tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עם זאת, במהלך תקופה זו לא עלה בידו של אף חבר כנסת להשיג המלצה כתובה מצד 61 חברי כנסת, וב-11 בדצמבר הכריזה הכנסת העשרים ושתיים על פיזורה.
לאחר תוצאות הבחירות לכנסת ה-23 ב-2 במרץ 2020, הנשיא ריבלין העניק את המנדט לגנץ.
לאחר קבלת המנדט, כחול לבן החלה לקדם חקיקה נגד ראש ממשלה המכהן מעל שתי קדנציות וכתבי אישום.
אולם התפרצות מגפת הקורונה טרפה את הקלפים, והחלו המגעים להקמת ממשלת אחדות לאומית.
ב-20 באפריל נחתם הסכם קואליציוני בין נתניהו וגנץ, שבו סוכם על רוטציה בראשות הממשלה, חלוקה שווה של משרדים, וממשלת חירום למשך חצי שנה.
הסכם זה כלל גם את חוק הגיוס והתייעצות בין השניים בנוגע לריבונות.
בג"ץ דחה את העתירות נגד הרכבת הממשלה ב-6 במאי.
ב-7 במאי אושרו תיקונים לחוק יסוד: הממשלה, וב-13 במאי הודיע נתניהו לנשיא על הצלחתו להרכיב ממשלה.
הממשלה קיבלה את אמון הכנסת ב-17 במאי.
ההצבעה בדבר הבעת אמון בממשלה73146
מדינת ישראל נקלעה, יחד עם שאר העולם, למשבר רפואי וכלכלי בממדים היסטוריים עקב התפשטות נגיף הקורונה, ועל כן הוקמה ממשלת אחדות וחירום של פיוס לאומי אשר תפעל בתחומים הבאים:
ממשלת ישראל תקים קבינט חירום לטיפול בכל הסוגיות הנגזרות ממשבר הקורונה.
קבינט זה יתכלל את כלל הפעולות הנדרשות הן בהיבט הכלכלי-חברתי והן בהיבט הרפואי.
הממשלה החדשה תתרכז בשלב ראשון בפעולות הנדרשות למיגור המגפה, כולל רכישת הציוד הנדרש, תיאום בין הגופים השונים וחיזוק מערכת הבריאות הציבורית בתקופת החירום ובכלל.
הממשלה תוביל תוכנית ליציאה מהמשבר הכלכלי העמוק, תבנה ותאשר תקציב מדינה שיותאם לאתגרים שהציבה המגפה.
התוכנית תכלול מענים בסוגיות של תעסוקה, תמיכה למגזר העסקי, העצמאיים והמגזר השלישי.
הממשלה תפרוש רשת ביטחון כלכלית-חברתית עבור כלל אזרחי המדינה, ותגבש תוכניות ייעודיות לטיפול באוכלוסיות ממוקדות המצויות במצוקה כלכלית וחברתית קשה במיוחד.
הממשלה תפעל להשגת היעדים הללו תוך חיזוק הכלכלה והאצת הצמיחה באמצעות הגברת פריון העבודה, עידוד ההשקעות, הסרת חסמים רגולטוריים ובירוקרטיים, קידום רפורמות להגברת התחרות ושמירה על מסגרות פיסקאליות.
בנוסף, ומתוך אמונה כי לעם היהודי זכות בלתי ניתנת לערעור למדינה ריבונית בארץ ישראל, מולדתו הלאומית וההיסטורית של העם היהודי, תטפל הממשלה גם בכלל הסוגיות הנוגעות לשלומה, לביטחונה ולשגשוגה של ישראל, בין השאר בתחומים הבאים:
הממשלה תחזק את הביטחון הלאומי, תחתור לשלום, תבטיח את שלומם וביטחונם של אזרחי המדינה כולם, תפעל בנחישות לגדוע כל איום על מדינת ישראל ותושביה, ותחתור לשיפור מתמיד בתחושת הביטחון האישי של האזרח.
הממשלה תחתור לצמצום הפערים החברתיים בישראל ותפעל על מנת לייצר שוויון הזדמנויות לכל אזרח בישראל בלי קשר לעדה, למין ולמקום בו נולד.
הממשלה תפעל לחיזוק כלכלת מדינת ישראל, להגברת הפריון, לעידוד ההשקעות במשק הישראלי ולהגברת התחרות על מנת להאיץ את הצמיחה.
הממשלה תפעל באופן מהותי ומעשי כדי לגשר בין כל חלקי העם והמדינה ותפעל מתוך תפיסה של פיוס לאומי.
ולשם כך יוקם קבינט פיוס אשר ירכז את כלל הפעולות בתחום זה.
הממשלה תפעל כדי לשמור על צביונה היהודי והדמוקרטי של המדינה.
הממשלה תדאג, כי מתוך זיקה למורשת ישראל יישמר אופייה היהודי של המדינה, וכן תכבד את הדתות והמסורות של בני הדתות השונות בהתאם לערכי מגילת העצמאות.
הממשלה תשים דגש על נושא העלייה והקליטה ותפעל בנחרצות להגברת העלייה מכל ארצות תבל ולקליטתם המוצלחת של העולים.
הממשלה תפעל לחיזוק הפריפריה, הנגב, הגליל וההתיישבות בכל חלקי הארץ.
הממשלה תפעל לקיום של התנהלות, שיח ופעולות באופן ממלכתי, שומר חוק, מכבד ומאחד בין חלקי החברה הישראלית כולה, גם בעת אי הסכמה.
המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים וחמש
העברת ישראל לתחום פיקוד מרכז של ארצות הברית (הוכרז ב-15 בינואר 2021)
אסון הזיהום הימי בזפת לאורך חופי ישראל
הקמת שישה משרדי ממשלה חדשים: משרד ראש הממשלה החלופי, משרד משאבי המים, משרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה, המשרד לחיזוק וקידום קהילתי, משרד ההתיישבות ומשרד הדיגיטל הלאומי
אישור הקמת מאגר "אל תתקשרו אליי", כחלק מהרפורמה נגד עושק הקשישים
אישורה של החלטה שתיתן העדפה לתוצרת הארץ במכרזים של רכש ציבורי
הקמת הרשות לפיתוח כלכלי-חברתי של המגזר החרדי
הקמת מוקד ארצי מיוחד לפניות הציבור החרדי
אישור רפורמה בתחום הטיפול בנכי צה"ל
העברת חוק הפיקדון על בקבוקי משקאות קלים גדולים.
העברת חוק הסמכויות להתמודדות עם הקורונה שמכוחו הותקנו תקנות שבאמצעותן הממשלה התמודדה עם הגל השני והגל השלישי של המגפה.
תוכנית סיוע לשם תמיכה כלכלית באזרחים שהכנסתם נפגעה במהלך המשבר
הקמת "מנהלת ההכשרות" שמטרתה היא להחזיר כ-100 אלף מובטלים (שאיבדו את עבודתם לאור משבר הקורונה) למעגל התעסוקה, בעיקר במקצועות בהם השכר גבוה מהשכר הממוצע
הזמנת חיסונים והפעלת מבצע לתת כתף שבמהלכו חוסנו מיליוני ישראלים
קובי שבתאי לתפקיד מפכ"ל משטרת ישראל.
קטי פרי לתפקיד נציבת שירות בתי הסוהר.
דוד ברנע לתפקיד ראש המוסד.
70 ח"כים לפני התפטרות עפר שלח מהכנסת והחלפתו על ידי יעל רון בן משה (16 בדצמבר 2020 - 29 בדצמבר 2020)
71 ח"כים לפני כניסת ולדימיר בליאק ומשה טור-פז לכנסת (29 בדצמבר 2020 - 5 בינואר 2021)
69 ח"כים לפני התפטרות עמיר פרץ מהכנסת והחלפתו על ידי אילן גילאון (5 בינואר 2021 - 29 בינואר 2021)
68 ח"כים לפני התפטרות הילה שי-וזאן והחלפתה על ידי ענת כנפו (29 בינואר 2021 - 2 בפברואר 2021)
בממשלה זו 17 שרים חדשים כיהנו לראשונה - בני גנץ, מיכאל ביטון, גבי אשכנזי, אורלי לוי-אבקסיס, אלון שוסטר, יזהר שי, אבי ניסנקורן, אורית פרקש-הכהן, איציק שמולי, פנינה תמנו-שטה, מירב כהן, יעקב אביטן, אסף זמיר, עומר ינקלביץ', יועז הנדל, חילי טרופר ואיתן גינזבורג
20 שרים כיהנו בעבר בממשלה - בנימין נתניהו, ישראל כ"ץ, יובל שטייניץ, אמיר אוחנה, יעקב ליצמן, יולי אדלשטיין, גילה גמליאל, יואב גלנט, זאב אלקין, רפי פרץ, עמיר פרץ, דודי אמסלם, ציפי חוטובלי, אלי כהן, אריה דרעי, גלעד ארדן, מירי רגב, צחי הנגבי, אופיר אקוניס ויצחק כהן
תרשים הרכב הממשלה בפילוח סיעתי וגושי בסוף כהונתה:
תרשים הרכב הממשלה בפילוח סיעתי וגושי בעת הקמתה:
בהתאם לחוק יסוד הממשלה, כל שר וסגן שר מזוהה כבעל זיקה לראש הממשלה או לראש הממשלה החלופי.
כלומר, כל שר הוא חלק מגוש כחול לבן או חלק מגוש הליכוד, כשמספר השרים בעלי כל זיקה שווה.
אם מספר השרים לא שווה, הממשלה תקבע מנגנון הצבעה בו כוח ההצבעה של כלל השרים בעלי הזיקה לראש הממשלה יהיה שווה לכוח ההצבעה של כלל השרים בעלי הזיקה לראש הממשלה החלופי ("ממשלה פָּרִיטֶטִית").
בפועל, גוש הליכוד החזיק ברוב, ולא אושר תקנון עבודתה של הממשלה כמתואר, כשתחת כן אושר תקנון זמני שלא עיגן את מנגנון הפריטטיות.
כינוס ממשלה היה תלוי באישור שני ראשיה.
הצבעה שיש בה מחלוקת בין הגושים (להבדיל ממחלוקת בין שרים מסוימים) נפסלה במקרה שגוש אחד תמך במלואו והשני התנגד.
