tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בסוף מרץ 2015 נכנסו לתקוף כללים שאוסרים על תאגידי המים לקבל החלטה על ניתוק צרכן מאספקת מים בשל חוב, מבלי שקיבלו אישור מפורש מוועדה מייעצת.
עד שנת 2008 רוב הרשויות המקומיות בישראל ניהלו את אספקת המים לתושביהן.
ניתוקים ממים בוצעו בשתי רמות: ניתוק יישובים שלמים שצברו חוב גדול על תשלומי המים ל"מקורות", וניתוק צרכנים שצברו חוב לרשות המקומית או לתאגיד מים אזורי.
על מנת לצמצם את הפגיעה בתושבים, נהגה "מקורות" לצמצם את אספקת המים ליישובים שצברו חוב ולא לנתקם לגמרי.
צמצום זה נעשה באופן של הורדת הכמות, ניתוק אזור ברשות המקומית או אספקה במספר שעות אחדות ביום.
בכנסת עלתה ביקורת על מדיניות ניתוק המים של "מקורות", אך הניתוקים נמשכו.
לעיתים פעילות הניתוק נתקלה בהתנגדות בכוח, ועל כן נעשתה במקרים רבים בליווי שוטרים.
חוק תאגידי מים וביוב, התשס"א-2001 קבע כי ניהול משק המים העירוני יועבר מהרשויות המקומיות לתאגידי מים ציבוריים, ובעקבותיו הוקמה ב-2006 רשות המים כגוף המפקח על פעולת תאגידי המים.
בשנת 2007 נכנסה לתוקפה הוראה המחייבת את הרשויות המקומיות להעביר את ניהול המים לתאגידים, ועד שנת 2008 העבירו רוב הרשויות המקומיות את ניהול משק המים לתאגידים בבעלות הרשות המקומית.
מדיניות ניתוק המים בתקופת הרשויות המקומיות הוסדרה באמצעות חוקי עזר, אך בפועל מדיניות האכיפה התחשבה בשיקולים סוציאליים ואחרים לפני ניתוק מים.
בשנת 2004, בעקבות עתירה לבג"ץ נגד חוקיות חוקי העזר, קבע משרד הפנים "נוהל הפעלת הסמכות לנתק מים" (שהופץ בחוזר מנכ"ל משרד הפנים 6/2004), שהסדיר את אפשרויות הניתוק, קבע כללים ותנאים להפסקת אספקת המים והסדיר את נוהל ביצוע הניתוק.
חוק תאגידי מים וביוב קבע כי יש להתקין כללים לניתוק מים בתוך שישה חודשים מיום תחילת החוק, אבל בהיעדרם פועלים תאגידי המים כיום בהתאם לנוהל משרד הפנים שהופץ ב-2004.
"נוהל הפעלת הסמכות לנתק מים" מגדיר שניתן להימנע מניתוק מים על רקע מצב אישי קשה שייקבע לפי חוות דעת של לשכת הרווחה, ושניתן לקבוע הסדר תשלומים עם חייב שאינו יכול, על רקע מצוקה כלכלית, לשאת בתשלום החוב.
הנוהל מגדיר שלא ניתן לבצע ניתוק, אלא אם החוב עולה על סכום מינימלי מסוים, שמעודכן לפי מדד המחירים לצרכן, ועמד בעת הוצאת הנוהל על 300 ש"ח.
בעקבות רפורמה במשק המים שנכנסה לתוקף ב-2010, נקבעו תעריפי מים ארציים אחידים, שגרמו לעלייה של כ-30% בממוצע במחירי המים.
בנובמבר 2014 הודיעה רשות המים בוועדת הכלכלה של הכנסת כי ניתוק אספקת מים לחייבים יהיה כרוך באישור ועדה מיוחדת, לאחר שיוכח כי החייב לא עמד בתנאים מסוימים.
ההודעה התקבלה לאחר מספר חודשים של דיונים בוועדת הכלכלה בעניין מדיניות ניתוקי המים.
בפברואר 2015 אישרה ועדת הכלכלה של הכנסת את כללי תאגידי המים, שנכנסו לתוקף החל מ-31 במרץ 2015.
בשנת 2012 יצא הסרט "מנתק המים", בכיכובו של משה איבגי ובבימויו של עידן הובל, שהוצג בפסטיבל הסרטים של ונציה.
העלילה עוסקת בעבודתו הקשה של מנתק מים שעובד בעירייה, עבודה שכרוכה בגידופים והשפלה, ומבוססת על סיפור חייו של אביו של הובל, שעבד כמנתק מים בעירייה.
המונח ניתוח תנועת גולשים מתייחס לתהליך בדיקת ההתנהגות של מבקרים מסוימים באתר אינטרנט מסוים, או לבדיקת מגמות שונות בקרב כל המבקרים באתר אינטרנט מסוים - מידע המסוגל לסייע להבין טוב יותר כיצד יש לייעל את האתר.
בהקשר מסחרי, ניתוח תנועת הגולשים של אתר אינטרנט מסייע למנהל האתר להבין כיצד יש לייעל את האתר על מנת לקדם את המטרות העסקיות אשר לשמן הוקם האתר.
חברות רבות מספקות כיום יישומים/תוכנות ניתוח תנועת גולשים.
תוכנות/יישומי ניתוח תנועת גולשים מסוגלות לסייע לחברות למדוד את מידת ההשפעה שיש לקמפיין הפרסום שלהם באמצעי המדיה המסורתיים שכן ניתוח תנועת הגולשים של האתר מסייע להם להעריך כיצד כמות הגולשים שנכנסים לאתר אינטרנט מסוים גדלה לאחר ההשקה של כל קמפיין פרסום.
ניתוח תנועת הגולשים מסייע בין היתר למנהלי האתר לדעת כמה גולשים ביקרו באתר אינטרנט בפרק זמן מסוים, ומסייע להבין מה כמות הצפיות בכל דף באתר בפרקי זמן מסוימים, ומהו שיעור הנטישה (Bounce Rate), של גולשים מזדמנים שהגיעו אך עזבו את האתר מיידית..
ישנם שני סוגים שונים של ניתוח תנועת גולשים:
Off-site web analytics - ניתוח תנועת הגולשים אל אתר אינטרנט מסוים אשר אינו בהכרח אתר שהנכם מנהלים או אשר נמצא בבעלותכם.
סוג זה של ניתוח תנועת גולשים עשוי לכלול את הניסיון להבין מהו קהל היעד הפוטנציאלי של האתר, את מידת הניראות של האתר בגוגל, ולהבין מה כמות אתרי האינטרנט שמכילים קישורים המפנים לתכנים הנמצאים באותו אתר האינטרנט.
On-site web analytics - ניתוח תנועת הגולשים בתוך אתר אינטרנט מסוים אשר אותו הנכם מנהלים או אשר נמצא בבעלותכם (הנתונים זמינים רק בפני בעלי הרשאות באתר).
סוג זה של ניתוח תנועת גולשים, משמש בעיקר לצורך שיפור האפקטיביות של קמפיין שיווקי (לדוגמה, באמצעות נתונים אודות ההשפעה של דף מסוים על כמות הרכישות שמבוצעות למוצרים הנמכרים דרך האתר, ניתן לדעת טוב יותר מה כדאי לשפר על מנת להעלות את כמות הרכישות).
נכון ל-2015 Google Analytics הוא כלי ה-On-site web analytics אשר נמצא בשימוש הנרחב ביותר.
נכה, לא חצי בן אדם היא עמותה ישראלית הפועלת למען זכויות אנשים עם מוגבלות במדינת ישראל.
מטרותיה העיקריות הן העלאת קצבת הנכות הכללית והשוואתה לשכר המינימום, קידום נושא הנגישות, הזכות לדיור, סיעוד, טיפול רפואי ראוי ושילוב אנשים עם מוגבלות בחברה ובתעסוקה.
העמותה החלה את פעילותה בקמפיין ארצי שנקרא "נכה, לא חצי בן אדם" שהחל בחודש ינואר 2015, כמחאה על שחיקת קצבת הנכות בישראל במשך למעלה מ-15 שנים.
באפריל 2016 נוסדה העמותה באופן רשמי.
העמותה חברה בפורומים חברתיים שונים כגון הפורום למאבק בעוני, הפורום לקידום בריאות לאנשים עם מוגבלויות, הוועדה הארצית לקידום זכויות אנשים עם מוגבלות בלשכת עורכי הדין, מינהל המוגבלויות במשרד הרווחה והביטחון החברתי, הוועדה הציבורית לבחינת כללי הזכאות לדיור הציבורי במשרד הבינוי והשיכון, ועוד.
מייסד העמותה ויושב הראש שלה הוא אלכס פרידמן, המרותק לכיסא גלגלים ומשותק בעקבות ניוון שרירים (SMA).
מנכ"ל העמותה הוא חנן טל פעיל חברתי ללא מוגבלות.
כיום ביחד עמם מנהלים את העמותה מרט גרטצמן, כלנית צור, ואישים נוספים אשר פועלים יחדיו בהתנדבות מלאה.
פעילות מקוונת ברשתות החברתיות (נכון לתחילת 2023, לדף הפייסבוק של העמותה כ-75 אלף עוקבים)
קיום מופעים וכנסים בהשתתפות מובילי דעת קהל
פעולות מול ועדות הכנסת וחקיקה בכנסת ישראל
בחינת הזכויות הסוציאליות של עובדים זרים על פי החוק
ייעוץ וסיוע פרטני לאנשים עם מוגבלות
הגשת תביעות ייצוגיות נגד עסקים בטענה שלא הנגישו את אתרי האינטרנט שלהם.
אחת התביעות נדחתה לאחר שהוגשה נגד עסק קטן שהיה פטור מדרישות הנגישות, וללא אזהרה מוקדמת הנדרשת בדין.
העמותה זוקפת לזכותה בין היתר הישגים בהשפעה ניכרת מצדה (לצד גורמים נוספים) על הנושאים הבאים:
תוספת 300 מיליון שקלים לתקציב הנכים במסגרת חוק ההסדרים 2017
העברת חוק הנכים בהיקף 4.341 מיליארד שקלים להעלאת קצבת הנכות בשנת 2018
מענק בסך 500 שקלים בעת התפרצות נגיף הקורונה בישראל
הרחבת חוק הנכים בכ-900 מיליון שקלים בדגש על רפורמה לילדים הנכים
הצמדת קצבאות הנכות לשכר הממוצע במשק
בסטטיסטיקה, ניתוח שונות הוא מושג המבטא אוסף של מודלים סטטיסטיים שפותחו על ידי הסטטיסטיקאי רונלד פישר.
