tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מדי שנה מתקיימות סדנאות לימוד, כיתות אמן ותחרויות מוזיקליות בהשתתפות אמנים אורחים בולטים מישראל ומהעולם – רבים מהם אורחי התזמורת הפילהרמונית, המגיעים להופיע עמה כסולנים וכמנצחים.
בראש בית הספר למוזיקה (ולפני-כן בראש האקדמיה למוזיקה) עמדו, בין היתר, המלחין והוויולן עדן פרטוש, הפסנתרן והמנצח אריה ורדי, המלחינים יחזקאל בראון, יצחק סדאי, יוסף דורפמן, הכנר יאיר קלס, המלחין והמנצח עמי מעיני, המלחין והמנצח נועם שריף, המנצח ונגן הבסון זאב דורמן והפסנתרן תומר לב.
הארכיב למוזיקה ישראלית הוקם ב-1977. שלוש מחלקותיו – אוספים ציבוריים ופרטיים, ספרייה ואינדקס ביבליוגרפי - משמשות מרכז לעיון וחקר עולם המוזיקה הישראלית, כמו גם יד זיכרון למוזיקאי העבר.
בית הספר לקולנוע ולטלוויזיה ע"ש סטיב טיש
בית הספר לקולנוע וטלוויזיה נוסד ב-1972, ועל בוגריו נמנות דמויות בולטות בתחומי הקולנוע והטלוויזיה בארץ.
בית הספר משלב בין לימודים אקדמיים (תארים ראשון ושני) ללימודים מעשיים בבימוי, הפקה, תסריטאות, צילום, עריכה וניו מדיה.
סרטי הסטודנטים של בית הספר מוצגים בקביעות בפסטיבלים בינלאומיים.
לבית הספר לקולנוע ולטלוויזיה ע"ש סטיב טיש ארכיון הסרטים על שם אנדה זימר, המשמש מאגר לשימור ולמחקר ונותן מענה לצורכי ההוראה של החוג.
החוג לאמנות התיאטרון נוסד בשנת 1958 על ידי פיטר פריי, והוא הוותיק והגדול ביותר מבין חוגי התיאטרון בארץ.
הלימודים בחוג לאמנות התיאטרון מעניקים תואר ראשון, שני ושלישי.
הלימודים בחוג משלבים לימודים עיוניים ומקצועיים.
הלימודים לתואר ראשון כוללים מסלולים מקצועיים בתחומי המשחק, הבימוי והתיאטרון הקהילתי.
הלימודים העיוניים כוללים נושאים כמו דרמה ותיאטרון ישראלי ועולמי, תיאוריה וביקורת, תיאטרון ומגדר, תיאטרון פוליטי ודרמטורגיה.
לימודי התואר השני מציעים מסלול עיוני (M.A) המכשיר חוקרים, מורים לאמנות התיאטרון וסוכני תרבות ברמה גבוהה, ומסלול יישומי (M.F.A) אשר מכיל ארבע תוכניות התמחות מקצועיות בבימוי, בבימוי בתיאטרון הקהילתי, בעיצוב ובשחקן-יוצר-חוקר.
החוג לתולדות האמנות נוסד בשנת 1968 כחלק מהפקולטה למדעי הרוח והועבר לפקולטה לאמנויות עם הקמתה בשנת 1972. תחילה מנה החוג מספר קטן של כ-16 תלמידים והשיעורים כולם הועברו על ידי אברהם רונן מייסד החוג.
נורית כנען-קידר הצטרפה שנה מאוחר יותר ושימשה ראש המגמה לתולדות אמנות ימי הביניים.
במשך השנים הצטרפו אליהם מורים רבים נוספים.
תוכנית הלימודים עוסקת בתולדות האמנות המערבית למן העת העתיקה ועד האמנות העכשווית, אמנות אסיה, אמנות גלובאלית, היסטוריה ותיאוריה של הצילום, ואמנות ישראלית.
התלמידים נחשפים לתהליכי היצירה עצמם, תוך דיאלוג עם אמנים מובילים, אוצרי אמנות, וביקורים מודרכים במוזיאונים ובאתרי אמנות.
התכנית הבינתחומית לתואר שני באמנויות כוללת תחומי אמנות שונים - אמנות פלסטית, תיאטרון, אדריכלות, קולנוע וטלוויזיה, מוזיקה ומחול.
התכנית הרב תחומית באמנויות מקנה ידע היסטורי ותאורטי אודות מגמות ויוצרים מרכזיים בישראל ומחוצה לה, ותחומי האמנויות השונים: ציור, פיסול, אדריכלות, מוזיקה, תיאטרון וקולנוע.
בין היתר מושם דגש על אמנות ישראלית, נשים באמנות, אמנות בעידן הדיגיטלי, ואמנות במזרח הרחוק והקרוב.
התכנית מעניקה תואר ראשון B.A הן במסגרת דו חוגית והן במסגרת חד חוגית.
התכנית למצטיינים בעיצוב במה, קולנוע וטלוויזיה היא תוכנית חדשה ומיוחדת, המשלבת בין לימודי עיצוב במה לבין לימודי קולנוע וטלוויזיה.
התכנית ללימודי תעודה באוצרות ובמוזיאולוגיה נוסדה בשנת 1984 על ידי מרדכי עומר אשר עמד בראשה במטרה להכשיר אוצרים לעבודה במוזיאונים.
תוכנית לימודים זו מהווה את המסגרת האקדמית הראשונה והוותיקה בישראל להוראת האוצרות והמוזיאולוגיה.
התכנית מוכרת על ידי מינהל התרבות, המחלקה למוזיאונים ולאמנות פלסטית ומשרד התרבות והספורט.
התכנית להעשרה והשראה באמנויות מאפשרת לקהל הרחב להשתלב בקורסים המיועדים לסטודנטים מן המניין בתחומי האמנויות השונים – אמנות התיאטרון, תולדות האמנות, אדריכלות, קולנוע וטלוויזיה, מוזיקה והתכנית הרב-תחומית - כמו גם בסדרות החוגים השונים ובסדרת הדיקאן - שלישי אקדמי באמנויות.
המרכז הישראלי לתיעוד אמנויות הבמה (בשמו הקודם, הארכיון הישראלי לתיאטרון) נוסד בשנת 1970 על ידי שמעון לב-ארי אשר שימש כמנהלו עד לפרישתו ב-2009. מטרת הארכיון היא אכסונו של החומר התיעודי וקטלוגו לשם מחקר ועיון.
החומר התיעודי מתייחס למגוון אמנויות הבמה, כגון אופרה, תיאטרון, מחול, פנטומימה ומופעי בידור, כאשר רובו של החומר התיעודי הוא בעברית.
ב-1982 הוכר הארכיון על ידי גנזך המדינה כארכיון ציבורי וב-1988 העניקה עיריית תל אביב לו ולמנהלו את פרס משה הלוי לאמנויות הבמה.
ב-2010 החל המרכז הישראלי לתיעוד אמנויות הבמה בפרויקט קטלוג ממוחשב של המסמכים המצויים במרכז.
הקטלוג הממוחשב מונה למעלה מ-1000 פריטים.
ארכיון בית ציפר לתיעוד וחקר האמנות הפלסטית בישראל הוקם בשנת 1975 על ידי פרופ' גילה בלס, בתמיכתו של פרופ' משה לזר, דיקאן הפקולטה לאמנויות הראשון.
בשנות השמונים, עקב תרומתו של משה ציפר, עבר הארכיון מקומת הקרקע בבניין מקסיקו, ששימשה כמשכנו של הארכיון, לביתו של הפסל ברחוב הרב פרידמן 1. באפריל 1989, לאחר פטירתו, נמסרו כל יצירות האמנות והבית עצמו לידי הפקולטה לאמנויות באוניברסיטת תל אביב.
ב-2011 עבר הארכיון מבית הפסל אל משכנו החדש בבניין וינר-גרוס באוניברסיטת תל אביב, שם הוא פועל ומציג מאוסף פסליו של ציפר שנתרמו לארכיון.
ייחודו ויתרונו הוא כגוף הפועל בתוך מוסד מחקרי, יוזם תחקירים ומעודד מחקרים בנוסף לאיסוף החומרים ושימורם.
הארכיון הדיגיטלי של החוג לתולדות האמנות הוקם בשנת 2006 במטרה ליצור מאגר של דימויים דיגיטליים עבור חוקרים ותלמידים באוניברסיטת תל אביב, וכן עבור משתמשים אחרים שלהם יש זיקה לתחומי המחקר של האוניברסיטה.
הארכיון הוקם בעזרת תרומתו של פרד סימונס מארצות הברית במסגרת 'פרויקט נאמנות פרד סימונס באמנויות'.
הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר
הגלריה האוניברסיטאית לאמנות ע"ש גניה שרייבר נוסדה בשנת 1976 כחלק מן הפקולטה לאמנויות על ידי פרופ' מרדכי עומר שעמד בראשה מיום הקמתה ועד פטירתו ביוני 2011. הגלריה ממוקמת בחזית קמפוס אוניברסיטת תל אביב בצמוד לשער 7, בצידה המזרחי של כיכר אנטין.
הגלריה תוכננה על ידי ד"ר מיכאל חיוטין והאדריכלים דן איתן וברכה חיוטין.
חלקה העיקרי של הגלריה נועד לתצוגת התערוכות והשאר למחסנים, משרדים, מעבדה, ספריה וכיתות בשילוב גן הפסלים ע"ש לוי ופורטונה אשכנזי שנחנך ב־23 במאי 1990. בשנת 2004, במסגרת אירועי חבר הנאמנים של האוניברסיטה, נחנך אגף חדש לגלריה בשם יד מישל קיקואין בתרומתה של קלייר מאראטייה קיקואין מצרפת, בתו של האמן.
היא תרמה בנוסף גם אוסף של עבודות אביה המוצג בגלריה דרך קבע.
בגלריה האוניברסיטאית לאמנויות מוצגות תערוכות נושא מתחלפות העוסקות בסוגיות נבחרות של תולדות האמנות תוך התמקדות בתולדות האמנות המודרנית בכלל ובאמנות הישראלית בפרט.
כמו כן, מתקיימות בה תערוכות הכוללות היבטים מתחומי הארכאולוגיה, התיאטרון, הארכיטקטורה, הספרות, הפילוסופיה והצילום.
דקאני הפקולטה לאמנויות ע"ש יולנדה ודוד כץ
הפצת תעמולה תבוסנית היא פשע דמורליזציה, המוגדר ב לחוק העונשין של מדינת ישראל, בזו הלשון: עבירה זו היא אחת מהעבירות הנכללות תחת "סימן ב: בגידה".
