tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ב-13 במרץ הודיעו הרשויות בצ'כיה, בעקבות ההודעה על ההכרזה על מצב חירום בעקבות בהלת התפשטות נגיף הקורונה, על הטלת עוצר טיסות נכנסות ויוצאות מהמדינה.
כמו כן, הכריזה צ'כיה על סגירת כל הגבולות אותן חולקת המדינה עם מדינות אחרות, על מנת למנוע את התפשטות נגיף הקורונה.
ב-14 במרץ הודיעה צ'כיה על סגירת כל המסעדות, וגם כל החנויות הלא-הכרחיות במרחב הציבורי.
בתי מרקחת, סופרמרקטים ומכולות יישארו פתוחים.
ב-16 במרץ הודיע ראש ממשלת צ'כיה, אנדריי באביש, כי יציאה מהבית שלא לצורך עבודה וקניות נחוצות תיאסר עד 24 במרץ בעקבות התפשטות נגיף הקורונה.
כמו כן הודיע כי הממשלה ממליצה לכל מי שיכול לעבוד מהבית לעשות כן.
ב-19 במרץ הכריז נשיא בית הנבחרים על מצב חירום חקיקתי, המאפשר קידום הצעות חוק ממשלתיות באופן מזורז.
ב-23 במרץ הודיעה צ'כיה על מקרה מוות ראשון של אדם בתחומה מנגיף הקורונה.
לפי הדיווח של הרדיו הצ'כי, מדובר בגבר בן 95 שקיבל טיפול מתמשך בבירת צ'כיה, פראג.
ב-28 במרץ הודיעה צ'כיה על הוצאת טיסת חילוץ של אזרחיה מלימה, שבפרו.
על פי הדיווח, שגרירות ישראל בלימה פעלה בצוותא עם שגרירות צ'כיה כדי לחלץ ישראלים וצ'כים מרחבי פרו עקב הטלת הסגר במדינה.
וכי במטוס ישנם שישה ישראלים שיעשו את דרכם דרך סופיה וברלין לישראל.
מספר המקרים החדשים היומי הגיע לשיא של 354 ב-27 במרץ, כשבועיים לאחר הטלת הסגר, ולאחר מכן החל לרדת במהירות.
ב-21 באפריל כבר הגיע מספר המקרים החדשים לפחות מ-100 ביום.
בעקבות הירידה במספר החולים, הוקלו ההגבלות על הציבור בסוף אפריל.
הותרה פתיחתם, בתנאים מגבילים, של מרכזי הספורט, בריכות השחייה וחנויות רבות.
במקביל התאפשרו נסיעות חיוניות מחוץ למדינה.
כל אזרחי המדינה חויבו לכסות את פניהם במסיכה או בכיסוי פנים אחר.
המסעדות והברים נפתחו בתחילת יוני ובסוף החודש התירה הממשלה התקהלויות של עד 1,000 איש.
בריכות שחייה, מוזיאונים וגני חיות קיבלו היתר לפעול ללא הגבלה של כמות המבקרים.
נשמרה תחלואה נמוכה וקבועה עד סוף אוגוסט.
החל עליה חדה הפכה בספטמבר.
ב-30 בספטמבר הוכרז מצב חירום.
הצעדים החדשים שהציע משרד הבריאות של צ'כיה כללו הגבלת התכנסויות לעשרה או 20 אנשים, וסגירת בתי ספר תיכוניים למשך כמה שבועות באזורים הנגועים ביותר.
האוניברסיטאות עברו ברובן ללמידה מקוונת.
סטודנטים לרפואה עשויים להיקרא לעזור בבתי החולים.
ביקשו מבארים ומסעדות לסגור בעשר בלילה, והורטו על עטיית מסיכות בציבור בכל מקום.
אחרי כשבוע, נקבע שחטיבות הביניים ומסעדות וברים יוגבלו לשישה סועדים לשולחן.
בתי הספר היסודיים יישארו פתוחים.
אחרי כשבוע נוסף, הוחלט שרוב בתי הספר בצ'כיה יעברו למתכונת של לימודים מרחוק.
עוד החליטה הממשלה כי התכנסויות במרחבים הציבוריים יוגבלו ל-6 אנשים בלבד.
כמו כן, צריכת האלכוהול במרחב הציבורי תיאסר והאזרחים יחויבו לעטות מסכות בזמן נסיעתם בתחבורה הציבורית.
ב-21 באוקטובר הוחלט על סגר כולל.
התקהלות הוגבלה לתא המשפחתי או לזוג.
הגבול לא נסגר אבל נאסר ביטול למטרות תיירות.
אחרי שבוע נוסף עוצר לילי.
למשל, חזרו ללימודים תלמידי כיתות א' ו-ב'.
ב-30 בנובמבר עוצר הלילה הוסר.
בין ההקלות האחרות שהחלו אז: מספר האנשים שיכולים להתכנס בחוץ עלה מ-6 ל-50, ובוטל האיסור על צריכת אלכוהול ברבים.
ב-15 בדצמבר, הודיע ראש הממשלה שמסעדות, מלונות ומקומות ספורט מקורים, שנפתחו מחדש בקושי לפני שבועיים, יסגרו שוב מ-19 בדצמבר, מכיוון שחלה עליה במספר המקרים.
התכנסויות הציבוריות יוחזרו לשישה אנשים מבפנים ומחוץ, עם עוצר ארצי לילי, מהשעה 23:00 ועד השעה 5 בבוקר.
בסוף ינואר 2021, הוקשחו ההנחיות.
טיולים למתקני הפנאי שלהם הותרו אבל רק עם משפחה.
בתחילת פברואר, הוסרו מגבלות התנועה, הכוללות עוצר לילה, האיסור על התקהלות ופתיחת החנויות בשל התנגדות הבית התחתון הצ'כי.
ב-1 במרץ, הטילה צ'כיה סגר ופתחה בבדיקות נרחבות במקומות העבודה.
לאחר תקופה של ירידה בתחלואה, באוקטובר החלה עליה.
לכן, הטילה הממשלה הצ'כית הגבלות חדשות, ובין השאר אסור כעת ללא-מחוסנים להיכנס למסעדות, לבתי קולנוע ולבתי עסק אחרים, בהם מספרות.
ב-24 בינואר 2020 משרד הבריאות בצרפת הודיע על אבחון של שלושה חולים בנגיף הקורונה, שמקורן בסין, פריז ובורדו שבדרום-מערב המדינה.
ב-15 בפברואר הודיעה צרפת על מקרה מוות ראשון מנגיף קורונה במדינה.
היה זה מקרה המוות הראשון כתוצאה מהדבקות בנגיף מחוץ ליבשת אסיה.
שרת הבריאות של צרפת אגנס בוזין אמרה כי המוות הוא של תיירת סינית מבוגרת אשר אושפזה בצרפת.
ב-29 בפברואר אסרה צרפת על התקהלויות וכינוסים של מעל ל-5,000 איש.
ב-1 במרץ הודיעה צרפת על סגירת מוזיאון הלובר, אחד המוזיאונים הפופולריים.
ב-4 במרץ הודיעה חברת התעופה הצרפתית, אייר פראנס, על ביטול הטיסות בקו לנתב"ג.
ב-6 במרץ דווח כי משחקה של פריז סן-ז'רמן בשטרסבורג, שאמור היה להתקיים יום למחרת, נדחה למועד עתידי שעדיין לא נקבע.
ב-10 במרץ דווח בצרפת כי שר התרבות הצרפתי, פרנק ריסטר, נדבק בנגיף הקורונה.
ב-15 במרץ ראש ממשלת צרפת, אדואר פיליפ, הודיע על סגירת כל העסקים "הלא חיוניים" במדינה, בהם חנויות, מסעדות ומקומות בילוי בכל רחבי צרפת.
באותו יום הודיעה צרפת על צמצום בהדרגה של תנועת מטוסים, רכבות ואוטובוסים בין הערים במדינה.
למחרת, הכריז נשיא צרפת, עמנואל מקרון, על סגר כללי בן שבועיים ברחבי צרפת וכן הכריז על סגירת גבולותיה של צרפת וגבולות נוספים ברחבי האיחוד האירופי.
ב-19 במרץ הודיעו ראשי פסטיבל הסרטים, פסטיבל קאן, אשר היה אמור להיערך באמצע חודש מאי, יידחה לתאריך לא ידוע.
ב-27 במרץ הורה הרב הראשי של צרפת, הרב חיים קורסיה, ליהודי צרפת על סגירת המקוואות ודחיית כל בריתות המילה.
עם זאת רבנים אחרים לא תמכו בהחלטתו
ב-13 באפריל, הנשיא הודיע שהסגר יימשך עד 11 במאי לפחות.
ב-28 באפריל אסר ראש ממשלת צרפת, אדואר פיליפ, על קיום אירועי ספורט עד חודש אוגוסט.
כתוצאה מכך, ליגת העל הצרפתית בכדורגל התבטלה יומיים לאחר מכן.
הממשלה קטלגה את כל 95 האזורים בצרפת באדום, ענבר (או כתום) וירוק - בהתאם לרמת הסיכון.
חלק גדול מצפון ומזרח המדינה, כולל פריז, סומנו באדום, וחלק גדול מהמערב ודרום-מערב בירוק.
בהתבסס על מספר הזיהומים, ומספר המיטות בטיפול נמרץ, הייתה אמורה להתקבל החלטה באיזו מהירות כל אזור יוכל לצאת מהסגר.
ב-11 במאי, אחרי 55 ימים של סגר, החלו הקלות.
לדוגמה, תושבי צרפת הורשו לחזור להסתובב ברחובות וחלק מהעסקים נפתחו.
ראש הממשלה אדואר פיליפ, שר הבריאות הצרפתי והנשיא מקרון הפצירו כולם בציבור לנקוט עדיין זהירות בנוגע למפגשים חברתיים ומשפחתיים, והודיעו כי לא יהססו להציג מחדש הגבלות אם תרשם התפרצות מחודשת.
באותו היום, ניפתחו בתי ספר היסודיים וגני הילדים.
בסוף מאי, ראש ממשלת צרפת אדואר פיליפ ערך מסיבת עיתונאים שבה הודיע על השלב השני של תוכנית היציאה של המדינה.
בין ההקלות, המסעדות, בתי הקפה והברים ייפתחו מחדש, תחת מגבלת מרחק של מטר אחד בין הלקוחות.
באזורים המוגדרים "אזורים כתומים", תותר רק ישיבה בחוץ.
באותו היום גם ייפתחו מחדש חופי הים.
פיליפ גם הודיע כי תוסר המגבלה שהתירה לצרפתים לנסוע רק עד למרחק של 100 קילומטרים מביתם.
