tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
פריים קפוא - The J.
פרילנס - ג'יימס "דם" אולמר
צירים מצוינים: המיטב של טד נוגנט - טד נוגנט
קבוצת מיכאל שנקר 2 - הקבוצה של מיכאל שנקר
קו קו - דבי הארי
קשה לריפוי - ריינבוו (Rainbow)
רחוק כסיאם - רד רידר
רוח רפאים במכונה - הפוליס
רק ישו - דיון דה מוקי
שחק איתי בחוץ - הלן רדי
שירי רחוב - ריק ג'יימס
שלג של אוז (Blizzard of Ozz) - אוזי אוסבורן
שרוך לבן ועור שחור - הליקס (Helix)
תחלוק את האהבה שלך - קני רוג'רס
תן לעם מה שהם רוצים - הקינקס
בוא נדבר - עפרה חזה
השירים שזכו במצעדי הפזמונים של 1981 (בסוגריים - מספר השבועות שהיו במקום הראשון)
"(Just Like) Starting Over" - John Lennon (שלושה שבועות אחרונים ב-1980 + שבועיים ראשונים ב-1981)
"Physical" - Olivia Newton-John (שישה שבועות אחרונים ב-1981 + ארבעה שבועות ראשונים ב-1982)
"Don't You Want Me" - The Human League (שלושה שבועות אחרונים ב-1981 + שבועיים ראשונים ב-1982)
פיטר מקסוואל דייוויס - Piano Sonata
ג'ואל פרנסואה דוראנד - String Trio
ג'ורג' לויד - הסימפוניה העשירית (כלי נשיפה)
רוג'ר ססיונס - Concerto for Orchestra (קיבל את פרס פוליצר למוזיקה)
סטניסלב סקרובצ'בסקי - Clarinet Concerto
קונראד סוסה וריצ'רד סטריט - "נהר שחור"
"ברנום", הפקת לונדון פרודקשן, עולה באולם ווסט אנד בלונדון ב-11 ביוני ומריצה 655 הופעות.
"חתולים" (Cats) - לונדון פרודקשן.
Dreamgirls - הפקת ברודוויי, עולה בתיאטרון אימפריאל שבניו יורק ב-20 בדצמבר ומריצה 1522 הופעות.
הפיראטים של פינצ'נזה - ברודוויי המחודש.
Song and Dance - לונדון פרודוקשן
29 בינואר – ג'וני לאנג, זמר בלוז
ג'סטין טימברלייק, זמר וחבר לשעבר בלהקת אן סינק
צ'אד גילברט, ניו פאונד גלורי
ת'רסה סוקירקה, מקום 2 בכוכב נולד הקנדי, עונה שנייה
שירי מימון, מקום 2 בכוכב נולד, עונה ראשונה, זמרת ושחקנית
איראסמה טרוויסן, בסיסטית הרכב האינדי פופ ורוק הברזילאי "עייפתי מלהיות סקסית"
שרה הרדינג, "Girls Aloud" (נפטרה ב-2021)
הראל סקעת, מקום 2 בכוכב נולד, עונה שנייה, זמר
הראל מויאל, מקום 1 בכוכב נולד, עונה שנייה, זמר-יוצר
23 בינואר – סמואל בארבר
25 בינואר – אדל אסטייר, זמרת, שחקנית ורקדנית אמריקאית
1 בפברואר – ארנסט פיפינג, מלחין
9 בפברואר – ביל היילי
15 בפברואר – מייק בלומפילד, נגן בלוז
5 באפריל – בוב הייט, "Canned Heat", נפטר מהתקף לב
5 באפריל – מוריס זבריגר, כנר, מלחין ומנצח
7 באפריל – קית למברט, מנהל ומפיק של המי
8 באפריל – ברט שוולב, כותב טקסטים לאופרה
14 באפריל – איבאן גלאמיאן, מורה לכינור
28 באפריל – סטיב קורי, הבסיסט של הטי רקס
11 במאי – בוב מארלי
16 ביולי – הארי צ'אפין, זמר אמריקאי
18 באוגוסט – רוברט בנט, מלחין ומעבד מוזיקלי
15 בספטמבר – צ'יק באלאק, זמר אמריקאי
29 באוקטובר – ז'ורז' ברסנס
27 בנובמבר – לוטה לניה, זמרת ושחקנית.
13 בדצמבר – קורנליוס קרדאו, מלחין של ה"Avant-garde"
27 בדצמבר – הוגי קרמייקל, זמר אמריקאי
טקס פרס גראמי ה-23 נערך ב-25 בפברואר 1981, ושודר בשידור חי בטלוויזיה האמריקאית.
קטע התזמורת של השנה - ריימונד מינשל (מפיק), גאורג שולטי (מנצח)והתזמורת הסימפונית של שיקגו בביצוע של הסימפוניה השישית של אנטון ברוקנר, חלק ראשון.
הקטע הווקאלי הטוב ביותר - הנרי לואיס (מנצח), לאונטין פרייס ותזמורת פילהרמוניה על ביצוע של "Prima Donna".
מופע האופרה של השנה - גאנתר בריסט, מייקל הורוואט (מפיקים), פייר בולז (מנצח), טוני בלאנקאהניים, פרנץ מאזורה, איבון מינטון, טרסה סטראטאס והאופרה הפריזאית על ביצוע של "לולו" של אלבן ברג.
שירת המקהלה של השנה - קרלו מריה ג'וליני (מנצח), נורבט באלאץ' (מנצח מקהלה) ותזמורת פילהרמוניה על רקוויאם של מוצרט.
הופעת הסולו של השנה עם תזמורת -
ברנרד הייטינק (מנצח), יצחק פרלמן, מסטיסלב רוסטרופוביץ' ותזמורת הקונצרטחבאו על ביצוע של "Violin and Cello Concerto in A Minor (Double Concerto)" של יוהנס ברהמס.
סייג'י אוזאווה (מנצח), יצחק פרלמן והתזמורת הסימפונית של בוסטון על ביצוע של "Violin Concerto" של אלבן ברג ועל ביצוע של "Violin Concerto in D" של איגור סטרווינסקי.
הופעת הסולו של השנה בלי תזמורת - יצחק פרלמן על ביצוע של "האלבום הספרדי" (The Spanish Album).
קטע הצ'מבר של השנה - יצחק פרלמן ופנחס צוקרמן על מוזיקה ב-2 כינורות, "Suite For Two Violins" של מוריץ מושקובסקי, "Duets" של דמיטרי שוסטקוביץ' ו-"Sonata for Two Violins" של סרגיי פרוקופייב.
האלבום הקלאסי של השנה - גאנתר בריסט, מייקל הורוואט (מפיקים), פייר בולז (מנצח), טוני בלאנקאהניים, פרנץ מאזורה, איבון מינטון, טרסה סטראטאס והאופרה הפריזאית על ביצוע של "לולו" של אלבן ברג.
פסקול השנה - ג'ון ויליאמס על פסקול הסרט "האימפריה מכה שנית".
פסקול השנה למדיה - ג'ון ויליאמס על פסקול הסרט "האימפריה מכה שנית".
העיבוד המוזיקלי של השנה - ג'רי האי וקווינסי ג'ונס על "Dinorah, Dinorah" שמבוצע על ידי ג'ורג' בנסון.
העיבוד המוזיקלי, המלווה בזמר, של השנה - קריסטופר קרוס ומייקל אומרתיאן על "Sailing" בביצועו של קריסטופר קרוס.
העיבוק המוזיקלי לקולות של השנה - ג'ניס סייגל על "Birdland" שמבוצעת על ידי The Manhattan Transfer.
קליפ השנה לילדים - דייוויד לוין ולוסי סימון (מפיקים) על "In Harmony A Sesame Street Record", בביצוע של מספר אמנים.
אלבום הקומדיה של השנה - רודני דיינג'רפילד, "No Respect".
שיר השנה - נורמן דיירון (מפיק) על השיר "Rare Blues" אותו ביצעו מספר אמנים.
שיר השנה - "La Onda Va Bien" של קאל צ'אדר
החידוש הטוב ביותר לאלבום - קיית הארדויק, שחידש את אלבומו של אנדרס סגוביה, "The EMI Recordings 1927-39"
זמרת השנה - אן מוראי
זמר השנה - ג'ורג' ג'ונס
צמד השנה - אמיליו האריס ורוי אורביסון
שיר השנה - "On the Road Again" של ווילי נלסון
זמרת השנה - אלה פיצגרלד
זמר השנה - ג'ורג' בנסון
זמרת השנה - בט מידלר
זמר השנה - קני לוגינס
צמד השנה - ברברה סטרייסנד וברי גיב
מופע השנה - בוב ג'יימס וארל קלו
זמרת השנה - סטפני מיילס
מופע השנה - ג'ורג' בנסון
שיר השנה - "Never Knew Love Like This Before", שירם של ג'יימס מטום ורג'י לוקאס, בביצועה של סטפני מיילס.
זמרת השנה - פט בנאטאר
זמר השנה - בילי ג'ואל
קליפ השנה - מייקל אומרתיאן (מפיק) וקריסטופר קרוס על הקליפ "Sailing"
אלבום השנה - מייקל אומרתיאן (מפיק) וקריסטופר קרוס על "קריסטופר קרוס"
שיר השנה - קריסטופר קרוס - "Sailing"
תגלית השנה - קריסטופר קרוס.
האירוויזיון של 1981 היה ה-26 במספר, והוא התקיים ב-4 באפריל בדבלין, אירלנד.
Bucks Fizz שייצגו את בריטניה היו הזוכים.
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1980.
לואיס אלוורז ובנו משערים שהתנגשותו של אסטרואיד בכדור הארץ היא שגרמה להיעלמות הדינוזאורים
5 בספטמבר – פתיחת מנהרה חדשה במעבר סנקט גוטהארד, הכביש המהיר במנהרה הארוך בעולם (16.32 ק"מ)
המצאת סוללת יוני ליתיום שניתנת לטעינה על ידי ג'ון גודאינף
גילוי אפקט הול הקוונטי על ידי קלאוס פון קליצינג
תחילת ייצור של מחשב מדגם קומודור VIC-20 על ידי חברת קומודור מכונות עסקיות.
היה זה המחשב הראשון שנמכר ביותר ממיליון יחידות
22 במאי – שחרור משחק מחשב פק-מן.
