשמדתם.
נעשים מאמצים מתמשכים בקרב תעשיות המזון, הרשויות והחברה לשפר כלים לדגימה סטאטיסטית המייצגת את המוצרים, ושיטות מיקרוביאליות קלאסיות ושיטות מהירות לבידוד, ספירה וזיהוי חיידקים , שיטות המאפשרות הבנת המנגנונים המשפיעים על התנהגותם של מיקרואורגניזמים שונים במזון, ומשמשות לבידוד, וספירת חיידקים שונים בסוגי מזון שונים.
מזונות מורכבים מתרכובות אורגניות שונות ואי-אורגניות (מלחים שונים) ונדיר מאוד שיהיו סטריליים ללא נוכחות כלשהי של מיקרואורגניזמים, אלא אם כן עברו תהליך של עיקור.
ברוב המזונות מתקיימת סטריליות מסחרית, דהיינו, רמת מיקרואורגקניזמים הנותרים במוצר הסופי נמוכה ואינה מסכנת את בריאות האדם.
למזונות שונים אוכלוסייה מעורבת של מיקרואורגניזמים שמקורם במיקרו-פלורה (אוכלוסיית המיקרואורגניזמים) הטבעית של סביבת המקור של המזון.
עבור גידולים חקלאיים, מיקרואורגניזמים מאכלסים את המזון משלב הגידול והקטיף ועד להכנה והצריכה.
המיקרו-פלורה של המזון תלויה בעיקר בסביבת המזון (אזור גאוגרפי ומשאבי טבע זמינים, טמפרטורה, קרינה וכו'), בסוג החיידקים הנפוץ בדוגמה, במאפיינים של סוג המזון (תכולת לחות, תכולת סוכר), בזיהום אפשרי ובתנאי העיבוד בשלבים הבאים.
הקבוצות המיקרוביאליות הקשורות למזונות הן חיידקים, פטריות, שמרים, עובשים, חד תאיים (פרוטוזואה), אצות ווירוסים.
מיקרואורגניזמים עלולים לגרום לקלקול מזון ונוכחות של חיידקים פתוגניים במוצרי מזון מהווה כיום את הגורם העיקרי לאובדן מזון.
למרות התפתחויות בתחום (טכנולוגיות, ארגוניות, היגייניות) שמהוות גורמים חשובים למניעה ולעיכוב של גידול וזיהום חיידקים, מוצרי מזון רבים נשארו רגישים לקלקול ולפעילות של מיקרואורגניזמים פתוגניים (מזיקים לבני אדם).
מלבד נוכחות של חיידקים פתוגניים, גם הטעם, הריח והמרקם הבלתי רצויים הם חלק מהמאפיינים של מזון מקולקל.
מזון יכול להיחשב כמצע גידול אופטימלי לגידול חיידקים ומיקרואורגניזמים נוספים.
בהתחשב במגוון העצום של מקורות האספקה, החומרים והשיטות שבאמצעותן מיוצר המזון, כמעט כל סוג של מיקרואורגניזם נחשב כמזהם פוטנציאלי.
בהינתן הזדמנות לגידול, מיקרואורגניזמים ינצלו זאת וייתכן כי יגרמו לשינויים במראה, בטעם, בריח, ובאיכויות אחרות של המזון.
השינויים מתפתחים בהתאם לסוג המזון המתקלקל, אך ניתן לסכם אותם בכלליות על ידי בחינת תוצרי הפירוק של אבות המזון העיקריים: חלבונים, פחמימות ושומנים:
מזונות המכילים חלבון, במיוחד בשר, נרקבים על ידי מיקרואורגניזמים כמו חיידקי פרוטאוס, פסאודומונאס וקלוסטרידיום, המפרקים את שרשראות הפפטידים הארוכות של החלבונים לחומצות אמינו ותרכובות בעלות ריח לא נעים כמו אמינים, אמוניה ומימן גופרתי.
פחמימות (סוכרים ועמילנים) מותססות לחומצות, אלכוהול וגזים (פחמן דו-חמצני).
מזונות המכילים שומן כמו מוצרי חלב מתקלקלים על ידי חיידקים שמפרקים שומנים לחומצות שומן וגליצרול.
זיהום מיקרוביאלי יכול להתרחש בכל נקודה בתהליך ייצור המזון: גידול, קציר, הובלה, אחסון או הכנה סופית.
מיקרואורגניזמים משמשים לייצור מגוון רחב של מוצרי מזון: למיקרואורגניזמים תפקיד חשוב בייצור של מוצרי מזון רבים הן בהכנות ביתיות והן בתעשיית המזון.
מיקרואורגניזמים משמשים לייצור מוצרי חלב ומשקאות אלכוהוליים.
לחם, יוגרט, שמנת חמוצה, יין, בירה, מלפפונים חמוצים, גבינות, רוטב סויה ומחית מיסו הם דוגמאות הבסיסיות למוצרים שבהם מיקרואורגניזמים משמשים כחומר הכרחי לייצורם.
חומרי הגלם המשמשים לייצור מוצרים אלו מאכלסים מיקרואורגניזמים הידועים כגורמים לשינויים הנדרשים על מנת לקבל את המוצר הרצוי.
לעיתים קרובות יצרניות המזון מוסיפות "תרבית התחלה" המכונה גם "סטרטר" (starter), אוכלוסייה מסחרית של מיקרואורגניזמים ידועים ומוגדרים, על מנת לקבל הדירות במוצר הסופי.
חשוב לזהות חיידקים פתוגניים במזון כדי לאפשר אספקת מזון בטוחה ולמנוע הפצה של מחלות אלו.
שיטות מסורתיות כוללות גידול חיידקים תוך שימוש במגוון שיטות העשרה סלקטיביות ולא סלקטיביות, גידול חיידקים בתנאי מעבדה על צלחות אגר וזיהוי החיידקים על ידי מבחנים ביוכימיים ואימונולוגיים.
שיטות אלו אמנם נפוצות אך הן נמשכות זמן רב.
לפיכך, פותחו מגוון שיטות לזיהוי מהיר של פתוגנים הנישאים במזון, חלקן טרם נכנסו לשימוש רציף בשל מגבלות שונות.
ככלל, ניתן לסווג שיטות זיהוי מהיר לשיטות מבוססות חומצת גרעין, מבוססות חיישן ביולוגי ושיטות מבוססות אימונולוגיה.
תגובת שרשרת פולימראז פשוטה (PCR): השיטה מאפשרת זיהוי של פתוגן חיידקי יחיד הקיים במזון על ידי זיהוי רצף דנ"א ספציפי של המטרה.
חסרון השיטה הוא ברגישותה שכן היא דורשת ריכוז גבוה יחסית של חיידקים בדוגמה על מנת לאפשר זיהוי.
בדיקת אימונוכימית מקושרת אנזים (ELISA): אחת השיטות האימונולוגיות הנפוצות ביותר לזיהוי פתוגנים הנישאים במזון.
יכולה לזהות אנטיגנים הנמצאים על פני תא או רעלנים המיוצרים על ידי חיידק פתוגני במזון.
בדיקת NASBA : תהליך הגברה אנזימטי בזמן אמת המסוגל להגביר ולזהות RNA.
בדיקת FISH: טכניקת מעבדה לאיתור ואיתור רצף דנ"א ספציפי על כרומוזום.
הטכניקה מסתמכת על חשיפת כרומוזומים לרצף דנ"א קטן הנקרא פרוב (probe) שמצומדת אליו מולקולה פלואורסצנטית.
באופן כללי, שיטות זיהוי מהיר הן בדרך כלל יעילות בזמן, רגישות, ספציפיות וחוסכות עבודה.
עם זאת, שיטות אלו לא נמצאות תדיר במעבדות מיקרוביולוגיות בשל אופי העבודה ועלויות כלכליות גבוהות.
התקינה הישראלית מהווה תשתית מקצועית ואיכותית לכל מגזרי המשק, והיא מסייעת בשמירה על הבטיחות, הבריאות ואיכות הסביבה.
FSSC 22000 - תקן לניהול מערכות בטיחות מזון: התקן מיועד ליצרני מזון ואריזות ודן בניהול מערכת בטיחות מזון עם דגש על תשתיות.
ISO 22000:2018 - תקן בטיחות מזון: דרישות לניהול מערכת בטיחות מזון לכל הארגונים בשרשרת המזון.
HACCP - עקרונות לבקרת בטיחות מזון על ידי זיהוי וטיפול בנקודות קריטיות בתהליך.
גישה שיטתית המבוססת על שבעה עקרונות מרכזיים לבקרת בטיחות מזון כפי שהוגדרו על ידי הקודקס אלמנטריוס.
BRC - תקן גלובאלי לבטיחות מזון: תקן בינלאומי לאיכות ובטיחות מזון על פי British Retail Consortium ליצרני מזון ובתי אריזה.
