tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
1636 - סטפן ראזין, שר צבא קוזקי, כובש את העיר ובוזז אותה
1714 - רעש אדמה מחריב את העיר
1722–1734 - העיר נמצאת תחת כיבוש רוסי בעקבות מלחמת רוסיה-פרס
1734 - העיר חוזרת לשליטה פרסית
1901 - מגפה משתוללת בעיר
1917–1920 - כוחות צבא בריטיים ורוסיים נלחמים בעיר הנמל בַּנְדַר-י אַנְזַלי ובראשת.
הבריטים נסוגים והרוסים כובשים את העיר
1920–1921 - ראשת היא בירתה של הרפובליקה הסובייטית של גילאן
1921 - הכוחות הסובייטים והבריטיים נסוגים מהעיר והיא חוזרת לשלטון פרסי פהלווי
1974 - פתיחת האוניברסיטה הראשונה בראשת: אוניברסיטת גילאן
20 ביוני 2025 - מתקני אחסון של טילי קרקע-קרקע בעיר ובסביבתה, הופצצו על ידי חיל האוויר הישראלי, במסגרת מבצע עם כלביא.
משרדיה הראשיים בנוידה שבצפון מערב הודו.
החברה עוסקת בתחומי הטלוויזיה, הדפוס, אינטרנט, סרטים, שירותי תוכן.
במאי 2014 הודיעה Reliance Industries כי היא תרכוש שליטה ברשת 18 כולל חברות הבת שלה.
דירקטוריון RIL אישר מימון של עד 40 מיליארד רופי עבור ההשתלטות וביולי 2014 הודיעה RIL כי השלימה את ההשתלטות על רשת 18.
רשת ברירת המחדל היא מערכת של אזורי מוח שונים הפועלים יחדיו בצורה מתואמת כשהאדם נסוג ממטלות מכוונות, ושרוי במנוחה.
רשת ברירת המחדל היא רשת עצבית המובחנת באופן אנטומי ותפקודי מרשתות המעורבות בתפקודי חישה.
הרשת כוללת אזורים אנטומיים רבים הקשורים לתפקודים שונים של הרשת, אשר המרכזיים בהם הם האונה הרקתית (הטמפורלית) האמצעית (MTL), האזורים הקדמיים והאחוריים של קליפת המוח הקדם-מצחית האמצעית (DMPFC, AMPFC) ופיתול החגורה האחורי (PCC).
הפעילות באזורים אלו גבוהה ביותר במצבים של מנוחה, שבהם האדם ער אך שרוי במצב של חלימה בהקיץ או נדידת מחשבות.
אחת היכולות המנטליות הבסיסיות של המוח האנושי, היא יצירה של תכנים קוגניטיביים עצמאיים שאינם קשורים למתרחש בסביבה הנוכחית.
הפעילות של רשת ברירת המחדל קשורה למגוון תפקודים מנטליים הקשורים בעצמי, ביניהם: תהליכים מנטליים של התבוננות פנימית, דמיון העתיד בהתבסס על הזיכרון האפיזודי, יצירת תסריטים מנטליים וניבויים עתידיים.
בהתאם לכך, רשת ברירת המחדל מתפקדת כמנגנון נוסף של מרחב העבודה הגלובלי, אשר מופעל כאשר החשיבה המודעת עוקבת אחרי חוטי מחשבה המונחים על ידי גורמים פנימיים.
פגיעה במערכת ברירת המחדל מקושרת לבעיות נוירולוגיות ופסיכיאטריות שונות, ביניהן סכיזופרניה, הפרעות מצב רוח, אוטיזם, הפרעת קשב וריכוז ואלצהיימר
תת המערכות בתוך ברירת המחדל מגיבות באופן שונה לסוגים שונים של חשיבה פנימית.
אזורים מוחיים מרכזיים (מוקדים) ברשת ברירת המחדל (PCC, aMPFC) מופעלים בעת שאדם מתייחס למידע הנוגע אליו, או בעת התבוננות פנימית על העדפות אישיות, ערכים, אמונות, רגשות, יכולות, תכונות פיזיות או דילמות מוסריות.
כמו כן, פעילות במוקדי הרשת ובתת מערכת בקליפת המוח הקדם-מצחית האמצעית-גבית (dMPFC) קשורה לאינטרוספקציה על רגשות ועל מידע משמעותי בנוגע לאישיות.
מעבר לתהליכים אינטרוספקטיביים, רשת ברירת המחדל אחראית גם על פונקציות של היזכרות בעבר ומחשבה על העתיד.
באמצעות רשת ברירת המחדל לאדם יש את היכולת לדמיין את העתיד על ידי שימוש בזיכרון האפיזודי, אשר אחראי על זיכרון מפורט של אירועי עבר ספציפיים (זיכרונות של זמן, מקום, אירוע, רגש של אירוע).
הפעולה של דמיון העתיד מפעילה את רשת ברירת המחדל ומראה כי ישנן מערכות במוח אשר מתמחות ביכולת האדם לתחקר ולצפות מצבים עתידיים.
רשת ברירת המחדל מאפשרת לנו לחשוב על תרחישים ואירועים, לדמיין את מה ש"יכול לקרות בעתיד" על ידי שימוש במידע שקיים בזיכרון האפיזודי.
כך נוצרת היכולת לדמות תרחישי עתיד שצפויים לקרות על בסיס ניסיון העבר.
אחד המודלים בתחום מייחס לרשת ברירת המחדל את התפקיד של הַשְׁלָכָה עַצְמִית (self-projection), שהיא שם משותף לכלל היכולות אשר מאפשרות לנו לערוך סימולציות מנטאליות בהן אנו 'משליכים' את עצמנו לזמן, מקום ופרספקטיבה שונים מן ההווה המיידי בו אנו מצויים.
פעולה זו נתמכת על ידי שימוש אדפטיבי בניסיון העבר שלנו (המקודד על ידי זיכרון אפיזודי), ליצור ניבויים שיכינו אותנו טוב יותר לקראת העתיד.
בהתאם לכך, כאשר אנשים עושים מטלות הדורשות מהם להעתיק את "העצמי" לזמן או מרחב אחר, כגון לשים את עצמם בסיטואציה עתידית, לבצע שיפוטים מוסריים היפותטיים בהקשרים בין-אישיים המערבים אותם ולחשוב על אמונותיו של אדם אחר, נצפת עלייה בפעילותה של רשת ברירת המחדל.
לרשת ברירת המחדל גם תפקיד חשוב בהיותה חלק מהבסיס העצבי התומך בחשיבה יצירתית.
הרשת נמצאה פעילה ביצירה של שירה ביצירת אמנות חזותית ובתהליכי חשיבה מסתעפת.
לפי הפסיכולוג רוג'ר ביטי, בתהליכים יצירתיים רשת ברירת המחדל משפיעה בעיקר על ייצור רעיונות, מלמטה למעלה.
פגיעה בתפקוד של רשת ברירת המחדל
עוצמת הדיכוי של רשת ברירת המחדל בעת מטלות קשביות, קשורה ליכולת לעצור חשיבה ספונטנית בעת הפניית קשב.
מערכת הדיפולט ומערכות קשביות נמצאות ביחסי גומלין הפוכים – הפעלה של האחת מלווה בדיכוי של השנייה.
בפסיכופתולוגיה, הפחתה בקשר השלילי בין המערכות מתבטאת בהפחתה באינטרוספקציה (אוטיזם) ובפגיעה בקשב (הפרעת קשב וריכוז) כמו גם בפגיעה בפעולה מוכוונת מטרה.
אנטי קורלציה מוגברת בין שתי המערכות יכולה להוביל למעברים תדירים בין עיבוד אינטרוספקטיבי לעיבוד של גירויים חיצוניים ולהתבטא בהזיות, מנטליזציה מוגזמת ופגיעה בקשב (סכיזופרניה).
מאפיין נוסף הוא מידת החיבוריות הפנימית בין אזורי מערכת ברירת המחדל – עד כמה הרשת מתפקדת כמקשה אחת.
חיבוריות מופחתת יכולה להתבטא בפגיעה בקשב ובזיכרון עבודה (אלצהיימר, ADHD, סכיזופרניה), ובבעיות בעיבוד מנטלי אינטרוספקטיבי ובעיבוד של מידע הקשור בעצמי (אוטיזם).
בניגוד לכך, חיבוריות מוגברת נמצאה כקשורה לעיבוד רגשי ואינטרוספקטיבי פגוע (דיכאון, סכיזופרניה).
מאפיין ביו-מטרי אחר שנמצא במחקר הוא תבניות הפעילות של מערכת ברירת המחדל, בדגש על מידת הדיכוי של מערכת ברירת המחדל בעת משימה ובעת מנוחה.
תבניות לא טיפוסיות של חיבוריות תפקודית במערכת ברירת המחדל אפיינה עיבוד אינטרוספקטיבי לא פונקציונלי.
דפוס זה של נדידת מחשבות הנצפה בקרב אנשים עם הפרעת קשב, נגרם ככל הנראה מפגיעה ביכולת הוויסות של רשת ברירת המחדל.
בהתאם לכך, ישנם דיווחים רבים על ליקויים בדיכוי של רשת ברירת המחדל של אנשים עם הפרעת קשב בזמן ביצוע מטלה קוגניטיבית.
למשל, השונות הרבה בזמן התגובה האופיינית לאנשים עם הפרעת קשב, משויכת לליקוי ביכולת הדיכוי של רשת ברירת המחדל במצבים תובעניים מבחינה קוגניטיבית.
בהתאם לכך, בהפרעת קשב וריכוז נראה כי קיימים דפוסים בלתי טיפוסיים של חיבוריות בתוך רשת ברירת המחדל.
חיבוריות שונה זו כנראה קשורה לתנודות בקשב, להפרעות בזיכרון עבודה ולתנודות תפקודיות אשר נצפת בקרב אנשים עם הפרעת קשב.
בקרב מטופלים עם מחלת אלצהיימר, ההיפוקמפוס שהוא צומת חשוב ברשת ברירת המחדל מראה חיבוריות מופחתת עם אזורים של רשת ברירת המחדל, ממצא זה מתקשר לפגיעה בזיכרון העבודה ובתהליכי קשב שישנם בקרב מטופלים אלה.
אבנורמליות נוספת אותרה אצל אוכלוסיות עם בסיס גנטי לפיתוח מחלת אלצהיימר.
נמצא כי ישנו תת-מטבוליזם באזורי רשת ברירת המחדל, ממצא המרמז על בסיס לפגיעות גנטית ביכולת המטבולית אצל אינדיבידואלים עם אלצהיימר.
