tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
1922: המנדט הבריטי בארץ ישראל – מאושר ב-24 ביולי על ידי חבר הלאומים, על מנת, בין היתר, לסייע ליישוב היהודים ולהבטיח את הקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל, ברוח הצהרת בלפור ועל פי הנאמר בכתב המנדט.
1922–1924: מרד כורדיסטן בבריטניה – בספטמבר 1922 ממונה שייח' מחמוד ברזאני למושל מחוז כורדיסטן העיראקית, על ידי הבריטים השולטים באזור.
באראזני מתקומם נגד הבריטים ומכריז על עצמו כמלך על ממלכת כורדיסטן.
במשך שנתיים מנסים הבריטים להכניע את הממלכה, ולבסוף מוכנעת הממלכה ומפסיקה להתקיים ביולי 1924.
1922–1938: רפורמות אטאטורק – תחילתה של סדרת השינויים שעורך מוסטפא כמאל אטאטורק, נשיאה הראשון של הרפובליקה הטורקית, בכל אורחות החיים במדינה.
בעשור זה הרפורמות מסייעות לטורקיה לבצע את המעבר מסולטנות לרפובליקה, מעבר מחינוך דתי ללאומי, ביטול חוק האסלאם במדינה ועוד.
הרפורמות המוקדמות מוסדרות בשנת 1924 בחוקת טורקיה שבעלת צביון מערבי.
1923: סוף המרד בסמצ'י – התקוממות לאומית איסלאמית באזור טורקמניסטן שנמשכת כמה שנים וסוחפת עשרות אלפי אנשים למאבק כנגד ברית המועצות, מאלצת את הסובייטים להפעיל אסטרטגיות מתוחכמות ואגרסיביות יותר כדי לדכא את המרד, כשהם מתחילים מסעות טבח החל משנת 1921, ומצליחים לדכא את עיקר המרד בשנת 1923.
1923: הסכם לוזאן – נחתם בשווייץ ב-24 ביולי, וקובע את גבולות טורקיה המודרנית.
1925–1927: המרד הסורי הגדול – התקוממות כללית בסוריה כנגד השלטון הצרפתי, שמתחיל באזורים המזוהים עם העדה הדרוזית ומתפשט לאזורים נרחבים.
1926: ערב הסעודית – אבן סעוד הופך למלך חג'אז וב-8 בינואר מעניק לה את השם ערב הסעודית.
1927: רפובליקת אררט – מרידה כורדית פורצת במזרח טורקיה, ובעקבותיה מכריזים המורדים על הקמת רפובליקת אררט.
הרפובליקה נשלטת על ידי ועדה מרכזית בה חברים כורדים וארמנים.
1920–1922: רפובליקת המזרח הרחוק – מוקמת במהלך מלחמת האזרחים ברוסיה, ביזמה רוסית, במטרה לסמן גבול אותו יהססו לעבור כוחות יפנים.
המדינה מצהירה על עצמה כמדינה עצמאית עם חוקה ליברלית.
בתום המלחמה מסופחת הרפובליקה מרצון אל תוך ברית המועצות.
1921: המפלגה הקומוניסטית של סין – נוסדת ב-1 ביולי על ידי צ'ן דושיו, לי דאג'או וחברים נוספים.
לאחר ייסודה גדלה המפלגה במהירות.
1922: פינוי כוחות יפנים את סיביר – בעקבות הקמת ברית המועצות ממערב ליפן, ולחץ מצד ארצות הברית, שחוששת שהיפנים ישתלטו על כל קו החוף האסייתי של האוקיינוס השקט, היפנים מסיגים את כוחותיהם מסיביר.
1925–1929: ניסיונות להגברת הדמוקרטיה ביפן, אולם התגברות הלאומיות בפועל:
1925: הגברת זכות ההצבעה ביפן – כמות הגברים הבוחרים ביפן גדלה פי חמישה.
1925: הוצאת הקומוניזם מחוץ לחוק ביפן – נחקק ביפן של טאישו "החוק לשמירה על הסדר הציבורי", אשר מוציא את המפלגה הקומוניסטית המקומית מחוץ לחוק.
במהלך השנה שלאחר מכן נאלצים חברי המפלגה לרדת למחתרת, ועד לסוף העשור מחסלת ממשלת יפן את מרבית מנהיגי המפלגה.
1929: השפעות השפל בגדול ביפן – השפל הגדול גורם למיתון עמוק ביפן, והדבר מעורר לאומנות קיצונית המקדשת שימור ערכים יפניים מסורתיים ודחיית השפעת "המערב".
1927–1936: מלחמת האזרחים הסינית – מלחמת אזרחים שמתרחשת בסין בין המפלגה הלאומית הסינית (קוומינטנג) למפלגה הקומוניסטית הסינית (CPC), בשנים 1927 עד 1950, ונפסקת בשנות ה-30 בעקבות הפלישה היפנית לסין.
1921: ניצחון הבריטים על התנועה הדרווישית – לאחר מאבק של כ-20 שנים, מכניעה האימפריה הבריטית את התנועה הדרווישית שנאבקת בניסיונה להשתלט על סומליה.
1923–1924: הפיכת רודזיה למושבות – שלטון חברת דרום אפריקה הבריטית ברודזיה מגיע לסיומו ושטחי רודזיה מומרים לשתי מדינות חסות של בריטניה – רודזיה הצפונית ורודזיה הדרומית – בניהול מדיני בהנהגת מתיישבים לבנים מקומיים.
1925: העברת מחוז ג'ובאלנד מבריטניה לאיטליה – כתוצאה מהסכם סודי בין המעצמות, האימפריה הבריטית מעבירה לידי האימפריה האיטלקית את מחוז ג'ובאלנד, ששייך היה לקניה הבריטית, כחלק מטריטוריית מזרח אפריקה, ומצטרף לשטח סומלילנד האיטלקית.
עידן הפאשיזם: באירופה מכונה תקופה זו על ידי חלק מההיסטוריונים כ"עידן הפשיזם", בו קמות תנועות פאשיסטיות בכל רחבי אירופה, וגם מחוצה לה, למשל, בארצות הברית.
תנועות אלו מובילות לעלייתו של משטר פאשיסטי באיטליה, עליית משטרים בעלי מאפיינים חלקיים של פאשיסטים גם במדינות נוספות כמו פולין או פורטוגל, וכן התחזקות של גרעינים עם סממנים פאשיסטים גם בגרמניה, ספרד ומדינות נוספות.
הפאשיזם באיטליה: המשטר היחיד שהיה בעל מאפיינים פאשיסטיים הדוקים מתקיים באיטליה.
בתחילת שנות ה-20 בניטו מוסוליני הופך למנהיג המפלגה הפשיסטית הלאומית ששולטת באיטליה בין השנים 1922 עד 1943. בתחילה, יש שרואים במוסוליני, את האיש שישליט שלטון יציב וחזק על איטליה תוך מניעת השתלטות הקומוניזם על המדינה.
זאת בזמן שאיטליה נקלעה למצב של משבר כלכלי וחברתי, לאחר מלחמת העולם הראשונה.
עם זאת, שלטון זה פגע בזכויות האדם, נסמך בעיקר על ארגון צבאי למחצה בשם החולצות השחורות שהטיל אימה על מתנגדי המשטר, ניהל מדיניות אימפריאליסטית ותוקפנית, והביא על איטליה כיבוש זר, מלחמת אזרחים, הרס וחורבן.
על אף שלא היה אנטישמי בתחילת דרכו, קיבל המשטר של מוסוליני חוקי גזע בשנת 1938, ורדף את היהודים שבשטחי איטליה עד כדי הסגרתם לידי הגרמנים לשם השמדתם.
תנועות רדיקאליות: על רקע הכאוס הכלכלי שלאחר מלחמת העולם הראשונה, מתחזקות תנועות פוליטיות רדיקאליות נוספות, לצד הפאשיזם, ובראשן תנועות קומוניסטיות שצצות ברחבי אירופה.
קו קלוקס קלאן – מתרחב בתקופה זו בארצות הברית.
התנועה לשחרור האישה – ממשיכה לפעול לקבלת שוויון זכויות לנשים.
סורופטימיסט – הקמתו ועלייתו של ארגון הנשים האקטיביסטי סורופטימיסט, שמוקם בשנת 1921 באוקלנד, קליפורניה, ובשנת 1928 הופך לפדרציית מועדונים עם קרוב ל-20 סניפים בארצות הברית ובאירופה, שמקדמים היבטים שונים של זכויות אדם, ופועלים לחיזוק מעמד האישה.
איגוד העובדים הבין-לאומי – בשנת 1922 תנופה לה זוכה תנועה אנרכו-סינדיקליסטית מביאה להקמת איגוד בין-לאומי, לו שלוחות רבות במדינות שונות, בעיקר באירופה, אך גם באמריקה.
הארגון גם מסייע לארגונים בעלי ערכים דומים, דוגמת ה-IWW האמריקאי להגיע לשיאם.
האחים המוסלמים – תנועה אסלאמיסטית סונית שנוסדת במצרים בשנת 1928 על ידי האימאם חסן אל-בנא.
22 ביוני 1922 – פילדמרשל סר הנרי יוז וילסון נרצח בלונדון על ידי ה-IRA.
זהו הרצח הפוליטי הבכיר ביותר שהתבצע בבריטניה מאז 1812.
1922 – גבריאל נרוטוביץ', נשיא פולין, נרצח זמן קצר לאחר היבחרו, לאחר שמופצות עליו שמועות שנבחר בצורה לא כשרה.
20 ביולי 1923 – פנצ'ו וייה, אחד הגנרלים הבכירים במהפכה המקסיקנית, נרצח וייה בהתנקשות בעיירה פאראל שבמדינת צ'יוואווה.
1925 – ניסיון לחסל את בוריס השלישי, מלך בולגריה, במסגרת הפיגוע בכנסיית סווטה נדליה.
25 במאי 1926 – שלום שוורצבארד מתנקש בחיי המנהיג האוקראיני הגולה סימון פטליורה.
לאורך העשור שורד הרודן האיטלקי בניטו מוסוליני מספר ניסיונות התנקשות בו .
16 בדצמבר 1920 – רעידת אדמה באזור נינגשיה-גאנסו.
חוזקה מוערך בכ-7.8, ומספר ההרוגים מוערך בכ-235 אלף.
10 בנובמבר 1922 – רעידת אדמה באזור צ'ילה.
3 בפברואר 1923 – רעידת אדמה באזור חצי האי קמצ'טקה.
