tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
כמו כן, שיעור הנשים בוויקיפדיה עולה בהתמדה: בשנת 2004 אחוז הנשים עמד על 3%, בשנת 2006 עמד על 6% ובשנת 2009 עמד על 8%.
בנוסף, העורך הממוצע בוויקיפדיה הוא גבר לבן, משכיל, בשנות השלושים לחייו המתמצא במחשבים והוא חי באירופה או בארצות הברית.
כמו כן, נמצא כי בתוך קהילת העורכים גברים עורכים הרבה יותר מנשים.
תוצאות סקר זה זכו להד הציבורי והאקדמי הגדול ביותר.
סקר MIT/NU 2013סקר זה נערך על ידי מספר גופי מחקר והוא מבקר את סקר UNU-MERIT שמצא כי שיעור הנשים בוויקיפדיה עומד על 12.6% אחוז.
עורכי סקר זה טענו כי נשים נוטות פחות להשתתף בסקרים ועל כן ביצעו תיקון לפיו שיעור הנשים בוויקיפדיה כולה עומד על 16.1% אחוז, ואילו שיעור הנשים שעורכות את ויקיפדיה מארצות הברית עומד על 22.7%.
נשים בוויקיפדיה עורכות יותר בתחומי מדעי הרוח, הבריאות, הרווחה והחברה, ואילו גברים עורכים יותר בתחום המדעים המדויקים (אחוז הגברים שעורכים בתחום זה כפול מאחוז העורכות).
כמו כן, אחוז העורכים בוויקיפדיה העברית היוצרים תכנים בתחומים הנוטים להעסיק נשים הוא נמוך.
בכנס "אקדמיית ויקיפדיה" החמישי, שהוקדש לנושא מיעוט הנשים בוויקיפדיה, הועלתה הטענה לפיה רק 6% מהעורכים הפעילים ביותר בוויקיפדיה העברית הם נשים.
סקר העורכים השני של ויקימדיה ישראל נערך באוגוסט 2015, ומטרתו העיקרית הייתה לבחון את המגוון בוויקיפדיה העברית.
הסקר נערך בקרב 322 משתתפים.
הנסקרים חולקו לשתי קבוצות: עורכים בעלי זכות הצבעה (כונו בסקר: ויקיפדים), ועורכים ללא זכות הצבעה (כונו בסקר: כותבים).
בסקר השתתפו 151 ויקיפדים (המהווים מחצית מבעלי זכות ההצבעה בוויקיפדיה), ו-171 כותבים.
מתוך כלל הויקיפדים: 78% גברים ו-9.9% נשים.
אחוז העורכים עם תואר אקדמי גבוה יותר בקרב נשים: 71.9% נשים לעומת 49.3% גברים.
נשים פחות פעילות מגברים: 32.6% מהגברים משקיעים מעל 5 שעות שבועיות בעריכה, לעומת 17.2% מהנשים.
56.4% גברים דיווחו כי הם עורכים בוויקיפדיה משום שזה מהנה, לעומת 40.6% נשים שדיווחו זאת.
מכלל הנסקרים, 52% דיווחו כי הם מרוצים מהאווירה בוויקיפדיה.
20% טענו כי אינם מרוצים מהאווירה (בתוצאות הסקר לא מופיע ניתוח של התפלגות מגדרית בנושא זה).
74% מהוויקיפדים טענו כי מספר העימותים גבוה או גבוה מאוד.
רק 7% טענו שהוא נמוך או נמוך מאוד.
47.5% מהגברים טענו כי אין למיעוט הנשים בוויקיפדיה שום השפעה על האווירה הכללית או שיש לו השפעה מועטה בלבד, לעומת 17.8% נשים שטענו כך.
52.5% מהגברים טענו כי למיעוט הנשים בוויקיפדיה יש השפעה במידת מה או השפעה רבה על האווירה הכללית, לעומת 82.1% נשים שטענו כך.
בשנת 2005 נערך מחקר על ידי אוניברסיטת וירצבורג שבחן את ההתפלגות המגדרית בוויקיפדיה הגרמנית ומצא כי שיעור הנשים בה עומד על 10% לעומת 90% גברים.
מחקר אוניברסיטת מינסוטה, שנערך בראשותו של ג'ון רידל בשנת 2011, בחן את הפער המגדרי בוויקיפדיה האנגלית, וניתח לשם כך נתונים מ-113,848 חשבונות של עורכים פעילים שנוצרו בוויקיפדיה האנגלית בשנת 2009 ושיצרו יחדיו 67 מיליון עריכות.
לפי ממצאי המחקר, שיעור הנשים עומד על 16% ביחס ל-84% גברים, אולם אותן נשים ערכו רק 9% מסך כל העריכות שבוצעו משנת 2009. כמו כן, נמצא כי ככל שכמות מספר העריכות לעורך עולה – כך שיעור הנשים הולך ופוחת.
לדוגמה: שיעור העורכות בוויקיפדיה האנגלית עומד 16%, אולם הוא צונח ל-6% כשמבודדים חשבונות של עורכים שביצעו מעל 500 עריכות.
בנוסף, נמצא כי נשים נוטשות את פעילותן בוויקיפדיה מוקדם יותר מגברים (זמן הפעילות של גברים ארוך יותר).
המחקר טוען כי הפער המגדרי בוויקיפדיה נשאר אותו הדבר משנת 2005 וכי הוא לא מצטמצם.
סקר הוויקיפדיה השוודית נערך בשנת 2015 בקרב 2,700 עורכים וקוראים.
נמצא כי שיעור העורכות בוויקיפדיה השוודית באופן כללי עומד על 19%, אולם מתוך כל העורכים הפעילים – שיעור הנשים עומד על 13%.
בסקר נמצא כי נשים פחות נוטות לחשוב שוויקיפדיה מסבירת פנים לעורכים חדשים, וכן פחות נוטות לחשוב שחבריה מתייחסים לעורכים חדשים באופן שווה ללא קשר למגדר שלהם.
כמו כן, נשים ערות יותר לתגובות סקסיסטיות באתר.
סקר ויקימדיה גרמניה, שנערך בשנת 2016 בקרב 686 עורכי ויקיפדיה הגרמנית, מצא כי שיעור הנשים עומד על 10%.
47% מהנסקרים טענו כי לא הרגישו רצויים כעורכים חדשים.
62% טענו כי עורכים חדשים לא מקבלים מספיק תמיכה.
59% מהגברים ו-67% מהנשים סבורים שיש לפער המגדרי השפעה רעה על התוכן.
23% מהגברים ו-41% מהנשים סבורים שיש לפער המגדרי השפעה רבה על טיב התוכן.
74% מהגברים ו-62% מהנשים חושבים שלמיעוט הנשים יש השפעה רעה על האווירה בוויקיפדיה.
26% מהגברים ו-37% מהנשים חושבים שלמיעוט הנשים יש השפעה רעה על התדמית של ויקיפדיה כמקור מידע אמין.
גורמים לפער המגדרי בקרב עורכי ויקיפדיה
המחקר בחן מספר גורמים אפשריים לקיומו של הפער המגדרי בקרב עורכי ויקיפדיה.
חלק מהגורמים הם גורמים חיצוניים הנעוצים בהבדלים מגדריים, וחלק מהגורמים הם גורמים פנימיים הקשורים לאופיה של ויקיפדיה.
ביחס לגברים, נשים חוות קושי גדול יותר באימוץ טכנולוגיה חדשה, אולם הבדלי המגדר בטכנולוגיות הקשורות לאינטרנט קטנים יותר.
מחקר שנערך על ידי מכון המחקר Pew מצא כי רוב משתמשי האינטרנט בין השנים 2000–2004 היו גברים, אולם פער זה נעלם מאז.
נכון לשנת 2016, שיעור הנשים גבוה יותר משיעור הגברים בבלוגים וברשתות החברתיות כמו פייסבוק, טוויטר ומיי ספייס.
כמו כן, סקרי שוק הראו כי קיים שוויון מגדרי גם בעולם הגיימינג.
מחקר, שבחן את תפיסתם של גברים ונשים לגבי כישורי האינטרנט שלהם, מצא כי שיעור הנשים שדיווחו על כישורי אינטרנט נמוכים גבוה יותר משיעור הגברים, אולם מחקרי עבר שבחנו את הכישורים בהתבסס על ביצועים ולא בהתבסס על תחושות אישיות, מצאו כי אין הבדל ביכולות.
עם זאת, מאפיינים טכניים הכרוכים בעריכת ויקיפדיה עשויים להרחיק נשים.
שיעור הנשים העורכות בוויקיפדיה ההינדית עומד על 3% לעומת 97% גברים.
בהודו קיימת בעיית גישה לאינטרנט.
רק ל-10% ממשקי הבית יש גישה לאינטרנט, ורק ב-1% מהם יש פס רחב.
בבתים שיש בהם אינטרנט, כל בני המשפחה חולקים מחשב משותף, אולם מבחינה מסורתית – לנשים ניתנת פחות גישה.
גלישת גברים ברשת נתפסת כהשקעה בעוד גלישת נשים נתפסת כבזבוז זמן.
מחקר שבחן את הפער המגדרי בוויקיפדיה הגרמנית מצא כי נשים מעדיפות להשקיע את זמנן באינטרנט ברשתות חברתיות (לדוגמה: פייסבוק וטוויטר) ולא בשיתוף ידע.
הסיבות לכך נעוצות בעובדה שמרחבים אלו מאפשרים תקשורת חברתית משמעותית יותר, דבר שהופך אותם אטרקטיביים עבור נשים.
הבדלים מגדריים לגבי רמת הביטחון העצמי (המסוגלות העצמית) עשויים להשפיע על הפער המגדרי בוויקיפדיה.
ביחס לנשים, גברים נוטים להיות בעלי ביטחון עצמי גבוה לגבי הידע שלהם, נכונות גבוהה לעמוד על דעתם ונטייה להעריך יתר על המידה את יכולותיהם.
נשים, לעומתם, נוטות יותר לחוש חוסר ביטחון לגבי הידע שלהן ועשויות להרגיש כי עריכה בוויקיפדיה תהיה יהירה מצידן.
כמו כן, בעוד גברים נוטים להציג את הדעות שלהם כעובדות, נשים נוטות להציג את הדעות שלהן כהצעות.
הבדלים במידת הביטחון העצמי אינם מעידים על הבדלים ביכולות: נמצא כי גם במקרים שבהם נשים מצליחות יותר מגברים, הן חשות חוסר ביטחון לגבי הביצועים שלהן ומעריכות פחות את יכולתן ביחס לגברים.