באוטיזם ישנה תת-פעילות של רשת ברירת המחדל בעת מנוחה ובנוסף חיבוריות מופחתת בין אזורים קדמיים (ACC) ואחוריים (PCC) של הרשת.
סביר כי הדבר משקף את הפגיעה בעיבוד רגשי ובעיבוד מידע הקשור לעצמי הקיימים בהפרעה.
מעבר לכך, ייתכן והחיבוריות המופחתת ברשת ברירת המחדל הקשורה בעיקרה ל-MPFC משקפת את חוסר האיזון במעברים בין רשת ברירת המחדל לבין ה-TPN , דבר אשר יכול להטות פרט עם אוטיזם לעבר סגנון עיבוד שאינו רגשי וסוציאלי.
אצל פרטים המתמודדים עם דיכאון נמצא קשר בין פעילות יתר וקישוריות יתר של רשת ברירת המחדל לבין התהליך הפסיכולוגי של רומינציה.
בנוסף, הקורלציה השלילית המוחלשת בין רשת ברירת המחדל לרשתות הקשב בקרב פרטים עם דיכאון מז'ורי, ייתכן ומשקף קושי של מתמודדים עם דיכאון להפנות משאבים ממחשבות ורגשות פנימיים - כלומר רומינציות - לעבר גירוי חיצוני על מנת לתפקד באופן אדפטיבי במשימות הדורשות קשב.
נמצא גם כי הפעילות המוגברת והקישוריות המוגברת קשורות לחומרת הדיכאון ולנטייה רומינטיבית בדיכאון מז'ורי.
בקרב פרטים עם סכיזופרניה ודיכאון עולה כי ישנה פעילות יתר של רשת ברירת המחדל.
פרטים אלו חווים קושי בהעברת מיקודם מעולמם הפנימי לגירוי חיצוני בעת ביצוע מטלות קוגניטיביות.
נמצא קשר בין הפעלה מוגברת של רשת ברירת המחדל לבין פעילות קוגניטיבית ירודה בקרב אוכלוסייה בריאה, על כן ייתכן וממצא זה מסביר את ההפרעות הקוגניטיביות במשימות הדורשות קשב, זיכרון עבודה ושפה אצל מטופלים עם סכיזופרניה.
בנוסף, ייתכן והפעילות המוגברת של רשת ברירת המחדל בקרב פרטים עם סכיזופרניה מובילה לתחושה מוגברת של רלוונטיות-עצמי, סימפטום שמוצג בסכיזופרניה.
בנוסף, פגיעה בפעילות מערכת ברירת המחדל מקושרת לדפוס חשיבה פרנואידי והלוצינציות.
אבנורמליות במערכת זו נמצאה הן אצל חולי סכיזופרניה והן אצל קרובי משפחתם מדרגה ראשונה, הנמצאים בקבוצת סיכון גנטי.
סטייה זו התבטאה בקישוריות רבה יותר במערכת ברירת המחדל[14].
מנגד, מחקרים מסוימים מעידים על קישוריות מופחתת של מערכת ברירת המחדל בין אזורים: PFC, ACC, PCC ואזור ה-Precuneus.
ממצאים אלה דווחו אצל קרובים מדרגה ראשונה לחולי סכיזופרניה, דבר המרמז על בסיס גנטי למחלת הסכיזופרניה בהקשר לאבנורמליות במערכת ברירת המחדל.
הגישה הרווחת בתחום מדעי המוח מתייחסת לקיומן של רשתות מוחיות מורכבות אשר אחראיות על תפקודי המוח השונים.
רשת ברירת המחדל התגלתה באופן מקרי למדי במהלך מחקרי דימות מוחיים, אשר בחנו שינויים בפעילות המוחית בהקשרים תפקודיים שונים.
מחקרים אלו מצאו בצורה עקבית כי האזורים המשויכים לרשת ברירת המחדל מראים פעילות גבוהה יותר במהלך מנוחה, יחסית לזמן ביצוע המטלה.
הגדרה פונקציונלית ראשונית של רשת זו נוגעת למוקד הקשבי של תהליכים עצביים, כך שתהליכים הנסובים על גירויים חיצוניים מפעילים את הרשתות הסנסוריות, ואילו תהליכים מנטליים הפונים פנימה מפעילים את אזורי רשת ברירת המחדל.
ההכרה הסופית ברשת ברירת המחדל כמערכת מוחית מורכבת ומשמעותית הגיעה בעקבות ממצאי מחקרים אשר בחנו את החיבוריות הפונקציונלית הפנימית של הרשת.
אזורים מוחיים המצוינים לעיל מראים פעילות מתואמת, היינו פועלים יחדיו.
רשת ברירת המחדל מתנהגת כמו מערכת מוחית קוהרנטית – בסיס לקיום שלה בתור מערכת של ממש.
בשנות ה-70, מדד חוקר המוח השוודי דוד אינגבר פעילות מוחית בזמן מנוחה, בעזרת בדיקת זרימת דם ומטבוליזם באזורים שונים במוח בשיטת המודדת זרימת דם באזורי מוח שונים (rCBF, Regional Cerebral Blood Flow).
המחקר הוביל להבנה כי גם כאשר המוח נמצא במצב מנוחה, ללא כל גרייה חיצונית, ישנם אזורים במוח הקדמי אשר מקיימים פעילות מוחית משמעותית.
מחקרים מתקדמים יותר בתחום, חשפו מערכת נרחבת של אזורים מוחיים שהראו דה-אקטיבציה (ירידה בפעילות) בזמן משימה: אזורים אלו הראו ירידה בפעילות המוחית במהלך משימה ועלייה בפעילות המוחית במצב פאסיבי ובזמן מנוחה.
מי שהקנו לרשת את שמה והציבו אותה בחזית המחקר המוחי היו מארק רייכל ועמיתיו, אשר התעניינו במציאת "מצב הבסיס" (Baseline) של תפקודי המוח האנושי, דהיינו מצב של ברירת מחדל מאורגנת במוח האנושי, המתקיים כאשר האדם ער ונח עם עיניים עצומות.
שיוך פעילות הרשת במצב מנוחה למצב אותו כינו "מצב ברירת המחדל של התפקוד המוחי", פתח את הדלת למחקרים פורצי דרך בתחום, אשר העלו את האפשרות שלרשת זו תפקיד משמעותי בקיום זרם המחשבה הספונטני שהוא חלק מפונקציית העיבוד המרכזית של המוח האנושי.
על אף שמחקרים קודמים יותר הראו כי אזורי רשת ברירת המחדל מראים תת-פעילות בעת ביצוע משימות מכוונות מטרה יחסית למצב מנוחה, מחקרים מאוחרים יותר הראו כי אינטרוספקציה כלומר, תהליכים מנטליים פנימיים הנסובים על העצמי, מפעילים את אזורי הרשת מעל לרמת המנוחה.
במחקרים אלו אנשים בדרך כלל עושים שיפוטים סובייקטיביים לגבי עצמם בנוגע למצבים פנימיים, רגשות ותכונות אופי.
תהליכים אינטרוספקטיביים כמו התבוננות פנימית על רגשות, אמנם לא מערבים משימה חיצונית, אך הם אינם נטולי מטרה.
בעת מנוחה הם מתבצעים בצורה ספונטנית, אך יכולים גם להיות מופעלים בצורה מכוונת בהתאם לדרישות המציאות.
אחד התפקידים המרכזיים המיוחסים לפעילותה של רשת ברירת המחדל הוא החשיבה הספונטנית.
זרם המחשבה הספונטני, דהיינו פעילות מנטלית פנימית וספונטנית, היא חוויה אנושית שכיחה המתרחשת בתוכנו גם ללא תלות בגירויים חיצוניים ומהווה בסיס לפנטזיות, דמיון, חלומות בהקיץ ותהליכי חשיבה ספונטניים.
תמיכה מחקרית לקשר בין רשת ברירת המחדל לבין תהליכי החשיבה הספונטניים התקבלה ממחקרים שהראו מתאם בין פעילות מוגברת של תהליכי חשיבה ספונטניים, לפעילות מוגברת יותר ברשת ברירת המחדל.
במחקרים אלו, נמצא גם כי לרשת ברירת המחדל תפקיד מרכזי בחקירה מנטלית פנימית, דרכה האדם מעלה זיכרונות והנחות שונות בנוגע לסיטואציות חברתיות ובוחן אופציות עתידיות בנוגע לעצמו ולסובבים אותו.
פרשנות אפשרית לשילוב ממצאים אלו היא שמחשבות ספונטניות יכולות לאפשר לאנשים להבנות ולדמות תסריטים אלטרנטיביים, לארגן באופן מנטלי את התוכניות שלהם ולהתכונן למה שעשוי לקרות בהמשך.
בנוסף, מחשבות ספונטניות עשויות להקל על הארגון וההבניה של אירועים יומיומיים ולקדם התגבשות זיכרון (קונסולידציה) של מידע אישי בזיכרון לטווח ארוך.
תמיכה בטענה זו, ניתן למצוא במחקרי מעבדה שבוצעו על עכברים, בהם נראתה רה-אקטיבציה (הפעלה מחדש) של נוירונים בהיפוקמפוס במהלך "מנוחה" אשר שיקפה את הניסיון הקודם של החיה וניבאה את הבחירות העתידיות שלה.
רעיונות דומים מהדהדים בספרות על שינה וחלומות, שבעזרתה מתחילים לקשר בין התגבשות זיכרון בשינה וחלומות לרשת ברירת המחדל.
רשת 13 (נקרא גם ערוץ 13) הוא ערוץ טלוויזיה מסחרי ישראלי בבעלות רשת מדיה בע"מ.
הערוץ הושק בנובמבר 2017, לאחר פיצול ערוץ 2. ביוני 2018 החל הערוץ תהליך מיזוג עם ערוץ עשר, ובינואר 2019 התמזגו שניהם לערוץ 13. כיום שולט בחברה האוליגרך לן בלווטניק, דרך אחזקות בחברת רשת מדיה.
התכנים הבולטים של הערוץ לרוב הן תוכניות ריאליטי, שעשועונים, דוקו, תחקירים ואירוח.
בין תוכניות הריאליטי הבולטות של הערוץ ניתן למנות את "האח הגדול", "הישרדות", "משחקי השף" ו"אהבה חדשה", לצד תוכניות אחרות כגון: "המקור", "אבודים", "ווארט", "הפליליסטיות", "כלוב הזהב", "מה קורה פה?" ו"הצינור".