הליכוד כחול לבן ש"ס יהדות התורה העבודה דרך ארץ גשר הבית היהודיפער בין כהונותיהם של שרים שונים באותו המשרד, משמעו מילוי מקום על ידי ראש הממשלה או ראש הממשלה החלופי, בהתאם לזיקה
כ"ג באייר ה'תש"ף – ד' בתמוז ה'תשפ"א | 17 במאי 2020 – 13 ביוני 2021משרדשר/הסיעהכהונהשרי הממשלהמשרד ראש הממשלהראש הממשלה
בנימין נתניהוהליכוד17 במאי 2020 - 13 ביוני 2021משרד ראש הממשלה החלופיראש הממשלה החלופי
בני גנץכחול לבן28 באפריל 2021 - 13 ביוני 2021המשרד לנושאים אסטרטגייםאורית פרקש הכהןכחול לבן17 במאי 2020 - 30 בנובמבר 2020מיכאל ביטוןכחול לבן30 בנובמבר 2020 - 13 ביוני 2021משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתייםאיציק שמוליהעבודה17 במאי 2020 - 13 ביוני 2021כחול לבן
משתתפים קבועים בישיבות הממשלה שאינם שרים
מזכיר הממשלה ומ"מ מנכ"ל משרד ראש הממשלה: צחי ברוורמן
היועץ המשפטי לממשלה: אביחי מנדלבליט או אחד מהמשנים
ראש המטה לביטחון לאומי: מאיר בן שבת
ראש הסגל בלשכת ראש הממשלה: אשר חיון
מ"מ מנכ"ל משרד ראש הממשלה: רונן פרץ
המזכיר הצבאי של ראש הממשלה: תת-אלוף אבי בלוט
המשנה למזכיר הממשלה: ליאור נתן
ראש המועצה הלאומית לכלכלה: אבי שמחון
ממשלת ישראל השלושים ושש (מכונה גם ממשלת בנט–לפיד או "ממשלת השינוי") הייתה ממשלת חילופים בראשות נפתלי בנט ויאיר לפיד שהתבססה על גוש השינוי.
היא קיבלה את אמונה של הכנסת ה־24 והושבעה ב-13 ביוני 2021.
ממשלה זאת הוקמה, כקודמתה, במתכונת של ממשלת חילופים.
כאשר הושבעה החלו לכהן נפתלי בנט כראש הממשלה ולפיד כראש הממשלה החלופי; מועד החילופים נקבע ל-27 באוגוסט 2023. עם הקמתה ובמשך רוב כהונתה היו בממשלה זו 28 שרים ושישה סגני שרים.
ב-30 ביוני 2022 התקבלה בכנסת הצעת החוק להתפזרות הכנסת ה-24, ובהתאם לחוק יסוד: הממשלה הוקדם מועד החילופים למחרת היום, 1 ביולי 2022. לאחר הבחירות הורכבה הממשלה השלושים ושבע, שקיבלה את אמון הכנסת והממשלה השלושים ושש סיימה את כהונתה.
ב-23 במרץ 2021 התקיימו הבחירות לכנסת העשרים וארבע.
על פי תוצאות הבחירות, לאף גוש לא היה רוב ברור לצורך הקמת ממשלה חדשה.
ימינה ורע"מ, שמנו ביחד 11 ח"כים, לא הצהירו לפני הבחירות לאיזה "גוש" הן משתייכות, ולאחריהן קיימו משא-ומתן קואליציוני עם ראשי שני הגושים, זאת על אף שאנשי סיעת ימינה הצהירו לפני הבחירות במספר הזדמנויות שלא ישבו בקואליציה עם מרצ ורע"מ ולא יכתירו את יאיר לפיד לראש הממשלה.
תוצאות הבחירות לכנסת העשרים וארבע
ב-5 באפריל 2021 נועץ נשיא המדינה, ראובן ריבלין, בנציגי כל הסיעות בכנסת העשרים וארבע, בנוגע לזהות חבר הכנסת שעליו יש להטיל את מלאכת הרכבת הממשלה השלושים ושש.
אף אחד מהמועמדים לא השיג המלצותיהם של 61 ח"כים, הנדרשים להבטחת הרכבת ממשלה, לאחר ש-52 ח"כים המליצו על בנימין נתניהו, 45 ח"כים המליצו על יו"ר סיעת "יש עתיד" יאיר לפיד ו-7 ח"כים המליצו על יו"ר "ימינה" נפתלי בנט.
למחרת הטיל הנשיא את תפקיד הרכבת הממשלה על נתניהו, שזכה למספר הגבוה ביותר של ממליצים מבין כל המועמדים.
נתניהו לא הצליח להרכיב ממשלה ב-28 הימים המוקצים לכך.
באופן חלופי להקמת ממשלה, הוא ניסה גם לקדם חוק לבחירה ישירה של ראש ממשלה, בתקווה שמערכת בחירות ישירה שתתקיים לאלתר תשפר את סיכוייו להרכיב ממשלה לאחריה.
ברם, מגעים שניהל עם רע"מ ושהיו קשורים לקידום הבחירה הישירה, ולדברי יו"ר רע"מ מנסור עבאס, גם לאפשרות שילוב רע"מ בקואליציה, חוללו פולמוס פנימי בימין ולא הבשילו בשל התנגדותו הנחרצת של בצלאל סמוטריץ' לשותפות כלשהי עם מפלגה ערבית אנטי-ציונית לתפיסתו.
+ההמלצות לנשיא המדינה בדבר מועמד לראש הממשלה5245716
האפשרות שתקום ממשלה בשיתוף פעולה בין הליכוד לרע"מ עלתה בדיון הציבורי עוד לפני הבחירות.
נפתלי בנט, מנהיג "ימינה", דרש מנתניהו ערב הבחירות לחתום על כך שלא יקים ממשלה בתמיכת רע"מ, זאת בתמורה להתחייבותו שלו לא להקים ממשלה שבה יישב תחת יאיר לפיד, גם לא ברוטציה.
לאחר הבחירות, מאחר שמפלגות מחוץ לגוש הימין שללו על הסף כניסה לממשלה אחת עם נתניהו, נראה היה שהדרך היחידה להקמת ממשלת ימין בראשות נתניהו כרוכה בהיזדקקות לתמיכת רע"מ.
בין הח"כים בליכוד התגלע ויכוח פומבי בנושא.
בנאום שנשא מנסור עבאס בנצרת כשבוע לאחר הבחירות הוא קרא להתמקד במשותף ליהודים ולערבים ולהתגבר על חילוקי הדעות.
טיבם המדויק של המגעים שנוי במחלוקת.
לפי גרסת אנשי הליכוד (שהוצגה זמן רב לאחר המגעים), הוא לא היה משא ומתן קואליציוני, אלא הוגבל למשא ומתן עם רע"מ לפיו תתמוך בחוק לבחירה ישירה לראשות ממשלה שיחול מיידית על הכנסת ה-24, בתקווה שחוק כזה יקדם הקמת ממשלה בידי נתניהו.
מנסור עבאס אמר כי לצד המשא ומתן על החוק לבחירה ישירה היה גם משא ומתן על הסכם קואליציוני.
התפרסם שעבאס התארח במעון ראש הממשלה לביקור חשאי שבו פגש בנתניהו ובאשתו שרה.
בשלב מוקדם הבהיר מנהיג הציונות הדתית, בצלאל סמוטריץ', שבשום פנים ואופן לא יאפשר הקמת ממשלת ימין תוך הסתמכות על רע"מ.
על מנת להשיג פריצת דרך ולרכך את גישתו, נערך מפגש בין מנסור עבאס לבין בכיר רבני הציונות הדתית, הרב חיים דרוקמן, אך ללא הועיל.
סמוטריץ' נשמע אומר: "הוא שקרן בן שקרן.
הוא לא רצה ללכת עם רע"ם?
בעקבות סירובו של סמוטריץ' הפכו המגעים עם רע"מ לחסרי תוחלת, אך מנגד העובדה שעל פי הדיווחים נתניהו חפץ לצרף את רע"מ לקואליציה הגדילה את הלגיטימציה הציבורית להסתמכות עליה.
ב-5 במאי 2021 העביר הנשיא את המנדט ליאיר לפיד, יושב ראש מפלגת יש עתיד.
לפיד התחיל בניסיונות להקמת ממשלה יחד עם מפלגות ימינה, כחול לבן, העבודה, תקווה חדשה, ישראל ביתנו, מרצ ורע"מ.
תוך כדי כך פתחה ישראל במבצע שומר החומות והמגעים הקואליציוניים הושהו.
נפתלי בנט הודיע שהמהומות בקרב ערביי ישראל אינן מאפשרות הקמת ממשלה עם רע"מ.
ברם, המגעים התחדשו אחרי המבצע, וב-2 ביוני 2021, כחצי שעה לפני פקיעת המנדט בחצות, הודיע יאיר לפיד לנשיא ריבלין שעלה בידו להרכיב ממשלה.
הממשלה הורכבה כממשלת חילופים, בדומה לממשלה שקדמה לה (ממשלת ישראל הראשונה במודל זה), והוסכם על רוטציה לפיה נפתלי בנט יכהן כראש ממשלה בשנתיים הראשונות, וב-27 באוגוסט 2023 יחליף אותו בראשות הממשלה יאיר לפיד.
בממשלה הקודמת הסכם הרוטציה בין נתניהו לבני גנץ לא הגיע לכדי מימוש מפני שנתניהו ושר האוצר ישראל כ"ץ לא הניחו על שולחן הכנסת הצעה לתקציב המדינה, ולכן התפזרה הכנסת עקב אי-אישור התקציב במועד הקבוע בחוק.
בממשלה ה-36 הסכימו חברי הקואליציה על סעיפים שימנעו פרצה זאת, ובהם סנקציה על מי שיבחר לתמוך בחוק להתפזרות הכנסת, וכן גמישות בנוגע למועד אישור תקציב המדינה של 2023.
הזיקה בממשלה הפריטטית נקבעה באופן הבא: סיעות ימינה ותקווה חדשה הן חלק מ"גוש ימינה" והשרים וסגני השרים ממפלגות אלה הם בעלי זיקה לנפתלי בנט, ואילו סיעות יש עתיד, כחול לבן, העבודה, ישראל ביתנו ומרצ הן חלק מ"גוש יש עתיד" והשרים וסגני השרים ממפלגות אלה הם בעלי זיקה ליאיר לפיד.