מטרת המודלים הללו לנתח את ההבדלים בין ממוצעים של קבוצות.
ניתוח שונות חד־כיווני (One way ANOVA) מבוצע כשמדובר על משתנה בלתי תלוי אחד בלבד.
ניתוח שונות דו כיווני (Two way ANOVA) מבוצע כשמדובר על שני משתנים בלתי תלויים.
ניתוח שונות תלת כיווני (Three way ANOVA) מבוצע כשמדובר בשלושה משתנים בלתי תלויים וכן הלאה.
המילה חד דו תלת וכו' מתייחסת למספר המשתנים הבלתי תלויים.
כל ניתוח שונות נעשה על משתנה תלוי אחד בלבד.
מנהלת בית ספר רוצה לבחון אם קיימים הבדלים בשביעות הרצון של קבוצות שונות בבית הספר.
תחילה, רוצה המנהלת לבחון אם קיימים הבדלים בין אימהות לאבות ברמת שביעות הרצון בבית הספר.
במדגם שהיא עורכת נמצא שממוצע שביעות הרצון של האבות הוא 5.2 מתוך 7 ואילו זה של האימהות הוא 4.8. האם היא יכולה להסיק שאבות שבעי רצון יותר מאימהות?
או שמא ההבדל בין הקבוצות הוא מקרי משום שמדובר במדגם?
כדי לבחון אם ההבדל בין ממוצעים של שתי קבוצות מובהק סטטיסטית, יש לבצע מבחן t למדגמים בלתי תלויים או ניתוח שונות חד־כיווני.
כדי לבחון הבדל בין ממוצעי שביעות הרצון של שלוש קבוצות, או יותר, למשל ההבדל בין הורי כיתות א ב ו ג, לא ניתן לבצע מבחן t (המיועד לשתי קבוצות בלבד), וצריך לבצע ניתוח שונות חד כיווני.
כדי לבחון הבדל בין קבוצות המתייחס לשני משתנים בלתי תלויים (למשל מגדר ההורים וכיתת הילד) על משתנה תלוי אחד (למשל שביעות הרצון).
יש לבצע ניתוח שונות דו־כיווני.
ניתוח שונות חד כיווני הוא מבחן סטטיסטי המשווה אם הממוצעים של שתי קבוצות או יותר שונים זה מזה.
כאשר מדובר בשתי קבוצות בלבד נהוג לבצע מבחן t, אך ניתוח שונות חד כיווני ייתן תוצאה זהה.
כשמדובר בניתוח שונות, סטטיסטי המבחן הוא ערך ה־F, כשעבור מצב בו יש שתי קבוצות בלבד .
נניח כי ישנן k קבוצות שונות שנרצה להשוות ביניהן.
בכל קבוצה יש תצפיות, כך שהתצפית היא התצפית ה־j בקבוצה ה־i.
אזי המודל מניח כי התצפיות בקבוצה ה־i מתפלגות נורמלית סביב תוחלת השווה ל־, בסטיית תקן .
כלומר לכל קבוצה תוחלת שונה.
אפשר גם לפרק את הביטוי כך שנגדיר גורם של רעש המתפלג נורמלית סביב האפס, בסטיית תקן של , ונוסיף אותו לתוחלת הקבוצה.
בכתיב מקוצר נאמר , כאשר .
עבור השערת האפס, לא נניח הבדל בין תוחלות הקבוצות.
ועבור השערת H1 אחרת מכך.
ומכאן שהתפלגות ממוצע כלל הדגימות:
נגדיר את סכומי הריבועים הבאים:
כאשר F זוהי התפלגות F.
מבחני Post Hoc – השוואות אנליטיות
אם מבחן ניתוח השונות מצביע על כך שהאוכלוסיות שונות זו מזו, עולה השאלה בין אילו זוגות של אוכלוסיות יש הבדל מובהק.
בשאלה זו עוסקים מבחן LSD של פישר , מבחן הטווח של טוקי ומבחנים נוספים.
ניתוח שונות דו כיווני מתאים למצב בו מערך המחקר כולל שני משתנים בלתי תלויים ומשתנה תלוי אחד.
כל אחד מהמשתנים הבלתי תלויים יכול לכלול שתי אפשרויות (בעגה המקצועית: ערכים או רמות) או יותר.
המצב הפשוט ביותר הוא כזה שכל משתנה בלתי תלוי הוא בעל שני ערכים בלבד ודוגמה כזו מובאת למטה.
חוקרת רוצה לבחון את השאלה האם כוונת רכישה (משתנה תלוי) קשורה לאופן הפנייה לצרכנים (משתנה בלתי תלוי א) ולתפיסת עולמם (משתנה בלתי תלוי ב).
היא העבירה ל־80 נחקרים תיאור של אותו מוצר בדיוק כשלמחצית הפניה בפרסומת הייתה בלשון יחיד ("אתה") ולמחצית היא הייתה בלשון רבים ("אתם").
בנוסף, היא בדקה האם הנחקר בעל תפיסת עולם אינדיבידואליסטית (מדגישה את צורכי העצמי) או קולקטיביסטית (מדגישה את צורכי הקהילה).
לאחר קריאת הפרסומת, הנחקר התבקש לציין מה הסיכוי שהוא ירכוש את המוצר, על סולם שבין 1 (בטוח שלא) ועד 6 (בטוח שכן).
סוג הניתוח הסטטיסטי המתאים במקרה זה הוא ניתוח שונות דו־כיווני.
בטבלה מובאים ממוצעי הקבוצות במשתנה התלוי (הסיכוי לרכוש את המוצר) על פי שני המשתנים הבלתי תלויים.
סוג הפניה בפרסומתבלשון יחידבלשון רביםסך הכלתפיסת עולםאינדוו'4.403.083.74קולקטי'3.104.503.80סך הכל3.753.79
ניתוח שונות דו כיווני מאפשר לבדוק שלוש שאלות: לגבי כל אחד מהאפקטים העיקריים ולגבי האינטראקציה הזוגית
אפקט עיקרי למשתנה בלתי תלוי א
האם אופן הפניה לצרכן, קשור למשתנה התלוי (כוונת הרכישה)?
במילים אחרות, האם ההבדל שהתקבל במדגם בממוצע הסיכוי לרכוש את המוצר בין נחקרים שפנו אליהם בלשון יחיד (3.75) לבין נחקרים שפנו אליהם בלשון רבים (3.79), הוא מובהק סטטיסטית.
בפשטות, השאלה היא האם ניתן להכליל לאוכלוסייה את המסקנה כי פניה בפרסומת בלשון רבים (מעבר או בלי לקחת בחשבון את תפיסת העולם) מביאה לסיכוי גבוה יותר לרכוש את המוצר, מאשר פניה בלשון יחיד.
אפקט עיקרי למשתנה בלתי תלוי ב
האם המשתנה הבלתי תלוי (תפיסת העולם) קשור למשתנה התלוי (הסיכוי לרכוש את המוצר).
במילים אחרות, האם ההבדל שהתקבל במדגם בסיכוי לרכוש את המוצר בין בעלי תפיסת עולם אינדיבידואליסטית (3.74) לבין בעלי תפיסת עולם קולקטיביסטית (3.80) הוא מובהק סטטיסטית.
בפשטות, השאלה היא האם ניתן להכליל לאוכלוסייה את המסקנה כי המוכנות לרכוש את המוצר גבוהה יותר אצל בעלי תפיסת עולם קולקטיביסטית מאשר אצל בעלי תפיסת עולם אינדיבידואליסטית (וזאת מעבר לסוג הפנייה בפרסומת).
האם הקשר בין משתנה בלתי תלוי א (סוג הפניה בפרסומת) למשתנה התלוי (כוונות רכישה) תלוי בערך של משתנה בלתי תלוי ב (תפיסת העולם).
במילים אחרות, האם ההבדל בכוונות הרכישה (המשתנה התלוי) בין נחקרים שקבלו את הפרסומת בלשון יחיד לבין נחקרים שקבלו את הפרסומת בלשון רבים (משתנה בלתי תלוי א) אצל בעלי תפיסת עולם קולקטיביסטית שונה (בכיוונו או בגודלו) מאשר אצל בעלי תפיסת עולם אינדיבידואליסטית.
לפי הטבלה הנתונים מראים כי במדגם יש אינטראקציה.
דפוס האינטראקציה הוא כזה שההבדל בכוונות הרכישה בין פנייה בלשון יחיד לבין פניה בלשון רבים אצל אינדיבידואליסטים הפוך בכיוונו מזה שאצל הקולקטיביסטיים.
בקרב האינדיבידואליסטים בממוצע הסיכוי לרכוש את המוצר גבוה יותר כשהפניה היא בלשון יחיד (4.40) מאשר בלשון רבים (3.08).
ואילו אצל הקולקטיביסטיים בממוצע הסיכוי לרכוש את המוצר גבוה יותר כשהפניה היא בלשון רבים (4.50) מאשר בלשון יחיד (3.10).
דפוס אינטראקציה זה קרוי אינטראקציה דיס־אורדינלית, בה האפקט העיקרי אינו מייצג את התמונה בתוך כל שורה או בכל טור.
האיור הבא מציג את התוצאות הללו באופן גרפי
ייתכנו דפוסים אחרים של אינטראקציה בהם אין היפוך.
במצבים אלה יש משמעות לאפקט או לאפקטים העיקריים.
בכל מקרה, גם כאן השאלה היא האם האינטראקציה מובהקת או היא תוצר של העובדה שמדובר במדגם ולמעשה ההבדלים הם מקריים ולכן לא ניתן להכליל את הדפוס לאוכלוסייה.
ניתוח תוכן היא שיטת מחקר לניתוח של טקסטים במגוון פורמטים (טקסט כתוב, קול, תמונה, וידאו, דיגיטלי).
שיטת ניתוח התוכן התפתחה במסגרת מדעי החברה האמפיריים והיא מגשרת בין הניתוח הכמותי הסטטיסטי לבין הבחינה האיכותנית של הפריטים הנבחנים.
יש להבחין בין ניתוח תוכן לקיטלוג של טקסט, כאשר מטרתו של ניתוח התוכן היא להגיע למסקנות על-אודות דפוסים, קשרים או הבדלים בטקסטים הנבחנים.