BRC/IoP - תקן לייצור אריזות מזון: התקן מיועד ליצרני אריזות למזון ותחומים נוספים וחל על אריזות ראשוניות, שניוניות ושלישוניות.
קימות שתי קטגוריות כאישור לעמידה בדרישות התקן.
אורגני – לשיווק בישראל PPIS.
תקנים לבדיקות מזון אדם ומזון בעלי חיים, ת"י 885 חלקים 1-19, המבוססים על תקני ISO.
מיקרו פרונטאנד הוא ארכיטקטורה לפיתוח צד לקוח ביישום רשת שבו ניתן לבנות אפליקציה בודדת עם בניות תוכנה (builds) נפרדות.
זה מקביל לגישה של מיקרו שירותים, אבל עבור יישומי דף יחיד בצד הלקוח שנכתבו ב-JavaScript.
זהו פתרון לפירוק וניתוב עבור יישומי צד לקוח מרובים.
הארכיטקטורה נועדה לפתור את הבעיות הבאות:
התנגשויות בין צוותים שונים שעובדים על אותה אפליקציית צד לקוח
תוכנה מונוליתית גדולה עם הרבה תלויות הופכת להיות קשה לשינוי
שיתוף מידע בין פרונט אנדים שונים הופך להיות יותר מורכב
שכפול קוד שמשמש פרונטאנדים שונים, הן בכתיבה והן בטעינה לדפדפן
בין החברות שמשתמשות במיקרו פרונטאנד היא איקאה.
עבור Webpack מושג זה מכונה פדרציית מודולים (Module Federation).
מיקרובליידינג היא טכניקת קעקוע קוסמטי וצורת איפור קבוע שבה נעשה שימוש ידני בכלי העשוי מכמה מחטים זעירות כדי להוסיף פיגמנט חצי קבוע לעור.
בשונה מקעקוע גבות סטנדרטי שנעשה במכונה, במיקרובליידינג כל שערה בגבה נוצרת ביד באמצעות להב היוצר חתכים עדינים בעור.
מיקרובליידינג משמש בדרך כלל לשפר או לעצב מחדש את מראה הגבות מבחינת צורה וצבע.
בתהליך מוכנס פיגמנט לחלקו העליון של הדרמיס כך שהוא דוהה מהר יותר מאשר טכניקות קעקוע מסורתיות, בהן הפיגמנט מוכנס עמוק יותר לתוך העור.
אף על פי שהטכניקה של הכנסת פיגמנט לאחר חיתוך עדין של העור קיימת אלפי שנים, השימוש בטכניקה לאזור הגבות הופיע באסיה במהלך 25 השנים האחרונות והחלה לצבור פופולריות לאחר 2015 באירופה ובארצות הברית.
טיפול מיקרובליידינג נראה היטב לעין לתקופה של מספר חודשים עד שנה ובהתאם למספר גורמים משתנים בין מטופל למטופל, כגון: גיל המטופל, סוג העור ואחוז רקמת השומן בעור.
על מנת להאריך את שהות התוצאות הרצויות, יש צורך בטיפולי השלמה חוזרים ונשנים.
הליך טיפול המיקרובליידינג נעשה בדרך כלל במסגרת קליניקה קוסמטית, או מרכז רפואי עבור מטופלים עם בעיה קלינית.
בשלב ראשון נערך ייעוץ לגבי צורת הגבות וגוון הפיגמנט המבוקש.
לאחר מכן נעשית מדידה ושרטוט של הגבות באמצעות עיפרון סימון כדי לוודא שהצורה סימטרית ובמיקום הנכון.
לפני תחילת ההליך עצמו מנקים את האזור ומורחים קרם מאלחש.
באמצעות כלי המיקרובליידינג יוצרים חתכים זעירים בעור שלתוכם נספג הפיגמנט כדי לייצר משיכות דמויות שיער גבה.
ההליך כולו נמשך בין שעתיים לשלוש.
בתום ההליך, הגבות עשויות להיראות כהות מהרצוי.
האזור יראה מעט אדום ונפוח, במשך מספר ימים.
באופן כללי, הוראות הבטיחות עבור מיקרובליידינג דומות לאלה של כל טכניקת קעקוע אחרת.
הסיבוכים הנפוצים ביותר והגורמים לחוסר שביעות רצון של הלקוח שנפוצים בכל צורה של קעקוע הם יישום שגוי של הפיגמנט, נדידת פיגמנט, שינוי צבע, ובמקרים מסוימים, היפרפיגמנטציה לא מכוונת.
כמו בכל צורות הקעקוע, הסיכונים הקשורים למיקרובליידינג כוללים העברת מחלות זיהומיות דרך בדם (כגון HIV, הפטיטיס C, Staphylococcus aureus, הרפס סימפלקס), כמו גם תגובות קצרות טווח או ארוכות טווח למרכיבי פיגמנט.
סיכון נוסף הוא יצירת גרנולומה כתוצאה מהחדרת הפיגמנט – חומר זר –לעור.
אוכלוסייה בסיכון לביצוע טיפול מיקרובליידינג: מטופלים באקנה וצורכים תרופת איזוטרטינואין, בעלי מערכת חיסון חלשה, חולי סרטן בהליך טיפול, נשים בהיריון, נשים מניקות.
מיקרוביט (Micro Bit או Micro:bit בחלק מהמקרים) הוא בקר הניתן לתכנות המכיל מספר אמצעי קלט ופלט.
הוא נהגה ומומן בחלקו על ידי ה-BBC על מנת ללמד את הילדים בבריטניה תכנות.
המיקרוביט תומך קוד פתוח כך שניתן להוסיף פונקציות שונות, בעזרת הרחבות, בכל אחד ממשקי התכנות.
המיקרוביט הוא בקר נפוץ ללימוד תכנות ברחבי העולם.
אחד המאפיינים ההופכים את התכנות במיקרוביט לידידותי הוא הסימולטור המוצג בממשק ה-makecode בו ניתן לראות מיד את תוצאת התכנות.
למיקרוביט כמה שפות תכנות אפשריות:
פייתון על בסיס המודולה microbit או MicroPython בכל מהדר של השפה.
תכנות חזותי באמצעות ממשק סקראצ'
באמצעות ממשק makecode שבשותפות עם חברת מיקרוסופט ניתן לתכנת בשלוש דרכים:
למיקרוביט שתי גרסאות V1 ו-V2 השונות הן במספר הרכיבים, והן ביכולות העיבוד של הבקר.
גרסה V1 מכילה את הרכיבים:
גרסה V2 מכילה יותר זיכרון ובנוסף את הרכיבים:
אייקון המיקרוביט בכרטיס משמש כחיישן מגע נוסף
למיקרוביט ניתן להוסיף אמצעי קלט ופלט נוספים, ועוד רכיבים וחומרה שונים.
את הרכיבים השונים ניתן לתכנת בעזרת הוספת הרחבות.
להלן כמה קטעי קוד בשלוש שפות שונות, המבצעים את אותה פעולה על המיקרוביט:
הפעלת נורית לד המהבהבת בקצב של 1Hz
הקידוד הוויזואלי מונע ברוב הפעמים שגיאות.
שפת לימוד נפוצה במערכת החינוך.
לשם יצירת הרחבה, נדרש ידע בתכנות.
כך שמשתמש חדש בתחום התכנות, מוגבל לסל הפקודות וההרחבות המוצעות בלבד.
גודל ורזולוציית מסך הלדים מאוד קטנה, מה שמסרבל הבנת טקסטים ארוכים.
המערכת הרשמית אינה תומכת ומציגה במסך הלדים אותיות בעברית, אך ניתן על ידי הוספת ההרחבה Hebrew להציג אותיות בעברית.
משחר ההיסטוריה שימשו מיקרואורגניזמים לצרכים שונים בתעשיות המזון והמשקאות.
להלן רשימת מיקרואורגניזמים המשמשים לייצור מוצרי מזון.
מיקרוהאוס (Microhouse), באפטק (Buftech) או מוזיקה מינימלית (Minimal) הוא תת-ז'אנר של מוזיקת האוס המושפע מאוד ממינימליזם וטכנו של שנות ה-90 של המאה ה-20.
כמו האוס וטכנו, מיקרוהאוס בנוי סביב חתימת זמן של 4/4. הטמפו שלו נע בין 115 ל-130 פעימות לדקה.
הבדל בולט בין מיקרוהאוס למוזיקת האוס הוא החלפת תופי בס, היי האט ודגימות ממכונות תופים בלחיצות, סטטיות, גליצ'ים ופיסות רעש קטנות, שלעיתים קרובות יותר נמתחות ונמשכות זמן רב יותר בדרופ.
מאפיין אופייני אחד של מיקרוהאוס הוא השימוש בדגימות: דגימות קצרות במיוחד ('מיקרו') של הקול האנושי, כלי נגינה, רעשים יומיומיים ותבניות גל שנוצרו על ידי מחשב מסודרות ליצירת מנגינות מורכבות (כמו שניתן לשמוע ב-"Deck the House" של אקופן ).