ב-7 ביוני 2021 פורסמו קווי היסוד להקמת ממשלת אחדות בתקופת כהונת הכנסת ה-24. יומיים לאחר מכן נקבע בוועדה המסדרת מועד השבעת הממשלה.
הממשלה קיבלה את אמונה של הכנסת ברוב של 60 בעד מול 59 נגד ונמנע אחד, והושבעה ב-13 ביוני 2021, ד' בתמוז ה'תשפ"א.
+ההצבעה בדבר הבעת אמון בממשלה↓60159
הצדדים מסכימים כי הממשלה תפעל להקנות יציבות שלטונית והיא תתמקד בשיקום המשק, הכלכלה והחברה האזרחית.
תחזק את הממלכתיות ותרחיב את תחומי ההסכמה הלאומית.
הממשלה תפעל לעידוד הצמיחה על בסיס עקרונות של כלכלה הוגנת.
הממשלה תציב כיעד לאומי את העלאת מספר העובדים בהייטק ל-15% מכלל עובדי המשק.
הממשלה תפעל לצמיחתה ושגשוגה של ירושלים כבירת ישראל.
הממשלה תפעל לביצור הביטחון הלאומי של ישראל ושמירה על ביטחונם של כלל אזרחי ישראל.
הממשלה תקדם באופן מיידי חקיקה המגבילה כהונת ראש ממשלה לשתי קדנציות (או 8 שנים, המוקדם מבניהם).
חנוכת שגרירות ישראל באבו דאבי ושגרירות ישראל במנאמה
חניכת נמל המפרץ החדש בחיפה.
הנמל יאפשר לראשונה לאוניות ענק לעגון בישראל.
ביקור נשיא מדינת ישראל הרצוג בטורקיה
ביקור נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן
סגירת המשרד לנושאים אסטרטגיים, משרד משאבי המים, משרד הדיגיטל הלאומי ומשרד ההשכלה הגבוהה והמשלימה.
העברת זרוע העבודה ממשרד הרווחה והביטחון החברתי למשרד הכלכלה והתעשייה.
אישור העברת מעונות היום ממשרד הרווחה והשירותים החברתיים למשרד החינוך בהדרגה עד ינואר 2022.
המשך המערכה שבין המלחמות (מב"ם).
העלאת שכר חיילי החובה בכ-50%.
הקמת ועדת גרוניס, ועדת חקירה ממלכתית לחקירת פרשת הצוללות.
הכרזה על הימ"מ כיחידה הלאומית ללוחמה בטרור, והגדלת היחידה בתקנים, בלוחמים, באמצעי לחימה ובתקציבים.
"ממדים ללימודים": עיגון בחוק של המלגה אשר מממנת 75% של שכר הלימוד האוניברסיטאי לחיילים משוחררים הזכאים לכך והחלת מימונה מתקציב המדינה.
הקמת המשמר הלאומי הישראלי, כחלק ממשמר הגבול.
ועידת האומות המאוחדות לשינוי אקלים בגלאזגו (2021)
ביקור נשיא ארצות הברית ג'ו ביידן.
נורמליזציה מלאה של היחסים בין ישראל לטורקיה
חתימה על הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון
רפורמת הבנקאות הפתוחה: כל המידע הפיננסי על לקוחות, שהיה רק בידי הבנקים, יועמד לרשות כל גוף פיננסי בהתאם לדרישת הלקוח.
הורדת המס על דלק למשך רבעון, עקב עליית מחירי הדלק.
הוספת נקודת זיכוי להורים על כל ילד בן 6–12 בהוראת שעה, עד סוף שנת 2022
הגדלת מענק העבודה לזכאים בשיעור של 40% בהוראת שעה, עד סוף שנת 2025 והורדת גיל הזכאות למענק מ-23 ל-21 בהוראת שעה, עד סוף שנת 2024.
הקמת ועדת החקירה הממלכתית לחקר אסון הר מירון.
אישור תוכנית לשיקום ולטיפול בנזקי השרפה בהרי ירושלים.
מבצע "מסלול בטוח" למאבק בפשיעה בחברה הערבית.
אישור תוכנית "כלכלה דלת-פחמן 2050".
הצטרפות ליוזמה אמריקאית-אירופית להפחתה של פליטות המתאן.
עצירת מתן זיכיונות לחיפושי גז בישראל, וביטול החלטה זו לאחר כחצי שנה.
יישום ההסכם בענף החלב שנחתם בינואר 2021, על ידי הממשלה הקודמת:
הורדת מחיר המטרה של מוצרי החלב בפיקוח.
ביטול המכס על גבינות רכות ויוגורט והגדלת המכסות הפטורות ממכס של גבינה צהובה.
הרפורמה בייבוא: ביטול חובת בדיקת משלוח, מתן אפשרות ליבוא על בסיס הצהרה בלבד ומתן אפשרות ליבוא מוצרים על בסיס עמידתם בתקן הזר בלבד.
ביטול המס על העסקת עובדים זרים בכל ענפי המשק.
הוספת מכסות פטורות ממכס של ייבוא ביצים ודבש.
הצו בוטל על ידי הכנסת לאחר מכן, אך נחתם מחדש.
ביטול התכנון בענף ב-2032 ופיצוי חקלאים שייפגעו מכך.
מעבר ללולים ללא כלובים עד 2038.
ביטול האגרה השנתית על העסקת עובדים זרים בענף.
קביעת מנגנון שיפצה את החקלאים אם תהיה עלייה במחיר המים.
ביטול מיידי של המכס על דשנים מוצרי הדברה וירקות ופירות מסוימים שגידולם לא נפוץ בישראל, ביטול הדרגתי של המכס על ירקות ופירות נוספים והשארת מכסים גבוהים על גידולים שנפוצים בישראל.
העלאת גיל הפרישה לנשים באופן הדרגתי מ-62 ל-65.
הקלות על הפעלת מעון יום בדירות מגורים.
מתן אפשרות להסבת 30% מזכויות בנייה במגרש ממשרדים למגורים על ידי הגשת בקשת היתר בלבד.
הרפורמה בהתחדשות העירונית: הורדת שיעור ההסכמה הדרוש מבעלי דירות בבניין, לצורך פינוי בינוי מ-80% ל-66% והוראות נוספות.
הרפורמה בהיתרי הבנייה: מתן אפשרות לאדריכלים מורשים לאשר היתרי בנייה במקום ועדות התכנון המקומיות.
העלאת מס הרכישה על דירות להשקעה.
החלטת ממשלה על הקמת העיר החרדית כסיף בסמוך לתל ערד.
הרפורמה בכשרות: מתן אפשרות לגופים פרטיים להעניק כשרות על בסיס סטנדרטים מקצועיים שייקבעו על ידי הרבנות הראשית או 3 רבנים בכירים.
הרפורמה ברגולציה בכבאות: הורדה הדרגתית של דרישות רגולטוריות מעסקים בתחום הכבאות ואימוץ התקינה האמריקאית.
הרפורמה ברגולציה: מסדירה את עקרונות מדיניות הרגולציה (בחוק עקרונות האסדרה) ומקימה את רשות האסדרה.
הרפורמה ברישוי העסקים: העברת הסמכות לקביעת מפרטים לרישוי עסקים ממשרדי הממשלה לוועדה לאסדרת רישוי עסקים שתהיה ברשות האסדרה.
מבצע עולים הביתה להעלאת יהודי אוקראינה למדינת ישראל וקליטתם בה, בעקבות הפלישה הרוסית לאוקראינה.
מבצע צור ישראל להעלאתם של צאצאי יהודי אתיופיה – החלטה על חידוש המבצע.
רפורמה בדואר: פתיחת שוק המכתבים לתחרות, הקלות רגולטוריות על דואר ישראל ועיגון סמכויות פיקוח ואכיפה על שוק הדואר.
שלילת הזכות לקבלת אזרחות מבני זוגם של אזרחים ישראלים המתגוררים בשטחים או במדינות עוינות לישראל (חוק האזרחות והכניסה לישראל).
קביעת אגרה בעד הכניסה לגוש דן ברכב פרטי בימי חול (אגרת גודש).
החלטה על הקמת רשויות תחבורתיות מרחביות (הראשונה בירושלים)
הפרטת נמל חיפה והעברת השליטה לידי קבוצת אדאני-גדות.
קביעת פטור ממס הכנסה לזוכים במדליה במשחקים האולימפיים או הפראלימפיים.
השקת תוכנית לעידוד לימודי ליבה במוסדות חינוך חרדיים לבנים.
חתימת הסכם קיבוצי חדש עד 2026 בין המדינה להסתדרות המורים.
הטלת מס קנייה על כלים חד-פעמיים מפלסטיק.
הטלת מס קנייה על משקאות ממותקים.
הטלת בלו על תחליפי דלק.
הטלת מס קנייה על סיגריות אלקטרוניות.
התמודדות עם מגפת הקורונה בישראל
המשך מבצע לתת כתף וחיסון במנת חיסון שלישית ("בוסטר").
הסכם החלפת חיסונים עם קוריאה הדרומית.
מתן חיסון נגד קורונה לילדים בני 5–11 שנים.
מתן חיסון רביעי למדוכאי חיסון ובני 60 ומעלה.
נחקק החוק לפיצול סיעות (כונה "החוק לפיצול הליכוד").
עמית איסמן לתפקיד פרקליט המדינה.
רונן בר לתפקיד ראש השב"כ.
גלי בהרב-מיארה לתפקיד היועצת המשפטית לממשלה.
אייל כספי לתפקיד נציב כבאות והצלה.
61 ח"כים לפני פרישתה של עידית סילמן מהקואליציה (13 ביוני 2021 – 6 באפריל 2022)
59 ח"כים לפני התפטרותו של ח"כ עמיחי שיקלי מהכנסת וכניסת יום טוב כלפון (13 ביוני 2022 – 14 ביולי 2022)
60 ח"כים לפני התפטרות ח"כ עידית סילמן וכניסת אורנה שטרקמן (14 ביולי 2022 – 13 בספטמבר 2022)
יש עתידכחול לבןימינההעבודהישראל ביתנותקווה חדשהמרצשמותיהם של השרים וסגני השרים המכהנים מודגשיםפער של עד 3 חודשים בין כהונותיהם של שרים שונים באותו המשרד, משמעו מילוי מקום על ידי ראש הממשלה או ראש הממשלה החלופי, בהתאם לזיקה.