העבירה נוספה לחוקי מדינת ישראל בשנת 1957, במסגרת חוק לתיקון דיני העונשין (ביטחון המדינה), ה'תשי"ז-1957. החוק קבע שגם מי שעבר עבירה זו מחוץ לישראל (בחו"ל), ייתן עליה את הדין בישראל, אלא אם בשעת העבירה לא היה אזרח ישראל, תושב ישראל או חייב בנאמנות למדינת ישראל.
בשנת 1967 שונה שם החוק לחוק דיני העונשין (ביטחון המדינה, יחסי חוץ וסודות רשמיים), ה'תשי"ז-1957. בשנת 1977 שולבו הוראותיו של חוק זה בחוק העונשין.
בהנחיות פרקליט המדינה נכללת עבירה זו ברשימה של עבירות שבהן עצם ההחלטה בדבר פתיחה בחקירה פלילית טומנת בחובה רגישות מיוחדת, ולכן נדרש אישור של פרקליטות המדינה לפתיחה בחקירה כזו.
בעקבות הפצת מידע כוזב ברשתות החברתיות במהלך מלחמת חרבות ברזל, שהחלה באוקטובר 2023, פרסמה משטרת ישראל הודעה הקוראת לציבור להימנע מהפצה או משיתוף ידיעות כוזבות שכאלו, וציינה שהפצתן ליחיד או לרבים עלולה להיחשב לעבירה.
הפקולטה להנדסה ע"ש אלכסנדר קופקין היא פקולטה להנדסה באוניברסיטת בר-אילן שברמת גן.
דקנית הפקולטה היא פרופ' אורית שפי.
הפקולטה הוקמה באוקטובר 2011 והחליפה את המחלקה להנדסה הקיימת (ובכך הפכה לפקולטה השמינית באוניברסיטה).
הדיקן הראשון בתקופה זו היה פרופ' ג'ורג' מושיץ ובפקולטה פעלו בתחילה ארבע מגמות: אלקטרואופטיקה.
לימודי הנדסת המחשבים בפקולטה דורגו במיקום 151–200 בדירוג שנגחאי.
באוקטובר 2020 הוחלט על הקמת פארק מדע שיתפרס על שטח של 10,000 מ"ר בסמוך למבני הפקולטה.
הפקולטה להנדסה ע"ש איבי ואלדר פליישמן היא פקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב.
פרופ' יובל נאמן כנשיא האוניברסיטה היה בין יוזמי פתיחת הפקולטה (1971) ונחשב למתווה דרכה בראשית קיומה.
בין מקימי הפקולטה נמנים פרופ' צבי חשין, חתן פרס ישראל לשנת 2007, פרופ' עמנואל מרום, מהאבות המייסדים של תחום האלקטרואופטיקה בישראל ופרופ' דני זִיפר, מחלוצי תחום הנדסת תעשייה בישראל.
בפקולטה לומדים מעל ל-4,000 סטודנטים לתארים ראשון, שני ושלישי בשישה תחומים עיקריים: הנדסת חשמל, הנדסת מחשבים, הנדסת מכונות, הנדסת תעשייה וניהול, הנדסה ביו-רפואית והנדסת חומרים.
מאז הקמתה לפקולטה להנדסה מעל 20,000 בוגרים.
אוניברסיטת תל אביב מובילה בעיקביות מבין האוניברסיטאות מחוץ לארצות הברית בדירוג האוניברסיטאות מאחורי מייסדי חברות חד-קרן בארצות הברית.
רבים מהמייסדים הם בוגרי הפקולטה.
דקאן הפקולטה הוא פרופ' נעם אליעז.
לימודי הנדסת החשמל החלו בתחילת שנות ה-70. בבית הספר פועלים כ-50 אנשי סגל וכ-1,200 סטודנטים לתואר ראשון ו-600 סטודנטים לתארים מתקדמים.
ראש בית הספר הוא פרופ' ערן סוחר.
הקתדרה לננו פוטוניקה ע"ש מרקו ולואיז בראשות פרופ' עדי אריה
הקתדרה לתורת הקידוד בתקשורת בראשות פרופ' סמיון ליצין
הקתדרה להנדסת מחשבים ע"ש האחים לזרוס בראשות פרופ' דנה רון-גולדרייך
הקתדרה לתורת האינפורמציה בראשות פרופ' מאיר פדר
הקתדרה לננוטכנולוגיות מידע ע"ש ברנרד שוורץ בראשות פרופ' יוסף [יוסי] שחם
הקתדרה להתקנים אלקטרואופטיים ע"ש חנה והיינריך מנדרמן בראשות פרופ' אמיליה פרידמן
הקתדרה לאלקטרוניקה ע"ש יוקל בראשות פרופ' אהוד הימן
הקתדרה לעיבוד תמונה ע"ש רחל ומנואל קלצ'קי בראשות פרופ' נחום קריתי
קתדרת קרנצברג לעיבוד אותות בראשות פרופ' חגית מסר-ירון
הקתדרה לעיבוד ספרתי של אותות ע"ש סליה ומרקוס מאוס בראשות פרופ' אנטוני וייס
הקתדרה לסוליטונים אופטיים בראשות פרופ' בוריס מלמד
ראשית בית הספר בשנת 1973 עם הקמת המחלקה למכניקה, חומרים ומבנים בהובלת פרופ' צבי חשין, חתן פרס ישראל לשנת 2007. חשין עמד בראש המחלקה בשנים 1973–1977, ובשנית בין 1979–1981. ראש בית הספר הנוכחי הוא פרופ' אלכס ליברזון.
הקתדרה למכניקה וביומכניקה ע"ש דיאנה וארתור בלפר בראשות פרופ' יצחק הררי
הקתדרה במיקרואלקטרוניקה ע"ש הנרי ודינה קרונגולד בראשות פרופ' ויאצסלב [סלבה] קרילוב
הקתדרה למכניקה של מוצקים ע"ש נתן קמינגס בראשות פרופ' ראמי חג'-עלי
ראש בית הספר הוא פרופ' נתנאל (נתי) שקד.
במסגרת בית הספר פועלת הקתדרה להנדסת כלי דם ע"ש הרברט ג'יי ברמן בראשות פרופ' עמית גפן.
בית הספר להנדסת תעשייה ומערכות נבונות
ב-1971 הוקמה המחלקה להנדסת תעשייה תחת הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב והחלה את פעילותה תוכנית ללימודים בתחום.
תחת ניצוחו של פרופ' דני זיפר, ראש המחלקה הראשון, חוללה המחלקה מהפכה בתחום לימודי התעשייה בישראל.
פרופ' זִיפֶּר עמד בראש המחלקה שנים רבות וקיבל מעמד של פרופסור בשנת 1977. ב-2025, הנהלת וסנאט אוניברסיטת תל אביב החליטו להפוך את המחלקה לבית הספר להנדסת תעשייה ומערכות נבונות.
ראש בית הספר הנוכחי הוא פרופ' ערן טוך.
בית הספר מפעיל שתי תוכניות לימוד לתואר ראשון: תוכנית להנדסת תעשייה וניהול ותוכנית למדעי הנתונים (בשיתוף החוג לסטטיסטיקה וחקר ביצועים בביה"ס למתמטיקה בפקולטה למדעים מדויקים).
הלימודים בתואר הראשון להנדסת תעשייה וניהול מאפשרים לקחת קורסי בחירה בשלושה תחומים: תפעול מערכות, ניהול ומערכות מידע.
בית הספר מפעיל גם תוכנית לתואר שני בשתי התמחויות: באנליטיקה ואופטימיזציה ובמדעי הנתונים ובינה מלאכותית.
בנוסף, בית הספר מנחה סטודנטים לתואר שלישי ולמחקר בתר (פוסט) דוקטורט.
המחלקה למדע והנדסה של חומרים
מרכז וולפסון לחקר חומרים הוקם באוניברסיטה בשנת 1994. בשנת 2002 החל לפעול מסלול לתארים מתקדמים בשיתוף פעולה בין הפקולטה למחלקות לכימיה ופיזיקה בפקולטה למדעים מדויקים.
המחלקה עצמה הוקמה בשנת 2013. ראש המחלקה הוא פרופ' עמית כהן.
תוכנית מדעים דיגיטליים להיי-טק - תוכנית לימודים דו-חוגית, המשלבת לימודי תוכנה ודאטה תוך שימת דגש על תשתית מתמטית ועל חשיבה רב-תחומית.
ראש התכנית הוא פרופ' רן בכרך גלעד.
התוכנית הרב תחומית להנדסה ורוח ע"ש ג'ק, ג'וזף ומורטון מנדל - תוכנית המשלבת לימודי רוח בלימודי הנדסה.
מאסטר-טראק - תוכנית המיועדת לבעלי תואר ראשון.
תוכנית הנדסת סביבה - תוכנית לתארים מתקדמים ובראשה עומדת פרופ' הדס ממן.
תוכנית "מיקרו-תואר" - תוכנית מקוצרת שהושקה בשנת 2021 לבוגרי תואר ראשון.
בפקולטה פועל מרכז ננו לוויינים.
מתפקידי המרכז בנייה ושיגור צי לוויינים תוך הנגשת תחום החלל לתלמידי הפקולטה, ובתי ספר בישראל.
הפקולטה להנדסה באוניברסיטת תל אביב היא כיום המובילה בישראל בתחום ומהווה מוקד לסטודנטים, תלמידים, מרכזי מחקר ותעשייה בתחום זה.
בפברואר 2021 שוגר לחלל ננו-לוויין ראשון של הפקולטה על מנת למדוד קרינה קוסמית מסביב לכדור הארץ.
הלווין נע במסלול כדור הארץ והיה הלווין הישראלי הראשון ששינה את צורתו במהלך הטיסה.
בנוסף על כך, זהו הלוויין הראשון שתוכנן, פותח הורכב ונבדק כולו בתוך האקדמיה הישראלית.
את המרכז מובילים פרופ' עפר עמרני ופרופ' מאיר אריאל.
פרויקט SAIL-IL הוא יוזמה של סטודנטים מהפקולטה להנדסה של אוניברסיטת תל אביב, שמטרתה לתכנן ולבנות סירות אוטונומיות מתקדמות.
הצוות, המורכב מסטודנטיות וסטודנטים מבתי הספר להנדסת חשמל והנדסה מכנית, מתחרה בתחרויות בינלאומיות בתחום הסירות האוטונומיות, כמו תחרות RoboBoat היוקרתית.