לצידם, הפיק הערוץ מגוון סדרות מצליחות עם השנים, בין הסדרות ניתן למנות את "נבסו", "בלקספייס", "שמים אדומים", "שנות ה-80", "שנות ה-90" ו"פטריק".
בתחילת שידורי הערוץ ב-1 בנובמבר 2017 שלטו בעלי רשת מדיה בע"מ.
הרכב המניות של הערוץ היה הרכב המניות של "רשת": משפחת עופר (51%), שטראוס השקעות (16%) ואנדמול (33%).
מנכ"ל הערוץ היה אבי צבי.
בעקבות מיזוג רשת וערוץ עשר, החל מ-16 בינואר 2019 הרכב בעלי המניות בערוץ שונה, והוא הורכב כך: מבעלי המניות של ערוץ עשר, לן בלווטניק החזיק כ-52%, אודי רקנאטי (באמצעות נפתלי השקעות) מחזיק כ-9%, ונדב טופולסקי החזיק כ-7% מהמניות.
שלושתם החזיקו יחדיו 68% כחברת RGE.
מבעלי המניות של "רשת מדיה", אודי אנג'ל החזיק כ-16%, חברת "אנדמול" החזיקה כ-11%, ומיכאל שטראוס החזיק כ-5%.
מנכ"ל הערוץ הוא אמליאנו קלמזוק.
יוליה שמאלוב-ברקוביץ' מונתה לתפקיד המנהלת הכללית של חדשות 13, אך המינוי בוטל לאחר עתירה לבג"ץ, וכיום ממלאת התפקיד טלי בן עובדיה, במינוי שמוגדר כזמני.
החל מיוני 2020, החלו מגעים עם גורמים נוספים לשותפות ורכישת חלקו של בלווטניק בחברה, בהם חברת מדיה יוונית "אנטנה גרופ" ואנשי העסקים קובי ריכטר ופרנק לואי.
החל מינואר 2021 נוספו מגעים גם עם קבוצת "דיסקברי".
העסקה עם דיסקברי אושרה ביולי 2021. מבנה האחזקות החדש בערוץ הוא: כ-52% אקסס של לן בלווטניק, 13.5% נדב טופולסקי, 21% דיסקברי, 8% אודי אנג'ל ו-5.5% משפחת שטראוס.
למעשה, דיסקברי החליפו את אנדמול ורקנאטי שהחזיקו מניות בערוץ.
ב-2017 הרשות השנייה לטלוויזיה ולרדיו חייבה את רשת, קשת וערוץ עשר לשדר באיכות הפרדה גבוהה (HD).
אולם עם שינוי האפיקים, ב"עידן+", ובממירים של סלקום TV הנשענים עליו, הערוצים עדיין משודרים בטלוויזיה בהפרדה תקנית (איכות SD) הנמוכה יותר.
נכון לחודש אוקטובר 2019, ערוץ 13, יחד עם קשת 12, נשארו במרבב הראשון של עידן+, וכדי לאפשר זאת יעבור ערוץ מכאן 33 למרבב השני של עידן+.
כבר בתקופת ערוץ 2 הוצעו מיזוגים של שחקנים בשוק התקשורת, בין אם איחוד זכייניות ערוץ 2 לזכיינית אחת, ובין אם איחוד בין אחת מהזכייניות של ערוץ 2 עם ערוץ עשר.
ביוני 2018 רשת וערוץ עשר חתמו על מזכר הבנות לקראת מיזוג הערוצים, והגישו פנייה רשמית לקבל את אישור הממונה על ההגבלים העסקיים.
הצדדים קבעו כי תאריך המיזוג יהיה 30 בספטמבר 2018 וכי הערוץ יפעל באפיק 13.
ב-4 ביולי 2018 רשת וערוץ עשר חתמו על הסכם המיזוג.
ב-15 באוקטובר 2018 הודיעו בעלי המניות של רשת שהם מבטלים את המיזוג עם ערוץ עשר לאור עיכוביה של הרשות השנייה.
ב-8 בנובמבר 2018 אישרה הרשות את המיזוג, ונקבע כי שידורי הערוץ הממוזג יתחילו ב-1 בינואר 2019.
ב-3 בינואר 2019 אושר המיזוג על ידי ועדת הריכוזיות.
ב-9 בינואר 2019 פורסם שהממונה על ההגבלים אישר את המיזוג בין הגופים.
יום למחרת אישרה הרשות השנייה בשנית את המיזוג.
המיזוג נקבע ללילה שבין 15 בינואר ו-16 בינואר.
השפעת המיזוג על ארכיון ערוץ עשר
עם השלמת המיזוג, נסגר אתר nana10 "נענע10" לצמיתות על כל תוכנו, וחלקים ממנו הוטמעו בתוך אתר חדשות 13, שבמקורו היה אתר "10.tv", שיועד להחליף את נענע10 לאחר פיצול ערוץ 2. רוב תוכני הארכיון של ערוץ עשר היו זמינים בתחילה באתר "10.tv", אך עם סגירתה הסופית של "נענע10", הפכו למוגבלים יותר.
עם המיזוג של ערוץ עשר ורשת, לא ניתן למצוא תוכניות רבות ששודרו בערוץ עשר, ובעיקר תוכניות שלא שבו לעונות חדשות, ובהן: "כאן גרים בכיף", "מסובך" ועוד.
גם תוכניות מסוימות של "חדשות 10" לא זמינות יותר לצפייה באתר, עם זאת מפעם לפעם עולים לאתר ולאפליקציה של רשת תכנים ששודרו בערוץ עשר, וברשת מאמץ רב לשמר את ארכיון התכנים שהיו קיימים בערוץ עשר ובאתר "tv.10", שנסגר יחד עם אתר "נענע10", לאחר סיום שידורי ערוץ עשר.
חלק מתוכניות הטלוויזיה של ערוץ עשר ששודרו ומשודרות ברשת 13, כוללות בקרדיטים שלהן את סמלילי ערוץ עשר.
במקרה אחד, רצועת החדשות של הערוץ סבלה מדירוג נמוך משמעותית.
כמו כן, התחלפו מנכ"לי החברה מספר פעמים מאז המיזוג בין רשת לערוץ עשר, וכן התחלפו מנכ"לי חברת החדשות, כאשר זכור בעיקר המינוי של יוליה שמאלוב-ברקוביץ', שזכה להתנגדות חריפה מצד עובדי חדשות 13.
במרץ 2025, בעקבות החרפת המשבר, עצר הבעלים לן בלווטניק את הזרמת הכספים לערוץ.
ב-16 באותו החודש, פורסם בכלי התקשורת השונים כי הבעלות על "רשת 13" תעבור לידי מנכ"ל החברה אמיליאנו קלמזוק וקבוצת משקיעים.
ב-21 באפריל העסקה ייצאה לפועל, ו-74% מהמניות הועברו לידיו.
במאי 2025 החלה העונה ה-15 של "האח הגדול", ששודרה במשך ארבעה חודשים.
העונה הכניסה ל"רשת 13" רייטינג הגבוה ביותר מכל עונות התוכנית של רשת 13 וסייעה ביצובה התקציבי של החברה.
על אף זאת, למעט המדרוג הגבוה שמצליחה להשיג "האח הגדול", כל שאר התכניות ובמיוחד מהדורת החדשות המרכזית מתקשות להשיג נתוני מדרוג טובים, ועל פי רוב מתחרות מול "כאן 11" על המקום השלישי בנתוני הרייטינג, ולעתים מפסידות לתאגיד (במקום החמישי והאחרון נמצא דרך קבע ערוץ i24).
בדצמבר 2024 חתם יזם ההייטק ניר צוק על מזכר הבנות לרכישת רשת 13 בשווי מוערך של 60-80 מיליון דולר, אך העסקה לא יצאה לפועל.
בינואר 2026 הוגשו לבלווטניק שתי הצעות מתחרות: קבוצת ההייטקיסטים בהובלת אסף רפפורט (מייסד Wiz) הציעה 100 מיליון דולר בשלוש שנים, ופטריק דרהי, בעל HOT ו-i24NEWS, הציע 25 מיליון דולר תמורת 25-15% מהמניות.
ב-8 בפברואר 2026 הודיע הערוץ על כניסתו של דרהי כמשקיע בחברה.
הוא צפוי לרכוש 14.99% ממניות הערוץ מבלווטניק, בעל השליטה בערוץ.
ארגון העיתונאים והעיתונאיות התנגד לעסקה וטוען כי מדובר בעסקה שעלולה להיות מנוגדת לחוק ולטענתו, העסקה עלולה להיחשב כמיזוג בפועל ללא היתר מהממונה על התחרות, דבר שעשוי להוות עבירה פלילית.
הארגון טען כי העסקה עלולה להיפסל בבתי משפט אם תתקדם ללא אישור רגולטורי והביע חשש כי הזרמת כספים מצד בעלי I24NEWS לערוץ 13 לפני קבלת אישור רגולטורי עלולה למנוע את מימוש העסקה.
"מהדורת החדשות המרכזית של ערוץ 13" (עברה מערוץ עשר) (2019–רץ) – מהדורת החדשות המרכזית בהגשה לסירוגין של דוריה למפל ואודי סגל.
"העולם הבוקר" (בעבר: רשת על הבוקר, עברה מערוץ 2) (2017–רץ) – תוכנית הבוקר בהגשת עומר ירדני ורותם ישראל בימי חול ובהגשת אלי ראכלין בימי שישי (משודרת מ-6:10 עד 9:30 בימי חול ובשישי עד 10:00).
"חדשות היום" – תוכנית אקטואליה של חדשות 13 בהגשת יניר קוזין.
"שיחת היום" – תוכנית אקטואליה של חדשות 13 בהגשת לוסי אהריש.
משודרת מראשון עד חמישי בשעה 17:00.
"חדשות שש" (בעבר נקראה אלמוג בשש) תוכנית חדשות המשודרת מראשון עד חמישי בשעה 18:00 בעבר הגיש את התכנית אלמוג בוקר.
"אזור מלחמה" (נקראה בעבר "אזור בחירה") – תוכנית אקטואליה פוליטית בהגשת רביב דרוקר וברוך קרא בהשתתפות פאנל ואורחים באולפן.
"הצינור" (2019–רץ) – תוכנית לייט-נייט חברתית בהגשת גיא לרר העוסקת בעניינים חברתיים, בחדשות ועדכונים מאותו היום, וגם כן בחדשות מתוך האינטרנט, בתרבות האינטרנט ובטכנולוגיה.
"היום שהיה" (2019–רץ) – תוכנית המסכמת את כותרות היום בחדשות.