אוקטובר – תחילת עבודה על MS-DOS/PC-DOS
גילוי חיסון נגד הפטיטיס B על ידי ברוך שמואל בלומברג
פרס נובל לפיזיקה – ג'יימס קרונין, ואל פיץ', ארצות הברית, על גילוי ההפרה של עקרונות סימטריה בסיסיים בהתפרקות של מזוני K נייטרליים
פרס נובל לכימיה – וולטר גילברט, ארצות הברית פרדריק סנגר בריטניה, על תרומתם לקביעת רצפי הבסיסים בחומצות גרעין.
פול ברג, ארצות הברית, על מחקריו המהותיים בתחום הביוכימיה של חומצת גרעין, במיוחד בהקשר של DNA משולב (רקומביננט)
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ברוך בנאסרף ונצואלה/ארצות הברית, ז'אן דוסה צרפת ג'ורג' ד.
סנל ארצות הברית, על גילוי הגנים של MHC (חלבונים שתפקידם לגרום למערכת החיסון לפעול נגד אנטיגנים)
פרס נובל לכלכלה - לורנס קליין (ארצות הברית) על יצירה של מודלים אקונומטריים ויישומם לניתוח של תנודות כלכליות ומדיניויות כלכליות
פרס טיורינג – טוני הואר, על תרומתו לפיתוח מיון מהיר, בחירה מהירה, לוגיקת הואר, עיבוד מקבילי ופיתוח שפת תכנות
22 בנובמבר שון פנינג, מתכנת מחשבים, מפתח השירות נאפסטר פלטפורמת שיתוף הקבצים הפופולרית הראשונה בשיטת עמית לעמית
8 בינואר – ג'ון מושלי (John Mauchly), מבוני המחשבים בראשונים כולל ENIAC (נולד ב-1907)
2 בפברואר – ויליאם סטיין, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1972, על חלקו בתרומה להבנה של הקשר בין המבנה הכימי לפעילות הקטליטית של מולקולת הריבונוקלאז (נולד ב-1911)
5 בפברואר – נחמן אהרונשיין (Nachman Aronszajn), מתמטיקאי פולני אמריקאי, עסק באנליזה מתמטית ולוגיקה (נולד ב-1907)
13 בפברואר – מריאן רייבסקי מתמטיקאי וקריפטוגרף פולני, נודע בזכות עבודתו פורצת הדרך לפיצוח צופן האניגמה הגרמנית ערב מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1905)
16 בפברואר – אריך היקל (Erich Hückel), כימאי פיזיקלי גרמני, תרם לחקר המוליכות החשמלית בתמיסות אלקטרוליטיות ושיטות חישוב של אורביטלים מולקולריים להבנת הקשר הכימי (נולד ב-1896)
18 במרץ – לודוויג גוטמן נוירולוג יהודי יליד גרמניה, ייסד את משקי סטוק מנדוויל והמשחקים הפאראלימפיים, אחד מאבות ספורט הנכים (נולד ב-1899)
21 באפריל – אלכסנדר אוֹפָּרין, ביוכימאי סובייטי, ממייסדי חקר מוצא החיים (נולד ב-1894)
22 באפריל – פריץ שטרסמן היה כימאי גרמני, גילה יחד עם אוטו האן וליזה מייטנר את תהליך הביקוע הגרעיני של האורניום, הוכר על ידי "יד ושם" כחסיד אומות העולם, על פועלו להצלת יהודי בזמן השואה (נולד ב-1902)
12 ביוני – אגון פירסון, סטטיסטיקאי בריטי, ידוע בעיקר בזכות פיתוח הלמה של ניימן-פירסון של בדיקת השערות סטטיסטיות (נולד ב-1895)
5 ביולי – ארי שטרנפלד, מדען סובייטי ממוצא יהודי, מחלוצי תחום חקר החלל (נולד ב- 1905)
29 באוגוסט – פרנקו בזאלייה פסיכיאטר ונוירולוג איטלקי שהביא לביטול בתי החולים הפסיכיאטריים הממשלתיים באיטליה (נולד ב-1924)
8 בספטמבר – וילארד ליבי, כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה ב-1960 על פיתוח השיטה של תיארוך פחמן 14 (נולד ב-1908)
15 באוקטובר – מיכאיל לברנטייב, מתמטיקאי סובייטי, מחקריו העיקריים היו בתחום אנליזה מרוכבת, חשבון וריאציות ומכניקה (נולד ב-1900)
21 באוקטובר – הנס אספרגר, רופא ילדים, פסיכיאטר ילדים ומחנך אוסטרי שעל שמו קרויה תסמונת אספרגר (נולד ב-1906)
27 באוקטובר – ג'ון ואן ולק (John Van Vleck), פיזיקאי ומתמטיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה (1977) על חלקו בהבנת ההתנהגות של אלקטרונים במוצקים מגנטיים (נולד ב-1899)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1982.
סטנלי פרוזינר מפרסם מאמר בנושא פריונים.
הרעיון התקבל בביקורת קשה אך בסופו של דבר הוא קיבל פרס נובל על העבודה
הומולין (Humulin), אינסולין אנושי שיוצר בטכניקה של DNA רקומביננטי אושר כתרופה
17 באוגוסט – ייצור מסחרי של תקליטור על ידי חברת פיליפס
1 באוקטובר – תחילת מכירת תקליטורים
14 בדצמבר – הוצאת פטנט על טרנזיסטור IGBT
8 באפריל – גילוי גביש כמו-מחזורי על ידי דן שכטמן
29 באוגוסט- יצירת מֵיטְנֶרְיוּם, יסוד מלאכותי ממתכות המעבר, סמלו הכימי Mt, מספרו האטומי 109, נקרא על שם ליזה מייטנר
אוגוסט – תחילת ייצור מחשב קומודור 64. בסך הכל נוצרו מעל 17 מיליון יחידות
כנס סולווה ה-18 - פיזיקה של אנרגיות גבוהות
2 בדצמבר – ניתוח מוצלח ראשון של השתלת לב מלאכותי
פרס נובל לפיזיקה – קנת וילסון ארצות הברית, על התאוריה לתופעות קריטיות בהקשר למעברי פאזה.
פרס נובל לכימיה – אהרון קלוג בריטניה/דרום אפריקה, על פיתוח מיקרוסקופ האלקטרונים הקריסטלוגרפי.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – סונה ברגסטרם שוודיה, בנט סמואלסון שוודיה, ג'ון ר.
ויין בריטניה, על גילוי הפרוסטגלנדינים.
פרס נובל לכלכלה - ג'ורג' שטיגלר (ארצות הברית) על מחקריו רבי ההשפעה של מבנים תעשייתיים, תפקוד שווקים והסיבות והתוצאות של רגולציה ציבורית.
מדליית פילדס – שינג-טונג יאו (סין), אלאן קון (צרפת), ויליאם ת'רסטן (ארצות הברית)
פרס טיורינג – סטיבן קוק על תרומתו לתורת הסיבוכיות
18 בינואר – חואנג שיאנפאן, היסטוריון, חוקר תרבות, אנתרופולוג, אתנולוג ובלשן סיני (נולד ב-1899)
28 במרץ – ויליאם פרנסיס ג'יוק, כימאי קנדי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1949 על עבודתו בחקר תכונות החומר בטמפרטורות הקרובות לאפס המוחלט (נולד ב-1895)
9 באפריל – רוברט האבמן, כימאי גרמני, דיסידנט וחסיד אומות העולם (נולד ב-1910)
12 ביוני – קרל פון פריש, ביולוג אוסטרי חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1973 על פענוח שפת הדבורים (נולד ב-1886)
29 ביוני – ולדימיר זבוריקין, ממציא אמריקאי-רוסי מחלוצי הטלוויזיה (נולד ב-1889)
18 ביולי – רומן יאקובסון, בלשן יהודי רוסי, היגר לצ'כוסלובקיה ולארצות הברית, דמות מובילה בחוג הבלשני של מוסקבה (נולד ב-1896)
2 באוגוסט – ניקולאי פיליוגין, מהנדס סובייטי וחלוץ בתחום פיתוח מערכות הנחיה ובקרה לטילים, משגרי לוויינים וחלליות (נולד ב-1908)
15 באוגוסט – אקסל הוגו תיאודור תיאורל, ביוכימאי שוודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1955 על מחקר על אנזימים ופעולתם, במיוחד אנזימים מחמצנים (נולד ב-1903)
23 באוגוסט – סטנפורד מור, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1972, על תרומתו להבנה של הקשר בין המבנה הכימי לפעילות הקטליטית של מולקולת הריבונוקלאז (נולד ב-1913)
1 בספטמבר – לודוויג גאורג ביברבך, מתמטיקאי גרמני, נודע כתומך המפלגה הנאצית, וטען לקשר בין גזע לבין דרך-חשיבה מדעית (נולד ב-1886)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1981.
12 באפריל – שיגור ראשון מעבורת החלל קולומביה
12 באוגוסט – תחילת ייצור IBM PC
ביצוע ראשון של השתלת לב והשתלת ריאה
5 ביוני – תחילת מגפה של איידס, כאשר מרכז אמריקאי לבקרת המחלות הודיע על חמישה מקרים לא ברורים של מוות בלוס אנג'לס
פרס נובל לפיזיקה – ניקולס בלומברגן, ארתור שולוב, ארצות הברית, על תרומתם לפיתוח ספקטרוסקופיית לייזר; קאי סיגבאן שוודיה, על תרומתו לפיתוח ספקטרוסקופית אלקטרונים ברזולוציה גבוהה
פרס נובל לכימיה – קניצ'י פוקוי יפן, רואלד הופמן, ארצות הברית, על התאוריות שפיתחו בעניין מהלכן של תגובות כימיות
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – רוג'ר ספרי, ארצות הברית, מחקרו על אונות המוח; דייוויד הובל ארצות הברית, טורסטן ויזל שוודיה, מחקר על עיבוד מידע ויזואלי במוח
פרס נובל לכלכלה - ג'יימס טובין (ארצות הברית) על הניתוח של שווקים פיננסיים וקשריהם להחלטות הוצאה, תעסוקה, ייצור ומחירים
פרס טיורינג – אדגר קוד על עבודתו שהיוותה ציון דרך בהתפתחות מערכות המידע בכלל ובפרט מערכות ניהול בסיסי נתונים
5 בינואר – הרולד יורי, כימאי אמריקאי חתן פרס נובל לכימיה (1934) על גילוי המימן הכבד, כחלק ממחקר פורץ דרך על איזוטופים.