בנוסף, הבדלים ברמת הביטחון העצמי לא חייבים לנבוע מחוסר ביטחון של נשים: הם עשויים לנבוע גם מביטחון מופרז של גברים, המופיע אפילו כשהם טועים.
במחקר משנת 2012, שנערך בקרב קוראי ועורכי ויקיפדיה, נמצא כי אצל נשים הייתה סבירות גבוהה ב-43% מגברים לבחור באפשרות "אין לי מספיק ידע או ניסיון" כסיבה שבגינה הן אינן עורכות בוויקיפדיה.
מחקר משנת 2015 מצא כי אחת הסיבות לכך שנשים לא תורמות לוויקיפדיה היא האמונה שלהן בחוסר יכולתן או כישרונן לתרום.
בעוד גברים מרגישים בנוח לחלוק את הידע שלהם, נשים נוטות להזדקק לעידוד על מנת להשמיע את קולן ולחלוק את הידע שלהן.
בהתייחס לסוגיית הפער המגדרי, טוען מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, כי לגברים אין בעיה להביע את עצמם באופן סמכותי גם בנושאים שאין להם שום מושג בהם, בעוד נשים נוטות להיזהר יותר גם בנושאים שהן בקיאות בהם.
בנוסף, גברים נוטים להציג את עמדותיהם באסרטיביות, ואופיה של הקהילה בוויקיפדיה מוביל להעדפת אופן ההתקשרות הגברי (האסרטיבי והסמכותי).
אחד ההסברים לפער המגדרי נעוץ בטענה לפיה לנשים יש פחות זמן פנוי, משום שביחס לגברים הן משקיעות יותר זמן בעבודות משק הבית ובטיפול בילדים, אולם רוב הממצאים לא תמכו בהשערה זו.
לפי דו"ח ויקימדיה הגרמנית, חוסר זמן נמצא כחסם המונע הן מגברים והן מנשים לערוך.
לפי סקר ויקימדיה, נשים נוטות להשקיע 30% יותר זמן מגברים ברשתות החברתיות.
חלק מהנשים אכן טוענות שהן פשוט עסוקות מדי, אולם מחקר משנת 2012 מצא כי הטענה לפיה הפער המגדרי נוצר בגלל פערים במידת הפניות אינה נתמכת בממצאים: לפי הממצאים, הסבירות כי גבר יבחר בתשובה "אין לי זמן לערוך" כסיבה שבגינה הוא אינו עורך בוויקיפדיה הייתה ב-19% מן הסבירות שאישה תעשה זאת.
מחקר נוסף שנערך בקרב גברים ונשים שהפסיקו לערוך בוויקיפדיה, מצא כי הטענה שלנשים יש פחות זמן אינה נכונה.
מחקר שנערך ביוון מצא כי מחסור בזמן כסיבה לאי-עריכה בוויקיפדיה אינו אופייני דווקא לנשים (שליש מהגברים ומהנשים בחרו בסיבה זו).
עם זאת, בהודו נשים באופן מסורתי עסוקות יותר במטלות משק הבית ובגידול הילדים מאשר גברים, מה שמוביל לפערים מגדריים במידת הפניות.
ממשק ויקיפדיה, הפועל בתחביר ויקי, עלול להרתיע נשים מלערוך.
העיתונאית ג'ני קלימן טוענת כי תחביר ויקי נראה יותר כמו תוכנת מחשב מאשר כדף טיוטה.
ב-2013 טענה שרה סטירץ' (Sarah Stierch), הממונה על נושא הפער המגדרי מטעם קרן ויקימדיה, כי ויקיפדיה תמיד הייתה ידידותית יותר לגברים מאשר לנשים בגלל הממשק המסובך, שעלול להרתיע נשים.
לדבריה, האינטרנט התקדם מבחינה עיצובית, אולם ויקיפדיה נותרה מאחור; ויש לחשוב מחדש על עיצוב ויקיפדיה באופן שימשוך יותר נשים.
לטענת מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, אחת הסיבות לפער המגדרי היא שפת הקוד שבה כתובה ויקיפדיה: שפה זו נוחה רק ל"גיקים", שהם גברים ברובם.
לדבריו, מכיוון שהעריכה בוויקיפדיה היא פעולה טכנית, היא מדירה לא רק נשים אלא גם מבוגרים.
וויילס הצביע על פיתוח העורך החזותי כפתרון אפשרי.
אחד הגורמים הנזכרים ביותר במחקר הוא תרבות הקונפליקט שבאה לידי ביטוי בהתנהגות תוקפנית ועוינת וב"מלחמות עריכה".
תרבות הקונפליקט, המכלה הרבה מזמנם של עורכי ויקיפדיה, היא בעיה הולכת וגוברת באתר, ושיעור המחלוקות והעימותים בוויקיפדיה עולה בהתמדה.
מחקר שבחן את הירידה העקבית במספר העורכים בוויקיפדיה מצא כי נטישת עורכים קשורה לעלייה להפיכת ויקיפדיה למקום פחות נעים ומושך, בעקבות התגברות של התנהגויות אנטגוניסטיות.
עורכים רבים חווים את ויקיפדיה כמרחב עוין.
סקר שנערך בקרב 1,200 עורכים לשעבר מצא כי 27% מתוכם נטשו את ויקיפדיה בגלל התנהגות גסת רוח מצד עורכים אחרים באתר (בקרב נסקרים שהיו עורכים פעילים מאוד, השיעור קפץ ל-53%).
בקרב קהילת עורכי ויקיפדיה האנגלית, נשים נטו לדווח יותר מגברים על כך שחשו חוסר נוחות רב יחסית לבצע עריכות שכרוכות בקונפליקטים.
החוקר אנדרו לי טוען כי ויקיפדיה אינה רק מקום שלא מקבל בברכה נשים, אלא מקום שלא מקבל בברכה את רוב האנשים.
לדבריו, קהילת עורכי ויקיפדיה היא קהילה קטנה עם מסורת של התנגחויות המובילה לאווירה עוינת.
מחקרים מתחום הפסיכולוגיה ההתפתחותית מצאו כי בעוד בנות מעדיפות להתמודד עם מצבי עימות באמצעות פשרה וסתגלנות, בנים מגיבים לאותם המצבים בעוינות.
מחקרים נוספים מצאו כי לנשים יש נטייה למזג יותר נעים ופחות אגרסיבי מאשר גברים, וכי גברים נוטים יותר מנשים להפר את הכללים ולנהוג באגרסיביות.
כמו כן, מצבי קונפליקט גורמים לנשים להגיב ביתר חרדה ולחץ ביחס לגברים, ולכן הן נוטות להימנע מעימותים ומהתמקחויות יותר מגברים, גם אם הדבר כרוך במחיר כבד.
בנוסף, על נשים מופעל לחץ חברתי יותר גדול להצניע התנהגויות של כעס או אסרטיביות, ונמצא כי נשים שלקחו חלק בעימותים נתקלו בתגובת נגד חריפה יותר מזו שלה זכו גברים.
החוקרת ג'סטין קאסל טוענת כי אף על פי שנשים אוחזות בידע כמו גברים ומסוגלות להשתתף ביצירת ידע כמו גברים, אם הן יגנו על עמדתן באופן עיקש – פעולה זו עשויה להיתפס כפעולה "גברית", והן עלולות להישפט באופן שלילי על כך שהן נוקטות עמדה ברורה ומגינות עליה.
בעוד לגברים יש נטייה גדולה יותר מנשים לעסוק בנושאים טעונים, מחקר שנערך בשנת 2012 מצא כי עורכות ויקיפדיה נוטות לאמץ טון חיובי, לערוך ערכים בהם הדיונים בעלי אופי חיובי וכן להשתתף יותר בדיונים בעלי טון חיובי.
כמו כן, ביחס לעורכי ויקיפדיה, עורכות האתר נוטות לכתוב הודעות חיובית יותר.
תרבות הדיון בוויקיפדיה סובלת מאותו אי שוויון מגדרי ומאותן היררכיות חברתיות ומבני כוח שקיימים מחוץ לעולם הווירטואלי.
אף על פי שוויקיפדיה מצהירה כי "כל אחד יכול לתרום", מספר מחקרים מצביעים כי הרמה הגבוהה של העימותים בוויקיפדיה מהווה חסם וסיבה לפער המגדרי.
העריכה באתר כרוכה לעיתים רבות בנכונות להתווכח, והנטייה של נשים להדיר רגליהן מאזורי ויכוח עשויה להסביר את הפער המגדרי.
בדפי שיחה רבים ניתן להבחין באזהרות ובמלחמות עריכה, ולעיתים, כדי שקולם של העורכים יישמע – עליהם להתווכח ולהתעקש.
החוקרת סוזן הרינג גילתה במחקרה כי בעוד גברים מוצאים את סגנון הביטוי העוקצני מבדר (כל עוד הוא לא מופנה כלפיהם), נשים נוטות להירתע מסגנון ביטוי שכזה.
עוצמת ותדירות הקונפליקטים בוויקיפדיה אינן קשורות בהכרח לכמות העורכים בה.
טבעה של ויקיפדיה כקהילה פתוחה מאפשר גם למיעוט להשפיע באופן לא פרופורציונלי על הטון והדינמיקה בדיונים.
לפי סקר ויקימדיה גרמניה, תרבות הדיון יכולה להידרדר באופן משמעותי על ידי מספר קטן, אבל פעיל, של עורכים (בין 8% ל-10% עורכים) וזאת כל עוד שאר חברי הקהילה מאפשרים להם לנהוג בחוסר כבוד תוך התעלמות או סלחנות.
מחקר שנערך בשנת 2012 בקרב 40,699 אנשים שערכו בוויקיפדיה האנגלית מצא כי לתרבות הקונפליקט יש תפקיד משמעותי בכך שנשים נוטשות את ויקיפדיה.
במחקר נמצא כי אצל נשים, הייתה סבירות גבוהה ב-26% לבחור בתשובה "עימותים עם עורכים אחרים" כסיבה שבגינה הפסיקו לערוך.
נשים רבות הפסיקו לערוך בוויקיפדיה בשל התרבות הבוטה שמאפיינת אותה.
חלקן העידו כי הן המשיכו לערוך, אולם בחרו במודע להימנע מעריכת ערכים שהדיון בהם צפוי להיות סוער ובוטה, כדוגמת ערכים בנושאים שנויים במחלוקת.
במחקר חקר מקרה שנערך בוויקיפדיה הגרמנית, נמצא כי עורכים מגיבים בעוינות לנושאים פמיניסטים בדפי השיחה.