במהלך יוני, נפתחו מוסדות תרבות.
ב-11 ביולי, רוב מגבלות הריחוק הוסרו פרט למגבלת התקהלות של 5000 וסגירת מועדוני לילה.
היוהגם צעדים מקומיים קלים יחסית.
ב-28 במאי נפטר קלוד גואזגן, חבר האספה הלאומית של צרפת לאחר שחלה במחלת הקורונה.
ביולי, התפטרה ממשלת צרפת בשל תוצאות הבחירות המקומיות.
ראש הממשלה המתפטר, אדואר פיליפ הוחלף בז'אן קסטקס, שהיה ממובילי המאבק בקורונה והממונה על היציאה מהסגר במדינה.
בסוף אוגוסט, הציג מקרון תוכנית לשיקום כלכלת צרפת.
כמו כן, המדינה הייתה בעיצומו של גל תחלואה שני.
במהלך ההתפרצות התקיימה חקירה שבדקה את התמודדות המדינה עם הנגיף.
בחודש ספטמבר, התעצם גל התחלואה, והוא המשיך והאיץ באוקטובר.
עקב כך, בתחילת אוקטובר הכריזה הממשלה על הגבלות חדשות.
עם זאת, באמצע אוקטובר נספרו לראשונה מעל 30,000 נדבקים חדשים ביממה, וב-22 בחודש המספר עלה לראשונה למעל 40,000 נדבקים חדשים ביממה.
הפרלמנט הצרפתי האריך את מצב החירום הבריאותי במדינה, מה שאפשר לרשויות המקומיות חופש פעולה רב יותר בנוגע לצעדים לבלימת התפשטות המגפה.
צעדים אלה כללו, נכון לסוף אוקטובר, סגירת ברים ובתי קפה, הגבלת פעילות מסעדות, צמצום התחבורה הציבורית, עידוד עבודה מהבית וצעדים נוספים.
מקרון הודיע שב-30 באוקטובר יוטל סגר ארצי.
בדומה לסגר הקודם, אזרחי צרפת יידרשו למלא הצהרות בחתימתם לפני יציאתם מבתיהם או מעברם בין אזורים במדינה.
תושבים יוכלו לעזוב את בתיהם למספר מצומצם של מטרות כמו: לקנות מוצרים חיוניים, לקבל טיפול רפואי או לעשות פעילות ספורטיבית למשך שעה אחת.
אולם בניגוד לסגר הקודם, מקרון אמר שבתי הספר יישארו פתוחים ואילו האוניברסיטאות יעברו ללמידה מקוונת.
נשיא צרפת אמר שביקורים בבתי אבות יותרו וגם הלוויות.
בתום חודש של סגר הודיע הנשיא עמנואל מקרון, על שלושה שלבי יציאה, הראשון שבהם יחל בסוף נובמבר.
בין ההקלות, שינוי מגבלת האימון מקילומטר מהבית ל-20. העוצר הלילי יישאר.
הסגר ישוחרר ב-15 בדצמבר אם יהיו פחות מ-5000 נדבקים חדשים.
בפועל יצאו מהסגר כשהמספר יותר מכפול.
ב-17 בדצמבר, פורסם כי הנשיא עמנואל מקרון נדבק בנגיף.
בסוף ינואר 2021, נסגרו מרכזי הקניות.
כעבור פחות מחודש, הוטל סגר סוף שבוע חלקי באזור חוף הים התיכון.
אחר כך הוטל סגר סוף שבוע במקומות אחרים.
ב-18 במרץ הוחלט להטיל סגר בכמה אזורים במדינה, כולל בבירה פריז.
בתי הספר נשארו פתוחים ועוצר הלילה נשאר.
בתחילת אפריל, בתי הספר נסגרו כחלק מהקשחת ההנחיות.
הסגר החלקי הורחב לכל המדינה.
לאחר 3 שבועות, נפתחו בתי הספר.
במאי וביוני נרשמו הקלות נוספות.
ביולי הכריז הנשיא עמנואל מקרון כי באוגוסט תותנה הכניסה לחנויות, ברים, בתי קולנוע ונסיעות ארוכות ברכבת בהצגת תעודת מתחסנים או תוצאת בדיקה שלילית עדכנית.
אישורי הבריאות היו כבר נדרשים בכמה מקומות, כולל במועדונים.
הממשלה נאלצה לוותר על הנחיות מסוימות לאור ביקורת.
בפועל, ההנחיה הייתה תקפה למוזיאונים ובתי קולנוע.
ב-9 באוגוסט נוספו מקומות כמו מסעדות.
לאחר ירידה, שר הבריאות אמר בנובמבר כי המדינה נמצאת בתחילתו של גל תחלואה נוסף.
בדצמבר, ראש הממשלה הצרפתי גם הודיע כי הרשויות המקומיות יאסרו התכנסויות פראיות בחוץ, צריכת אלכוהול ברחוב תוך הימנעות מארגון התכנסויות גדולות ברחוב, בעיקר זיקוקים או קונצרטים.
הוחלט שתו ירוק יינתן רק למחוסנים ומחלימים ולא למי שרק מציג תוצאה שלילית בבדיקת קורונה.
זאת החל מ-15 בינואר 2022. בנוסף הוחלה הגבלת התקהלות מתונה ונסגרו מועדונים.
במהלך ינואר החלה עליה חדה בהדבקה.
ב-24 בינואר, הוחלט להסיר את כל הגבלות הקורונה בפברואר, חוץ מהקפדה על תו ירוק ומסכות בחללים סגורים.
בתו הירוק בדיקה שלילית לא הייתה תקפה, אלא אך ורק הוכחת חיסון.
בפברואר, החלו הקלות, ביניהן: הסרת מגבלות קיבולת הקהל לאולמות קונצרטים, משחקי ספורט ואירועים אחרים.
זאת במקביל לירידה בתחלואה היומית.
c-14 במרץ בוטל התו ירוק במדינה.
ב-5 במרץ הודיעה קריית הוותיקן על מקרה ראשון של הדבקה בנגיף הקורונה בשטחה.
מדובר בכומר שהגיע מאחד "האזורים האדומים" באיטליה, כלומר העיריות שנמצאות תחת הסגר מחמיר ביותר.
חמישה חולים שהיו בקשר עם החולה הושמו בהסגר כאמצעי זהירות.
החל מ-8 במרץ מועברת דרשת האפיפיור בשידור חי באינטרנט, אך מתוך ספריית הוותיקן ולא בכיכר פטרוס הקדוש מול המאמינים, כפי שהיה נהוג עד כה.
מוזיאוני הוותיקן נסגרו בין 8 במרץ ל-3 באפריל.
ב-10 במרץ, יום לאחר שאיטליה הורתה על הגבלת נסיעות, הוותיקן, "בתיאום עם צעדים שהוצאו על ידי הרשויות האיטלקיות", סגר את כיכר פטרוס הקדוש ואת בזיליקת פטרוס הקדוש לתיירים בין 10 במרץ ל-3 באפריל.
ב-11 במרץ, האפיפיור הציע לראשונה לקיים קבלת קהל כללית באופן וירטואלי, בעקבות ההסגר שהוטל על ידי איטליה ברחבי המדינה.
ב-16 במרץ עזב האפיפיור פרנציסקוס את קריית הוותיקן כדי לבקר בשתי כנסיות ברומא.
בבזיליקת סנטה מריה מג'ורה, שם התפלל לפני האיקונה הביזנטית "סאולוס פופולי רומאני" , אותו נשא האפיפיור גרגוריוס הראשון בתהלוכה בשנת 593 כשהתפלל לסיום המגפה היוסטיניאנית.
לאחר מכן הוא צעד כחצי קילומטר לסן מרצ'לו אל קורסו כדי להתפלל לפני צלב שנחשב על ידי הקתולים כמחולל ניסים שהובל בתהלוכה במהלך המגפה של 1522 .
ב-23 במרץ, בוטל ביקור האפיפיור במלטה שתוכנן להתקיים ל-31 במאי.
ב-24 במרץ, הוותיקן הודיע על שלושה מקרים נוספים בשטחו מה שהעלה את מספר המקרים לארבעה מקרים: שני עובדים במוזיאוני הוותיקן ועובד במשרד הספנות.
ב-27 במרץ העביר האפיפיור פרנציסקוס, ברכה מיוחדת של אורבי אט אורבי (לעיר רומא ולעולם) בכיכר פטרוס הקדוש הריקה והתפלל לסיום מגפת הקורונה לפני אותו הצלב שהובא לשם ממקומו הרגיל יומיים לפני כן.
ב-28 במרץ אישר הוותיקן שני מקרים נוספים, מה שהביא את הסכום לשישה מקרים.
אחד מהם היה פקיד במזכירות המדינה של הכס הקדוש המתגורר בקאסה סנטה מרתה , מעון האפיפיור.
והוא החולה הראשון שזוהה כתושב הוותיקן.
המקרה החדש השני היה עובד הוותיקן שעובד עם התושב המדובר.
נבדקו כ-170 תושבים ואנשי קשר הדוקים ותוצאותיהם היו שליליות.
ב-2 באפריל אישר הוותיקן את המקרה השביעי של הידבקות בנגיף הקורונה, עובד שבודד את עצמו מאז אמצע מרץ.
ב-5 באפריל נחגגה מיסה של יום ראשון של הדקלים בכיכר פטרוס הקדוש לפני קהילה קטנה.
מיסת הבוקר של יום חמישי הקדוש נדחתה.
שאר הליטורגיות של השבוע הקדוש הועברו ונערכו, כפי שהוכרז ב-27 במרץ, "ללא השתתפות הקהל".
המיסה של יום חמישי הקדוש, שהאפיפיור חגג במשך כמה שנים מחוץ לוותיקן עם פליטים או אסירים, נערכה בכיכר פטרוס הקדוש.
כ-24 אנשים השתתפו בטקסי יום שישי הטוב, ורק האפיפיור נישק את הצלב.
דרך הצלב , שנערכה מאז 1964 בקולוסיאום, נערכה בכיכר פטרוס הקדוש, וכללה משתתפים בודדים, רובם עובדי משרד הבריאות של הוותיקן.
ב-8 באפריל הכס הקדוש הודיע כי עובד נוסף אובחן כחולה בנגיף לאחר שעזב את רומא כדי לסייע לקרובי משפחה חולים, בכך עלה מספר חולי הקורונה בוותיקן לשמונה מקרים.
ב-20 באפריל דיווח הכס הקדוש כי אדם תשיעי אובחן חיובי ואושפז להתבוננות.
הוא היה בעבודה רק פעם אחת בשבועיים הקודמים ולא אותרו מקרים בין אנשי הקשר שלו באותו היום.