מילא תפקיד מרכזי בפיתוח פצצת האטום האמריקאית (נולד ב-1893)
9 במרץ – מקס דלבריק, ביופיזיקאי גרמני שהיגר לארצות הברית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1969 על מחקריו פורצי הדרך בביולוגיה מולקולרית על הבקטריופאג'ים (נולד ב-1906)
3 באפריל – ליאו קנר, רופא ופסיכיאטר יהודי אוסטרי-אמריקאי, עסק בהגדרה ומחקר של אוטיזם (נולד ב-1894)
11 במאי – אוד האסל, כימאי פיזיקלי נורווגי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1969 על חלקו בפיתוח הקונספט של קונפורמציה (נולד ב-1897)
5 באוגוסט – יז'י ניימן, מתמטיקאי וסטטיסטיקאי פולני-אמריקאי, עסק במושגים רווח בר-סמך והשערת האפס, ניסח את הלמה של ניימן ופירסון (נולד ב-1894)
13 בספטמבר – גאורג האז, זואולוג ישראלי, חוקר ומורה באוניברסיטה העברית בירושלים (נולד ב-1905)
8 בספטמבר – הידקי יוקאווה, פיזיקאי יפני חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1949 על ניבוי קיומם של מזונים (נולד ב-1907)
8 בספטמבר – צ'ארלס מורטרם שטרנברג, פלאונטולוג וצייד מאובנים אמריקאי-קנדי יהודי (נולד ב-1885)
22 בנובמבר – הנס אדולף קרבס ביוכימאי גרמני חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1953 על גילוי מעגל קרבס בנשימה תאית (נולד ב-1900)
6 בדצמבר – הארי הארלו, פסיכולוג אמריקאי, עסק בתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית (נולד ב-1905)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1983.
שימוש ראשון בנוגדנים חד-שבטיים לצורכי הרפואה
4 באפריל – טיסה ראשונה של מעבורת החלל צ'לנג'ר
בניית מצלמת וידאו ביתית ראשונה על ידי סוני ו-JVC
21 ביולי – רישום שיא הקור על כדור הארץ - באנטארקטיקה נרשמה טמפרטורה של 89.2 מעלות מתחת לאפס
1 בינואר – תחילת שימוש ב-Internet Protocol והקמת האינטרנט
27 בספטמבר – מוכרז פרויקט GNU לפיתוח מערכת הפעלה חופשית דמוית UNIX על ידי ריצ'רד סטולמן
20 בנובמבר – שחרור גרסה ראשונה של שפת התכנות טורבו פסקל
נובמבר – הפצת הגרסה ראשונה של מעבד התמלילים Microsoft Word
תחילת השימוש בשפת תכנות ++C
21 באוקטובר – הגדרה מחדש של מטר, יחידת המידה התקנית למדידת מרחק (אורך) במערכת היחידות הבין-לאומית, הגדרתו העדכנית של מטר אחד היא המרחק שעובר האור בריק במשך זמן של 1/299,792,458 שנייה
גילוי בוזוני W ו-Z על ידי קרלו רוביה, וסימון ואן דר מיר
פרס נובל לפיזיקה – סוברהמניאן צ'נדראסקאר (ארצות הברית), על המחקר התאורטי של התהליכים הפיזיקליים הנוגעים למבנה ולהתפתחות של הכוכבים; ויליאם אלפרד פוֹלֶר, פיזיקאי (ארצות הברית), על מחקריו התאורטיים והניסויים של התגובות הגרעיניות הנוגעות ליצירת היסודות הכימיים ביקום.
פרס נובל לכימיה – הנרי טאוב, ארצות הברית, על עבודתו על מנגנוני תגובות העברת אלקטרונים
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ברברה מק'קלינטוק (ארצות הברית), על גילוי הניידות של אלמנטים גנטיים ("הגנים הקופצים" - הטרנספוזונים)
פרס נובל לכלכלה - ז'ראר דברה (צרפת/ארצות הברית) על הכנסת שיטות אנליטיות חדשות לתאוריה הכלכלית, ועל הניסוח הריגורוזי של התאוריה של שיווי משקל כללי.
פרס טיורינג – קן תומפסון ודניס ריצ'י על פיתוחה של תורת מערכות ההפעלה, ובאופן ספציפי ליישום של מערכת ההפעלה יוניקס
17 במרץ – הלדן קפלר הרטליין (Haldan Keffer Hartline), פיזיולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1967) על חלקו בתיאור הסוגים השונים של תאים רגישים לאור בעין והדרך שבה אור משפיע עליהם
20 במרץ – איוואן וינוגרדוב, מתמטיקאי סובייטי, מצא פתרון להשערת גולדבך (נולד ב-1891)
22 במאי – אלבר קלוד, דוקטור לרפואה וחוקר תאים, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (1974) על חלקו בתיאור המבנה והפעולה של האברונים בתאים ביולוגיים בעזרת פיתוח השיטות העיקריות של הפרדה וניתוח מרכיבים של תאים חיים (נולד ב-1899)
10 בספטמבר – פליקס בלוך, פיזיקאי יהודי אמריקאי יליד שווייץ, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1952 על פיתוח השיטות למדידה מדויקת של המגנטיות הגרעינית והתגליות שנעשו בעזרת שיטות אלה (נולד ב-1905)
23 בספטמבר – שלום מנדלברוט, מתמטיקאי יהודי-צרפתי יליד פולין, עסק בעיקר באנליזה מתמטית (נולד ב-1899)
7 באוקטובר – ג'ורג' אייבל, אסטרונום אמריקאי, עסק במחקר אסטרונומי, בניהול, ובחינוך למדע (נולד ב-1927)
26 באוקטובר – אלפרד טרסקי, מתמטיקאי, לוגיקן ופילוסוף יהודי-פולני (נולד ב-1901)
18 בדצמבר – ויקטור טרנר, אנתרופולוג בריטי, שהשפיע רבות על לימודי הדתות (נולד ב-1920)
1983 בישראל (ה'תשמ"ג - ה'תשמ"ד) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 35 שנים להקמתה.
במוקד האירועים במדינה עמדו פרסום מסקנות ועדת כהן בנושא הטבח בסברה ושתילה ומשבר מניות הבנקים.
האירוע הפוליטי המשמעותי של שנת 1983 היה התפרקות ממשלת ישראל ה-19 בראשות מנחם בגין, ועליית ממשלת ישראל ה-20 בראשות יצחק שמיר.
7 בפברואר – ועדת כהן לחקירת טבח סברה ושתילה מגישה את המלצותיה.
בין ההמלצות: התפטרות שר הביטחון אריאל שרון.
14 בפברואר – ממשלת ישראל החליטה להעביר את אריאל שרון מתפקיד שר הביטחון, לאור ההמלצות בעניינו בדו"ח ועדת כהן שפורסם ב-7 בפברואר הוא ממונה לשר בלי תיק, ומוחלף בתפקיד שר הביטחון על ידי משה ארנס
22 במרץ – הכנסת בחרה את חיים הרצוג לנשיא המדינה, לאחר שגבר בבחירות על מועמד הקואליציה, השופט פרופסור מנחם אלון.
5 במאי – חיים הרצוג מושבע לנשיאה השישי של מדינת ישראל.
28 באוגוסט – מנחם בגין מודיע כי בכוונתו להתפטר מתפקיד ראש ממשלת ישראל, אך הוא מתמהמה בהגשת ההתפטרות לנשיא מדינת ישראל, חיים הרצוג.
לאחר לחץ פרלמנטרי, מגיש בגין את התפטרותו ב-15 בספטמבר
15 בספטמבר – 18 יום לאחר שהודיע כי בכוונתו להתפטר מתפקיד ראש ממשלת ישראל, מגיש מנחם בגין, לאחר לחץ פרלמנטרי, את התפטרותו לנשיא מדינת ישראל, חיים הרצוג.
בהצהרה לציבור מסתפק במילים "איני יכול עוד"
10 באוקטובר – יצחק שמיר מציג את הממשלה העשרים בפני הכנסת, ומתחיל לכהן כראש ממשלת ישראל
19 בינואר – נעצר על ידי השב"כ המרגל פרופסור מרקוס קלינגברג שכיהן כסגן מנהל המכון הביולוגי בנס ציונה.
בחקירתו הודה שריגל עבור ברית המועצות במשך עשרות שנים.
קלינגברג שוחרר בשנת 2003 ועזב את ישראל.
מרץ ואפריל – מגפת ההתעלפויות בגדה המערבית.
19 באפריל – משה לוי מתמנה לרמטכ"ל צבא הגנה לישראל.
1 במאי – התנגשות מטוס עיט ומטוס בז: במהלך אימון קרב-אוויר מעל הנגב, התנגש מטוס חיל האוויר הישראלי F-15 איגל במטוס A-4 סקייהוק.
המטוס ה- F-15 איבד את כנפו הימנית ולמרות זאת טייסו הצליח להנחיתו.
17 במאי – לבנון, ישראל וארצות הברית מגיעות להסכמה על נסיגה ישראלית מלבנון.
20 ביולי – ממשלת ישראל מורה להסיג את הכוחות מביירות, אך להשאירם בדרום לבנון.
26 ביולי – הפיגוע במכללה האסלאמית בחברון.
כמה מחברי המחתרת היהודית רוצחים שלושה סטודנטים ופוצעים שלושים נוספים.
4 בנובמבר – "אסון צור השני", פיגוע התאבדות של ארגון הג'יהאד האיסלאמי במפקדת צה"ל בצור.
60 איש נרצחים: 28 ישראלים ו-32 לבנונים.
8 בדצמבר – נאנס ונרצח הילד דני כץ על ידי ארבעה ערבים ישראלים על רקע לאומני.
2 במרץ – החלה שביתת הרופאים שנמשכה 4 חודשים
6 באוקטובר – פורץ משבר מניות הבנקים.
כתוצאה מהמשבר מניותיהם של ארבעה בנקים גדולים קרסו והממשלה הלאימה בנקים אלו.
10 בפברואר – רימון יד שנזרק לעבר הפגנה של "שלום עכשיו" מביא למותו של אמיל גרינצווייג; הרוצח הוא פעיל ימין בשם יונה אברושמי
16 באפריל – גנבת אוסף השעונים מהמוזיאון לאמנות האסלאם.
27 בנובמבר – מאיר שמגר ממונה לנשיא בית המשפט העליון
14 בדצמבר – גופת החיילת אורלי דובי, אשר נעדרה במשך חודש, מתגלית בחולות נתניה.
לימים הורשע ברצח שלמה חליווה המכונה "האנס הבכיין".