בהגשת טל שורר ובהשתתפות כתבי ופרשני חדשות 13.
"פותחים שישי" (2017–רץ) – תוכנית בוקר בהנחיית קובי מחט וחן זנדר.
"עושים שישי" (2024–רץ) – תוכנית אקטואליה המשודרת בימי שישי בשעה 18:00. בהגשת העיתונאי אריק וייס.
"זמן שישי" (בעבר נקראה "שישי") (2019–רץ) – המהדורה המרכזית המשודרת בימי שישי ב-20:00 בהגשת נטעלי שם טוב, עם הדיווחים וכתבות המגזין.
"מהדורת השבת" (בעבר נקראה המגזין) (2019–רץ) – מהדורת חדשות סוף השבוע בהגשת דוריה למפל.
"הדו"ח היומי" – מגזין יומי בהנחיית קובי מחט המשודר מראשון עד חמישי בשעה 14:00. התכנית מסכמת את מה שקורה בעולם הבידור בהשתתפות פאנל ואורחים, וכן מלווה את תוכניות הריאליטי של הערוץ, בין היתר "האח הגדול", "הישרדות" ונוספים.
"אח לילה" – תוכנית אירוח בהגשת קווין רובין המסכמת את האירועים שקוראים בתוך בית האח הגדול.
התכנית משודרת בתקופות של שידור האח במוצאי שבת מיד לאחר הפרק.
"מאחורי הכסף" (2020–רץ) – תוכנית כלכלית לילית המשודרת בימי שבת בלילה; בהגשת קובי מחט.
בעבר הנחה את התוכנית דני רופ.
"סטטוסקופ" (2021–רץ) – מגזין בריאות שמביא לצופים את כל מה שכדאי לדעת בנושאי בריאות, רפואה ואורח חיים בריא.
בהנחיית גיל לוין, איתן פרידמן ואיתי גל.
"המצעד המשפטי" (2021–רץ) – תוכנית מגזין שבועית העוסקת בענייני משפט; בהנחיית דורון הרמן.
"העולם בכושר" – תוכנית הדרכת כושר בהגשת מאמנת הכושר אירה דולפין המשודרת מראשון עד חמישי ב-6:00 בבוקר.
"פטריק" - סדרת דרמת פשע העוסקת בבכיר בעולם פשע אשר מתעורר מתרדמת לאחר ניסיון רצח ולא זוכר כלום מהחיים הקודמים שלו.
בכיכובם של שלום אסייג ויובל סגל.
"אזהרת מסע: אתונה" - עונה שנייה לסדרת הדרמה הישראלית - נורווגית בכיכובו של עמוס תמם.
"מה קורה פה?" - שעשועון טלוויזיה קומי בהנחיית שלום אסייג המבוסס על התכנית האוסטרלית "Have You Been Paying Attention?" בהשתתפות מתן פרץ, לינור אברג'יל, אורי ברויר, גיורא זינגר ועוד.
"הישרדות" (עברה מערוץ 2) (2019–רץ) – תוכנית מציאות בה קבוצת אנשים נשלחת לאי מבודד, למשך כמה שבועות, עם תנאי מחיה בסיסיים, ועליהם להתמודד במשימות שונות, ועל-פי תוצאות המשימות לקבל תגמולים, ולקבוע מי ממשיך במשחק ומי מודח.
העונות הראשונות של התוכנית שודרו בערוץ עשר מ-2007 עד 2012. משנת 2015 משודרת התוכנית בשידורי רשת בערוץ 2 והחל מ-2019 משודרת בערוץ 13.
"האח הגדול" (עברה מערוץ 2, קשת) (2018–רץ) – תוכנית הריאליטי בגרסתה הישראלית בה מספר דיירים נכנסים אל "בית האח הגדול", בו הם מצולמים ומוקלטים 24/7, ובמהלך השהות על הדיירים לבצע משימות שונות ולקבל את אהדת הקהל כדי להישאר בבית, עד שיישאר הדייר האחרון ויזכה במיליון שקלים.
המנחים הם לירון ויצמן וגיא זו-ארץ.
העונות הראשונות של התוכנית שודרו בערוץ 2 בקשת מ-2008 עד 2017.
"אהבה חדשה" (2020–רץ) – תוכנית מציאות למציאת אהבה, שבה 4 משתתפים גרים באותו בניין מגורים, בכל דירה נכנס אדם חדש אשר ינסו המשתתפים להתאהב בו וכל 3 ימים יצטרכו להחליט האם להמשיך עם האדם שגר איתם או להמשיך הלאה לאדם הבא.
"משחקי השף" (עברה מערוץ 2) (2018–רץ) – תוכנית מציאות העוסקת בתחרות בישול, בהנחיית מירי בוהדנה לצד השופטים אסף גרניט, מושיק רוט, יוסי שטרית.
"אקס פקטור ישראל" (עברה מערוץ 2) (2017–רץ) – תוכנית מציאות מוזיקלית בהנחיית לירון ויצמן.
שופטי התוכנית הם, רן דנקר, נטע ברזילי, מירי מסיקה, אביב גפן ומרגול.
בעונות 1 ו-2 הנחתה את התוכנית בר רפאלי ושופטי התוכנית היו סאבלימינל, עברי לידר, שירי מימון ומשה פרץ.
"The Voice ישראל" (עברה מערוץ 2) (2019–רץ) – תוכנית מציאות מוזיקלית שבה בשלב האודישנים ה"מנטורים" יושבים עם הגב למתמודדים, ואינם רואים אותם, ומנטור שמעוניין לצרף מתמודד לנבחרתו מסתובב אליו במהלך השיר.
בהמשך בכול נבחרת יש התמודדות פנימית, כאשר כל מנטור מנסה להוביל זמר מנבחרתו לניצחון בתוכנית הגמר.
בהנחיית מיכאל אלוני, והשופטים הם שלומי שבת ויובל דיין, נסרין קדרי, עברי לידר ודורון מדלי.
הזמר החדש הזוכה מקבל פרס כספי וחוזה הקלטות.
"זוג מנצח VIP" (עברה מערוץ עשר) (2021–רץ) – תוכנית מציאות בהנחיית איתי תורג'מן ובהשתתפותם של זוגות ידוענים.
"המסעדה הבאה" (2022–רץ) – תוכנית מציאות העוסקת בבישול, בהנחיית רותם ישראל, והשופטים רותי רוסו, אסף גרניט, מושיק רוט ויוסי שטרית.
"שף מתחלף" (2022–רץ) – תוכנית מציאות שבמסגרתה שני שפים מתחלפים ביניהם למשך 24 בניהול המסעדות אחד של השני.
"אל תפיל את המיליון" (עבר מערוץ 2, קשת) (2021–רץ) – שעשועון בריטי בהנחיית אברי גלעד בו המשתתפים מקבלים מיליון ש"ח על ההתחלה ועליהם לשמור אותם לאורך 10 שאלות.
השעשועון שודר בהתחלה ב-2010–2011 בזכיינית "קשת" והיה נקרא "אל תפיל את המיליון".
"לעוף על המיליון" (עבר מערוץ עשר) (2019) – שעשועון טלוויזיה מקורי בהנחיית ירון ברובינסקי, בו המשתתף מתמודד מול 10 אנשים בדרך למיליון שקלים דרך דו-קרבות בין המשתתף לאחד מהם, בשאלות טריוויה של השלמת מילים עם אותיות חסרות.
המפסיד עף לתוך פתח שנפתח מתחתיו.
"כלוב הזהב" - שעשועון טלוויזיה ישראלי בהנחיית צביקה הדר ועדן פינס בו התחרו זוגות בשאלות טריוויה, על מנת להשיג זמן משחק בכלוב מלא בפרסים, אותם הם צריכים לאסוף בזמן קצוב.
"אבודים" (עברה מערוץ 2) (2017–רץ) – סדרה תיעודית בהנחיית צופית גרנט על אנשים המחפשים את קרוביהם.
"המקור" (עבר מערוץ עשר) (2019–רץ) – תוכנית תחקירים בהגשת רביב דרוקר.
"תיק בחקירה" (עבר מערוץ 2) (2018–רץ) – תוכנית תחקירים של ערוץ 13. העונה הראשונה שודרה בערוץ 2 בשידורי "רשת".
"צופית גרנט ללא גבולות" (2022) – תוכנית תחקירים בה צופית גרנט נכנסת למקומות הקיצוניים בישראל.
"שתולה" (2022) – סדרת דוקו-דרמה מאת צבי יחזקאלי (ראש הדסק לענייני ערבים) בת חמישה פרקים, החושפת תיעוד אותנטי על המתרחש מאחורי הקלעים של ארגוני זכויות האדם הפועלים ב.
"הפליליסטיות" (2024 – רץ) – תוכנית מציאות תיעודית העוקבת אחר עורכות הדין של העבריינים וראשי ארגוני פשע בישראל.
"ווארט" (2024 – רץ) – תוכנית שידוכים לחברה החרדית שבמסגרתה שדכנים ושדכניות חרדים משדכים בין רווקים מהחברה החרדית על מנת להגיע לווארט.
"הפוכים" (2025 – רץ) – תוכנית המפגישה בין שני אנשים מקצוות שונים בחברה הישראלית.
"היכון הכן שף!" (2018–רץ) – תוכנית בישול בהנחיית עדי שילון, אשר בה מתחרים שפים ישראלים על בישול אותו מתכון.
"אצל ג'קי" (2019–רץ) – תוכנית בישול בהנחיית ג'קי אזולאי.
"אופים עולם" (2020–רץ) – תוכנית בישול בה הקונדיטור מיקי שמו וירדן הראל יוצאים לסיבוב בקונדיטוריות בעולם.
"באנו לאפות" (2020–רץ) – תוכנית בישול של קינוחים ירושלמיים בהגשת קרן ואיציק קדוש.
"פודקי" (2025-רץ) - תוכנית אירוח שאותה מנחה בובת הקיפוד "פודקי" (שבמקור דמות מעיתון ילדים שנושא את השם "פוד קיפוד", המופעלת על ידי רועי מישר) עם פינות במגוון נושאים.
לצד הבובה מנחים לסירוגין יובל שם טוב וטל מוסרי.
"ככה זה" (2025-רץ) - תוכנית אירוח בהנחיית אלינה רבינוביץ שבה מארחים שני כוכבי רשת.
כשהתכנית עצמה בחסות "מעריב לנוער" והתכנית כוללת קטעי ארכיון של שאלות למערכת מאז 1958 (שנת ההקמה של העיתון) ועד עכשיו וכן קטעי שאלות של "בחן את עצמך".