הפרויקט זכה להישגים משמעותיים, כולל זכייה במקום השלישי בתחרות העולמית שהתקיימה בסרסוטה, פלורידה.
הצוות פיתח סירה אוטונומית המסוגלת לנווט באופן עצמאי תוך שימוש בטכנולוגיות מתקדמות של עיבוד אותות, ראייה ממוחשבת, וחיישנים מתקדמים.
הפרויקט מדגיש את השילוב בין הנדסה חדשנית, עבודת צוות ופתרון בעיות מורכבות, ומציב את אוניברסיטת תל אביב בחזית הפיתוחים בתחום התחבורה האוטונומית הימית.
בפקולטה פועלת מעבדת רחפנים המתמקדת בפיתוח רחפנים בעלי יכולות אוטונומיות בתחומים שמשלבים בינה מלאכותית, ראייה ממוחשבת, רובוטיקה ובקרה.
החל משנת 2000 משתתפת ישראל בתחרות פרס המים הבינלאומית.
תחרות פרס המים של סטוקהולם לנוער בישראל נוסדה על מנת לעורר מודעות לבעיית שימור מקורות המים בקרב הנוער הישראלי, ולעודד אותו לעסוק בכתיבה מדעית בנושא זה.
כחלק מהתחרות כותבים בני הנוער עבודות מחקר בתחום מציאת פתרון למשבר המים, בכל ההיבטים – המדעי, החברתי, ההיסטורי והאמנותי.
התחרות מתקיימת בחסות הפקולטה ובתמיכת קרן רחל ומנואל קלצ'קי וג'ואיש נשיונל פאנד JNF ארצות הברית.
פרופ' גדעון דגן, חתן פרס המים של סטוקהולם לשנת 1998 וחתן פרס ישראל הוא המנהל האקדמי של הפעילות בישראל.
הפצה מוגבלת של סרטים היא אסטרטגיית הפצת סרטים שבה הוצאת סרט חדש מתבצעת במספר מועט של בתי קולנוע, בדרך כלל בשווקים מטרופוליניים גדולים.
מאז 1994, הוצאה קולנועית מוגבלת בארצות הברית ובקנדה מוגדרת כסרט שיצא בפחות מ-600 בתי קולנוע.
מטרת האסטרטגיה לעיתים קרובות היא לאמוד את הביקוש של סרטים מיוחדים, כמו סרטים דוקומנטריים, סרטים עצמאיים וסרטים אמנותיים.
סרט יוצא דופן במיוחד הוא מופע הקולנוע של רוקי, שהוצג לראשונה ב-1975 ועדיין מוצג באופן מוגבל בלבד; זוהי ההפצה המוגבלת הארוכה ביותר בתולדות הקולנוע.
הפצה הדרגתית היא סוג של הפצה מוגבלת שבה סרט נפתח בפחות בתי קולנוע (בדרך כלל 599 או פחות) מאשר מהדורה רחבה.
אם הסרט צובר מוניטין וביקורות חיוביות, הוא מופץ בהדרגה לעוד בתי קולנוע, ככל שמסע הפרסום צובר תאוצה.
לסרט מצליח ששוחרר בצורה זו יש אפילו אפשרות להתרחב להפצה רחבה.
היתרון של האסטרטגיה הזו הוא שעלויות השיווק נשמרות עד לרגע שבו נבדקת מראש מידת ההצלחה של הסרט, כאשר המפיץ יכול להגדיל את הפרסום ולדחוף להפצה רחבה יותר רק אחר כך, כדי שאם הסרט לא יצליח הוא יוכל לפרוש מהקמפיין, ובכך למזער את הוצאות הפרסום.
בשלבים המוקדמים של הוצאה הדרגתית, מדד המפתח הוא ממוצע ההכנסות לכל קולנוע, ולא סך ההכנסות כולן.
סרטים עצמאיים שצברו ממוצעים גבוהים לכל קולנוע נתפסים כמועמדים סבירים להוצאה רחבה יותר מוצלחת.
מפיץ המשתמש באסטרטגיית שחרור זו חייב לדאוג לא להתרחב מהר מדי בשלבים המוקדמים כדי למנוע מהקהל להתפזר ליותר מדי בת קולנוע, מה שיפחית את ממוצע הצופים בכל קולנוע, ויגרום לסרט להיחשב פחות מוצלח.
הפקולטה לחינוך באוניברסיטת בר-אילן היא פקולטה באוניברסיטת בר-אילן שברמת גן.
בפקולטה לומדים כ-2,000 סטודנטים ובפיתוח מקצועי עוד כ-2,000 עובדי חינוך.
דקאן הפקולטה היא פרופ' זהבית גרוס וסגניותיה הן ד"ר שירה אילוז, ד"ר אסתר איזמן, וד"ר אורנית ספקטור לוי.
מבין התוכניות ללימודים לתואר ראשון ושני ניתן למנות לימודי ייעוץ חינוכי (בהובלת פרופ' סיגל עדן וד"ר מאיה כהן-מלייב), חינוך מיוחד (בהובלת ד"ר הינדי שטרן), ניהול מערכות חינוך (בהובלת פרופ' פסקל בן עוליאל) ועוד.
בנוסף על כך, פועל בפקולטה פועל בית ספר להכשרת מורים בראשות ד"ר שירה אילוז.
מבין תעודות ההוראה הנלמדות בבית הספר ניתן למנות את מקצועות האנגלית, מתמטיקה, היסטוריה, גאוגרפיה, ביולוגיה, כימיה, פיזיקה, חינוך מיוחד, לימודי ארץ ישראל, תנ"ך, תורה שבעל פה, ערבית, ספרות ומדעי המחשב.
הפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות של הטכניון (או בשמה עד ינואר 2023, הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול) בחיפה נוסדה בשנת 1958. כפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות היא מכשירה מהנדסים וחוקרים בתחומי הנדסת נתונים, הנדסת מערכות מידע והנדסת תעשייה וניהול.
בנוסף, הפקולטה מכשירה סטודנטים לתארים מתקדמים גם בתחומי מדעי החברה (ובהם כלכלה ופסיכולוגיה).
דיקן הפקולטה הוא פרופ' רן סמורודינסקי.
הפקולטה הוקמה כמחלקה אקדמית נפרדת בטכניון בשנת 1958. המחלקה עוצבה והתפתחה ברוח חזונו של פנחס נאור, דיקן הפקולטה הראשון.
נאור הציע לשלב בין תוכניות הלימודים של הנדסת תעשייה המוצעות במסגרת בתי ספר להנדסה ובין תוכניות הלימודים לניהול המוצעות במסגרת בתי ספר למנהל עסקים, והציע להקים פקולטה גדולה ורב-תחומית אשר תכלול מגוון רחב של שטחי מחקר – תכן הנדסי, חקר ביצועים, כלכלה, מדעי ההתנהגות, סטטיסטיקה ועוד.
על פי חזונו, בוגרי הפקולטה אמורים להוות עתודה ניהולית עבור התעשייה הישראלית או להשתלב בעולם האקדמי.
באחד בינואר 2023 שינתה הפקולטה את שמה מהפקולטה להנדסת תעשייה וניהול לפקולטה למדעי הנתונים וההחלטות.
בפקולטה לימודים לתואר ראשון בשלוש מגמות ראשיות, הנדסת תעשייה וניהול, הנדסת נתונים ומידע (ביג דאטה) והנדסת מערכות מידע, וכן שלוש מגמות משנה בהן התמחויות בתורת המשחקים, פינטק וכלכלה.
בתארים מתקדמים (תואר שני ודוקטורט) הפקולטה מציעה מגוון רחב של מסלולי לימוד ומחקר ובהם: הנדסת תעשייה, הנדסת נתונים ומידע, כלכלה, פסיכולוגיה ארגונית וקוגניטיבית, סטטיסטיקה, חקר ביצועים וכן תוכנית מנהל עסקים (MBA).
הפקולטה מציעה שתי תוכניות לימוד לתואר ראשון ותואר שני עם עבודת מחקר במסגרת העתודה האקדמית:
תוכנית אביבים – בתחום הנדסת תעשייה וניהול בדגש על חשיפה למדעי הנתונים וניהול המוצר.
התוכנית מכשירה בין השאר לניהול מוצרים על בסיס בינה מלאכותית, ביחידות הטכנולוגיות בצה"ל ובמערכת הביטחון.
תוכנית אלונים – בתחום הנדסת נתונים ומידע.
בוגרי התוכנית מיועדים לתפקידי מחקר ופיתוח, וכן לתפקידי פיקוד והובלה במערכים הנסמכים על נתונים ומידע בצה"ל.
הפקולטה ממוקמת בבניינים בלומפילד וקופר בקריית הטכניון.
כיום (2023) הפקולטה מונה 52 חברי סגל, לומדים בה כ-1000 סטודנטים לתואר בוגר אוניברסיטה, וכ-500 סטודנטים במסגרת לימודי מוסמכים.
הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית שוכנת בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית בירושלים.
הקמת הפקולטה הייתה חלק מהתוכנית של ההסתדרות הציונית להקמת בית ספר גבוה למשפט כחלק מאוניברסיטה עברית.
מסיבות שונות, נדחה יסודה עד לאחר הקמת המדינה.
לאחר הכנות מרובות, החלו הלימודים בפקולטה למשפטים וטקס החנוכה שלה נערך בשנת הלימודים תש"י, ביום 28 בנובמבר 1949, בבנייני רטיסבון, ששימשו אכסניה לפקולטה עד סוף 1958.
דור המייסדים של הפקולטה כלל שורה של משפטנים בעלי שם עולמי שעלו לישראל לפני מלחמת העולם השנייה או אחריה.
ביניהם ניתן למנות את גד טדסקי, אבי המשפט האזרחי בישראל, בנימין אקצין ויצחק קלינגהופר, שהניחו את היסודות למשפט הציבורי ובכך תרמו תרומה מכרעת לפיתוח הדמוקרטיה הישראלית הצעירה; נתן פיינברג שייסד את לימודי המשפט הבינלאומי ואחרים.
אליהם הצטרף לאחר מכן, בתחילת שנות הששים, גם שניאור זלמן פלר, שעלה מרומניה והניח את היסודות למשפט הפלילי הישראלי המודרני.
לצדו של דור המייסדים צמח דור צעיר של מורים צעירים, בוגרי הפקולטה, שקנה לו עד מהרה מוניטין אקדמי בעולם והפך לנותן הטון בעולם המשפט בישראל.
במשך 25 שנים, עד שנת 1969, הייתה הפקולטה המוסד המורשה היחיד להוראת משפטים בישראל.