23 באפריל – עפרה חזה זוכה במקום השני באירוויזיון 1983 עם השיר "חי", הישג שהעניק לה גם את תואר "זמרת השנה" של רשת ג'.
אלבומים אשר יצאו בשנה זו : על פני האדמה - שלום חנוך, האישה שאיתי - דויד ברוזה, מה נשמע - ירדנה ארזי, מסגרות - אלבום הבכורה של דני רובס.
היישוב גבעת זאב, במחוז יהודה ושומרון
הקיבוץ נווה חריף, במחוז הדרום
הישוב הקהילתי אשרת, במחוז הצפון
9 בינואר – רונה-לי שמעון, רקדנית ושחקנית ישראלית
10 במאי – משה פרץ, זמר ומוזיקאי
24 ביוני – עוז זהבי, שחקן, דוגמן ומנחה ישראלי
24 ביוני – נטלי דדון, דוגמנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
1 באוגוסט – יונתן ברק, קומיקאי ושחקן ישראלי
16 באוגוסט – רותם סלע, שחקנית, מנחה, דוגמנית ופרזנטורית ישראלית
25 באוגוסט – רון נשר, ראפר ישראלי
13 בספטמבר – עופר חיון, שחקן ישראלי
20 באוקטובר – אלונה טל, זמרת ושחקנית קולנוע וטלוויזיה ישראלית.
21 באוקטובר – נינט טייב - זמרת ושחקנית ישראלית.
3 בנובמבר – אפרת גוש - זמרת ומוזיקאית ישראלית.
21 בנובמבר – דניאלה פיק, זמרת ישראלית
10 בפברואר – אמיל גרינצווייג, חבר תנועת שלום עכשיו.
12 באפריל – אברהם יפה, איש צבא וחבר הכנסת ישראלי.
16 באפריל – מיכאל זהרי, בוטנאי ישראלי.
19 ביוני – שמחה ארליך, פוליטיקאי ישראלי.
3 בנובמבר – הרב מנחם מנדל כשר, תלמיד חכם וראש ישיבה.
נתנאל הוכברג, אגרונום ומומחה לגידול גפנים.
אריה ליאו אוליצקי, רופא ישראלי ופרופסור לבקטריולוגיה.
1980 בישראל (ה'תש"ם-ה'תשמ"א) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 32 שנים להקמתה.
30 ביולי – חוק יסוד: ירושלים בירת ישראל מתקבל בכנסת
13 באוגוסט – בעקבות התפטרותו של שמואל תמיר מתפקיד שר המשפטים, ממונה משה נסים לתפקיד
לקראת הבחירות לכנסת העשירית (שהתקיימו ב-1981), נבחר בדצמבר ראש המערך ושמעון פרס זוכה ב-71% מן הקולות מול יצחק רבין
מספר מפלגות קטנות וסיעות יחיד מוקמות בכנסת.
ב-8 ביולי מקימים שלושה חברי כנסת, שניים מחברי התנועה הדמוקרטית ועקיבא נוף (שפרש קודם לכן מאותה תנועה) את סיעה אחווה.
ב-11 בנובמבר פורש חבר הכנסת יצחק יצחקי מן הליכוד ומקים סיעת יחיד: "ישראל אחת"
כתב אישום מוגש נגד שר הדתות אהרן אבוחצירא בגין קבלת שוחד.
היועץ המשפטי לממשלה, יצחק זמיר מבקש להסיר את חסינות השר.
מדינת ישראל מכירה בתרומתו של ארגון הלח"י וראתה בו גוף לוחם שסייע בהקמת המדינה.
10 במרץ – יצחק שמיר ממונה לשר החוץ בממשלת בגין במקום משה דיין שהתפטר בסוף 1979
באפריל טסה אל על לראשונה לקהיר; אליהו בן-אלישר ממונה לשגריר הראשון של ישראל במצרים
8 בפברואר – שר הביטחון עזר ויצמן מודיע על השקת פרויקט הלביא.
הפרויקט מאושר על ידי ועדת השרים ב-20 בפברואר.
16 בפברואר – התרחש פיגוע שבמהלכו הוטלו רימוני יד על קבוצה של ישראלים ברצועת עזה.
שני ישראלים נהרגו חמישה נפצעו.
7 באפריל – הפיגוע במשגב עם: 2 אזרחים ישראלים וחייל צה"ל נרצחים בפיגוע טרור של החזית העממית לשחרור פלסטין בקיבוץ משגב עם שליד גבול ישראל–לבנון.
17 באפריל – בתגובה לפיגוע במשגב עם מבצעת שייטת 13 את מבצע מתח גבוה נגד בסיס המחבלים שממנו יצאו המחבלים.
2 במאי מחבלים תוקפים קבוצת מתנחלים תלמידי ישיבה מקריית ארבע שהיו בדרכם לבית הדסה בחברון.
3 במאי ישראל מגרשת ללבנון את ראש עיריית חברון, פהד קוואסמה, ראש עיריית חלחול, מוחמד מילחם, והקאדי של חברון, השיח' רג'ב אל-תמימי.
25 במאי – שר הביטחון עזר ויצמן מתפטר על רקע חילוקי הדעות שלו עם ממשלת בגין.
בגין לא ממנה שר ביטחון חדש, אלא ממלא בעצמו את התפקיד עד הבחירות של 1981
2 ביוני – הפעולה הראשונה של המחתרת היהודית: ניסיון התנקשות בחייהם של ראשי הערים שכם, רמאללה ואל-בירה
20 ביולי – תאונה בעת ניסוי של התעשייה הצבאית במרכז הארץ, שישה בני אדם נהרגו
מתחילה מתיחות בין ישראל לסוריה על רקע השליטה על העיר הנוצרית זחלה בלבנון
טנק ה"מרכבה" נכנס לשירות פעיל בצה"ל
אברהם שלום מחליף את אברהם אחיטוב כראש השב"כ
24 בפברואר – השקל מחליף את הלירה הישראלית
נסגר בית החולים הממלכתי דונלו ביפו ; המרכז הרפואי שערי צדק עובר למשכנו החדש מן המבנה הישן שלא התאים לצרכיו; חרף מחאות ציבוריות הורסת עיריית ירושלים את בית טליתא קומי ומשאירה לו רק שריד בדמות חזית הקומה השנייה.
הפסדיה הכלכליים של חברת "ארקיע" מובילים להפרטתה והעברתה לידי משקיעים פרטיים
5 באוקטובר, לאור החלטתו של ראש עיריית תל אביב שלמה להט, נסגר גן החיות של תל אביב
נסגר קפה רוול ברחוב דיזנגוף
פעילים חברתיים בשכונת הקטמונים בירושלים (בראשות ימין סוויסה) מקימים את תנועת האוהלים, כמחאה על מצב הדיור בשכונות המצוקה וכמחאה על הפניית תקציבים להתנחלויות במקום לשכונות
"אוהל נחלאות"-אגודה לקידום השכונה והקהילה, הוקמה בשנת-1978, בשנת 1979 התקיימו בחירות דמוקרטיות ראשונות בעיר, על ידי המחלקה הקהילתית העירונית.
ליו"ר "אוהל נחלאות" נבחר יוסי חוברה (ממייסדי תנועת האוהלים-מרכז האוהל).
יצחק קדמן מקים את המועצה הלאומית לשלום הילד
חסידות בעלז פורשת מן העדה החרדית
דתיים לאומיים: בעקבות פרסומים של הרב שלמה אבינר בזכות הפרדה בין בנים לבנות בפעילויות בני עקיבא מוקמת תנועות נוער חדשה - "אריאל" - המהווה את ניצני החרדים-לאומיים
התנועה ליהדות מתקדמת מסמיכה לראשונה בישראל לרבנות את התלמיד הישראלי הראשון של ההיברו יוניון קולג' וכן מקימה את תנועת הנוער "צופי תל"ם" (שבט צופים)
8 ביוני – ילד בשם אורון ירדן נחטף מביתו בסביון על ידי עבריין שניסה לסחוט כספים עבור שחרורו.
הפרשה, שמסתיימת בגילוי גופתו של ירדן ביוני מזעזעת את המדינה והיא המקרה הראשון בהיסטוריה של מדינת ישראל, של חטיפה עבור כופר.
5 במרץ – משה לנדוי ממונה לנשיא בית המשפט העליון.
משה בן זאב עומד בראש ועדת בן זאב, שחקרה מקרים של התנכלויות לעובדי מדינה שחשפו שחיתות במקום עבודתם.
נשלמת ההוצאה לאור של האנציקלופדיה העברית (עם הכרך "שם, שמיים - תשרי"), מאוחר יותר יפורסמו "כרכי מילואים" כמו גם עדכונים
אברהם אבן-שושן משלים את הקונקורדנציה החדשה לתנ"ך
חתני וכלות פרס ישראל: דוד פלוסר, יעקב כ"ץ, חיים כהן, חיים לייב פקריס, פנחס ליטבינובסקי, אנה טיכו, יוסל ברגנר, בית יד-לבנים בפתח תקווה (תוך ציון יוצרו, ברוך אורן), החברה להגנת הטבע (תוך ציון אמוץ זהבי, עזריה אלון ויואב שגיא)
מוקמת ישיבת ההסדר קרני שומרון
אמנות יפה: משה גרשוני מייצג את ישראל בביאנלה של ונציה - העבודות משקפות את תקופת "אטימות אדומות" שלו, שבה הוצגו בשנה זו עבודות כמו "בדם ליבי" (בית האמנים) ו"אטימה אדומה: תיאטרון"
מתחיל שידור: "שלוש ארבע חמש וחצי" (אוקטובר)
מוזיקה קלאסית: יצחק פרלמן ופנחס צוקרמן זוכים בגראמי
גידי גוב ודני סנדרסון מקימים את דודה, ויוצא גם אלבומה הראשון (והיחיד) של הלהקה; יוצא להיטה הראשון של להקת "תיסלם", "רדיו חזק"; מוקמת להקת "בצל ירוק 80", מחווה ללהקות הצבאיות
מתקיים בפעם האחרונה פסטיבל הזמר והפזמון.
במקום הראשון זוכים האחים והאחיות עם "פזמון חוזר" (אך לא משתתפים באירוויזיון שמתקיים ביום הזיכרון לחללי צה"ל; בפסטיבל שירי הילדים זוכים הכל עובר חביבי עם "עודני ילד"; שיר השנה של גלי צה"ל הוא "כל חיי" בביצוע אבי טולדנו.