"ככה זה - אחד על אחד" (2025 - רץ) - תוכנית בת של "ככה זה" שבה עורכת "מעריב לנוער" בר ציבלין מראיינת ידוענים שככבו בשערי השבועון במשך השנים.
"מהדורת החדשות המרכזית של חברת החדשות" (2017–2019) – מהדורת החדשות המרכזית בהגשת יונית לוי ודני קושמרו לסירוגין.
"שש עם" (2017–2019) – תוכנית אקטואליה יומית עם עודד בן-עמי, סיון רהב-מאיר, ערד ניר ורינה מצליח לסירוגין.
"מהדורה ראשונה" (2017–2019) – עם אורן וייגנפלד, עופר חדד ודפנה ליאל לסירוגין.
"אולפן שישי" (2017–2019) – מהדורת החדשות של יום שישי עם דני קושמרו.
"חדשות סוף השבוע" (2017–2019) – מהדורת חדשות סוף השבוע עם דנה ויס.
"פגוש את העיתונות" (2017–2019) – תוכנית אקטואליה פוליטית עם רינה מצליח.
עברה לקשת 12 בעת המיזוג.
"לילה טוב ישראל" (לשעבר "חדשות הלילה" ו"תוכנית הלילה") (2017–2019) – תוכנית אקטואליה לילית עם דוריה למפל, עידו סולומון ועמליה דואק לסירוגין.
סיימה את דרכה בעת מיזוג רשת-עשר.
"העולם הבוקר: החיים הטובים" (2017) – תוכנית לייף-סטייל בהגשת קובי מחט, יעל בר זוהר ודנה פאן לוזון.
ירדה מהאוויר מספר שבועות לאחר השקת הערוץ.
"אקטואליות" (2017–2018) – בהשתתפות שרון כידון שמנחה את התוכנית, מרגלית צנעני, דנה ספקטור, ציפי לוין ועוד פאנליסטיות מתחלפות לאורך השבוע.
התוכנית התבססה על התוכנית המדוברת "The View" של רשת ABC, אשר כוללת פאנל נשי בלבד.
"ג'ודי ואלירז" (2018) – תוכנית אקטואליה שבועית בהנחיית ג'ודי ניר מוזס ואלירז שדה.
"בוקר בריאות" (2018–2019) – תוכנית בוקר העוסקת בבריאות הגוף בהנחיית קרן אן גיימן.
סיימה את דרכה בעת מיזוג רשת-עשר והוחלפה בתוכנית "הצינור", שבעצמו הנחה לרר בערוץ עשר ואף מנחה בערוץ הממוזג.
"ברקוד" (עברה מערוץ עשר) (2019) – תוכנית צרכנית-כלכלית בהגשת נגה ניר נאמן.
"כותרות היום" (עבר מערוץ עשר) (2019–2020) – מגזין יומי בנושאי היום בהגשת אלי ראכלין.
"מהדורת חמש" (2019–2020) – מהדורת החדשות שמתנהלת באופן דומה למהדורה המרכזית, עם תוספת מבט על הרשתות החברתיות, בהגשת יעקב אילון.
"מאסט" (2020) – תוכנית לייטנייט בהנחיית שי-לי שינדלר ועמית קוטלר, המסכמת את היום.
"מדד ישראל" (2022) – תוכנית אקטואליה יומית בהנחייתו של אברי גלעד.
ירדה מהאוויר לאחר חודשיים בעקבות רייטינג נמוך.
"שש - אמנון לוי" (2019–2023) – תוכנית אקטואליה יומית עם אמנון לוי, הכוללת ראיונות שונים ודיווחי החדשות השונים.
"השבוע ברשת – המהדורה בערבית" (2020–2023) – תוכנית חדשות ואקטואליה שבועית בשפה הערבית בהגשת אייל חדיד.
"The Wall" (2018) – שעשועון המבוסס על פורמט אמריקאי בהנחיית צביקה הדר, בו זוג משתתפים יצטרך לענות על שאלות ולנצח את ה"קיר", כדי לצאת עם יותר מ-6 מיליון ש"ח.
"5 טבעות זהב" (עבר מערוץ עשר) (2019) – שעשועון טלוויזיה בריטי בהנחיית ירון ברובינסקי.
"מחר שבת" (2017–2018) – תוכנית אירוח המשודרת בימי שישי, בהנחיית צביקה הדר.
התוכנית ירדה בעקבות רייטינג נמוך מהמצופה.
"דידי בשישי" (2017–2019) – תוכנית אירוח עם דידי הררי, המשודרת בימי שישי.
שודרה בעבר לפני "אולפן שישי", אך החל מ-4 במאי 2018 שודרה אחרי "אולפן שישי".
"שרון ורני בע"מ" (2019) – תוכנית אקטואליה שבועית בהגשת שרון גל ורני רהב.
"אשלי וחברים" (2019) – תוכנית אירוח יומית בהנחיית אשלי וקסמן בקשי.
"שי בשידור" (עבר מערוץ עשר) (2019–2021) – תוכנית אירוח סאטירית בהנחייתו של שי שטרן.
"13 בצהריים" (2020–2021) – מגזין יומי המסכם את מה שקורה בבית "האח הגדול" ומחוצה לו, בהנחיית קובי מחט.
הוחלפה ב"הדו"ח היומי", שחזרה למסך.
"חוזרים לפספוסים" (2022) – תוכנית אירוח בימי שישי בהנחיית יגאל שילון שמארח נמתחים ממתיחות בפספוסים.
"חזקים ביחד עם שלום אסייג" (2023) – תוכנית אירוח ובידור בהגשת שלום אסייג שעלתה לאוויר בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
בהשתתפות יהודה לוי, לירון וייסמן ויהורם גאון.
"חיים שלי" (2018) – סדרה מוקומנטרית קומית על חייו של הסטנדאפיסט קובי מימון.
"לצבי יש בעיה" (עברה מערוץ 2) (2018) – סדרה קומית מוקומנטרית בכיכובם של צביקה הדר, שיפי אלוני וגל תורן.
"מפלצות קטנות" (עבר מערוץ 2) (2019) – סדרה קומית על ארבע משפחות ישראליות שכל אחת מהן חווה משבר סביב ההורות וגידול הילדים.
"מגן דוד דרום" (2019) – סדרה קומית על תחנת מגן דוד אדום בים המלח.
"זאת וזאתי" (2019–2020) – סדרה קומית בכיכובן של תותית ומילעל, שתי זמרות שמנסות למצוא את עצמן בג'ונגל של תעשיית הבידור.
"שנות ה-80" (עברה מערוץ 2) (2018–2020) – סדרה קומית תקופתית המבוסס על ילדותו של הבדרן שלום אסייג.
בכיכובם של שלום אסייג, דניאל אסייג, אוולין הגואל ועפר שכטר.
"הרמון" (2018) – מותחן פסיכולוגי חדש על אב משפחה מניפולטיבי החי בפוליגמיה, בכיכובם של אלון אבוטבול, חן אמסלם ונועם לוגסי.
של סדרת מערכונים של שלישיית מה קשור ששודרה בעבר ב-HOT.
"נבסו" – קומדיית מצבים סאטירית העוסקת ביחסים זוגיים בין גבר אתיופי לאישה אשכנזייה בכיכובם של יוסי ואסה ומירב פלדמן.
"חברות" – סדרה קומית ישראלית בכיכובה של ליטל שוורץ.
שודרה לפני כן בערוץ עשר.
"לה פמיליה" – קומדיית מצבים ישראלית בכיכובם של מריאנו אידלמן ורותם אבוהב.
"בלקספייס" - דרמת פשע ישראלית בכיכובו של גורי אלפי העוסקת בעבירות פליליות של בני נוער בבית ספר וההשלכות שלהם.
"השגרירות" - סדרת קומדיה העוסקת בשגרירות ישראל באיחוד האמירויות.
"הערב" (2017–2018) – תוכנית המציגה עדכונים על תחום הבידור בישראל ומחוצה לה, בהנחיית קובי מחט ויעל בר זוהר.
"קומדי סטאר" (2020) – תחרות סטנדאפ בהנחיית צביקה הדר והשופטים נטע אלחמיסטר, חנן סביון, וגיא עמיר.
"גב האומה" (עברה מערוץ עשר) (2019–2020) – תוכנית סאטירה בהנחיית ליאור שליין, בהשתתפות אורנה בנאי, עינב גלילי ואורחים מתחלפים.
בעבר שודרה בערוץ 2 בשידורי "רשת", בשם "מצב האומה".
"הכל הולך" (עברה מערוץ 2) (2017–2018) – תוכנית אלתור בה קומיקאים ושחקנים משתתפים במשחקי אלתור, ביניהם "הבמה העקומה".
"טלוויזיה מהעתיד" (עברה מערוץ 2) (2018–2019) – תוכנית מערכונים, נונסנס וסאטירה בהנחיית אריאל ויסמן, יואב רבינוביץ' וניב מג'ר שגם מביים את התוכנית.
"אמבוש" (עברה מערוץ עשר) (2020) – תוכנית מתיחות בהנחיית עפר שכטר.
"קובי וליטל החיים עצמם" (2020–רץ) – תוכנית תעודה קומית בהשתתפותם של קובי מימון וליטל שוורץ.
"סטאנד-אפ NATION" (2021) – תוכנית סטנדאפ בהנחיית שלום אסייג בהשתתפות קומיקאים מתחלפים כגון: מני עוזרי, קובי מימון, שלומי קוריאט וליטל שוורץ.
"דה פור" (2018) – תוכנית מציאות מוזיקלית בה הכל הפוך: כבר בתוכנית הראשונה יש רביעיית גמר, אבל הרביעייה יכולה להשתנות בכל תוכנית.
בתוכנית מתקיימים אודישנים למתמודדים החדשים, שאם יעברו אותם בפה אחד מהשופטים – יוכלו להתמודד נגד אחד מרביעיית הגמר על מקום ברביעייה, בקרב בו הקהל יחליט על המנצח.
המנחה היא אסתר רדא, ושופטיה הם מארינה מקסימיליאן, מוקי, דיקלה וגלעד כהנא.
התוכנית קיבלה רייטינג נמוך במיוחד, ולכן בוטלה.
"גוט טאלנט ישראל" (2018–2019) – תוכנית כישרונות בהנחיית עפר שכטר ואסי ישראלוף, אשר שופטיה הם נועה קירל, ירדן "ג'ורדי" פלג, אורי גלר ומורן אטיאס.
"המערכת" (עברה מערוץ 2) (2017–2018) – תוכנית תחקירים בהנחיית מיקי חיימוביץ'.