משנת 1959 עד 1969 פעל בית הספר הגבוה למשפט ולכלכלה כשלוחה של הפקולטה בתל אביב.
בשנת 1969 בוטל הסדר זה, ובית הספר זכה לעצמאות כפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב.
לימים, הוקמו עוד שתי פקולטאות למשפטים ללימודי משפט בישראל, בבר-אילן ובחיפה, ולצדן פועלים כיום גם מספר בתי ספר למשפטים במכללות פרטיות.
לאחר מלחמת ששת הימים, הייתה הפקולטה למשפטים הראשונה מבין יחידות האוניברסיטה שהעתיקה את משכנה להר הצופים.
מעבר מהיר זה אפשר לה להיות משוכנת במבנים ההיסטוריים של האוניברסיטה ששימשו אותה לפני ניתוק הר הצופים מן הרצף הטריטוריאלי של מדינת ישראל במלחמת העצמאות.
עם חזרתה, שוכנה הפקולטה בבניין וולפסון (שנחנך בשנת 1930 ובו שכנה הספרייה הלאומית עד מלחמת העצמאות), ובבניינים סמוכים שנבנו בשנות ה-70.
בבניין ממוקמת הספרייה למשפטים ע"ש ברנרד ג' סגל של הפקולטה.
הפקולטה מציעה מספר תוכניות לימוד, בכל התארים:
תואר ראשון (LLB) - בוגר במשפטים.
הלימודים יכולים להיות לתואר חד-חוגי, או דו-חוגי בשילוב עם חוגים אחרים באוניברסיטה.
בנוסף, קיימות תוכניות מואצות של לימודי התואר הראשון יחד עם לימודים לתואר שני (מוסמך) במשפטים, בקרימינולוגיה, או במנהל עסקים.
כמו כן, יש לסטודנטים אפשרות ללמוד סמסטר אחד בחו"ל, במסגרת תוכניות לחילופי סטודנטים של הפקולטה, בין היתר עם אוניברסיטאות מובילות בארצות הברית, אירופה, אסיה ואוסטרליה.
תואר שני (LLM) - מוסמך במשפטים.
מסלול הלימודים יכול להיות לא מחקרי או מחקרי, בתוכנית כללית או עם אחת מההתמחויות הבאות:
תואר שני בקרימינולוגיה - באחד מהמסלולים הבאים:
תואר מוסמך במסלול אכיפת חוק - נועד לבעלי תפקידים במערכת הפיקוח ואכיפת החוק.
תואר מוסמך במסלול פורנזי (מחקרי או עיוני)
תואר שלישי (LLD) - דוקטור למשפטים
הפקולטה היא המוסד האקדמי המוביל בישראל למחקר ולחינוך משפטי, ומהמובילים בעולם.
בין היתר פועלים בה פורומים אקדמיים לשיח ומחקר, מכונים ומרכזים וכן מתקיימים כנסים, אירועים ושיתופי פעולה בין אוניברסטאיים בארץ ובחו"ל.
בפקולטה פועלים שורה של מכונים ומרכזים, אשר מארגנים מגוון פעילויות אקדמיות, וביניהם:
המרכז למחקרים אמפיריים של קבלת החלטות והמשפט
המרכז לחקר הרב תרבותיות והמגוון
מרכז המחקר להגנת הסייבר - תוכנית סייבר ומשפט
מרכז אהרן ברק למחקר משפטי בינתחומי
הפקולטה מוציאה לאור פרסומים שונים וביניהם:
בתוך הפקולטה פועל המרכז לחינוך משפטי קליני, על מנת לשלב את הסיוע לאוכלוסיות מוחלשות במסגרת התהליך החינוכי המשפטי באופן שיפתח אצל הסטונדטיות והסטודנטים מחויבות לקהילה ורגישות חברתית, וכן ימחיש להם באופן מעשי את הפער שבין התיאוריה המשפטית לפרקטיקה.
המרכז מטפל בכ-700 פניות מדי שנה, מקדם פרויקטים לשינוי מדיניות, עורך כנסים וימי עיון, מעביר סדנאות ידע לקהל הרחב, וכן מקיים שולחנות עגולים עם קובעי מדיניות לשינוי המצב הקיים.
תשע קליניקות פועלות כיום במסגרת המרכז ומעניקות שירותים משפטיים לאוכלוסיות מוחלשות:
הקליניקה לזכויות אנשים עם מוגבלות
הקליניקה לזכויות בני נוער וצעירים במצבי סיכון
הקליניקה לזכויות אדם במרכז הסייבר
מועדון בוגרי הפקולטה למשפטים של האוניברסיטה העברית בירושלים (עמותה רשומה משנת 2014) הוקם במטרה לחדש את "הנטוורקינג" בין בוגרי הפקולטה.
המועדון פועל על בסיס מתנדבים תוך שיתוף פעולה עם הנהלת הפקולטה.
המועדון חותר להוות ארגון גג לבוגרי הפקולטה, לקדם את האינטרסים של בוגריה, את רווחתם ואת חיזוק הקשרים ביניהם.
הפקולטה למדעי הרוח של האוניברסיטה העברית שוכנת בקמפוס הר הצופים של האוניברסיטה העברית בירושלים.
ראשיתה באמצע שנות ה-20 של המאה ה-20, כאשר הוקם המכון למדעי היהדות.
סגל המורים בפקולטה עוסק במחקר של מדעי הרוח.
בחוגי ההוראה נלמד מנעד רחב של תחומים, בהם: היסטוריה, פילוסופיה, מדעי היהדות (במסגרת המכון למדעי היהדות): היסטוריה של עם ישראל, מקרא, תולדות האמנות, ספרות עברית, לשון עברית; מזרחנות, ערבית, רוסית וגרמנית.
דיקן הפקולטה הוא פרופ' ניסים אוטמזגין.
הארכיון והמוזיאון לתיאטרון ע"ש ישראל גור נמצא בתחום הפקולטה למדעי הרוח.
הפקולטה למתמטיקה של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1950, והיא עוסקת במחקר מתמטי ובהכשרה של מתמטיקאים.
דקאן הפקולטה הוא פרופ' משה ברוך.
המחלקה למתמטיקה בטכניון נוסדה בשנת 1950, וכיום מהווה את אחת המחלקות המובילות במתמטיקה בישראל.
הפקולטה כוללת מחקר ברמה עולמית בתחומים של מתמטיקה עיונית ומתמטיקה שימושית, כאשר המחקרים נוגעים לנושאים כמו אלגברה, מתמטיקה שימושית, תאוריית קירוב, קומבינטוריקה, אנליזה מרוכבת, משוואות דיפרנציאליות, אנליזה פונקציונלית, גאומטריה וטופולוגיה, אלגברה ליניארית, אנליזה לא ליניארית, תורת המספרים ותורת ההסתברות.
ישנם מסלולים משולבים של פיזיקה או מדעי המחשב המוצעים בשילוב עם מתמטיקה בטכניון.
מרכז למדעי המתמטיקה (CMS) נוסד בשנת 2001 על מנת לקדם את המחקר בתחומים המגוונים של מתמטיקה ויישומיה.
המרכז משלב הפעילויות הנתמכות על ידי קרן משפחת מלט למחקר במתמטיקה, כמו גם את המכון ללימודים מתקדמים במתמטיקה על שם אלישע נתניהו.
המכון ללימודים מתקדמים במתמטיקה על שם אלישע נתניהו
המכון ללימודים מתקדמים במתמטיקה על שם אלישע נתניהו הוקם בטכניון בשנת 1988 בשם המכון ללימודים מתקדמים במתמטיקה (IASM).
הפעילות הראשונה של המכון, הייתה סמסטר מיוחד על אופטימיזציה ואנליזה לא ליניארית, שהתקיימה בשנת הלימודים 1989/90. מאז, המכון מימן וארגן פעילויות רבות, כולל סדנאות, כנסים וסדרת הרצאות מיוחדות, המכסה מגוון גדול של נושאים בתחומי אלגברה, אנליזה, מתמטיקה שימושית, מתמטיקה דיסקרטית, גאומטריה וטופולוגיה.
בשנת 2001 המכון שינה את שמו ל"מכון ללימודים מתקדמים במתמטיקה על שם אלישע נתניהו".
מסלול מתמטיקה עיונית - תוכנית תלת שנתית במתמטיקה.
תוכנית הלימודים מספקת רקע במתמטיקה עיונית, התוכנית מעניקה תואר ראשון במדעים, או מסלול ארבע שנתי המעניק תואר מוסמך במדעים
מסלול מתמטיקה שימושית - תוכנית תלת שנתית במתמטיקה.
תוכנית הלימודים מספקת רקע במתמטיקה שימושית, התוכנית מעניקה תואר ראשון במדעים, או מסלול ארבע שנתי המעניק תואר מוסמך במדעים
מסלול משולב מתמטיקה פיזיקה - תוכנית משותפת עם הפקולטה לפיזיקה, התוכנית אורכת כשלוש שנים.
לימוד מעמיק של מקצועות היסוד: מתמטיקה, פיזיקה.
התוכנית מעניקה תואר ראשון במדעים
מסלול משולב מתמטיקה עם סטטיסטיקה וחקר ביצועים - תוכנית משותפת עם הפקולטה להנדסת תעשייה וניהול, התוכנית אורכת כשלוש שנים.
לימוד של מתמטיקה, סטטיסטיקה וחקר ביצועים.
מסלול משולב מתמטיקה מדעי המחשב - תוכנית משותפת עם הפקולטה למדעי המחשב, התוכנית אורכת שלוש או ארבע שנים.
לימוד מעמיק של מקצועות היסוד מתמטיקה, מדעי המחשב.
התוכנית התלת שנתית מעניקה תואר ראשון במדעים.
התוכנית הארבע שנתית מעניקה תואר מוסמך במדעים.
תואר כפול במתמטיקה ומדעי המחשב - תוכנית משותפת עם הפקולטה למדעי המחשב, התוכנית אורכת שלוש שנים וחצי.
התוכנית מעניקה תואר ראשון במדעים ותואר ראשון במדעי המחשב
הפקולטה לפיזיקה של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1952, והיא עוסקת בהכשרה של פיזיקאים.
דקאן הפקולטה הוא הפרופסור עדי נסר.
בשנת 1952 הוקמה הפקולטה למדעים כחלק מתוכנית ההרחבה של הטכניון, והמחלקה לפיזיקה הוקמה כחלק מהפקולטה.
ראש המחלקה הראשון של פיזיקה היה פרופסור נתן רוזן.