שיר השנה של רשת ג', הזוכה במצעד הפזמונים העברי השנתי הוא "גלגל ענק" של חלב ודבש.
אלה האחרונים זכו גם בתואר להקת השנה.
זמרי השנה של רשת ג' הם עפרה חזה וצביקה פיק.
ספרות ילדים: לאה נאור זוכה בפרס זאב לספרות ילדים על "מקהלה עליזה"; דבורה עומר מפרסמת את "לאהוב עד מוות"
דב סדן הוא חתן פרס ביאליק לספרות יפה
מסרטי 1980: "בית" התיעודי של עמוס גיתאי; "המשחק האמיתי"; "הפחדנים"; "חייך, אכלת אותה"; "חמש חמש"; "כוכב השחר"; "לנה" של איתן גרין; מחבואים"; "מלך ליום אחד" של אסי דיין; "מעגלים של שישבת" ; "על חבל דק"; "פצעי בגרות 80" של זאב רווח
תיאטרון: ההסתדרות מקימה את תיאטרון בית ליסין
תקשורת ועיתונות: מוקם המקומון התל אביבי "העיר" ; יורם הרועה מתחיל לפרסם את תשבץ ההגיון שלו ב"הארץ"; גלי צה"ל מתחילים לשדר את "ארבע אחרי הצהרים"
כדורגלן העונה של מעריב הוא יצחק ויסוקר
יחד עם מדינות מערביות נוספות, מחרימה ישראל את אולימפיאדת הקיץ
10 בינואר – אילן רוזנפלד, שחקן ישראלי
29 בינואר – יעל בר זוהר, שחקנית, דוגמנית ומנחת טלוויזיה
9 בפברואר – שרונה פיק, זמרת ומלחינה ישראלית
15 במרץ – אפרת בוימולד, שחקנית ישראלית
20 במרץ – נטע גרטי, שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית
23 במרץ – אסף אבידן, מוזיקאי ישראלי
9 באפריל – אסי ישראלוף, בדרן, שחקן וזמר ישראלי
10 באפריל – אנדי רם, טניסאי ישראלי
13 באפריל – רותם כהן, זמר, פזמונאי ומלחין ישראלי
17 באפריל – רודי סעדה, בדרן, סטנדאפיסט, שחקן תיאטרון וטלוויזיה ישראלי
29 באפריל – חזי דין, קוסם ושיאן גינס ישראלי
5 במאי – יוסי בניון, כדורגלן ישראלי
23 במאי – מלי לוי, שחקנית, דוגמנית, זמרת ומנחת טלוויזיה ישראלית
3 ביוני – קובי מימון, שחקן וסטנדאפיסט ישראלי
10 ביולי – שקמה ברסלר, פיזיקאית ופעילה חברתית ישראלית
29 ביולי – עודד פז, שחקן, מדבב, מנחה וקומיקאי ישראלי
7 בספטמבר – שני כהן, שחקנית ישראלית
30 בספטמבר – דורון בן דויד, שחקן ישראלי
11 באוקטובר – מיכל אנסקי, גסטרונומית, עיתונאית אוכל ומנחת טלוויזיה ישראלית
7 בינואר – דב יוסף, המושל הצבאי של ירושלים בזמן מלחמת העצמאות, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נולד ב-1899)
22 בינואר – יצחק בער, היסטוריון (נולד ב-1888)
2 בפברואר – חנה רובינא, "הגברת הראשונה של התיאטרון העברי" (נולדה ב-1888)
19 בפברואר – נתן ילין-מור, ממנהיגי הלח"י וחבר הכנסת בכנסת הראשונה (נולד ב-1913)
29 בפברואר – יגאל אלון, מפקד הפלמ"ח, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלות ישראל (נולד ב-1918)
3 במרץ – אברהם רקנאטי, איש ציבור, חבר הכנסת, בן ל (נולד ב-1880)
7 במרץ – צבי רותם, איש ציבור, עיתונאי (נולד ב-1903)
14 באפריל – שמעון דז'יגאן, שחקן תיאטרון, בדרן וזמר יידישאי (נולד ב-1905)
23 באפריל – אברהם ארנן, מייסדה ומפקדה הראשון של סיירת מטכ"ל (נולד ב-1930)
אפריל - איזי דורות, ראש השב"כ השני וסגן ראש המוסד (נולד ב-1916)
יצחק קנב - ממנהיגי הסתדרות העובדים הכללית וחבר הכנסת הראשונה מטעם מפא"י (נולד ב-1896)
8 ביוני – אברהם חלפי, משורר ושחקן ישראלי (נולד ב-1904)
6 או 7 ביולי (כ"ג בתמוז) - גדליהו אהרן קניג, ממנהיגי חסידות ברסלב (נולד ב-1921)
26 ביוני – עקיבא גוברין, פעיל ציוני, חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל (נולד ב-1902)
27 באוגוסט – אהוד אבריאל, פעיל בהגנה, ח"כ, שגריר ויושב ראש ההסתדרות הציונית העולמית (נולד ב-1917)
ספטמבר - כרמל צפניה, שייט ישראלי ואלוף עולם בשיט מפרשיות מדגם 420 (נולד ב-1940)
24 בנובמבר – צאלח סלימאן איש ציבור וחבר הכנסת (נולד ב-1888)
28 בנובמבר – נחום גוטמן, צייר וסופר ישראלי (נולד ב-1898)
דצמבר (6 או 7 בדצמבר, כ"ט בכסלו) - אברהם מאיר הברמן, חוקר הספרות העברית בימי הביניים ומשורר (נולד ב-1901)
עזריאל אוכמני, מתרגם ומשורר (נולד ב-1907)
אברהם איכר, ממייסדי ההגנה (נולד ב-1899)
יהושע אלוף, ממייסדי העיסוק בספורט בארץ ישראל ומנהיגי ארגון "מכבי" ותחרויות המכביה (נולד ב-1900)
לוי בן-אמתי, משורר ועורך (נולד ב-1901)
אנה טיכו, ציירת (נולדה ב-1894)
יעקב טלמון, היסטוריון (נולד ב-1916)
יוסף ישובי, מחנך (נולד ב-1887)
אהרן כהן, חבר מרכז מפ"ם שהורשע ונאסר באשמת מסירת מידע לסוכן זר (נולד ב-1910)
אריה לובין, צייר (נולד ב-1897)
שלום מושקוביץ', צייר (נולד ב-1896)
יוסף נויפלד, אדריכל (נולד ב-1899)
יוסף סטרומזה, מפעילי התנועה הציונית ביוון ובארץ ישראל, שופט (נולד ב-1888)
מרדכי עובדיהו, עורך, סופר, עיתונאי (נולד ב-1909)
אבשלום עוקשי, צייר (נולד ב-1916)
אהרון שידלובסקי, איש העלייה השנייה, ממייסדי קבוצת כנרת (נולד ב-1892)
הנרי שלזניאק, אמן (נולד ב-1938)
1981 בישראל (ה'תשמ"א-ה'תשמ"ב) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 33 שנים להקמתה.
במוקד האירועים במדינה עמדו מערכת הבחירות לכנסת העשירית, שהייתה רווית מתיחות בין-עדתית; והפצצת הכור הגרעיני שפיתחה עיראק.
נשיא המדינה - יצחק נבון
ראש הממשלה - מנחם בגין
ממשלה - ממשלת ישראל השמונה עשרה עד 5 באוגוסט, מאז ממשלת ישראל התשע עשרה
יושב ראש הכנסת - יצחק ברמן עד 20 ביולי, מאז מנחם סבידור
הכנסת - הכנסת התשיעית עד 16 ביולי, מאז הכנסת העשירית
נשיא בית המשפט העליון - משה לנדוי
ראש המטה הכללי - רפאל איתן
מפכ"ל המשטרה (החל מה-5 בינואר) - אריה איבצן
מערכת הבחירות לכנסת העשירית געשה.
הליכוד הואשם על ידי מתנגדיו בהנהגת "כלכלת בחירות".
במיוחד זכור ראיון של אחד מבכירי המפלגה, יעקב מרידור, ב-28 ביוני (ערב הבחירות) שבה הוא מבטיח כי מצא דרך להפקת אנרגיה חלופית, שדרכה יהיה ניתן "להאיר עיר גדולה כמו רמת גן" ב"נורה רגילה של בית", מה שכונה מאוחר יותר בלעג "הנורה שתאיר את כל רמת גן".
בתשדירי התעמולה של הליכוד משתתף הקומיקאי ספי ריבלין, והם זוכים לשיעורי צפייה גבוהים.
שלושה ימים לפני הבחירות בעצרת הבחירות המרכזית של המערך בכיכר מלכי ישראל ב-27 ביוני נאם דודו טופז את "נאום הצ'חצ'חים" : "תענוג לראות את הקהל הזה, ותענוג לראות שאין כאן צ'חצ'חים שהורסים אסיפות בחירות...
הצ'חצ'חים של הליכוד הם במצודת זאב.
הם בקושי שין גימלים, אם הם בכלל הולכים לצבא.
כאן נמצאים החיילים ומפקדי היחידות הקרביות".
בגין והליכוד השתמשו בתקרית בנאומם למחרת, על מנת ללכד את הציבור המזרחי מסביב לליכוד, ובכך ייתכן שהוכרעו הבחירות.
עוד בהקשר העדתי, במאי פורש אהרן אבו חצירא מן המפד"ל מקים את תמ"י, בעלת האוריינטציה "מזרחית".
ב-30 ביוני הליכוד בראשות מנחם בגין זוכה בבחירות לכנסת העשירית ומגיע לשיא כוחו - 48 מנדטים (לעומת 47 של המערך).
ב-5 באוגוסט - מנחם בגין מציג את ממשלתו השנייה (התשע עשרה במניין הממשלות) בפני הכנסת.
בעקבות ניצחונו בבחירות, נערך הליכוד ליישום מדיניותו.
ב-14 בדצמבר מקבלת הכנסת בשלוש קריאות את "חוק רמת הגולן" המחיל את החוק הישראלי על רמת הגולן.
ניצחונו של הליכוד מסמן תחילתה של תקופה חדשה בהיסטוריה של הפוליטיקה הישראלית - התקופה הדו-גושית בפוליטיקה הישראלית, שתימשך עד 1996.
16 באפריל – מסוכל ניסיון של חוליית מחבלים לחדור לישראל מלבנון באמצעות כדור פורח.
28 באפריל – חיל האוויר מפיל שני מסוקי קרב סוריים שהפציצו את כוחות הפלנגות בלבנון.