ב-6 במאי, דיווח הכס הקדוש כי אדם נוסף, עובד שעבד מהבית מתחילת חודש מרץ נמצא חיובי לנגיף.
בספטמבר, נמצא הקרדינל הפיליפיני לואיס אנטוניו טגל חיובי לנגיף הקורונה לאחר שהגיע לפיליפינים מהוותיקן.
באוקטובר, נדבקו 4 אנשי המשמר השווייצרי, בנוסף לשלושה מקרים אחרים בוותיקן.
בהמשך החודש, 7 שומרים שווייצרים נוספים נמצאו חיוביים לנגיף.
ב-25 בפברואר הודיעה קרואטיה על מקרה ראשון של הדבקה בנגיף הקורונה בשטחה.
מדובר בגבר בן 26 שחזר למדינה ממילאנו, שבאיטליה לאחר שנסע לצפות במשחק ליגת האלופות אטאלנטה מול ולנסיה, בין 19 ל-21 בפברואר, הוא נמצא חיובי לנגיף ואושפז בבית החולים האוניברסיטאי למחלות זיהומיות ד"ר פרן מיהאלביץ' בזאגרב.
ב-2 במרץ דיווחה עיריית זאגרב על כ-6% פחות כניסות בפברואר מאשר בתקופה המקבילה אשתקד.
ההשפעה ניכרה מהניגוד לחודש ינואר שרשם צמיחה של 10% בהשוואה לתקופה המקבילה אשתקד.
באותו יום, פרסמה התזמורת הפילהרמונית של זאגרב הודיעה על כך שהקונצרט המשותף שלהם עם התזמורת הפליהרמונית של מילאנו בניצוחה של דניאלה גאטי, שעתיד להתקיים באולם הקונצרטים של ווטרוסלב ליסינסקי ב-10 במרץ, בוטל בגלל התזמורת האיטלקית מגיעה מהאזור האיטלקי הנגוע מה שהגדיל את הסיכון לחשיפה לנגיף.
בנוסף על כך, הודיעה חברת התעופה הקוריאנית, קוריאן אייר כי תבטל טיסות בקו סיאול-זאגרב (שהיו אמורות להתחיל ב-31 במרץ) עד 23 באפריל.
ב-10 דווח כי ראש העיר דוברובניק, מטו פרנקוביץ'הודיע על מערך של צעדים לקיזוז הפסדים לעסקים מקומיים כולל הפסקת תשלום מיסים והוזלת עמלות, כדי להקל על המקומיים בעיר המשגשגת מתיירות.
ב-11 במרץ נדחו פסטיבל הסרטים רייקה וכנס בנושא תפקיד המורשת התרבותית בפיתוח חברתי-כלכלי ושמירת הערכים הדמוקרטיים עד להודעה חדשה.
כמו כן, הקונצרט של מוזיקת הג'אז הקרואטית וסנה פיסרוביץ' בדום ספורטובה והקונצרטים של זמרת הפופ נינה באדריץ' בנובי סאד, צ'אצ'אק, קרושבאץ ומאריבור נדחו.
טקס חלוקת פרסי המוזיקה השנתית פורין , שעתיד היה להיערך ב-27 במרץ בסנטר זאמט בריצ'קה, נדחה עד להודעה חדשה.
התאחדות הכדורגל הקרואטית (HNS) הורתה כי כל משחקיה של ליגת העל הקרואטית ישוחקו בדלתיים סגורות עד 31 במרץ.
המדד חל על כל התחרויות תחת התאחדות הכדורגל הקרואטית, כמו גם על כל משחקי המוקדמות של אופ"א שאירחה קרואטיה.
באותו יום, הודיעה קבוצת הכדורגל הלאומית של קרואטיה כי לא תשחק את משחקי הידידות שלה נגד שווייץ ופורטוגל שנקבעו ל-26 ו-30 במרץ בדוחה בגלל התפרצות נגיף הקורונה בקטר.
כמו כן, הוחלט על ביטול קו המעבורת אנקונה-ספליט, וזאת לאחר שיצאה מעבורת מאנקונה הפליגה לנמל ספליט .
בנוסף על כך, הוכרז כי גני ילדים, בתי ספר ופקולטות במחוז איסטריה ייסגרו החל מ-13 במרץ, כאשר תלמידים מארבע כיתות א' בבית הספר היסודי ימשיכו ללמוד בשיעורים דרך ערוץ הטלוויזיה HRT 3 או דרך Sharepoint ממשרד מיקרוסופט.
ב-13 במרץ הודיע ראש ממשלת קרואטיה, אנדריי פלנקוביץ' כי כל גני הילדים, בתי הספר והפקולטות בקרואטיה ייסגרו לשבועיים בלבד החל מ-16 במרץ.
באותו יום, הודיעה התאחדות הכדורגל הקרואטית על השהיית כל המשחקים עד 31 במרץ.
ב־13 במרץ, ריצת העולם של כנפיים לחיים, שהייתה אמורה להיערך בזאדאר, בוטלה.
בנוסף על כך, פרסמה קרואטיה איירליינס הודעה כי נוסעים שביקרו במדינות הבאות ב-14 הימים הקודמים, יהיו מחויבים לבלות 14 יום בהסגר: איטליה, הרפובליקה העממית של סין (מחוז חוביי), קוריאה הדרומית (העיר דאגו ומחוז צ'ונגדו) וגרמניה (היינסברג במדינת נורדריין-וסטפאליה).
יתר על כן, נוסעים שביקרו במדינות הבאות ב-14 הימים הקודמים היו מחויבים לבלות 14 יום בבידוד עצמי: צרפת, שוודיה, שווייץ, ספרד, גרמניה (מלבד האזור הגרמני שהוזכר לעיל), אוסטריה, בריטניה, הולנד, סין (מלבד האזור הסיני הנ"ל), קוריאה (מלבד האזור הקוריאני הנ"ל), יפן, הונג קונג, סינגפור, מלזיה, בחריין וסלובניה (קרניולה הלבנה).
אלה שלא היו להם מגורים בקרואטיה או כתובת לבילוי עצמי במדינה, יושמו בהסגר, ומי שיסרב יישלח חזרה למקום שממנו הגיעו.
ב-14 במרץ סגרה קרואטיה את גבולותיה המשותפים עם בוסניה והרצגובינה.
כדי להימנע מעליית מחירים בצל פאניקת הקנייה.
הודיע ראש ממשלת קרואטיה אנדריי פלנקוביץ' לנשיאת הנציבות האירופית, אורסולה פון דר ליין על החלטת הממשלה יום לאחר מכן.
מפקח המדינה הודיע כי הפיקוח על המחירים יחל ב-17 במרץ עם קנסות המשתנים בין 3 אלף ל-15 אלף קונה קרואטי.
באותו יום, הודיע מוזיאון ספליט סיטי על הגבלת פעילותו וסגר את המרתפים של ארמון דיוקלטיאנוס וגלריית עמנואל וידוביץ' למבקרים.
ב-15 במרץ הודיע המכון הקרואטי לבריאות הציבור קרונוסלב קאפק, כי אזרחי בוסניה והרצגובינה וסרביה לא יהיו מחויבים להישאר בבידוד עצמי.
עם זאת, בהמשך אותו יום, אושר על ידי מחלקת המשטרה של ברוד-פוזבינה , אנטון וליץ', כי נוסעים שנכנסו למדינה מבוסניה והרצגובינה חייבים להישאר בבידוד עצמי של 14 יום.
ב-16 במרץ אישרה שרת החינוך הקרואטית, בלז'נקה דיוואק כי באותו יום CARNET , האחראית על שיעורים מקוונים בקרואטיה, הייתה קורבן להתקפת סייבר שהפכה את השיעורים המקוונים לבלתי אפשריים באותו הרגע.
מאוחר יותר באותו יום, דיווחה השרה כי CARNET הייתה תחת עשר התקפות סייבר במהלך היום.
עם זאת, היא אישרה שהשיעורים המקוונים עברו בהצלחה.
ב-17 במרץ הודיע ראש ממשלת קרואטיה, אנדריי פלנקוביץ' על סגירת מרכזי קניות, כמה חנויות, מסעדות, בתי קולנוע, תיאטראות, חדרי קריאה, ספריות, חדרי כושר, מרכזי ספורט, מרכזי כושר, מרכזי בילוי, בתי ספר לריקודים, סדנאות לילדים ואחרות, תערוכות, ירידים, מועדוני לילה ודיסקוטקים.
ב-18 במרץ הכריזה קרואטיה כי כל מוסדות התרבות ברחבי המדינה ייסגרו עקב התפשטות נגיף הקורונה.
ב-19 במרץ הודיעה קרואטיה על מקרה מוות ראשון בשטחה כתוצאה מהדבקה בנגיף הקורונה.
הקורבן הוא גבר בן 70 שסבל מבעיות רפואיות כרוניות.
באותו יום, הודיעה ועידת הבישופים של קרואטיה כי כל המיסות ייסגרו לציבור.
בנוסף על כך, נסגרו 27 תחנות מעבר גבול בגבול סלובניה, ונמל התעופה של העיר דוברובניק נסגר לאחר שדווח על מקרה הדבקות ראשון בעיר.
ב-20 במרץ התחיל התיאטרון הלאומי הקרואטי איוון פל.
זייק ברייקה עם תוכנית וירטואלית מקוונת בשם "Zajc With You" בערוץ היוטיוב שלהם, כאחריות לפעולה ובסולידריות עם הקהל שלה, אזרחי רייקה והקהילה הרחבה יותר, ובמיוחד אלה הפגיעים ביותר, בין אם בגלל גילם או מפני שהם "בחזית ההגנה מפני הנגיף".
הרכבים מסוימים לא ימשיכו בעבודתם הרגילה, מכיוון שהיא כוללת התכנסות של אנשים נוספים, כמו תזמורות או מקהלות, וקשר פיזי, כמו הרכבי בלט.
ב-21 במרץ הופסקה לחלוטין התנועה עם אזורי קרניולה הלבנה וקרניולה התחתונה שבסלובניה.
אזרחי קרואטיה העובדים באותם אזורים נאסרו גם הם לעבור את הגבול.
ב-22 במרץ, הודיעה קרואטיה על השעיית כל שירותי התחבורה הציבורית בקרואטיה במשך 30 יום.
ההשעיה מתייחסת לתחבורה ציבורית לנוסעים בכבישים בתוך המדינה (למעט שירותי מוניות), הובלת נוסעים ציבורית בינלאומית בדרך, הובלת נוסעים ברכבת, חשמלית ותחבורה ציבורית עירונית אחרת, כמו גם כל סוגי התחבורה הציבורית האחרים (כמו רכבת הרכבת).