1 בספטמבר 1923 – רעידת האדמה הגדולה בקאנטו פוגעת בטוקיו וביוקוהמה שביפן, וגורמת ליותר מ-100,000 הרוגים.
1926 – סופת הוריקן מכה באזור פלורידה, אלבמה ומיסיסיפי, וגובה את חייהם של 372 בני אדם.
11 ביולי 1927 – רעידת האדמה בארץ ישראל (1927): התרחשה רעידת אדמה בארץ ישראל שמוקדה היה צפון ים המלח.
רעידת האדמה פגעה קשות בערים ירושלים, יריחו, רמלה, טבריה ושכם.
7 בינואר 1928 – השיטפון בתמזה מתרחש כאשר נהר התמזה במרכז לונדון עולה על גדותיו ומציף בה אזורים נרחבים.
כתוצאה מן ההצפות נספים 14 בני אדם, אלפים מאבדים את בתיהם ונגרם נזק כבד.
6–21 בספטמבר 1928 – הוריקן אוקיצ'ובי , אחת מסופות ההוריקן הקטלניות ביותר בהיסטוריה של ארצות הברית, מביאה למותם של למעלה מ-4,000 בני אדם, ולנזקים קשים ברכוש.
8 בספטמבר 1923 – אסון הונדה פוינט: שבע משחתות של חיל הים של ארצות הברית עולות על שרטונות מול חופי קליפורניה.
1926: הפארק הלאומי קרוגר – הפארק הלאומי הגדול ביותר באפריקה, ומהגדולים בעולם כולו, מוקם בדרום אפריקה.
1927: פרא סורי – הפרט הידוע האחרון של תת-המין נורה, והפרא הסורי נכחד.
עשור זה הוא עשור מפנה בהתפתחות הטכנולוגית סביב הטלוויזיה והקולנוע, ובו מומצאות כמה מהטכנולוגיות שעומדות בבסיס המהפכה התרבותית והתקשורתית שהטלוויזיה והקולנוע גורמות להן בעשרות השנים הבאות.
1925: שידור טלוויזיה פומבי ראשון – ג'ון לוגי ביירד מציג לראשונה מערכת טלוויזיה שמצליחה להציג תמונות נעות בשחור לבן.
בשנה זו גם מוצגת לראשונה תוכנית טלוויזיה, והיא סרט אנימציה של פליקס החתול.
1926: הסרט המדבר – חברת הסרטים FOX קונה ומוציאה פטנט על מערכת הקול "מוביטון" להקלטת קול לתוך סרט קולנוע.
1926: דון חואן – חברות ההפקה האחים וורנר מפיקה את סרט הקולנוע הראשון עם פסקול.
1927: זמר הג'אז – חברות ההפקה האחים וורנר מפיקה לראשונה סרט מדבר למחצה.
סרט זה היה הראשון שעשה שימוש בפסקול מוקלט.
1927: שידור טלוויזיה ארוך טווח – שידור הטלוויזיה הראשון לטווח רחוק מתקיים ב-7 באפריל בין וושינגטון לניו יורק.
1927: הטלוויזיה האלקטרונית הראשונה – פילו פארנסוורת' ממציא את טלוויזיית ה-CRT המודרנית.
אמנם ממציאים שונים פיתחו דגמי טלוויזיה שונים בתקופה זו ועוד לפני פארנסוורת', אך על פי משרד הפטנטים האמריקאי, נחשב פארנסוורת' לממציא הטלוויזיה.
1928: טלוויזיה צבעונית – ג'ון לוגי ביירד ממציא ויוצר את הדגם הראשון של הטלוויזיה הצבעונית.
1920: פוליגרף – מפותח על ידי ג'ון אוגוסטוס לרסון בעיר ברקלי שבקליפורניה.
1921: M1 תומפסון – ג'ון תומפסון ממציא את דגם תת המקלע, שידוע גם כ"טומי גאן".
1923: תדלוק אווירי – מתבצע לראשונה, ומאפשר להאריך את משך הטיסה.
1925: שיפור איכות צליל התקליט – חברות תקליטים (כגון ויקטור, ברונסוויק וקולומביה) מציגות לראשונה תהליך הקלטה חשמלי על תקליטי פטיפון שאותם הם הפיקו אשר גרם לאיכות צליל של קלטות להיות גבוהה באופן ניכר.
1927: שיחה טלפון בין-לאומית – שיחת הטלפון הבין-לאומית הראשונה מבוצעת ב-7 בינואר 1927 מניו יורק ללונדון.
1927: טיסה ישירה ראשונה מעל לאוקיינוס האטלנטי – צ'ארלס לינדברג הופך לאדם הראשון שטס לבד וללא עצירות מעל האוקיינוס האטלנטי, מניו יורק לפריז (20–21 במאי 1927).
1927: ג'וקבוקס – חברת Automated Musical Instrument Company מפתחת ומוציאה לשווקים את הדגם הראשון של מכשיר הג'וקבוקס.
1927: מנהרת הולנד – מנהרת כלי הרכב שנחפרת מתחת לנהר הדסון כדי לחבר בין מדינת ניו יורק לניו ג'רזי הופכת למנהרה התת-ימית המאווררת הראשונה בעולם.
1928: לחם פרוס – בשנה זו נמכר לראשונה לציבור לחם פרוס לאחר שהממציא האמריקני אוטו פרדריק רוהוודר מדבנפורט שבמדינת איווה התקין את המכונה הראשונה לחיתוך כיכרות לחם, אותה הוא בנה, בחברת "Chillicothe Baking Company" אשר במדינת מיזורי.
הלחם הפרוס יחולל מהפכה באופן שבו אנשים קונים וצורכים כיכרות לחם.
1928: הזכוכית האקרילית – מושלם פיתוחה של הזכוכית העמידה אשר תשמש בעשורים הבאים לשימושים רבים ביניהם הכנת השמשות בתא הטייס של מטוסים, באקווריומים ענקיים, בהכנת דיסקים של DVD, CD-ROM, ועוד.
1928: התער החשמלי – הממציא האמריקני קולונל ג'יקוב שיק רושם פטנט על "מכונת הגילוח החשמלית היבשה", שנכנסה לשוק בשם Schick Dry Shaver, Inc.
1929: הקפאת הבזק – קלרנס בירדסאיי מציג לציבור האמריקאי את התהליך החדשני להקפאת מזון.
פקס ראשוני אל-חוטי – בעשור זה מפותחת טכנולוגיה לשליחת תמונות באמצעות גלי רדיו.
לאורך העשור ענף הפיזיקה חווה פריצות דרך משמעותיות, בעיקר בתחומי הקוסמולוגיה והפיזיקה הקוונטית, אשר משנה את הבנת האנושות לגבי היקום.
1922: תאוריית המפץ הגדול – לאורך העשור התאוריה מנוסחת, ומוצעת במאמרים שונים בשנים 1922–1924. חוק האבל שמתפרסם בשנת 1929 מראה שהגלקסיות מתרחקות זו מזו במהירות פרופורציונית למרחק ביניהן, דבר שמראה כי היקום עצמו מתפשט, כפי שחוזה התאוריה.
1923: הגלקסיות שמחוץ לשביל החלב – האסטרונום האמריקאי אדווין האבל מזהה בתצפית את גלקסיית אנדרומדה כעצם מחוץ לשביל החלב.
לאחר חודשים נוספים של בדיקות הוא מפרסם את התגלית.
1926: סיווג מורפולוגי של גלקסיות – האסטרונום האמריקאי אדווין האבל מפתח שיטה לסיווג הגלקסיות.
1929: חוק האבל – האסטרונום האמריקאי אדווין האבל מפרסם את החוק שעומד בבסיס הקוסמולוגיה המודרנית, הקשור לקצב התפשטות היקום, בהתאם לתאוריית המפץ הגדול.
1924–1930: פול דיראק – מאחד את מכניקת הקוונטים ותורת היחסות הפרטית.
1926: משוואת הגלים של שרדינגר – משוואת התנועה היסודית של מערכות קוונטיות, מנוסחת על ידי הפיזיקאי האוסטרי ארווין שרדינגר.
1927: עקרון אי הוודאות – עקרון יסוד פיזיקלי במכניקת הקוונטים, אשר מתגלה על ידי ורנר הייזנברג.
1921: חיסון שחפת – קמיל גוארין ואלבר קלמט מצליחים לראשונה להרכיב חיסון לשחפת שניתן לשימוש על ידי בני אדם.
1921: קאפקלובן – נחקרת לראשונה הנקודה היבשתית הצפונית ביותר על פני כדור הארץ.
1922: אינסולין – פרדריק בנטינג מגלה את הורמון האינסולין (יחד עם צ'ארלס בסט).
ב-11 בינואר 1922 נעשה השימוש הראשון בזריקת אינסולין כטיפול בסוכרת.
1922: תות ענח' אמון – החוקר האנגלי הווארד קרטר מגלה את קברו של תות ענח' אמון בעמק המלכים, ליד לוקסור, מצרים, ב-4 בנובמבר 1922. זהו הקבר המלכותי היחיד שמתגלה כמעט בשלמותו ולא נשדד לאורך השנים, למעט פעמיים בסמוך לאטימתו.
אולם על אף הביזה, נמצאו בו כ-200 חפצי ערך, ואוצרות רבים, בהם זהב ואבני חן, מהשרידים המרשימים שהתגלו מתקופת מצרים העתיקה.
מרבית האוצרות שנמצאים בקבר מועברים לתצוגה במוזיאון המצרי שבקהיר.
1923–1924: דציבל – יחידת מידה אקוסטית נקבעת ונקראת על שם אלכסנדר גרהאם בל.
היא נכנסת לשימוש נפוץ במספר תחומים.
1924: שער לוגי חשמלי – ולתר בותה, מתכנן את השערים הלוגיים המודרניים הראשונים.
1924: תרבות עמק האינדוס – גילויה של התרבות על ידי ארכאולוגים.
1925: רניום – היסוד הכימי זוהה בגרמניה בשנת 1925. בשנת 1928 מצליחים החוקרים להפיק גרם רניום ממוליבדניט.
1926: אנזים – ג'יימס בטשלר סאמנר מצליח לראשונה לבודד אנזים, ולהראות שהוא בבסיסו חלבון.
1928: פניצילין – אלכסנדר פלמינג, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1945, מגלה את הפניצילין, האנטיביוטיקה הראשונה המשמשת לטיפול במחלות זיהומיות, אשר מצילה רבים ברחבי העולם ממוות.