מספר חוקרים כגון דוד בוהם הצטרפו למחלקה לאחר שעזבו את ארצות הברית בתקופת המקארתיזם.
קבוצה של ששת הסטודנטים הראשונים סיימה את לימודיה בשנת 1956. באותה שנה היה ראש המחלקה פרופסור קורט סיטה, יליד צ'כוסלובקיה, מדען בעל שם עולמי בתחום הקרניים הקוסמיות.
בשנת 1960, הוגש נגד סיטה כתב אישום על ניסיון לפגוע בביטחון המדינה.
בעקבות הרשעתו עזב סיטה את הארץ.
פרטי פרשה זו לא ברורים לגמרי, אך מקרה זה כמעט ולא השפיע על המחלקה.
בשנת 1958 המחלקה לפיזיקה עברה מה"צריף הירוק" הממוקם צמוד לבניין הישן של הטכניון שבשכונת הדר לקמפוס החדש בנווה שאנן.
בשנה זו נוסד המכון לפיזיקה על שם אלברט איינשטיין.
בשנת 1962 המחלקה לפיזיקה שינתה את מעמדה והפכה לפקולטה לפיזיקה.
אהרון הירש מונה לדיקאן הראשון.
בשנת 1976 הוקם המכון למצב מוצק על-שם רוזן.
בצוות של המכון יש חוקרים מפקולטות שונות.
לקראת סוף שנות ה-90 של המאה ה-20 הפקולטה הייתה בבעיה קשה עקב מחסור במקום למשרדים ולמעבדות.
בשנת 2004 הוקם אגף חדש – קומפלקס לידוב – שהוא משכנה של הפקולטה לפיזיקה כיום.
הפקולטה לפיזיקה מנהלת את תוכניות מחקר רוב התחומים המרכזיים של הפיזיקה, כולל: אסטרופיזיקה, פיזיקה של אנרגיות גבוהות, פיזיקה של חומר מעובה, וביופיזיקה.
הפקולטה אחראית על הוראת הפיזיקה לכל הסטודנטים בטכניון.
בפקולטה לומדים כ־550 סטודנטים לתוכנית לתואר ראשון ו־150 בתוכניות לתואר שני ושלישי.
תואר ראשון בפיזיקה - תוכנית תלת שנתית בפיזיקה.
תוכנית הלימודים מספקת רקע בפיזיקה, התוכנית מעניקה תואר בפיזיקה.
תואר כפול בפיזיקה והנדסת חשמל (חשפ"ז) - תוכנית משותפת עם הפקולטה להנדסת חשמל, התוכנית אורכת ארבע שנים.
לימוד מעמיק של מקצועות היסוד הפיזיקה והנדסת חשמל.
התוכנית מעניקה תואר משולב בפיזיקה ובהנדסת חשמל.
תואר כפול בפיזיקה והנדסת חומרים - תוכנית משותפת עם הפקולטה להנדסת חומרים, התוכנית אורכת כארבע שנים וחצי.
לימוד מעמיק של מקצועות היסוד הפיזיקה והנדסת חומרים.
התוכנית מעניקה תואר בפיזיקה ותואר בהנדסת חומרים.
תואר משולב בפיזיקה ומתמטיקה - תוכנית משותפת עם הפקולטה למתמטיקה, התוכנית אורכת שלוש שנים.
לימוד מעמיק של מקצועות היסוד הפיזיקה ומתמטיקה.
התוכנית מעניקה תואר "בוגר למדעים במתמטיקה-פיזיקה"
תואר כפול בפיזיקה ומדעי המחשב - תוכנית משותפת עם הפקולטה למדעי המחשב, התוכנית אורכת ארבע שנים.
לימוד מעמיק של מקצועות היסוד הפיזיקה ומדעי המחשב.
התוכנית מעניקה תואר בפיזיקה ותואר במדעי המחשב
תואר כפול בהנדסה ביורפואית ופיזיקה - תוכנית משותפת עם הפקולטה להנדסה ביורפואית, התוכנית אורכת ארבע וחצי שנים.
התוכנית מעניקה שני תארים: "מוסמך למדעים בהנדסה ביו-רפואית" ו"מוסמך למדעים בפיזיקה".
נתן רוזן - פיזיקאי ישראלי, ראש מחלקת פיזיקה ולאחר מכן דיקן הפקולטה.
כתב במשותף עם אלברט איינשטיין ובוריס פודולסקי מאמר בנושא פרדוקס EPR במכניקה קוונטית, אשר פורסם בכתב העת המדעי Physical Review בשנת 1935. הוא גם גילה במשותף את גשר איינשטיין-רוזן בתורת היחסות הכללית.
דוד בוהם - פיזיקאי יהודי-אמריקאי, שתרם רבות לתחומים שונים בפיזיקה תאורטית, פילוסופיה, נוירופסיכולוגיה ופילוסופיה.
יקיר אהרונוב - הוא פיזיקאי ישראלי, שעיסוקיו ותחומי המחקר שלו הם יסודות מכניקת הקוונטים ובייחוד "בעיית המדידה".
חתן פרס וולף וחתן פרס ישראל למדעים מדויקים.
בוהם ואהרונוב הגו יחד את אפקט אהרונוב-בוהם
אשר פרס - פרופסור מחקר, עבר מהפקולטה להנדסת מכונות.
שמואל פישמן - מחלוצי המחקר הבינלאומי בכאוס קוונטי.
שמואל קרן - תת-אלוף (במיל') בצה"ל, היה ראש מפא"ת.
המכון לפיזיקה תאורטית על שם לווינר
המכון לפיזיקה תאורטית על שם לווינר הוקם בשנת 2006. המכון נותן חסות לסדרה של הרצאות על ידי מרצים בכירים מכל רחבי העולם, וכן וגם תומך בסדרת ההרצאות "סדנת מחקר בפיזיקה".
המכון מציג את המחקרים שנעשו בתוך הפקולטה לחוקרים מבקרים.
הפקולטה למדעי החברה של האוניברסיטה העברית שוכנת בקמפוס הר הצופים.
פקולטה זו היא בעלת המספר הגדול ביותר של תלמידים מבין הפקולטות השונות באוניברסיטה (כ-4,000 תלמידים ב-2012).
בשנות ה-30 וה-40 נעשו לראשונה ניסיונות בעריכת מחקרים והוראה בתחומים חברתיים במסגרת האוניברסיטה העברית.
תחומים כגון סוציולוגיה של עם ישראל, כלכלה והמזרח התיכון החלו לפעול לראשונה במסגרת הפקולטה למדעי הרוח ומאוחר יותר רוכזו יחד, כמחלקה למדעי החברה בתוך הפקולטה למדעי הרוח.
לאחר מלחמת העצמאות ולאור התמורות שחלו בחברה הישראלית, הוברר לאוניברסיטה שיש צורך בהכשרת אנשים לתחומים חברתיים.
אי לכך האוניברסיטה, בשיתוף עם מוקירי זכרו של שר האוצר הראשון של מדינת ישראל, אליעזר קפלן, שאפו להקים את המוסד לזכרו.
במרץ 1953 הוקמה הפקולטה למדעי החברה, ושמרה על קשרים מיוחדים עם הפקולטה למדעי הרוח ופיתחה בהתחלה את תוכניות ההוראה שלה בעזרתה.
בשנת הלימודים תשי"ח (1957–1958) נפתח מסלול לימודים במנהל עסקים.
ב-1968 שונו הנהלים והפקולטה הפכה לעצמאית.
בשנת 1955 (השנים העבריות תשט"ו ותשט"ז) הוקם עבור הפקולטה בניין מיוחד בגבעת רם.
בשנת 1979 (שנת הלימודים האקדמית תש"מ), לאחר מלחמת ששת הימים, עברה הפקולטה לקמפוס האוניברסיטה העברית בהר הצופים.
הפקולטה כוללת תשע מחלקות: פסיכולוגיה, סוציולוגיה ואנתרופולוגיה, גאוגרפיה, תקשורת ועיתונאות, סטטיסטיקה, כלכלה, מדע המדינה, יחסים בינלאומיים ופכ"מ - תוכנית משולבת ללימודי פילוסופיה, כלכלה ומדע המדינה.
בפקולטה פועלים בית הספר למדיניות ציבורית וממשל ובית הספר למנהל עסקים.
במסגרת הפקולטה פועלות עשר תוכניות לימוד אודות ניהול תכנון ומדיניות הסביבה, לימודים עירוניים ואזוריים, לימודי מגדר, חקר הסכסוכים, מדעי הקוגניציה, מוסמך בלימודי אירופה, מוסמך בלימודים גרמניים, לימודי תרבות ופיתוח קהילות וכן מסלול מיוחד למוסמך בכלכלה ומנע"ס עם התמחות במימון וכלכלה פיננסית.
בפקולטה פועלים מכונים ומרכזי מחקר רבים.
המכון ללימודים עירוניים ואזוריים הוא מוסד אקדמי ללימוד ומחקר בתכנון עירוני שהוקם בתחילת שנות ה-80 של המאה ה-20 במסגרת המחלקה לגאוגרפיה של הפקולטה.
הפקולטה למדע והנדסה של חומרים של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1994, והיא עוסקת במחקר של הנדסת חומרים ובהכשרה של מהנדסי חומרים.
דיקאן הפקולטה הוא פרופ' יוג'ין רבקין.
בתחילת שנות השישים התחילה פעילות בנושא הנדסת חומרים במסגרת הפקולטה להנדסת מכונות.
בשנת 1980 הוקמה המחלקה להנדסת חומרים כיחידה עצמאית בטכניון, שהעניקה תארים גבוהים בלבד - תואר שני ודוקטור.
בשנת 1994, נפתח מסלול לימודים לתואר ראשון, והמחלקה הפכה לפקולטה להנדסת חומרים.
דן שכטמן, חבר סגל הפקולטה זכה בפרס נובל לכימיה בשנת 2011. בשנת 2019 התרחשה במעבדת הפקולטה תאונת עבודה בעקבותיה נהרג פרופסור אלעזר גוטמנאס.
בפקולטה לומדים כיום כ-300 סטודנטים בלימודי לתואר ראשון וכ-100 משתלמים לתארים גבוהים.
סגל הפקולטה כולל 15 חברי סגל.
מסלול משולב כימיה/פיזיקה והנדסת חומרים - תוכנית משותפת עם הפקולטה לפיזיקה והפקולטה לכימיה, התוכנית אורכת כארבע וחצי שנים.