+ממשלת ישראל השלושים ושש 13 ביוני 2021 – 29 בדצמבר 2022משרדשר/הסיעהכהונהמשרד ראש הממשלה/החלופיראש הממשלה/החלופינפתלי בנטימינה13 ביוני 2021 – 30 ביוני 2022 (רה"מ)
1 ביולי 2022 – 8 בנובמבר 2022 (רה"מ החלופי)משרד הדיגיטל הלאומי (נסגר)13 ביוני 2021 – 3 באוגוסט 2021משרד ראש הממשלה/החלופיראש הממשלה/החלופייאיר לפידיש עתיד13 ביוני 2021 – 30 ביוני 2022 (רה"מ החלופי)
לא ח"כ13 ביוני 2021 – 29 בדצמבר 2022משרד התקשורתיועז הנדלתקווה חדשה
לפי ההסכמים הקואליציוניים, תוכננו להתקיים במהלך הרוטציה ב-27 באוגוסט 2023 השינויים הבאים:
יאיר לפיד יפסיק לכהן כראש הממשלה החלופי וכשר החוץ, ויחל לכהן כראש הממשלה.
נפתלי בנט יפסיק לכהן כראש הממשלה, ויחל לכהן כראש הממשלה החלופי וכשר הפנים.
איילת שקד תפסיק לכהן כשרת הפנים ותחל לכהן כשרת המשפטים.
גדעון סער יפסיק לכהן כשר המשפטים ויחל לכהן כשר החוץ.
בסופו של דבר הכנסת החליטה על התפזרותה ב-30 ביוני 2022 ובהתאם לחוק היסוד רק בנט ולפיד התחלפו בתפקידיהם.
בממשלה זו כיהנו 14 שרים חדשים: קארין אלהרר, חמד עמאר, עמר בר-לב, ניצן הורוביץ, תמר זנדברג, עודד פורר, אורנה ברביבאי, אלעזר שטרן, מתן כהנא, עיסאווי פריג', מרב מיכאלי, יואל רזבוזוב, נחמן שי ואלי אבידר
בממשלה זו כיהנו 9 נשים:
יש עתיד (3): קארין אלהרר, אורנה ברביבאי, מירב כהן
כחול לבן (2): אורית פרקש-הכהן, פנינה תמנו-שטה
תקווה חדשה (1): יפעת שאשא-ביטון
בממשלה זו היו רק 7 שרים מתוך 28 שלא התפטרו במסגרת החוק הנורווגי וכיהנו כח"כים:
יש עתיד (3): יאיר לפיד, מאיר כהן, אלעזר שטרן
כחול לבן (1): בני גנץ
שר אחד לא כיהן כח"כ בכל תקופת הכנסת הנוכחית:
בממשלה זו כיהנו 6 שרים בדרגות אלוף-משנה ומעלה בצה"ל:
כחול לבן (1) בני גנץ (רב-אלוף)
יש עתיד (2): אורנה ברביבאי (אלוף), אלעזר שטרן (אלוף)
העבודה (2): נחמן שי (תת-אלוף), עמר בר-לב (אלוף-משנה)
היועצ/ת המשפטית לממשלה: אביחי מנדלבליט (עד 2022), גלי בהרב-מיארה (מ-2022) או אחד מהמשנים
ראש המטה לביטחון לאומי: איל חולתא
המזכיר הצבאי של ראש הממשלה: אלוף אבי גיל
חברי הקבינט המדיני ביטחוני עם הקמת הממשלה:
בוועדה כיהנו 12 שרים חברים, מתוכם:
ימינה: 3 חברים (כולל היו"ר)
מפלגת העבודה הישראלית: 2 חברים
כנגד ממשלת ישראל השלושים ושש קמה מחאה, בעיקר נגד ראש הממשלה, נפתלי בנט, בדרישה להתפטרותו עקב הפרת הבטחות רבות שנתן קודם הבחירות, בהם הבטחות לא להקים ממשלה עם מפלגת רע"מ ועם שאר מפלגות השמאל והבטחה להסדיר את המאחזים ביומו הראשון כראש ממשלת ישראל.
המחאה עסקה גם ברפורמות בענייני יהדות שקידם השר לשירותי דת מתן כהנא, והרפורמות הכלכליות שקידם שר האוצר אביגדור ליברמן, שנתפסו כפוגעות בציבור החרדי.
גם בתוך הקואליציה נרשמה ביקורת על התנהלותה, בין השאר על ידי מאזן גנאים, רינאוי זועבי, עידית סילמן וניר אורבך.
שלושה מהם, עידית סילמן, רינאוי זועבי, וניר אורבך, פרשו לבסוף מהקואליציה.
בינואר 2023 חתמה ספורטה על הסדר טיעון עם הפרקליטות, ונגזרו עליה שנה וחצי מאסר בפועל, שאליהם נוספו חמישה חודשי מאסר על תנאי בשל הפרת תנאי מעצר הבית בו היתה נתונה בזמן שהתנהל נגדה המשפט.
ב-6 באפריל 2022 הודיעה חברת הכנסת ויו"ר הקואליציה, עידית סילמן, מסיעת ימינה על פרישה מהקואליציה, מה שהותיר את הקואליציה עם 60 חברי כנסת, דהיינו, ללא רוב בכנסת.
ב-13 במאי 2022 הכריז השר לשירותי דת, מתן כהנא, על התפטרותו מהממשלה במטרה לשוב למושבו בכנסת, זאת, בתיאום עם ראש הממשלה נפתלי בנט ועל מנת להבטיח את יציבות הקואליציה.
בהתאם לחוק הנורווגי, עם התפטרותו, חבר הכנסת יום טוב כלפון הפסיק להיות חבר כנסת.
עוד סוכם בין בנט לכהנא, כי האחרון ימונה לסגן השר לשירותי דת וימשיך בפועל את ניהול המשרד כסגן שר, משום שאבד הרוב לאישור מינויו כשר מחדש.
ב-19 במאי 2022 הודיעה חברת הכנסת רינאווי זועבי ממפלגת מרצ כי היא פורשת מהקואליציה, ובכך הותירה את הממשלה עם 59 ח"כים בלבד – מיעוט בכנסת.
בתחילת יוני 2022 החלה מחלוקת סביב חידוש תוקפן של תקנות יו"ש, שעל בסיסן מתקיימת ההפרדה בשיפוט ואכיפת עבירות ביהודה ושומרון, ובין היתר קובעות שתושב ישראלי ביהודה ושומרון המבצע עבירה יישפט בבית משפט ישראלי ולא בבית דין צבאי.
התקנות היו אמורות לפקוע ב-30 ביוני.
תקנות שעת חירום הן בעלות תחולה זמנית בלבד, ולכן מדי כמה שנים נדרשת הכנסת להאריך את תוקפן בחוק המיועד לכך.
ב-13 ביוני 2022 הודיע חבר הכנסת ויו"ר ועדת הכנסת, ניר אורבך, מסיעת ימינה, על הפסקת תמיכתו בממשלה ועל פרישתו מן הקואליציה עד להצבעה בכנסת לחידוש תוקפן של תקנות יו"ש, ואמר: "הניסוי איתכם (רע"מ) נכשל".
בכך, הוא הותיר את הממשלה עם 59 חברי כנסת בלבד כממשלת מיעוט.
ב-20 ביוני 2022 סיכמו ביניהם ראש הממשלה נפתלי בנט וראש הממשלה החלופי יאיר לפיד על פיזור הכנסת והקדמת הבחירות לאחר שמוצו הניסיונות לייצב את הקואליציה, כאשר ראש הממשלה, שתהיה ממשלת מעבר, יהיה יאיר לפיד.
זו הייתה החלטה יזומה של בנט ולפיד לפזר את הכנסת, מכיוון שלא היה רוב להעביר את תקנות יו"ש, מתוך ידיעה שפיזור הכנסת טרם פקיעתן יוביל לכך שהן יתארכו אוטומטית בתקופת ממשלת המעבר.
ב-30 ביוני עבר חוק התפזרות הכנסת בקריאה שלישית.
בחצות הלילה בין 30 ביוני ו-1 ביולי הפך לפיד לראש הממשלה.
הרשימה המשותפת הניחה על שולחן הכנסת 12,000 הסתייגויות בניסיון לעכב את התפזרות הכנסת, מכיוון שלפי החוק תקנות יו"ש היו אמורות לפקוע בחצות 30 ביוני אם הכנסת לא הייתה מתפזרת עד אז, אך ההסתייגויות נפסלו מטעמים פרוצדורליים.
העבודה וישראל ביתנו לא השתתפו בהצבעה על פיזור הכנסת כמחאה על כך שלא הועבר "חוק ההרכבת התחתית (מטרו)" שמהותו בניית רכבת תחתית בגוש דן.
בתקופת ממשלת המעבר הממשלה חתמה על הסכם קיבוצי חדש עם הסתדרות המורים התקף עד 2026.
סמוך לבחירות, חתמה הממשלה על הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון שגרר התנגדות חריפה מצד האופוזיציה.
בג"ץ דחה עתירות שטענו שממשלת המעבר חייבת להביא את ההסכם למשאל עם או להצבעה בכנסת.
ממשלת ישראל השלושים ושבע (מכונה גם ממשלת נתניהו השישית) היא ממשלת ישראל הנוכחית בראשות בנימין נתניהו.
הממשלה קיבלה את אמונה של הכנסת העשרים וחמש והושבעה ב־29 בדצמבר 2022, ה' בטבת ה'תשפ"ג.
מכהנים בה 33 שרים וחמישה סגני שרים, ובשיא גודלה היה מספר שריה הגדול ביותר בתולדות מדינת ישראל.
בראשית כהונתה קידמה הממשלה רפורמה מקיפה במערכת המשפט, שעוררה מחאה ציבורית רחבת־היקף ומתמשכת.
ב־7 באוקטובר 2023 פתח חמאס במתקפת פתע רחבת־היקף מרצועת עזה, ובעקבותיה פתחה ישראל במלחמה ברצועה, בלבנון, ביו"ש, ובסוריה שארכה יותר משנתיים והתאפיינה בלחימה אינטנסיבית, פגיעה נרחבת בתשתיות אזרחיות ברצועת עזה ובדרום לבנון, מה שהוביל מחד לפגיעה משמעותית בארגוני הטרור בכל הזירות ומאידך לביקורת בינלאומית וטענות לרצח עם בעזה.