1928: ניסוי גריפית' – הרופא והגנטיקאי האנגלי פרדריק גריפית' מגלה שחיידקים יכולים להעביר חומר תורשתי בתהליך שנקרא טרנספורמציה, גילוי שהופך לאחת מאבני היסוד של הגנטיקה מולקולרית.
1929: EEG – לראשונה פותחה טכניקה לסריקה ורישום פעילות חשמלית במוח.
טיפול התנהגותי – ניסויים פורצי דרך בתחום הפסיכולוגיה הובילו לתחילת טיפולים ראשונים בענף זה.
שנות העשרים קיבלו במערב מספר כינויים שניסו לאגוד תחת מטרייה אחת מספר שינויים ומאפיינים של תקופה זו, ובין המפורסמים שבהם שנות העשרים הסוערות או שנות העשרים העליזות.
בארצות הברית לראשונה זוכים אמנים כהי עור לחשיפה במיינסטרים, בעיקר בסצנה שהולכת ומתגבשת בהארלם.
1926: טורנדוט – עולה האופרה האחרונה של המלחין, ג'קומו פוצ'יני, שיצירותיו הבימתיות הופכות לנכסי צאן ברזל של הרפרטואר האופראי המועלות דרך קבע על בימות האופרה ברחבי העולם.
פוצ'יני נפטר בשנת 1924, וכתיבת האופרה מושלמת על ידי תלמידו, פרנקו אלפאנו.
עידן הג'אז – ג'אז ונגזרותיו (כגון צ'ארלסטון, רגטיים וסווינג) הופכים לפופולריים במהלך העשור.
האסכולה הווינאית השנייה – מגיעה לשיאה בעשור זה ומפתחת את שיטת שנים-עשר הטונים.
קאנטרי – סגנון המוזיקה מתחיל לצבור פופולריות במהלך העשור.
1925: לק ציפורניים – הצלחה מסחרית עולמית ראשונה למותג לק ציפורניים, שמשפיעה על האופנה למשך עשורים רבים קדימה.
פלאפר – כינוי לדור של נשים צעירות משנות העשרים בעולם המערבי שלובשות חצאיות קצרות, קיצרו את שערן, מאזינות למוזיקת ג'אז ובאופן כללי, שוברות את המוסכמות החברתיות שנחשבות עד אז להתנהגות מקובלת של נשים.
הפלאפריות נחשבות לבוטות וחצופות בכך שהן נוהגות להתאפר באופן שנחשב למוגזם באותה עת, לשתות משקאות אלכוהוליים ולעשן בפומבי, לנהוג במכוניות ולהתייחס בביטול ובוז לנורמות חברתיות ומיניות שהיו מקובלות באותה תקופה.
1924: בית הבובות של המלכה מרי – יצירת אמנות ייחודית שמתוכננת עבור המלכה מרי, ביצירתה לוקחים חלק אומנים ויצרנים מהמובילים שבתקופה, ביניהם הסופרים ארתור קונאן דויל וסומרסט מוהם, וחברות מכשירי חשמל בולטות.
1925: התערוכה הבין-לאומית לאמנויות דקורטיביות ותעשייתיות מודרניות – תערוכה עולמית שמתקיימת בפריז, צרפת, מאפריל עד אוקטובר 1925. היא מתוכננת על ידי ממשלת צרפת כדי להדגיש את הסגנון החדש של אדריכלות, עיצוב פנים, ריהוט, זכוכית, תכשיטים ואומנויות דקורטיביות אחרות באירופה וברחבי העולם.
רעיונות רבים של האוונגרד הבין-לאומי בתחומי האדריכלות והאמנות השימושית מוצגות לראשונה בתערוכה.
האירוע מתקיים בין הרחבה הציבורית הפתוחה של האינווליד לבין הכניסות של מוזיאון הגרנד פלה ומוזיאון די פטי פלה, ועל שתי גדות נהר הסן.
בתערוכה משתתפים כ-15,000 מציגים מ-20 מדינות שונות, ומבקשים בו 16 מיליון איש במהלך 7 החודשים.
הסגנון המודרני שמוצג בתערוכה נודע מאוחר יותר בשם "אר דקו", על שם התערוכה.
פריחה אומנותית בגרמניה – גרמניה חווה פריחה אומנותית רבה בעשור זה, באספקטים הנוגעים לציור, שירה ועוד.
אסכולת פריז – שנות זוהר אומנותי של פריז, בה חיים אומנים בולטים ממדינות רבים.
סוריאליזם – התפתחותו של זרם האומנות, שמרכזו בפריז, והוא כולל ציירים, סופרים, משוררים, מוזיקאים, אנשי קולנוע ואדריכלים ועוד.
אר דקו – סגנון האמנות החזותית צובר תאוצה בעשור זה.
ראו אור לראשונה בספרות: סדרת דוקטור דוליטל מאת יו לופטינג (1920).
הר הקסמים מאת תומאס מאן (1924).
פו הדב מאת אלן אלכסנדר מילן (1926).
אמיל והבלשים מאת אריך קסטנר (1929).
במערב אין כל חדש מאת אריך מריה רמרק (1929).
חדר משלך מאת וירג'יניה וולף (1929).
חוברות/רצועות קומיקס בולטות שמופיעות לראשונה: הרפתקאותיו של טינטין (1929).
סרטים בולטים נוספים שיוצאים לאקרנים בעשור זה: נוספרטו (1922), מטרופוליס (1927), ספינת הקיטור וילי (1928).
1927: זמר הג'אז – הסרט מדבר למחצה, ומציין את נקודת המפנה בעולם הקולנוע מן הקולנוע האילם (הראינוע), אל הקולנוע המדבר, ונחשב לסרט המדבר הראשון.
1928: Steamboat Willie – הסרט המונפש הראשון של וולט דיסני יוצא לאקרנים ב-1928, ומככב בו מיקי מאוס.
הסרט נודע גם כאחד הסרטים המצוירים הראשונים עם ערוץ שמע מסונכרן.
למעשה, היה הסרט המצויר הראשון ששילב פסקול מלא, ובכך נבדל מסרטים מצוירים קודמים ששילבו קול לצד תנועה.
1928: Lights of New York – חברת ההפקה האחים וורנר מפיקה את הסרט השחור-לבן הראשון, שהוא סרט מדבר לכל אורכו.
1929: – חברת ההפקה האחים וורנר מפיקה את סרט הצבע הראשון, שהיה סרט מדבר לכל אורכו.
הקולנוע האקספרסיוניסטי הגרמני – פורח כחלק מפריחה תרבותית כללית בגרמניה, ומשפיע רבות בהמשך על תרבות הקולנוע העולמית.
שנות ה-20 הם תחילתו של תור הזהב של הרדיו.
1920: תוכנית רדיו – תוכנית הרדיו הראשונה בעולם משודרת ב-31 באוגוסט בדטרויט שבמישיגן, ארצות הברית.
1920: רדיו מסחרי – תחנת הרדיו המסחרית הראשונה מתחילה לשדר ב-2 בנובמבר בארצות הברית (שידור הבחירות לנשיאות ארצות הברית 1920)
1922: תשדיר פרסומת – תשדיר הפרסומת הראשון מיוחס לתחנת הרדיו WEAF בניו יורק.
התשדיר, באורך 10 דקות, מפרסם חברת נדל"ן, ומושמע בקולו של נציג החברה.
1922: BBC – החברה, אשר נוסדת ב-18 באוקטובר 1922 בשם "חברת השידור הבריטי בע"מ", היא ארגון השידור הלאומי הראשון בעולם.
החברה המקורית נוסדת כדי לבצע שידורי רדיו ניסיוניים.
השידור הראשון מתבצע ב-14 בנובמבר 1922 מתחנת 2LO, הממוקמת בבית מרקוני, לונדון.
BBC הופך לתאגיד שידור ציבורי ב-1926.
1925: The Smith Family – מתחילה לשדר על בסיס יומי תוכנית רדיו, שנחשבת ל"אבי-סבהּ של אופרת הסבון".
1926: זמריר – מושמע הזמריר (ג'ינגל) הראשון בפרסומת ברדיו, מטעם חברת דגני בוקר, ויוצר אימפקט דרמטי על מכירות החברה.
1920: NFL – הקמתה של ליגת הפוטבול של ארצות הברית.
1921: אליפות העולם באופני כביש – מתקיימת לראשונה.
1923: עידוד נשי – נשים לראשונה מורשות לעודד באופן רשמי במשחקי ספורט, במסגרת משחקי אוניברסיטת מינסוטה בשנת 1923, אך עוברות עוד כ-20 שנים עד שמתחילה התופעה לצבור תאוצה.
1924: משחקי החורף האולימפיים – בעיר שאמוני שבצרפת מתקיימים משחקי החורף האולימפיים הראשונים בהיסטוריה.
1924: אולימפיאדת החירשים – בשנה זו מתקיים אירוע שמהווה את הבסיס לאירוע חוזר שעתיד להתקיים בכל 4 שנים, בו מתמודדים לקויי שמיעה בתחרויות ספורט שונות.
אירוע זה הוא חלק מתחילתה של תקופה רחבה יותר בה מתחיל שילובם של בעלי מוגבלויות בספורט.
1924: איגוד השחמט העולמי – נוסד בפריז, צרפת.
1927: אליפות העולם בסנוקר – מתקיימת לראשונה.
1927: גביע מיטרופה – טורניר הכדורגל הראשון שהפגיש קבוצות כדורגל ממספר מדינות שונות.
1928: אולימפיאדת אמסטרדם – במסגרת האולימפיאדה מתחדשת מסורת הדלקת הלפיד האולימפי, ולראשונה תחרויות האתלטיקה והתעמלות המכשירים מתקיימות גם לנשים, מה שיותר מהכפיל את כמות הנשים המשתתפות בתחרויות.
1928: סמים בספורט – התאחדות האתלטיקה הבין-לאומית אוסרת על שימוש של סמים ממריצים בספורט, והופכת לגוף הספורט הראשון שמתייחס לנושא זה.
שידור ספורט ברדיו – ענפי ספורט שונים משודרגים לראשונה בשידור חי בתפוצה רחבה באמצעות רדיו, מה שמגביר את החשיפה של הציבור הרחב אליהם ואת העניין סביב התחרויות.
תרבות הגוף – תקופת שיא של אופנת פיתוח הגוף והענפי השיווק שנבעו ממנה והגבירו את הפופולריות של ספורט בודדים דוגמת חדרי כושר, מוצרי תזונה ומכשירי כושר ביתיים.