יתרונותיה של השיטה הם ביכולת לבחון באופן בלתי מתערב טקסטים בצורה המאפשרת את שחזור תהליך הניתוח ואת תיקונו במידת הצורך.
חסרונותיה של השיטה מתמקדים במהימנותה, ביכולת המוגבלת להמיר טקסטים מסוימים למערכת מספרית תוך הסכמה רחבה ביחס להמרה זו.
מקורן של ההגדרות המקובלות כיום לניתוח תוכן באמצע המאה העשרים.
אחת מההגדרות המוקדמות של ברלסון מתייחסת לניתוח תוכן כשיטה לתיאור אובייקטיבי, שיטתי וכמותי של תכנים תקשורתיים.
הגדרה מאוחרת יותר של קריפנדורף מתייחסת לניתוח התוכן כשיטה מחקרית אשר נועדה להסקה תקפה ובת שחזור של טקסטים להקשרי השימוש שלהם.
בדומה למערכי מחקר כמותיים אמפיריים אחרים, מבוצע הניתוח הטקסטואלי לאור שאלות והשערות ולאחר הגדרה של היחידות הנבחנות.
יחידות של ניתוח תוכן הן מגוונות ויכולות לבחון רמות שונות של מרכיבים בטקסט: כתבות בעיתון, כותרות בעיתון, הודעות ברשתות חברתיות, תמונות באתרי אינטרנט, שלטי חוצות ועוד.
לאחר הגדרת היחידות, מוגדרות הקטגוריות הבוחנות אותן (למשל: גודל בסמ"ר, צבע, נושא, מספר מילים חיוביות).
הקטגוריות מופיעות בדף קידוד המכיל את האפשרויות השונות בכל אחת מהקטגוריות.
דפי קידוד מכילים לעיתים גם הסברים, דוגמאות וכללי החלטה.
באופן מסורתי בוצעו ניתוחי תוכן על ידי אנשים שהוכשרו ואומנו להמיר את הטקסטים באמצעות דף הקידוד למערכת מספרית (מקודדים/שופטים).
אם הקטגוריות פשוטות וברורות אנו מצפים לרמת הסכמה גבוהה ביחס להמרת הטקסט למספרים.
עם זאת, בשנים האחרונות מתרבות שיטות לניתוח תוכן הנעזרות באופן חלקי או מלא בתוכנות מחשב.
"נכון את יפה" הוא שיר שכתב והלחין אפרים שמיר.
אף על פי שהוא אחד משיריו האהובים של שמיר, נחשב לשיר בוטה ומלנכולי.
שמיר כתב את השיר על ירדנה ארזי, שהייתה חברתו ללהקת הנח"ל ושבה היה מאוהב.
ארזי נישאה באותם ימים למפקד הקודם של הלהקה, עמוס טלשיר (לימים התגרשו השניים).
השיר הפך למיתולוגיה, וארזי אף אמרה שהשיר רבץ עליה כקללה.
ארזי, שהייתה אז בת 25, סיפרה בשנת 2010 ברדיו על השיר: "זה היה לי לא נעים, אני זוכרת בדיוק איך זה קרה לי.
שמעתי את השיר ברדיו, ואני זוכרת שכל כך נבהלתי, רצתי פתאום מחדר לחדר כדי לא לשמוע את הצעקה שחוזרת, 'לא תדעי אהבה אמיתית לעולם'.
עד היום הוא מבהיל אותי.
הוא גם מטיח את המילים בשיר, הוא יורה את המילים, הוא ציני, סרקסטי.
זה כאילו מישהו רץ אחרייך ומקלל אותך.
המילים הן חזקות, אני מאמינה שלמילה יש כוח, יש לזה עוצמה".
עוד סיפרה ארזי כי היא לא התחשבנה עם שמיר, ואף דיברה איתו כמה פעמים מאז.
"בבסיס שלו הוא שיר טוב", היא אמרה, "רק אם החיצים לא היו מכוונים אליי היה יותר נחמד".
ב־2022, בתגובה לשאלת מעריץ באינסטגרם אם סלחה לשמיר על השיר, השיבה ארזי: .
תוכן השיר עוסק באהבה נכזבת.
שמיר מתאר את ההתפעלות הציבורית מיופיה של ארזי, לרבות בעיתונות.
למרות יופיה, קובע שמיר כי ארזי "לא תדע אהבה אמיתית לעולם".
השיר מולחן בסגנון רוק קל והוא מבוסס על סולו הגיטרה בשיר "Hold Me" של פי ג'יי פרובי .
השיר הוצג כמועמד למצעדי הפזמונים השבועיים של רשת ג' ב־30 במאי 1977, זכה להצלחה יפה והיה במצעד הפזמונים של רשת ג' 14 שבועות ברצף, עד 19 בספטמבר.
בשיאו הגיע למקום השלישי במצעד.
ניתוק היא סדרת טלוויזיה אמריקאית מסוגת מדע בדיוני ומותחן פסיכולוגי שנוצרה על ידי התסריטאי .
עלילת הסדרה מתמקדת בעובדי התאגיד המסתורי "לומון תעשיות", שעוברים הליך שמנתק אותם מהזיכרונות האישיים שלהם בעת שהותם במקום עבודתם, ולהפך.
הסדרה מבוימת בין היתר על ידי בן סטילר ומככב בה צוות אנסמבל הכולל את אדם סקוט וג'ון טורטורו.
העונה הראשונה עלתה לשידור באפל TV פלוס ב-18 בפברואר 2022. העונה השנייה עלתה לשידור ב-17 בינואר 2025. במרץ 2025 הסדרה חודשה לעונה שלישית.
על פי מילון אוקספורד המילה "Severance" מוגדרת כדלקמן:
הפעולה של ניתוק, להפריד חלק מתוך השלם, או המצב של להיות מנותק, להיות חלק המופרד מהשלם.
פיטורין או סיום הסכם העסקה עם עובד.
רוב העובדים של חברת "לוּמוֹן" (Lumon) המסתורית, שדורשת מעובדיה לבצע מלאכות מעוררות תמיהה, הם אנשים שמסיבות אישיות הסכימו לעבור הליך שמאפשר לחברה לנתק אותם מזיכרונתיהם בעת הגעתם לעבודה ולחברם מחדש בעת עזיבתם כך שהאישיות מחולקת לשניים: אישיות "חיצונית" שמתקיימת מחוץ למקום העבודה ואישיות "פנימית" שמתקיימת בתוך מקום העבודה.
שתי האישיויות שמאוכלסות בגוף אחד מודעות זו לקיומה של זו אך לא חולקות זיכרונות ולא יכולות לתקשר זו עם זו באופן ישיר.
חוסר שביעות רצון באחת ממחלקות "לומון" דוחפת את העובדים בה למצב של אי-ציות להנחיות החברה.
שם השחקן/ית שם הדמות הערות אדם סקוט מארק סקאוט ראש מחלקת זיקוק מאקרו-דאטה.
בריט לאוור (בעונה 1) הלי ריגס(החל מסוף עונה 1) גם הלנה איגן (בעונה 1) העובדת החדשה במחלקת זיקוק מאקרו-דאטה.(החל מסוף עונה 1) האישיות החיצונית שלה מנהלת את החברה והאישיות הפנימית שלה עובדת במחלקה.
זאק צ'רי דילן ג'ורג'עובד במחלקת זיקוק מאקרו-דאטה.
ג'ון טורטורו אירווינג בייליף עובד במחלקת זיקוק מאקרו-דאטה.
טרמל טילמן סת' מילצ'יק (בעונה 1) המפקח על קומת המנותקים.(בעונה 2) המנהל של קומת המנותקים.
פטרישה ארקט הרמוני קובל / גברת סלוויג (בעונה 1) בלומון היא המנהלת של קומת המנותקים ומחוץ ללומון היא השכנה של מארק.
דבון הייל אחותו של מארק, אשתו של ריקן.
ריקן הייל בעלה של דבון, גיסו של מארק, סופר.
דיצ'ן לקמן (בעונה 1) גברת קייסי(החל מסוף עונה 1) גם ג'מה סקאוט (בעונה 1) יועצת בריאות בלומון.(החל מסוף עונה 1) גם אשתו של האישיות החיצונית של מארק.
כריסטופר ווקן ברט גודמן (בעונה 1) ראש מחלקת אופטיקה ועיצוב.
בתור פיטר "פיטי" קילמר, עובד לשעבר בקומת המנותקים.
קארן אולדריג' (Karen Aldridge) בתור אסאל רגאבי, עובדת לשעבר בלומון שהפכה למתנגדת לחברה.
בתור דאג גרנר, ראש האבטחה של קומת המנותקים.
קלאודיה רובינסון (Claudia Robinson) בתור פליסיה, עובדת במחלקת אופטיקה ועיצוב.
בתור ג'יים איגן, מנכ"ל לומון, אבא של הלנה איגן.
נורה דייל (Nora Dale) בתור גבי ארטטה, אשתו של סנטור אנג'לו ארטטה.
בתור אלכסה, המיילדת של דבון.
מארק קנת' סמאלץ (Mark Kenneth Smaltz) בתור ג'אד, איש אבטחה בלומון.
(החל מעונה 2) בתור יוסטיס הואנג, סגנית המנהל של קומת המנותקים.
(החל מעונה 2) בתור מר דראמונד, עובד בכיר ומאיים בלומון שדרגתו מעל לדרגת מנהל קומת המנותקים.
(החל מעונה 2) בתור גרטשן ג'ורג', אשתו של דילן ג'ורג'.
(החל מעונה 2) בתור נטלי קאלן, נציגת הדירקטוריון המסתורי של לומון.
(החל מעונה 2) גוונדלין כריסטי בתור לורן, ראש מחלקת טיפוח היונקים בלומון.
(החל מעונה 2) בתור דוקטור מאואר, עובד בלומון כמבצע ניסויים בקומת הניסויים.
(החל מעונה 2) סנדרה ברנרד בתור ססילי, עובדת בלומון כאחות בקומת הניסויים.
קאסידי לייטון (Cassidy Layton) בתור ג'ון קילמר, הבת של פיטי.
בתור נינה, אשתו לשעבר של פיטי.
אית'ן פלאואר (Cassidy Layton) בתור אנג'לו ארטטה, סנטור שתומך בלומון.