במהלך המלחמה כבשה ישראל חלק ניכר מרצועת עזה, אזורים בדרום לבנון ובסוריה.
במבצע "עם כלביא" פגעה ישראל בתקיפה משולבת עם חיל האוויר של ארצות הברית בתוכנית הטילים הבליסטיים ותוכנית הגרעין של איראן.
מערכת הבחירות לכנסת העשרים וחמש הייתה החמישית בישראל בתוך ארבע שנים, לאחר ארבע מערכות בחירות שלא הביאו לכינונה של ממשלה יציבה ומתפקדת לאורך זמן.
מערכות הבחירות האלו באו לאחר כעשור שבו בנימין נתניהו כיהן כראש הממשלה.
מול נתניהו התייצבו מפלגות שהתנגדו להמשך כהונתו, בהובלת יאיר לפיד ובני גנץ ומנעו ממנו להקים ממשלה פעם נוספת, כאשר מאידך היעדר רוב מוצק של מפלגות ציוניות המתנגדות לנתניהו הביא לכך שלא קמה ממשלה חלופית.
בתווך היו מפלגות שלא זיהו עצמן עם אף אחד מן הצדדים בשלב כלשהו.
לאחר מערכת הבחירות השלישית, ובתוך מגפת הקורונה, החליטו נתניהו וגנץ להקים יחדיו ממשלת אחדות, ויזמו את מודל ממשלת חילופים.
ואולם, ממשלה זו התפרקה לאחר כשנה ומדינת ישראל הלכה למערכת בחירות רביעית בתוך שלוש שנים.
ב־13 ביוני 2021 הוקמה ממשלת ישראל השלושים ושש, ובראשותה עמדו נפתלי בנט כראש הממשלה ויאיר לפיד כראש הממשלה החלופי.
הממשלה נתמכה על רוב קואליציוני צר של 60–61 חברי כנסת משמונה סיעות.
במהלך כהונת הכנסת העשרים וארבע פחת בהדרגה הרוב הקואלציוני שעליו התבססה הממשלה, עד שב־20 ביוני 2022 הודיעו בנט ולפיד על מיצוי הניסיונות לייצב את הקואליציה ועל החלטתם להוביל לפיזור הכנסת ולעריכת בחירות.
החוק לפיזור הכנסת התקבל ב־30 ביוני והבחירות נקבעו ל־1 בנובמבר.
תוצאות הבחירות הביאו להכרעה בדבר חזרת נתניהו לתפקיד ראש הממשלה, כאשר הגוש שבראשותו זכה ב־64 מושבים בכנסת.
חלוקת המושבים בכנסת ערב כינון הממשלה
סיעהראש הסיעהמושביםהליכודבנימין נתניהו32יש עתידיאיר לפיד24המחנה הממלכתיבני גנץ12ש"סאריה דרעי11יהדות התורהיצחק גולדקנופף7הציונות הדתיתבצלאל סמוטריץ'7עוצמה יהודיתאיתמר בן גביר6ישראל ביתנואביגדור ליברמן6רע"ממנסור עבאס5חד"ש-תע"לאיימן עודה5העבודהמרב מיכאלי4נעםאבי מעוז1
ב־9 בנובמבר 2022 החל נשיא המדינה יצחק הרצוג בסבבי ההתייעצויות עם נציגי הסיעות שנבחרו לכנסת, בדבר זהות המועמד להרכבת הממשלה.
ב־15 בנובמבר 2022 הושבעה הכנסת העשרים וחמש, כאשר המגעים לכינון הממשלה החלו עוד קודם לכן.
על בנימין נתניהו המליצו 64 חברי הכנסת: 32 חברי הליכוד, 11 חברי ש"ס, 7 חברי יהדות התורה, 7 חברי הציונות הדתית, 6 חברי עוצמה יהודית וחבר אחד מטעם נעם.
בעד ראש הממשלה המכהן, יאיר לפיד, המליצו 28 חברי הכנסת (24 חברי יש עתיד ו-4 חברי מפלגת העבודה), ו־28 חברי הכנסת לא המליצו על אף מועמד (12 חברי המחנה הממלכתי, 6 חברי ישראל ביתנו, 5 חברי רע"ם ו־5 חברי חד"ש-תע"ל).
בהתאם להמלצות נציגי הסיעות, הטיל הרצוג על נתניהו ב־13 בנובמבר את מלאכת הרכבת הממשלה, וניתנה לו תקופה של 28 ימים בהתאם לחוק יסוד: הממשלה.
בתום תקופה זו, ולאחר שביקש נתניהו לקבל הארכה של 14 ימים נוספים, הקציב לו הרצוג 10 ימי הארכה.
ב־21 בדצמבר, מעט לפני תום תקופת המנדט שניתנה לנתניהו, הוא הודיע לנשיא כי עלה בידו להרכיב ממשלה.
ההודעה על כך נמסרה לכנסת ב־26 בדצמבר, ומועד ההשבעה נקבע ל־29 בדצמבר.
ההסכמים הקואליציוניים נחתמו באופן סופי ב־28 בדצמבר והונחו על שולחן הכנסת בו ביום.
בבוקר 29 בדצמבר כונסה הכנסת לישיבה לצורך כינון הממשלה, ובשעות אחר הצהריים התקיימה הצבעה לבחירת אמיר אוחנה לתפקיד יושב ראש הכנסת.
לאחר מכן התקיימה ההצבעה על הבעת האמון בממשלה שהוצעה.
בהבעת האמון בממשלה תמכו 63 חברי כנסת (ח"כ יעקב טסלר שהה מחוץ לישראל בזמן ההצבעה), ונגדה הצביעו 54. הממשלה קיבלה את אמון הכנסת, ושריה נשבעו אמונים מיד לאחר מכן.
בבוקר שבת, 7 באוקטובר 2023, שמחת תורה ה'תשפ"ד, הוביל חמאס מתקפת פתע רחבת היקף מרצועת עזה על ישראל, נגד יעדים במרחב עוטף עזה, תוך ביצוע טבח וחטיפת חיילים ואזרחים.
במתקפה נרצחו ונהרגו כ־ ישראלים וזרים, ונפצעו כ־1,940. 251 אנשים נחטפו לרצועת עזה.
בעקבות המתקפה הכריזה הממשלה על מלחמת חרבות ברזל שמטרותיה:
בעקבות המלחמה והמצב הביטחוני, יו"ר המחנה הממלכתי בני גנץ אמר כי הודיע לראש הממשלה שהוא מוכן להתייצב למערכה ולדון על הצטרפות של המחנה הממלכתי בכוונה להקים קבינט מלחמה.
לאחר כמה ימים החליטו סיעות הקואליציה לצרף את סיעת המחנה הממלכתי לממשלה לתקופת המלחמה כדי ליצור ממשלת אחדות שתכונה "ממשלת חירום לאומית".
ב-12 באוקטובר 2023 הושבעו חמישה שרים מטעם המחנה הממלכתי.
על פי ההסכם שנחתם בין סיעת הליכוד לסיעת המחנה הממלכתי, הממשלה בהרכב זה הייתה אמורה לכהן עד סוף המלחמה ובתקופה זו לא יקודמו חוקים ללא הסכמות הליכוד והמחנה הממלכתי.
בנוסף לכך, תוארך עד לסיום המלחמה כהונת בעלי תפקידים שכהונתם אמורה להסתיים בזמן המלחמה.
ב-14 במרץ 2024 התפרקה השותפות בין בני גנץ לגדעון סער וסיעותיהם התפלגו, ב-27 במרץ 2024 גדעון סער וסיעתו פרשו מהממשלה לאחר שלא קיבל מקום בקבינט המלחמה, וב-9 ביוני 2024 הודיע גנץ על פרישתו מהממשלה בעקבות חוסר גיבוש תוכנית פעולה אסטרטגית להמשך המלחמה.
ב-30 בספטמבר 2024 גדעון סער חזר לכהן כשר ללא תיק בממשלה והובטח לו מקום בקבינט.
ב-19 בינואר 2025 הודיע השר בן גביר על פרישה מהקואליציה וזאת בעקבות עסקת החטופים אשר נחתמה יום קודם.
ב-12 ביוני 2025 הודיע השר גולדקנופף על התפטרותו, בעקבות הכישלון בחקיקת חוק הגיוס.
להלן קווי היסוד של הממשלה:
לעם היהודי זכות בלעדית ובלתי ניתנת לערעור על כל מרחבי ארץ ישראל.
הממשלה תקדם ותפתח את ההתיישבות בכל חלקי ארץ ישראל – ב, ב, בגולן, ביהודה וב.
הממשלה תפעל באופן אקטיבי כדי לבצר את הביטחון הלאומי ולהקנות ביטחון אישי לאזרחיה תוך מאבק נחרץ ונחוש באלימות ובטרור.
הממשלה תפעל להמשך המאבק נגד תוכנית הגרעין של איראן.
הממשלה תפעל לחיזוק מעמדה של ירושלים.
הממשלה תפעל לקידום השלום עם כל שכנינו תוך שמירת האינטרסים הביטחוניים, ההיסטוריים והלאומיים של ישראל.
הממשלה תחתור לצדק חברתי על ידי פיתוח הפריפריה וצמצום הפערים החברתיים תוך מאבק בלתי מתפשר בעוני באמצעות חינוך, תעסוקה, והגברת הסיוע לשכבות החלשות באוכלוסייה.
הממשלה תפעל לעידוד השימוש בתחבורה הציבורית ולפתרון העומס בתחבורה.
הממשלה תקדם תוכנית להתמודדות עם יוקר המחיה הגואה ותפעל ליצירת התנאים הכלכליים שיאפשרו צמיחה בת קיימא.
הממשלה תראה בהוזלת מחירי הדיור והגדלת היצע הדירות, יעד לאומי, ותפעל להוזלת מחירי הדיור.
הממשלה תנקוט בצעדים להבטחת המשילות ולהשבת האיזון הראוי בין הרשות המחוקקת, הרשות המבצעת והרשות השופטת.
הממשלה תפעל להגברת העלייה והקליטה מכל מדינות תבל.
הממשלה תעמיד את החינוך במרכז סדר העדיפויות הלאומי ותפעל לקידום רפורמות במערכת החינוך תוך פעולה לשוויון בין כל האוכלוסיות במערכות החינוך השונות וחיזוק הזהות היהודית.