התוכנית מעניקה תואר ראשון בכימיה או בפיזיקה ותואר ראשון בהנדסת חומרים: "בוגר למדעים בכימיה" או "בוגר למדעים בפיזיקה" ו"מוסמך למדעים בהנדסת חומרים" (B.Sc.)
הפקולטה למדעי המחשב ע"ש הנרי ומרילין טאוב של הטכניון בחיפה נוסדה בשנת 1969, והיא עוסקת בהכשרת אנשי מדעי המחשב.
דקאן הפקולטה, נכון ל-2025, הוא פרופ' דני רז.
הפקולטה למדעי המחשב היא היחידה האקדמית השנייה בגודלה בטכניון (לאחר הפקולטה להנדסת חשמל), עם כ-1,800 תלמידי הסמכה וכ-300 תלמידי מוסמכים.
בפקולטה מעל 50 חברי סגל.
תואר ראשון במדעי המחשב – תוכנית תלת-שנתית במדעי המחשב.
התוכנית מעניקה תואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב".
מגמה ללמידה וניתוח מידע במסגרת המסלול הכללי התלת-שנתי.
תוכנית זו מכשירה בוגרים ששטח התמחותם הוא באיסוף, עיבוד וניתוח מידע ואותות, וכוללת לימודים בתחומי עיבוד אותות, הסקה סטטיסטית ולמידה חישובית.
תואר ראשון במדעי המחשב – תוכנית ארבע-שנתית במדעי המחשב.
התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב".
מגמת סייבר ואבטחת מערכות ממוחשבות במסגרת המסלול הכללי הארבע-שנתי.
מטרת תוכנית זו היא להכשיר בוגרים ששטח התמחותם הוא באבטחת סייבר.
המגמה מעניקה לבוגריה רקע רחב במדעי המחשב תוך העמקה בתיאוריה ובמעשה של אבטחת העולם הדיגיטלי.
התכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (B.Sc.) במדעי המחשב".
מגמה למדעי המחשב עם התמקדות בביואינפורמטיקה במסגרת המסלול הכללי הארבע-שנתי בשיתוף עם הפקולטה לביולוגיה.
התוכנית מקנה ידע נרחב הן במדעי המחשב והן בתחומים נבחרים בביולוגיה (בעיקר ביולוגיה מולקולרית ותאית), תוך התמקדות בביולוגיה חישובית וביואינפורמטיקה.
המסלול להנדסת תוכנה – תוכנית ארבע-שנתית במדעי המחשב.
מטרת המסלול להכשיר מהנדסים המתמחים במערכות תוכנה גדולות.
התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) בהנדסת תוכנה".
תואר ראשון בהנדסת מחשבים – תוכנית ארבע-שנתית בהנדסת מחשבים המנוהלת בשיתוף עם הפקולטה להנדסת חשמל.
מטרת המסלול להכשיר מהנדסים ששטח התמחותם הוא תכנון ובניית מערכות אלקטרוניות הכוללות מחשבים, ולהקנות ידע נרחב בתוכנה וחומרה.
התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) בהנדסת מחשבים".
תוכנית משולבת לתואר במדעי המחשב ובמתמטיקה – תוכנית תלת-שנתית בשיתוף עם הפקולטה למתמטיקה.
התוכנית מעניקה תואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב ובמתמטיקה".
תוכנית משולבת לתואר במדעי המחשב ובפיזיקה – תוכנית ארבע-שנתית בשיתוף עם הפקולטה לפיזיקה.
התוכנית מעניקה תואר "מוסמך למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב ובפיזיקה".
תואר כפול ברפואה ובמדעי המחשב – תוכנית המיועדת לסטודנטים שהתקבלו לפקולטה לרפואה ומעוניינים ללמוד בנוסף תואר במדעי המחשב.
משך הלימודים לתואר המשולב חמש שנים, שבסיומן מוענק תואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי הרפואה" ותואר "בוגר למדעים (.B.Sc) במדעי המחשב".
המעבדה למציאות רבודה ומדומה (AVR) – המעבדה מציעה לסטודנטים ולסטודנטיות פרויקטים בתחום המציאות המדומה והרבודה תוך כדי שימת דגש על רעיונות חדשניים של ממשק אדם-מכונה.
המעבדה ללמידת מכונה והתנהגות אנושית (BML) – המעבדה למערכות לומדות והתנהגות אנושית מפתחת אלגוריתמי למידה שמתוכננים לסביבה החברתית וההתנהגותית בה הם מיועדים לשימוש.
המרכז והמעבדה למערכות נבונות (CIS & ISL) – תחומי הפעילות של המעבדה כוללים מחקר בתחומים שונים ובעיקר ראיה ממוחשבת, עיבוד תמונה, רובוטיקה וניווט אוטונומי של רכבי אויר וקרקע.
המרכז לגרפיקה וחישוב גאומטרי (CGGC) – המרכז לגרפיקה וחישוב גאומטרי עוסק במחקר בסיסי בגרפיקה ממוחשבת, מידול גאומטרי, עיבוד גאומטריה תלת־ממדית, הדמיה וגאומטריה דיסקרטית וחישובית.
המעבדה לרובוטיקה חישובית (CRL) – מרכז למחקר בסיסי עבור בעיות תכנון רובוטיות.
המעבדה לסייבר, קריפטולוגיה ואבטחת מידע (CYBERLAB) – עוסקת במגוון פעילויות מחקר בתחום אבטחת סייבר, בכללן פיתוח טכניקות לבחינת חוזק של צפנים, אבטחת מכוניות אוטונומיות ומערכות סקאדה וזיהתה במשך השנים מגוון חולשות אבטחה במערכות שבשימוש רחב.
המעבדה לעיבוד גאומטרי של תמונות (GIP) – המעבדה חלוצה בתחום המתהווה של ניתוח ועיבוד תמונות באמצעות כלים גאומטריים וטכניקות חישה דלילות ודחיסות.
המרכז לטכנולוגיות חכמות (ICST) – עוסק בתכנון ויישום פרויקטים חדשניים בתחום ה-IoT ובתחומים משיקים שונים, יחד עם פקולטות אחרות בטכניון ותעשיית ההיי-טק.
המעבדה לאחסון מידע וזכרונות (ISM) – עוסקת במחקר בתחום הזכרונות הלא-נדיפים.
המעבדה לתקשורת מחשבים (LCCN) – עוסקת הן בצדדים התאורטיים והן בצדדים המעשיים של עולם רשתות המחשבים בשיתוף אוניברסיטאות מהעולם וחברות מהמובילות בתחומן בתעשייה.
הפקולטה למשפטים על-שם בוכמן היא הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב, מהפקולטות הראשונות שהוקמו בקמפוס האוניברסיטה שבשכונת רמת אביב.
שורשיה של הפקולטה בבית הספר הגבוה למשפט וכלכלה, בית הספר למשפטים שפעל בתל אביב החל משנת 1935. ממשלת המנדט הפעילה בירושלים את "שיעורי המשפט", אולם בית הספר בתל אביב היה המוסד העצמאי הראשון ללימודי משפט בארץ ישראל.
בית הספר הוקם ב-1935 על ידי חברת המשפט העברי, תנועה ציונית שמטרתה הייתה החייאת המשפט העברי והתאמתו למדינה היהודית שבדרך.
באותה עת עמדו בראשה המשפטן והפובליציסט ד"ר שמואל אייזנשטדט, הכלכלן ד"ר בנימין זיו, עורך הדין ד"ר פלטיאל דיקשטיין והמשפטן מתתיהו (מקס) לזרסון.
ראש עיריית תל אביב, מאיר דיזנגוף, נתן את תמיכתו.
בשנת 1959 הועבר ניהול בית הספר לידי האוניברסיטה העברית בירושלים, וכונה "השלוחה התל אביבית".
בית הספר מוקם בבניין טרובוביץ', שהיה לבניין הראשון בקמפוס רמת אביב של אוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1965 השתלבה השלוחה באוניברסיטת תל אביב שהוקמה שנים אחדות לפני כן, והפכה לפקולטה למשפטים.
בשנת 1959 הסתיימה בנייתו של בניין טרובוביץ', וב-1962 הוא הפך למשכן הקבע של הפקולטה למשפטים.
בשנת 1996 נחנך בניין מינקוף, בו נמצאים מרבית משרדי חברי הסגל האקדמי ומרכז צבי מיתר ללימודי משפט מתקדמים.
ספרית הפקולטה נמצאת בבניין דייוויד לייט.
שלושת המבנים מחוברים זה לזה.
בשנות השבעים והשמונים פעל במסגרת הפקולטה מכון לקרימינולוגיה.
הפקולטה מציעה מספר תוכניות לימוד, בכל התארים.
תואר ראשון, שבו לומדים כ-350 סטודנטים בשנה, הוא תואר חד-חוגי.
כמחצית מהסטודנטים לומדים במקביל תואר נוסף באוניברסיטה, לקראת שני תארים, כאשר השילובים הנפוצים הם כלכלה, חשבונאות או מדעי הרוח, במסגרת תוכנית מיוחדת.
אפשרויות אחרות הן לימודים של חטיבה או הקבץ של קורסים בפקולטות אחרות, בנוסף ללימודי המשפטים.
לסטודנטים יש אפשרות ללמוד סמסטר אחד בחו"ל, במסגרת תוכניות לחילופי סטודנטים של הפקולטה, בין היתר עם אוניברסיטאות מובילות בארצות הברית, אירופה, אסיה ואוסטרליה.
תואר שני מורכב ממספר מסלולים.
תואר שני עיוני, שבו יש מספר מסלולי-משנה: מסלולים למשפט אזרחי-מסחרי, ציבורי או פלילי.
התואר העיוני אינו כולל כתיבת עבודת תזה.
תואר שני מחקרי, שפועל במסגרת מרכז צבי מיתר ללימודי משפט מתקדמים.
מסלול זה כולל כתיבת עבודת תזה.
תוכנית ת"א-ברקלי למשפט מסחרי, שבמסגרתה לומדים הסטודנטים שני סמסטרים בת"א, וסמסטר אחד באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
תוכנית ת"א-נורת'ווסטרן למשפט ציבורי, שבמסגרתה לומדים הסטודנטים שני סמסטרים בת"א, וסמסטר אחד באוניברסיטת נורת'ווסטרן בשיקגו.
התואר המתקבל כפול, של שני המוסדות.
תוכנית קרן פרסול לתואר שני בין-לאומי, לסטודנטים זרים שמגיעים לישראל ללימודי התואר השני.
תוכנית דוקטורט, במסגרת מרכז צבי מיתר ללימודי משפט מתקדמים.