טענה דומה ביחס לעוינות לפמיניזם הועלתה גם על ידי הממונה על נושא הפער המגדרי מטעם קרן ויקימדיה, שרה סטירץ'.
על פי ברברה פיסטר, לא ניתן לצמצם את הפער המגדרי באמצעות סדנאות עריכה, כל עוד הקהילה בוויקיפדיה עוינת כל כך.
סקר של מכון המחקר Pew מצא כי הטרדות פוגעות בשלושה רבעים ממשתמשי האינטרנט.
אנציקלופדית ויקיפדיה אינה חסינה בפני הטרדות, והן מתרחשות בה באופן קבוע.
כבר בשנת 2006, נשים כתבו בוויקיצ'יקס, רשימת דיוור מיוחדת אותה פתחו מספר עורכות בוויקיפדיה כדי לספק מרחב נשי לעורכות שהתמודדו עם התנהגויות סקסיסטיות בוויקיפדיה.
העורכות טענו שקיבלו תשומת לב מינית בלתי רצויה, ושהרגישו שהן "מטרה נוחה" רק משום שהן נשים.
נשים שפרשו מעריכה מוויקיפדיה מעידות על הטרדות שאותן הן חוו במרחבי האתר.
קרן ויקימדיה, המודאגת מתופעת ההטרדות בוויקיפדיה, לא ערכה סקר שביעות רצון בקרב העורכות שנטשו, אולם בשנת 2011 ערכה סקר שביעות רצון בקרב העורכות הפעילות.
מהסקר עלה כי מרבית העורכות לא חוו הטרדות: 78% מעורכות ויקיפדיה טענו כי לא חוו אינטראקציות לא נעימות.
לעומתן, 22% מעורכות ויקיפדיה טענו שחוו הטרדות באופנים שונים: קיבלו הודעה לא נאותה בדף שיחה, כתבו עליהן הודעה לא נאותה, ניסו ליצור איתן קשר מחוץ למרחב ויקיפדיה, ניסו לפלרטט איתן, עקבו אחריהן ברשת, ניסו לפגוש אותן במציאות, העניקו להן יותר מדי תשומת לב או עשו שימוש בתמונתן ללא רשותן.
בסביבה אנונימית כמו ויקיפדיה, נורמות מעין אלו עשויות להחריף; זאת, משום שבעולם הווירטואלי, גוברת התנהגות חסרת עכבות שמובילה להתנהגות אנטי-חברתית.
לפי אותו הסקר, רוב עורכי ויקיפדיה חשו שהאינטראקציות בין העורכים חיובית, אולם 24% טענו כי חוו הטרדות מעורכים אחרים.
בנוסף, נמצא כי ביחס לגברים, נשים פחות שבעות רצון מהיחס שהן מקבלות מהקהילה.
בין הסיבות לחוסר שביעות הרצון, נשים ציינו התנהגות תוקפנית, מאבקי כוח, חילופי מילים מרושעות, תגובות סקסיסטיות והטרדות מוחלטות.
על מנת להימנע מתשומת לב לא רצויה או מהטרדות, במרחב וירטואלי, נשים עשויות לבחור בכינוי גברי או נייטרלי מבחינה מגדרית.
בשנת 2015, קרן ויקימדיה ערכה סקר גלובלי בקרב עורכי ויקיפדיה (ושאר מיזמי ויקימדיה) במטרה לבחון את סוגיית ההטרדות במיזם.
בסקר השתתפו 79% גברים, 11% נשים ו-10% בעלי זהות מגדרית אחרת או שהעדיפו לא לחשוף את המגדר שלהם.
38% מהעורכים חוו הטרדה, 15% לא היו בטוחים אם חוו הטרדה ו-47% לא חוו הטרדה.
51% מהעורכים היו עדים להטרדה של חבר קהילה אחר.
17.7% גברים ו-21.7% נשים דיווחו כי הוטחו בהם כינויי גנאי.
25.3% גברים ו-30.2% נשים דיווחו כי חוו הטרלה ושלהוב.
5.4% גברים ו-10.1% נשים דיווחו כי חוו איומים באלימות.
17% מהגברים ו-39% מהנשים שחוו הטרדה מעידים כי התייעצו לגביה עם בן משפחה.
5% מהגברים ו-16% מהנשים פנו לוויקימדיה לבקשת עזרה.
בסיקורים של כלי התקשורת על אודות התרבות הסקסיסטית בוויקיפדיה, עלו עדויות של עורכות שטענו כי הוטרדו.
לדוגמה: כשאחת העורכות בוויקיפדיה האנגלית התלוננה בפני מפעילי המערכת כי הטיחו בה את כינוי הגנאי המגדרי Cunt, ענה לה אחד העורכים כי הדרך הטובה ביותר להימנע מהכינוי Cunt היא לא להיות אחת כזו.
ניתוח שנערך בשנת 2014 בתמיכת ויקימדיה, בחן את השימוש בכינוי הגנאי המגדרי Cunt בוויקיפדיה האנגלית וטען כי שימוש בכינוי זה גורם לוויקיפדיה להיות מרחב פחות רצוי עבור נשים.
לטענת מנכ"לית ויקימדיה, סו גרדנר, אכן חלק מהנשים חוות את ויקיפדיה כסביבה סקסיסטית.
לדבריה, יהיה זה אבסורד לטעון כי אין מיזוגניה בוויקיפדיה משום שכל מי שיש לו גישה לאינטרנט יכול לערוך בוויקיפדיה.
עוד היא טוענת כי בוויקיפדיה נמצאים עורכים בעלי כוונות טובות מבחינה מגדרית אבל הם נוהגים באופן לא מכוון בסקסיזם.
בשנת 2014, נדרש מייסד ויקיפדיה, ג'ימי ויילס, לשאלה איך קהילת ויקיפדיה אמורה להתמודד עם עורכים שתורמים רבות לוויקיפדיה ברמת התוכן, אולם נוהגים באופן פוגעני כלפי חבריהם באתר.
לטענת ויילס, רצוי שעורכים אלו יעזבו את הקהילה משום שהם גורמים ליותר נזק מאשר תועלת.
באוקטובר 2015, דובר מטעם ויקימדיה טען כי ויקימדיה שוקדת על תוכנית להתמודדות עם הטרדות.
משנת 2007 קיימת ירידה עקבית במספר העורכים הפעילים בוויקיפדיה האנגלית.
ירידה זו קשורה ככל הנראה בעליית ההתנגדות של קהילת ויקיפדיה כלפי עריכות של עורכים חדשים.
שיעור המחיקות של תכנים חדשים עולה משנה לשנה.
פעולה זו דוחה ודוחקת עורכים חדשים, ועשויה להוביל לנטישתם.
43% מעורכי ויקיפדיה נאלצים להתמודד עם עורכים שמוחקים את העריכות שלהם ללא הסבר, ונשים מדווחות כי הן רוצות תמיכה מקהילת העורכים על מנת להתמודד עם תופעה זו.
כמו כן, אחד הגורמים לירידה במספר העורכים הוא חוסר היכולת של ויקיפדיה לשמר ולגייס עורכים שאינם עונים לפרופיל המסורתי של עורך ויקיפדיה.
לנשים, שעורכות בוויקיפדיה בתחילת דרכן, קשה יותר לזכות באמון קהילת העורכים מאשר גברים שעורכים בה בתחילת דרכם.
מחקר שניתח את המחיקות בוויקיפדיה האנגלית (לא כולל מחיקות של עריכות השחתה, כמו הוספת קללות – אלא רק עריכות שנעשו בכוונה טובה), מצא כי קיימת נטייה משמעותית למחוק יותר עריכות של עורכות חדשות מאשר של עורכים חדשים.
במחקר משנת 2012 בקרב גברים ונשים, נמצא כי אצל נשים, הייתה סבירות גבוהה ב-10% להאמין שהעריכות שלהן ימחקו או ישוכתבו.
ג'ון רידל טוען כי היחס לעורכות חדשות בתחילת דרכן הוא קריטי, משום שאם עריכות של עורך חדש נמחקות, יש סבירות גבוהה שהוא לא יחזור לתרום יותר לעולם.
מכיוון שעריכות של עורכות חדשות נוטות יותר להימחק – נשים נמצאות בסבירות גבוהה יותר מעורכים חדשים לנטוש את ויקיפדיה.
שיעור הקבלה של עריכות של נשים בתכנות קוד פתוח עולה כאשר הן לא מזדהות כנשים, וייתכן כי יש נשים שבוחרות להסתיר את המגדר שלהן בסביבה שהיא בעלת דומיננטיות גברית.
החוקרת אדריאן ואדוביץ' החלה לערוך בוויקיפדיה בשנת 2004. בשנים הראשונות לא הזדהתה מגדרית, אולם ברגע שהזדהתה כאישה, היחס אליה השתנה מאוד.
לדבריה, עריכותיה גררו הרבה יותר שאלות וספקות ופעמים רבות הואשמה בהיותה היסטרית או רגשנית – דבר שלא חוותה לפני כן.
פעולת העריכה בוויקיפדיה נקראת לרוב "תרומה", אולם התרומה כרוכה לא רק ביצירת מידע חדש אלא גם במחיקה ובשכתוב מידע קיים שמישהו אחר תרם.
פעולה זו עשויה לעורר ביקורת ותחרות בין מספר עורכים לגבי השאלה איזו עריכה עדיפה.
נשים נוטות להעדיף משימות הכרוכות בשיתוף פעולה מאשר משימות תחרותיות.
בנוסף, כשנשים נתקלות בביקורת, ההערכה העצמית שלהן נפגעת בממוצע הרבה יותר לעומת גברים.
מחקרים שנערכו בקרב עורכי ויקיפדיה לשעבר מצאו כי לנשים הייתה סבירות גבוהה ב-34% מגברים לבחור באפשרות "הרגשתי פחות נוח לערוך עריכות של אנשים אחרים" כסיבה בגינה הן הפסיקו לערוך.
כמו כן, נשים דיווחו על תגובה שלילית יותר לביקורת מאשר גברים וציינו את האווירה הביקורתית כסיבה להפסקת תרומתן (במחקר נמצא כי אצל נשים הייתה סבירות גבוהה ב-31% לבחור באפשרות "חשש מביקורת" כסיבה להפסקת העריכה בוויקיפדיה).
האווירה בוויקיפדיה עבור עורכים חדשים עלולה להיות מאיימת ומבודדת, ומאפיינים אלו משפיעים יותר על נשים.