1926: מטבח פרנקפורט – מומצא והופך לאבטיפוס של מטבח מודרני.
1927: הסגנון הבין-לאומי (באוהאוס) – בשנת 1927 מנוסח לראשונה המניפסט של הסגנון הבין-לאומי בתערוכה שנערכת בגרמניה ביוזמתו של לודוויג מיס ון דר רוהה.
בתערוכה מוצגים 15 מבנים שמתוכננים במיוחד לאירוע על ידי האדריכלים הבולטים ביותר בזרם המודרניסטי.
העקרונות מאומצים כעבור שנה על ידי CIAM – הקונגרס הבין-לאומי לאדריכלות מודרנית.
1929: התערוכה העולמית של ברצלונה (1929) – בתערוכה מוצגים לראשונה מבנים וסגנונות עיצוב פורצי דרך, שמשפיעות על האדריכלות הקטלונית בפרט, ועל אומנים ברחבי העולם בכלל.
1924: שלגון – נרשם לראשונה כפטנט.
1926: מדריך מישלן האדום – המדריך מתחיל לדרג מסעדות בדירוג כוכבי מישלן.
1928: יו-יו – הצעצוע הוותיק הופך לפופולרי בזכות איש עסקים אמריקאי מקליפורניה.
קבוצת בלומסברי – תקופת הפעילות של קבוצה סופרים, אמנים, פילוסופים ואינטלקטואלים בריטיים, שהשפעת חבריה ניכרת למשך עשרות שנים בתחומי האמנות, הספרות, הכלכלה, חיי החברה והפוליטיקה באנגליה ובאירופה.
נשיאי ארצות הברית – וודרו וילסון, וורן הרדינג, קלווין קולידג', הרברט הובר
שליטי ברית המועצות – ולדימיר לנין, יוסיף סטלין
ראשי ממשלת בריטניה – דייוויד לויד ג'ורג', אנדרו בונאר לואו, סטנלי בלדווין, רמזי מקדונלד
נשיאי גרמניה – פאול פון הינדנבורג
נשיאי טורקיה – מוסטפא כמאל אטאטורק
ראשי ממשלת איטליה – בניטו מוסוליני
1 במרץ 1920 – יוסף טרומפלדור וחמישה מחבריו נהרגים בקרב על תל חי.
בזכות גבורת תל-חי השטח נכלל במדינת ישראל ובתחום המנדט הבריטי.
26 במרץ 1920 – בעיר פראג מתכנסת ועידת פראג בין ארגונים ציונים שונים, בה מוקמת ההתאחדות העולמית של הפועל הצעיר וצעירי ציון.
12 ביוני 1920 – מוקם ארגון ההגנה, הארגון הצבאי הגדול והמרכזי של היישוב היהודי והתנועה הציונית בארץ ישראל בתקופת המנדט הבריטי אשר היווה למעשה את התשתית להקמת צבא ההגנה לישראל עם הקמת מדינת ישראל.
1 במאי 1921 – תחילת מאורעות תרפ"א, בהם נעשו מעשי אלימות של ערבים נגד היהודים בארץ ישראל.
24 ביולי 1922 – המנדט הבריטי בארץ ישראל מאושר ב-24 ביולי על ידי חבר הלאומים, על מנת, בין היתר, לסייע ליישוב היהודים ולהבטיח את הקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל, ברוח הצהרת בלפור ועל פי הנאמר בכתב המנדט.
1922 – ממשלת המנדט הבריטי מכריזה על השפה העברית כשפה רשמית בארץ ישראל, לצד האנגלית והערבית.
29 במרץ 1923 – נוסדת חברת החשמל לישראל על ידי פנחס רוטנברג.
23 בדצמבר 1923 – הקמת תנועת בית"ר – תנועת הנוער והצעירים של התנועה הרוויזיוניסטית לפני הקמת המדינה, ושל תנועת החרות לאחר הקמתה.
30 בספטמבר 1924 – נוסדת תנועת הנוער העובד, שהפכה מאוחר יותר לתנועת הנוער העובד והלומד.
1926 – תערוכת אמנים מודרניים בצריף ה"אהל" בתל אביב, הציורים המופשטים הראשונים בארץ ישראל מוצגים (של הצייר יצחק פרנקל).
ראשית דרכה של תל אביב כמרכז האמנות והתרבות של היישוב העברי.
11 באוגוסט 1929 – הקמת הסוכנות היהודית בציריך על ידי נציגים יהודים מ-26 מדינות.
23–29 באוגוסט 1929 – מאורעות תרפ"ט: סדרה של פרעות אלימות ומעשי טרור מצד ערביי ארץ ישראל נגד היישוב היהודי בארץ ישראל.
במהלך המאורעות נרצחו 133 יהודים ו־339 נפצעו, ננטשו ונחרבו יישובים וקהילות ברחבי ארץ ישראל.
שנות ה-20 של המאה ה-21 או שנות ה-2020 הן עשור השנים השלישי של המאה העשרים ואחת; העשור הנוכחי בלוח השנה הגרגוריאני.
האירוע הגלובלי המרכזי בפתח העשור היה מגפת הקורונה שהתפשטה מסין לרחבי העולם כולו, בין ינואר 2020 למאי 2023. במהלך תקופה זו דווח על כ-700 מיליון מקרי הדבקה בפנדמיה, מתוכם כ-7 מיליון מקרי מוות (שיעור קטלניות של 1.0%) וכשליש מהאנושות (כ-2.6 מיליארד איש) היה בחלק מתקופה זו תחת סגר.
הדבר גרם בהמשך למיתון כלכלי עולמי וכן לעליית האינפלציה העולמית ומשבר בשרשרת האספקה העולמית.
כמו כן גם ניתן לציין מחאות ושביתות מתמשכות בצרפת נגד רפורמת הפנסיה של הממשל, ומחאות רבות בבלארוס, אסווטיני, מיאנמר, אפגניסטן, סרי לנקה, איראן, סין ורוסיה נגד השחיתות והסמכותיות של הממשל.
בנוסף, בארצות הברית ובברזיל נערכו הפרות סדר אלימות המוניות בניסיון לבטל את תוצאות הבחירות.
סכסוכים צבאיים מתמשכים במהלך העשור עד כה כוללים בין היתר את מלחמת האזרחים במיאנמר, מלחמת האזרחים במאלי, מלחמת האזרחים בתימן, מלחמת האזרחים בסומליה, מלחמת האזרחים בסוריה והסכסוך האוקראיני-רוסי.
זו האחרונה הסלימה ב-2022 עם הפלישה הרוסית לאוקראינה, אשר הפכה למתקפה הצבאית הקונבנציונלית הגדולה ביותר באירופה מאז מלחמת העולם השנייה אשר גרמה למשבר פליטים, שיבושים בסחר העולמי והחרפה של האינפלציה העולמית.
במהלך שנת 2021 ארצות הברית נסוגה מאפגניסטן וכוחות הטאליבן השתלטו על קאבול, ובעקבות כך הסתיימו עשרים שנות המלחמה באפגניסטן.
במלחמת חרבות ברזל שפרצה בעקבות מתקפת הפתע של חמאס, נאבקה ישראל כנגד ציר ההתנגדות השיעי-אירני שנפגע משמעותית, ובשיאה התרחשו לראשונה התקפות צבאיות ישירות בין ישראל לאיראן.
בהשפעת מלחמה זו, התרחשה בשנת 2024 מתקפת מורדים מחודשת במסגרת מלחמת האזרחים בסוריה שהובילה לנפילת משטר אל-אסד בסוריה.
בתחילת העשור אירעו מספר רב של אירועי מזג אוויר קיצוניים.
בפברואר 2023 סדרה של רעידות אדמה חזקות גרמו למותם של לפחות 57 אלף בני אדם בטורקיה ובסוריה.
מבחינה טכנולוגית במהלך העשור עלה השימוש באופן מהותי בשיחות ועידה טלפוניות, למידה מקוונת, שירותי סטרימינג, מסחר אלקטרוני ושירותי משלוח מזון - מגמה זו התחזקה במיוחד כאשר אנשים רבים ברחבי העולם נדרשו להישאר בבתיהם במהלך החודשים הראשונים של מגפת הקורונה.
בתחילת העשור רשתות 5G הושקו ברחבי העולם, והשימוש בהם הפך נפוץ בסמארטפונים.
כמו כן, חלו גם שיפורים מהותיים במורכבות של יישומי הבינה המלאכותית כאשר בעקבות כך צ'אטבוטים ויצירות אומנות שנוצרות על ידי יישומי בינה מלאכותית הפכו לראשונה נגישים לציבור הרחב כאשר מאות מיליוני משתמשים החלו להשתמש בשירותים הללו.
מרוץ החלל של גופים פרטיים הואץ מאוד בתחילת העשור, וכך גם מיזמי חלל במימון ממשלתי כמו טלסקופ החלל ג'יימס וב ומסוק המאדים הרובוטי אינג'ניואיטי.
הזינוק באיכות ובפופולריות השימוש במודלי בינה מלאכותית יוצרת גרר דיון עמוק על החשש מאבטלה עקב כניסת מודלים אלה באופן נרחב לשוק העבודה.
ב-15 בנובמבר 2022 אוכלוסיית העולם הגיעה ל-8 מיליארד בני אדם, ובשנת 2023 הודו עקפה את סין כאשר היא הפכה למדינה המאוכלסת ביותר בעולם.
בישראל עשור זה מזוהה עד כה בעיקר עם הסכמי אברהם, מגפת הקורונה בישראל, טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל, מבצע עם כלביא, מבצע שומר החומות, אסון הר מירון, והרפורמה המשפטית.
את הקמפיינים השיקו ארצות הברית, עם תמיכה מנאט"ו ובנות ברית אחרות מיד לאחר פיגועי 11 בספטמבר 2001. היום המונח מיוחס בעיקר למלחמות אותם הובילה ארצות הברית והממלכה המאוחדת באפגניסטן ועיראק.
ההתערבות הסתיימה לאחר הפסקת אש באפריל 2023 ברקע שיפור היחסים בין סעודיה ואיראן.
עימות אזרבייג'ן–ארמניה על נגורנו קרבאך (11 ביולי 2020 עד 10 בנובמבר 2020) - סכסוך מזוין בין אזרבייג'ן, הנתמכת על ידי טורקיה, לבין רפובליקת ארטסך, הנתמכת על ידי ארמניה, באזור השנוי במחלוקת נגורנו-קרבאך.
המלחמה האחרונה בין הצדדים פסקה בנובמבר 2020 לאחר ניצחון אזרי.