הייתה זו ההתערבות הישראלית הראשונה במלחמת האזרחים בלבנון.
בתגובה הכניסו הסורים סוללות טילים לאזור הבקאע בלבנון.
ראש הממשלה מנחם בגין הצהיר שישראל לא תשלים עם הימצאות טילים סוריים בלבנון.
7 ביוני – מבצע אופרה: חיל האוויר הישראלי משמיד את הכור הגרעיני אוסירק בעיראק.
24 ביולי – נחתם הסכם הפסקת אש בין ישראל ואש"ף, בתיווך השליח האמריקני פיליפ חביב.
1 באוגוסט – בניסיון התנקשות המיוחס למוסד, נורה בוורשה מוחמד עודה, חבר בארגון ספטמבר השחור האחראי לטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן.
1 באוקטובר – 83 הרוגים ו-300 פצועים בהתפוצצות מכונית תופת בביירות.
את הפיגוע ביצעה החזית לשחרור לבנון מזרים, ארגון טרור שהקימה והפעילה ישראל.
המצב הכלכלי ממשיך להתדרדר, והאינפלציה הופכת תלת-ספרתית.
שר האוצר, יגאל הורביץ, מתפטר בשל חוסר גיבוי מצדו של ראש הממשלה ומחליף אותו שר התקשורת יורם ארידור עם מדיניות כלכלית שונה מזו של קודמו, שחיפש לבצע קיצוצים ככל הניתן.
ארידור, שכיהן קודם לכן כשר התקשורת, נקט מספר צעדים פופולריים טרם הבחירות לכנסת, כגון ביטול ה"מחיקון" בטלוויזיה.
מבקריו האשימו אותו ב"כלכלת בחירות" ובדרדור הכלכלה הישראלית.
ב-1 באפריל מודיע שר האוצר ארידור על שורה של הוזלות של מוצרי צריכה, חלקי חילוף לרכב, תכשירי קוסמטיקה ועוד.
תיירות: מוקמת חוות תנינים בחמת גדר; העיר העתיקה של ירושלים מוכרזת כאתר מורשת עולמית.
סטף ורטהיימר ואחרים מקימים יישוב קהילתי בגבול הצפון - כפר ורדים
8 במרץ 1981- אסון טביעת האונייה מצדה: אוניית הצובר של חברת צים מצדה טובעת במהלך הפלגה להובלת מטען אשלג מנמל אשדוד לנמל בולטימור בארצות הברית באזור האוקיינוס האטלנטי בקרבה לאי ברמודה, 24 נספו.
הקיבוץ המאוחד ואיחוד הקבוצות והקיבוצים מתאחדים ל"תנועה הקבוצית המאוחדת", 30 שנים אחרי הפילוג בקיבוץ המאוחד ב-1951.
12 בינואר – חבר הכנסת חמאד אבו רביעה נרצח בשל סירובו לקיים הסכם רוטציה
מוגש דו"ח ועדת קנת (בראשות השופט מרדכי קנת) לבדיקת המצב בבתי הכלא בישראל
חתני וכלות פרס ישראל: יורם לינדנשטראוס ואיליה פיאטצקי-שפירו (מתמטיקה) ; אברהם סופר (ספרות תורנית) ; רחה פריאר (תרומה מיוחדת לחברה); קבוצת דגניה א' (תרומה מיוחדת לחברה) ; גורית קדמן (מחול); מאיר יעקב קיסטר (בלשנות ולשון ערבית)
האוניברסיטה העברית בירושלים: מרבית החוגים למדעי הרוח, מדעי החברה, חינוך ומשפטים עוברים לקמפוס הר הצופים.
אברהם אבן-שושן הוא חתן פרס ביאליק בשל מחקריו ותרומתו לחכמת ישראל ופרסום "קונקורדנציה חדשה לתנ"ך"; זרובבל גלעד ויהושע טן-פי הם חתני פרס ביאליק לספרות יפה
אמנות יפה: משה גרשוני מציג את התערוכה "היי, חייל!" בגלריה גבעון, כולל הציורים "חייל!
חייל!" ו"תשיר, חייל:"; מוזיאון תל אביב מציג את התערוכה הקבוצתית "רוח אחרת"
טלוויזיה: הטלוויזיה הישראלית מפסיקה את מחיקת הצבע מתוכניות שצולמו במקור במצלמות צבע ומתחילה לשדר בצבע
תוכניות ילדים ונוער: מתחילים שידורי "ארץ מולדת", "בבית של פיסטוק" ו"הדוברמן החברמן" (דובי-דוברמן)
הטלוויזיה הישראלית משדרת, חרף מחאות פעילים מזרחים את הסדרה "עמוד האש"; רם לוי מקרין את סרט הטלוויזיה "אינדיאני בשמש"
מוזיקה קלאסית (מוזיקה בת-זמננו): "קליידוסקופ" לתזמורת סימפונית של בן-ציון אורגד; "מחול המאורעות" ו"בית המלאכה" של יוסף טל
רמי פורטיס ו"שולץ האיום" מקימים את להקת "כרומוזום"
יוסי בנאי מעלה את מופע הבידור "אני וסימון ומואיז הקטן"
29 באוגוסט - הופעתו של אריק איינשטיין בקיסריה היא האחרונה שלו מול קהל
הכל עובר חביבי מייצגת את ישראל באירוויזיון עם "הלילה" ומגיעה בדבלין למקום השביעי
תחרויות שירי ילדים: בפסטיבל שירי הילדים זכתה במקום הראשון שולה חן עם השיר "אמא".
עפרה חזה כובשת את השירוויזיון עם השיר "מלכת הקסמים".
בחיפה נערך בפעם הראשונה הפסטיבל לשירי ילדים בחיפה.
תחרות שירים זו עתידה לשנות את שמה ולהפוך לפסטיגל.
עזרא דגן קוטף בה את המקום הראשון עם השיר "איגן מיגן קובייה".
ספרות: הלית ישורון מייסדת את כתב העת לשירה "חדרים"; נעמי פרנקל מפרסמת את "צמח בר", על חיילי צה"ל בסיני; עמליה כהנא-כרמון זוכה בפרס אריכא
קומיקס: דודו גבע וקובי ניב מוציאים את "ספר מגוחך"
מחזהו של חנוך לוין "יסורי איוב" מעורר שערורייה כשמוצג בו גופו העירום של גבר.
מרים גלזר-תעסה, סגנית שר החינוך והתרבות, טענה מעל בימת הכנסת כי המדינה אינה צריכה לממן תיאטרון "בו גבר עירום תלוי עשרים דקות וכל ערוותו מתנדנדת".
המחזמר "ברנשים וחלומות" זוכה להצלחה פנומנלית, ורץ 52 שבועות ברציפות בהיכל התרבות
שמואל הספרי ואחרים מקימים את "התיאטרון הפשוט"
תקשורת ועיתונות: נחום ברנע והקריקטוריסט זאב הוא חתן פרס סוקולוב לעיתונות
העיתונאי שבתאי טבת מפרסם ספר העוסק ברצח ארלוזורוב ומוביל להקמת ועדת בכור ב-1982
אלופת המדינה בכדורגל: הפועל תל אביב
מכבי תל אביב זוכה בגביע אירופה לאלופות בכדורסל
מתחיל להתקיים מרתון תל אביב (מתקיים כאירוע שנתי עד 1994)
27 בינואר – אמירה בוזגלו, מנחה ומלהקת ישראלית
8 באפריל – עפר שכטר, שחקן טלוויזיה וקולנוע, סטנדאפיסט, קומיקאי, דוגמן ומנחה טלוויזיה ישראלי
9 באפריל – מורן אטיאס, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית-אמריקאית
17 במאי – שירי מימון, זמרת, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
8 ביוני – אודי כגן, קומיקאי ושחקן ישראלי
9 ביוני – נטלי פורטמן, שחקנית ובמאית אמריקאית-ישראלית, זוכת פרס אוסקר
24 ביוני – נועה קולר, שחקנית ישראלית
3 באוגוסט – ברהנו טגניה, עיתונאי ישראלי
8 באוגוסט – הראל סקעת, זמר ושחקן ישראלי
18 בספטמבר – לוסי אהריש, עיתונאית ומגישת טלוויזיה ערבייה-ישראלית
6 בדצמבר – ליאור סושרד, מנטליסט ואמן חושים
4 בינואר – ישראל אפרת, הרקטור הראשון של אוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1890)
12 בינואר – חמאד אבו רביעה, חבר הכנסת, נרצח בשל סירובו לקיים הסכם רוטציה (נולד ב-1929)
25 במרץ – יונתן רטוש, משורר, מתרגם, ומקים תנועת העברים הצעירים ("הכנענים") (נולד ב-1908)
27 במרץ – אנדה עמיר-פינקרפלד, משוררת וסופרת (נולדה ב-1902)
13 באפריל – מנשה לוין, משורר ומתרגם (נולד ב-1903)
7 במאי – אהרן אשמן, משורר ומתרגם עברי (נולד ב-1896)
9 במאי – אורי צבי גרינברג, משורר וחבר הכנסת ישראלי (נולד ב-1896)
20 במאי – בנימין ארדיטי, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם חרות וגח"ל (נולד ב-1897)
24 ביוני – יונה אטלינגר, קלרינטן (נולד ב-1924)
4 ביולי – שלמה כהן-אברבנאל, איש המוסד (נולד ב-1921)
25 ביולי – יוסף גולדשמידט, פוליטיקאי ואיש ציבור (נולד ב-1907)
9 באוגוסט – יצחק נסים, הרב הראשון לציון (נולד ב-1895)
24 באוגוסט – אליעזר שטרן, פרופסור לחינוך באוניברסיטת בר-אילן (נולד ב-1915)
31 באוגוסט – אליהו ביקרמן, היסטוריון (נולד ב-1896)
4 בספטמבר – אסתר ראב, סופרת ומשוררת
6 באוקטובר – חיים לנדאו, מראשי תנועת החירות (נולד ב-1916)
16 באוקטובר – משה דיין, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1915)
30 באוקטובר – אליהו אלישר, פוליטיקאי (נולד ב-1899)
8 בנובמבר – אברהם אורלי, אלוף במיל' (נולד ב-1930)
12 בנובמבר – יוסף קרמרמן, פוליטיקאי (נולד ב-1926)
13 בנובמבר – שמואל שורש, איש ציבור (נולד ב-1913)
13 בדצמבר – רוני ניצן, מפקד בית מעצר רמלה (כיום בית מעצר ניצן), נרצח
19 בדצמבר – שבתאי דון-יחיא, עורך "הצופה", איש ציבור וחבר הכנסת (נולד ב-1909)
31 בדצמבר – דרורה בן אב"י, מנהלת חטיבת התוכניות של קול ישראל במשך שנים רבות (נולדה ב-1922)
רבקה אהרנסון, בת למשפחת אהרנסון, מנהלת מוזיאון בית אהרנסון מתקופת הקמתו ועד מותה
איתמר בן-חור, סופר ומחנך (נולד ב-1912)
יעקב ברנדנבורג, פסל (נולד ב-1899)
רבקה גובר, אם שכולה שכונתה "אם הבנים" (נולדה ב-1902)
ימימה מילוא, שחקנית, ממייסדי התיאטרון הקאמרי (נולדה ב-1922)
יצחק רפאל עציון, חתן פרס ישראל לחינוך (נולד ב-1885)
יעקב פיקר, מנכ"ל משרד המסחר והתעשייה והמפקח על הביטוח במשרד האוצר (נולד ב-1911)
יצחק צוקרמן, ממייסדי ומנהיגי הארגון היהודי הלוחם (אי"ל) בימי מרד גטו ורשה (נולד ב-1915)
אברהם רגלסון, משורר (נולד ב-1896)
אריה רייניש, מחנך (נולד ב-1891)
חיים שירמן, חוקר שירת ימי הביניים (נולד ב-1904)
1982 בישראל (ה'תשמ"ב-ה'תשמ"ג) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 34 שנים להקמתה.