(בעונה 2) מארק גלר (Marc Geller) בתור קיר איגן, המייסד המנוח של לומון, מקבל יחס של סגידה מצד עובדים לא מנותקים בחברה.
(בעונה 2) בוב בלבן בתור מארק ווילקינס, עובד מנותק שצורף זמנית למחלקת זיקוק מאקרו-דאטה.
(בעונה 2) בתור גוונדולין, עובדת מנותקת שצורפה זמנית למחלקת זיקוק מאקרו-דאטה.
(בעונה 2) סטפנו קרננטה (Stefano Carannante) בתור דאריו, עובד מנותק שצורף זמנית למחלקת זיקוק מאקרו-דאטה.
(בעונה 2) בתור מר סאליבה, מנהל בחברת ייצור דלתות שעורך לדילן ג'ורג' ראיון עבודה.
(בעונה 2) ג'ון נובל בתור פילדס, בעלו של ברט גודמן.
(בעונה 2) בתור המפטון, חבר מהעבר של הרמוני קובל, מתגורר בעיירה "Salt's Neck".
(בעונה 2) ג'יין אלכסנדר בתור סלסטין "סיסי" קובל, דודתה של הרמוני קובל, מתגוררת בעיירה "Salt's Neck".
דן אריקסון החל לכתוב את פרק הפיילוט של הסדרה בזמן שעבד בחברה שיצרה דלתות.
הסלידה שחש מעבודתו גרמה לו לפנטז על היכולת "לדלג" על שעות העבודה באמצעות דיסוציאציה וזה הביא לתשתית הרעיונית של הסדרה.
כחמש שנים לפני יציאת הסדרה, התסריט של פרק הפיילוט הוגש על ידי אריקסון לחברת הפקה "Red Hour Productions" של בן סטילר.
בינואר 2017 סטילר הזמין את השחקן אדם סקוט לככב בתפקיד הראשי.
בנובמבר 2019 אפל TV פלוס הזמינה את עונתה הראשונה של הסדרה.
התפרצות מגפת הקורונה גרמה לדחיית הפקת הסדרה.
הסדרה עלתה לשידור באפל TV פלוס ב-18 בפברואר 2022.
באפריל 2022 הסדרה חודשה לעונה שנייה, שעלתה לשידור ב-17 בינואר 2025.
במהלך ראיון לאתר חדשות הבידור "Vulture" ממרץ 2025, בריט לאוור סיפרה כי עודכנה לגבי אירועי העונה השנייה במלואם טרם החלו צילומיה וכי הדבר היה הכרחי מכיוון שהצילומים התרחשו שלא לפי הסדר הכרונולוגי של העלילה, אך במהלך הצילומים היו הרבה שכתובים של התסריט, תהליך שהיא תיארה כ.
באתר הביקורות "עגבניות רקובות", עונתה הראשונה של הסדרה קיבלה ציון 97% על סמך 117 ביקורות.
עונתה השנייה קיבלה ציון 95% על סמך 211 ביקורות.
עידו ישעיהו מאתר וואלה כתב על העונה הראשונה: .
בפברואר 2025 התפרסם כי פרק הבכורה של העונה השנייה שבר ב"אפל TV פלוס" את שיא כמות הצופים הייחודיים בסדרות הזמינות בפלטפורמת הסטרימינג.
ניתוק גז אוטומטי הוא התקן בטיחות במערכות הפועלות בגז בישול (ככיריים ודוד חימום), המנתק את זרם הגז למבער במקרה של התכבות הלהבה.
ההתקן מיועד למנוע הצטברות של גז בתוך המכשיר, בתוך ארובה או בחדר, ובכך למנוע סיכון בטיחותי להתלקחות לא רצויה.
הסיבות לכשל בלהבה עשויות להיות הפסקה רגעית של אספקת הגז, לחץ גז נמוך ממערכת אספקת הגז, משב רוח, גלישה של נוזלים על המבער ועוד.
התקנים לניתוק גז עשויים להשתמש לגילוי התקלה באחת מכמה טכנולוגיות: דו-מתכת, צמד תרמי, חיישני להבה וחיישני לחץ.
עם גילוי התקלה, נסגר שסתום הגז באופן אוטומטי - כאשר ההתקן מופעל הוא אמור לעצור (או להפחית לרמות בטוחות) את זרימת הגז למבער.
בחלק מההתקנים נדרש איפוס ידני של ההתקן על מנת להדליק מחדש את הלהבה.
בדיקה של התקן ניתוק גז אוטומטי היא חלק מתחזוקה שוטפת של מכשירי גז.
ניתוח תוכנה דינמי, ניתוח קוד דינמי או בקצרה ניתוח דינמי, הוא ניתוח של תוכנת מחשב (code\program analysis) הכולל הרצת התוכנה המדוברת (בניגוד לניתוח תוכנה סטטי, שאינו עושה זאת).
ניתוח דינמי כולל טכניקות מוכרות מהנדסת תוכנה כגון בדיקת יחידה, ניפוי שגיאות ומדידה של כיסוי קוד, אך כולל גם טכניקות פחות מוכרות כמו חיתוך תוכניות (program slicing) והסקת מסקנות אינווריאנטית.
ניתוח דינמי מיושם באופן נרחב בדיקות אבטחת תוכנה בצורה של זיהוי שגיאות זיכרון בזמן ריצה, טשטוש (fuzzing), ביצוע סימבולי דינמי (dumanic symbolic execution) ומעקב אחר "כתמים" (taint tracking).
כדי שניתוח דינמי יהיה אפקטיבי, תוכנית היעד חייבת להתבצע עם מספיק כניסות בדיקה כדי לתת מענה לטווחי הקלט והפלטים האפשריים.
אמצעי בדיקת תוכנה, כגון כיסוי קוד, וכלים כגון בדיקת מוטציות, משמשים כדי לנסות לזהות מקרים שבהם הבדיקה אינה מספקת.
לצורך ניתוח דינמי, יש להקפיד למזער את ההשפעה שיש למכשור על הביצוע (כולל מאפיינים זמניים) של תוכנית היעד.
בדיקות יחידה, בדיקות אינטגרציה, בדיקות מערכת ובדיקות קבלה הם צורות של בדיקות דינמיות.
חישוב כיסוי הקוד לפי חבילת בדיקה או עומס עבודה הוא טכניקת ניתוח דינמית סטנדרטית.
הוא מזהה מקרים שבהם קוד לא הופעל במהלך בדיקות - מבחין בין קוד ש"מכוסה" לקוד שאינו מכוסה.
צורת ניתוח זו מזהה שליליות (קוד שאינו נבדק), אך אינה מזהה חיוביות (היא אינה יכולה לזהות אם הקוד נבדק כראוי - אפילו עבור קוד עם "100% כיסוי").
קוד יכול להיות מורץ על ידי מערכת בדיקה אוטומטית, וכתוצאה יהיה "כיסוי קוד", גם אם ה"בדיקות" לא באמת בודקות דבר גבי מה שהקוד עושה.
Gcov היא תוכנית הכיסוי של קוד המקור של GNU .
VB Watch מחדיר קוד ניתוח דינמי לתוכניות Visual Basic כדי לפקח על כיסוי קוד, מחסנית, מעקב אחר ביצוע, אובייקטים ומשתנים מופעלים.
בדיקה דינמית כוללת ביצוע תוכנית על קבוצה של מקרי בדיקה (test cases).
BoundsChecker : זיהוי שגיאות זיכרון עבור יישומים מבוססי Windows.
Dmalloc : ספריה לבדיקת הקצאת זיכרון ודליפות.
יש לבצע קומפילציה מחדש של התוכנה, וכל הקבצים חייבים לכלול את קובץ הכותרת C המיוחד dmalloc.h.
Intel Inspector : מאתר שגיאות זיכרון דינמי עבור יישומי C, C++ ו-Fortran הפועלים על Windows ו-Linux .
PurifyPlus : בעיקר איתור בזיכרון מושחת וזיהוי דליפות זיכרון.
Valgrind : מריץ תוכניות על מעבד וירטואלי ויכול לזהות שגיאות זיכרון (למשל, שימוש שגוי ב־malloc ו־free) ותנאי מרוץ תהליכים בתוכנות ריבוי תהליכונים.
Fuzzing היא טכניקת בדיקה הכוללת ביצוע תוכנית על מגוון רחב של קלט; לעיתים קרובות, קלטים אלו נוצרות באופן אקראי (לפחות בחלקן).
Gray-box fuzzers משתמשים בכיסוי קוד כדי להנחות את יצירת הקלט.
ביצוע סימבולי דינמי (הידוע גם כ-DSE או ביצוע קונקולי) כולל ביצוע תוכנית בדיקה על קלט קונקרטי, איסוף אילוצי הנתיב הקשורים לביצוע, ושימוש בפותר אילוצים (בדרך כלל, פותר SMT) כדי ליצור תשומות חדשות שיגרום התוכנית לקחת נתיב זרימת בקרה אחר, ובכך להגדיל את כיסוי הקוד של חבילת הבדיקה.
DSE יכול להתייחס לסוג של טשטוש ("קופסה לבנה").
ניתוח זרימת נתונים דינמי עוקב אחר זרימת המידע מ"מקורות" ל"שקעים".
צורות של ניתוח זרימת נתונים דינמי כוללות ניתוח כתמים דינמי ואפילו ביצוע סימבולי דינמי.
Daikon הוא יישום של זיהוי דינמי של אינוריאנטים.
Daikon מריץ תוכנית, צופה בערכים שהתוכנית מחשבת, ולאחר מכן מדווח על מאפיינים שהיו נכונים ביחס לביצועים שנצפו, ולכן כנראה נכונים בכל הביצועים.
ניתן להשתמש בניתוח דינמי כדי לזהות בעיות אבטחת מחשבים או רשת.
IBM Rational AppScan היא חבילה של פתרונות אבטחת יישומים המיועדים לשלבים שונים של מחזור חיי הפיתוח.
Parasoft Jtest משתמשת בזיהוי שגיאות בזמן ריצה כדי לחשוף פגמים כגון תנאי מרוץ, exceptions, דליפות משאבים וזיכרון ופגיעויות להתקפות אבטחה.
Intel Inspector מבצע שרשור בזמן ריצה וניתוח שגיאות זיכרון ב-Windows.
Parasoft Insure++ הוא כלי לניתוח זיכרון וזיהוי שגיאות בזמן ריצה.