מלחמת האזרחים במיאנמר (2021–הווה) - מלחמת אזרחים שפרצה במיאנמר בין כוחותיה של החונטה הצבאית שהשתלטה על המדינה והקימה את "המועצה למנהל המדינה", לבין קואליציה של גורמים מורדים בהנהגת המפלגה שהודחה מהשלטון.
מלחמת אוקראינה-רוסיה (24 בפברואר 2022–הווה) - הפלישה היא שיאו של עימות מתמשך בין רוסיה לאוקראינה, שתחילתו בפלישה ממספר חזיתות לאוקראינה, והמשכו במתקפה רוסית על אזור דונבאס.
צה"ל הגיב בתקיפות אוויריות ברצועת עזה, מצור מוחלט של רצועת עזה ופעולות קרקעיות.
הלחימה בעזה (7 באוקטובר 2023-הווה) - מלחמה בין ישראל לבין חמאס וארגוני טרור פלסטיניים נוספים ברצועת עזה, שהחלה לאחר מתקפת הפתע שפתחה את מלחמת חרבות ברזל.
בתגובה פתחה ישראל במתקפה רחבת היקף שכללה מצור מלא על עזה, תקיפות אוויריות מסיביות, וכניסה קרקעית לערים מרכזיות ברצועה, במטרה לפרק את שלטון חמאס ולהחזיר את החטופים בעזה.
העימות הוביל להסלמה בגבול הצפון מול חזבאללה ולמתיחות אזורית.
מבצע חיצי הצפון (17 בספטמבר 2024 – 27 בנובמבר 2024) – סכסוך צבאי בין ישראל לחזבאללה שהחל במבצע של המוסד לפיצוץ אלפי מכשירי קשר של חזבאללה בלבנון ובסוריה, שגרם לפגיעות משמעותיות בארגון.
מבצע עם כלביא (12 ביוני 2025–24 ביוני 2025) – סכסוך צבאי ישראל לרפובליקה האסלאמית של איראן, שפרץ לאחר חודשים של מתיחות גוברת ותקיפות הדדיות עקיפות באמצעות שליחים ותקיפות עומק.
במהלך המלחמה ביצעה ישראל מתקפות אוויריות נרחבות על מתקני גרעין, תשתיות צבאיות ומפקדות משמרות המהפכה באיראן, בעוד שאיראן שיגרה מטחים של טילים בליסטיים ותקפה מטרות בישראל ובמפרץ הפרסי.
הלחימה נפסקה לאחר לחץ בינלאומי כבד והבנות חשאיות בין הצדדים, אך המתיחות האסטרטגית נמשכה גם לאחר סיום הקרבות.
הסכסוך ההודי–פקיסטני (22 באפריל עד 10 במאי 2025) – התלקחות צבאית אינטנסיבית בין הודו לפקיסטן סביב אזור קשמיר, שהחלה בעקבות חילופי אש כבדים בגבול ופריצת פעולות טרור חיצוניות ותגובת נגד צבאית נרחבת משני הצדדים.
הלחימה כללה הפגזות ארטילריות ותקיפות אוויריות.
הסכסוך גרם לעשרות הרוגים ופצועים, הרס נרחב ופינוי אוכלוסייה אזרחית משני הצדדים, והסתיים בהפסקת אש מתווכת בינלאומית שהשיבה את המצב לקווים פחות מתוחים אך לא פתרה את השורשים העמוקים של המחלוקת.
הסכסוך הקמבודי–תאילנדי (28 במאי 2025–הווה) – עימות צבאי מתמשך בין קמבודיה לתאילנד, שהחל בעקבות חילופי אש באזור הגבול בין המדינות, בעיקר סביב מקדשים עתיקים שנמצאים במחלוקת טריטוריאלית.
במסגרת הסכסוך נערכו לחימה אווירית וקרקעית שכללה תקיפות אוויריות תאילנדיות וירי רקטות מצד קמבודיה.
שני הצדדים האשימו זה את זה בהסלמה ובפתיחת אש ראשונית.
העימות גרם לאבדות בנפש ולפינוי אזרחים מאזורים שנפגעו.
המחלוקת ספגה השפעות גאופוליטיות, כאשר קמבודיה נתמכה על ידי סין ותאילנד קיבלה תמיכה מארצות הברית.
מלחמת האזרחים בקולומביה (1964 עד היום) - סכסוך מתמשך בין ממשלת קולומביה לבין מיליציות צבאיות למחצה, הנלחמים על הגדלת שטחי השפעתם במדינה.
רצח העם בדארפור (26 בפברואר 2003 עד 31 באוגוסט 2021) הוא רצח עם מכוון ושיטתי שמתבצע על ידי צבא סודאן והג'נג'וויד כנגד השבטים האפריקאים הילידים בחבל דארפור שבמערב סודאן מאז 2003 ועד היום.
המלחמה בצפון מערב פקיסטן (2004-עד היום) - סכסוך מזוין בין הכוחות המזוינים של פקיסטן לקבוצות מיליטנטים אסלאמיות (המורכבות מאנשי שבטים מקומיים, חברי ארגון הטליבאן, וחברי המוג'אהדין).
המלחמה בסחר בסמים במקסיקו (11 בדצמבר 2006 - עד היום) - סכסוך מזוין מתמשך בין קרטלי הסמים אשר נלחמים בגורמי אכיפת החוק במקסיקו.
אף על פי שקרטלי הסמים המקסיקניים קיימים זמן רב, הם הפכו לבעלי השפעה רבה לאחר דעיכת קרטלי הסמים של קולומביה בשנות ה-90. קרטלי הסמים המקסיקנים שולטים בשוק הסמים הסיטונאי בארצות הברית.
מעל ל-28,000 אנשים בסך הכל נהרגו בין דצמבר 2006 עד נובמבר 2010 כתוצאה מהסכסוך האלים בין קרטלי הסמים לגורמי אכיפת החוק במקסיקו.
מלחמת האזרחים ברפובליקה המרכז-אפריקאית (2012–היום) היא מלחמת אזרחים מתמשכת ברפובליקה המרכז אפריקאית (CAR) בה מעורבים הממשלה, מורדים מקואליציית "סלקה" (Séléka) המוסלמית ומיליציות "אנטי בלאקה" הנוצריות.
מלחמת הסמים בפיליפינים (30 ביוני 2016-עד היום) - סכסוך מזוין מתמשך בין קרטלי הסמים אשר נלחמים בגורמי אכיפת החוק בפיליפינים.
ל-21 בדצמבר 2020 נרצחו מעל ל-5,900 איש נהרגו בפעולות נגד סוחרי סמים.
ההפיכה בניז'ר (2023) – במסגרת ההפיכה עצרו חיילים מהמשמר הנשיאותי של ניז'ר את הנשיא מוחמד בזום, בעוד שקבוצת חיילים אחרת הודיעה על הפלתו, סגרה את גבולות המדינה, השעתה את מוסדותיה והכריזה על עוצר תוך הקמת חונטה צבאית.
זוהי ההפיכה הצבאית החמישית במדינה מאז עצמאותה מצרפת ב-1960, האחרונה הייתה ב-2010.
28 בנובמבר 2020 - הטבח בכושבה (110 אזרחים הרוגים) - ארגון בוקו חראם רצח 110 אזרחים ניגרים בשדות האורז בכפר קושבה אשר בצפון מזרח ניגריה.
21 בינואר 2021 - פיגוע ההתאבדות הכפול בבגדאד (38 הרוגים) - פיגוע התאבדות כפול, שבוצע על ידי שני מחבלים מתאבדים פעילי המדינה האסלאמית בשוק הבגדים של שכונת באב א-שרקי שבמרכז בגדאד, בירת עיראק.
8 במאי 2021 - הפיגוע בבית הספר בקאבול (90 אזרחים הרוגים) - פיגוע משולב של מכונית תופת ולאחריו שני פיגועים נוספים של מטעני חבלה אירעו מול בית הספר בבירת אפגניסטן קאבול.
הפיגועים גרמו למותם של 90 אנשים ולפציעתם של 240 אנשים נוספים.
רוב הנפגעים היו בנות בגילאים 11 עד 15.
26 באוגוסט 2021 - הפיגוע בנמל התעופה חאמיד כרזאי (183 אזרחים הרוגים) - ארגון הטרור דאעש הוציא לפעול פיגוע משולב בנמל התעופה הבינלאומי חאמיד כרזאי אשר בבירת אפגניסטן קאבול.
183 בני אדם נרצחו בפיגוע, בהם 13 אנשי הכוחות המזוינים של ארצות הברית.
4 במרץ 2022 - הפיגוע במסגד בפשאוור ב-2022 (מעל 64 אזרחים הרוגים) - ארגון הטרור דאעש הוציא לפעול פיגוע התאבדות בתוך מסגד שיעי בעיר פשאוור שבצפון פקיסטן.
בפיגוע נהרגו לפחות 63 בני אדם ונפצעו 196 אנשים נוספים.
29 באוקטובר 2022 - מתקפת הטרור במוגדישו (מעל 121 אזרחים הרוגים) - ארגון הטרור הסומלי א-שבאב פוצץ שתי מכוניות תופת בבירת סומליה מוגדישו וגרם בכך למותם של 121 בני אדם ולפציעתם של מעל ל-300 אנשים.
30 בינואר 2023 - הפיצוץ במסגד בפשאוור ב-2023 (101 אזרחים הרוגים) - ארגון הטרור דאעש הוציא לפעול פיגוע התאבדות בתוך מסגד בעיר פשאוור שבצפון פקיסטן.
בפיגוע נהרגו 101 בני אדם ונפצעו מעל ל-220 בני אדם, כולל שבעה במצב אנוש.
7 באוקטובר 2023 - טבח שבעה באוקטובר (1,165 נרצחים) - מתקפת טרור רחבת היקף שהוביל ארגון הטרור האסלאמיסטי-סוני הפלסטיני חמאס אשר יצאה מרצועת עזה לתוך ישראל, ובוצעה הן נגד יעדים צבאיים והן נגד יעדים אזרחיים, ובמיוחד בעוטף עזה, תוך ביצוע של טבח, פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות.
במתקפת הפתע השתתפו מספר ארגוני טרור נוספים מחדר המבצעים הפלסטיני המשותף, כולל הג'יהאד האסלאמי.
23-25 בדצמבר 2023 - מעשי הטבח ההמוניים בפלטו (160 נרצחים) - שורת התקפות ברמת פלטו שבניגריה שבוצעה על ידי מיליציות מוסלמיות.