פרוץ מלחמת לבנון היה האירוע העיקרי בשנה זו, לצד פינוי חצי האי סיני בהתאם להסכמי השלום, ובכלל זאת העיר ימית.
ב-3 ביוני מנסים מחבלים פלסטינים מארגון אבו נידאל להתנקש בחייו של שגריר ישראל בלונדון, שלמה ארגוב.
יומיים אחר כך מורה ראש ממשלת ישראל מנחם בגין על פתיחת "מבצע שלום הגליל", שמטרתו המוצהרת נטרול פעילות ארגוני המחבלים מתוך לבנון.
ב-6 ביוני מתקיים הקרב העיקרי הראשון במבצע, הקרב על הבופור.
אף על פי שבקרב נופלים שישה מאנשי צה"ל, שר הביטחון אריאל שרון מדווח לציבור כי הקרב הסתיים ללא נפגעים.
התנהלותו של שרון, כמו גם השאלה שהציב בגין על המחבלים לאחר הקרב, "האם הם השתמשו במכונות ירייה?", הפכו לסמל של הניתוק בין הדרג הצבאי לדרג המדיני במלחמה.
ב-10 ביוני מתרחש קרב דמים נוסף, קרב סולטאן יעקוב.
באותו יום, מותקף כוח צה"ל בטעות על ידי מטוסי חיל האוויר, באחת התקריות הקשות ביותר של ירי-כוחותינו-על-כוחותינו בתולדות צה"ל.
ב-13 ביוני מגיעים כוחות צה"ל לביירות.
ב-20 באוגוסט נחת כוח רב-לאומי בלבנון, כדי להשגיח על נסיגת אש"ף מלבנון.
ב-16 בספטמבר מתחיל טבח סברה ושתילה במחנות הפליטים במערב ביירות.
את הטבח מבצעים אנשי הפלנגות הנוצריות.
אף שהטבח לא בוצע על ידי ישראל, מתעוררת ביקורת ציבורית ועולמית חריפה, שהרי צה"ל שלט באזור והפלנגות נכנסו למחנות באישורו.
בגין מקבל תמונת מצב חלקית רק ב-18 בספטמבר, בהאזינו לדיווח ה-BBC בנושא.
כוחות אמריקאים וצרפתים נכנסים לביירות בניסיון להרגיע את המצב.
הזעזוע הציבורי מן הטבח בישראל מוביל גם להפגנת ה-400 אלף (ר' בסעיף "תנועות חברתיות") ולהקמת ועדת חקירה ממלכתית בנושא, ועדת כהן (ר' "חוק ומשפט").
ב-11 בנובמבר מתרחש אסון צור הראשון ומביא למותם של שבעים וחמישה חיילי צה"ל ואנשי כוחות הביטחון.
19 באפריל – מתחיל פינוי העיר הישראלית ימית מחצי האי סיני, בהתאם להסכם השלום בין ישראל למצרים
21 באפריל – ממשלת ישראל מכריזה על סיום פינוי ימית
25 באפריל – מסתיים פינוי חצי האי סיני בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים
היחסים עם מצרים: מוקם המרכז האקדמי הישראלי בקהיר.
בנוסף, ב-29 באפריל מתחיל לפעול קו 100 לקהיר, קו אוטובוס בין תל אביב לקהיר.
ב-11 באפריל עלה לרחבת הר הבית עולה מארצות הברית, אלן גודמן, ופותח באש מנשק צבאי.
שומר של הווקף נהרג ושוטרים נפצעים.
גודמן שוחרר ב-1997, לאחר שריצה מאסר של 15.5 שנים, וגורש לארצות הברית.
ביוני הופך הנח"ל לחטיבת הנח"ל.
12 במרץ, שר הכלכלה יעקב מרידור חושף במשדר מיוחד בטלוויזיה את "הנורה שתאיר את כל רמת גן".
לאחר זמן קצר הסתבר כי האדם שהציג בפניו את "ההמצאה" הכביכול חדשנית בתחום האנרגיה הוא נוכל.
6 ביוני בתגובה לפרוץ מבצע שלום הגליל נרשמו ירידות חדות בשערי המניות בבורסה.
הבנקים הגדולים ובנק ישראל רכשו בתגובה מניות במטרה לבלום את הירידות.
7 ביוני, יום לאחר פרוץ הקרבות, בתגובה לפרסומים אודות הישגי צה"ל עלו שערי המניות בעשה אחוזים בממוצע.
משה מנדלבאום ממונה לנגיד בנק ישראל ; גליה מאור ממונה למפקחת על הבנקים והיא האישה הראשונה שממונה לתפקיד זה
סטף ורטהיימר יוזם את הקמת "גוש תפן"; יהודה זיסאפל וזהר זיסאפל] מקימים את חברת "רד תקשורת מחשבים"
מלחמת לבנון הראשונה מעוררת מחאה חברתית חריפה מצד מתנגדיה.
מוקמת תנועת סרבני שירות בשם יש גבול.
לאחר טבח סברה ושתילה (16 בספטמבר) מתרחבים מעגלי המחאה והזעזוע, ומתארגנת - ב-25 בספטמבר - הפגנת המונים, "הפגנת ה-400 אלף", של שלום עכשיו בכיכר מלכי ישראל (היום כיכר רבין).
הסערה הציבורית שעורר הטבח בסברה ובשתילה מוביל להקמת ועדת חקירה ממלכתית בנושא (ר' "חוק ומשפט").
מוקמת "ועדת המעקב העליונה של ערביי ישראל"
14 בינואר – מבקר המדינה יצחק טוניק נכנס לתפקידו
14 במרץ – מוקמת ועדת בכור, ועדת חקירה ממלכתית בנושא חקירת רצח ארלוזורוב
30 במרץ – נמצאו חלקי גופתה של נאוה אלימלך, בת 12, שמקרה הרצח שלה זיעזע את מדינת ישראל ונותר בלתי מפוענח.
30 באפריל – יצחק כהן מתחיל כהונה כנשיא בית המשפט העליון
1 בנובמבר – בעקבות הסערה שעורר טבח סברה ושתילה מוקמת ועדת חקירה ממלכתית, ועדת כהן.
הוועדה פרסמה את ממצאיה ב-7 בפברואר 1983 ובעיקריהם הקביעה כי שר הביטחון אריאל שרון אחראי להתעלמות מהסכנה שהפלנגות יערכו במחנות הפליטים פעולות נקם על רצח בשיר ג'ומייל והמלצתה כי יתפטר מתפקידו.
23 בדצמבר – בעת אירוע הריסת תוספת בנייה בלתי חוקית, יורים שוטרים למוות בשמעון יהושע, תושב כפר שלם שהתבצר על גג ביתו.
מוקם המרכז האוניברסיטאי אריאל בשומרון
האוניברסיטה הפתוחה חוגגת טקס סיום והענקת תוארי "בוגר אוניברסיטה" לראשונה
חתני וכלות פרס ישראל: דוד בנבנשתי (ידיעת הארץ); רוברטו בקי (סטטיסטיקה); חיים גבתי (תרומה מיוחדת לחברה); אמיר גלבע (שירה); זאב וילנאי; יהושע יורטנר (כימיה) ; אברהם יסקי (אדריכלות); יהודה עמיחי (שירה) ; רות עמירן (ארכאולוגיה וחקר א"י)
12 במרץ - הטלוויזיה הישראלית משנה את לוח השידורים שלה כדי לאפשר לשר יעקב מרידור להודיע על מיזם האנרגיה המהפכני שלו
הטלוויזיה החינוכית מתחילה לשדר את "פרפר נחמד"
בטלוויזיה הישראלית מוקרנת הסדרה "מישל עזרא ספרא ובניו"; מוקרן גם סרט הטלוויזיה "גבי בן יקר" עם משה איבגי
מוזיקה קלאסית: "מזמור לסנטור" ו"טנדו" של צבי אבני ; מנחם אבידום זוכה בפרס אקו"ם
שירו של יורם טהרלב "הורה" בביצוע אבי טולדנו זוכה במקום השני באירוויזיון 1982
תחרויות שירי ילדים: בפסטיבל שירי הילדים זכה מייק בורשטיין במקום הראשון עם השיר "שלום על העולם".
ירדנה ארזי קוטפת את המקום הראשון בתחרות הפסטיגל שנערכה בפעם השנייה עם השיר "מילה קטנה".
עפרה חזה היא כוכבת השירוויזיון האחרון עם השיר "סופרסטאר".
אריק איינשטיין עובר תאונת דרכים קשה.
ידידתו נהרגה בתאונה והוא נפצע קשה ולא חזר יותר להופיע עד מותו.
תקליט שדרים ראשון של מאיר בנאי, "אביתר" (על שם אחיו) זוכה להצלחה רבה
חגיגות הזמר העברי בערד מתקיימות לראשונה
בכיכר אתרים בתל אביב נפתח מועדון הקולוסיאום, מועדון הריקודים הגדול בישראל.