רכיב ה-Inuse שלו מספק תצוגה גרפית של הקצאות זיכרון לאורך זמן, עם נראות ספציפית של השימוש הכולל בערימה, הקצאות בלוקים, דליפות אפשריות יוצאות דופן וכו'.
ה-Thread Sanitizer (של גוגל) הוא כלי לזיהוי מרוץ נתונים.
הוא מכשיר את LLVM IR כדי ללכוד גישה מהירה לזיכרון.
עבור תת-קבוצה נתונה של התנהגות של תוכנית, חיתוך התוכנית מורכב מ"הקטנת" התוכנית לצורה המינימלית שעדיין מייצרת את ההתנהגות שנבחרה.
התוכנית המוקטנת נקראת "פרוסה" והיא ייצוג נאמן של התוכנית המקורית בתחום של תת-קבוצת ההתנהגות שצוינה.
בדרך כלל, מציאת פרוסה היא בעיה בלתי פתירה, אך על ידי ציון תת-קבוצת התנהגות היעד על ידי הערכים של קבוצת משתנים, ניתן לקבל פרוסות משוערות באמצעות אלגוריתם זרימת נתונים.
פרוסות אלה משמשות בדרך כלל מפתחים במהלך איתור באגים כדי לאתר את מקור השגיאות.
רוב כלי ניתוח הביצועים משתמשים בטכניקות ניתוח תוכניות דינמיות.
ניתוח רגישות היא שיטת מחקר של מודלים מתמטיים בה אי ודאות הקיימת בפלט מחולקת ומסווגת לאי וודאות הקיימת בנתונים השונים שניתנו למודל כקלט.
באמצעות ניתוח רגישות ניתן להבין לעומק את הקשרים בין משתני הקלט והפלט במערכת או במודל.
ניתן להשתמש בתוצאות ניתוח הרגישות למספר מטרות, כגון: בחינת התוצאות של מודל או מערכת בנוכחות אי ודאות, פישוט המודל המתמטי על ידי זיהוי והסרה של קלט שאין לו השפעה על הפלט של המודל, והבנה מעמיקה יותר של הקשרים בין הפלט לקלט ובכך לזהות שגיאות אפשריות במודל.
מודל מתמטי יכול להיות מורכב מאוד, לדוגמה, מודלים של מערכות ביולוגיות או מודלים קינטיים בכימיה, ולכן ההשפעה של הקלט על הפלט אינה ליניארית ואינה טריוויאלית.
ניתן לומר במקרים כאלו שהמודל הוא מעין קופסה שחורה אשר מקבלת קלט ומבצעת עליו מניפולציות לא ידועות עד להוצאת הפלט.
לעיתים קרובות חלק מהקלט של המודל נתון למקורות של אי-ודאות, כולל שגיאות מדידה, חוסר מידע והבנה לקויה או חלקית של הכוחות והמנגנונים המניעים.
אי-ודאות זו משפיעה על מהימנות תוצאות המודל.
ישנן מספר רב של גישות לביצוע ניתוח רגישות.
רבות מהן פותחו כדי לתת מענה לאילוצים נפוצים, כגון עלות חישובית, תלות בפרמטרי הקלט, אי ליניאריות בתוצאות המודל ונתוני פלט מרובים.
הם גם נבדלים על ידי סוג מדד הרגישות, למשל ניתוח רגישות מבוסס שונות, או נגזרות חלקיות.
עם זאת, באופן כללי, רוב ההליכים תואמים את המתווה הבא:
כימות אי הוודאות בכל קלט (למשל טווחים, התפלגויות הסתברות).
זיהוי של פלט המודל שיש לנתח (צריך להיות קשר ישיר בין הפרמטר הנבחן לבעיה שהמודל מתמודד איתה).
הפעלת המודל מספר פעמים תוך שימוש בתכנון כלשהו של ניסויים, המוכתב על ידי שיטת הניתוח שנבחרה ואי הוודאות בקלט.
חישוב מדדי הרגישות הרלוונטיים באמצעות פלטי המודל המתקבלים.
במקרים מסוימים הליך זה יחזור על עצמו, למשל בבעיות רב ממדיות שבהן נדרש סינון משתנים לא חשובים לפני ביצוע ניתוח רגישויות מלא.
אחת הגישות הפשוטות והנפוצות ביותר היא שינוי של גורם אחד בכל פעם , כדי להעריך את ההשפעה על הפלט.
השיטה כוללת שינוי קטן בערך של משתנה קלט אחד בכל איטרציה, תוך כדי שמירה על שאר המשתנים בערכים הנומינליים.
לאחר מכן, ניתן למדוד את הרגישות על ידי ניטור שינויים בתוצאות המודל.
שיטה זו מאפשרת שכל שינוי שנצפה בפלט יהיה חד משמעי בגלל המשתנה הבודד שהשתנה.
יתר על כן, על ידי שינוי משתנה אחד בכל פעם, ושמירת שאר המשתנים קבועים, מתאפשרת השוואת התוצאות המתקבלות, שכן כל השפעות מחושבות בהתייחסות לאותה נקודה מרכזית במרחב.
גישה זו אינה חוקרת במלואה את מרחב הקלט, מכיוון שאינה לוקחת בחשבון את השונות הבו-זמנית של משתני הקלט.
משמעות הדבר היא ששיטה זו אינה יכולה לזהות נוכחות של אינטראקציות בין משתני קלט.
שיטות מקומיות המבוססות על נגזרות
שיטות המבוססות על נגזרות מקומיות כוללות חישוב הנגזרות החלקיות של הפלט ביחס לגורם קלט :
כאשר מציין שהנגזרת נלקחת בנקודה קבועה כלשהי במרחב הקלט.
שיטות מקומיות אינן מנסות לחקור את מרחב הקלט במלואו, מכיוון שהן בוחנות הפרעות קטנות, בדרך כלל משתנה אחד בכל פעם.
ניתן לבחור דגימות דומות מתוך רגישות מבוססת נגזרות דרך רשתות עצביות מלאכותיות ולבצע כימות אי ודאות.
יתרון אחד של השיטות המקומיות הוא שניתן ליצור מטריצה שתייצג את כל הרגישויות במערכת, ובכך לספק סקירה שלא ניתן להשיג בשיטות גלובליות אם יש מספר רב של משתני קלט ופלט.
מדדי רגישות גלובליים מבוססי נגזרות
מדדי רגישות גלובליים מבוססי נגזרות היא שיטה המבוססת על הטכניקה לניתוח כל מרחב הפרמטרים בבת אחת ומבוססת על ממוצע של נגזרות מקומיות באמצעות שיטות דגימה של מונטה קרלו.
שיטת מדדי רגישות גלובליים מבוססי נגזרות מעריכה נגזרות מקומיות על ידי חישוב הנגזרות בנקודות שנבחרו באופן אקראי או בטווח המלא של אי הוודאות, ולא בנקודות מרשת קבועה.
כתוצאה מכך, מדדי רגישות גלובליים מבוססי נגזרות היא טכניקה מדויקת יותר.
ניתוח רגרסיה - השיטה כוללת התאמת רגרסיה ליניארית לתגובת המודל ושימוש במקדמי רגרסיה סטנדרטיים כמדדים ישירים של הרגישות.
היתרונות של ניתוח רגרסיה הם בכך שהוא פשוט ובעל עלות חישובית נמוכה.
שיטות מבוססות שונות - שיטות מבוססות שונות הן מחלקה של גישות הסתברותיות שמכמתות את אי הוודאות בקלט ובפלט כהתפלגות הסתברות, ומפרקות את שונות הפלט לחלקים המיוחסים למשתני קלט ולשילובים של משתנים.
לכן הרגישות של הפלט למשתנה קלט נמדדת לפי כמות השונות בפלט הנגרמת מאותו קלט.
דוגמה לרגישות תגובה כימית במודל קינטי
בתהליך בניית מודלים בקינטיקה כימית, נבדקים מנגנוני תגובות כימיות מגוונות, כגון בעירה או פירוליזה.
במקרים רבים, תהליכים אלו מורכבים, וכוללים יצירה של מגוון רחב של חומרים שונים, אשר היחסים הכמותיים ביניהם משתנים בהתאם לתנאי הניסוי (כגון טמפרטורה, לחץ, נוכחות זרזים, וריכוזים שונים של חומרים מגיבים).
המודל המוצע מכיל תגובות כימיות אפשריות בין צורונים כימיים שונים.
לכל תגובה מקדם קצב אשר נמדד, חושב, או שוערך עבורה, ולכן מכיל שגיאת מדידה, חישוב, או הערכה.
אמינות הפלט של המודל, אם כן, תלויה באמינותם של קבועי הקצב.
על אף שהמודל המדויק ביותר יתקבל עבור ערכי קבועי קצב מדויקים ככול האפשר, מורכבותו של המודל עשויה להקשות על חישוב מדויק של כל הערכים הנדרשים.
באמצעות אנליזת רגישות ניתן להעריך את חשיבות קבועי הקצב השונים, וכך להתמקד בשיפורן של מדידות אשר מוערכות כחשובות יותר.
להלן דוגמה למציאת רגישות מבוססת נגזרת עבור קבוע קצב בתגובה כימית:
נניח שקיימת תגובה כימית מהצורה:
ידוע שמתקיים: עם תנאי התחלה:
ונרצה לדעת מה הוא הערך לאחר דקה.
המשוואה היא משוואה דיפרנציאלית מסדר ראשון שפתרונה:ולכן הערך לאחר דקה הוא:
נניח לשם הפשטות כי ו- הם קבועים חיוביים כלשהם, ושהערך של הקבוע שוערך בדרך כלשהי, וכעת מכיל שגיאה לא ידועה.
על מנת לאמוד את השפעת השגיאה על התוצאה נרצה לבדוק את רגישות ריכוז המגיב לערכו של קבוע הקצב .
בשביל לעשות כן, נוכל לשנות את בפקטור קטן (אשר יסומן ב-), ונבדוק את השינוי בערך הריכוז החדש, לעומת השינוי שביצענו ב-.
מבחינת יכולת ההשוואה, יהיה עדיף אם נסתכל על שינויים של ושל באופן יחסי לגודלם ההתחלתי.
הביטוי המתמטי אותו נרצה לפתח הוא, אם כן:
ניתן לראות שקיבלנו כחלק מהביטוי בו אנו מעוניינים, את הנגזרת של הריכוז לפי .