3 בינואר 2024 - הפיגוע בכרמאן (94 אזרחים הרוגים) - ארגון הטרור דאעש הוציא לפעול את הפיגוע בבית הקברות בכרמאן שבאיראן במהלך טקס יום השנה להתנקשות בחייו של קאסם סולימאני.
בפיגוע נהרגו 91 אנשים ונפצעו 284 נוספים.
זו הייתה מתקפת הטרור הקטלנית ביותר באיראן מאז המהפכה האיראנית ב-1979.
22 במרץ 2024 - הפיגוע בקרוקוס סיטי הול (מעל 133 אזרחים הרוגים) - ארגון הטרור דאעש הוציא לפעול פיגוע ירי באולם הקונצרטים קרוקוס סיטי הול שבמרכז הסחר קרוקוס סיטי, בעיר קרסנוגורסק במחוז מוסקבה, רוסיה ובמסגרתו נהרגו מעל ל-133 אזרחים ונפצעו מעל ל-145 אזרחים.
מהפכות פוליטיות רחבות היקף ומחאות גדולות ובולטות שהתקיימו עד כה במהלך העשור כוללות את:
מחאת האפודים הצהובים (17 בנובמבר 2018-עד התחלת מגפת הקורונה בצרפת) - תנועת מחאה שהחלה ברשת האינטרנט, והובילה להפגנות שהחלו בצרפת ב-17 בנובמבר 2018, והתפשטו במהירות לוולוניה, האזור המתועש לשעבר בדרום בלגיה.
המחאות בהונג קונג ב-2019 ו-2020 (9 ביוני 2019-עד היום) - סדרה של הפגנות מחאה בהונג קונג ובמקומות נוספים ברחבי העולם בדרישה לבטל את הצעת החוק להסגרת מבוקשים לידי השלטון המרכזי בבייג'ינג, סין.
המחאות בצ'ילה ב-2019 ו-2020 (14 באוקטובר 2019-עד היום) - רצף של מחאות אזרחיות על רקע כלכלי ברחבי צ'ילה.
המחאות החלו בחודש אוקטובר על רקע הכוונה לייקר את מחירי התחבורה הציבורית וכנגד יוקר המחיה.
במהומות נהרגו 19 בני אדם, כ-2400 נפצעו וכ-5000 אזרחים נעצרו.
המחאות בעיראק (2020-2019) (1 באוקטובר 2019–2020) סדרה של מחאות בתגובה לשחיתות, אבטלה ושירותים ציבוריים לא יעילים במדינה, לפני שהסלימו לקריאות להפיל את ממשל ולעצור את ההתערבות האיראנית בעיראק.
המחאות בלבנון ב-2019 ו-2020 (17 באוקטובר 2019–2020) - סדרה של מחאות ברחבי לבנון בתגובה לכישלונה של הממשלה למצוא פתרונות למשבר הכלכלי במדינה בשנה שקדמה להן.
מחאות ג'ורג' פלויד (מאי 2020) - בעקבות מותו של ג'ורג' פלויד, אזרח אפרו-אמריקני, בידי שוטר במיניאפוליס, החלו הפגנות רבות כנגד האלימות המשטרתית לכאורה, שהדרדרו להפרות סדר ומהומות אלימות.
ההפגנות התפשטו ברחבי ארצות הברית, ומשם - לרחבי העולם.
ההסתערות על הקפיטול (6 בינואר 2021) - מפגינים תומכי נשיא ארצות הברית היוצא דונלד טראמפ הסתערו על בניין הקפיטול בוושינגטון הבירה, בניסיון לשבש את אישור קולות חבר האלקטורים בידי הקונגרס של ארצות הברית, לאחר נאום מחאה של טראמפ על תוצאות הבחירות לנשיאות ארצות הברית.
מחאת החקלאים בהודו (2020–2021) - מחאת החקלאים בהודו הייתה מחאה נגד שלושה חוקים שנחקקו בפרלמנט של הודו בספטמבר 2020. לדברי החקלאים, חוקים אלו מיטיבים עם תאגידים גדולים ופוגעים בחקלאים.
ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי הודיע שהחוקים יבוטלו.
ההפגנות באיראן 2022–2023 (16 בספטמבר 2022 – 2023) – בעקבות מותה של מהסא אמיני, סטודנטית איראנית, במהלך מעצר משטרתי עקב אי-עטיית חג'אב, החלו הפגנות רבות נגד ממשלת איראן וחוקי השריעה המושרשים במדינה.
ההפגנות התפשטו בכל רחבי איראן.
ההתנקשויות וניסיונות ההתנקשות הבולטים ביותר במהלך העשור (לא בהכרח רק רציחות פוליטיות):
קאסם סולימאני (3 בינואר 2020) – גנרל-לוטננט איראני, אשר שימש כמפקד כוח קודס, הכוח האחראי לפעילות משמרות המהפכה האסלאמית מחוץ לגבולות איראן, נהרג במתקפה אווירית של צבא ארצות הברית בנמל התעופה הבין-לאומי של בגדאד.
במתקפה נהרגו עוד 7 אנשים, בהם גם המפקד העיראקי-איראני אבו מהדי אל-מוהנדס, שעמד בראש אל-חשד א-שעבי (כוחות ההתגייסות העממית).
מוחסן פח'רי-זאדה (27 בנובמבר 2020) – ראש תוכנית הגרעין האיראנית, חוסל במארב שבוצע נגד השיירה בה נסע.
אידריס דבי (20 באפריל 2021) – נשיא צ'אד, נהרג בעת שפיקד על כוחות צבא שנלחמו בכוחות המורדים.
ז'ובנל מואיז (7 ביולי 2021) – נשיא האיטי, נרצח במעונו הפרטי על ידי קבוצה של תוקפים אלמונים.
מוסטפא אל-כאזמי (7 בנובמבר 2021) – ראש ממשלת עיראק, ניצל מהתנקשות באמצעות מתקפת מל"טים ממולכדים על ביתו בבגדאד.
שינזו אבה (8 ביולי 2022) – ראש ממשלת יפן לשעבר, נורה פעמיים בעת שנשא נאום בחירות בעיר נארה שביפן.
אבה נפצע באורח אנוש ומת מפצעיו זמן קצר לאחר מכן.
איימן א-זוואהירי (31 ביולי 2022) – מנהיג אל-קאעידה, נהרג במתקפה אווירית אשר בוצעה בקאבול שבאפגניסטן על ידי סוכנות הביון האמריקנית.
סלמאן רושדי (12 באוגוסט 2022) – סופר בריטי ממוצא הודי.
נדקר מספר פעמים במכון צ'וטקווה שבמדינת ניו יורק, לאחר שהתוקף הסתער על הבמה, דקר אותו מספר פעמים ופצעו באורח קשה.
כריסטינה פרננדס דה קירשנר (1 בספטמבר 2022) – סגנית נשיא ארגנטינה, ניצלה מניסיון התנקשות בחייה כאשר האדם שניסה לירות בה ברחוב נכשל עקב מעצור באקדחו.
יבגני פריגוז'ין (23 באוגוסט 2023) – כחודשיים לאחר ניסיון המרד של כוח וגנר האוליגרך הרוסי ומייסד קבוצת וגנר יבגני פריגוז'ין נהרג בהתרסקות מטוס מסתורית ברוסיה יחד עם בכירים אחרים בכוח וגנר.
להערכת גורמים רשמיים במערב המטוס הופל על ידי הכוחות הרוסיים.
וולודימיר זלנסקי (23 במרץ 2024) – נשיא אוקראינה אשר נסע בשיירה יחד עם ראש ממשלת יוון קיריאקוס מיצוטאקיס בעיר אודסה ניצל מהתנקשות בחייו כאשר מתקפת הטילים הרוסים ששוגרו לעבר השיירה הרגו לפחות חמישה בני אדם.
סייד רזי מוסאווי (25 דצמבר 2023) – מפקד בכיר במשמרות המהפכה האסלאמית, נהרג בתקיפה אווירית שיוחסה לישראל בא-סיידה זיינב, בריף דמשק שבסוריה, במהלך מלחמת חרבות ברזל.
מוחמד רזא זאהדי (1 באפריל 2024) – מפקד כוח קודס בסוריה ובלבנון נהרג בתקיפה של חיל האוויר הישראלי סמוך לשגרירות איראן בדמשק.
רוברט פיצו (15 במאי 2024) – ניסיון ההתנקשות כושל בראש ממשלת סלובקיה, שנפצע קשה.
דונלד טראמפ (13 ביולי 2024) – ניסיון ההתנקשות בדונלד טראמפ במהלך עצרת בחירות בפנסילבניה.
מוחמד דף (13 ביולי 2024) - המפקד הצבאי של חמאס ברצועת עזה.
נהרג בסיכול ממוקד על ידי חיל האוויר הישראלי במוואסי.
פואד שוכר (30 ביולי 2024) – המפקד הצבאי הבכיר וראש המערך האסטרטגי של חזבאללה במבצע ישראלי בביירות, שהיווה תגובה לירי רקטות לעבר מג'דל שמס בו נהרגו 12 ילדים.
אסמאעיל הנייה (31 ביולי 2024) – ראש הלשכה המדינית של חמאס, חוסל בדירתו בטהראן יחד עם שומר ראשו, לאחר שהשתתף בהשבעתו של נשיא איראן הנכנס.
חסן נסראללה (27 בספטמבר 2024) – ראש ארגון הטרור חזבאללה חוסל בתקיפה של חיל האוויר הישראלי שבוצעה במפקדת חזבאללה ברובע דאחייה שבביירות במהלך מבצע "סדר חדש".
יחיא סנוואר (16 באוקטובר 2024) – מנהיג חמאס ברצועת עזה, אדריכל טבח שבעה באוקטובר, משוחרר עסקת שליט, נהרג בהיתקלות עם כוחות צה"ל במהלך מלחמת חרבות ברזל.
מוחמד סינוואר (13 במאי 2025) - מנהיג חמאס ברצועת עזה לאחר מותו של יחיא סינוואר, פיקד על חלק נרחב מטבח שבעה באוקטובר.
נהרג בתקיפה של חיל האוויר הישראלי בבית החולים האירופי ברצועת עזה.
מוחמד באקרי (13 ביוני 2025) - ראש המטה הכללי של הכוחות המזוינים.
נהרג במכת הפתיחה של מבצע עם כלביא.
חוסיין סלאמי (13 ביוני 2025) - מפקד משמרות המהפכה האסלאמית.