שירה במיקרוהאוס היא לרוב פשטנית, שטותית ומונוטונית באופיה.
זהו אחד המאפיינים העיקריים של מיקרוהאוס בהשוואה לדיפ האוס, למשל, שנוטה ללא שירה וגם קצב איטי יותר הנמוך עד 115 פעימות לדקה בשירים מסוימים.
מיקרואנגיופתיה טרומבוטית (TMA) או מיקרואנגיופתיה קרישית היא פתולוגיה הגורמת לפקקת בנימים ובעורקיקים עקב פגיעה באנדותל.
פתולוגיה זו עשויה להיות נלווית לטרומבוציטופניה, אנמיה, ארגמנת ואי-ספיקת כליות.
המופעים הקלאסיים של TMA הם תסמונת אורמית המוליטית (HUS) וארגמנת של קרישה וחוסר טסיות (TTP).
מצבים אחרים כוללים תסמונת המוליטית-אורמית לא טיפוסית, קרישה תוך-וסקולרית מפושטת, סקלרודרמה עם משבר כלייתי, יתר לחץ דם ממאיר, תסמונת אנטי-פוספוליפידית ורעילות תרופתית, למשל רעילות כתוצאה ממעכבי קלצינורין כגון ציקלוספורין.
ההצגה הקלינית של TMA, על אף שהיא תלויה בסוג, כוללת בדרך כלל: חום, אנמיה המוליטית מיקרואנגיופתית (לרבות סקיסטוציטים במשטח דם), אי ספיקת כליות, טרומבוציטופניה ותסמינים נוירולוגיים.
באופן כללי, סיבוכים כלייתיים ניכרים במיוחד בתסמונת המוליטית אורמית הנובעת מרעלן שיגה (STx-HUS) ו-HUS לא טיפוסי, בעוד שסיבוכים נוירולוגיים נוטים לנופיע יותר ב-TTP.
חולים עם צורות מתונות יותר של TTP עלולים לסבול מאפיזודות סימפטומטיות חוזרות, כולל פרכוסים ואובדן ראייה.
במקרים קשים יותר של TMA, וככל שהמצב מחמיר ללא טיפול, ייתכן גם נזק לאיברים ואף כשל רב-מערכתי, שכן קרישים עלולים להתפשט ולהשפיע על המוח, הכליות, הלב, הכבד ואיברים מרכזיים אחרים.
הסיבה הספציפית תלויה בסוג ה-TMA אך שני המסלולים העיקריים הם טריגרים חיצוניים הפוגעים בכלי הדם כגון וירוסים, רעלני שיגה חיידקיים או אנדוטוקסינים, נוגדנים ותרופות; ומצבי נטייה מולדים, כולל ירידה ברמות של גורמים הנחוצים לתהליך הקרישה ברקמות .
כל אחד מהמסלולים הללו יביא לירידה בעמידות האנדותל לפקקת, הידבקות לויקוציטים לאנדותל הפגום, שימוש במערכת המשלים, מאמץ גזירה מוגבר בכלי הדם וקיטוע לא תקין של גורם von Willebrand, או vWF.
המרכיב המרכזי והראשוני בהידרדרות הוא פגיעה בתאי האנדותל, מה שפחית את הייצור של פרוסטגלנדין ופרוסטציקלין ומביא בסופו של דבר לאובדן סיבולת לפקקת פיזיולוגית, או קרישיות יתר.
הידבקות לויקוציטים לדופן האנדותל הפגוע ושחרור לא תקין של גורם von Willebrand (או vWF) יכולים גם הם לתרום לקרישיות יתר.
לאחרונה, חוקרים קשרו את TTP ואת HUS לטיפולים ממוקדים, כגון טיפולי סרטן ממוקדים, אימונוטוקסינים וטיפול נוגד-VEGF (פקטור גדילה של כלי הדם).
ספירת דם ומשטח דם: ירידה בטסיות הדם והמצאות שיסטוציטים (שברי תאי דם אדומים).
בדיקת תפקודי קרישה: זמן פרותרומבין (PT, aPTT) ופיברינוגן תקינים.
סמני המוליזה: עלייה בבילירובין לא מצומד, עלייה בלקטט דהידרוגנאז (LDH), ירידה בהפטוגלובין חופשי ובדיקת Coombs שלילית.
בדיקת קריאטינין ואוריאה מבוצעת לטובת מעקב אחר תפקוד הכליות.
בדיקה של גן ADAMSTS-13 יכולה לסייע באבחון TTP.
Microsoft Office היא חבילת יישומים משרדיים מתוצרת מיקרוסופט.
החבילה יצאה לאור לראשונה בשנת 1993 ומאז יצאו גרסאות מתקדמות נוספות, כאשר בכל גרסה נכללו מספר סוגי הפצות הנבדלות בסוגי התוכנות הכלולות בהן.
התוכנות הכלולות בחבילות, משתנות על פי סוג החבילה:
מיקרוסופט וורד - מעבד תמלילים.
מיקרוסופט אקסל - גיליון אלקטרוני.
מיקרוסופט פאוורפוינט - תוכנת מצגות.
מיקרוסופט אאוטלוק - דואר אלקטרוני וניהול יומן פגישות.
קיימות מהדורות הכוללות גם אחת משתי התוכנות הבאות:
Microsoft FrontPage - פרונטפייג', עורך HTML וכלי לניהול דפי אינטרנט.
במהדורת עסק קטן, נוסף על המהדורה הקודמת גם:
Microsoft Publisher - תוכנת סדר ועימוד שולחנית
במהדורה המקצועית, נוסף על המהדורה הקודמת גם:
מיקרוסופט אקסס - תוכנת מסד נתונים ומחולל יישומים
במהדורה המקצועית ברישוי קבוצתי, נוספת גם התוכנה:
InfoPath, תוכנת טפסים לאיסוף מידע.
לא זמינה החל מחבילת Office 2016.
לחבילות מיקרוסופט אופיס צורפו בגרסאות קודמות תוכניות שירות שונות, כגון "מנהל תמונות", תוכנית המספקת אפשרויות בסיסיות של ניהול ועיבוד תמונות.
חבילות מיקרוסופט אופיס יוצאות בגרסה חדשה כל שנתיים עד שלוש והן מהוות מקור הכנסה חשוב ומשמעותי עבור חברת מיקרוסופט.
המבקרים טוענים כי הגרסאות הקודמות עונות על דרישותיו של המשתמש הממוצע, ורוב החידושים הקיימים בגרסאות החדשות הם במידה רבה מלאכותיים ואינם חיוניים.
ביקורת זו יחד עם הפעילות המוגברת של תוכנות הקוד הפתוח (כגון תוכנת אופן אופיס), גרמו להוספת תוכנות נוספות, כגון תוכנת סדר ותוכנה לאיסוף מידע, במספר גרסאות חבילה חדשות.
בנוסף, היא פיצלה את המהדורות הקיימות ויצרה חדשות, בהן מהדורה בסיסית הזולה מהשאר, הניתנת לרכישה עם מחשב חדש בלבד.
אחת הבעיות של חבילת מיקרוסופט אופיס הדוחפת משתמשים לשדרג את הגרסה הישנה שלהם, היא חוסר התאימות לאחור.
מסמכים שנוצרו בגרסאות מתקדמות של אופיס אינם ניתנים לקריאה על ידי גרסאות ישנות יותר, אלא אם כן נשמרו מראש בפורמט מתאים או שהותקנה חבילת תאימות.
עד Office 97 כל שפה (חוץ מאנגלית) הצריכה גרסה מקומית של התוכנה.
לדוגמה, הגרסה בעלת התפריטים באנגלית לא תמכה כלל בעברית.
הגרסה עם התפריטים בעברית תמכה הן באנגלית והן בעברית, אך לא בשפות אחרות.
החל מ-Office 2000 והלאה תמכו כל המהדורות בתקן יוניקוד, כך שליבת המוצר הייתה זהה בכל השפות, ותמכה בכולן, ורק ממשק המשתמש תורגם לשפות שונות, אותן ניתן להתקין כתוסף למוצר.
היתרון הוא אחידות בכל השפות במסמכים ובעדכוני התוכנה, אך החיסרון הוא הצורך לבצע המרות למסמכים ישנים.
עם זאת, בחבילות האופיס למערכת ההפעלה של אפל, Mac OS, היא מוגבלת מאוד.
לדוגמה, ניתן לכתוב בעברית בפונט פשוט בלבד, מימין לשמאל לצד אנגלית באותה שורה.
הגרסה הראשונה של מיקרוסופט אופיס יצאה בשנת 1993, אולם האפליקציות השונות בחבילה יצאו ברובן בגרסאות קודמות, כפי שמעיד שמן, והופצו בתחילה בנפרד.