ב-23 במרץ הודיע מטה קרואטיה הלאומי להגנה אזרחית כי אזרחים, למעט מקרים חריגים, לא יורשו לעזוב את העיר או העיירה בה הם גרים.
ב-24 במרץ, דווח כי קבוצת הכדורגל הלאומית של קרואטיה תתרום 4.2 מיליון קונה קרואטי למאבק במגפה.
באותו יום הוכרז כי אתלטיקו מדריד ושחקן קרואטיה, שימה ורסאלקו, תרמו 62 וחצי אלף אירו לבית החולים הכללי בעיר הולדתו זאדאר לרכישת שתי מכונות הנשמה.
ב-30 במרץ תרמו מונקו ושוער קרואטיה לשעבר דניאל סובשיץ' 500 אלף קונה קרואטי לבתי חולים בזאדאר ובספליט.
באותו יום, שחקן ריאל מדריד וקפטן קרואטיה לוקה מודריץ' תרמו 100 אלף יורו לבית החולים הכללי של זאדאר לרכישת גנרטור רנטגן.
ב-1 באפריל הודיעה שרת החינוך, בלז'נקה דיוואק כי בחינת מטורה בשפה הקרואטית תידחה מ-16 במאי.
באותו יום החליטה, פדרציית הכדורסל הקרואטית (HKS) לבטל את כל התחרויות לעונת 2019-2020.
ב-21 בפברואר, בעקבות התפרצות נגיף הקורונה באיטליה, הודיעה ממשלת רומניה על הסגר בן 14 יום לאזרחים השבים מהאזורים שנפגעו.
ב-22 בפברואר הודיעה ממשלת רומניה על מספר אמצעי מניעה הכוללים ייעוד של חמישה בתי חולים כמרכזי בידוד למקרים חדשים, רכישה ומיקום של סורקים תרמיים בשדות תעופה בינלאומיים וקווים המיועדים במיוחד לנוסעים המגיעים מאזורים שנפגעו מהתפרצות נגיף הקורונה.
ב-25 בפברואר הוטלו צעדים חדשים.
עם הגעתם לשטח רומניה, כל המטיילים האסימפטומטיים מהאזורים הנגועים, בהתאמה ממחוז חוביי, 11 היישובים באיטליה, וכל הנוסעים שנותרו בספינת השייט של "הדיימונד פרינסס" ייסעו ישירות להסגר במשך תקופה של 14 יום.
האנשים האחרים המגיעים מאזורי לומברדיה וונטו ייכנסו לבידוד בבית למשך 14 יום, עם הגעתם לרומניה.
ב-26 בפברואר הודיעה רומניה על מקרה ראשון של הדבקה בנגיף הקורונה בשטחה.
מדובר באדם תושב העיר גורג', שבדרום המדינה, שהיה בקשר עם תייר איטלקי שהיה בטיול במדינה.
באותו יום, שר החינוך והמחקר דרש מבתי ספר להפיץ מודעות לגבי נגיף הקורונה.
ב־28 בפברואר, הכנסייה הרומנית האורתודוקסית הציעה למאמינים להשתמש בכפות שלהם ולהימנע מנשיקות האייקונים המסורתיות בכנסייה.
ב-2 במרץ ננקטו פעולות מניעה נוספות על ידי הוועדה הארצית למצבי חירום מיוחדים.
לפיכך, אזרחים המגיעים ממחוזות או ערים אחרות בסין היבשתית, יישובים אחרים בלומברדיה, ונטו או אמיליה-רומאניה באיטליה, כמו גם אזורים ויישובים בדרום קוריאה ואיראן שלא הוגדרו בעבר להסגר ממוסד, ייכנסו ל-14 יום של בידוד עצמי בבית מיד עם החזרה לרומניה.
ב-8 במרץ הודיע ראש המחלקה למצבי חירום, ראאד ערפאת, על איסור על כל פעילויות פנים וחוץ הכוללות השתתפות של יותר מאלף איש.
הגבלות אלה תקפות עד 31 במרץ, אז תבוצע הערכה חדשה.
לאחר שהושם בצפון איטליה בהסגק, חברת התעופה בעלות זולה, וויז אייר השעתה את כל הטיסות לטרוויסו וברגמו עד 3 באפריל.
כמו כן, בלו אייר ביטלה את כל הטיסות למילאנו וממנה ל-8 ו-9 במרץ.
באותו יום, הטיסות מאיטליה ואליה הושעו.
במסיבת העיתונאים הצהיר שר הפנים, מרסל וללה כי אם בית ספר ידווח אפילו על מקרה אחד, השיעורים והקורסים יושעו בכל רחבי בית הספר.
ב-9 במרץ הודיעו הבכירים במדינה על הפסקת הטיסות לאיטליה וממנה, בכל שדות התעופה במדינה, עד 23 במרץ.
באותו יום החליטה הוועדה הארצית למצבי חירום מיוחדים לסגור את כל בתי הספר ברומניה, החל מ-11 במרץ עד 22 במרץ, עם אפשרות להאריך את הצעד.
כל נסיעות האוטובוסים והובלת הרכבות לאיטליה וממנה הושעו בין 10 במרץ עד 31 במרץ.
הוועדה החליטה גם להקים שורה של חובות ליחידות מזון ולספקים ציבוריים ופרטיים של הובלת נוסעים, כמו חיטוי תכוף של משטחים, הימנעות מהמונים בחללים מסחריים, חיטוי תכוף של תא הנוסעים באמצעי התחבורה וכו'.
ב-11 במרץ פרסמה הממשלה רשימה של חמש עשרה הנחיות בדבר "התנהגות חברתית אחראית במניעת התפשטות נגיף קורונה".
הרשויות הטילו איסור על אירועי ספורט, מדע, דת, תרבות או בידור עם למעלה ממאה משתתפים במרחבים סגורים עד 31 במרץ.
כמו כן, הפעילות הציבורית וביקורים במוזיאונים הופסקה עד 31 במרץ.
ב-12 במרץ, הרשויות הסרביות סגרו שבע נקודות גבול עם רומניה כדי למנוע את התפשטות נגיף הנגיף.
באותו יום, ביקש נציב תלונות הציבור ברומניה מהנשיא הרומני קלאוס יוהאניס להכריז על מצב החירום ועל הפרלמנט הרומני לאשר זאת.
בהצהרה טלוויזיונית, מזכיר המדינה במשרד הבריאות, נלו טטרו , אמר כי המצב הנוכחי אינו מטיל אמצעי כה קיצוני.
התאחדות הכדורגל הרומנית החליטה לדחות את כל משחקי הכדורגל ברומניה עד 31 במרץ.
שר הפנים הרומני, מרסל וללה הודיע כי מעברי הגבול עם תנועה נמוכה נסגרו כך שהעובדים שם יופנו לעמדות תנועה גבוהות.
שר הבריאות הרומני, ויקטור קוסטאשה הוציא צו שאסר על יצוא תרופות וציוד רפואי למשך שישה חודשים.
ב־13 במרץ אובחן ורגיל צ'ייאץ' , אדמירל לשעבר, הפועל כעצמאי בקבוצת הסנאטורים של PNL, כחולה בנגיף הקורונה הוא התבודד לאחר שגילה שפרלמנט צרפתי, שעמו נסע לבריסל, אובחן חיובי לנגיף הקורונה.
ב-9 במרץ השתתף צ'ייאץ' בישיבת מסיבות עם למעלה ממאה איש.
מקורות פרלמנטריים טוענים כי הוא נכח גם הוא בסנאט ב־12 במרץ, אז השתתף בישיבות הקבוצה ובמליאה.
עקב כך, כל חברי הלשכה המדינית הלאומית של PNL מבודדים את עצמם בבית.
ראש ממשלת הביניים לודוביק אורבן הודיע כי לכל סנאטורי ה-PNL חלה חובה לבודד את עצמם וכי הוא יתבודד בעצמו בווילה לאק 1. הוא גם הודיע כי כל השרים ייבדקו ויהיו מחויבים בבידוד עצמי בלשכות שלהם.
ב-14 במרץ, לאחר שלמעלה מ־101 אנשים אובחנו כסובלים מנגיף הקורונה, רומניה נכנסה לשלב השלישי בהתמודדות עם נגיף הקורונה.
התרחיש השלישי מדבר על 101 עד ל-2,000 מקרים.
בתרחיש השלישי הרופאים יבצעו סקר אפידמיולוגי באוהלים המותקנים בחצרות בתי החולים, ובתי החולים למחלות זיהומיות יטפלו רק במקרים של נגיף הקורונה.
כמו כן, הרשויות יוכלו להטיל הסגר בבית, ולא רק בבתי חולים, שכן באזורים רבים ניתן יהיה לחרוג מהיכולות של יחידות רפואיות.
במקביל, על פי התוכנית בתרחיש השלישי, אספות ציבור עם יותר מ-50 איש אסורות.
שלושה ליברלים נוספים אובחנו כחולים בנגיף הקורונה, כולם אנשי קשר של הסנטור ורגיל צ'ייאץ'.
מרצ'ל צ'ולאקו, נשיא לשכת הנבחרים, הודיע כי הפרלמנט יפסיק את פעילותו למשך שבוע.
עם זאת, הפעילויות יבוצעו באופן מקוון.
באותו יום הודיע הנשיא קלאוס יוהאניס על החלטתו להכריז על מצב חירום לאומי ברומניה החל מ-16 במרץ.
ב-16 במרץ, הוציא נשיא רומניה, יוהאניס את הצו הקובע כי מצב החירום ברומניה יהיה לתקופה של 30 יום והתעקש כי יישום הצעדים הכלולים בגזירה ייעשה בהדרגה.
עקב הטלת מצב החירום, בתי הספר בכל רחבי המדינה נסגרו.
במידת הצורך ניתן יהיה להכניס מחירים על תרופות וציוד רפואי, על מזון הכרחי, ועל שירותי השירות הציבורי (חשמל וחום, גז, אספקת מים, תברואה, דלקים וכו').
כמו כן, ניתן לנקוט בצעדים הדרגתיים, אם המצב יחמיר, רק לאחר הערכת הוועדה הארצית למצבי חירום מיוחדים.
אלה כוללים סגירה זמנית של מסעדות, בתי מלון, בתי קפה, מועדונים, סגירה הדרגתית של גבולות, או הגבלה או איסור על תנועת כלי רכב או אנשים באזורים מסוימים.
עד 17 במרץ, משרד החוץ הרומני הקל את החזרה למדינה עבור 137 רומנים ששהו בחו"ל, כתיירים, במעבר, או במצבי חירום רפואיים והושפעו ישירות מהצעדים שננקטו על ידי המדינות בהן הם היו.