"הרשת החברתית" (2018) – תוכנית תחקירים אקטיביסטית בהנחייתם של ערן הילדסהיים, אור-לי ברלב ותומר אביטל (שידוע בהשתתפותו ב"חתונה ממבט ראשון" של קשת 12), כולם בלוגרים המתעסקים בעניינים כלכליים וחברתיים במדינה, בעיקר ברשתות החברתיות.
בתוכנית זו הבלוגרים מתעסקים בנושאים הכואבים ביותר, ובכל פרק הם עוסקים במוסד ממשלתי אחר ובעיותיו.
ירדה בעקבות רייטינג נמוך מהמצופה.
"אורלי וגיא" (2019–2020) – תוכנית תחקירים בהגשתם של אורלי וילנאי וגיא מרוז.
"קשר השתיקה" (2018) – תוכנית בה צופית גרנט יוצאת למלחמה בשביל ההורים שאיבדו את הכל.
"סאלח, פה זה ארץ ישראל" (2018) – סרט תיעודי שעובד לסדרה תיעודית בת ארבעה פרקים.
הסדרה כללה גילויים נוספים וחדשים על אלו שהופיעו בסרט.
"צל של אמת: רוצח כביש החוף" (2019) – מיני-סדרה דוקומנטרית על פרשיות רצח בעלות אופי מיני של נשים, שהתרחשו לאורך שנות ה־70 וה־80 בסמוך לכביש החוף.
הסדרה מהווה כסדרת המשך לסדרה "צל של אמת" שעוסקת בפרשת רצח תאיר ראדה.
הסדרה שודרה גם ב-ערוץ 8.
"רשימת חיסול" (2019) – סדרת דוקו אקשן של אלון בן-דוד, המשחזרת את מבצעי החיסול של מדינת ישראל.
"עפרה" (2020) – סדרה בת 3 פרקים על חייה ומותה של הזמרת עפרה חזה.
"אמבולנס" (2018) – סדרה העוקבת אחר צוותי מגן דוד אדום בפעולה.
"קפיצה למחר" (2018) – תוכנית בהנחיית צופית גרנט בה מפורסמים מקבלים הזדמנות לראות את עצמם בעוד 30 שנה.
"הזדמנות אחרונה לאהבה" (2018) – הפסיכולוג צחי בן ציון יוצא לשוחח עם בני זוג העומדים בפני גירושין, וינסה לגשר ביניהם.
"6 אבות" (2018) – תוכנית מציאות תיעודית העוקבת אחר 6 אבות ידוענים, בה הם נחשפים ומראים את אורח חייהם עם משפחתם וכיצד האבהות משפיעה על הקריירה והזוגיות.
הסדרה שודרה בעבר בגרסתה הנשית בשם "6 אימהות" בערוץ 2.
"אף פעם לא מאוחר" (2018) – תוכנית טיולים בה מפורסמים בגיל ה-70 לערך יוצאים לבלות בעולם, ביעדים חדשים שבהם מעולם לא היו – למרות הגיל המתקדם.
"המתנחל" (עברה מערוץ עשר) (2019) – תוכנית מציאות תיעודית בה חנוך דאום משמש כקואצ'ר בביתם של ידוענים במטרה לשפר את חייהם.
התוכנית חזרה לרגל בחירות 2019, ובעונה היו בעיקר מתמודדי הבחירות עצמם.
"חיים של אבא" (2021) – תוכנית מציאות תיעודית המלווה אבות מפורסמים ואת נשותיהם, ומלווה אותם בניסיון לשלב בין הקריירה להורות.
"מהפכה במטבח" (עברה מערוץ 2) (2017–2019) – תוכנית מציאות תיעודית בהנחיית השף אסף גרניט, המהווה גרסה ישראלית לתוכנית הידועה "בעזרת השף" (Ramsey's Kitchen Nightmares) בהנחיית השף גורדון רמזי.
"המסע המופלא של אהרוני וגידי" (עברה מערוץ עשר) (2018–2021) – תוכנית טיולים ואוכל עם ישראל אהרוני וגידי גוב, בה הם מטיילים מסביב לעולם בעקבות המאכלים הבולטים בעולם.
התוכנית שודרה בעבר בערוץ עשר.
"הכי בעולם" (2019) – תוכנית העוקבת אחר מקומות הכי מדוברים והכי מתוייגים ברשת, בהנחיית ירדן הראל.
"מה אתם הייתם עושים?" (עברה מערוץ 2, קשת) (2019) – תוכנית ניסויים חברתיים בהנחיית אברי גלעד, שבוחנת מה אנשים שונים היו עושים בסיטואציות שונות.
"פודיז" (2017) – תוכנית בישול עם נועה רוזין, ששודרה בשידור חי.
ירדה מהאוויר כמה שבועות אחרי השקת הערוץ.
"שני גברים ומקרר" (2018) – תוכנית בישול עם אודי ברקן ואושר אידלמן.
"אין כמו בבית" (2019) – מיקי שמו ומיכל ויצמן בתוכנית בישול משותפת בה הם יבשלו קינוחים ויארחו מפורסמים שונים.
סודות הבישול עם טום אביב" (2019–2020) – תוכנית בישול בהגשת טום אביב.
בכל תוכנית מתארח שף אחר.
"דנון עושה לכם בית ספר" (2020) – תוכנית בישול בהגשת השף מאיר דנון.
"מה יש לאכול" (2020) – תוכנית בישול להורים בהגשת תמרה אהרוני ועומר מילר.
"חם, קר, פשוט" (2020) – תוכנית קינוחים השף ואושיית הרשת אור בן אוליאל.
"מתכונים לחיים" (2020) – תוכנית הבישול של ללי האס ושמרית הלל.
"טעים לארח" (2020) –תוכנית בישול עם השף אמיר דן ובלוגרית האוכל יונית צוקרמן.
"פרקליטים עד הבית" (עבר מערוץ 2) (2018) – תוכנית העוסקת בתחומי המשפט האזרחי ודיני משפחה בהנחיית עורכי הדין רן רייכמן ויניב מרקוביץ'.
"בסלון של שרון" (2018–2019) – תוכנית ביוטי ולייף סטייל בהנחיית שרון גוטליב.
"משפחה פלוס" (2018–2019) – תוכנית העוסקת בענייני משפחה בהנחיית מיכל ינאי.
"לחיות טוב" (2019) – תוכנית תזונה ואורח חיים בריא בהנחיית קרן אן גיימן.
"זמן נדל"ן" (2019) – תוכנית מגזין בענייני נדל"ן בהנחיית שי-לי שינדלר ואלדר אדטו.
"טרמינל" (2019) – מגזין תיירותי בהנחיית עמית קוטלר.
"טרנדים" (2019–2020) – מגזין עיצוב בהגשת מושיק גלאמין שמציג את הטרנדים והחידושים של עולם העיצוב.
"סודות הנדל"ן" (עבר מערוץ עשר) (2019) – מגזין בנושא עולם הנדל"ן המארח את המומחים בתחום.
"חיים בריא" (עבר מערוץ עשר) (2019–2020) – תוכנית מגזין בענייני בריאות בהנחיית פרופסור רפי קרסו.
ב-14 בספטמבר 2019 ערוץ הילדים, אשר בשליטת RGE, בין בעלי השליטה בערוץ, החל לשדר בערוץ רשת 13 בימי שבת ובמהלך חגים בשעות הבוקר, בדומה למהלך שנעשה לפני כן בערוץ עשר, כשרשת 13 היא ממשיכת דרכה גם בכך.
רצף השידורים כולל בעיקר שידורים חוזרים לסדרות האנימציה "ארתור" ו"פוקימון".
ביולי 2021 הופסק שידור סדרות הערוץ.
רשת ברק נוצרה כפתרון לבעיית הסקלביליות של רשת הביטקוין - הגידול המואץ שלה שגרם לעיכוב בביצוע עסקאות ולעמלות מאמירות.
הרשת נמצאת בתהליכי פיתוח סופיים וצפויה לפעול בשנת 2018. הרשת תשתמש בפרוטוקול שמחוץ לרשת הביטקוין המקורית.
היא תאופיין במערכת עמית לעמית של תשלומים זעירים של מטבעות מבוזרים באמצעות רשת שחופשייה מסקאלה (שבתוחלת מכילה הרבה קשרים בין כל צומת לצומת אחרת ברשת) .
הרשת תאפשר מערכת תשלומים דו כיוונית בין משתמשים ללא צורך בהסתמכות על צד שלישי.
מצופה ששימוש רגיל של הרשת יתבצע על ידי העמדת סכום כסף לרשת הברק (מרשת הבלוקצ'יין המקורית), ולאחר מכן ביצוע מספר כלשהו של תשלומים, ללא עדכון הבלוקצ'יין המקורי, ורק בסופו של דבר, כשמחליטים לסגור את רשת המיקרו-תשלומים, משדרים לרשת הבלוקצ'יין המקורית את הגרסה הסופית של חלוקת המטבעות החדשה.
המפרט לשימוש רשת הברק מסתמך על (Segregated Witness (SegWit.
רשתות התשלום מאפשרות למשתמשים להעביר תשלומים מאיש לרעהו ללא צורך ברשימת כל העברות הכספים באופן ציבורי על הבלוקצ'יין, אלא רק את המצב הסופי.
כשפותחים ערוץ, משתמשים חייבים להפקיד סכום כסף (דבר שנקרא העברת מימון, שנרשמת על הבלוקצ'יין) כדי להשתמש ברשת.
אם לדוגמה, אליס רוצה כל בוקר לקנות קפה מבית הקפה הסמוך לביתה.
היא תפתח בינה לבין בית הקפה ערוץ תשלום, באמצעות פתיחת כתובת בעלת חתימה כפולה, על גבי הבלוקצ'יין, ותפקיד סכום כסף מסוים, למשל 0.01 ביטקוין, בעוד שבית הקפה לא יפקיד שום סכום, כי הוא לא מתכנן לקנות מאליס משהו, אלא רק לקבל כסף מלקוחות.
בכל בוקר אליס תוכל לשלם עבור הקפה שלה ללא שידור העסקה לרשת הביטקוין, אלא רק באמצעות רישום על ערוץ התשלום שנפתח ביניהם.
כל עסקה תאושר על ידי שני הצדדים באמצעות חתימה של מפתח פרטי שנמצא אצל כל צד, וידוע רק להם.
כך מתבצעים התשלומים ועדכון סכום הכסף שבידי כל אחד מהגורמים המעורבים בעסקה.