הגרסאות השונות למערכת ההפעלה חלונות
אופיס עבור מערכת הפעלה NT 4.2, יצאה לאור ב-3 ביולי 1994. כללה את וורד 6.0, אקסל 5.0, פאוורפוינט 4.0 ו-Microsoft Office Manager.
אופיס 4.3 יצאה לאור ב-2 ביוני 1994. הייתה הגרסה האחרונה ב-16 ביט, וכללה את וורד 6.0, אקסל 5.0, פאוורפוינט 4.0 ובגרסת המקצועית את אקסס 2.0.
החל משנת 1995 מיקרוסופט אופיס נקרא בשם כפול על פי מספר הגרסה, ועם מספר המייצג שנת הפצה או את שם מערכת ההפעלה של מיקרוסופט שהופצה באותו זמן.
מספרי הגרסאות של התוכנות השונות אוחדו וכולן נקראו באותו שם על פי השנה שבה יצאה לאור, כגון וורד 2000, אקסל 2000 וכדומה.
אופיס 7.0\95 יצאה לאור ב-30 באוגוסט 1995 אולם לא זכתה להצלחה רבה יחסית לחבילות האחרות.
יש 7 חבילות שונות של התוכנה.
חבילות התוכנה נועדו לצרכים שונים של משתמשים.
במהדורה זו שולב לראשונה ממשק ה־Ribbon, ששינה לגמרי את סידור התפריטים והכפתורים שהיה מקובל בתוכנה עוד מגרסאותיה הראשונות.
במהדורה זו נוסף לראשונה מבנה XML לקבצים, ועל מנת להבדיל בין הקבצים בפורמט החדש לישן, לקובצי אופיס 2007 תוספת x בסופה (לדוגמה doc הפך ל-docx).
שינויים אלו גררו ביקורת, והביאו לכך שמשתמשים רבים העדיפו להמשיך לעבוד עם Office 2003, ונמנעו מלשדרג.
הדברים הביאו לכך שמיקרוסופט הוציאה תוסף המאפשר פתיחה ושמירה של מסמכי Office 2007 גם ב-Office 2003.
גרסה זו כוללת את התוכנות הבאות:
Word 2010 - מעבד תמלילים
2010 Excel - גיליון אלקטרוני
PowerPoint 2010 - תוכנה ליצירת מצגת
Access 2010 - מסד נתונים
Outlook 2010 - דוא"ל ויומן
Publisher 2010 - תוכנה ליצירת פרסומות ותוכן שיווקי
Microsoft Pictures manager 2010 - תוכנה לעריכה בסיסית של תמונות
2010 powerpivot - תוסף לאקסל לעיבוד נתונים
אופיס 2013 יצא לאור בסוף 2012, הוא כולל ממשק חדש ומתאים את התכנות להפעלה גם על מחשבים רגילים וגם על טאבלטים הכוללים מסך מגע.
סרגלי הכלים בתוך התוכנות עוצבו מחדש באופן חלק יותר, ללא גבולות בין הכפתורים, באופן התואם לעיצוב ממשקי ה-Windows וה-Windows Phone החדשים.
האופיס החדש כולל גם אינטגרציה מלאה עם שירות הענן של מיקרוסופט (OneDrive).
בתחילת 2013 החלו דיווחים על כך שעדכון ה-Blue עבור מערכת ההפעלה Windows 8 יכלול לא רק שינויים במערכת ההפעלה אלא בשירותים נוספים של מיקרוסופט בהם חבילת אופיס, בשם "Office Gemini", העדכון יביא עמו ככל הנראה מותאמות יותר למגע והשקת ה-Office לפלטפורמות נוספות כמו iOS ו-אנדרואיד.
חבילה של מנוי קבוע לאופיס כולל שירותי ענן שמסופקת על ידי חברת מיקרוסופט באמצעות תשתיות Data centers שנבנו ברחבי העולם.
ב-Microsoft 365 ישנן חבילות המיועדות לעסקים קטנים (לחברות של עד 25 עובדים) וחבילות לארגונים בינוניים וגדולים.
חבילת התוכנות הוכרזה בסתיו 2010 והושק לציבור ב-28 ביוני 2011 בשם "Office 365".
באפריל 2020 שינתה מיקרוסופט את שם חבילת התוכנות ל-"Microsoft 365".
מיקרוסופט אקסס הוא מנהל מסד נתונים טבלאי (DBMS) ומחולל יישומים בעל ממשק משתמש גרפי, המיוצר ומפותח על ידי חברת מיקרוסופט מאז 1992. הוא נכלל בחבילות האופיס במהדורות פרופשיונל או גבוהות יותר או נמכר בנפרד.
האקסס מיועד למשתמשים מתקדמים, לסביבת עבודה קטנה ובינונית, ומאופיין בקלות הפעלה וממשק ידידותי.
אקסס מאחסן נתונים בפורמט משלו המבוסס על מנוע מסד הנתונים Jet.
הוא יכול לייבא או לקשר ישירות נתונים המאוחסנים ביישומים ומסדי נתונים אחרים.
בנוסף ניתן דרכו להריץ שאילתות SQL ולראות אותן מתממשות ללא כל צורך בשרת אירוח.
מפתחי תוכנה ואדריכלי נתונים יכולים להשתמש באקסס כדי לפתח תוכנת יישום, ו"משתמשים מתקדמים" יכולים להשתמש בו כדי לבנות יישומי תוכנה.
כמו יישומי אופיס האחרים, אקסס נתמך על ידי Visual Basic for Applications, שפת תכנות מונחית עצמים, שיכולה להתקשר למגוון אובייקטים כולל DAO (אובייקטי גישה לנתונים), ADO אובייקטי נתונים בטכנולוגיית ActiveX, ורכיבי ActiveX נוספים.
אובייקטים חזותיים המוכלים בטפסים ודוחות, במטרה לחשוף את השיטות והמאפיינים שלהם בסביבת תכנות VBA, ומודולי קוד VBA שיכולים להכריז ולקרוא לפונקציות מערכת של סביבת חלונות.
הניסיון הראשון של מיקרוסופט למכור מוצר מסדי נתונים יחסיים היה במהלך מחצית 1980, כאשר מיקרוסופט השיגה רישיון למכור את R:Base.
בשנות השמונים המאוחרות מיקרוסופט פיתחה פתרון משלה תחת שם הקוד "Omega".
אושר כי בשנת 1988 היה בפיתוח מוצר מסד נתונים עבור Windows ו-OS/2. שהיה אמור לכלול את "EB" - שפת בייסיק מוטמעת, שהייתה אמורה להיות השפה עבור פקודות מאקרו בכל היישומים של מיקרוסופט, אך האיחוד בשפות מאקרו לא קרה עד כניסתה של Visual Basic for Applications המכונה בקיצור VBA.
אומגה היה צפוי גם לספק ממשק קצה אל שרת SQL של מיקרוסופט.
אומגה הייתה בזבזנית במשאבים, והיו דיווחים כי עבדה באיטיות על מעבדי 386 שהיו זמינים באותה עת.
אומגה הייתה אמורה לצאת לאור ברבעון הראשון של 1990, אבל בשנת 1989 הפיתוח אותחל מחדש, והוצאתו לאור תוזמן מחדש לינואר 1991. חלקים של הפרויקט שימשו מאוחר יותר לפרויקטים אחרים של "Cirrus" (שם קוד עבור Access) ול-Thunder (שם קוד עבור של Visual Basic, שבמנוע הבסיסי גלום בשימוש).
לאחר הופעת בכורה, פרויקט אומגה הודגם בשנת 1992 לעיתונאים, וכלל כמה תכונות שלא היו זמינות באקסס.
לאחר שפרויקט אומגה בוטל, חלק המפתחים שלו הוקצו לפרויקט Cirrus (והרוב חולקו לקבוצה אשר יצרה Visual Basic).
מטרתו של סירוס הייתה ליצור מתחרה עבור יישומים כמו פרדוקס או דיבייס שירוץ על מערכת חלונות.
לאחר שמיקרוסופט רכשה את תוכנת פוקספרו, היו שמועות כי הפרויקט של מיקרוסופט עשוי להיות מוחלף בו, אך החברה החליטה לפתח את שניהם במקביל.
ההנחה הייתה כי הפרויקט יעשה שימוש ב-Extensible Storage Engine (ג'ט הכחול) אבל בסופו של דבר, נעשה שימוש רק במנוע מסד נתונים Microsoft Jet (ג'ט האדום).
הפרויקט השתמש בחלק הקוד משני הפרויקטים: פרויקט אומגה וגרסת קדם-ההפצה של Visual Basic.
בחודש יולי 1992, גרסת בטא של Cirrus נשלחה למפתחים, והשם "אקסס" הפך לשם הרשמי של המוצר.
1992: מיקרוסופט פרסמה את אקסס גרסה 1.0 ב-13 בנובמבר 1992, וכן הוציאה לאור את אקסס 1.1 במאי 1993 כדי לשפר את התאימות עם מוצרים אחרים של מיקרוסופט, וכדי לכלול את שפת התכנות אקסס בייסיק.