לעיתים, הודעות שנכתבות לעורכות בוויקיפדיה נושאות אופי פטרנליסטי.
מחקר שנערך בוויקיפדיה הגרמנית מצא כי נשים לא עורכות בוויקיפדיה, בין השאר, בגלל התחושה שהן לא רצויות בה ושהאווירה בה עוינת ומאיימת.
מחקרים שונים מצאו כי בוויקיפדיה קיים פער מגדרי דמוגרפי ופער מגדרי בתוכן (שנקרא הטיה מגדרית).
לפער המגדרי הדמוגרפי יש השפעה רבה על הפער המגדרי התוכני, משום שהוא מוביל לעיוות הידע, להיעדר ידע, לחוסר איזון בתוכן ולהצגת השקפת עולם חד צדדית במגוון תחומים.
ערכים שנוטים לעניין בעיקר נשים, מקבלים פחות כיסוי מערכים שנוטים לעניין בעיקר גברים.
מנכ"לית קרן ויקימדיה, סו גרדנר, טענה שוויקיפדיה תצליח לכלול את כל הידע האנושי רק אם קהילת העורכים בה תהיה מגוונת כמו האוכלוסייה העולמית עצמה, ושאין היא יכולה לחשוב על משהו חשוב יותר לקדם מאשר צמצום הפער.
קרן ויקימדיה בוחנת את חוסר הייצוג של נשים ואת ההטיה המגדרית בוויקיפדיה.
גרדנר התייחסה לנושא ההטיה המגדרית באמצעות מטפורה לפיה כל אחד מביא לשולחן את פירורי הידע שלו, ומי שלא יושב סביב השולחן – אין מרוויחים מפירורי הידע שלו.
כשקיים חוסר פרופורציה ניכר בין גברים ונשים, נקודת המבט הדומיננטית המשתקפת מוויקיפדיה היא נקודת מבט גברית, וקל לה יותר לשלוט על מהלך העניינים.
תפיסת עולם המשותפת לקבוצה הדומיננטית בוויקיפדיה עשויה להשפיע ולקבוע החלטות לגבי תיאור התוכן המוצג בערך מסוים, מידת קבילותם של מקורות והמידה שבה ראוי לכלול באנציקלופדיה ערכים בנושאים מסוימים.
תופעה זו עשויה להתרחש גם באופן בלתי מודע (לדוגמה: כאשר התפתחויות גאופוליטיות מתוארות מנקודת מבט מערבית).
ניתוח העמוד הראשי של ויקיפדיה בעשר שפות שונות הראה כי באזור שנועד להצגת תמונות של אישים, רק תמונה אחת מכל עשר תמונות מציגה אישה.
הגברת המגוון הדמוגרפי של העורכים בוויקיפדיה תשפיע לטובה על איכות התוכן ותצמצם את ההטיה המגדרית.
לנשים ולגברים יש דפוסי עריכה שונים בוויקיפדיה.
מחקרים מתחום הפסיכולוגיה החברתית מצביעים על כך שאנשים מתעניינים יותר בחברי קבוצת הפנים שלהם, מאשר בחברי קבוצת החוץ.
מחקר שניתח 900,000 ביוגרפיות בוויקיפדיה האנגלית מצא כי לעורכות בוויקיפדיה יש סבירות גבוהה פי שניים מעורכים ליצור ערכים על נשים.
כמו כן, לגברים יש פוטנציאל גדול יותר ליצור ערכים על גברים.
אדריאן ואדוביץ' טוענת כי בעוד את הערך שייקספיר בוויקיפדיה האנגלית היא ערכה עם עוד עשרות עורכים אחרים, את הערך ג'יין אוסטן ערכה עם עורך (או עורכת) אחד בלבד.
בנוסף, היא הצביעה על כך שרשימת הערכים על שחקניות הפורנו בוויקיפדיה האנגלית גדולה פי 3 מרשימת הנשים האינדיאניות בעלות החשיבות האנציקלופדית.
מחקר מצא כי גברים ונשים העורכים בוויקיפדיה נוטים להתעניין בתחומי עניין שונים.
בעוד נשים מתרכזות בעיקר בנושאים הקשורים לאנשים ולאמנות, גברים מתרכזים יותר בתחומי עניין הקשורים לגאוגרפיה ולמדע.
ממצאים אלו עולים בקנה אחד עם הסקר שערכה הקרן הלאומית למדע לפיו גברים נוטים לרכוש השכלה בתחומי המדע המדויק וההנדסה בעוד נשים נוטות לרכוש השכלה בתחומי הלימוד ההומניים (למשל: מדעי החברה והרוח).
בוויקיפדיה, תחומי ידע שנשים נוטות להעדיף לערוך בהם (כמו אומנות וסוציולוגיה), עשויים להיות בעלי היקף קטן יותר מתחומי ידע שגברים נוטים להעדיף לערוך בהם (כמו היסטוריה, מלחמות ופוליטיקה).
החוקרת טינג-יי צ'אנג (Ting-Yi Chang) טוענת כי השפה בוויקיפדיה גברית, וכי הסגנון והתוכן קשורים למגדר של העורך ולשאלה איך הוא רואה את העולם.
לדבריה, שפה וידע לא יכולים להיות מנותקים מהמגדר.
האינטרנט יכול להיות חסר גוף, אולם הוא לעולם לא יכול להיות חסר מגדר.
גם יסמין וסט טוענת שכשם שאין דבר כזה אדם שהוא נייטרלי מבחינה מגדרית, כך אין דבר כזה עורך ויקיפדיה שהוא נייטרלי מבחינה מגדרית.
בוויקיפדיה ישנן הרבה יותר ביוגרפיות של גברים מאשר ביוגרפיות של נשים.
בוויקיפדיה האנגלית רק 15.5% מתוך כל הביוגרפיות הן של נשים ביחס ל-84.5% ביוגרפיות של גברים.
ניתוח נוסף, שבוצע על ידי נחמיה גרשוני איילהו באוקטובר 2016, מצא כי מתוך הביוגרפיות בוויקיפדיה העברית, 19% הן של נשים ו-81% הן של גברים.
בעשרים הוויקיפדיות הגדולות ביותר, השיעור הממוצע של ביוגרפיות של נשים עומד על 17%.
היסטוריה – מבחינה היסטורית, נשים באופן מסורתי הודרו מעמדות כוח והשפעה, אולם גם כשפעלו בעמדות כאלו – פעמים רבות לא זכו לקרדיט על פועלן, ומאגרי מידע ואנציקלופדיות התעלמו מהשפעות של נשים על החברה ומנושאים החשובים להן, ולכן קיים קושי לאתר מקורות מקובלים.
העדפות אישיות – רוב העורכים בוויקיפדיה הם גברים, ואלו נוטים לערוך בנושאים המעסיקים אותם (למשל: היסטוריה צבאית ואישים הקשורים בה).
מרתה סקסטון , פרופסורית להיסטוריה ולימודי מגדר בקולג' אמהרסט, מצביעה על היעדרן של ביוגרפיות של נשים בוויקיפדיה, וטוענת כי הביוגרפיות שכן קיימות לוקות בשטחיות ובאי דיוקים.
כשם שסופרות, חוקרות, אמניות, מאיירות ומתרגמות מצאו עצמן שנים רבות מחוץ למוקד העניין של המחקר האקדמי (ונכנסות אליו בהדרגה על ידי היסטוריונים), כך לעיתים קרובות נשים נעדרות מוויקיפדיה.
נשים רבות "נקברו" בערכים על בעליהם או אחיהם: כך למשל, אינה ואן גרומבקוב, שהייתה חברת משלחת באיסלנד בשנת 1908 ותרמה תרומות משמעותיות לתחום ידיעת הטבע וכתבה מספר ספרים, זכתה רק לאזכור שמה בערך על בעלה האנס רק , וסיפורה נותר זמין רק עבור מי שנהנה מגישה לכתבי עת.
תת-ייצוג זה מערער על היומרה של ויקיפדיה להיות אנציקלופדיה.
החוקרת קרסטנסן (Tanja Carstensen) טוענת כי בוויקיפדיה קיימת מחיקה של תכנים פמיניסטיים, ומציגה כדוגמה את הערכים ליידיפסט וריוט גירל שהועמדו למחיקה בוויקיפדיה האנגלית באוגוסט 2007 בטענה שהם חסרי חשיבות אנציקלופדית.
קרסטנסן טוענת כי דיוני מחיקה אלו מדגימים את הטענה לפיה נושאים פמיניסטים עדיין צריכים להצדיק את זכות הקיום שלהם בוויקיפדיה.
לטענת ההיסטוריונית מיה רידג', ערכים בוויקיפדיה מוצאים את דרכם במהירות למנועי החיפוש של גוגל, ולכן יש לקחת ברצינות את הפער המגדרי בנוגע להיסטוריה נשית.
לדבריה, קיומו או היעדרו של מידע ברשת יוצר הנחות לגבי מה חשוב ומה לא חשוב בעולם.
בין השנים 2005–2014, פרסם הניו יורק טיימס את שמות הספרים שהגיעו למקום הראשון ברשימת רבי המכר.
88% מהערכים בוויקיפדיה, שסוקרים את הסופרים הגברים של אותם רבי המכר, ארוכים יותר מהערכים שסוקרים את הסופרות של אותם רבי המכר.
בנוסף, 47% מאותם רבי המכר, שנכתבו על ידי נשים, לא זכו לערך בוויקיפדיה, לעומת 19% של רבי המכר שנכתבו על ידי גברים.
במחקר שנערך בוויקיפדיה בשש שפות שונות, נמצא כי ביחס לביוגרפיות של גברים, בביוגרפיות של נשים קיימת התמקדות בלתי פרופורציונלית בנישואים ובגירושים.
בביוגרפיות של נשים יש התמקדות רבה יותר במשפחה, בילדים ובסטטוס זוגי.
כמו כן, האפיון "בן זוג" מופיע בשיעור גבוה יותר בביוגרפיות של נשים ביחס לביוגרפיות של גברים.
בנוסף, נמצא כי בממוצע ביוגרפיות על נשים עומדות יותר ברף החשיבות האנציקלופדית מאשר ביוגרפיות על גברים – דבר שמעיד לטענת המחקר על תקרת זכוכית לפיה נשים צריכות להיות יותר חשובות מעמיתיהם הגברים כדי לזכות בערך, וייתכן כי הדבר נובע מהטיות מגדריות בתחום השיפוט.
אף על פי שאלפי מדעניות מתועדות במילונים ביוגרפיים, בוויקיפדיה האנגלית, נכון לשנת 2014, יש רק 1,500 ערכים על מדעניות.