מאוחר יותר באותו יום הוציאה הממשלה את פקודת הצבא הראשונה שלה, בתגובה למשבר הבריאות המתמשך.
ארבעה ימים לאחר מכן, ב-21 במרץ, הוקמה פקודה צבאית שנייה: אין קבוצות הגדולות משלושה אנשים ברחובות.
יציאה מהבית בין השעות 10 בערב עד 6 בבוקר ללא סיבה אסורה.
כל הקניונים סגורים, למעט מכירת מוצרי מזון, וטרינריה או תרופות ושירותי ניקיון.
חל איסור על כניסה לשטחה של רומניה, של אזרחים זרים וחסרי אזרחות, למעט כאשר הם עוברים דרך שטחה של רומניה, דרך פרוזדור המעבר, המאורגן על ידי הסכמים עם המדינות השכנות.
ב-19 במרץ, כינס הפרלמנט מושב מקוון משותף ואימץ פה אחד את צו מצב החירום שהונפק על ידי הנשיא יוהאניס.
ב-22 במרץ הודיעה רומניה על שלושת מקרי המוות ראשונים בשטחה כתוצאה מהידבקות בנגיף הקורונה.
אחד היה בדיאליזה, אחד חולה סרטן ריאות סופני ואחד סבל מסוכרת.
ב-24 במרץ הודיעה הממשלה על הפקודה הצבאית מס' 3, הורתה על עוצר וקראה לצבא לתמוך באנשי המשטרה והז'נדרמריה באכיפת ההגבלות החדשות.
תנועה מחוץ לבית או לבית אסורה, למעט מקרים חריגים (עבודה, קניית מזון או תרופות וכו').
אנשים מעל גיל 65 מורשים לעזוב את בתיהם רק בין השעות 11 בבוקר ל-1 בצהריים.
ב-26 במרץ, השעתה חברת התעופה הממלכתית של רומניה, טארום את כל הטיסות הפנימיות.
ב-29 במרץ הוכרזה הפקודה הצבאית הרביעית של ממשלת רומניה, מה שחיזק עוד יותר קנסות ומגבלות שהוטלו בעבר.
ב-30 במרץ הוכרזה הפקודה הצבאית החמישית, המאריכה את האיסור על נסיעות בינלאומיות, השישית, המציבה את סוצ'אבה, יחד עם שמונה קומונות סמוכות, תחת הסגר מוחלט, העיר הרומנית הראשונה שהושמה תחת נעילה מוחלטת מאז תחילת ההתפרצות בסוף פברואר, כשהיא מחזיקה ברבע מכל המקרים הנגועים, וכשני שלישים מכלל אנשי הרפואה הנגועים.
חלק מאנשי צוות בית החולים התפטרו, ואחרים חתמו על עצומה ובה נאמר כי הם "נשלחים למוות במו ידיהם".
ב-4 באפריל הוצאה הפקודה הצבאית השביעית, המאריכה את תקופת הנעילה הלאומית, ומטילה עדיין עיר שנייה תחת הסגר קפדני.
באותו תאריך החלו מחוזות ויישובים שונים לנסח חקיקה מקומית המחייבת תושבים ללבוש מסכות הגנה, בין אם מקצועיות או מאולתרות, עידוד אזרחים ללבוש מסכות מגן, גם אם תוצרת בית.
ראש ממשלת רומניה, לודוביק אורבן, לעומת זאת, הביע ספקות בנוגע לא רק לבטיחותם של אלתורים תוצרת בית, אלא גם לגבי הלוגיסטיקה הנדרשת ליישום מוצלח בהיקף כה גדול כל כך, שכן הביקוש יעלה על הצעה הקיימת כיום על שוק.
בשריפה שפרצה במחלקת טיפול נמרץ בעיר פיאטרה נמט, נספו עשרה מאושפזים חולי קורונה.
בשוודיה, בניגוד למדינות רבות אחרות, לא הוטל כל סגר, כאשר מרבית האמצעים היו וולונטריים ולא הוטלו חובות על האזרחים.
השוודים הדגישו שהם לא אימצו את מודל חסינות העדר (שאומץ זמנית בבריטניה).
החוק השוודי מחייב כי סוכנות המומחים הרלוונטית, במקרה זה הסוכנות לבריאות הציבור צריכה לנקוט בפעולות כלשהן למניעת הנגיף.
כך על פי המלצת הסוכנות: ב-11 במרץ ממשלת שוודיה הגבילה התכנסויות בהתאם לחופש ההתאגדות ל-500 איש כדי למנוע הדבקה בין משתתפים מאזורים שונים במדינה, וב-27 במרץ צמצמה את מספר המשתתפים ל-50 איש בלבד, וסגרה בתי ספר ואוניברסיטאות.
בתי הספר היסודיים נותרו פתוחים, בין השאר כדי לאפשר לעובדי מערכת הבריאות לעבוד, ולהימנע ממצב שבו הם נאלצים להישאר בבית ולהשגיח על ילדיהם.
מדיניות זו לא הצליחה לבלום את התפשטות המגפה והחלה תחלואה רבה בבתי האבות במדינה.
בנאום שמסר בסוף אפריל הצהיר ראש הממשלה על מוקדי פניות אזרחים ועל ביטול אירועים ציבוריים.
ביוני, האחראי על מדיניות הטיפול במגפה, אנדרס טגנל, אמר כי האסטרטגיה גרמה ליותר מדי מקרי מוות.
"ברור שיש פוטנציאל לשיפור במה שעשינו בשוודיה...", אמר.
"אילו היינו נתקלים באותה מחלה, כשאנו יודעים מה שאנו יודעים עליה היום, אני חושב שבסופו של דבר היינו עושים משהו בין מה ששוודיה עשתה לבין מה ששאר העולם עשה", אמר טנגל לרדיו השוודי.
"כן, אני חושב שהיינו יכולים לפעול טוב יותר מאיך שפעלנו, ברור".
מוקדם יותר באותו השבוע אמר ראש הממשלה סטפן לוון כי הממשלה תפתח בחקירה סביב הטיפול במגפה.
בהמשך פורסמו מסקנות לגבי אשפוזי בית ובתי אבות.
לפי פרופ' רן בליצר, "טנגל אמר שהם רצו להקטין את התחלואה כמה שאפשר והדבקות כמה שאפשר, כי המחלה קשה ויכולה להיות מסוכנת אצל צעירים והם לא רצו את זה, אבל נקטו גישות שמתאימות לשוודיה.
צריך לדעת שבשוודיה 40% ממשקי הבית הם של בן אחד.
כלומר, יש להם ריחוק חברתי מראש...".
שתי מדינות שהטילו סגר ושחררו אותו.
מאז סוף יולי נשמרה בשוודיה רמה נמוכה של תחלואה בקורונה.
היו שהטוענים ששוודיה פיתחה מידה מסוימת של חסינות העדר, אך עדיין לא ניתן לקבוע זאת בוודאות.
בסוף בספטמבר, שוודיה שקלה הגבלות על סטוקהולם בשל עליה בתחלואה שם.
באוקטובר תושבי אופסלה הונחו להימנע מכל מגע עם מי שמחוץ לתא המשפחה.
בהמשך היו מקומות נוספים שהונחו כך בהתאם לצורך.
במהלך אוקטובר הוחלט להשוות בין ההנחיות לבני 70 ומעלה לבין ההנחיות לשאר האוכלוסייה בגלל סיבות שונות, כולל מצב התחלואה הנוכחי ביחס לתחילת המגפה.
כמו כן, פורסמו כללים חדשים שהתירו אירוע תרבות וספורט הכוללים 300 איש מאז 1 בנובמבר תחת מגבלת ריחוק של מטר.
במקביל בוטל הפטור ממגבלת ההתקהלות של 50 איש שניתן למסעדות ולמועדונים בספטמבר.
על רקע עליה בתחלואה, עד 10 בנובמבר, ב-13 מתוך 21 אזורים הומלץ לעבוד מהבית, להימנע מתחבורה ציבורית ולהגביל ככל האפשר את האינטראקציה החברתית מחוץ למשפחה.
הוחלט על איסור על הגשת אלכוהול בפאבים ובברים לאחר השעה 22:00.
באמצע נובמבר, הוחלט להגביל התקהלות במדינה ל-8 החל מ-24 בחודש.
אחרי כשבוע, ערים כמו מאלמה וסטוקהולם סגרו את הבריכות וחדרי הכושר.
ראש הממשלה נשא נאום מיוחד ובו אמר שיש לצמצם מפגשים.
למשל, כל השירותים הציבוריים הלא חיוניים המופעלים על ידי המדינה, העיריות והאזורים נסגרו.
החל מ-10 בינואר, נחקק חוק חדש שאיפשר הטלת הגבלות כמו סגירת חנויות, מסעדות או תחבורה ציבורית לחלוטין.
במסגרתו, הוגבלו מספר הנוכחים בחנויות ובמכוני הכושר.
בסוף 2020 החלה מגמה של עליה בתמותה ובתחלואה היומית.
כמות הנפטרים עברה את 10000. לרוב היה תת-דיווח של התמותה ביום הפרסום.
כמות המתים שפורסמה עודכנה באיחור של ימים או שבועות.
בפברואר, התמודדה הממלכה עם הופעת זן הקורונה שמקורו בריטניה בהמשך נסגרו מוקדם המסעדות ובתי הקפה.
בתחילת מרץ נוספו הגבלות בכמה מקומות.
בסוף מרץ, סוכנות הבריאות המליצה לממשלה על שלושה שלבי הקלות.
בפועל, הוחלט שהקלות יחלו ביוני 2021.
ב-3 מאי 2021 הודיע הממונה על חיסון הציבור, מגנוס טיברי, כי "בימים הקרובים יחלו לחסן בשוודיה את כל האוכלוסייה מעל גיל 18", אף שלא נקט בתאריך ספציפי.
אמירה זו באה בעקבות מלאי חיסונים שנותרו ללא ביקוש באזורים שונים בשוודיה.
כך למשל, בעיריות סביב ארכיפלג סטוקהולם, שנפגעו קשות בגל הראשון והשני, הוזמנו בין 5–15 אחוזים בלבד ממנות החיסון הקיימות לשבוע הקרוב.
ב-19 במאי מספר המחוסנים במלואם עבר את המיליון (12.5 אחוזים מהאוכלוסייה הבוגרת), ו-3.3 מיליון קיבלו לפחות מנת חיסון אחת מתוך שתים.
במקביל התמודדה עם התפרצויות מקומיות.
קצת יותר משני שלישים מהאוכלוסייה הבוגרת בשוודיה קיבלה לפחות מנה אחת של חיסון ושיעור המכוסה במלואה עלה בהתמדה לכיוון חצי.