בדוגמה פשוטה זו הפונקציה האנליטית המתארת את הריכוז ידועה, כמו גם הנגזרת שלה.
כלומר, רגישות התגובה, כפי שחושבה בדוגמה זו, מושפעת מהזמן שבו היא מתרחשת ומקבוע הקצב שלה ביחס ישר.
לאחר דקה, ועבור הערך , תתקבל רגישות של 1.
בנוסף, ניתן לשים לב כי קיימת השקילות בין הביטויים הבאים:
משמעות הרגישות באופן בו היא מוצגת בדוגמה להלן היא שאם יתברר כי ערכו של שונה מהערך בו השתמשנו במודל, וההבדל (הקטן) ביניהם הוא , ניתן להעריך שההשפעה על הריכוז תהיה בקירוב:
לאחר דקה יהיה הריכוז החדש
בדוגמה פשוטה זו, ניתן היה לחשב את הנגזרת האנליטית של פונקציית הריכוז.
במקרים אחרים לא ניתן לעשות כן, והגדלים הרלוונטיים מחושבים באופן נומרי.
דוגמאות לניתוחי רגישות ניתן למצוא בתחומי יישום שונים, כגון:
מספר תוכנות לניתוח רגישות פותחו מאז 1989, תוכנות אלו מכסות את כל שפות התכנות הפופולריות ביותר: מהפיתוחים המוקדמים ב-++Fortran/C ועד לאלו עדכניות יותר בפייתון, R ,MATLAB ,Julia.
בתחום הקינטיקה הכימית, קיימות תוכנות ליצירת וניתוח מודלים אשר מסוגלות לבצע אנליזת רגישות עבור המודל המוצע.
בהנדסת חשמל ואלקטרוניקה, מעגל חשמלי, או רשת חשמלית, הוא אוסף של רכיבים אלקטרוניים המחוברים זה לזה.
ניתוח רשתות חשמליות הוא תהליך של מציאת המתחים על פני כל רכיבי המעגל והזרמים דרכם.
באמצעות שני גדלים אלו ניתן לחשב את אופן הפעולה של כל רכיב, ומשם את פעולת המעגל כולו.
ישנן טכניקות רבות לחישוב ערכים אלה.
ברוב המקרים, הטכניקות מניחות רכיבים ליניאריים, כלומר שהקשר בין המתח לזרם בהם הוא בעל יחס ישר.
ברכיבים שאינם כאלה, מספר השיטות מצומצם יותר, ובמקרים מסוימים כמו דיודה וטרנזיסטור מחפשים נקודות עבודה שבהם הרכיבים מתנהגים באופן ליניארי.
רכיב אלקטרוני – התקן בעל שני הדקים או יותר שאליהם, או מהם, יכול לזרום זרם חשמלי.
צומת – נקודה שבה מחוברים הדקים של שני רכיבים או יותר.
נקודות אלה הם המקומות בהם זרם יכול להתפצל בין הענפים, וכך לקבל ערכים שונים בכל ענף.
ענף – רכיב המחבר בין שני צמתים.
יכול להיות גם תיל מוליך חסר התנגדות חשמלית.
לולאה – קבוצת ענפים שסוגרת את עצמה, בצורת "לולאה" שלמה.
חוג – לולאה מינימלית, כך שאין בתוכה לולאה אחרת.
עכבה – הרכיב הליניארי הפשוט ביותר הוא נגד.
הפשטות שבו מובילה אותנו להגדיר קשר ליניארי דומה גם עבור רכיבים אחרים, כמו קבל או סליל השראה.
הגדרה זו נכונה במעגל שעובד בזרם חילופין בעל תדר קבוע, ומאפשרת לנו להתייחס אל כל הרכיבים האלה כנגדים בעלי ערך קבוע, כך שהניתוח יכול להיות פשוט ביותר.
שיטה שימושית בניתוח רשתות היא לפשט את הרשת על ידי צמצום מספר הרכיבים.
ניתן לעשות זאת על ידי החלפת רכיבים פיזיים ברכיבים רעיוניים אחרים בעלי אותה השפעה.
דרך נפוצה לקבל מעגל שקול, שמפחיתה באופן מיידי את מספר הרכיבים, היא חיבור רכיבים בטור ובמקביל.
בהתחשב במונח העכבה שהגדרנו, אפשר גם לחבר רכיבים שונים כמו קבל עם נגד.
דרך אחרת היא לשנות את המעגל לצורה שבה ניתן לצמצם את הרכיבים בניתוח מאוחר יותר.
לדוגמה, ניתן להפוך מחולל מתח למחולל זרם באמצעות משפט נורטון על מנת שיהיה ניתן לשלב מאוחר יותר את ההתנגדות הפנימית של המחולל עם עומס עכבה מקבילי.
מעגל התנגדותי הוא מעגל המכיל רק נגדים, מקורות זרם אידיאליים ומקורות מתח אידיאליים.
אם המקורות הם מקורות מתח ישר או זרם ישר (DC), התוצאה נקראת "מעגל זרם ישר".
אם המקורות הם מקורות מתח חילופין או זרם חילופין (AC), אז ניתן להשתמש באותם עקרונות על הפאזורים של המתח והזרם, יחד עם העכבות של הרכיבים.
שני מעגלים נחשבים שקולים ביחס לזוג הדקים אם המתח על פני ההדקים והזרם דרכם עבור רשת אחת נמצאים בדיוק באותו קשר כמו המתח והזרם בהדקי הרשת השנייה.
בתמונה משמאל, אִם גורר עבור כל הערכים (הממשיים) , אז ביחס להדקים ו-, מעגל 1 ומעגל 2 שקולים.
עבור מעגלים מורכבים יותר בעלי מספר גבוה יותר של הדקים בכניסה וביציאה, כדי להגדיר מעגל שקול יש צורך לקבל שוויון כזה בין כל שני הדקים.
כאמור, ניתן להפחית את מספר הרכיבים ברשת על ידי חיבור של הרכיבים בטור או במקביל.
בהכללה לכל סוגי הרכיבים הליניאריים, זה יהיה חיבור עכבות בטור או במקביל.
הנוסחה למעלה פשוטה יותר עבור שתי עכבות במקביל בלבד:
התמרת כוכב משולש היא שיטה להמיר מעגל חשמלי למעגל בעל שלושה הדקים.
המרה של מקורות זרם ומתח
מקור מתח או מקור זרם מעשי, כלומר לא אידיאלי, הוא מקור בעל עכבה פנימית (שנובעת מבזבוז אנרגיה של המקור עצמו).
מקור מעשי יכול להיות מיוצג כמקור אידיאלי בתוספת העכבה, כאשר עבור מקור מתח העכבה הפנימית מחוברת בטור, ועבור מקור זרם העכבה הפנימית מחוברת במקביל.
שתי צורות אלו הן שקולות ויש נוסחת המרה ביניהם.
בתמונה משמאל, אם שתי הרשתות שקולות ביחס להדקים ab, אז המתח V והזרם I חייבים להיות זהים עבור שתי הרשתות.
משפט נורטון קובע שלא רק ששתי הצורות שקולות, אלא כל רשת ליניארית בעלת שני הדקים ניתנת לצמצום למקור זרם אידיאלי ועכבה מקבילית.
משפט תבנין קובע כי כל רשת ליניארית בעלת שני הדקים ניתנת לצמצום למקור מתח אידיאלי בתוספת עכבה טורית.
ניתן לנתח רשתות פשוטות באופן פשוט, ללא צורך להיכנס לגישות שיטתיות יותר.
בהינתן n עכבות (המייצגות רכיבים) המחוברות בטור, המתח על פני כל עכבה הוא
כאשר המתח הכולל שמתחלק בין כולם, הזרם הכולל ששווה בכולם (לפי חוקי קירכהוף).
בהינתן n אדמיטנסים מחוברים במקביל (ההופכי של עכבה, מקביל למוליכות חשמלית), המתח על פני כל אדמיטנס הוא
כאשר הפעם הזרם הוא המתחלק בין הרכיבים, והמתח V זהה בכולם.
מקרה מיוחד: מחלק זרם של שני רכיבים מקבילים:
עבור כל זרם קיבלנו תלות במונה בעכבה של הרכיב השני.
בשיטת מתחי צמתים, מתייחסים אל מתחי הצמתים כאל המשתנים הלא ידועים, ופותרים את המעגל בנקודות אלו.
תחילה יש לבחור צומת ייחוס שבה המתח מתאפס .
עבור כל הצמתים למעט צומת הייחוס, מתח הצומת מוגדר כנפילת המתח מהצומת לצומת הייחוס.
לכן, ישנם N-1 מתחי צמתים נעלמים עבור מעגל עם N צמתים, .
מה שקורה מאחורי הקלעים בשיטה זאת, הוא שימוש בחוק הזרמים של קירכהוף (KCL) על N-1 צמתים כדי לקבל N-1 משוואות ליניאריות בלתי תלויות.
משוואות שנוצרות עם חוק הזרמים של קירכהוף משתמשות בזרמים הנכנסים ויוצאים מהצמתים, ובמקרה שלנו זרמים אלה אינם ידועים.
לכן לפני פתרון המשוואות יש צורך לבטא את הזרמים באמצעות הנעלמים (מתחי הצמתים).
עבור רכיבים ליניאריים (כגון נגדים וקבלים), קבלת ביטוי הזרם לכל ענף במונחים של מתחי הצמתים היא פשוטה מאוד.
למשל עבור זרם שיוצא מצומת לצומת , וביניהם יש נגד בעל ערך , הזרם ביניהם ניתן לביטוי כ-.
בחירת צומת שתשמש כנקודת ייחוס.
לעיתים במעגל מוגדרת הארקה, והבחירה הטבעית לנקודת ייחוס תהיה צומת זו, אך זו לא חובה.
הגדרת משתנה מתח מכל צומת אחרת עד לצומת הייחוס.
יש להגדיר משתני מתח אלה כעלייה במתח ביחס לצומת הייחוס.
כתיבת משוואת קירכהוף לזרמים עבור כל צומת מלבד ההפניה.
ביטוי של הזרמים כפונקציה של משתני המתח.
ניתן לפתור מערכת זו בדרכים שונות, ולצורך פיתוח אלגוריתם מובנה במחשב אפשר להגדיר מטריצת מקדמים ולדרג אותה.
כאמור, חוג הוא לולאה שאינה מכילה לולאה פנימית.