לבסוף, כשאחד הצדדים מעוניין לעדכן את רשת הביטקוין בגרסה הסופית של חלוקת המטבעות, הוא משדר אותה לרשת הביטקוין, ואם היא אכן תקינה, סכום הכסף החדש נרשם אצל אליס ובית הקפה באופן ציבורי וסופי.
גם במקרה שבו אחד מהצדדים מפסיק לשתף פעולה, כל אחד מהצדדים יכול לשדר לרשת הביטקוין את הגרסה האחרונה והמאושרת של חלוקת המטבעות ביניהם, וכך לסגור את ערוץ התשלום ביניהם.
אם אחד הצדדים מנסה לרמות את הרשת, הוא עלול לקבל ענישה בדמות לקיחת המטבעות שהוא הפקיד.
כדי לייעל את רשת הברק, משתמשים נוספים יוכלו לשלם לבית הקפה דרך הערוץ שאליס פתחה, וכך משתמש מסוים לא יצטרך לפתוח ערוץ תשלום עם כל משתמש אחר, דבר שישאיר עומס גדול על גבי רשת הביטקוין.
לדוגמה, אם גם בוב מעוניין לקנות קפה כל בוקר מבית הקפה, הוא יפתח ערוץ תשלום עם אליס, וישתמש בערוץ שלה עם בית הקפה לצורך תשלום.
כלומר, הוא יעביר לה למשל 0.1 מילי ביטקוין עבור הקפה, והיא תעביר סכום זהה לבית הקפה.
כך, בוב יוכל להשתמש בכל רשתות התשלומים שאליס כבר פתחה לצורך תשלומיו.
רשת הברק תאתר את הנתיב המהיר והזול ביותר שקיים מבחינת עמלות עבור ביצוע עסקה.
נתיב התשלום יוכל לעבור בכל צומת שבה הופקד מספיק כסף (וכך אותה צומת לא תיכנס ל"מינוס").
ג'וסף פון ותיאודור דרייג'ה כתבו את נייר העמדה (White Paper) של רשת הברק.
המפרט פורסם לאחר מכן, ונמצא בפיתוח במקביל על ידי מספק קבוצות: elements project, Lightning Labs, ו-ACINQ.
גרסת האלפא שוחררה ב-10 בינואר 2017. בדצמבר 2017 ספק התשלומים Bitrefill הכריזה שהצליחה לבצע תשלום באמצעות רשת הברק שפעלה על גבי רשת הביטקוין.
רשת בדיקת העובדות הבין-לאומית הוא ארגון עולמי שנועד ליצור שיתופי פעולה וסטנדרטיזציה בין ארגונים שונים מרחבי העולם שעוסקים בבדיקת עובדות.
הרשת הוקמה ב-2015 כיחידה של מכון פוינטר , מוסד ללא מטרות רווח שעוסק בלימודי ומחקר בתחום העיתונאות.
ברשת חברים ארגונים שונים מרחבי העולם, וחלק מתפקידה הוא לשמש כמוקד אליו יפנו גורמים שונים אשר מעוניינים להיחשב כארגוני בדיקת עובדות, כדי לקבל אישור מהרשת שהם אכן ארגון אמין בנושא זה.
רשת בדיקת העובדות הבין-לאומית מבצעת בדיקה שנתית עבור הארגונים החברים כדי לוודא שהם עדיין ראויים לחברות גם בחלוף הזמן.
הארגון לומד מגמות עולמיות הקשורות לתחום בדיקת-העובדות, ואחר קביעת מדיניות בנושא על ידי מוסדות וגופי תקשורת ברחבי העולם.
עיקר פועלו של הארגון בהגברת שיתוף הפעולה בין ארגונים שונים מרחבי העולם שעוסקים בבדיקת עובדות, להם מציע הארגון כנסים מקצועיים, וכן ליווי והדרכה.
הארגון פרסם קוד עקרונות המיועד לארגוני בדיקת עובדות.
הארגון יוצר שיתופי פעולה עם ארגונים שונים העוסקים במידע.
בשנת 2016 ביצע הארגון מיזם משותף עם קרן ויקימדיה.
בשנת 2017 החלה הרשת שיתוף פעולה גם עם פייסבוק, כחלק מניסיון של פייסבוק ליצור רשת רחבה של גורמים המסוגלים לאמת תוכן ולאתר פייק-ניוז במהירות.
בשנה זו פרסמה גוגל שתתחיל גם היא לבצע שיתוף פעולה קבוע עם רשת בדיקת העובדות הבין-לאומית במטרה לוודא ככל האפשר שהמידע המופיע בחיפוש גוגל, ובמיוחד בחיפוש ממוקד-חדשות, יהיה אמין.
גוגל הכריזה שתסייע לרשת בקיום סדנאות ומפגשי הדרכה, מימון כלים טכנולוגים לבדיקת-עובדות, וכן בגיבוש הרשת העולמית של הארגונים, כך שתהייה רלוונטית לדוברי שפות רבות.
בשנת 2019 הכריזה חברת הבת של פייסבוק, אינסטגרם, שתעזר ברשת כגורם הסמכות לקביעת בודקי-עובדות אמינים, ותוסיף עבורם כפתור מהיר לדירוג מידת האמינות של תוכן המפורסם ברשת החברתית.
כפועל יוצא של שיתוף הפעולה עם פייסבוק ואינסטגרם, מסתמכות הרשתות החברתיות על גורמים שקיבלו את אישור ה-IFCN על מנת לקבוע דירוג תוכן, כך שתוכן שאינו אמת ייחשף בפני פחות אנשים, ובנוסף על מנת לאתר גורמים אשר מפיצים באופן קבוע חדשות שקריות ולפעול מולם באופן מיוחד.
נכון לספטמבר 2019 בארגון חברים 56 ארגונים, כשהמרכזיים ביניהם הוא סוכנות הידיעות הצרפתית אשר 24 סוכנויות שלה במדינות שונות קיבלו את תקן ה-IFCN, וארגון Africa Check לו 4 סוכנויות בעלות-תקן במדינות שונות.
נכון לספטמבר 2019 הגורם היחיד מישראל שקיבל את תו התקן של ה-IFCN הוא מיזם המשרוקית של עיתון גלובס, ובמידה חלקית פועלת בישראל גם נציגות של סוכנות הידיעות הצרפתית במזרח התיכון.
במאי 2020 על רקע מגפת הקורונה, הפעיל הארגון, בשיתוף פעולה עם וואטסאפ, צ'אטבוט שמסייע לגולשי וואטסאפ לברר האם מידע שהועבר אליהם באפליקציה אמיתי הוא מזויף.
בשנת 2020 החלה הרשת שיתוף פעולה מול גוגל ופייסבוק במטרתו להתמודד גם עם תמונות מזויפות, כאשר ברגע שמזוהות מילות מפתח מסוימות, למשל, חיפוש בגוגל תמונות אחר נושא המזוהה עם תמונה שסומנה כמזויפת על ידי ארגוני הרשת, מופיעה הערה ליד התמונה ובה המידע האמין על הנושא.
רשת אוניברסיטאות מטאריקי היא קבוצה בין-לאומית של שמונה אוניברסיטאות, המתמקדת בקשרים חזקים בין מחקר להוראה.
כל חבר קבוצה מוביל את השיטות הבין-לאומיות הטובות ביותר בתחום המחקר והחינוך על בסיס מסורות אקדמיות ארוכות.
הקבוצה הוקמה בשנת 2010 כדי לאפשר לאוניברסיטאות לשפר את הגיוון, לשתף רעיונות ומומחיות וללמוד זה מזה את הטוב ביותר ברמה הבין-לאומית, מתוך הכרה במחויבות המשותפת לאתוס של מצוינות במחקר.
מטאריקי בשפה המאורית מתארת את צביר הכוכבים הפליאדות הידוע כשבע האחיות.
השם משקף את שיתוף הפעולה בין שבע האוניברסיטאות המייסדות.
פרוש נוסף למילה בשפה המאורית הוא המילה לשנה החדשה, המסמנת את עלייתו של מטריקי ואת המראה של הירח החדש.
שבעת החברים המייסדים תורמים כל אחד תרומה משמעותית לעיר בה הם ממוקמים.
רשת האוניברסיטאות מטאריקי היא קבוצה בין-לאומית של אוניברסיטאות מובילות, שכל אחת מהן בעלת היסטוריה מחקרית מובילה במדינה שלה, ומוכרת כ:
מקום בכורה בלמידה מתקדמת, לאומית ובינלאומית
מחקר עתידי על בסיס נושא רחב
התמקדות במתן חוויית סטודנטים באיכות גבוהה
גמיש, מודרני, חדשני, מקיף ומכוון גלובלי
מוסדות חברי רשת אוניברסיטאות מטאריקי מקדמים מצוינות בחינוך המנוהל על ידי מחקר, במסגרתו הסטודנטים מקבלים השכלה מחוקרים הטובים ביותר בתחומם.
כל מוסד חבר מבצע מחקר טרנספורמטיבי על בסיס נושא רחב במדעי הטבע, מדעי החברה ומדעי הרוח.
כל אחת מקדמת שילוב של למידה אקדמית וצמיחה אישית באמצעות פעילויות חוץ-לימודיות בקהילות מלומדות מגוונות על מנת לפתח את קהילת העולם ומנהיגי העתיד.
החל מספטמבר 2010, החברים המייסדים של רשת האוניברסיטאות מטאריקי הם:
אוניברסיטת אוטגו (1869), דנידין (ניו זילנד),
אוניברסיטת אוסטרליה המערבית (1911), פרת', ,
אוניברסיטת דרהאם (1832), דרהאם, ,
אוניברסיטת המלכה בקינגסטון (1841), קינגסטון (אונטריו), ,
בשנת 2024 הצטרפה לקבוצת מטאריקי, (1959) מקייפטאון, .
כנסים וסדנאות בנושאים בעלי עניין הדדי
מדדי יחוס ושיתוף בשיטות עבודה מומלצות
חזון קבוצת מטאריקי הוא לבנות על חוזקותיהם הקולקטיביות של מוסדות החברים שלה לפתח מצוינות בין-לאומית במחקר וחינוך ולקדם אחריות חברתית מקומית וגלובלית.
מטרת חברי קבוצת מטאריקי, שהם חברים ביקורתיים ושותפים מהימנים התומכים זה בזה, היא לשפר את האיכות בכל תחומי הפעילות המוסדית.
הרשת יוצרת הזדמנויות חדשות לשיתוף פעולה בין-לאומי רב-צדדי במחקר וחינוך.