1994: מיקרוסופט פירטה את דרישות החומרה המינימליות עבור גרסה 2 של אקסס: מערכת חלונות בגרסה 3.1 עם 4 מגה בייט של זיכרון שנדרש, ו-6 מגהבייט זיכרון RAM מומלץ; 8 מגהבייט זמינים בדיסק קשיח, 14 מגהבייט של נפח פנוי בדיסק הקשיח מומלצים.
המוצר נשלח על שבעה דיסקטים בנפח 1.44 מגהבייט.
במקור, התוכנה עבדה היטב עם מסדי נתונים קטנים יחסית, אך בדיקות הראו כי בכמה נסיבות נגרם נזק לנתונים.
לדוגמה, גודל קובץ של מעל 10 מגהבייט הוכח כבעייתי (בתקופה שבה שנפח הדיסקים הקשיחים המקסימלי הנפוץ ביותר היה כ-500 מגהבייט), ובמדריך לאקסס ישנה אזהרה מפני מספר מקרים שבהם מנהלי התקנים מיושנים או תצורות שגויות יכולות לגרום לאובדן נתונים.
עם מיקרוסופט אופיס 95, אקסס 7.0 הפך לחלק מחבילת מיקרוסופט אופיס פרופשונל, והצטרף לאקסל, וורד ופאוורפוינט ועבר משפת הסקריפטים אקסס בייסיק ל-VBA.
מאז, מיקרוסופט פרסמה גרסאות חדשות של אקסס עם כל גרסה חדשה של מיקרוסופט אופיס.
לגרסאות 3.0 ו-3.5 של מנוע מסד הנתונים מיקרוסופט Jet (שנעשה בהן שימוש באקסס 7.0 ובאקסס 97 בהתאמה) היו בעיות קריטיות שגרמו לכך שגרסאות אלו לא היו שמישות במחשב עם יותר מגיגה בייט של זיכרון.
בעוד שמיקרוסופט תיקנה בעיה זו עבור Jet 3.5 / אקסס 97 - שחרור מאוחר, הם מעולם לא פתרו בעיה זו בגרסת Jet 3.0 / אקסס 95.
הפורמט הטבעי של מסד נתונים של אקסס (מסד נתונים MDB Jet) אף הוא התפתח לאורך השנים.
נכון לשנת 2011 כל הגרסות החדשות יותר של אקסס תומכות בתבנית אקסס 2000. תכונות חדשות נוספו לפורמט אקסס 2002 אשר ניתן להשתמש בהם על ידי אקסס 2002, 2003, 2007, ו-2010. מיקרוסופט אקסס 2000 הגדיל את גודל מסד הנתונים המקסימלי ל-2GB מ-1GB באקסס 97 ומאז נותר ללא שינוי.
מיקרוסופט אקסס 2007 הציג תבנית מסד נתונים חדשה: ACCDB.
המסד תמך בקישורים לרשימות שרת SharePoint, וסוגי נתונים מורכבים כגון שדות ריבוי ערכים וצרופה.
סוגי שדות החדשים אלה הם למעשה אוספי נתונים בשדות, ומאפשרים אחסון של ערכים מרובים או קבצים בשדה אחד.
אקסס 2007 גם הציג שדה לצירוף קובץ, שבו מאוחסנים נתונים באופן יעיל יותר מאשר שדה OLE (אובייקט מקושר ומוטבע).
מיקרוסופט אקסס 2010 הציגה גרסה חדשה של פורמט ACCDB, התומך בפתרונות אירוח Web אקסס בשרת SharePoint 2010.
הדבר התיר לממש פתרונות אקסס שיורצו מבלי להתקין תוכנת אקסס במחשב שלהם, והיה זו התמיכה הראשונה של משתמשי מקינטוש.
כל משתמש באתר SharePoint עם זכויות מספיקות, יכול היה להשתמש בפתרון Web אקסס.
עותק אקסס עדיין נדרש להיות מותקן עבור המפתח, כדי ליצור את פתרון Web אקסס, והגרסה השולחנית של אקסס נשארה חלק מאקסס 2010. פתרונות אקסס ל-Web לא היו כמו הפתרונות השולחניים.
אוטומציה הייתה רק דרך שפת המאקרו (לא VBA), אשר אקסס המירה אוטומטית ל-JavaScript.
הנתונים כבר לא היה במסד נתונים של אקסס, אלא ברשימות SharePoint.
עם זאת, מסד נתונים אקסס שולחני יכול היה לתקשר עם הנתונים של SharePoint, כך שיישומים היברידיים היו אפשריים, כך שמשתמש SharePoint נתמך בפעילות של תצוגות ועריכה בסיסיות, בעוד שפתרונות מתוחכמים ומסורתיים יכולים היו להישאר במסד אקסס שולחני.
מיקרוסופט אקסס 2013 הציע פתרונות אקסס שולחניים מסורתיים, בתוספת עדכון משמעותי לפתרון אינטרנטי באמצעות SharePoint 2013. מודל Web אקסס באקסס 2010 הוחלף באדריכלות נתונים חדשה, המאחסנת בפועל את נתוני במסד נתונים SQL Server.
בניגוד לרשימות SharePoint, מציע עיצוב זה מסדי נתונים יחסיים אמיתיים עם שלמות קשרי גומלין, מדרגיות, יכולת הרחבה וביצועים שניתן היה לצפות מ-SQL Server.
פתרונות מסדי נתונים, אשר ניתן ליצור על SharePoint 2013 מציעים ממשק משתמש מודרני שנועד להציג מספר רמות של יחסים, שניתן להציג ולערוך, יחד עם שינוי הגודל למכשירים שונים ותמיכה למגע.
אקסס שולחני 2013 דומה לאקסס 2010, אך מספר תכונות הוסרו כולל תמיכת פרויקטי Data Access (ADPs), טבלאות ציר, גרפי ציר, אוספי נתוני גישה, בקרת קוד המקור, שכפול, ותכונות מורשת אחרות.
גודל מסד נתונים מרביים של אקסס שולחני נותר 2GB (כפי שהיה מאז הגרסה 2000).
לקראת כניסתה של אקסס, בורלנד (עם פרדוקס ודיבייס) ופוקס (עם FoxPro) שלטו בשוק מסד נתוני שולחן העבודה.
מיקרוסופט אקסס הייתה תוכנת מסד נתונים הראשונה בתפוצה המונית עבור חלונות.
עם הרכישה של FoxPro בידי מיקרוסופט בשנת 1992 והכללה באקסס של פוקס של ראשמור במיטוב שאילתות שגרתיות, אקסס הפכה במהרה למסד הנתונים הדומיננטי עבור חלונות - וביטלה ביעילות את התחרות, לאלו שהתמהמהו לעבור בהצלחה מ-MS-DOS, בהן פרדוקס ומג'יק.
שם הקוד הראשוני של אקסס היה Cirrus; ומנוע הטפסים נקרא Ruby.
הדבר היה לפני עידן ה-Visual Basic.
ביל גייטס ראה את אב הטיפוס והחליט כי רכיב השפה BASIC צריך להיות מפותח במשותף כיישום נפרד להרחבה, בפרויקט שנקרא טנדר.
אקסס היה גם שמה של תוכנת תקשורת ממיקרוסופט, שנועדה להתחרות עם PROCOMM ותוכנות אחרות.
שנים מאוחר יותר, מיקרוסופט עשו שימוש חוזר בשם לתוכנת מסד נתונים.
תוכנת אקסס מהווה מחולל יישומים ומסד נתונים לאחסון ותיוק מידע, אחזורו ועיבודו, גם בדרך ידנית וגם באוטומציות שונות.
ניתן בעזרתה ליצור יישומים מגוונים לאחסון ולניהול מידע.
במטפורה מהעולם הממשי, הוא מומשל לארונית אחסון לצורך תיוק מידע ואחזורו באופן מיטבי.
באקסס ניתן לפצל את המידע הקיים לפי נושאים, ולשמור על הקשרים ביניהם, ואף להגדיר באופן מדויק את תתי הנושאים לפי סוגים, כך שהמידע שמאוחסן ינוטר ויפורמט בהתאם לדרישות המוקדמות.
בעוד שתפקידו העיקרי של האקסל לבצע פעילות חישובית, תפקידו העיקרי של האקסס לשמור מידע.
התפיסה העומדת בבסיס הפיתוח של אקסס היא להנגיש את מיטב הטכנולוגיה התכנותית העכשווית, באופן שיהיה צורך במעט ידע תכנותי וטכני, ובמינימום של כתיבת קוד.
ייחודו של האקסס בכך שפישט מאוד את ההליך של יצירת מסד נתונים והעלים מהמפתח היבטים טכניים של התוכנה, באופן שהמפתח יוכל להתרכז בארכיטקטורה של מסד הנתונים ובפונקציונליות שלו, ולא בהיבטים טכניים ותכנותיים.