באופן דומה לצורת העבודה של שיטת מתחי צמתים, ניתן להגדיר גם את שיטת זרמי חוגים, כאשר הנעלמים בשיטה זו הם הזרמים בחוגים השונים, והמתחים מבוטאים באמצעותם.
כתיבת משוואת חוק קירכהוף למתחים (KVL) עבור כל חוג שהזרם שלו אינו ידוע.
ניתן להשתמש בזרמי חוגים רק עם רשתות שניתן לצייר כרשת מישורית, כלומר, ללא רכיבים שחוצים אחד את השני.
בשיטה זו, מחושבת ההשפעה של כל מקור מתח או זרם בנפרד, ולבסוף סכימה שלהם היא הפתרון המלא.
בשיטה זו מסירים את כל המקורות מלבד זה הנבחן, ובמקומם מציבים קצר חשמלי במקום מקור מתח, או נתק חשמלי במקום מקור זרם.
הזרם הכולל דרך או המתח הכולל על פני ענף מסוים מחושב לאחר מכן על ידי סיכום כל הזרמים או המתחים הבודדים.
ישנה הנחה בסיסית לשיטה זו שהזרם או המתח הכוללים הם סופרפוזיציה ליניארית של חלקיו.
לכן, לא ניתן להשתמש בשיטה אם קיימים רכיבים לא ליניאריים.
כמו כן, לא ניתן להשתמש בסופרפוזיציה של חזקות כדי למצוא את סך ההספק הנצרך על ידי אלמנטים, אפילו במעגלים ליניאריים.
ההספק משתנה בהתאם לריבוע המתח או הזרם הכולל, וריבוע הסכום אינו שווה בדרך כלל לסכום הריבועים.
ניתן למצוא את סך ההספק באלמנט על ידי יישום סופרפוזיציה על המתחים והזרם באופן עצמאי, ולאחר מכן חישוב ההספק מהמתח והזרם הכוללים.
סופרפוזיציה היא אולי השיטה הפשוטה ביותר מבחינה מושגית, אך מובילה במהירות למספר רב של משוואות ושילובי עכבות מבולגנים ככל שהרשת גדלה.
פונקציית תמסורת מבטאת את הקשר בין קלט לפלט של רשת.
ברשתות שכוללות נגדים בלבד, הפונקציה תחזיר מספר ממשי פשוט או ביטוי שמצטמצם למספר ממשי, מכיוון שרשתות נגדים מיוצגות על ידי מערכת של משוואות אלגבריות.
לעומת זאת, במקרה הכללי של רשתות ליניאריות, הכוללות למשל קבלים וסלילים, הרשת מיוצגת על ידי מערכת של משוואות דיפרנציאליות ליניאריות.
בניתוח רשתות, במקום להשתמש במשוואות הדיפרנציאליות ישירות, מקובל לבצע תחילה התמרת לפלס עליהן ולאחר מכן לבטא את התוצאה במונחים של פרמטר לפלס s, שבדרך כלל הוא מרוכב.
זו התמרה שמעבירה אותנו לעבוד במרחב התדר, שם הגדלים של העכבה פשוטים יותר.
עבודה ישירה עם המשוואות נקראת עבודה במרחב הזמן מכיוון שהתוצאות מבוטאות כגדלים משתנים בזמן.
עבור רכיב בעל שני הדקים, פונקציית התמסורת היא הקשר בין הזרם המוכנס להתקן לבין המתח המתקבל עליו.
לפיכך, לפונקציית ההעברה, Z(s), יהיו יחידות של עכבה, אוהם.
עבור שלושת הרכיבים הפסיביים הנמצאים ברשתות חשמל, פונקציות ההעברה הן:
עבור רשת שעליה מופעלים רק אותות זרם חילופין קבועים, s מוחלף ב- ומתקבלים הערכים המוכרים יותר:
פונקציות תמסורת בדרך כלל מסומנות ב-H(s).
לרוב באלקטרוניקה, פונקציית תמסורת מוגדרת כיחס בין מתח המוצא למתח הכניסה:
הקונספט של פונקציית תמסורת יכול לשמש לניתוח רשתות בצורה של קופסה שחורה.
ניתן לאפיין לחלוטין את התנהגות הרשת מבלי לציין שום דבר על המבנה הפנימי אלא באמצעות ארבע פונקציות תמסורת בלבד.
מקובל לבטא את ארבעת הפרמטרים כמטריצה:
על פי הגדרת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (1998) "אדם עם מוגבלות" הוא אדם עם לקות פיזית, נפשית או שכלית לרבות קוגניטיבית, קבועה או זמנית, אשר בשלה מוגבל תפקודו באופן מהותי בתחום אחד או יותר מתחומי החיים העיקריים.
על פי האמנה הבין-לאומית לזכויות אנשים עם מוגבלות (2006) מוגבלות היא מושג מתפתח הנובעת מיחסי גומלין בין אנשים עם לקויות לבין מחסומים של גישה ושל סביבה, המעכבים את השתתפותם המלאה בחברה הכללית באופן שוויוני.
שתי הגדרות אלו נשענות על תפיסה של מודל חברתי למוגבלות המסביר מוגבלות כתופעה המובנית חברתית שאינה נובעת אך ורק מהלקות של הפרט, אלא מיכולותו לתפקד בחברה ובמרחב הציבורי, ככל שאלו אינם מונגשים ומתאמים דיים עבורו.
מוגבלות יכולה להיות גופנית, קוגניטיבית או נפשית ויכולה לנבוע ממום מולד או מפגיעה פיזית או נפשית, עקב מחלה, תאונה, זדון וכדומה.
רמת המוגבלות משתנה בצורה משמעותית מאדם לאדם ויכולה לבוא לידי ביטוי במוגבלות קלה ועד לחמורה המצריכה עזרה סיעודית או תמיכה אנושית מתמדת.
בישראל, המוסד לביטוח לאומי משלם קצבת נכות עבור כל אזרח שמבקש הכרה בנכותו עפ"י התבחינים (קריטריונים) שנקבעו בחוק ובקשתו התקבלה והוכרה ע"י ועדה רפואית בביטוח הלאומי.
ככל, הקצבאות נועדו לגשר על הפערים שנוצרים עקב הנכות ולאפשר קיום בכבוד וטיפול נדרש.
למבוגרים בגיל העבודה נבחנת הפגיעה בכושר ההשתכרות עקב המוגבלות, ונקבעת דרגת אי כושר עבודה שנקבע על ידי הוועדה.
כמו כן, המוסד מספק קצבאות לשירותים מיוחדים, ועוד שירותים נוספים כגון שיקום מקצועי.
אנשים עם מוגבלויות המוכרים על ידי המוסד לביטוח לאומי זכאים לשירותים והטבות שונות ממשרדי ממשלה שונים בהתאם לאופי נכותם וחומרתה.
בישראל הייצוג הפוליטי של בעלי נכות הוא יחסית מצומצם: בממשלת ישראל השלושים ושש שכוננה בשנת 2021, כיהנה קארין אלהרר כשרת האנרגיה והייתה לשרה הראשונה המתניידת בכיסא גלגלים.
שירלי פינטו הייתה חברת הכנסת החירשת הראשונה.
חבר הכנסת סאמי אבו שחאדה הוא כבד ראייה, והקים עם אלהרר את השדולה למען אנשים עם מוגבלות.
לארגונים שונים עשויות להיות הגדרות שונות למושג "נכות" ולמושגים הקשורים בו .
בחוקי מדינת ישראל שנחקקו למן שנת 1988, למשל, משמש המושג "אדם עם מוגבלות" לתיאור נכה.
עם זאת לא כל הגדרה השונה מההגדרות של הביטוח הלאומי היא הגדרה בעלת משמעות.
גישת התקינות הפוליטית, למשל, הביאה לעברית, בעקבות האנגלית, את המינוח "מאותגר פיזית", "מאותגר נפשית" או אדם עם מוגבלות כתחליף לנכה.
המושג "מאותגר" אינו משמש כהגדרה בעלת ערך מעשי בארגונים.
רמת הנכות משתנה ומתפרסת על פני טווח רחב של נכויות, קלות וחמורות; למשל, סיווג מנכות קלה כמו צליעה ועד לשיתוק כמעט מוחלט של הגוף המגיע עד למצב של חוסר הכרה עמוק והפסקת פעילות מוחית.
רוב האנשים עם המוגבלות אינם מגדירים את עצמם כנכים.
רובם מגדירים את עצמם כאנשים עם מוגבלות על פי מערכת הגדרות שונה מזו של ביטוח לאומי.
חלקם אינם מודעים כלל למוגבלותם ומיטיבים לתפקד למרות קיומה, חלקם מתעלמים ממנה, ויש הטוענים כי אינם אנשים עם מוגבלות כלל, אלא החברה היא זו שרואה אותם ככאלה.
מצב אנשים עם מוגבלויות בישראל
מחקרים מראים שאנשים עם מוגבלויות אינם זוכים לשוויון זכויות בישראל:
ממחקרים של נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות בשיתוף מכון ברוקדייל מ-2021–2022 עולים הנתונים האלה:
ל-59% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות יש תעודת בגרות לעומת 76% מהאנשים ללא מוגבלות.
ל-21% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות יש תואר אקדמי לעומת 36% מהאנשים ללא מוגבלות.
53% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות מועסקים לעומת 78% מהאנשים ללא מוגבלות; חלקם של האנשים עם מוגבלויות גבוה בקרב המועסקים במשרה חלקית (25% מול 15% של האנשים ללא מוגבלות).
36% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות העובדים במשרה מלאה מרוויחים יותר מ-10,000 ש"ח (נטו) לעומת 40% מהאנשים ללא מוגבלות.
13% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות דיווחו שאינם מצליחים לכסות את ההוצאות החודשיות לעומת 5% מהאנשים ללא מוגבלות.
מדו"ח מדד הנגישות של "נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות" (בשיתוף קרן תד אריסון, קרן משפחת רודרמן והג'וינט) מ-2020 (תקופת הקורונה) עולים הנתונים האלה:
43% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות חוששים לבריאותם לעומת 25% מהאנשים ללא מוגבלות.
49% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות דיווחו שהם מועסקים לעומת 69% מהאנשים ללא מוגבלות.
17% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות דיווחו שהוצאו לחל"ת בתקופת הקורונה לעומת 8% מהאנשים ללא מוגבלות
נרשמה עלייה של ממש בצריכת רפואה מרחוק של אנשים עם מוגבלויות לעומת אנשים ללא מוגבלות.