שירה: יונה וולך מעוררת סערה עם פרסום שירה "תפילין" בכתב העת הספרותי "עיתון 77".
התפילין, תשמיש קדושה חשוב ביהדות, מוזכר בשיר בהקשר מיני פרובוקטיבי.
סגנית שר החינוך והתרבות, מרים גלזר-תעסה כינתה את המשוררת "מופרעת" ו"בהמה מיוחמת".
ספרים חדשים: "הצליין החילוני" (יצחק אוורבוך אורפז); "כבר ארץ נושבת" של יונת ואלכסנדר סנד זוכה בפרס ברנר; "מנוחה נכונה" של עמוס עוז
חתן פרס ביאליק: חוקר הספרות ישראל לוין
מסרטי 1982: "אדון ליאון"; "אהבה אילמת"; "אהבה ראשונה"; "אות קין"; "האיש שבא לקחת"; "בן לוקח בת"; "חמסין"; "כביש ללא מוצא"; "לנה"; "מלך ליום אחד"; "מתחת לאף"; "נועה בת 17"; "ספיחס" (מסדרת סרטי אסקימו לימון); "צלילה חוזרת"
העיתונאים אורי אבנרי, ענת סרגוסטי ושרית ישי מן "העולם הזה" מעוררים סערה כאשר הם נפגשים עם יאסר ערפאת בביירות הנצורה.
השלושה הם הישראלים הראשונים שנפגשים רשמית עם מנהיג אש"ף
ביטאון המפלגה הקומוניסטית הישראלית בערבית "אל-איתיחאד" הופך ליומון
נחום ברנע מייסד השבועון "כותרת ראשית"
מחול: להקת בת שבע מעלה את "החתונה (כלולות)"
1 בינואר – ימית סול, שחקנית ודוגמנית
22 בינואר – אנה ארונוב, רקדנית ישראלית, ילידת קירגיזסטן
3 באפריל – דאנה איבגי, שחקנית קולנוע וטלוויזיה ישראלית
29 באפריל – בר פאלי, דוגמנית ושחקנית ישראלית-אמריקאית
11 במאי – אביבית בר זוהר, ידוענית ישראלית
7 ביוני – אניה בוקשטיין, שחקנית, זמרת, דוגמנית ומדבבת ישראלית
12 ביוני – אביב אלוש, שחקן, מוזיקאי, דוגמן ומנחה טלוויזיה ישראלי
24 ביוני – שרי גבעתי, שחקנית, דוגמנית וזמרת ישראלית
7 ביולי – אילנית לוי, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית.
מלכת היופי של ישראל לשנת 2001
30 בנובמבר – נלי תגר, שחקנית ישראלית
16 בדצמבר – מיי פיינגולד, זמרת ישראלית
17 בדצמבר – לוסי דובינצ'יק, שחקנית תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלית ילידת רוסיה
18 בדצמבר – אלירז שדה, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו
16 בינואר – משה חריף, פוליטיקאי ישראלי (נולד ב-1933)
16 בפברואר חיים גמזו, מבקר אמנות ותיאטרון (נולד ב-1910)
21 בפברואר – גרשם שלום, מגדולי חוקרי הקבלה והמיסטיקה היהודית, אבי תחום חקר הקבלה (נולד ב-1897)
28 בפברואר – שמואל ייבין, ארכאולוג (נולד ב-1896)
28 בפברואר - יעקב דרורי, איש-חינוך ציוני-דתי, מזכ"ל בני עקיבא, ממייסדי תנועת הקיבוץ הדתי ואבי 'ישיבות ההסדר' (נולד ב-1922)
2 במרץ – יואל זוסמן, הנשיא הרביעי של בית המשפט העליון (נולד ב-1910)
4 במרץ – יואל ולבה, מוזיקאי שחי ופעל בארץ ישראל החל משנת 1920. (נולד ב-1898)
9 במרץ – צבי יהודה הכהן קוק, רב, ראש ישיבה וממנהיגי הציונות הדתית (נולד ב-1891)
2 באפריל ידידיה אדמון, מלחין (נולד ב-1894)
8 באפריל – עמנואל בן-גוריון, מומחה לתעופה (נולד ב-1919)
10 באפריל אברהם סופר, רב ופרשן, חתן פרס ישראל (נולד ב-1897)
13 במאי – יצחק אריה זליגמן, חוקר מקרא (נולד ב-1907)
20 במאי – שמואל מיקוניס, חבר הכנסת מטעם מק"י (נולד ב-1903)
18 ביולי – שמחה בלאס, מתכנן מפעלי מים עיקריים של היישוב היהודי (נולד ב-1897)
19 ביולי – דוד פרנקפורטר, יהודי שהתנקש בחייו של ראש התנועה הנאצית בשווייץ (נולד ב-1909)
21 באוגוסט – אריה אלטמן, איש ציבור, חבר הכנסת (נולד ב-1902)
29 באוגוסט – נחום גולדמן, ממנהיגי הקונגרס הציוני העולמי (נולד ב-1895)
22 בספטמבר – גבריאל בר, היסטוריון וחוקר אסלאם (נולד ב-1919)
15 באוקטובר – רחל כהן-כגן פוליטיקאית ישראלית (נולדה ב-1888)
18 באוקטובר – דוד שיפמן, איש ציבור (נולד ב-1923)
20 באוקטובר – יהודה נחשוני, מראשי פועלי אגודת ישראל (נולד ב-1915)
7 בנובמבר – חנניה רייכמן, סופר ומשורר ילדים ומתרגם עברי (נולד ב-1905)
13 בנובמבר – עליזה בגין, רעייתו של מנחם בגין
20 בנובמבר – אריה טרטקובר, סוציולוג (נולד ב-1897)
3 בדצמבר – עדי נאמן, שחקן, מלחין, חתן פרס כינור דוד לאחר מותו (נולד ב-1964)
8 בדצמבר חיים לסקוב, הרמטכ"ל החמישי של צה"ל (נולד ב-1919)
16 בדצמבר – מרדכי זר, איש ציבור וחבר הכנסת (נולד ב-1914)
מיכאל ארגוב, צייר (נולד ב-1920)
ישראל יצחק גרינץ, איש ציבור ובנקאי (נולד ב-1906)
אפרים דקל, ממפקדי ההגנה (נולד ב-1903)
אשר ויזר, חוקר מקרא ולשון (נולד ב-1904)
משה יאיר וינשטוק, פוסק ומקובל (נולד ב-1899)
אריה טבקאי, סופר (נולד ב-1904)
יהודה יערי, סופר ומתרגם (נולד ב-1900)
יוסף יקותיאלי, מהוגי ומקימי המכביה (נולד ב-1897)
אליהו מייטוס, מתרגם (נולד ב-1892)
יצחק מיכאלסון, חוקר רפואה וחתן פרס ישראל לרפואה (נולד ב-1903)
שלמה סקולסקי, סופר (נולד ב-1912)
יחיאל יהושע רבינוביץ, אדמו"ר (נולד ב-1900)
יוסף שה-לבן, חוקר ומבקר ספרות (נולד ב-1906)
יוסף שנברגר, אדריכל (נולד ב-1912)
משה שפיצר, מאייר, מעצב וגרפיקאי (נולד ב-1900)
אפרים תלמי, סופר (נולד ב-1905)
1983 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 207 שנה מיום היווסדה.
הנשיא: רונלד רייגן (המפלגה הרפובליקנית)
סגן הנשיא: ג'ורג' הרברט ווקר בוש (המפלגה הרפובליקנית)
1 בינואר – נולד האינטרנט - ARPANET עוברת להשתמש ב-IP
23 במרץ – נשיא ארצות הברית, רונלד רייגן מכריז על "יוזמת ההגנה האסטרטגית" ("מלחמת הכוכבים"), להגנה מפני איומי הגרעין הבליסטיים של ברית המועצות
4 באפריל – שיגור ראשון של מעבורת החלל צ'לנג'ר (משימה STS-6)
13 ביוני – החללית פיוניר 10 הופכת לעצם הראשון תוצרת אדם שעוזב את מערכת השמש
18 באוגוסט – ההוריקן "אלישיה" פוגע בחופי טקסס וגורם למותם של 22 בני אדם ולנזקים בעלות של יותר ממיליארד דולר
23 באוקטובר – בפיגוע התאבדות כפול נהרגים בביירות 241 לוחמים אמריקנים ו-58 צרפתים
2 בנובמבר – נשיא ארצות הברית רונלד רייגן מכריז על יום מרטין לותר קינג
4 בינואר – ויל ביינום, כדורסלן אמריקאי.
25 בינואר – בריאן ארמסטרונג, איש עסקים ומשקיע אמריקאי.
27 בפברואר – קייט מארה, שחקנית אמריקאית
10 במרץ – קארי אנדרווד, זמרת ופזמונאית קאנטרי אמריקאית.
19 ביוני – מאקלמור, ראפר ומוזיקאי אמריקאי
4 באוגוסט – גרטה גרוויג, שחקנית, תסריטאית ובמאית קולנוע אמריקאית.
9 בספטמבר – זואי קאזאן, תסריטאית ושחקנית אמריקאית
25 בספטמבר – דונלד גלובר, שחקן אמריקאי
3 באוקטובר – טסה תומפסון, שחקנית אמריקאית
5 באוקטובר – ג'סי אייזנברג, שחקן קולנוע יהודי-אמריקאי
10 בנובמבר – מירנדה למברט, זמרת אמריקאית
19 בנובמבר – אדם דרייבר, שחקן אמריקאי
20 בדצמבר – ג'ונה היל, שחקן קולנוע, מפיק ותסריטאי יהודי-אמריקאי.
15 בינואר – מאיר לנסקי, מאפיונר אמריקאי-פולני ממוצא יהודי.
מראשי המאפיה בניו יורק (נולד ב-1902)
26 בינואר – אריה משה אליהו קפלן, רב אורתודוקסי אמריקאי (נולד ב-1935)
4 בפברואר – קארן קרפנטר, סולנית להקת "הקרפנטרס", נפטרה מאנורקסיה (נולדה ב-1950)
8 בפברואר – אלפרד ואלנשטיין, צ'לן ומנצח אמריקאי, (נולד ב-1898)
25 בפברואר – טנסי ויליאמס, מחזאי וסופר אמריקאי (נולד ב-1911)
1 ביולי – בקמיינסטר פולר, ארכיטקט ופילוסוף אמריקאי (נולד ב-1895)
17 באוגוסט – איירה גרשווין, פזמונאי אמריקאי (נולד ב-1896)