אמילי טמפל-ווד , סגנית נשיא קרן ויקימדיה D.C ומנהלת פרויקט נשים ומדע, טוענת כי קיימות 4,000–5,000 מדעניות שעומדות ברף החשיבות האנציקלופדית אולם אין עליהן ערך בוויקיפדיה.
גם איכות הערכים שקיימים נמוכה: מתוך אותם 1,500 ערכים, רק 10 תויגו כערכים איכותיים.
עוד טוענת טמפל-ווד כי ערכים לגבי נשים, וערכים בנושאים המעסיקים בעיקר נשים, נמחקים הרבה יותר מערכים בנושאים נייטרלים מבחינה מגדרית.
הפרויקט של טמפל-ווד להגדלת מספר הערכים על מדעניות בוויקיפדיה הוביל למתקפה עליה, הבאה לידי ביטוי בקבלת אימיילים סקסיסטיים ומשפילים הכוללים ביוש גוף.
היא החליטה שבתגובה לכל הודעה מטרידה שהיא מקבלת, תכתוב ערך נוסף על מדענית.
בשנת 2015 נערך מחקר שניתח 1,445,021 ביוגרפיות בוויקיפדיה האנגלית.
15.5% מתוך כל הביוגרפיות בוויקיפדיה האנגלית הן של נשים ביחס ל-84.5% ביוגרפיות של גברים.
כמעט כל הביוגרפיות של האישים שנולדו לפני שנת 1900 הן של גברים.
ייתכן כי עקרון החשיבות האנציקלופדית של ויקיפדיה מהווה מחסום לכתיבה על נשים שנולדו לפני שנת 1900 משום שלא זכו להכרה משמעותית בדפי ההיסטוריה המקובלים.
מתוך כל הביוגרפיות של הספורטאים – 8.9% מהן של נשים.
מתוך כל הביוגרפיות על אנשי אמנות – 25% מהן של נשים.
מתוך כל הביוגרפיות על אישים בתפקידים ציבוריים – 13% מהן של נשים.
מתוך כל הביוגרפיות על אנשי צבא – 1.7% מהן של נשים.
בביוגרפיות של נשים נהוג יותר לציין את שם בן הזוג, מאשר בביוגרפיות של גברים (אזכור שמו של בן הזוג עשוי להיות קשור לתפיסה החברתית לגבי תפקידי מגדר).
מחקר נוסף שפורסם בשנת 2016 מצא כי בעשרים הוויקיפדיות הגדולות ביותר, השיעור הממוצע של ביוגרפיות של נשים עומד על 17%.
בנוסף, מצא המחקר כי קיימת הטיה לשונית בביוגרפיות של נשים, וכי ביוגרפיות של גברים מקושרות ביותר קישורים לערכים אחרים בוויקיפדיה מאשר ביוגרפיות של נשים – מצב שלו השלכות על תהליך חיפוש המידע.
בסקר שבוצע בפברואר 2020 על ידי פעיל בתנועת ויקימדיה, נבדקו 42 שפות שעבורן מתקיימת גרסה של ויקיפדיה.
בכל השפות שנבדקו, רוב הביוגרפיות עסקו בגברים.
ב-35 מתוך השפות, שיעור הביוגרפיות שעסק בנשים עמד על פחות מ-25%.
על פי הסקר, שיעור הביוגרפיות שעוסקות בנשים בוויקיפדיה העברית עומד על 19.76%.
מחקר השוואתי בין הביוגרפיות בוויקיפדיה לבריטניקה
מבחינה כמותית, בוויקיפדיה קיימות יותר ביוגרפיות של נשים מאשר בבריטניקה.
זאת, משום שוויקיפדיה רחבה הרבה יותר בהיקפה, וכוללת גם ערכי אישים שכנראה לא היו נכנסים לאנציקלופדיות מסורתיות (למשל, ערכי ידוענים כמו ליהיא גרינר).
ואולם, ניתוח הביוגרפיות מצא עדויות להטיה מגדרית לפיה, בהשוואה לבריטניקה, שיעור הביוגרפיות של גברים שהיו קיימות בבריטניקה אך לא בוויקיפדיה עומד על 30% , לעומת 50% אצל נשים.
שיעור היחסי של ערכים חסרים על נשים ביחס לערכים החסרים על גברים בוויקיפדיה גבוה הרבה יותר מזה של בריטניקה.
ערכים שעוסקים בתחומי עניין "גבריים" (כלומר: נושאים שגברים נוטים להתעניין בהם) קיימים בוויקיפדיה בשכיחות יותר גבוהה מערכים שעוסקים בתחומי עניין "נשיים".
כמו כן, לערכים הקשורים למגדר או לקבוצות מיעוט יש סבירות גבוהה יותר להימחק מוויקיפדיה.
אדריאן ואדוביץ' טוענת כי אף על פי שעורכים רבים תופסים את עצמם כאובייקטיביים ונייטרליים, בפועל אין זה אפשרי להיות כזה; ושבמציאות שבה 91% מהעורכים הם גברים, כל עריכה היא פוליטית ובעלת הטיה מגדרית, ונשים חייבות לקחת חלק כדי לשנות את המצב.
לדבריה, נושאים שנוטים להעסיק יותר נשים זוכים לסיקור לקוי לעומת נושאים שנוטים להעסיק יותר גברים.
לדוגמה: בוויקיפדיה קיימים "מועדונים" לחברי קהילת העורכים שנועדו לקבץ את העורכים סביב תחום עניין שמעסיק אותם כדי שיוכלו לפתח אותו יחדיו.
בשנת 2013 דווח כי המועדון המשגשג ביותר בוויקיפדיה האנגלית הוא מועדון ההיסטוריה הצבאית (בעברית: "מועדון הרובה והמקלדת"), בעוד המועדון על עיצוב טקסטיל דועך.
בשנת 2012 בוויקיפדיה האנגלית, הערך על צמידי חברות הכיל רק 250 מילים בעוד הערך על כרטיסי בייסבול הכיל 5,000 מילים.
הערך סקס והעיר הגדולה הכיל 6,000 מילים, בעוד הערך סופרנוס הכיל 9,000 מילים.
ג'ימי ויילס טוען כי ההגמוניה הגברית בוויקיפדיה מובילה לאפליה שבאה לידי ביטוי במתן יחס מועדף לערכים מתחומים מסוימים ובזלזול בערכים מתחומים אחרים.
לדבריו, בוויקיפדיה קיימים 100 ערכים שונים על הפצות לינוקס , ואף על פי שאין להם כמעט שום השפעה על התרבות – קהילת העורכים לא מערערת על חשיבותם האנציקלופדית, בעוד ערכים בתחום האיפור נתקלים בזלזול בטענה שמדובר ב"נושא של בנות", זאת למרות החשיבות התרבותית וההיסטורית של נושא זה.
כשהערך שמלת הכלה של קייט מידלטון נוצר בוויקיפדיה האנגלית, עורכי ויקיפדיה הגיבו לו בזלזול והוא הועמד למחיקה.
ויילס תמך בחשיבות האנציקלופדית של הערך וקיווה כי ייכתבו עוד ערכים על שמלות מפורסמות ובעלות השפעה.
לפי קרן ויקימדיה, הגדלת מספר הנשים העורכות בוויקיפדיה תוביל להרחבת יריעת הידע המסוקר: נושאים הקיימים בוויקיפדיה יורחבו, ונקודות מבט נוספות יתווספו.
כמו כן, הטון עשוי להיות ידידותי יותר, ותדמית ויקיפדיה בקרב הציבור הרחב תשתפר – מה שיוביל, בתורו, להגדלת מספר העורכים.
כתבה על ההטיה המגדרית בניו יורק טיימס
ההטיה המגדרית בוויקיפדיה זוכה לא רק לתשומת לב אקדמאית, אלא גם לסיקורים בתקשורת.
אחד הסיקורים הבולטים ביותר בתקשורת על אודות נושא זה היה מאמרו של נועם כהן שהתפרסם בניו יורק טיימס בשנת 2011. מאמר זה נחשב למאמר שהצית את העניין הרחב בנושא הפער המגדרי בוויקיפדיה הן בזירה האקדמית והן בזירה התקשורתית.
כהן טען כי הפער המגדרי הדמוגרפי בוויקיפדיה מוביל להטיה מגדרית, שבאה לידי ביטוי בכיסוי לקוי של תחומי עניין הנתפסים כנשיים לעומת תחומי עניין הנתפסים כגבריים.
למשל: בעוד הערך על הסדרה "סקס והעיר הגדולה" כולל רק סיכום קצר של כל עונה, הערך על הסדרה "סופרנוס" מקיף וכל עונה זכתה לערך משל עצמה.
טענתו של כהן, שהתבססה על דוגמאות, קיבלה ביסוס מדעי לאחר שהנושא נבחן לעומק ובאופן שיטתי בזירה האקדמית.
מחקר שנערך באוניברסיטת מינסוטה בשנת 2011 ניתח את הערכים בוויקיפדיה האנגלית ומצא כי ערכים, העוסקים בתחומי עניין הנתפסים כגבריים, ארוכים יותר מערכים העוסקים בתחומי עניין הנתפסים כנשיים.
לדוגמה: המחקר בחן את הערכים העוסקים בסרטים.
לצורך הניתוח, השתמשו החוקרים בנתונים ממאגר הסרטים MovieLens בו הגולשים, המתבקשים לציין את מגדרם בעת ההרשמה, דרגו את הסרטים השונים.
החוקרים בחנו 5,850 סרטים ב-MovieLens (אותם דרגו 15,000 גולשים) ומצאו סרטים שאהודים בבירור בעיקר על גברים וסרטים שאהודים בבירור בעיקר על נשים.
המחקר מצא כי לפער המגדרי הדמוגרפי ישנה השפעה שלילית על כיסוי הידע שמעסיק נשים: ערכים על סרטים גבריים ארוכים ומקיפים הרבה יותר מאשר ערכים על סרטים נשיים, שנמצאו קצרים הרבה יותר.
לדוגמה: נמצא כי הערך על הסרט רמבו (סרט שמעניין בעיקר גברים) ארוך פי 3 מאורכו הממוצע של ערך על סרט בוויקיפדיה האנגלית.
לעומת זאת, אורכו של הערך על הסרט הגשרים של מחוז מדיסון (סרט שמעניין בעיקר נשים) הוא חצי מאורכו הממוצע של ערך על סרט בוויקיפדיה האנגלית.