למעשה אפשר ליצור באקסס יישום שלם באופן חזותי ללא שימוש בשורת קוד אחת.
החל מאקסס 2007 הושם דגש נוסף על האקסס ככלי אופיס למשתמש, כאשר הוסרו ממנו תכונות מקצועיות כמו מנגנוני שכפול והרשאות.
מסד הנתונים של האקסס מתייחד בכך שהוא מסד הטרוגני, המאפשר להכליל במסד אחד (ואף בקובץ אחד) אובייקטים מסוגים שונים, ובכך לפשט את כל הפיתוח והאחזקה של המסד.
באופן כללי מחולל יישומים זה מורכב משני חלקים:
ממשק משתמש (צד לקוח)שמכיל מחולל טבלאות, מחולל שאילתות, מחולל טפסים ומחולל דוחות ותמיכה באוטומציה באמצעות פקודות מקרו ובאמצעות סקריפטים הכתובים ב-VBA, לצורך קליטת נתונים, עיבודם, ויצירת פלט שלהם ואף אוטומציות עיבוד שונות.
באמצעות כלי ממשק אלו ניתן ליצור יישומים שולחניים מגוונים לאחסון ולניהול מידע, תוך שמירה על עיצוב פונקציונלי ואסתטי.
מנוע מסד נתונים (צד שרת) מבוסס על מנוע ה-JETיש בו מחסן נתונים לאחסון ותיוק מידע, תוך חלוקה לנושאים (טבלאות) ותתי נושאים תוך יצירת הקשרים ביניהם, ותוך חלוקה לסוגים שונים של רסיסי מידע (שדות).
מנוע זה מאפשר לנהל קובצי מידע, שמכילים טבלאות, שדות, אינדקסים אוטומטיים שמאפשרים חיפוש ומיון מהיר במיליוני רשומות.
אפשר לשמור בטבלאות, סוגים שונים של רסיסי מידע: טקסט, תזכירים, מספרים שונים, מטבע, קבצים של תוכנות אחרות כמו וורד ואקסל, קובצי תמונות, שדה מחושב.
שימוש במסד הנתונים מאפשר לנטר את תוכן השדות המוקלד ולקבוע את ערכי ברירת מחדל, טווח ערכים מסוים ואף תוכן מסוים.
וכן לקבוע ששדה לא יהיה ריק, כפול או לא תואם לנתונים בטבלה אחרת.
תצורתו הזו מאפשרת להשתמש רק באחד בחלקיו, תוך שימוש בתוכנה אחרת, אשר תמלא את הפונקציה השנייה.
אפשר לתאר את האקסס כשילוב של מסד נתונים ומחולל יישומים, שמשולבים ביחד לתוכנה אינטגרלית אחת.
מחולל טבלאות ואינדקסים שמאפשר להגדיר טבלאות ושדות באופן חזותי.
מנגנון ליצירת קשרי גומלין ולבקרת ואימות יחוסי טבלאות.
מחולל טפסים שמאפשר תצוגות שונות: טופס, טבלאי, משולב.
ניתן לשלב בו אובייקטי משנה להצגת רשומות ביחסי אב-בן.
ניתן להטמיע בטופס פקדי ActiveX.
בטפסים: מבטי טבלת-ציר ותרשים-ציר המאפשרים להציג ולנתח את הנתונים באופנים שונים.
מחולל דפי אינטרנט דינמיים שמאפשרים יצירת דפי עדכון מסד נתונים בסביבת דפדפן אינטרנטי (עד גרסת 2007).
מחולל שאילתות SQL חזותי (QBE), שמאפשר ליצור שאילתות שליפה ופעולה.
מחולל דוחות שמאפשר לשלב בו אובייקטי משנה.
מנגנון סינון חזק וגמיש בטבלאות/שאילתות/טפסים.
מחולל פקודות מקרו חזותי לביצוע פקודות תכנותיות באקסס ברצף ובאוטומציה, שלא דורש ידע תכנותי.
שפת ויזואל בייסיק לאפליקציות (VBA) שמאפשרת כתיבת פונקציות ושגרות אינטגרליות.
ניתן בשפה זו גם להשתמש ב-DLL-לים חיצוניים, ב-OCX וב-API של חלונות.
מחולל תפריטים, המאפשר ליצור תפריטים רגילים, תפריטים מוקפצים וסרגלי כלים
יכולת של יבוא ויצוא נתונים בפורמטים שונים ומגוונים כולל XML.
קישוריות מובנית אל קבצים שונים כדוגמת מסדי נתונים קטנים וגדולים, קובצי אקסל ואף קובצי טקסט ו-HTML.
יכולת קישוריות מובנית ופיתוח ל-SQL Server ולשרת SharePoint.
יכולת קישוריות לתוכנות אחרות, במיוחד תוכנות אופיס כמו וורד ואקסל.
מנהל אבטחה מובנה עם הרשאות קבוצות ומשתמשים עד רמת האובייקט הבודד (עד גרסת 2007).
הגנת סיסמה לפי מסד והצפנת נתונים (בכל הגרסאות).
כלי לניתוח ארכיטקטורת המסד ולתיעודו.
מנגנון לביצוע שכפול וסנכרון במסדים מנותקים, כולל אפשרות של הפצת הפיתוח (עד גרסת 2007).
מנגנון לפיצול הנתונים לקובץ עורפי ולניהול טבלאות מקושרות.
אשפים רבים להקלת תהליך הפיתוח, קיצורו ופישוטו, כמו אשף טופס, שאילתה ודו"ח, וכמו אשף אבטחה שמיישם את ההרשאה במספר צעדים בודדים.
יכולת הרחבה למסדי ספריה, ותוספים כבנאים ואשפי משתמש, כמעט בכל היבט של התוכנה בידי מתוכנתים חיצוניים.
דבר שמרחיב את היכולות של התוכנה.
מנתח יחסי תלות של אובייקטים, המאפשר לראות את האובייקטים שמשתמשים באובייקטים במסד.
אפשרות לעבוד בתקנים שונים של SQL.
מסייע שגיאות עיצוב, שמסייע להתגבר על תקלות טכניות בעיצוב ופיתוח המסד.
שימוש ושילוב תגיות חכמות, ואפשרות לשלב תגיות חכמות מצד המפתח.
אפשרות להידור של השגרות הנמצאות במסד הנתונים ויצירת קובץ מהודר להגבלת היעילות ולהסתרה של הקוד.
יחודו של האקסס הוא בעיקר בידידותו הרבה: קלות ומהירות הפיתוח בו (נחשב לאחד מכלי הפיתוח המהירים), יכולות חזקות שמוגשות בפשטות רבה, והפתיחות שלו שמתבטאת ביכולת ההתממשקות שלו אל נתונים ותוכנות שונות והחלפת מידע ביניהם.
דבר המאפשר פיתוח בו לאנשים חסרי רקע טכני כמזכירות ומנהלים, וגם מתוכנתים כבדים שמבקשים ליצור יישום מורכב.
לאקסס אפשרות להתממשק אל מסד הנתונים SQL Server ככלי פיתוח אינטגרלי (קיים פרויקט מיוחד באקסס לשם כך), ולהיות כלי הפיתוח של צד הלקוח שלו.
דבר שמביא את יכולותיו של מסד נתונים גדול אל שולחן העבודה, ומרחיב את יכולותיו של האקסס בפיתוח באופן רב.
לאקסס יכולת לעבודה מבוזרת ברשת בתצורת שרת לקוח.
בעבודה מקומית מושגת מהירות תגובה יעילה (שעולה על שרתי מסד נתונים), גם בטבלה בעלת מאות אלפי רשומות.
כמו כן, ישנם יישומים שמכילים עשרות מיליונים ומאות מיליוני רשומות בנפחים של גיגה-בתים שלמות שעובדות באופן תקין.
ישנם אתרי אינטרנט רבים מבוססי מסד אקסס.
ישנה דרך פיתוח נוספת של ממשק ויז'ואל בייסיק למול טבלאות אקסס, ושימוש במנוע מסד הנתונים שלו.
קלות הפיתוח שלו והכללתו בחבילת האופיס המקצועית, גרמו לכך שהוא נחשב למחולל היישומים ולמסד נתונים פופולרי ביותר שמתופעל באתרים רבים.
גיורו לעברית באופן מלא הנגישו בישראל לאוכלוסיות רחבות.
דבר שהביא למספר הרב של ספרי הדרכה (לפחות בעברית) בתחום מסדי הנתונים, כמו גם למספר רב של תוספי אקסס של צד שלישי.
קיימות שתי צורות עבודה עם אקסס:
אקסס עצמו הוא מנהל מסד הנתונים (DBMS) דהיינו כל הטבלאות והשאילתות נשמרות עם קובץ האקסס שנוצר, אופן עבודה זה מתאים לפרויקטים קטנים לצורך אישי או של צוות עובדים קטן.