הממשלה תשמור על צביונה היהודי של המדינה ומורשת ישראל, וכן תכבד את הדתות והמסורות של בני הדתות במדינה בהתאם לערכי מגילת העצמאות.
יישמר הסטטוס קוו בנושאי דת ומדינה כפי שהיה מקובל זה עשרות שנים בישראל ובכלל זה ביחס למקומות הקדושים.
הממשלה תפעל לטיפול בבעיית הביטחון האישי בחברה הערבית ומאבק בפשיעה בחברה הערבית, תוך עידוד השכלה, מתן פתרונות מתאימים וראויים לצעירים והשקעה מתאימה בתשתיות ביישובים הערביים.
הממשלה תפעל לשילובם של בעלי מוגבלויות מכל סוג שהוא בחיי החברה, תוך סיוע בחינוכם ותעסוקתם, ותדאג לצרכיהם הבסיסיים של אלה שאינם מסוגלים לקיים את עצמם, לשיפור מעמד הקשישים, הנכים, ומשפחות מרובות ילדים.
הממשלה תפעל להגנה על איכות הסביבה בישראל, לשיפור איכות החיים של תושבי המדינה ולהשתתפות ישראל בתרומה למאמץ הגלובלי בנושאי אקלים וסביבה.
הממשלה תפעל לחיזוק כוחות הביטחון, ומתן גב ללוחמים והשוטרים כדי להילחם בטרור ולהכריע אותו.
הממשלה תפעל להכיר ברמת הגולן כחבל ארץ אסטרטגי, בעל פוטנציאל פיתוח רחב, ותיצור תנופת התיישבות, עשיה, פיתוח וקידום יזמויות תוך שמירה על ערכי הטבע, האדם והסביבה הייחודיים לגולן.
המערכה שבין המלחמות למניעת התבססות וסיכול פעילות התקפית של איראן במזרח התיכון.
מבצע שובר גלים נגד הטרור הפלסטיני ביהודה ושומרון.
31 בדצמבר 2022 – החלטת העצרת הכללית של האו"ם לבקש מבית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג לגבש חוות דעת משפטית בנוגע ל"כיבוש הישראלי בגדה המערבית", השלטון הישראלי ביהודה ושומרון.
דרום אפריקה פתחה בהליך משפטי כנגד ישראל בבית הדין.
4 בינואר 2023 ואילך – קידום הרפורמה המשפטית בישראל במגמה לצמצום עצמאותה וסמכותה של מערכת המשפט, ובכלל זה היועצים המשפטיים ובית המשפט העליון, וחיזוק סמכות הרשות המבצעת
4 בינואר 2023 ואילך – המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.
18 בינואר 2023 – חבר הכנסת אריה דרעי פוטר מתפקידיו בממשלה בעקבות פסיקת בג"ץ שקבעה כי דרעי לא יכול לכהן כשר בממשלה.
26–27 במרץ - ליל גלנט - מאות אלפי אזרחים ישראלים הפגינו וחסמו כבישים כמחאה בעקבות הודעתו של בנימין נתניהו על כוונתו לפטר את שר הביטחון יואב גלנט, לאחר שזה הזהיר כי הרפורמה המשפטית שקודמה באותם ימים מהווה סכנה לביטחון המדינה.
1 באפריל 2023 – נכנס לתוקפו הסכם סחר חופשי מלא בין ישראל לאיחוד האמירויות הערביות.
ההסכם הוא הסכם הסחר החופשי המלא הראשון והיחיד בין ישראל למדינת ערב.
31 במאי 2023 – הוכרז על אישור של משרד האנרגיה בשדה גז בשם קטלן בבעלות חברת אנרג'יאן במים הכלכליים של ישראל בנפח של 68 BCM.
7 באוקטובר 2023 – טבח שבעה באוקטובר, בו השתלטו מחבלי חמאס על מספר יישובים בעוטף עזה, רצחו 1,163 אנשים, פצעו 3,300 וחטפו 251 אנשים לרצועת עזה.
7 באוקטובר 2023 ואילך– מלחמת חרבות ברזל.
1 בפברואר 2024 – ארצות הברית ומדינות מערביות נוספות הטילו לראשונה סנקציות על מתנחלים שיוחסה להם אלימות נגד פלסטינים.
פברואר 2024 – דירוגה של ישראל על ידי מכון V-Dem הורד מדירוג דמוקרטיה ליברלית לדיורג דמוקרטיה אלקטורלית, דירוג שנשאר גם בשנת 2025.
מרץ 2024 - משרד התחבורה הציג את רפורמת צדק תחבורתי
13 באפריל 2024 – התקיפה האיראנית על ישראל.
מתקפה איראנית ישירה על ישראל בעקבות חיסול מפקד כוח קודס בסוריה ולבנון
31 ביולי 2024 – ראש הלשכה המדינית של החמאס אסמאעיל הנייה נהרג בהתנקשות.
על פי מקורות זרים בוצעה ההתנקשות על ידי ישראל.
במהלך 2024 שלוש חברות דירוג האשראי הגדולות (מודי'ס, פיץ' וסטנדרד אנד פורס) הורידו את דירוגי האשראי של ישראל, לראשונה מאז תחילת הדירוג בשנת 1988. בספטמבר 2024 הורידה מודי'ס את הדירוג של ישראל בפעם השנייה השנה בשתי דרגות.
גם סטנדרד אנד פורס הורידה שנית את דירוג האשראי באותה שנה.
.יחסי חוץ בעקבות מלחמת חרבות ברזל – בעקבות המלחמה, החזירו טורקיה, הונדורס, צ'ילה, קולומביה, ירדן, בחריין וצ'אד את שגריריהן מישראל.
ממשלות בוליביה, קולומביה וניקרגואה הודיעו על ניתוק הקשרים הדיפלומטיים עם ישראל.
טורקיה הכריזה על הפסקת הסחר עם ישראל.
נובמבר 2024 – פורסמו נתוני מבחני TIMMS במתמטיקה ובמדעים ובציון במבחני ה-PIAAC לבדיקת מיומנויות מבוגרים משנת 2022–2023 ובהם ירידה בדירוג ישראל.
21 בנובמבר 2024 – צווי המעצר של בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות מלחמת חרבות ברזל, צווי מעצר שהוצאו על ידי בית הדין הפלילי הבין-לאומי בעקבות חקירת בית הדין בעניין פלסטין לראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו לשר הביטחון יואב גלנט, בגין אחריות לפשע מלחמה ולעבירות נוספות.
נובמבר 2024 - נחשפה פרשת הקשר בין לשכת נתניהו לממשלת קטר, כשיועצים בכירים בלשכת ראש הממשלה בנימין נתניהו, ובכירים לשעבר במערכת הביטחון, פעלו כסוכני השפעה עבור ממשלת קטר.
16 בדצמבר 2024 – נחנך המחשב הקוונטי הראשון מתוצרת ישראל בטכנולוגיית על מוליך על ידי התעשייה האווירית ורשות החדשנות.
10 בדצמבר 2025 – בוליביה חידשה את יחסיה עם ישראל לאחר שניתקה אותם באוקטובר 2023.
26 בדצמבר 2025 – ישראל הכירה רשמית בסומלילנד כמדינה עצמאית וריבונית, ובכך הפכה למדינה הראשונה החברה באו"ם המכירה בעצמאות החבל.
9–13 במאי 2023 – מבצע מגן וחץ של צה"ל לסיכול בכירי ארגון הטרור הג'יהאד האסלאמי הפלסטיני ופגיעה בתשתיות הארגון ברצועת עזה.
3–5 ביולי 2023 – מבצע בית וגן של צה"ל לסיכול תשתיות טרור, פגיעה במחבלים, מעצר מבוקשים, סיכול מפקדות וחמ"לים, מעבדות מטענים ואמל"ח במרחב העיר ומחנה הפליטים ג'נין.
7 באוקטובר 2023 – טבח שבעה באוקטובר בעקבותיו נפתחת מלחמת חרבות ברזל.
20 ביולי 2024 – מבצע יד ארוכה, תקיפה הצבאית של חיל האוויר בתימן נגד מטרות צבאיות של החות'ים.
30 ביולי 2024 – ההתנקשות בפואד שוכר, סיכול ממוקד של חיל האוויר ברמטכ"ל חזבאללה וברובע הדאחייה בביירות.
19 בספטמבר 2024 – מבצע חיצי הצפון, מבצע צבאי במסגרת זירת לבנון במלחמת חרבות ברזל שבמסגרתו חיל האוויר תקף עשרות אלפי מטרות טרור של חזבאללה ברחבי לבנון וביצע סיכול ממוקד במספר רב של מפקדים בארגון.
ביום ה-13 למבצע, צה"ל החל את התמרון הקרקעי בדרום לבנון.
20 בספטמבר 2024 – ההתנקשות באבראהים עקיל, סיכול ממוקד של חיל האוויר של מפקד הזרוע הצבאית בפועל של חזבאללה ברובע הדאחייה בביירות.
27 בספטמבר 2024 – תקיפת מפקדת חזבאללה בביירות במבצע סדר חדש, סיכול הנהגת ארגון החזבאללה בהם המזכיר הכללי של חזבאללה, חסן נסראללה, עלי כרכי, מפקד חזית הדרום של חזבאללה, תת-אלוף עבאס נילפורושאן, מפקד כוח קודס בלבנון, וכן מפקדים נוספים בארגון.
26 באוקטובר 2024 – "מבצע ימי תשובה" כתגובה לתקיפה האיראנית על ישראל, תקיפת מפעלים לייצור טילים, מתקני פיתוח וייצור כטב"מים, ובסיסי שיגור של טילים בליסטיים בטהרן, כראמנשה, שיראז וכראג.
27 בנובמבר 2024 – נחתם הסכם ישראל–לבנון 2024, הסכם הפסקת אש בין ישראל ללבנון שנועד לעצור את הלחימה בזירת לבנון במלחמת חרבות ברזל.
7 בדצמבר 2024 – מבצע חץ הבשן כתגובה בעקבות נפילת משטרו של בשאר אל-אסד בסוריה, לאחר שמתקפת המורדים הגיעה לסיומה עם כיבוש דמשק ובריחת בשאר אל-אסד מן המדינה.