30% מאוכלוסיית האנשים עם מוגבלויות דיווחו על צורך בסיוע נפשי לעומת 10% של אנשים ללא מוגבלות.
מדד הנגישות המשוקלל של הערים המרכזיות בישראל מראה על ירידה ב-2020 ביחס ל-2019.
1992 – חקיקת חוק יסוד כבוד האדם וחירותו
1994 – הצעת חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלויות – קריאה ראשונה
1998 – חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות, התשנ"ח–1998 נחקק בכנסת בשנת 1998, ביוזמתו של ארגון בזכות - המרכז לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות.
בישראל כיום ישנם כמיליון אנשים עם מוגבלויות (נפשיות, גופניות, שכליות וכו').
1999–2003 – חקיקה ופסיקה מקדמי שוויון, נגישות ושילוב
2000 – הקמת נציבות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות במשרד המשפטים
2006 – האמנה הבינ"ל לזכויות אנשים עם מוגבלויות.
ישראל אשררה זאת בשנת 2012
פסק דין בוצר (שחר בוצר היה ילד על כיסא גלגלים.
כמעט ולא היה לו גישה לכיתות ולמתקני בית ספרו) – עתירה זו שינתה את הגישה כלפי אנשים עם מוגבלויות והכניסה את חובת אפשור גישה והתאמת מתקנים ומקומות לאנשים עם מוגבלויות.
חוק השילוב – חוקק ב-2002 ואפשר שילוב של ילדים עם מוגבלויות בבתי-ספר רגילים.
חוק איסור האפליה בתעסוקה וחובת התאמה – יש לאנשים עם מוגבלויות עדיפות במכרזים, להיבחר למשרה.
2014 – שר הכלכלה, נפתלי בנט, חתם בספטמבר 2014 על צו הרחבה המחיל על המשק את הוראות ההסכם הקיבוצי שנחתם בין ההסתדרות לנשיאות הארגונים העסקיים.
ההסכם הקיבוצי והצו מחילים על המעסיקים מעל 100 עובדים שתי חובות עיקריות: מינוי אחראי לנושא תעסוקת אנשים עם מוגבלות בארגון וייצוג הולם לאנשים עם מוגבלות, בהיקף של 2% מקרב העובדים החל מאוקטובר 2015 ו-3% החל מאוקטובר 2016.
המטרות העיקריות של בזכות - המרכז לזכויות אדם של אנשים עם מוגבלויות – לשלב את האנשים עם הלקויות בכל אספקט בחיי הקהילה.
"בזכות" מתעסקת בחקיקה ומדיניות, אכיפה והתדיינות משפטית, תקשורת ועבודה קהילתית.
הארגון אינו ארגון נותן שירותים אלא גוף המפקח על הרשויות הממשלתיות.
בין השנים 1960–1970 התקיימו מאבקי זכויות האדם בארצות הברית: אנשים עם מוגבלויות בארצות הברית לקחו חלק פעיל במאבק על זכויותיהם.
ו-20 שנה מאוחר יותר מאבקים אלו הובילו ל-Americans with Disabilities Act ב-1990.
ישנן תפיסות שונות העומדות בבסיס התפיסה של ארגוני זכויות האדם של המדינה: ישראל ידועה בדאגה למוחלשים – התפיסה הייתה שזהו תפקיד המדינה.
בניגוד לארצות הברית שטיפלה בבקשות של אנשים עם מוגבלויות רק לאחר שהאחרונים נלחמו ודרשו זאת.
בישראל המדינה העניקה את הדרישות לפני בקשת האזרחים, שכן המודל הרפואי מתייחס בעיקר ללקויות האנשים.
דבר שלפי המודל החברתי גם גורם באופן עקיף להסתכלות על אדם מוגבל דווקא ובעיקר דרך הליקויים שלו.
המודל החברתי פותח בשנות ה-80 וטוען כי אנשים עם מוגבלויות אינם באמת חשים במוגבלות או בכלל כאלו, אלא שזו הסביבה שמנסה לקטלג אותם ככאלו ומנסה לשנות אותם לפי המקובל אצלה.
לכן על מנת לתקן את המצב על הסביבה לקבל אנשים אלו עם מוגבלויותיהם ולהתעלם מהליקויים.
בן מנחם (1998) מסבירה כי עד שנות התשעים היו מקובלות בעולם המערבי שתי גישות עיקריות:
החל משנות התשעים מדינות רבות החלו לפעול לקידום מדיניות לשילוב אנשים עם מוגבלות בשוק העבודה, תוך חיזוק גישה מאוזנת המדגישה את המחויבות של האדם, המעסיק והמדינה לשינוי המצב.
רימרמן וארטן-ברגמן (2005) מציינים כי
בישראל ישנם בעלי עסקים שמשלמים לעובדים עם מוגבלויות שכר מופחת, דבר שמסודר עם גופים להשמת נכים בעבודה, וזאת מתוך כך שיכולת העבודה של אנשים עם מוגבלויות היא פעמים רבות מופחתת מיכולת העבודה של אנשים ללא מוגבלות.
וכן כדי שהעסקת אנשים עם מוגבלויות תשתלם למעסיק.
פלדמן וארניאס (2004) מציינים מדינות שונות בתוכן ישראל, החלו לפתח תוכניות התערבות טיפוליות ושיקומיות לעידוד היציאה לעבודה הרחבת שירותי תעסוקה מוגנת ונתמכת, מפעלים מוגנים, מועדונים תעסוקתיים, מפעלונים ועד להשמה בעבודה בשוק החופשי.
על מנת לקדם את התקנות לשם כך הוגדרו מדדים מעשיים להתאמות בתעסוקה בשוק החופשי עבור אנשים עם מוגבלות נפשית, שכלית, קוגניטיבית, פיזית וחושית, וכן התאמות משותפות לכל המוגבלויות.
חובת הייצוג ההולם כוללת גם את איסור ההפליה כלפי אדם עם מוגבלות מתוך הנחת היסוד של המכשול העיקרי של השתלבות בשוק העבודה טמון ביחס מפלה ועמדות שליליות מצד מעבידים וארגוני מעסיקים.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (1998)
חקיקת חוק שוויון זכויות, נבעה מהשאיפה להביא לידי תיקון מבני כולל שיכיל התייחסויות לכל תחומי ההפליה וההדרה של אנשים עם מוגבלויות.
יוזמת החקיקה נבעה מההבנה שדפוסי ההדרה של אנשים עם מוגבלויות בתחומים שונים הם דומים למדי, וכי כולם כרוכים בהיסטוריה ארוכה של פטרונות ודיכוי, גם אם הם נבעו לעיתים מכוונות טובות ומרצון להיטיב עם אותם אנשים.
עקרון היסוד שעומד מאחורי החקיקה הוא הזכויות שיש לאנשים עם מוגבלויות למחויבותה של החברה הישראלית להעניק להם זכויות אלו וכן ההכרה לעיקרון כבוד וערך האדם ועיקרון השוויון.
כלומר, החברה בישראל צריכה לפעול על מנת לקדם את ענייניהם לזכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות, לכבד אותם כבני אדם בעלי זכויות שוות ולמנוע יצירת הפליה על רקע הנכות שיש להם.
ניתן לומר שעצם חקיקת החוק יש בה משום הכרה באנשים עם מוגבלויות כקהילה בעלת צרכים מיוחדים שזקוקה להגנה חוקתית.
בין השאר עוסק חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות בשילובם של אנשים עם מוגבלויות בעבודה.
החוק אוסר אפליה של נכה בעבודה על כל שלביה: קבלה לעבודה, תנאי העבודה, קידום בעבודה ופרישה מעבודה.
על פי חוק זה נפסק כי פיטוריו של עובד, שעקב מחלתו נאלץ להקטין את שיעור משרתו ממשרה מלאה לחצי משרה, אינם תקינים.
החוק מעניק העדפה מתקנת לנכים, בקובעו: "אין רואים כאפליה פסולה פעולה שנועדה לתקן הפליה קודמת או קיימת של אנשים עם מוגבלות או שנועדה לקדם את השוויון של אנשים עם מוגבלות".
החוק דורש מהמעביד שיפעל למען מתן ייצוג הולם בקרב עובדיו לאנשים עם מוגבלות.
גם שר העבודה והרווחה נדרש לפעול למען שילובם של אנשים עם מוגבלויות במעגל העבודה.
החוק המשופר למקבלי קצבת נכות היוצאים לעבוד (2009)
"ועדת לרון" הוקמה כדי לבחון את שילובם של אנשים עם מוגבלויות בשוק העבודה.
לאור המלצות הוועדה, החל מ-1 באוגוסט 2009 נכנס לתוקף תיקון חוק הביטוח הלאומי, הבא לשפר את התנאים של מקבלי קצבת נכות שיוצאים לעבוד.
התיקון בחוק משפר את התנאים של מי שיוצא לעבוד, ואינו פוגע בזכויות של מי שלא עובד.
החוק המשופר למקבלי קצבת נכות היוצאים לעבוד – אתר הביטוח הלאומי
נכה שיצא לעבוד ייהנה מהכנסותיו מעבודותיו תוך ירידה הדרגתית בלבד ובלי פגיעה בהטבות הנלוות.
הכוונה של המדיניות לעודד יציאה לעבודה לאנשים עם מוגבלות אך בפועל החוק נכשל כי מתברר שמי שהתרגל לחיות שנים בבית על חשבון קצבאות ביטוח לאומי יתקשה לצאת לעבודה גם אם זה משתלם כלכלית.
ארלוזורוב (2010) מסבירה כי החסמים העומדים בפני אנשים עם מוגבלות הם יותר מורכבים מרק שאלת השתכרותם, הם זקוקים להשלמת השכלה, להכשרה מקצועית, לרכישת כלים להתמודד עם שוק העבודה, לטיפולים פיזיים שיאפשרו להם לצאת לעבודה ולהעצמה אישית.
הם גם זקוקים לשוק עבודה פתוח שיהיה מוכן לקלוט אותם על אף מגבלותיהם.
בישראל עובר כל אדם עם נכות מבחנים שונים מטעם המוסד לביטוח לאומי, שמטרתם לקבוע את מקור הנכות שלו ואת חומרתה ובהתאם לזאת לקבוע אחוזי נכות.