בנוסף, ערכים על סרטים נשיים קיבלו ציון נמוך יותר מבחינת איכותם ביחס לערכים על סרטים גבריים.
עם זאת, לא נמצא חוסר איזון בערכים הקשורים לזוכי פרס נובל או לזוכי פרס האוסקר.
נראה כי ערכים הקשורים לאירועים ולאנשים שקיבלו חשיפה במסגרת אירוע מרכזי אינם סובלים מחוסר איזון.
לטענת ג'ון רידל, שעמד בראש המחקר, יש לראות כבעיה רצינית את העובדה שמקור המידע הכי חשוב של המאה ה-21 נשלט על ידי חצי מהאוכלוסייה האנושית בלבד, בעוד הנושאים שמעניינים את החצי השני של האוכלוסייה האנושית לא מקבלים תשומת לב נאותה.
בוויקיפדיה קיים מגוון עורכים צר עם רוב גדול של גברים לבנים.
סו גרדנר טוענת כי ויקיפדיה משקפת את החברה שמייצרת אותה.
קיימים בוויקיפדיה מספר עקרונות מנחים לפיהם יש לשמור על כתיבה מנקודת מבט נייטרלית, על יצירת ערכים בעלי חשיבות אנציקלופדית ועל שימוש במקורות מהימנים, אולם מי שמשגיח על הכללים הללו ומפרש ואוכף אותם הם גברים.
מכיוון שקהילת העורכים הומוגנית כל כך, העריכות בה מוטות באופן אינהרנטי, דבר שמוביל להפרה של עקרון השמירה על נקודת מבט נייטרלית.
אף על פי שאין בוויקיפדיה הדרה מגדרית פורמלית, חסמים בלתי פורמליים עשויים להתקיים ולשגשג בה, ולכן יוזמות פורמליות עשויות לעזור להתגבר על הדומיננטיות של מבנים בלתי פורמליים ועל ההטיה של הקבוצה הדומיננטית.
בוויקיפדיה האנגלית קיימת הנחיה לפיה "אין לנשוך את העורכים החדשים" .
הנחיה זו מעודדת הימנעות מיחס עוין ומאיים, במיוחד כלפי עורכים חדשים.
הנחיה זו לא הצליחה לחדור לתרבות קהילת העורכים, ושינוי בתרבות עשוי להגיע אם העורכים יחליטו להציב לעצמם כמטרה לבצע שינוי בתרבות הדיון, למתן את העימותים ולשים לב לרגשות המתדיינים.
בוויקיפדיה האנגלית פועל פרויקט בית התה , ששתיים ממטרותיו הן להעלות את מספר העורכים ולצמצם את הפער המגדרי.
בית התה מהווה מרחב בטוח ונעים עם תמיכה של עורכים ותיקים באווירה מסבירת פנים ואדיבה.
נמצא כי נשים נוהגות להשתתף בבית התה יותר מאשר גברים.
לטענת ג'ימי ויילס וסו גרדנר, בעוד ויקיפדיה מספקת סיקור נרחב בתחומי המדעים המדויקים והטכנולוגיה, נושאים אחרים כמו ביוגרפיות של נשים ותחום הטיפול בילדים סובלים מסיקור לקוי משום שאין מספיק נשים בוויקיפדיה.
לטענתם, הדרך העיקרית לטפל בפער היא באמצעות גיוס נשים לוויקיפדיה, אם כי גרדנר מוסיפה כי למרות מאמצי הגיוס, הפתרון בסופו של דבר צריך לבוא מתוך קהילת עורכי ויקיפדיה.
גם אנדרו לי , החוקר ומחבר הספר מהפכת ויקיפדיה , טוען כי המפתח לטיפול בהטיה המגדרית ובמחסור בערכים הקשורים לנשים נעוץ בהגדלת מספר הנשים העורכות בוויקיפדיה.
בשנת 2006 נוצרה רשימת WikiChix.
רשימה זו נועדה לנשים שעורכות בוויקיפדיה ומטרתה הייתה להוות מרחב בו ניתן לקדם עריכה של נשים, לדון בבעיות אתן מתמודדות נשים בקהילת ויקיפדיה, ולדון בהטיה המגדרית.
מרחב זה היווה סביבה נעימה לנשים והיה נטול הערות סקסיסטיות.
ויקימדיה עושה מאמצים לעודד נשים להצטרף לוויקיפדיה.
מאמצים רבים מתרכזים בפרויקטים שונים שמטרתם לצמצם את הפער המגדרי הדמוגרפי ואת ההטיה המגדרית.
במסגרת הפרויקט נערכים ימי עיון וסדנאות עריכה לנשים, נפתחים מועדונים לכתיבה ייעודית (לדוגמה: מועדון נשים ומדע או מועדון נשים בספורט) וכן הלאה.
בין הפרויקטים הבולטים ניתן למנות את הפרויקט "נשים באדום".
פרויקט זה נוסד ב-18 ביולי 2015 ומטרתו להפוך קישורים אדומים (כלומר: קישורים שמעידים כי הערך חסר) לקישורים כחולים (כלומר: קישורים שמובילים לערך קיים).
תחילה עסק הפרויקט ב"הכחלת" קישורים אדומים של ביוגרפיות על נשים, ולאחר מכן התרחב לערכים העוסקים בעשייה נשית (ערכים על יצירות אמנות של נשים, מוסדות שנוסדו על ידי נשים וכן הלאה).
פרויקט הבת של "נשים באדום" הוא פרויקט "נשים בירוק", שמטרתו לשפר ערכים קיימים, העוסקים בנשים או בעשייה נשית.
פרויקטים נוספים מתקיימים על ידי גורמים אחרים.
לדוגמה: החברה המלכותית החליטה לקיים סדנאות עריכה לנשים עקב הפער המגדרי.
לטענת גרדנר, מהרגע הראשון שבו נודע לוויקימדיה על קיומו של הפער המגדרי, ויקימדיה לא ניסתה להסתיר זאת מהציבור.
העלאת המודעות בקרב הציבור על אודות הפער המגדרי עשויה לעזור בצמצומו, ולכן החליטה גרדנר לפתוח את הנושא לדיון ציבורי, זאת אף על פי שייעצו לה להצניע את המידע מחשש לפגיעה בתדמית ויקיפדיה.
החוקרת אילונה בוכם מוסיפה כי הפער המגדרי פוגע בתדמית ויקיפדיה, שזקוקה לסיקור תקשורתי טוב על מנת לזכות באמון הקוראים, ולכן מציעה לקחת ברצינות את הביקורת בכלי התקשורת.
מחקר של אוניברסיטת בואיט בשיתוף ויקימדיה מצא שיצירת סביבה תומכת ומסבירת פנים וכן העלאת מודעות לגבי הפער המגדרי הן הפעולות החשובות ביותר לצמצום הפער.
גם ואלרי אורורה , הפועלת לצמצום הפער המגדרי בקהילת התוכן החופשי, טוענת כי יש ליידע את הציבור בפתיחות ובשקיפות לגבי הבעיה וכי שמירה על הנושא בסוד לא תעזור לפתור אותה.
בנוסף, בקרב עורכי ויקיפדיה: 39% מודעים לפער המגדרי בעוד 61% אינם מודעים אליו כלל, ויש לנסות ולהנחיל בקרב עורכי ויקיפדיה את ערך המגוון כערך רצוי, ולא רק את ערך הקונפורמיות.
בוויקיפדיה העברית קיים פער מגדרי דמוגרפי.
בשנת 2011, שיעור הנשים בוויקיפדיה העברית עמד על 8.9%.
סקר משנת 2013 מצביע על שיעור של 23% עורכות.
סקר משנת 2015 מצביע על שיעור של 19.9% עורכות בקרב עורכי ויקיפדיה, אולם מבין העורכים בעלי זכות ההצבעה (שזכאים להכריע בוויקיפדיה בדיוני גיבוש מדיניות, בדיוני מחלוקת ובדיוני מחיקה למשל) – שיעור הנשים עומד על 9.9%.
בשנת 2011, טענה עורכת בוויקיפדיה העברית, תמר הירדני, כי בוויקיפדיה העברית יש רק עשר נשים בין עשרות העורכים הקבועים.
יו"ר ודובר ויקימדיה ישראל, איציק אדרי, טוען כי מספר הנשים הנמוך בוויקיפדיה העברית צריך להטריד כל עורך באתר.
ויקימדיה ישראל עושה מאמצים לגייס נשים לוויקיפדיה, באמצעות הרצאות, סדנאות עריכה ייעודיות לנשים, ובאמצעות שיתופי פעולה עם מוסדות תרבות וחינוך (ספריות, גלריות, אוניברסיטאות וכדומה) שעשויים ליצור מרחב פעולה נוח עבור נשים.
בוויקיפדיה העברית, בין 16.8%–19% מהביוגרפיות הן של נשים.
אלינור כרמי טוענת כי בוויקיפדיה העברית, ערכים כמו מחול, ברבי, איפור ונקודת ג'י מחווירים לעומת ערכים כמו כדורגל, לגו, משחק וידאו ומקלע.
סוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית קיבלה חשיפה תקשורתית רבה בספטמבר 2016, לאחר שההיסטוריונית שרון גבע טענה לאפליה מגדרית בוויקיפדיה, שפוגעת בערכים שנוצרו במסגרת מיזם "מעלים ערך" בהובלתה, שנועד ליצור ולהרחיב ערכים על נשים בוויקיפדיה העברית.
בהליך הצבעה, בחרה קהילת העורכים בוויקיפדיה העברית שלושה ערכים מערכי הפרויקט להיות ערכים מומלצים.
על חלק מהערכים האחרים התנהל דיון לגבי חשיבותם האנציקלופדית, ועל חלקם התקיימו הצבעות של העורכים, אשר בסופן הוחלט למחוק שני ערכים בטענה כי אין להם חשיבות אנציקלופדית.
חלק מכלי התקשורת הביעו ביקורת כלפי צעד זה וטענו כי קהילת עורכי ויקיפדיה העברית מוחקת ערכים של נשים ואינה מכירה בחשיבות האנציקלופדית של נשים.
גבע טענה כי היחס לאותם ערכים משקף את מקומן של נשים בהיסטוריה בכלל ובוויקיפדיה בפרט, ובספטמבר 2016, החליטה להפסיק את הפרויקט לאחר שמאסה במה שהיא הגדירה כיחס הכוחני, המשפיל והמבזה מצד עורכי ויקיפדיה, שהיא וחברי הפרויקט נאלצו להתמודד איתו במשך השנים.
לטענתה, בוויקיפדיה קיים מנגנון של "דרוויניזם דיגיטלי" לפיו רק החזק שורד.