שמירה של קובץ כזה בסביבת רשת אינה מומלצת, שכן צורה זו עלולה להעמיס על תעבורת הרשת.
כמו כן, קיימת מגבלת נפח לקובץ אקסס (2GB), ומגבלות נוספות כמו מספר שדות בטבלה.
האקסס משמש כ-Front End בלבד דהיינו ככלי לבניית הממשק בלבד, כאשר במקרה זה אנו נהנים מכל היתרונות של מסד נתונים מוכר כגון SQL server ,MySQL ,oracle וכן מכל יתרונות הפיתוח בסביבת אקסס.
באופן זה אין שום מגבלת שימוש לאקסס, שכן ניתן להשתמש בכלים תכנותיים מתקדמים כגון Trigger-ים ו-Stored Procedures בסביבת המסד הנתונים, כמו כן התעבורה ברשת נמוכה שכן המידע היחיד שעובר יהיה תוצאות השאילתות שבוצעה בשרת מסד הנתונים עצמו, בדיוק כפי שמתבצע ביישומים דומים של Client Server.
חסרונו הבולט (הנובע מיתרונו המובהק) הוא נגישותו למשתמשים רבים, וככזה נעשה בו פעמים רבות שימוש שגוי, אשר פוגע בשמו ככלי פיתוח חזק.
אפשר לעבוד באקסס במגוון גדול של תצורות שונות:
ממשק ומסד נתונים כולו באקסס.
יעיל ליישומים קטנים ול"לקוח עשיר".
ממשק בVB או שפת תכנות אחרת, ומסד נתונים במנוע ה-JET של אקסס.
יעיל ליישומי מדף קטנים, או לשמש כמסד נתונים של תוכנה שזקוקה לו כפונקציה משנית.
ממשק באקסס ומסד נתונים בשרת SQL דרך ODBC.
ממשק באקסס ומסד נתונים ב-SQL Server דרך ADO באמצעות פרויקט אקסס.
יעיל לעבודה ברשת מרובה לקוחות בתצורות מורכבות במיוחד.
באופן הזה גם נחשפות יכולות פיתוח חזותיות, שאינן קיימות בתצורה הרגילה של פיתוח באקסס.
ממשק באקסס למסד נתונים בשרת SharePoint, לעבודה מבוזרת ברשת האינטרנט, דבר המאפשר עבודה של לקוחות מרוחקים על מסד נתונים מרכזי באמצעות האינטרנט.
לאקסס מצורפת בגרסה מיוחדת (גרסת פיתוח - Development) תוכנת זמן ריצה שלו (RunTime), כפי שמקובל במספר מחוללי יישומים, הואיל ואין אפשרות להדר את המסד לקובץ ריצה עצמאי, יכולת שקיימת למשל במחולל יישומים כדוגמת פאואר בילדר.
בגרסה זו של האקסס ישנם כלים נוספים כמו אשף ליצירת אריזה והפצה של פרויקט בקובץ התקנה, אשף להחלפת שמות אובייקטים, אוסף של קטעי קוד ועוד.
לאקסס מנגנון אבטחה פנימי שמעכב הרצת סקריפטים במחשב חדש למניעת גרימת נזק למחשב.
כדי לאפשר ריצה של הסקריפטים יש לחתום אותם בחתימה דיגיטלית או לקנפג ידנית את קובצי האופיס, דבר שעלול להיות גורם בעייתי בהפצת אפליקציה המבוססת על אקסס.
האקסס תומך בפיתוח צוותי וניהול גרסאות, אף שכל התוכן של כל האובייקטים מאוחסן באופן בינארי בקובץ מסד אחד, ניתן לעבוד בכלי ניהול גרסאות של מיקרוסופט ב-Visual Source Safe (עד גרסת 2010) וב-TFS בגרסאות המאוחרות יותר.
לאקסס יש יתרונות וחסרונות לעומת כלים דומים:
ישנן מגבלות שונות בתחום הנתונים, למשל בגודל קובץ (2 גיגהבייט), במספר אובייקטים במסד (32,768) במספר משתמשים בו זמנית (255), במספר מקסימלי של תווים ברשומה (4,000), במספר שדות (255), בנפח של סט רשומות (1 גיגהבייט), ובמספר תווים בתיבת טקסט (65,535).
במהדורות החדשות של אקסס שופרו מגבלות אחרות מעט: כך למשל הוספו טיפוסי נתונים חדשים כמו שדה מחושב ושדה צרופה.
ושופר הטיפול באחסון של קובצי תמונה והוספו טריגרים לטבלאות בצורת פקודות מקרו.
יתרון חשוב שלו שהוא מאפשר לאחסן את כל האובייקטים בקובץ אחד.
בתחום השאילתות תכונה מעניינת של האקסס היא שאפשר לבסס שאילתות על פקד בטופס פתוח.
(כמו גם על שדה מטבלה כלשהי באמצעות פונקציית DLookup), אך מאידך התצוגה של מסך השאילתות מפוצל לכמה מסכים, ולא מאפשר תצוגה בו זמנית של מסך ה-QBE ומסך הפקודות של ה-SQL, כמו כן המסך הטקסטואלי של ה-SQL מאוד בסיסי ואף פרימיטיבי ולא כולל אינטנליסנס למשל.
בתחום האוטומציה יש לו שפת מקרו שאפשר לתרגמה לפקודות VBA, שמפצה מעט על כך שאין לו הקלטת מקשים למקרו כפי שיש בוורד ובאקסל.
שפת המקרו הזו יכולה להועיל למי שאיננו מתוכנת, אך רוצה לבצע שרשרת של פקודות אצווה.
לא ניתן להדר את האקסס לקובץ ריצה קטן, וחייבים להתקין את הסביבה המליאה של האופיס או גרסת הרצה תואמת לקובץ.
התקנה של קובץ הרצה זו עלולה להסתבך מעט, כאשר כבר מותקנות במחשב גרסאות אופיס אחרות, ויכולה להיווצר התנגשות בין ההתקנות.
מסיבה זו לא מומלץ ליצור באקסס תוכנות שירות קטנות.
לאקסס מחולל דו"חות גמיש וחזק שמאפשר לקבץ נתונים ולהציגם באזורים שונים.
לבצע סיכומים ומניפולציות על הנתונים.
ולהציג תתי דוחות בדוח הראשי.
ואירועים רבים במהלך יצירת והצגת הדו"ח שאפשר לבצע בהן פעולות מגוונות.
לאקסס בונה ביטויים משוכלל ויעיל, שקיים אליו קישור כמעט בכל מקום שניתן לכתוב בו ביטוי, הקשור לפונקציות ושדות או פקדים אם בטבלאות, שאילתות, טפסים ודוחות, וניתן באמצעותו להיעזר בכתיבה של פונקציות ובהתייחסות מאובייקט אחד לאובייקט אחר, כמו מטופס אחד למישהו, או לשליפה של נתון או נתונים מטבלה ללא שימוש בשאילתא.
בתחום התכנותי השפה המובנת שהאקסס משתמש בה היא VBA שהיא עגה של VB.
הבעיה העיקרית בשפה זו שהיא שפה מיושנת, שסבלה ממגבלות טכניות רבות לעומת שפה כמו הג'אוה סקריפט.
עוד מגבלות שלה שאין לה קישור טבעי עם סביבת הדוט נט ושהיא איננה משופרת ומשוכללת מגרסה לגרסה, אלא תקועה בסטגנציה קשה.
אמנם לענייני מסדי נתונים וממשק שפה זו משרתת די טוב ואף ביעילות, אבל כאן גם גבולות הגזרה שלה.
ניתן להרחיב את היכולות שלה באמצעות API של חלונות או פונקציות C, אבל היא נעדרת הרבה מהתכונות המוכרות בג'אוה וב-#C.
כמו כן, ה-IDE של ה-VBA מיושן ולא עבר במשך כעשור וחצי שדרוג משמעותי, ובהשוואה לסביבות פיתוח מודרניות, היכולות שלו סבירות, אבל לא הרבה יותר מכך.
לאקסס מצבי פיתוח ייחודיים שמקילים מאוד על הפיתוח.
כך למשל ניתן להריץ טופס או דוח, בעוד טופס שני במסד יהיה פתוח במבט עיצוב כלומר במוד של פיתוח.
דבר שאיננו אפשרי בסביבות פיתוח רגילות שבהן או שהתוכנה במוד של פיתוח או שהיא במוד של הרצה.
כמו כן הטפסים והדוחות יכולים להיות במוד ביניים, שבו הטופס מורץ ורואים את נתוני הטבלה ועם זאת ניתן לעצב את הטפסים ולשנות מאפיינים בו.
גם בסביבת הקוד מקבלים נוחות דומה וניתן לשנות אותו תוך כדי שהטופס מורץ, וגם כאשר מנפים שגיאות מהקוד.