אחמד ע'אלב א-רהווי (28 באוגוסט 2025) - ראש ממשלת החות'ים בתימן.
נהרג בתקיפה של חיל האוויר הישראלי שבוצעה על ווילה בצנעא, במהלך מבצע טיפת מזל.
ח'ליל אל-חיה, זאהר ג'בארין, מוחמד דרוויש, מוסא אבו מרזוק, ניזאר עוודאללה, ראזי חמד, חוסאם בדראן וטאהר א-נונו (9 בספטמבר 2025) - מנהיגות ארגון הטרור חמאס, ניצלו מניסיון התנקשות במסגרת מבצע פסגת האש.
צ'ארלי קירק (10 בספטמבר 2025) - פעיל פרו-ישראלי אמריקאי ובין הפעילים הכי ידועים בימין האמריקאי.
נרצח בהתנקשות על ידי פעיל שמאל שצלף בו בגרון.
עשור זה ממשיך מגמה של התחזקות הלגיטמיות הציבורית של מפלגות ימין קיצוניות, לאחר עשורים שבהם נחשבו מנודות מהזירה הפוליטית, בשל הלקחים הטראומטיים של מלחמת העולם השנייה, והקשרים בין חלק ממפלגות אלו למדינות הציר.
הן עברו תהליך נירמול בשיח הציבורי וחלקן ניסו לרכך את תדמיתן.
לצד זאת, אם בחציו האחרון של העשור הקודם התחזקו פוליטית מספר מנהיגים ברחבי העולם שאימצו מאפיינים של פופוליזם פוליטי, הרי שבסבבי בחירות של ראשית העשור הפסידו או נחלשו כמה מנהיגים המזוהים עם הפופוליזם.
בשנים אלו, בצ'כיה הפסיד אנדריי באביש בבחירות; בארצות הברית הפסיד דונלד טראמפ.
ויקטור אורבן מהונגריה וז'איר בולסונארו מברזיל נחלשו פוליטית על רקע אינפלציה גואה וגורמים נוספים.
במקביל, סיעות שזוהו עם הפופוליזם בעיני חלק מהציבור סיכמו להדק את שיתוף הפעולה בפרלמנט האירופי.
גודלו של הזרם הפופוליסטי ומידת השפעתו שנויים במחלוקת, בעיקר בשל הגדרתו המעורפלת.
פרישת הממלכה המאוחדת מהאיחוד האירופי - תהליך שהסתיים ב-31 בדצמבר 2020 כאשר נחתם הסכם סחר בין הצדדים לאחר משא ונתן ארוך.
בריטניה הפסיקה להיות כפופה למוסדות האיחוד האירופי ולחוקיו.
הסכסוך האוקראיני-רוסי הסלים בעקבות פלישת רוסיה לאוקראינה לאחר המשבר האוקראיני-רוסי.
היבשת ההתמודדה עם משבר אנרגיה ואינפלציה אשר עשוי היה להשפיע על הפוליטיקה ביבשת.
בתחילת העשור היו כמה הפיכות ביבשת.
כוחות צבא השתלטו על השלטון בבורקינה פאסו, במאלי, בגינאה בצ'אד בניז'ר ובגבון.
ההפיכה הצבאית בסודאן (2021) גרמה להסכם בין הצבא לראש הממשלה עבדאללה חמדוכ, שהיה במעצר בית, על כינון ממשלה טכנוקרטית עד לסיום תקופת המעבר.
משפט ההדחה של דונלד טראמפ - תהליך ההדחה של דונלד טראמפ, הנשיא ה-45 של ארצות הברית, החל ב-18 בדצמבר 2019, כאשר הרוב הדמוקרטי בבית הנבחרים של ארצות הברית החליט לפתוח בהליך ההדחה של הנשיא מתפקידו בטענות בדבר ניצול סמכות לרעה ושיבוש עבודת הקונגרס.
ההדחה של הנשיא החלה לאחר שבחקירה רשמית של בית הנבחרים התגלה שטראמפ ביקש מנשיא אוקראינה לבדוק את פיטורי התובע האוקראיני לפי דרישתו של ג'ו ביידן ואת עניינו של בנו של ביידן שהועסק בחברה אוקראינית בעת שביידן היה סגן נשיא.
בחקירה עלה שממשל טראמפ עיכב ל-55 ימים את הסיוע הכספי לאוקראינה, והדמוקרטים טענו כי זה נעשה במטרה להשפיע על החלטת ממשלת אוקראינה להכריז על חקירה נגד יריבו הדמוקרטי המוביל, ג'ו ביידן, וכן טענו כי שיבש מהלכי חקירה כשהורה לפקידי הממשל שלו להתעלם מזימונים להגשת מסמכים ולהעיד, בטענה לחיסיון.
הדיונים בדבר הליך ההדחה בבית הנבחרים נמשכו מספטמבר עד נובמבר 2019, בעקבות תלונה שנתקבלה בידי חושף שחיתות, אודות תוכן השיחה עם נשיא אוקראינה.
בכך הפך טראמפ לנשיא השלישי בהיסטוריה של ארצות הברית שבית הנבחרים אישר פתיחת הליך של הדחתו (לאחר אנדרו ג'ונסון וביל קלינטון), ולראשונה זה נעשה בלי תמיכה של חברים ממפלגתו של הנשיא.
במשפט שהתנהל בסאנט, זוכה הנשיא.
הליך ההדחה של דונלד טראמפ ב-2021 (או הליך ההדחה השני של דונלד טראמפ) - הליך פוליטי משפטי שהחל בעקבות ההסתערות על הקפיטול.
בסעיפי ההדחה הוזכרו, בין היתר, שיחת הטלפון טראמפ–רפנספרגר, וכן טענות על הסתה להסתערות מצד טראמפ על מתחם הקפיטול שבוע קודם לכן.
מליאת בית הנבחרים מצביעה בעד סעיף ההדחה נגד טראמפ, 13 בינואר 2021 ב-11 בינואר 2021, 5 ימים בלבד אחרי אירועי הקפיטול, הוצג סעיף ההדחה בפני מליאת הנבחרים, בו הואשם טראמפ ב"הסתה להתקוממות נגד הממשלה הפדרלית של ארצות הברית ופעולות בלתי-חוקיות בקפיטול".
ג'ו ביידן החל לכהן כנשיא ארצות הברית ב-20 בינואר 2021
בתחילת העשור, התחזק השמאל הפוליטי באמריקה הלטינית.
צ'ילה, פרו והונדורס בחרו כולן נשיאים מהשמאל ב-2021 וגם ברזיל וקולומביה ב-2022. עם ניצחונו של לואיז אינסיו דה סילבה בבחירות לנשיאות, שבע הארצות הגדולות ביותר ביבשת עמדו להישלט בידי השמאל, בפעם הראשונה מאז ומעולם.
אירועי האביב הערבי שהחלו בתחילת העשור הקודם המשיכו להשפיע על המזרח התיכון גם בעשור זה.
על אף זאת מתגלה כמות לא מבוטלת של עריקים מהצבא הסורי של בשאר אל-אסד ואף מקרים שמפגינים חמושים רוצחים חיילים ושוטרים סורים.
נרשמו יותר מ-210,000 הרוגים בהתקוממות.
מתקפת פתע שיזמו המורדים בסוף 2024 הסתימה בנפילת משטר אל-אסד.
מלחמת האזרחים בתימן (2015 עד היום) - מלחמת אזרחים המתחוללת בתימן אשר החלה ב-2015, בעקבות ההפיכה החות'ית בתימן.
התקוממות דאעש בעיראק (2017-עד היום) - התקוממות בעצימות נמוכה.
הסכמי אברהם (15 בספטמבר 2020) - ישראל חותמת על הסכמי נורמליזציה עם איחוד האמירויות הערביות ובחריין, בבית הלבן בוושינגטון.
מבצע שומר החומות והמהומות בישראל (2021) - מבצע צבאי נרחב בחודש מאי 2021 של ישראל ברצועת עזה.
מיתון הקורונה - מגפת הקורונה, שהחלה בסין בשנת 2019 שיתקה כלכלתן של מדינות רבות והשפיעה על המשבר הכלכלי העולמי.
במקביל, התקימה מלחמת מחירי הנפט בין ערב הסעודית לרוסיה.
שיקום חלקי ועליה באינפליציה - בחודשים הראשונים של 2021, בזכות ההתחסנות, בוטלו הסגרים והמגבלות המחמירות שהוטלו בזמן המגפה ברוב העולם המערבי.
מלחמת רוסיה-אוקראינה תרמה גם היא למצב האינפלציוני.
ירידה באינפלציה - בעקבות העלאת הריבית
חברות בולטות שהוקמו בעשור זה: Temu (2022), תאגיד אקס (2023).
ההשפעות החברתיות של מגפת הקורונה
במהלך השנים הראשונות של העשור בחלק גדול ממדינות העולם הרשויות קבעו שהציבור חייב להישאר בבית על מנת לבלום ככל הניתן את ההתפשטות המואצת של הנגיף.
כתוצאה מכך באותה התקופה חל שינוי מהותי באינטראקציות החברתיות שהתקיימו בין בני אדם בכל רחבי העולם, כאשר במקרים רבים המפגשים החברתיים שהתקיימו באותה התקופה היו מפגשים וירטואליים שהתקיימו במסגרת שיחות וידאו, כחלופה למפגשים פנים אל פנים.
ההכרה בחשיבות של מציאת תחליפים למפגשי פנים אל פנים הוגדרו באותה העת כבעלי חשיבות גבוהה לבריאות הנפש במהלך המשבר.
במהלך המגפה התגלה שהאוכלוסייה בעלת רמת ההכנסה הנמוכה יותר בחברה הושפעה יותר מהמגפה.
הן בעיר ניו יורק והן בברצלונה הנגיף השפיע באופן לא פרופורציונלי בשכונות בהן ההכנסה הממוצעת היא נמוכה.
אחת מההשערות לכך היא שהמשפחות במשקי בית בעלי הכנסה נמוכה נוטות לעיתים רבות יותר לחיות בצפיפות גדולה יותר בדירותיהם, ולעבוד בעבודות בהם הם נפגשים פנים אל פנים עם כמות גדולה בהרבה של אנשים, כמו עבודה בסופרמרקט, ועל כן הם היו בסכנה גבוה יותר להיחשף לנגיף.
באופן פרדוקסלי, אותן העבודות הוגדרו על ידי הרשויות כעבודות חיוניות במהלך המשבר.