בסתיו בוטלו בהדרגה הגבלות נוספות.
בנובמבר קודם תו ירוק בחללים סגורים.
בדצמבר נוספו הגבלות בתחבורה ובמקומות נוספים.
במקביל קודם חיסון במנת דחף של חיסון נגד COVID-19. ב-21 בדצמבר הודיעה הממשלה כי ההנחיות וההמלצות יהודקו.
כל העובדים שעבודתם מאפשרת זו, יידרשו לעבוד מהבית, ויהודקו הנחיות הריחוק הפיזי והגבלות על התקהלות.
ההגבלות החדשות ישמו את השלב השני של תוכנית הגבלות בת שלושה שלבים, שעליה הודיעה הממשלה בתחילת דצמבר 2021. מ-23 בדצמבר, אנשים נקראו לעבוד מהבית, אירועים ציבוריים עם בין 20 ל-500 משתתפים יצטרכו להושיב את הקהל ואירועים עם קהל גדול יותר יצטרכו הוכחת התחסנות.
בפברואר 2022, הודיעה הממשלה על סיום הגבלות הקורונה במדינה.
ב-27 בפברואר, קנטון גראובינדן ביטל את מרתון הסקי בתחומו.
ב-28 בפברואר, מועצת הברית אסרה על התקהלות של מעל 1000 איש.
קרנבלים ואירועים שונים בוטלו או נדחו, ביניהם הקרנבלים של ברן ובזל, תערוכת השעונים של בזל ותערוכת הרכב הבינלאומית של ז'נבה.
אוניברסיטת ברן הודיעה על מעבר מוחלט לשיעורים מקוונים.
ב-6 במרץ, מועצת הברית החליטה על שינוי מדיניות בהתמודדות עם הנגיף, תוך כדי מתן הגנה יתרה לאנשים מבוגרים ובעלי תסמינים.
ב-13 במרץ יצאה הוראה שהודיעה על ביטול הלימודים בכל מוסדות הלימוד עד 4 באפריל, וכמו כן איסור על התקהלות של מעל 100 איש.
כמו כן, הגבולות עם המדינות השכנות נסגרו באופן חלקי.
ב-16 במרץ מועצת הברית החליטה על נקיטת צעדים מחמירים יותר, כמו סגירת ברים, חנויות ושאר מקומות שנותים בהם להתכנסות.
אושרה פעילותם של חנויות מכולת, בתי מרקחת, תחבורה ציבורית ושירותי דואר.
הממשלה הודיעה על תוכנית חירום בסך 42 מיליארד פרנק שווייצרי כדי לסייע לכלכלה בתחומים של אובדן הכנסה, הלוואות קצרות טווח, דחיית תשלומי מס ובנוסף תמיכה במוסדות תרבות וספורט.
ב-20 במרץ הממשלה הודיעה שלא יהיה סגר מלא, אם כי תהיה אסורה התקהלות של יותר מ-5 אנשים.
זאת ועוד, ענף הבנייה ימשיך כרגיל.
הצעדים הללו נמשכו עד ל-26 באפריל 2020.
ב-16 באפריל 2020 שווייץ הודיעה כי המדינה תחזור לשגרה במסגרת תוכנית תלת-שלבית, באופן הדרגתי.
השלב בראשון החל ב-27 באפריל: ישובו לעבודה חלק אנשים שעובדים במקומות סגורים, ולא במספרים גדולים.
מנתחים, רופאי שיניים, מטפלות בגני ילדים, ספרים, מסאז'יסטים ועובדות במכוני יופי יוכלו לחזור לעבוד בנהלים שונים.
חנויות עשה זאת בעצמך, משתלות, חנויות פרחים וחנויות מזון גם יוכלו להיפתח.
השלב השני החל ב-11 במאי, בו החלו להיפתח בהדרגה גם חנויות מסוגים אחרים ובתי ספר.
בשלב שלישי שמתוכנן להתחיל ב-8 ביוני יוקלו ההחמרות על בתי ספר מקצועיים, אוניברסיטאות, מוזאונים, גני חיות וספריות.
בשל עליה חדה בתחלואה במהלך אוקטובר, בסוף אוקטובר הוקטנו אירועים ציבוריים ל-50 איש, ואירועים פרטיים ל-15, הוטל עוצר לילי על מסעדות ברים, נסגרו מועדונים וכו'.
הגבלות אחרות השתנו ב-26 הקנטונים כי הייתה שם אוטונומיה בענייני בריאות.
קנטון ז'נבה יזם סגר חלקי ב-2 בנובמבר.
קנטון טיצ'ינו אסר על ספורט קבוצתי והתכנסויות של יותר מחמישה אנשים.
"אנו רואים התייצבות ראשונית ...
אך אנו זקוקים לסבלנות רבה יותר", הכריזה וירג'יני מאסרי, העומדת בראש מחלות זיהומיות במשרד הפדרלי לבריאות הציבור, ב-17 בנובמבר.
ב-18 בנובמבר דווח כי שווייץ הגיעה לתפוסה המלאה במחלקות הטיפול הנמרץ שלה.
איגוד רפואי לאומי הפציר בקבוצות הסיכון לשקול כתיבת צוואה חיה, תוך ציון אם ירצו להעמיד את עצמם בהחייאה.
בדצמבר, חלו הגבלות חדשות והומלץ להימנע מהתקהליות.
בין ההמלצות באותה העת: לא יותר משני בתי אב במסעדות, בנוסף להגבלות על מספר הקונים בחנויות.
היא קראה למעסיקים לאפשר לעובדים לעבוד מהבית.
ב-11 בדצמבר שווייץ הורתה לסגור מסעדות, ברים וחנויות החל מהשעה 19:00 בכל רחבי המדינה פרט למקומות עם תחלואה נמוכה יחסית ויורדת.
נסגרו מסעדות, מוזיאונים, מוסדות תרבות וכדומה.
סגר הוכרז רשמית ב-18 בינואר 2021.
שווייץ התמודדה עם תחלואה גבוהה בחודשים הראשונים של 2021. מפברואר עד אפריל 2021 עלו שיעורי ההדבקות.
העומס החדש התייצב ואז הואט, והמקרים החדשים היומיים ירדו לראשונה מתחת לאלף לראשונה מאז אוקטובר 2020. מגמת ירידה זו נמשכה עד סוף יוני, עם ממוצע זיהומים יומיים חדשים הקטן מ-200. במקביל הוסרו הגבלות בהדרגה.
מסוף יוני מספרם של זיהומים חדשים מדווחים החלו לעלות שוב.
בין אמצע אוגוסט לתחילת ספטמבר מספר המקרים החדשים קפא ברמה גבוהה (כ - 2,500 מקרים חדשים ביום).
מאז ירדו שיעורי ההדבקות ואשפוזים בבתי חולים.
החל מ-13 בספטמבר 2021, הגישה למרחבים ציבוריים מקורים כמו מסעדות, ברים, מוזיאונים או מרכזי כושר מותרת רק עם תו ירוק.
התו הירוק החל במהלך קיץ 2021.
בהמשך נקבע שרק אנשים שחוסנו או החלימו ממחלת הקורונה יוכלו לגשת למסעדות, מקומות תרבות או אירועים מקורים אחרים.
הוגבלו מפגשים משפחתיים פרטיים לעשרה אנשים.
רוב ההנחיות הוסרו באמצע פברואר 2022.
מגפת הקורונה בארגנטינה היא חלק מהמגפה העולמית של מחלת נגיף קורונה 2019, שנגרמת כתוצאה מזן .
ב-3 במרץ 2020 אושר המקרה הראשון של הנגיף התפשט לארגנטינה.
ב-7 במרץ 2020 אישר משרד הבריאות הארגנטינאי את המוות המתועד הראשון מהנגיף, גבר בן 64 שנסע לפריז, צרפת, שהיה לו גם מחלות בריאותיות אחרות; המקרה אושר כחיובי רק לאחר מות המטופל.
ב-19 במרץ 2020 ארגנטינה הודיעה על סגר ארצי עד 31 במרץ.
בהמשך האריכה הממשלה את הסגר עד אמצע אפריל ואז עד 26 באפריל; וב-25 באפריל הודיע הנשיא אלברטו פרננדס שהסגר תוארך בערים הגדולות עד 10 במאי.
הסגר הוסר בכל רחבי הארץ, למעט האזור העירוני של גראן בואנוס איירס (שם מתגוררים 31.9% מאוכלוסיית המדינה), ב-10 במאי, כאשר בואנוס איירס רבתי נסגרה עד 24 במאי, מאוחר יותר הוארך הסגר עד 7 ביוני ואז 28 ביוני, לאחר זינוק משמעותי במספר המקרים החדשים באזור זה.
ב-26 ביוני פרננדס הודיע כי מגבלות התנועה באזור זה שהוקלו בעבר יוחמרו שוב עד 17 ביולי עקב עלייה גדולה במקרים בימים הקודמים.
לבסוף, ב-17 ביולי, הסגר היה אמור להשתחרר בהדרגה בכמה שלבים כדי להוביל לחזרה לחיים נורמלים במידת מה אם כי ההגבלות הוארכו מספר פעמים עד נובמבר.
במקביל הייתה התמודדה עם תחלואה באזורים אחרים, מה שדרש אף סגר.
בגראן בואנוס איירס, אחרי הקלות נרחבות באוקטובר, הוחלט ב-6 בנובמבר, לאחר כ-7 חודשי סגר רצופים, לסיים את הסגר ולעבור לשלב "ריחוק חברתי".
התגובות למגפה כללו הגבלות על מסחר ותנועה, סגירת גבולות וסגירת בתי ספר ומוסדות חינוך.
צבר מקרים של הדבקות ומקרי מוות התרחשו בבתי אבות, בתי כלא ובתי מעצר אחרים ובאזורים עירוניים.
מספר הבדיקות עלה עם הזמן, אם כי היו חששות מסוימים שכן היו פחות בדיקות מאשר במדינות אחרות באזור כמו צ'ילה ופרו.
למרות זאת, תגובות הממשלה למגפה נחשבו מהטובות ביותר שקיבלה האוכלוסייה באזור בשלביה הראשונים של המגפה.
בתחילת אוקטובר 2020, בארגנטינה היו מספר המתים היומי לנפש מהגבוהים בעולם.
ב-20 באוקטובר הפכה המדינה למדינה החמישית בעולם במספר מקרי התחלואה.
למחרת התחלואה הארצית הגיעה לשיא של כ-18 אלף מאומתים ביום ואחר כך החלה לרדת.
באמצע ינואר 2021, נבלמה העלייה.