מנגד, דוד שי (עורך ותיק וממייסדי ויקיפדיה העברית), שצידד במחיקת אותם הערכים בטענה לחוסר חשיבות אנציקלופדית, טען כי לוויקיפדיה, מעצם היותה אנציקלופדיה, ישנם גבולות, וכי לא כל תוכן ראוי להימצא באנציקלופדיה.
לדבריו, יצירת ערכים על נשים חסרות חשיבות אנציקלופדית, עליהן נכתב ערך "רק משום שהן נשים", מהווה מעילה באמון הקוראים, ופוגעת בנשים שכן זכו לערך בוויקיפדיה בזכות עצמן, ולא רק משום שהן נשים.
גרשוני איילהו ביצע ניתוח בוויקיפדיה העברית ומצא כי בממוצע – אורך ערכים על ביוגרפיות של נשים וגברים זהה, ושיעור המחיקות של ביוגרפיות של נשים ושל גברים דומה גם כן.
בעקבות הסיקור התקשורתי, פורסם בדצמבר 2016 סרטון קצר של הבמאי אלון לוי העוסק בסוגיית הפער המגדרי בוויקיפדיה.
פרויקטים לצמצום הפער המגדרי בוויקיפדיה העברית
כנס ויקימדיה באקדמיה – בשנת 2013, הכנס השנתי של ויקימדיה הוקדש כולו לנושא מיעוט הנשים בוויקיפדיה.
תחרות כתיבה ייעודית – בשנת 2015 החלה עמותת וקימדיה ישראל לערוך תחרות נושאת פרסים לכותבי ערכים העוסקים בנשים.
במסגרת התחרות, נוצרו מעל 100 ערכים.
במסגרת זאת התקיימו שתי תחרויות:
תחרות כתיבת ערכים על נשים – 2015, בשיתוף ויצו.
במסגרתו נכתבו 65 ערכים על נשים ישראליות או יהודיות
תחרות כתיבת ערכים על נשים – 2016, על נשים פורצות דרך ישראליות ומכל העולם, במסגרתו נכתבו 39 ערכים.
סדנאות עריכה – ויקימדיה ישראל עורכת ברחבי הארץ סדנאות עריכה ייעודיות לנשים, זאת בשיתוף מוסדות חינוך ותרבות שונים.
שיתוף פעולה של ויקימדיה ישראל עם מערכת החינוך
במסגרת שיתופי הפעולה של עמותת ויקימדיה ישראל עם מערכת החינוך, תלמידים ותלמידות כותבים ערכים על נשים במגוון מיזמים.
שני המיזמים הבולטים בהקשר זה הם:
מיזם חטיבת ביניים "הנגיד", הרצליה – שיתוף פעולה זה החל בשנת 2014. בשנת הלימודים 2015–2016, תלמידי כיתה ח' במיזם התמקדו בכתיבת ערכים על נשים מובילות בתחומים שונים, וכתבו 30 ערכים חדשים בתחום זה.
מיזם אוניברסיטת תל אביב לנוער – שיתוף פעולה זה החל בשנת 2015. בשנת 2016 המיזם התמקד בכתיבת "ערכים על מדעניות פורצות דרך" והניב 49 ערכים חדשים על מדעניות.
פרויקט ויקי נשים הישראלי נוסד באוגוסט 2014 על ידי הפעילה הפמיניסטית, ציפי ערן, בהשראת פרויקט ויקי נשים העולמי ומטרתו להגדיל את מספר העורכות בוויקיפדיה, להרחיב את הערכים העוסקים בנשים או בתחומי עניין של נשים ולתקן את ההטיה המגדרית.
במסגרת הפרויקט, תוך שיתוף פעולה עם ויקימדיה ישראל, נערכות סדנאות עריכה לנשים, ונכון לדצמבר 2016, נוצרו במסגרת הפרויקט 440 ערכים.
לפי סקר ויקימדיה ישראל, עמוד הפייסבוק של פרויקט ויקי נשים הגדיל משמעותית את המעורבות של נשים בוויקיפדיה העברית.
במסגרת פרויקט זה נפתח בוויקיפדיה העברית דף מיזם נשים באדום המיזם ממפה ערכים חסרים על נשים מכל העולם, בתחומים שונים בעלות חשיבות אנציקלופדית.
כתיבת ערכים במסגרת מיזם עם הפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת חיפה
פרויקט ויקיפדיה:עבודות ויקידמיות/מדעי הרוח - אוניברסיטת חיפה החל בשנת 2011. פרויקט זה כולל את "התוכנית ללימודי נשים ומגדר" שהוקם על ידי ד"ר שרון הלוי.
בתוכנית סטודנטיות וסטודנטים לתואר שני כתבו ערכים בשמונה קורסים בתוכנית, על נשים מכל העולם וגם נושאים הקשורים בנשים, כמו חזיית הנקה, חוק עבודת נשים ועוד.
במסגרת תוכנית זאת נכתבו, נכון לדצמבר 2016, 133 ערכים.
במסגרת שיתוף פעולה זה נכתבו ערכים על נשים גם במסגרת הקורס "יהודים ומהפכות" – סה"כ 4 ערכים, ובמסגרת תוכנית רודרמן למצטיינים ביהדות ארצות הברית ומדינת ישראל בקורס "נשים אמריקאיות והפרויקט הציוני" בהובלת אסתר כרמל-חכים, נכתבו 13 ערכים.
בסך הכול, נכון לדצמבר 2016, נכתבו 150 ערכים.
מעלים ערך: מחזירות נשים להיסטוריה
הפרויקט מעלים ערך: מחזירות נשים להיסטוריה נוסד בינואר 2012 על ידי ההיסטוריונית שרון גבע.
במהלכו נכתבו והורחבו 83 ערכים על ביוגרפיות של נשים מההיסטוריה של ישראל במסגרת מטלה אקדמאית.
הפרויקט זכה במקום השלישי בתחרות המיזמים החברתיים של כיכר אשוֹקה ושל סמינר הקיבוצים לשנת 2014. הפרויקט הופסק בספטמבר 2016.
הפעם האחרונה שראיתי את פריז הוא סרט דרמה רומנטי אמריקאי משנת 1954 עם ואן ג'ונסון ואליזבת טיילור בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס באופן רופף על הסיפור הקצר "בחזרה לבבילון" מאת סקוט פיצג'רלד משנת 1931.
זאת הופעת הבכורה של רוג'ר מור בקולנוע.
שם הסרט נלקח משיר בשם זה מאת ג'רום קרן ואוסקר המרשטיין שחובר ב-1940 כשיר נוסטלגי לפריז שהייתה כבושה בידי הנאצים.
השיר שולב בסרט "Lady Be Good" מ-1941, הפך ללהיט וזיכה את מחבריו בפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר וזכה לביצועים רבים.
הוא מופיע במספר סצנות בסרט.
בין החוגגים את שחרור פריז במלחמת העולם השנייה נמצא צ'ארלס וילס (ואן ג'ונסון).
הוא פוגש בשתי אחיות: מריון אלסווירת' (דונה ריד) המזמינה אותו לביתה שם הוא נפגש באחותה הלן (אליזבת טיילור) ואביה ג'יימס (וולטר פידג'ון).
צ'ארלס עובד כעיתונאי בעיתון כוכבים ופסים ומרוויח בקושי למחייתו.
הוא מתאהב בהלן, הם נישאים ונולדת להם בת, ויקי.
כאשר מתגלה נפט בפלורידה בשטח שג'יימס נתן לצ'ארלס כנדוניה, משתנה המצב.
צ'ארלס מתפטר מעבודתו בעיתון ומתחיל לכתוב ספרים המוחזרים אליו מהמוציאים לאור.
הוא מתייאש, מתחיל לצרוך אלכוהול, מתפרע במסיבות ומחזר אחרי אשת חברה גרושה בשם לורין (אווה גאבור).
הלן מתנחמת בזרועותיו של טניסאי צעיר, יפה ורודף נשים בשם פול (רוג'ר מור).
כאשר הוא מבהיר לה כי ברצונו להמשיך את הקשר אתה בתור מאהבת ולא כאשתו, היא בורחת ממנו לביתה.
בבית נמצא צ'ארלס הלום מיין והדלת נעולה.
הלן מסתובבת ברחובות המושלגים והקרים, נדבקת בדלקת ריאות ומתה בבית חולים כשצ'ארלס לידה מבקש את סליחתה.
מריון מקבלת משמורת על ויקי.
צ'ארלס חוזר לביתו בארצות הברית ומתחיל לעשות חיל בכתיבה.
לאחר מספר שנים הוא חוזר לפריז ומשכנע את מריון לוותר על המשמורת ולאפשר לו לקחת את ויקי לביתו בארצות הברית.
בפיתוח תוכנה, הפצה רציפה, הפצה מתגלגלת, עדכון רציף או משלוח רציף הוא מושג המתאר אספקת עדכונים שוטפת לתוכנות.
זאת בניגוד להפצה סטנדרטית או למודל הפצת פיתוח נקודתית' אשר עושים שימוש בגרסאות תכנה המותקנות במקום גרסאות קודמות.
מודלי הפצת פיתוח רציפה הם אחד מתוך סוגים רבים של מעגלי חיים של הפצת תכנה.
אף על פי שניתן להשתמש במודל ההפצה הרציפה בכל תכנה או אוסף של תוכנות.
המודל בשימוש בהפצות לינוקס שונות כגון ג'נטו לינוקס.
הפצה רציפה בדרך-כלל מיושמת באמצעות עדכונים קטנים ותכופים.
עם זאת, עצם זה שתכנה מסוימת מקבלת עדכונים לא בהכרח אומר שהתכנה עושה שימוש במודל ההפצה הרציפה; בשביל זה, על המפתחים לעבוד עם ענף קוד אחת, לעומת ענף לכל גרסה.
כאשר נעשה שימוש במודל ההפצה הרציפה, עדכוני תוכנה בדרך כלל מועברים למשתמשים על ידי מנהל החבילות על המחשב של המשתמש, אשר ניגש דרך האינטרנט למאגר תוכנה (לעיתים קרובות באמצעות אתר מראה) המאוחסן על שרת-קבצים אינטרנטי.
"הפעם" הוא סינגל שלישי מתוך האלבום רמזים של הזמרת-יוצרת הישראלית ריטה, שיצא לאור בדצמבר 2007 ומלווה בוידאו קליפ שביים רומן לינסקי.