במבצע צה"ל כבש שטחים באזור החיץ בין ישראל לסוריה ואת החרמון הסורי.
בנוסף, הושמדו חלק ניכר ממערכות הנשק והתחמושת שהותיר צבא אסד.
13 ביוני 2025 – ישראל פותחת במבצע עם כלביא ושמטרתו השמדת הגרעין האיראני תוך כדי חיסול המטכ"ל האיראני והשמדת בסיסים ומאגרי טילים.
6 בינואר 2025 – ועדת נגל לבחינת תקציב הביטחון ובניין הכח, הגישה את המלצותיה.
2 בספטמבר 2025 – ישראל שיגרה לחלל בהצלחה את לוויין התצפית "אופק 19", במיזם של משרד הביטחון, צה"ל והתעשייה האווירית.
השיגור התבצע מבסיס פלמחים באמצעות משגר לוויינים מסוג 'שביט'.
9 באוקטובר 2025 – הסכם חמאס–ישראל שבו הוסכם על הפסקת אש, שחרור החטופים, שחרור מחבלים ונסיגה לקו הצהוב.
נחתם הסכם שיתוף פעולה ביטחוני בין משרד הביטחון הישראלי ומשרד ההגנה האמריקני שיעניק לשתי המדינות עדיפות הדדית בעתות חירום באספקת נשק ואמצעי לחימה מהתעשיות הביטחוניות של ישראל וארצות הברית.
נחנכו שגרירויות צ'אד, אזרבייג'ן, ופפואה גינאה החדשה.
17 בספטמבר 2025 נחנכה בירושלים שגרירות פיג'י.
19 ביולי 2023 – ישראל הכירה בריבונותה של מרוקו על חבל הארץ סהרה המערבית.
25 ביולי 2023 – נחתם הסכם אזור סחר חופשי בין ישראל ווייטנאם.
27 בספטמבר 2023 – ישראל הצטרפה לתוכנית הפטור מוויזה של ארצות הברית.
28 בספטמבר 2023 – נחתם הסכם לשיתוף פעולה ביטחוני בין ישראל לגרמניה, שבמסגרתו תסופק מערכת ההגנה חץ 3 לגרמנים.
4 באוקטובר 2023 – נחתם הסכם שיתוף פעולה בתחום החלל בין ישראל ואזרבייג'ן.
במסגרתו תייצר ישראל לוויינים עבור אזרבייג'ן.
3 באוקטובר 2024 – מזכ"ל האו"ם אנטוניו גוטרש הוכרז כאישיות בלתי רצויה בישראל, וכניסתו לישראל נאסרה.
נובמבר 2024 – בוטל ההסכם בין ישראל לאונר"א.
12 בדצמבר 2024 – נפתחה שגרירות פרגוואי בירושלים בנוכחות נשיא פרגוואי וראש ממשלת ישראל.
16 בדצמבר 2024 – ישראל החליטה לסגור את שגרירותה באירלנד, בשל היחס העוין של המדינה.
17 במרץ 2025 – נחתם הסכם בין ישראל לבין חברות האנרגיה הבין-לאומיות סוקאר מאזרבייג'ן ו-bp הבריטית לחיפושי גז טבעי בישראל.
19 ביולי 2025 – נחתם בוושינגטון מזכר הבנות בין ישראל לארה"ב בתחום האנרגיה והבינה המלאכותית (AI), בהשתתפות ראש הממשלה בנימין נתניהו, מזכיר הפנים האמריקני דאג בורגום ומזכיר האנרגיה האמריקני כריס רייט, ושגרירי שתי המדינות – מייק האקבי ויחיאל לייטר.
פגישה עם הנשיא ג'ו ביידן, סגנית הנשיא קמלה האריס, נאום בפני שני בתי הקונגרס, ופגישה עם המועמד הרפובליקני לנשיאות דונלד טראמפ במאר-א-לאגו.10ניו יורק26–28 בספטמבר 2024נאום בפני המושב השנתי של עצרת האו"ם.
במהלך הנאום ביצע חיל האוויר תקיפה על מפקדת חזבאללה בדאחייה בביירות שכתוצאה מכך נהרג מזכ"ל הארגון חסן נסראללה.11וושינגטון די.
סי.2–6 בפברואר 2025ביקור רשמי בבית הלבן, פגישה עם הנשיא דונלד טראמפ, סגן הנשיא ג'י.די ואנס, מזכיר ההגנה פית הגסת', יושב ראש בית הנבחרים והנהגת הקונגרס.12בודפשט2–6 באפריל 2025ביקור רשמי, פגישה עם ראש ממשלת הונגריה ויקטור אורבן, נשיא הונגריה טמאש שויוק.
ביקור באנדרטת הנעליים על נהר הדנובה, קיבל תואר כבוד מאוניברסיטה בבודפשט.
במהלך הביקור הודיעה הונגריה על יציאתה מאמנת רומא של בית הדין הפלילי הבין-לאומי במהלך שיחת טלפון בעת הביקור הזמין הנשיא דונלד טראמפ את ראש הממשלה נתניהו לוושינגטון לביקור תכוף.13וושינגטון די.
סי.6–10 באפריל 2025ביקור תכוף ביוזמת הנשיא טראמפ.
פגישה עם הנשיא, סגן הנשיא ג'י די ואנס, מזכיר המסחר ונציב הסחר על תוכנית הטלת המכסים.
תחילת קידום הרפורמה המשפטית, ובתוך כך צמצום עילת הסבירות בתיקון מספר 3 לחוק יסוד: השפיטה.
פעולות אלה גררו ביקורת ציבורית רחבה ועוררו את המחאה נגד הרפורמה המשפטית.
הבעת אי-אמון ביועצת המשפטית לממשלה גלי בהרב-מיארה והקמת ועדת שרים שתדון בהליך הדחתה.
יזימת תיקונים לחוק המאבק בטרור:
הוספת עבירה של שנת מאסר בגין צריכה שיטתית וממושכת, של תכנים הכוללים קריאה ישירה לביצוע מעשי טרור, דברי שבח, אהדה או עידוד למעשי הטרור וכו'.
התיקון עבר כהוראת שעה למשך שנתיים.
הסמכת שר הביטחון להכריז באופן עצמאי וישיר על אדם זר כפעיל טרור, גם מבלי שגורם חיצוני הכריז על כך.
בנוסף, החוק הרחיב את ההגדרה ל"פעיל טרור" גם למי שלוקח חלק במימון של ארגוני טרור או מעמיד להם אמצעים שונים.
כמו כן, החוק מאפשר תפיסה וחילוט רכוש הקשור לטרור.
הסמכת צה"ל והשב"כ לחדור לחומר מחשב הנמצא במחשב המפעיל מצלמת אבטחה, אם נמצא לנכון שהמידע החזותי שבו מסכן באופן ממשי את ביטחון המדינה.
"חוק אל-ג'זירה": ראש הממשלה ושר התקשורת רשאים להורות על הפסקת שידורים של ערוץ זר, אם שוכנעו ששידוריו פוגעים בביטחון המדינה.
הגדלות נרחבות בגירעון התקציבי, תוך פריצה ניכרת מהגרעון השנתי המתוכנן.
זאת לשם מימון הוצאות ביטחוניות ואזרחיות שנובעות ממלחמת חרבות ברזל.
הגדלה משמעותית בכמות הכספים הקואליציוניים, מ-2.9 מיליארד בשנים 2021–2022 ל-13.7 מיליארד בשנים 2023–2024.
9 בנובמבר 2023 – העברת מתווה פיצויים למשק אשר בעקבות הנזקים הכלכליים שנוצרו בעקבות מלחמת חרבות ברזל בהיקף של כ-17 מיליארד ש"ח.
2 במרץ 2023 – חתימת הסכם שכר חדש במגזר הציבורי.
23 בספטמבר 2024 – חתימת הסכם שכר חדש עם ארגון המורים ל-5 השנים הבאות.
ההסכם כולל תוספות שכר, תשלום מענק חד-פעמי למורים ואת קיצור שבוע הלימודים.
הסדרת הרגולציה החלה ביחס לקרנות הכספיות (מק"ם, פק"ם ועוד).
הקלה על מכירת אחזקותיה של חברת כרטיסי האשראי "כאל" על ידי בנק דיסקונט והרחבת האיסור לגבי שליטה בחברת כרטיסי אשראי גם לבנק בעל היקף פעילות בינוני.
1 בינואר 2025 – החלה רפורמת היבוא "מה שטוב לאירופה טוב לישראל", במסגרתה יבואנים יוכלו להסתמך על תקינה אירופית.
העלאת שיעור התגמול המזערי עבור יום מילואים לסכום של 300.61 ש"ח במקום 215.17 ש"ח ואת התשלום המינימלי לחודש מילואים מלא מ-6,450 ש"ח ל-9,000 ש"ח.
בני משפחה של חטופים ונעדרים יהיו זכאים לתגמולים ולהטבות הניתנים לבן משפחה של נספה בפעולת איבה או של חלל צה"ל.
בנוסף, קובע החוק, בהוראת שעה לשנתיים שניתן להארכה בשנה נוספת, כי למשפחות של שבויים ונעדרים ישולם מענק כספי אחת לשלושה חודשים בסכום של 90,000 ש"ח.
עדכון השכר הממוצע לצורך חישוב גביית דמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות לא יחול בשנת 2025. משמעות התיקון היא העלאת דמי ביטוח לאומי וביטוח בריאות שמקוזזים מהמשכורת של חלק מהעובדים במשק.
18 באוגוסט 2023 – חניכת דנקל – הקו האדום קו הרכבת הקלה הראשון בגוש דן.
10 ביולי 2024 – נחנך כביש המנהרות בכניסה לירושלים בכביש 60 לתנועה מלאה, בהשקעה של כמיליארד שקלים.
הקמת רשות ממשלתית לחקירה בטיחותית בתעופה.
קידום "חוק המטרו": הסרת חסמים רגולטוריים לצורך הקמת מיזם המטרו.
רפורמת "צדק תחבורתי" לסבסוד מחירי התחבורה הציבורית – מסבסדת את מחירי התחבורה הציבורית ומעניקה נסיעות חינם או מוזלות לאוכלוסיות אזרחים ותיקים, כולל ילדים, חיילים משוחררים, זכאי ביטוח לאומי, ושכונות.
הקלה בקריטריונים לקבלת רישיון לנשיאת כלי נשק פרטי.