בסוף מרץ 2021 ארגנטינה חוותה גל תחלואה נוסף הגרוע בהרבה מהקודמים, כשבשיאו, באמצע אפריל, נספרו כמעט 30 אלף מקרים ליום, ומספר המתים שם הגיע למעל 400 ליממה בממוצע.
בארגנטינה נוצר מחסור בחמצן שאיים למוטט את מערכת הבריאות הארגנטינית, לאחר עליה של 330 אחוזים בצריכה במהלך אפריל.
המחסור גבה קורבנות, אנשים שניתן היה להציל אילו היה מספיק חמצן במערכת.
ב-21 בספטמבר 2021, הודיעה ממשלת ארגנטינה לאחר ירידה גדולה בכמות החולים החדשים וכמות המתים, על הסרת כמעט כל מגבלות הקורונה
במגפת הקורונה ב-2020, החברה החרדית הייתה לאחת החברות שנפגעו ברמה הקשה ביותר מן המגפה.
בישראל, בבריטניה ובמדינות נוספות, שיעור התחלואה והתמותה בקרב מבוגרים בקהילות החרדיות היה גבוה במידה ניכרת מהשיעור המקביל בשאר האוכלוסייה.
שורה של אדמו"רים ורבנים בכירים חלו בנגיף, חלקם אף נפטרו ממנו.
ההתפשטות הנרחבת בחברה החרדית נבעה בין היתר ממאפייניו הייחודים של המגזר, כמו גם מהיחס ומן ההתנהלות כלפי המגפה אשר בהם ניכר הבדל משמעותי בין הקהילות השונות.
בעוד שבמגזר החרדי-ספרדי נטו לרוב לציית להוראות הממשלה, במרבית הקהילות הליטאיות והחסידיות פעלו באוטונומיה יחסית בהתאם לעמדת הרבנים גם כשזו התנגשה עם ההנחיות הבריאותיות.
בציבור הליטאי לעיתים רבות הרבנים החמירו יותר ממערכת הבריאות כשזה לא פגע במוסדות החינוך.
התנהלות זו ספגה ביקורת ציבורית נוקבת כלפי החרדים בתוך המגזר ומחוצה לו, ובחברה החרדית האשימו את המבקרים באנטישמיות.
לחברה החרדית מספר מאפיינים ייחודיים שתרמו לקצב התפשטות שונה של המגפה:
הנהגה עצמאית, כשהסמכות הקובעת היא הסמכות התורנית: מרבית הציבור החרדי מחויב להוראות הרבנים, לפני הנחיות החוק.
הציבור החרדי מחולק לשלושה זרמים עיקריים: ספרדים, ליטאים וחסידים, ולמאות תתי־זרמים שבהם כל רב או אדמו"ר מקבל החלטה המחייבת את קהלו.
החינוך כערך עליון: מערכת החינוך לבנים מהווה ערך עליון בשל חשיבות לימוד התורה, האמונה כי לימוד התורה הוא הזכות הקיומית של עם ישראל והחשש שללא מסגרות לימוד תחול הידרדרות רוחנית.
צפיפות גבוהה בדיור: בישראל, רוב החרדים חיים בצפיפות רבה ובעוני, כאשר מרבית הקהילות ממוקמות באזורים מתוחמים מתוך רצון לאפשר בדלנות חברתית-מרחבית משאר האוכלוסייה, מה שמהווה כר פורה מבחינה אפידמיולוגית להתפשטות מגפה.
כך לדוגמה, בני ברק, העיר הראשונה בישראל עליה הוטל סגר נוקשה במסגרת המאמצים למיגור המגפה, היא העיר הצפופה בישראל ואחת הערים הצפופות בעולם.
הדבקה בתוך המשפחה: מספר הנפשות במשפחה חרדית ממוצעת, גבוה ביחס לאוכלוסייה הכללית, שהובילה לתופעה של הדבקות בתוך המשפחה.
אורח חיים קהילתי: החברה החרדית מאופיינת באורח חיים קהילתי, כאשר שגרת היומיום כוללת שמחות משפחתיות, תפילות בבית הכנסת ועוד.
באופן טבעי, בשל שיעור הילדים הגבוה בכל משפחה, אירועים שכאלו הופכים בהכרח להמוניים ולמרובי משתתפים.
לדעת חלק מהמומחים, נתון זה הופך את הסגר לכלי טיפול לא אפקטיבי במגזר החרדי ואף באופן פרדוקסלי מעודד תחלואה, שכן במצב מפושט של תחלואה וללא פינוי שוטף של חולים אל מחוץ לעיר, ההנחיה להישאר בבתים היא זו שמביאה את המחלה אל שאר בני המשפחה שעוד לא נדבקו.
התנזרות מהתקשורת הממסדית: סיבה נוספת שתרמה להתפשטות המגפה היא הגישה המוגבלת לידע אמין בקרב המגזר.
בבית החרדי הממוצע אין טלוויזיה, רדיו או נגישות לכבלים, ולכן מרבית החרדים בישראל צורכים ידע באמצעות תקשורת תוך קהילתית.
רק כ-30% מבתי האב החרדיים מחוברים לאינטרנט ולרוב מדובר בשירותים מסוננים.
בנוסף, חלק מהחרדים דוברים יידיש ולא עברית, כשהתוכן המוצע בשפה זו בענייני המגפה הוא מועט.
כמו כן, ישנו חוסר אמון מובנה בחברה כלפי רשויות המדינה והציבור הכללי בישראל שנתפסים כגורם מחלן ומשכך הרבנים הם אלו שמשמשים כמקור הידע.
הדבקה בין-ארצית: לחרדים רבים יש קשרי אוכלוסין ענפים בין חלקים שונים של הקהילה; קהילה חרדית מפלג מסוים עשויה להתפרס על אזור גאוגרפי יחסית נרחב, כאשר עיקר התנועה והמעבר בקרב חרדים נעשה בין אזורים אלו בתוך הקהילות עצמן.
לכן, מצב של התפרצות נרחבת בקנה מידה מקומי בתוך קהילה אחת, הוביל לייבוא והתפשטות מואצת של הנגיף אל חלקים אחרים של הקהילה על אף הריחוק הגאוגרפי ביניהם.
כך למשל באפריל 2020, עת הקהילה החרדית בניו יורק הייתה בשיאו של הגל הראשון של המגפה, הווריאנט השכיח בישראל היה זה שנפוץ בארצות הברית ולא המקביל האירופאי וזאת על אף שהחולים הראשונים בישראל הגיעו ממדינות אירופה.
בהמשך, בספטמבר 2020, העלייה בתחלואה בקהילה החרדית בברוקלין קושרה לתחלואה הגבוהה שהייתה בישראל באותם ימים.
כמו כן, עם התפשטות הווראינט הבריטי בלונדון, נטען כי הוא חדר לישראל בידי נוסעים חרדים, ובהמשך עיקר התחלואה בישראל בווריאנט הייתה בקרב חרדים עד הפך לווריאנט הדומיננטי בכלל הארץ.
דוח ועדת קסיר, הוועדה המייעצת למל"ל במשבר הקורונה, מצא כי המאפיינים הייחודיים של החברה החרדית מסבירים במידה רבה את התחלואה בחברה זו.
עם זאת, לפי הממצאים של הדוח המאפיינים הדמוגרפיים, כלכליים וחברתיים בחברה החרדית (בניגוד למשל בחברה הערבית) נותנים הסבר חלקי בלבד, ולמאפיינים התרבותיים של חברה זו (אי ציות להנחיות המדינה, ועוד) יש תרומה מהותית לתחלואה הגבוהה.
התייחסות ההנהגה הרוחנית להנחיות הבריאות
ההנהגה החרדית נחלקה בשאלת ההתייחסות למגפה, ולעיתים השתנתה ההתייחסות על פני זמן.
האדמו"ר מגור רבי יעקב אריה אלתר, (שנציגו בכנסת יעקב ליצמן שימש בעת ההיא כשר הבריאות) נקט בתחילת המגפה בקו מחמיר ביותר בזהירות במגפה, עוד לפני חג פורים הוא ביטל את כלל האירועים שתוכננו.
הוא הכריז על סגירת בתי הכנסת שבועיים לפני שהממשלה החליטה על כך.
וכן הורה לחסידיו על בידוד שני, שמשמעותו איסור על כניסה למוסדות החינוך לבני משפחה של "חייבי בידוד" הוראה שלא נתנה בשום שלב על ידי מערכת הבריאות.
עם התמשכות המגפה, נרשמו גם הפרות בחסידות גור.
בחגי תשרי (2020) התקיימו בחסידות תפילות ענק בניגוד להנחיות, שבהן נדבקו למעלה מ-1,000 איש.
דעה דומה הייתה למנהיג הציבור החרדי ליטאי הרב גרשון אדלשטיין, הוא החל למסור את שיעוריו בשידור חי בוידאו ובהם הורה בתקיפות לשמור על כלל ההנחיות.
מנגד הרב חיים קניבסקי הורה בראשית המגפה שלא לסגור את מערכת החינוך, בניגוד להנחיות.
כמו כן, הורה לפני תום הסגר השני על פתיחת מערכת החינוך לבנים..
גם האדמ"ר מבעלזא רבי ישכר דוב רוקח הורה שלא להתייחס כלל להוראות משרד הבריאות (מלבד מי שיש לו קורונה שלא יסתובב ברבים).
והוא היה הראשון לערוך טישים ולפתוח את המוסדות כשהוא הפך לסמל של ההתנגדות לציות להוראות משרד הבריאות.
הפלג הירושלמי והקנאים לא נשמעו כלל להנחיות משרד הבריאות.
מרבית אירועי פורים בשנת 2020 בקהילות החרדיות בעיר ניו יורק התקיימו כסדרם.
מספר הנדבקים בשכונות היהודיות היה גבוה ועד אמצע אפריל התגלו למעלה מ-6,000 תוצאות חיוביות בקרב יהודים המתגוררים בשכונת בורו פארק.
מספרים דומים היו גם בשכונות אחרות בהן יש ריכוז חרדי גבוה וביניהן ויליאמסבורג וקראון הייטס.
מגבלות הנסיעה בין מדינות מנעו מסוחרי ארבעת המינים לייבא אתרוגים לקראת חג הסוכות.
ממשל טראמפ נרתם לסייע ואיפשר ייבוא של מאה אלף אתרוגים מאיטליה.
התפרצות מחודשת של המגפה הביאה את אנדרו קואומו, מושל ניו יורק להכריז על שורה של הגבלות, ביניהן סגירת בתי הכנסת לשבועיים.
ערעור של אגודת ישראל באמריקה כנגד התקנות נדחה.
הדבר עורר סערה בקהילה החרדית והוביל לגל של הפגנות בשכונת בורו פארק.