גרסה זו שודרגה מבחינת היכולות שלו לתקשורת עם האינטרנט ועבודה מבוזרת.
שיפורים עיקריים שהוכנסו בגרסת 2000 של המחולל:
גרסה חדשה של שפת התכנות הפנימית VBA של המחולל ותחביר SQL מורחב.
מעבר לטכנולוגיית COM ושימוש באובייקטי ADO לעומת DAO הישן.
הוספת מסד פרויקט לעבודה אינטגרלית בין האקסס לשרת SQLServer ואף הוספת שרת SQLServer קל לחבילת האופיס, לעבודה מבוזרת באקסס.
הוספת אובייקט דף HTML, שהוא טופס דינמי המתקשר לטבלאות אקסס היכול לרוץ גם בסביבת אקסס וגם באמצעות דפדפן האינטרנט.
הוספת נעילה ברמת הרשומה בטבלה, עיצוב מותנה לפקדי טופס ודו"ח, סיווג אובייקטי מסד בקבוצות חופשיות.
הוספת יצוא דוחות בפורמט SNP למי שאין לו אקסס
שיפורים עיקריים שהוכנסו בגרסת 2003 של המחולל:
הצגת מידע באופן סכימתי אודות יחסי תלות של אובייקט, שבאמצעותו ניתן לבדוק הקשרים ותלויות בין אובייקטים במסד.
בדיקת שגיאות תכנותיות אוטומטית בטפסים ובדוחות, והצגתן באמצעות תגיות חכמות.
הפצת מאפייני שדה ששונו בתוך הפרויקט לאובייקטים אחרים שמשתמשים בו.
שימוש בתגיות חכמות, גיבוי, ירושת ערכות נושא של Windows XP.
ייבוא, ייצוא וקישור טבלאות למסד אינטרנטי באמצעות Windows SharePoint Services.
אפשרות לחסימת קובצי מקרו ולשימוש בחתימות דיגיטליות במסדי אקסס.
בין השיפורים שהוכנסו בגרסה זו ניתן למנות את:
מנוע מסד נתונים חדש (Microsoft Access Engine) שמאפשר:
שדה לאחסון קבצים דחוסים (בהם קובצי תמונות),
מעקב אחרי היסטוריית השינויים בשדה תזכיר,
שיפורים בתצוגה כמו טפסים מפוצלים מובנים, תצוגת "זברה" של טבלאות, וסיכומי חישובים בתחתית טבלות.
שיפורים בממשק כמו ממשק משתמש חדש מונחה תוצאות.
תבניות למסדי נתונים ותבניות לפקדים.
אפשרויות חדשות לסינון ומיון נתונים.
עריכת טפסים ודוחות במצב אינטראקטיבי (עם נתונים "חיים").
אפשרות להקלדת טקסט עשיר בשדות.
שיפור תאימות עם שרת SharePoint.
תמיכה בפורמטי קבצים PDF ו-XPS, לשם הצגת נתונים.
בגרסה זו הוסרו היכולות הבאות:
תמיכה בדפים (DAP), שנועד לאפשר ליצור דפי אינטרנט.
האפשרות לסנכרן בין הגדרות ונתונים של כמה עותקים של מסד הנתונים מנותקים שנמצאים במקומות שונים.
מנגנון ההרשאות והססמאות של האקסס (שימוש באשף ההרשאות).
עורך פקודות מקרו הוחלף, והפך לחזותי וידידותי יותר.
בטבלה הוסף שדה מסוג נתונים מחושב.
הוספו לטבלה טריגרים ושגרות מאוחסנות בצורת פקודות מקרו של נתונים, בדומה לשרתי מסדי נתונים גדולים.
הוספו מסדי נתונים בשרת SharePoint של מיקרוסופט.
קישוריות שירותי נתונים עסקית (BCS) באמצעות XML.
התחברות לשירותי Web כטבלה מקושרת.
הוסף פקד ניווט המציג ממשק כרטיסיות לניווט אל טפסים ודוחות.
הוספו אפשרויות לסוגי הצפנה חדשים של הנתונים.
נוספה סיומת קובץ מסד בשם accdr.
שמדמה מסד נתונים מהודר במצב זמן ריצה (accde).
ניתן לשמור תבניות של מסדים, טפסים, דוחות ושדות לשימוש חוזר.
תמונות משותפות לשימוש חוזר בטפסים ודוחות (לוגו).
תמיכה בניהול גרסאות באמצעות TFS.
גרסת 64 ביט של VBA.
הוסר יבוא ויצוא ללוטוס ופרדוקס.
יישום Web לעבודה כיישום בדפדפן אינטרנט ב-SharePoint Server או באתר Office 365. הכוללת פקדי פריטים קשורים, השלמה אוטומטית וקישורים מסתעפים להצגה מידית של פרטים אודות פריט קשור.
התמיכה ביישומים אלו תופסק באפריל 2018. לא ניתן יותר לייצר יישומים כאלה, וגם יישומים פועלים יפסיקו לפעול.
תמיכה בפרויקטים ADP's שאיפשרו לפתח ישומי לקוח ל-SQL Server.
Access Data Collection ליצירת טופס בדואר אלקטרוני.
תמיכה בקישוריות ל-dBASE ול-JET 3.
תוכנת אקסס שומרת את המידע תחת סוגי הקבצים הבאים:
מיקרומטר הוא שמו של מכשיר מדידה למדידת מידות שונות של עצמים בדיוק רב.
לרוב המיקרומטרים דיוק טוב ממאית המילימטר, ובכך הם עולים על הקליבר.
קיימים סוגים שונים של מיקרומטרים: למדידת עובי, קוטר, עומק, הברגה ועוד.
פעולת המיקרומטר מבוססת על בורג בעל כריכות צפופות ועדינות, כך שסיבוב אחד שלו מקרב את לחיי המדידה בחצי מילימטר.
על המכשיר ישנן שנתות המודדות את מיקומו של ראש הבורג, ועל ראש הבורג שנתות נוניוס המודדות את הזווית שלו (הספרות מציינות את האורך המתאים לזווית), ומאפשרות דיוק טוב יותר.
כיום, ישנם מיקרומטרים עם תצוגה דיגיטלית בנוסף.
רוב המיקרומטרים מודדים מרחקים של עד 25 מילימטר וטווחי המדידה שלהם מגיעים בהפרשים של 25 מיקרומטר (החל מ-25-0 וכלה ב-400-375 ויותר).
בארכאולוגיה, מִיקְרוֹלִית (מיוונית, "אבן זעירה") הוא נתז אבן מאורך ובעל ממדים קטנים, אשר שוברר (סותת בעדינות לקבלת צורה מסוימת או ליצירת צד נוח לתקיעה בידית) ונעשה בו שימוש כחלק מכלי.
אין הגדרה קבועה לגודל הלהבונים המוגדרים כמיקרוליתים.
בדרך כלל מסווגים ככאלה להבונים באורך של חמישה ס"מ ופחות.
שימוש נדיר נעשה במיקרוליתים כבר במהלך התקופה הפלאוליתית התיכונה והתקופה הפלאוליתית העליונה ומקבילותיהן האפריקאיות.
עם זאת, המיקרוליתים מזוהים בעיקר עם התקופה שלאחר העידן הפלאוליתי, התקופה האפיפלאוליתית בצפון אפריקה ומערב אסיה והתקופה המזוליתית באירופה.
בארץ ישראל השימוש במיקרוליתים מגדיר את הראשונה, שהתחילה לפני כ-23,000 אלפי שנים.
בדרך כלל שימש המיקרולית כחלק מכלי עץ או עצם מורכב יותר, למשל מגל, חץ ודומיהם.
חומר הגלם הפופולרי ביותר ליצור המיקרולית היה הצור בזכות חדותו והתאמתו לסיתות, אולם נמצאו עדויות לשימוש באובסידיאן.
המיקרוליתים נוצרו מלהבונים, שנקטמו או שובררו מלהבים, או הותזו כבר כלהבון מגרעין הצור.
קיימים מיקרוליתים בעלי צורה גאומטרית מוגדרת המתקבלת על ידי השברור, כטרפז, משולש וסהרון.
צורת המיקרולית וטכניקת יצורו מהווים סמן של קבוצות ציידים־לקטים, ובכך מסייעים בתיארוך והבדלה בין תרבות אחת לשנייה.
לדוגמה, בתקופה האפיפלאוליתית של ארץ ישראל מוגדרות (בין השאר) התרבות הכבארית, לפי מיקרוליתים משובררים בפאה הצרה שלהם; התרבות הכבארית הגאומטרית לפי מיקרוליתים גאומטריים - טרפז ומלבן; והתרבות הנאטופית לפי מיקרוליתים משובררים לצורת סהרון.
תוצר לוואי של תהליך יצור המיקרולית בחלק מהתרבויות היא הנקר המיקרוליתי (Microburin).