הפקולטה למשפטים ע"ש בוכמן זוכה להערכה בין-לאומית רבה.
ועדת הערכה של המועצה להשכלה גבוהה, בה היו חברים דקאנים לשעבר של אוניברסיטת קורנל, אוניברסיטת קולומביה ואוניברסיטת פנסילבניה, מצאה כי "הפקולטה למשפטים של אוניברסיטת תל אביב היא בית ספר ברמה עולמית.
יש לה אנשי סגל מעולים וסטודנטים מצוינים והיא מספקת השכלה משפטית משובחת שבמסגרתה היא חושפת את הסטודנטים הן לניתוח דוקטריני מסורתי והן לשלל גישות בין-דיסציפלינריות."
בוגרי הפקולטה זוכים באופן רצוף בהצלחה גבוהה בבחינות של לשכת עורכי הדין.
במועד קיץ 2019 עמד שיעור המעבר על 97%, הגבוה מבין כל המוסדות בישראל.
בדירוג שנחאי, המדרג מוסדות מחקר ולימוד על פי חלוקה לנושאים, דורגה ב-2018 הפקולטה למשפטים בקבוצת הדירוג 51–75. בשנת 2019 דורגה בקבוצת הדירוג 101–150, יחד עם הפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן, ואחרי הפקולטה למשפטים באוניברסיטה העברית שדורגה במקום ה-36. בדירוג של Times Higher Education, לשנת 2020, דורגה הפקולטה במקום ה-49 בעולם.
הפקולטה מוציאה לאור חמישה כתבי עת:
עיוני משפט - נוסד בשנת 1970 על ידי פרופסור זאב צלטנר והתלמידה דאז, פרופ' נילי כהן.
יחד עם כתב העת משפטים (של האוניברסיטה העברית), הוא כתב העת המשפטי בשפה העברית המוביל בישראל.
המערכת כוללת חבר סגל שמשמש בתור העורך הראשי (נכון ל-2023 פרופ' תמר קריכלי כץ) וחברי המערכת הם סטודנטים מצטיינים מהפקולטה.
כתב העת מתפרסם פעמיים בשנה.
משפט חברה ותרבות - כתב עת הנוסד בשנת 2003 כסדרת ספרים, בשנת 2018 שינה כתב העת את מתכונתו מסדרת ספרים לכתב עת, שהפך למוביל ומצטיין בתחומו.
כתב העת עוסק בבחינת הקשר שבין המשפט לבין תחומי דעת אחרים.
כתב העת יוצא לאור אחת לשנה, וכל כרך מוקדש לנושא מוגדר.
המערכת כוללת חבר סגל שמשמש בתור העורך ראשי (נכון לשנת 2024 פרופסור אסף חמדני), ולכל כרך נושאי מצטרף עורך מבין חברי הסגל האקדמי או עורך אורח ממוסד אחר.
חברי המערכת הם סטודנטים מצטיינים במיוחד מהפקולטה.
מאז הפך לכתב עת, יצאו כרכים בנושא המשפט והחרדים, פרטיות וחברת המעקב, משפט ורגשות, משפט ומשטרה, כלכלה, מוסדות ומשפט בישראל.
מעשי משפט - כתב-עת למשפט ולתיקון חברתי.
יוצא מטעם תוכנית "המשפט בשירות הקהילה", ועוסק בהיבטיה השונים של העשייה המשפטית למען שינוי ותיקון חברתיים.
כתב העת הוא הראשון שכל מאמריו נגישים לשימוש רחב ברישיון creative commons.
עורכו הראשי של כתב העת הוא פרופ' עמרי ידלין.
Theoretical Inquiries in Law - נוסד בשנת 2000 על ידי פרופסור אריאל פורת, שהיה עורכו הראשון (מ-2022 העורך הראשי הוא פרופסור רונן אברהם).
כתב העת מדורג ראשון בעולם מבין כתבי העת המשפטיים המתפרסמים מחוץ לארצות הברית{{הערה|ניתן לראות את מקומו בדירוג של Washington and Lee Law School, הפקולטה למשפטים ע"ש יוסף בוכמן כאן, תוך סימון non us}}.
כתב העת מתפרסם באנגלית, פעמיים בשנה, על ידי מרכז-על צגלה למחקר בינתחומי של המשפט שפועל בפקולטה.
המערכת כוללת חברי סגל נוספים ומספר תלמידים מצטיינים.
מכונה "TIL".דיני ישראל - שנתון לחקר המשפט העברי ותחומים גובלים.
כתב העת מפרסם מחקרים בהלכה היהודית ובמשפט עברי מתוך גישות שונות.
העורך הראשי כיום הוא ד"ר שי ווזנר.
בפקולטה פועלות תשע קליניקות משפטיות המעניקות סיוע וייצוג משפטי בתחומים שונים.
סטודנטים נבחרים לוקחים חלק בעשייה זו מדי שנה לצד מנחים אקדמיים ועורכי דין:
הקליניקה לזכויות אדם הקליניקה לזכויות בהליך הפלילי הקליניקה לזכויות עובדים הקליניקה לצדק סביבתי והגנה על זכויות בעלי חיים הקליניקה לזכויות פליטים קליניקת הכנסת הקליניקה לזכויות ניצולי השואה ואנשים בזקנה הקליניקה לתובענות ייצוגיות הקליניקה לפרטיותבעבר הועבר גם הקורס החדשני "יזמות וחדשנות בעולם המשפט" תחת מערך הקליניקות של הפקולטה.
בנוסף, בפקולטה קיימים מספר קורסים המשלבים פעילות קלינית, כגון הקורס "פרקליטות בעשייה", בו הסטודנטים לוקחים חלק בפעילות הפרקליטות.
רבים מבוגרי הפקולטה ממלאים עמדות מפתח במשפט, בממשל, באקדמיה ובמשק בישראל.
ב-2010 הקימה הפקולטה ארגון בוגרים, שבראשו עמדה עו"ד מיכל הרצוג, והחל משנת 2014 עומד בראשו עו"ד צבי האוזר.
נשיא המדינה יצחק הרצוג הוא בוגר הפקולטה.
מבין שופטי בית המשפט העליון כיום, חמישה הם בוגרי הפקולטה: פרופ' דפנה ברק-ארז, פרופ' עופר גרוסקופף, רות רונן (בוגרת תואר מוסמך), ח'אלד כבוב, ויחיאל כשר.
הנשיאה חיות היא בוגרת הפקולטה הראשונה שכיהנה כנשיאת בית המשפט העליון.
ממלא מקום הנשיאה, השופט בדימוס עוזי פוגלמן, גם הוא בוגר הפקולטה.
בין בוגרי הפקולטה נמנים פוליטיקאים רבים, לרבות חברי הכנסת גדעון סער, תמר זנדברג, דוד ביטן, ניצן הורוביץ, אסף זמיר, אבי ניסנקורן, צבי האוזר, בועז טופורובסקי, יואב סגלוביץ, עידן רול, יוראי להב-הרצנו.
גם בעולם התקשורת נמנים בוגרים רבים, לרבות אילנה דיין-אורבך, בן כספית, עמוס הראל, רביב דרוקר, קרן מרציאנו, טל שניידר, בן דרור ימיני, עמליה דואק, מתן חודורוב, ליאור שליין וליאור קינן.
בתחום העסקים והפיננסים ישנה נוכחות בולטת גם כן, לרבות עפרה שטראוס, רקפת רוסק עמינח, עדי סופר תאני ונוחי דנקנר.
בתחום האקדמי נמנים בוגרים רבים גם כן.
בנוסף, ארבעה מרצים ישראלים באוניברסיטת הרווארד הם בוגרי הפקולטה: יוחאי בנקלר, אריה בבצ'וק, אורן בר-גיל וגבריאלה בלום.
בשנת 1964 נפתחו הלימודים בפקולטה עם שלושה חוגים: סוציולוגיה, מדעי המדינה ויחסים בינלאומיים והחוג לארצות מתפתחות.
שנת הלימודים תשכ"ד נפתחה עם ארבעה חוגים נוספים: כלכלה, סטטיסטיקה, לימודי עבודה ומגמה לעיתונאות.
באוקטובר 1969 נפתחו לימודי תואר שני בסוציולוגיה, מדע המדינה וסטטיסטיקה.
בנובמבר 1969 נחנך הבניין המרכזי של הפקולטה, בניין נפתלי.
בנוסף לתוכניות לתואר מתקיימות בפקולטה תוכניות לימודים מיוחדות למנהלים ובכירים, תוכניות מיוחדות למצטיינים, מסלולים מיוחדים ובנוסף תוכניות לתואר שני ובאנגלית ביישוב סכסוכים וגישור, באנגלית ביישוב סכסוכים וגישור, לימודי הגירה, ביטחון ודיפלומטיה, מדע המדינה ותקשורת פוליטית, והתוכנית משבר וטראומה.
בפקולטה מתקיימות תוכניות לימוד מיוחדות:
מ"א אקזקוטיבי ללימודי ביטחון ודיפלומטיה
מדע המדינה בתחום תקשורת פוליטית
התכנית הבינלאומית ליישוב סכסוכים וגישור
התוכנית הבינלאומית ללימודי ביטחון ודיפלומטיה
התוכנית הבינלאומית למדע המדינה ותקשורת פוליטית
נכון לשנת 2014, לומדים בפקולטה כ־3,500 תלמידי תואר ראשון, כ־1,800 תלמידי תואר שני וכ-200 תלמידי תואר שלישי.
תמונהשםתקופת כהונההערות1יונתן שפירא1966–1969סוציולוג2חיים בן-שחר1969–1972כלכלן3איתן ברגלס1972–1974כלכלן4סעדיה תובל1974–1977חוקר מדע המדינה5אשר אריאן1977–1981חוקר מדע המדינה6אסף רזין1981–1986כלכלן7אפרים יער1986–1991סוציולוג8יונתן שפירא1991–1993סוציולוג
קדנציה שנייה9אריה נדלר1993–1998פסיכולוג10משה סמיונוב1999–2002סוציולוג11אינה וינר2002–2006פסיכולוגית12נח לוין-אפשטיין2006–2012סוציולוג13תמר רונן-רוזנבאום2012–2020חוקרת חינוך14 איתי סנד2020–2024חוקר מדע המדינה15אמל ג'מאל2024–מכהןחוקר מדע המדינה
הנחת אבן הפינה לבניין נפתלי
הבניין הגבוה והבולט בקצה הדרומי של קמפוס אוניברסיטת תל אביב הוא "בניין נפתלי", הקרוי על שמו של פרץ נפתלי, המשמש מאז נחנך ב-1969 את הפקולטה למדעי החברה.