בלגיה הייתה אחת המדינות הראשונות באירופה שהורתה על סגירה של מוסדות ציבור לא-חיוניים, בהם בתי כנסת.
ראשי הקהילה היהודית נערכו להדבקה של 85% מחברי הקהילה, שיעור גבוה משמעותית מאחוז ההדבקה בקהילה הכללית.
רבני הקהילות קראו לכבד את תקנות הסגר ולהימנע מהתכנסויות עם אנשים שאינם בני משפחה הגרים באותו הבית.
למרות הקריאה היו בתי כנסת שהמשיכו לפעול והמשטרה המקומית פשטה על מספר בתי כנסת.
בחודש נובמבר פרצה המשטרה באנטוורפן לבר מצווה וחתונה שנערכו בניגוד להוראות הסגר.
באירועים נכחו כ-100 משתתפים שפוזרו על ידי המשטרה.
בדצמבר 2020 הגישו חברי חסידות סאטמר עתירה לבית המשפט העליון במדינה בטענה שהמשך סגירת בתי הכנסת ובתי המדרש מהווה פגיעה לא מידתית בחופש הדת, משום שמקומות אחרים כמו חדרי כושר הורשו לחזור לפעילות.
בית המשפט קיבל את הטענה והורה למדינה לקבוע מתווה שיאפשר לפתוח את בתי הכנסת תוך חמישה ימים.
בעקבות הפסיקה ניתן היתר לתפילה של עד 15 מתפללים בבית כנסת.
חוות דעת שניתנה על ידי היועץ המשפטי של הקהילה היהודית קבעה שניתן לקיים תפילה של יותר מ-15 משתתפים, בתנאי שהנוכחים ישהו בחדרים שונים, בדומה לתפילות החגים בכנסיות הנוצריות.
המשטרה הודיעה לגבאים כי לא תאכוף את הנוהל, אלא אם יתקבלו תלונות מתושבים.
חיילים ששומרים על בתי הכנסת הזעיקו את המשטרה בשבת אחרי הצהריים לבית כנסת של חסידות בעלז בשעה שנערכה במקום סעודה שלישית.
השוטרים פינו את הנאספים בחדרים השונים ורשמו את שמותיהם לצורך מתן קנסות.
בהמשך מנעו השוטרים מהחסידים להתפלל תפילת ערבית ברחוב הסמוך לבית הכנסת.
בחג שביעי של פסח תשפ"א, פשטה המשטרה על בית המדרש של חסידות פשעווארסק באנטוורפן, ופיזרה את מאות המתפללים.
מחקר שהתפרסם בפברואר 2021 מצא כי שיעור חולי הקורונה בקהילה החרדית בלונדון הוא אחד הגבוהים בעולם ועומד על 65% מחברי הקהילה.
מקרה המוות הראשון במונטריאול היה של חבר הקהילה החסידית בעיר.
בעקבות המקרה הודיעו שלטונות קוויבק על סגירת בתי הכנסת בעיר ואף שלחו שוטרים לאכוף את הסגירה.
בתחילת שנת 2021 ממשלת קנדה הורתה על סגירה של בתי תפילה במדינה עד 8 בפברואר.
המועצה היהודית של מונטריאול, המועצה החסידית של קוויבק וארגונים חרדיים נוספים בקנדה עתרו לבית המשפט כנגד המדינה בטענה שהאיסור אינו מידתי ונעשה ללא התייעצות עימם.
בחודש פברואר פסק בית המשפט שיש לאפשר תפילה של עד 10 משתתפים בחדר, במטרה למנוע את הפגיעה בחופש הדת.
במרץ עתרה המועצה היהודית שוב לבית משפט בטענה שעוצר הלילה שנקבע במדינה החל מהשעה שמונה בערב לא מאפשר ליהודים להתפלל תפילת ערבית במניין.
במהלך תקופת הקורונה נוצר שבר עמוק באמון הציבור החרדי בשלטון, ובשל הטלת הסגרים המקומיים החלו ציבורים מצומצמים להימנע מלהיבדק.
אך גם אחר שנשבר האמון במשרד הבריאות, נשמר הבידול בינה למערכת הבריאות וכל הציבור הספרדי ליטאי המשיך להאמין בה וגם רוב הציבור החסידי אך פלגים מסוימים טיפלו עצמאית.
באוקטובר פרסם ביטאון חסידות בעלז המחנה החרדי, בכותרת הראשית: רוצחים בחלוק לבן, הכתבה שעסקה בטענות לפיהן צוותי הרפואה גורמים למותם של מאושפזים בשל בצע כסף.
אך לאחר מכן הבהירה מערכת העיתון כי מדובר במיעוטם של הרופאים ואילו רובם המוחלט עושים עבודה נפלאה במסירות.
באותו החודש חשף יאיר שרקי מערך חרדי–חשאי לאשפוז ביתי של חולי קורונה בשם "חסדי עמרם" שהוקם בשכונת מאה שערים, חשיפת הארגון הובילה לדיון עמוק במערכת הבריאות.
בתחילת מגפת הקורונה הונהג בעולם הישיבות החרדי "מתווה הקפסולות".
בישיבות שהקפידו ולא אפשרו יציאה לבחורים כלל המתווה הצליח למנוע הדבקה.
עם זאת כ-16 אלף צעירים למדו באופן פיראטי במוסדות שלא השתתפו במתווה הקפסולות בישיבות, ושפעלו בניגוד לחוק וללא פיקוח על נתוני התחלואה.
מבין 26.5 אלף התלמידים שבמתווה: 6,000 נדבקו למרות השהות בקפסולות, ומחציתם היו חולים או חייבי בידוד נכון לסוף ספטמבר.
הם, וגם אלה שנחשפו אליהם, בודדו - בדרך כלל במתחמים סגורים בתוך המוסדות שחלקם הופנו למלוניות קורונה וחלקם הועברו למבנה ישיבת חברון שהוסב למלונית זמנית בתיאום עם פיקוד העורף - ורובם החלימו (או השלימו את חובת הבידוד) וחזרו ללימודים.
גורם חרדי בכיר העלה כמה סיבות לקריסתו של המתווה, והמרכזית שבהן היא חוסר המשמעת ביחס להנחיות של משרד הבריאות.
הוא ציין בין היתר כי "בגל השני היו הרבה יותר ישיבות שהצטרפו למתווה, אבל למרביתן לא היה את האפשרות לנהל אותו או לאכוף את היציאה מהמוסד בצורה קפדנית וראויה".
אחרי יום הכיפורים כ-20 אלף שוחררו לבתיהם - רובם ללא בדיקה.
את זמן אלול צלחו ללא נדבקים ישיבות כמו ישיבת חברון, אור ישראל, אור אלחנן, באר יעקב, דרך חכמה ובית מדרש גבוה פינקל.
זאת בנוסף לישיבת קול יעקב.
בישיבת מיר ברכפלד שצלחה גם היא את זמן אלול ללא נדבקים, נתגלו נשאים לאחר סוף הזמן, בשעה שהתלמידים כבר שהו בבתיהם.
כעשרה ימים אחרי שמחת תורה, הותרה חזרה לישיבות שבתנאי פנימיה.
כהפקת לקחים ממתווה זמן אלול, נעשו שיפורים במתווה ובין היתר סוכם כי קפסולות מתמזגות יכללו לכל היותר 250 תלמידים.
יתבצעו בדיקות בבית או בכניסה לישיבה.
על המתווה נמתחה ביקורת מכיוונים שונים.
יישום המתווה בישיבות רבות ללא הכנה מתאימה וללא פיקוח מספיק על ביצועו הוביל לקריסתו בישיבות רבות.
המטרה המקורית, הפרדת התלמידים לקבוצות קטנות כדי למנוע הפצה של הנגיף, פעמים רבות לא הושגה, ובישיבות רבות התקיימה הדבקה גם בין הקפסולות.
בקרב בחורי הישיבות נמתחה ביקורת על המתווה, שהגביל את יציאתם מהישיבה למשך לפחות כחודש וחצי, ועל פי טענות שונות הדבר גרם לפגיעה נפשית ופסיכולוגית בקרב תלמידי הישיבות.
הסיקור התקשורתי בישראל וטענות לאנטישמיות בעולם
שיעור התחלואה הגבוה בחברה החרדית, לווה בכך שהיו מקרים שבהם כלי תקשורת שמו חרדים כתמונת אילוסטרציה בכתבות קורונה, דבר שיצר התמרמרות בחלקים מהחברה החרדית.
היו שטענו כי כמו הפרת המגבלות בחוגים החרדיים סוקרה בהרחבה רבה יותר בהשוואה סיקור להפרות בציבור הכללי.
השיעור הגבוה של חולים בקהילות שונות בעולם של החברה החרדית (למשל בניו יורק) הוביל לפרבום כתובת וקריאות אנטישמיות בחלק ממדינות העולם.
התפרצות נגיף הקורונה באסיה החלה ככל הנראה בדצמבר 2019, כאשר בעלי חיים הנשאו את הווירוס הדביקו אזרחים בשוק בעיר ווהאן שבסין, השוק נסגר חודש לאחר התקרית.
לאחר תקרית זו, אזרחים נוספים במדינה נדבקו והוירוס אף התפשט לאזורים רבים בעולם כגון אירופה, אפריקה ואמריקה.
לא כולל רוסיה (שהיא מדינה טרנס-יבשתית), המדינות באסיה עם כמות החולים הגבוהה ביותר הם הודו, טורקיה, איראן ואינדונזיה.
המדינות שבהן הנגיף הגיע ראשון, בהוטן, מונגוליה, סינגפור, טאייואן ווייטנאם הן באופן מפתיע במצב יחסית טוב למדינות אחרות באסיה.
ב-24 בפברואר אישרה אפגניסטן את החולה הראשון, גבר בן 35 שהגיע מהראת שנמצא כחיובי לקורונה.
ב-7 במרץ אושרו שלושה מקרים חדשים במחוז הראת.
ב-10 במרץ, המקרה הראשון שדווח עליו מחוץ לעיר הראת, היה במחוז סמנאן, וסך הכל היו בו חמישה מקרים.
ארמניה גילתה את החולה הראשון במדינתה ב-29 בפברואר/תחילת 1 במרץ כאשר אזרח ארמניה בן 29 חזר מאיראן והתגלה כחיובי לקורונה.
אשתו גם נבחנה לקורונה והתגלתה כשלילית.
ראש הממשלה ניקול פשימיאן קבע כי הוא "כרגע במצב טוב" וכ-30 אנשים שהיו במגע איתו נכנסו לסגר.
באזרבייג'ן, התגלה האזרח הראשון שחלה מקורונה, שחזר מרוסיה דרך איראן.