השיר נכתב והולחן על ידי עברי לידר ועובד על ידי לידר ועדיאל גולדשטיין.
הפצצה של היטלר (גרמנית: Hitlers Bombe) הוא ספר עיון מאת ההיסטוריון הגרמני ריינר קרלש ויצא לאור במרץ 2005. בספר מועלית הטענה שגרמניה הנאצית ניסתה לפתח נשק רדיולוגי כגון פצצה מלוכלכת.
על פי הספר, תחת פיקוחו של האס אס, בשנים 1944–1945, מדענים גרמנים תורינגיה ניסו לפתח פצצה מלוכלכת וגרמו למוות של מאות שבויי מלחמה.
קרלש ספג ביקורת על הצגת "חוסר הבנה קטסטרופלי של הפיזיקה" על ידי הפיזיקאי מייקל שאף, שחיבר בעצמו ספר עיון שעוסק במחקר אטומי שנעשה בידי הנאצים, בעוד שקרלש עצמו הכיר בכך שאין לו הוכחה לטענותיו.
הפצצה היא סדרת דרמה רוסית, בהפקת ואלרי טודורובסקי שפרק הבכורה שלה שודר ברשת רוסיה-1 ב-9 בנובמבר 2020 ומככבים בה יבגני טקאצ'וק, יבגניה בריק, ויקטור דוברונראבוב, אולגה סמירנובה, אלכסנדר ליקוב, אגליה טראסובה, גנאדי ויריפאייב, ויקטור ראקוב ואחרים.
הסדרה מגוללת את סיפור יצירת פצצת האטום הסובייטית הראשונה.
המדען המבריק מיכאיל רובין מוצא עצמו במחנה עבודה עקב סכסוך אישי עם הקומיסר העממי לברנטי בריה.
אך לפתע רובין משתחרר: חברו הטוב ועמיתו קיריל מורומצב המליץ על מיכאיל לפרויקט סודי ליצירת פצצת אטום סובייטית, והפיזיקאי אושר על ידי האקדמאי קורצ'טוב.
מיכאיל חוזר למוסקבה ומגלה כי בזמן שהותו במחנה, ארוסתו אנה גאלייבה נישאה לקיריל.
על מנת למלא את משימת הממשלה בכל מחיר, יצטרכו מדענים צעירים לעבוד יחד, למרות הדרמה האישית בחייהם.
הם מתמודדים עם מרוץ אל סף היכולות האנושית, סיכון אנושי והיום המכריע של הניסוי הראשון.
לפיזיקאים אין מקום לטעות - עתיד העולם כולו ייקבע באתר הניסויים סמיפאלטינסק.
הסיפור מתחיל ב-6 באוגוסט 1945, כאשר ארצות הברית הטילה פצצה אטומית על הירושימה.
זו הייתה התצוגה הראשונה בעולם של כוחו ההרסני של הנשק החדש ואירועי 29 באוגוסט 1949 סיימו את המונופול האמריקאי על נשק מסוג זה.
ביום זה נוסתה פצצת האטום הסובייטית הראשונה באתר הניסויים ליד סמיפאלאטינסק.
יבגני טקאצ'וק – מיכאיל רובין
ויקטור דוברונראבוב – קיריל מורומצב
ויטלי קובאלנקו – לברנטי בריה
מיכאיל חמורוב – איגור קורצ'טוב
יבגניה בריק – אנה גאלייבה
הפצצה היא סדרת טלוויזיה רוסית, סדרת ריגול בבימויו של אולג פסנקו שכוללת 8 פרקים.
היא שודרה ברשת רוסיה-1 בשנת 2013 ומככבים בה אלכסיי ברדוקוב, אנדריי פאנין ואולגה ארנטהולץ.
הסטודנט איוואן גוצ'קוב, מוצא עצמו במעקב של השירותים החשאיים הסובייטים, כאשר הוא יצטרך להפוך למרגל על מנת למלא משימה שהופקדה עליו, להחזיר אהבה ולמצוא אושר אבוד.
1941. ערב סמסטר ב' גורש במפתיע סטודנט המחלקה לפיזיקה ומכניקה, איוואן גוצ'קוב, מהמכון, כאשר מתאגרף מבטיח בעל ידע בשפות זרות החל להתעניין בו.
גוצ'קוב נרשם לבית הספר למודיעין באותו יום.
אין לו אפילו זמן להסביר את עצמו לחברתו האהובה ליקה.
חברו הטוב ביותר של איוואן ויריבו הוותיק ניקיטה קריווצוב עושה זאת בשבילו.
ניקיטה כבר זמן רב מאוהב בליקה, והוא חש שמקבל הזדמנות לזכות בלבה.
השירותים החשאיים הסובייטים מקבלים מידע כי ארצות הברית מפתחת בסתר נשק מסוג חדש לחלוטין.
בן הקהילה היהודית, הבעלים של חנות תכשיטים בסן פרנסיסקו, דן פרסקי, יוצר קשר עם קציני הביון הסובייטים.
הוא מציע לנטוש מרגל רוסי בארצות הברית במסווה של ארוסה הנעדר של בתו שילה תחת השם סטנלי ליבר.
ההכנות למבצע מיוחד מסוכן מתחילות בברית המועצות.
איוואן גוצ'קוב, שנמצא בשלב זה ביחידת חבלה מאחורי קו החזית, נצטווה להגיע למטה בכל מחיר.
הוא זה שימלא את המשימה ויהפוך לסטנלי ליבר, ייסע לארצות הברית ויוציא שרטוטים של הפצצה החזקה וההרסנית ביותר בתולדות האנושות.
אלכסיי ברדוקוב – איוואן גוצ'קוב
אנטולי קוט – מייג'ור לובנוב, מינהל הביון
אנדריי פאנין – דן פרסקי
אנטון סוקולוב – ניקיטה קריווצוב
הצילומים נערכו בקייב, פאודסיה, יאלטה, סבסטופול, אורדז'וניקידזה ובבירת בולגריה, סופיה.
הפעמון הוא ספרה הרביעי של הסופרת הבריטית אייריס מרדוק, שיצא לאור בשנת 1958. זה הוא סיפורה של קהילה חילונית המתקיימת לצד מנזר בנדיקטיני עתיק בגלוסטרשייר, אנגליה.
מנהיגה של קהילה זו הוא מייקל מיד, שמשפחתו היא בעלת האחוזה שלצד המנזר, אימבר אבי.
בית האחוזה שבו מתגוררים חברי הקהילה נקרא אימבר קורט.
החברים בקהילה הם אנשים, שטבעם מקשה עליהם להיות חלק מן העולם המודרני, אך אינם מתאימים לחיי הסתגרות במנזר.
הרעיון שהגתה אם המנזר, אישיות נערצת ובעלת כוח רוחני רב, היה אפוא להושיב באחוזת אימבר חבורה של אנשים, שיחיו שם חיי עמל פשוטים ובריאים בהשראת הרוחניות הנובעת מן המנזר, ויהוו "מדינת חיץ" וחוליה מקשרת בינו לבין העולם.
"הדבר שמרדוק היטיבה להבין מכל אחד אחר שקראתי היה האופן, שבו תחושת היותנו ישויות מוסריות, הציוויים והאיסורים שאנחנו משתוקקים, או מסכימים, לקבל, היו תלויים במבנה דתי, שהחברה שלנו ככלל איננה מאמינה בו עוד."
"הפעמון" יצא בעברית בהוצאת לדורי בשנת 1986, בתרגום שלומית קדם.
בפתיחת סיפור המעשה, מצפה המנזר, ועמו הקהילה, לבואו של פעמון חדש, להחליף את הפעמון העתיק, שאבד שנים רבות קודם לכן.
לפרשת אובדן הפעמון קשור סיפור מעשה מעורר חלחלה, שאין לדעת מה מידת האמת או האגדה שבו.
מייקל מיד, שהקשר המשפחתי-היסטורי שלו אל בית האחוזה הביא בדרך הטבע, ובניגוד לרצונו, להצבתו כמנהיג הקהילה, שאף לכמורה, ועד שיהיה כשר לכך עסק בהוראה בבית ספר פרטי לבנים, שם הסתבך בקשר לא ראוי עם אחד התלמידים.
עדותו של התלמיד הציגה את הקשר ביניהם כחמור ומכפיש הרבה מעבר למה שקרה במציאות, ומייקל מיד נקרא לסדר ונאלץ להכיר באובדן הסיכוי להגשמת חלום הכמורה שטיפח.
בשלב זה, כשעתידו מנופץ ודרכו מסוכסכת, זומן מיד אל אם המנזר, שהציגה לפניו את הרעיון להקמת קהילה חילונית באחוזת משפחתו הנטושה.
מיד מנסה לספר לאם המנזר את אשר אירע במקום עבודתו הקודם ולהציג לפניה בגלוי את אישיותו המסוכסכת - הומוסקסואל שגמר אומר שלא לתת לעולם ביטוי ליצריו - אך אם המנזר בולמת את הווידוי באיבו.
הוא מרגיש שהיא יודעת את כל הסיפור, אך החליטה מסיבותיה היא שלא לאפשר לו להתוודות לפניה, ובהערצתו השלמה לחוכמתה וצדקתה, הוא מקבל את ההחלטה ללא ערעור.
בין אימבר קורט למנזר משתרע אגם, שגם לו חלק בלתי מבוטל בסיפור המעשה.
הדרך אל פתח המנזר המותר למבקרים מובילה על מסילה מוגבהת, ואילו אל ביתן השומר שבכניסה לאחוזה מגיעים בסירה קטנה.
אורח זמני, ולאו דווקא רצוי, באימבר, הוא ניק פואלי, תלמידו לשעבר של מייקל ואחיה התאום של קתרין, שבא לשהות עם אחותו לפני שתיכנס למנזר ותתנתק ממנו לעד.
ג'יימס מתנגד בגלוי ומייקל מיד חושש מן המפגש עם הנער שהרס את חייו ושיבש את עתידו, אך איננו יכול לעמוד בפני בקשתה של קתרין, המקווה שהשהות באימבר, בחיי העבודה הפשוטים והמבריאים שבה ובשכנות לאווירה הרוחנית שמשרה המנזר, תעזור לניק להיחלץ מהתמכרות לחיים ללא מוצא.
לחבורה המגוונת הזאת מצטרף פול גרינפילד, חוקר אמנות מימי הביניים, תושב לונדון, שבא לעיין בספרים עתיקים, השמורים במנזר ואין להוציאם ממנו.
הוא קורא אליו את אשתו הצעירה, דורה, לשעבר סטודנטית שלו בבית הספר לאמנות.