זה מאפשר לחברים להעשיר את עבודתם על ידי שיתוף רעיונות ושיטות עבודה מומלצות.
הוא מספק פורום בו חברים יכולים לדון ולהרהר בנושאים הנוגעים לדאגה משותפת ולזהות קשרים מועילים הדדית.
זה מעודד חברים להקל על גישה למשאבים והזדמנויות במוסדות שלהם בהתאמה לעמיתים מרחבי הרשת.
משימת אוניברסיטאות רשת מטאריקי היא ליצור שותפות עם אתוס משותף אשר ישתף את הידע, המומחיות, המשאב והיצירתיות:
יצירת הזדמנויות רב-צדדיות במחקר וחינוך עבור סגל החוקרים והסטודנטים.
קידום ופיתוח מצוינות עולמית בהעברת השכלה בהשראת מחקר בין-לאומי לסטודנטים.
טיפוח קהילות מחקר חדשניות בעלות השפעה גבוהה המעוררות ומקדמות אחריות חברתית ועולמית.
קידום האתוס המשותף שלנו לחינוך מנהיגים ואזרחי העולם באמצעות למידה חווייתית בקהילות האקדמיות.
קידום חופש אקדמי במחקר וחינוך במוסדות החברים ומחוצה להם.
שיפור פרופילי המוסדות החברים כדי למנף השפעה אסטרטגית בסביבת חינוך גלובלית תחרותית.
קידום המחקר והחדשנות מניע את כל המוסדות החברים ברשת מטאריקי.
חברי הקבוצה תומכים בפיתוח מחקר בין-תחומי וחדשני המדגים השפעה עולמית כלכלית וחברתית משמעותית באזורים בהם הם יכולים לתרום במשותף, יותר ממה שהם יכולים לתרום באופן אינדיבידואלי.
נושאי המחקר של הקבוצה נועדו לאפשר שיתוף פעולה משופר, יישומים / פרסומים משותפים למענקים למחקר, חילופי סטודנטים למחקר, יוזמות בהוראה משותפת ושיתוף קשרים תעשייתיים שלא היו מתפתחים מחוץ לרשת.
נושאי המחקר המשותפים הם: שלום וסכסוך; בריאות עולמית; קיימות, סביבה ומשאבים; אוקיינוסים והכלכלה הכחולה; מוח ונפש (מדעי עצב אינטגרטיביים); הבטחת סייבר; מדעי הקוונטים; ושיתופי הפעולה הבאים: רשת לימודי אפריקה; מחקר לאמנויות ומדעי הרוח לעולם; מדעי הרוח הדיגיטליים; סדנאות אסטרונומיה חוץ-גלקטית; אתיקה מחקרית במדעי החיים.
חברי קבוצת מטאריקי מבקשים לספק תוכנית לימודים בין-לאומית ברמה הגבוהה ביותר, באמצעות השכלה המונחת על ידי מחקר, הן ברמת התואר הראשון והן בתארים מתקדמים.
שותפי הקבוצה עובדים יחד על התפתחות / יצירה של תוכניות לימודים בין-לאומיות וחולקים שיטות עבודה מומלצות בתחומי טכנולוגיות הוראה חדשות.
יחד, קבוצת מטאריקי שואפת לפתח דרכי לימוד שיתופיות המספקות לסטודנטים הזדמנויות לחוויות בין-לאומיות חדשניות שהופכות אותם לבוגרי העולם הרוכשים "כלים מלאים".
ניידות סטודנטים; חילופי סטודנטים, מלגות ניידות, בתי ספר לקיץ וחורף
תוכנית "אזרחות גלובלית" של מטאריקי
תוכנית לניידות סטודנטים ילידים מטאריקי
רשת המחקרים לתואר ראשון במטאריקי
פעילויות בקביעת קנה מידה; ספריות, פורום סטודנטים ותוכניות עבודה
רשת אוניברסיטאות עולמית היא ברית של 23 אוניברסיטאות עתירות מחקר המעניקה תמיכה כספית ותשתית לאוניברסיטאות החברות כדי לטפח שיתופי פעולה מחקריים בין־לאומיים ולהקל על ניידות אקדמית.
רשת האוניברסיטאות העולמית, שהוקמה בשנת 2000, היא קבוצה ללא מטרות רווח של 23 אוניברסיטאות מחקר מאוגנדה, אוסטרליה, ארצות הברית, ברזיל, בריטניה, גאנה, גרמניה, דרום אפריקה, הולנד, הונג קונג, טאיוואן, סין, מקסיקו, ניו זילנד, קנדה, שווייץ ותאילנד.
רשת האוניברסיטאות העולמית היא רשת מובילה בתחום ההשכלה הגבוהה והמחקר המורכבת מ־23 אוניברסיטאות, המשתרעת על פני 17 מדינות בשש יבשות.
מועצת השותפות מספקת מנהיגות יזמית של הברית.
הדירקטוריון קובע את הכיוון והחזון האסטרטגי של הברית.
הוועדה מונה את נשיאי הברית, סגני הנשיאים או הרקטורים של האוניברסיטאות החברות והמנהל שמנהל את הרשת.
מזכירות רשת אוניברסיטאות עולמית האחראית על פעולות, תקשורת ויישום האסטרטגיה של הרשת.
הרשת ממומנת בעיקר על ידי האוניברסיטאות החברות בה, אשר משלמות כל אחת דמי מנוי שנתיים.
הקבוצה המייעצת האקדמית אחראית לפקח על התיק האקדמי של הרשת ולייעץ עם מועצת השותפות בנושא הכיוון האסטרטגי.
הקבוצה מורכבת ממנהלים בכירים, בדרך כלל ברמה של סגן נשיא או סגן נשיא עם אחריות על סדרי העדיפויות של המחקר הבין־לאומי של האוניברסיטאות החברות.
כל אוניברסיטה החברה בברית ממנה מנהל כדי לנהל את יישום האסטרטגיות והתוכניות של הברית בקמפוס ולשמש כנקודת הקשר העיקרית ליוזמות הרשת.
קבוצה זו חולקת מידע על הזדמנויות שיתופי פעולה ומפתחת תוכניות מחקר של רשת אוניברסיטאות עולמית.
לרשת יש תוכנית אסטרטגית לשנים 2023–2026.
בריאות הציבור ומחלות לא מועברות
האוניברסיטה הפדרלית של מינאס גראיס
מכון מונטריי לטכנולוגיה והשכלה גבוהה
אתר האוניברסיטה ברשת החברתית טוויטר (באנגלית)
אתר האוניברסיטה ברשת החברתית לינקדאין (באנגלית)
רשת אוטרכט היא רשת של 31 אוניברסיטאות אירופאיות שהוקמה בשנת 1987, לקידום בין־לאומיות ההשכלה הגבוהה באמצעות בתי ספר בקיץ, חילופי סטודנטים, סגל ותארים משותפים.
שש המטרות העיקריות של הרשת מוגדרות בתוכנית האסטרטגית:
פיתוח צורות שיתופי פעולה חדשות
תגובה למדיניות הארופאית בנושא חינוך
שיפור איכות התהליכים הבין־לאומיים בין חברי הרשת
חיזוק הפרופיל וההשקפה הגלובלית של הרשת
להלן רשימת האוניברסיטאות ושנת הייסוד שלהן:
רשת ביטוי משותף של גנים (GCN) היא גרף לא מכוון, שבו כל צומת מסמן גן, וזוג צמתים מחובר בקשת אם יש ביניהם קשר משמעותי של ביטוי משותף.
לאחר יצירת פרופילי ביטוי גנים של מספר גנים עבור מספר דגימות, ניתן לבנות רשת ביטוי משותף של גנים על ידי חיפוש אחר זוגות של גנים המראים דפוס ביטוי דומה.
רשתות ביטוי משותף של גנים הן בעלות עניין ביולוגי מכיוון שגנים המבוטאים יחד יכולים להצביע על בקרה משותפת, קשר ברמה התפקודית או שותפות באותו מסלול או קומפלקס חלבוני.
הרשת לא מכילה מידע על כיווניות הקשר בין הגנים, והקשתות מייצגות רק קשר מתאם או תלות בין הגנים השונים, זאת בהשוואה לרשת ויסות גנים (GRN) בה הקשתות מכוונות ומייצגות תהליך ביוכימי כגון תגובה, טרנספורמציה, אינטראקציה, הפעלה או עיכוב.
על כן, ב-GCN קיימת התעסקות רבה בזיהוי מודולים או תת-גרפים מקושרים חזק שיתאימו לאשכולות של גנים בעלי תפקיד דומה או מעורבות משותפת בתהליך ביולוגי הגורם לאינטראקציות רבות בינם לבין עצמם.
רשתות ביטוי משותף של גנים נבנות בדרך כלל באמצעות מערכי נתונים שנוצרים על ידי טכנולוגיות כגון מערך DNA או RNA-Seq.
הרעיון של רשתות ביטוי משותף של גנים הוצג לראשונה על ידי Butte ו-Kohane בשנת 1999 כרשתות רלוונטיות.
הם אספו את נתוני המדידה של בדיקות מעבדה רפואיות (למשל רמת המוגלובין) עבור מספר חולים וחישבו את מקדם המתאם של פירסון בין התוצאות עבור כל זוג בדיקות, כאשר זוגות בדיקות שהראו מתאם גבוה הוכנסו לרשת.
Butte ו-Kohane השתמשו בגישה זו מאוחר יותר עם מידע על ביטוי גנים שונים, ומידע הדדי כמדד הביטוי המשותף לבניית ה-GCN הראשונה.
בניית רשתות ביטוי משותף של גנים
פותחו מספר רב של שיטות לבניית רשתות ביטוי משותף של גנים.
באופן עקרוני, כולן פועלות בגישה של שני שלבים: חישוב מדד ביטוי משותף, ובחירת סף מובהקות.
בשלב הראשון, נבחר מדד הביטוי המשותף ומחושב ציון דמיון עבור כל זוג גנים באמצעות מדד זה.
לאחר מכן, נקבע סף מובהקות ורק זוגות גנים בעלי ציון דמיון גבוה מהסף שנבחר מחוברים ברשת באמצעות קשת.
נתוני הקלט לבניית רשת ביטוי משותף של גנים מיוצגים לעיתים קרובות כמטריצה.
אם יש לנו את ערכי ביטוי הגנים של m גנים עבור n דגימות (תנאים), נתוני הקלט יהיו מטריצת m×n, הנקראת מטריצת ביטוי.
לדוגמה, בניסוי מערך DNA נמדדים ערכי הביטוי של אלפי גנים עבור מספר דגימות.