תכננו אותו האדריכלים אריה אל-חנני וניסן כנען בהשתתפות מרדכי אנגלמאייר.
ב-29 באוקטובר 1967 נערך באתר טקס הנחת אבן הפינה לבניין נפתלי.
בטקס השתתפו גולדה מאיר, שר האוצר פנחס ספיר, ראש עיריית תל אביב מרדכי נמיר ונכבדים אחרים.
קרוי על שמו של ישראל בר-שירה (בשרובקר) ממייסדי הפקולטה למשפטים באוניברסיטה (שנפטר ב-1982).
עוצב כמבנה צנוע ששמר על אופי הבינוי של המבנים המרכזיים בקמפוס שנבנו כולם בבטון חשוף.
כל אחת מצלעות הבניין נמתחת לאורך של 26.2 מ', ובכל אחת מהן קבעו האדריכלים ששה פתחי חלונות אנכיים המאפשרים קשר עין אל החוץ.
בפתחים אלה שולבו תריסי בטון קבועים להם נועד תפקיד פונקציונלי של הצללה, אך גם תפקיד עיצובי שנועד ליצור חלוקה בפתחים הגבוהים.
זמן קצר לאחר תחילת ההקמה של בניין נפתלי התקבלה באוניברסיטה תרומה להקמת בניין האודיטוריום המרכזי שיועד לקום בסמוך.
בניין שרת – בית הספר לפסיכולוגיה
תוכנן על ידי השותפים האדריכלים איליה בלזיצמן ואנדרי לייטרסדורף מההסתדרות, הסדר והמשמעת שאפיינו את התקופה משתקפים גם בעיצוב הבניין – מסדרונות ארוכים וחזיתות המורכבות משוברי קרני שמש
בניין בית הספר לכלכלה ע"ש איתן ברגלס
אדריכלים: עליזה טולדו ואלכסנדר שוורץ
הוקם בהשקעה של 5 מיליון דולר, הוקם בסיוע תרומות שהתקבלו מגופים עסקיים במשק ואנשי עסקים פרטיים.
בניין שאפל – בית הספר לעבודה סוציאלית
משנת הלימודים תשמ"ט (1988/89), שנת העשרים לקיומו של בית הספר, מתקיימות פעולותיו בבניין, שהוקם בתרומתה הנדיבה של משפחת שאפל, לילי ונתן להנצחת זכרו של בנם בוב שאפל.
בשנת הלימודים תשס"ב (2001) נחנך אגף חדש בבנין בית-הספר, שבנייתו נתאפשרה על-ידי תרומה נדיבה נוספת של המשפחה.
בנין בית-הספר והתשתיות שבו -- כיתות הלימוד, מעבדת המחשבים, המעבדה האורקולית והספרייה, מותאמים כולם לצורכי ההוראה, המחקר וההכשרה המקצועית הייחודית למקצוע העבודה הסוציאלית.
בניין מרים ומשה שוסטר למרכז לטרואמה וחוסן – פסיכולוגיה (בעתיד)
דניאל הגרי – דובר צה"ל, קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף
שרה נתניהו – פסיכולוגית, אשתו של בנימין נתניהו
גיא פינס – מגיש טלוויזיה, שדרן רדיו, מפיק ואיש בידור ותקשורת
הפקולטה למדעי החיים ע"ש מינה ואבררד גודמן היא פקולטה באוניברסיטת בר-אילן העוסקת במחקר והוראה של מדעי החיים והביולוגיה.
הפקולטה פועלת מנהלית כגוף מחקר והוראה מאוחד, כשבמסגרתו פועל עצמאית בית הספר לאופטומטריה ומדעי הראייה.
עם הקמתה של אוניברסיטת בר-אילן בשנת 1955, החל לפעול בה קורס אחד בתחום מדעי החיים – ביולוגיה כללית, שאותו לימד פרופ' אליהו פינסקי וכלל הרצאה ושעות מעבדה.
בשנה השנייה הצטרף אליו ד"ר דוד סומפולינסקי ונפתחו קורסים גם בבוטניקה, בקטריולוגיה רפואית (שנקראה מאוחר יותר מיקרוביולוגיה) וביוכימיה והקורס בביולוגיה כללית נלמד לסירוגין עם קורס בזואולוגיה, ואלו התפתחו לארבע מחלקות עצמאיות - בוטניקה, מיקרוביולוגיה, ביוכימיה וזואולוגיה.
באמצע שנות השישים הוחלט לאחד את כל המחלקות למחלקה אחת למדעי החיים.
המחלקה למדעי החיים הוקמה בסוף שנות השישים במסגרת "הפקולטה למדעי הטבע והמתמטיקה" ובראשות פרופ' ברונו לוננפלד, רופא ישראלי יליד אוסטריה שהיה הראשון בעולם להמציא תרופה לטיפולי פוריות, וקיבלה בהדרגה אישור למתן תארים מתקדמים במגמות השונות.
באוקטובר 1989, בעקבות התפתחותו המסיבית של המחקר בתחום, והגידול במספר החוקרים והסטודנטים במחלקה, הוחלט לפצל את הפקולטה והמחלקה למדעי החי קיבלה ב-1998 מעמד של פקולטה עצמאית לצד הפקולטה למדעים מדויקים.
הדיקן הראשון שלה היה פרופ' שמואל זלצברג, מומחה לביולוגיה מולקולרית ולווירולוגיה.
עם הקמת הפקולטה צורף אליה בית הספר לאופטומטריה ומדעי הראייה, שהוקם ב-1995, כיחידת משנה עצמאית.
בשנת 1999 זכה פרופ' יגאל כהן, חוקר לפיטופתולוגיה (פתולוגיה של צמחים) בפקולטה, בפרס ישראל בחקר החקלאות.
פרופ' שולמית מיכאלי, המתמחה בחקר RNA בטפילים, זכתה ב-2026 בפרס ישראל בחקר מדעי החיים.
החל מאפריל 2006 נקראת הפקולטה ע"ש מינה ואבררד גודמן, זוג פילנתרופים מבריטניה שתרמו לחיזוק הפעילות המחקרית בה.
נכון ל-2025 פועלות בפקולטה כ-50 קבוצות מחקר החוקרות במגוון תחומי ידע.
אימונולוגיה וחקר הסרטן - מחקר בנושאים כדוגמת חקר המערכת החיסונית, הקשר בין המערכת החיסונית לחיידקי המעיים, היווצרות והתפתחות תאי סרטן, מנגנונים הנלחמים בסרטן ופיתוח טיפולים בסרטן.
אקולוגיה ומדעי הצמח - אקולוגיה במערכות יבשתיות וימיות, עמידות צמחים למצבי עקה שונים, טפילים ומחלות, התנהגות בעלי חיים בטבע ועוד.
ביולוגיה חישובית ומבנית - חקר המבנים של תאי טי, דנ"א, רנ"א והשלכותיהם וביואינפורמטיקה (חקר הביולוגיה באמצעות מחשב).
ביולוגיה תאית והתפתחותית - חקר הביולוגיה ברמת התא הבודד ומטה, כדוגמת רמת הדנ"א, החלבונים שבתא והמולקולה הבודדת.
מיקרוביולוגיה ווירולוגיה - חקר בקטריות ונגיפים ופיתוח תרופות.
אופטומטריה ומדעי הראיה - חקר מערכת הראייה האנושית.
בשל היותה מדע רב ענפי, מקיימת הפקולטה מחקרים רב תחומיים רבים ומשתפת פעולה עם חוקרים באוניברסיטה ומחוצה לה בתחומים אחרים.
לדוגמה: חוקרים בתחום הבוטניקה משתפים פעולה עם חוקרים מהמחלקה ללימודי ארץ ישראל וארכאולוגיה, זיקות נוספות מתקיימות עם תחום מדעי המחשב, פיתוח תרופות בשיתוף המחלקה לכימיה, ויתר חוקרי מדעי הטבע.
מכון ספדי לחקר הסרטן, איידס ואימונולוגיה פועל במסגרת הפקולטה.
על מנת לסייע למחקר פועלים בפקולטה "המרכז למחקר טרום-קליני" בו גדלים בעלי חיים המשמשים בחיות מודל ומתבצעים ניסויים בסביבה מבוקרת ומפוקחת, "היחידה לייצור בעלי חיים טרנסגניים ושימור עוברים", "מרכז התשתיות המדעיות ע"ש קנבר" המפעיל מגוון סוגי מיכשור מדעי ו"יחידת הביואינפורמטיקה והביוסטטיסטיקה" המספק שירותי אנליזה ומחקר.
"הספרייה למדעי החיים ע"ש דימסטון, קרייטמן ושוורץ", חלק ממערך הספריות והמידע, הוקמה ב-1991 ומשמשת כספריית הפקולטה.
בפקולטה מתקיימים לימודים לשלושה תארים - תואר ראשון (בוגר במדעים, B.Sc.), תואר שני (מוסמך למדעים, M.Sc.) ותואר שלישי (דוקטור לפילוסופיה, Ph.D.).
הפקולטה למדעי החיים חותרת להעניק לסטודנטים חינוך מדעי רגיש לצורכי הציבור, ולמימד החברתי, הכלכלי והסביבתי של המחקר הביולוגי, חינוך המלווה גם בהיבט יהודי, הלכתי ומוסרי.
נכון ל-2025 קיימים מספר מסלולי לימוד לתואר ראשון - חמישה מסלולים חד חוגיים במדעי החיים (ביולוגיה), ביוטכנולוגיה, ביולוגיה חישובית (ביואינפורמטיקה) ואופטומטריה, שלושה מסלולים דו-חוגים מובנים בשיתוף עם המחלקה לכימיה, המחלקה לפסיכולוגיה והתוכנית למדעי המוח ומסלול דו-חוגי לא מובנה.
כל המסלולים לתואר ראשון מתפרסים על שלוש שנות לימוד, למעט התואר הראשון באופטומטריה שאורכו ארבע שנים ובסיומו נבחנים במבחנים ממשלתיים לקבלת רישיון אופטומטריסט.
בנוסף, מתקיימים בפקולטה, החל מ-2014, לימודי מכינה לרפואה (קדם רפואה ) המיועד לבוגרי תואר ראשון מכל התחומים המעוניינים להתקבל ללימודי רפואה במסלול ארבע-שנתי באחת האוניברסיטאות בישראל.
לימודי התואר השני בפקולטה מבוססים על מחקר במעבדות מחקר וכתיבת תזה, אך קיימים גם מסלולים לתואר שני ללא תזה.