המגפה הממושכת הובילה לחשש מעלייה פוטנציאלית בכמות ההתאבדויות בשל הבידוד החברתי, בשל האבטלה, ובשל המתח שנבע מקשיים כלכליים.
במדינות רבות דווח על עלייה במקרי האלימות במשפחה וסכסוכים בין בני זוג אשר יוחסה להשפעות של מגפת הקורונה.
חוסר הביטחון הכלכלי, המתח הגובר, וחוסר הודאות לגבי העתיד הובילו במקרים רבים לעלייה במקרים של תוקפנות ו/או סכסוכים כאשר זוגות נאלצו לשהות תקופות ממושכות יחד בבתיהם.
אוכלוסיית העולם הגיעה בשנת 2022 ל-8 מיליארד איש.
אם יימשך קצב הגידול מהעשור הקודם, עד סוף העשור אוכלוסיית העולם צפויה להגיע ל-8.5 מיליארד איש.
במהלך 2023 הודו עקפה את הרפובליקה העממית של סין כאשר היא הפכה למדינה המאוכלסת ביותר בכדור הארץ
העשור נפתח על רקע עיסוק בינלאומי שוטף בנושא הסביבה, ובניסיונות לגבש מדיניות עולמית לניהול מכסות פליטות פחמן והיבטים סביבתיים נוספים.
בסוף 2019 קבעה אמנת המסגרת של האו"ם לשינוי האקלים ועידה בינלאומית שעתידה להתקיים בנובמבר 2020 בגלאזגו (ונדחתה לשנת 2021), ובה ינסו המדינות לגבש הסכמה עולמית בנושא.
עם פתיחת העשור בוחנות מדינות העולם את המשך מדיניותן בנושא זה.
בוועידת האומות המאוחדות לשינוי אקלים (2021) הושגו סיכומים לגבי המשך העשור.
מדיניות בנושאי פליטות משפיעה למשל על תדירותם של אירועים אקלימים קיצוניים (שחלקם גורמים לאסונות טבע).
סוף שנת 2019 פרצה מגפת הקורונה ברחבי העולם.
ההתפרצות של הנגיף זוהתה בתחילה בעיר ווהאן שבסין והנגיף התפשט בהמשך לאזורים אחרים באסיה ובתחילת 2020 התפשט בכל רחבי העולם.
ב-11 במרץ 2020 הגדיר ארגון הבריאות העולמי את מחלת נגיף קורונה 2019 כמגפה
האמצעים הקיימים ואופי זני הגניף שהתפתחו גרמו לתגובה מותאמת.
אישים בולטים בעולם שמתו ממגפת הקורונה במהלך העשור כוללים בין היתר את מזכיר המדינה של ארצות הברית לשעבר קולין פאוול, איש העסקים האמריקאי הרמן קיין, המתמטיקאי הבריטי ג'ון הורטון קונוויי, המנחה האמריקני לארי קינג, הזמר האמריקני מיט לוף, והקומיקאי היפני קן שימורה.
8 בינואר 2020 - טיסה 752 של יוקריין אינטרנשיונל איירליינס מתרסקת דקות לאחר המראתה מנמל התעופה הבינלאומי האימאם חומייני בטהראן, כתוצאה מפגיעת טיל איראני ששוגר בטעות.
כל 176 הנוסעים ואנשי הצוות שהיו על המטוס נספו.
4 באוגוסט 2020 - הפיצוץ בנמל ביירות - כ-190 איש נספים, למעלה מ-6,000 פצועים ונעדרים רבים כתוצאה מפיצוץ ענק המתרחש במחסן הזיקוקים בנמל ביירות, בירת לבנון.
גל השריפות באוסטרליה (2019–2020) הוא גל שרפות יער מאסיביות שהחלו ביערות אוסטרליה והתפשט לאזורים מיושבים, בעיקר בדרום-מזרח המדינה.
היקף השריפות גבוה משמעותית מהממוצע בעונת הבצורת השנתית, הנמשכת מדצמבר עד מרץ, בקיץ באוסטרליה.
רעידת האדמה באלזי (2020) הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב-24 בינואר 2020 ברעידת אדמה זו, שהייתה בעוצמה של 6.7 בסולם מגניטודה לפי מומנט, נהרגו לפחות 41 אנשים ולפחות 1,607 אנשים נפצעו
רעידת האדמה בהאיטי (2021) הייתה רעידת אדמה שהתרחשה ב-14 באוגוסט 2021 ברעידת אדמה זו, שהייתה בעוצמה של 7.2 בסולם מגניטודה לפי מומנט, נהרגו 2,207 איש ונפצעו לפחות 12,300 איש.
התפרצות הר הגעש הונגה טונגה (2022) אירעה ב-15 בינואר 2022. ההתפרצות יצרה ענן אפר, גז וקיטור שהגיע לגובה 20 קילומטרים.
8 בינואר 2020 - טיסה 752 של יוקריין אינטרנשיונל איירליינס התרסקה דקות אחדות לאחר המראתה מנמל התעופה הבינלאומי האימאם חומייני בטהראן בירת איראן כשעל סיפונה 176 נוסעים ואנשי צוות, שנספו כולם.
22 במאי 2020 - טיסה 8303 של פקיסטן אינטרנשיונל איירליינס התרסקה בעת שהייתה בדרכה מנמל התעופה הבינלאומי אלמא איקבאל בלאהור לנמל התעופה הבינלאומי ג'ינה בקראצ'י שבפקיסטן.
4 ביולי 2021 - מטוס מסוג לוקהיד C-130 הרקולס של חיל האוויר הפיליפיני התרסק לאחר ניסיון נחיתה בנמל התעופה ג'ולו בפיליפינים.
9 בינואר 2021 - טיסה 182 של סריוויג'איה אייר התרסקה ארבע דקות לאחר ההמראה בעת שהייתה בדרכה מנמל התעופה הבינלאומי סוקרנו-האטה שבג'קרטה, אינדונזיה, לנמל התעופה הבינלאומי סופאדיו שבפונטיאנק, אינדונזיה.
בתאונה נספו כל 62 הנוסעים ואנשי הצוות על המטוס.
21 במרץ 2022 - טיסה 5735 של צ'יינה איסטרן איירליינס התרסקה בעת שהייתה בדרכה מקונמינג לגואנגג'ואו אשר ברפובליקה העממית של סין.
בתאונה נספו כל 132 הנוסעים ואנשי הצוות על המטוס.
15 בינואר 2023 - טיסה 691 של יטי איירליינס התרסקה בעת שהייתה בדרכה מנמל התעופה הבין-לאומי טריבהוואן בקטמנדו, בירת נפאל, לנמל התעופה הבין-לאומי של פוקהרה, גם היא בנפאל.
בתאונה נספו כל 72 הנוסעים ואנשי הצוות על המטוס.
21 באפריל 2021 - הצוללת KRI ננגלה של הצי האינדונזי טבעה באוקיינוס ההודי סמוך לאי באלי.
באסון נספו 53 אנשי הצוות שהיו על סיפון הצוללת.
26 בפברואר 2023 - סירה שהובילה מהגרים טבעה בעת שניסה לעגון לחופי העיירה קרוטונה בדרום איטליה.
הסירה נשאה כ-200 מהגרים כאשר טבעה, מתוכם לפחות 94 נספו באסון, כולל לפחות 35 ילדים.
18 ביוני 2023 - הצוללת טיטאן, אשר הופעלה על ידי חברת OceanGate, אשר יצאה למשימה תיירותית שמטרתה לצפות בשרידי האונייה הטרופה טיטניק, התפוצצה וגרמה למותם המיידי של חמשת הנוסעים על סיפון הצוללת.
24 ביוני 2021 - בניין מגורים בן 12 קומות קרס בפרוור סרפסייד אשר במיאמי שבפלורידה.
אוגוסט 2023 - סדרת שרפות במדינת הוואי שבארצות הברית גרמו לפינויים המוניים של תושבים ולנזק נרחב, וכן למותם של לפחות 111 בני אדם בעיירה להיינה.
26 בספטמבר 2023 - שרפה פרצה באולם האירועים "אל הית'ם" בעיר קרקוש בצפון עיראק גרמה למותם של לפחות 114 מאלף המוזמנים שהיו במקום.
150 אנשים נוספים נפצעו באירוע.
25 באוקטובר 2023 - פיגוע הירי בלואיסטון: מדריך כלי הירי רוברט ראסל קארד יורה למוות, באמצעות רובה סער, ב-18 בני אדם ופוצע 13 נוספים בעיר לואיסטון שבמדינת מיין אשר בארצות הברית.
בתחילת העשור יצאו לשווקים לראשונה הטלפונים החכמים המתקפלים.
ב-30 ביולי 2020 נאס"א שיגרה למאדים את הרובר פרסווירנס במשימת מארס 2020.
דפדפנים רבים הסירו לחלוטין את התוסף Adobe Flash ב-31 בדצמבר 2020.
מערכת ההפעלה Windows 11 מבית מיקרוסופט הושקה ב-5 באוקטובר 2021.
טלסקופ החלל ג'יימס ווב שוגר לחלל ב-25 בדצמבר 2021 על גבי טיל אריאן 5 מבסיס החלל האירופי קורו שבגיאנה הצרפתית.
במהלך העשור החל השימוש בטכנולוגיית 5G בשוק הסמארטפונים אשר הופכת לנפוצה יותר ויותר.
ביוני 2021 ה-FDA אישר שהתרופה סמגלוטייד (שידועה בעיקר בשם אוזמפיק) תינתן בהזרקה במסגרת טיפולים לאנשים הסובלים מהשמנת יתר חולנית.
התרופה תהפוך בשנים הבאות לאחת מהתרופות הפופולריות ביותר בעולם לאנשים הסובלים מהשמנת יתר חולנית.
ב-11 ביולי 2021 המריאו ריצ'רד ברנסון, שלושה מעובדי חברת וירג'ין גלקטיק ושני טייסים בטיסת ניסוי של מטוס החלל VSS Unity לגובה של 85.3 ק"מ, ובכך היו לתיירים הראשונים שמגיעים לחלל החיצון בטיסה מסחרית.
הגשושית דארט שוגרה בהצלחה ב-24 בנובמבר 2021 במטרה להתנגש בדימורפוס.
זהו ניסוי הראשון מסוגו בהיסטוריה להסטת אסטרואיד ממסלול.
ב-23 באוגוסט 2023 הנחתת צ'אנדריאן 3, של הארגון ההודי לחקר החלל, נחתה בהצלחה ליד הקוטב הדרומי של הירח.