הקמת למעלה מ-900 כיתות כוננות הכפופות למשטרה במרחב העירוני.
הקמת מנהלת ההתיישבות במשרד הביטחון: המנהלת אחראית על הפעילות האזרחית של ישראל באזור יהודה ושומרון ועל אכיפת הבנייה הפלסטינית הבלתי חוקית בשטחי C.
הסדרת 15 יישובים באיו"ש: אביגיל, עשהאל, שחרית, הר ינון, גבעת הראל, גבעות הרואה, מלאכי השלום, מצפה יהודה, בית חגלה, ושדה בועז, אביתר, בר כוכבא, שדה אפרים, אדוריים וגבעת אסף.
ב-12 בנובמבר 2023 נפתח המקטע המרכזי של כביש לב השומרון.
הקמת "קרן הארנונה", שאליה רשויות מקומיות יצטרכו להעביר כסף עבור כל שטח עסקי שיבנו.
דחיית הבחירות לרשויות המקומיות בישראל שהיו אמורות להתקיים ב-31 באוקטובר 2023 ל-30 בינואר 2024, בעקבות מלחמת חרבות ברזל.
תיקון לחוק שירותי הדת היהודיים המאפשר לשר לשירותי דת לקבוע בהתייעצות עם שר האוצר, תקנים חדשים לעובדים במנגנוני הדת מעבר למגבלות התקציב של המועצות הדתיות, ומחייב את משרד האוצר להעביר למשרד לשירותי דת תוספות תקציב בהתאם למשרות שנוספו.
הקמת תאגידי אנרגיה ברשויות המקומיות במטרה לקדם ולייעל ייצור אנרגיה מתחדשת בתחומן.
יזימת תיקון לחוק הדרכונים המאפשר לשר הפנים לסרב להעניק דרכון ישראלי לעולה שטרם השתקע בישראל.
1 ביולי 2024 – תחילת יישום הרפורמה בחברת החשמל במסגרתה צרכנים ישראלים יוכלו לרכוש חשמל מאחת משמונה ספקיות פרטיות.
8 ביולי 2025 – חתימת מזכר הבנות (MOu) לקידום שיתופי פעולה בתחום האנרגיה והבינה המלאכותית (AI) עם ארצות הברית.
מאי 2025 – הוקמה ועדת נגל לגיבוש המלצות להאצת תחום הבינה המלאכותית בראייה לאומית.
אוגוסט 2025 נחתמה עסקת יצוא גז בין ישראל למצרים שבה שותפות לווייתן ימכרו גז למצרים ב-35 מיליארד דולר.
18 ינואר 2026 – רשות החדשנות השיקה באופן רשמי את מחשב העל הלאומי לבינה מלאכותית, שמפעילה חברת נביוס.
המחשב שממוקם במודיעין כולל 4,000 מאיצי NVIDIA HGX B200 המבוססים על ארכיטקטורת Blackwell של אנבידיה.
הקמת ועדת דרורי, ועדת בדיקה ממשלתית לחקירת פרשת השימוש ברוגלה במשטרת ישראל.
הוספת מנגנון "דמי פיגורים" במקום "ריבית פיגורים" עבור חובות של חייבים.
הרחבת הזכאות לקבלת סיוע משפטי לניצולי שואה ולאוכלוסיות נוספות.
הקמת בית הדין לתעבורה שמטרתו לייעל את הליך הדיון בעבירות תעבורה, שהן עבירות קנס.
יזימת חוקים שמקנים הקלות רגולטוריות לערוצי תקשורת זעירים (ערוץ 14, ערוץ 7 ועוד).
13 ביולי 2025 – לוויין התקשורת הישראלי דרור 1 שפותח במימון ממשלתי על ידי התעשייה האווירית לצורכי המדינה, שוגר לחלל מבסיס קייפ קנוורל שבפלורידה.
הקמת משרד העבודה, משרד ההסברה (וסגירתו בהמשך), המשרד לעניינים אסטרטגיים והמשרד לקידום מעמד האישה (וסגירתו בהמשך).
פיצול משרד ירושלים ומורשת למשרד המורשת ולמשרד ירושלים ומסורת ישראל.
הקמת הרשות לזהות לאומית יהודית.
הוספת נקודת זיכוי במס הכנסה להורים עבור כל ילד בן 6–18 והשוואת סכום מענק העבודה שמקבל גבר לזה שמקבלת אישה.
ביטול מכס על הגבינות מוצרלה טרייה רכה, חלומי, ג'מיד, גורגונזולה, מוצרלה קשה וגבינות שמנת (גבינות רכות מעל 5% שומן) מחלב צאן או מחלב בקר.
חלק מהביטולים מיידיים וחלקם בפעימות.
29 בינואר 2023 – ביטול המס על כלים חד-פעמיים.
הוספת נקודות זיכוי במס הכנסה להורים לילדים עד גיל 3.
27 במרץ 2023 – ביטול המס על משקאות ממותקים.
יולי 2023 – ביטול זמני של המכס על חלב ניגר למשך שלושה חדשים.
שהוארך בספטמבר למשך חצי שנה נוספת.
4 במרץ 2024 – העלאת מס הקנייה על סיגריות וטבק.
4 בספטמבר 2024 – הטלת מס פחמן על דלקים שאינם לתחבורה באופן הדרגתי מ-2025 עד 2030.
1 באפריל 2025 – לקראת פרסום תוכנית המכסים של טראמפ, הממשלה הודיעה כי היא מבטלת את כל המכסים על יבוא מארצות הברית.
אך בשל גרעון מסחרי וחסמי סחר מצד ישראל, הטיל ממשל טראמפ מכס בגובה 17% על סחורות ישראליות.
תוספת של 2.5 מיליארד ש"ח (40 אחוז) לתקציבי הישיבות במשך שנתיים.
הארכת כהונת נגיד בנק ישראל אמיר ירון ב-5 שנים נוספות.
מינוי רב-גונדר קובי יעקובי לנציב בתי הסוהר.
מינוי רב-ניצב דני לוי למפקח הכללי של משטרת ישראל.
מינוי רב-אלוף אייל זמיר לראש המטה הכללי של צה"ל.
ב-21 במרץ 2025 – הממשלה החליטה לפטר את ראש שירות הביטחון הכללי רונן בר.
מינוי דוד זיני לראש השב"כ.
ב-4 באוגוסט 2025 קיבלה ממשלת ישראל את המלצת ועדת שיקלי להדחת היועצת המשפטית גלי בהרב-מיארה.
מספר חברי הכנסת החברים בקואליציה
הליכודהמחנה הממלכתיש"סיהדות התורההציונות הדתיתעוצמה יהודיתהימין הממלכתינעםשמותיהם של השרים וסגני השרים המכהנים מודגשיםפער בין כהונותיהם של שרים שונים באותו המשרד, משמעו מילוי מקום על ידי ראש הממשלה, זולת אם מצוין אחרתתקופת כהונה של שר כוללת גם את התקופה בה שימש כממלא מקום באותו המשרד
+ממשלת ישראל השלושים ושבע29 בדצמבר 2022 ואילךמשרדשםסיעהכהונהשרי הממשלהמשרד ראש הממשלהראש הממשלה
בנימין נתניהוהליכוד29 בדצמבר 2022 ואילךמשרד האוצרבצלאל סמוטריץ'הציונות הדתית
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 ואילךשר נוסף במשרד הביטחוןשר נוסף במשרד האוצרזאב אלקיןהימין הממלכתי8 בנובמבר 2024 ואילךמשרד האנרגיה והתשתיותישראל כ"ץהליכוד29 בדצמבר 2022 – 1 בינואר 2024אלי כהןהליכוד
לא ח"כ1 בינואר 2024 ואילךמשרד הביטחוןיואב גלנטהליכוד29 בדצמבר 2022 – 7 בנובמבר 2024ישראל כ"ץהליכוד7 בנובמבר 2024 ואילךהמשרד לביטחון לאומיאיתמר בן גבירעוצמה יהודית29 בדצמבר 2022 – 21 בינואר 2025
19 במרץ 2025 ואילךחיים כץ (ממלא מקום)הליכוד
לא ח"כ23 בינואר 2025 – 19 במרץ 2025שר בלי תיק במשרד ראש הממשלהיצחק גולדקנופףיהדות התורה
לא ח"כ17 בספטמבר 2025 ואילךמשרד הבריאותהמשנה לרה"מ
לא ח"כ24 בנובמבר 2025 ואילךהמשרד להגנת הסביבהעידית סילמןהליכוד
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 ואילךמשרד ההסברה (בוטל)גלית דיסטל-אטבריאןהליכוד16 בינואר 2023 – 14 באוקטובר 2023משרד ההתיישבות והמשימות הלאומיותאורית סטרוקהציונות הדתית29 בדצמבר 2022 ואילךמשרד החדשנות, המדע והטכנולוגיהאופיר אקוניסהליכוד29 בדצמבר 2022 – 18 במרץ 2024גילה גמליאלהליכוד18 במרץ 2024 ואילךמשרד החוץאלי כהןהליכוד
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 – 1 בינואר 2024ישראל כ"ץהליכוד1 בינואר 2024 – 8 בנובמבר 2024גדעון סערהימין הממלכתי8 בנובמבר 2024 ואילךהמשרד לחיזוק וקידום קהילתי (בוטל)איתמר בן גבירעוצמה יהודית9 בינואר 2023 – 6 בנובמבר 2023משרד החינוךיואב קישהליכוד
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 ואילךשר נוסף במשרד החינוךחיים ביטוןש"ס
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 – 20 ביולי 2025משרד החקלאות וביטחון המזוןאבי דיכטרהליכוד29 בדצמבר 2022 ואילךמשרד ירושלים ומורשת (פוצל)עמיחי אליהועוצמה יהודית
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 – 22 בינואר 2023משרד ירושלים ומסורת ישראלמאיר פרושיהדות התורה
יריב לויןהליכוד24 בנובמבר 2025 ואילךמשרד הכלכלה והתעשייהניר ברקתהליכוד29 בדצמבר 2022 ואילךמשרד המודיעין (בוטל)סגן ראש הממשלה
יריב לויןהליכוד29 בדצמבר 2022 – 2 בינואר 2023גילה גמליאלהליכוד2 בינואר 2023 – 18 במרץ 2024משרד המורשתעמיחי אליהו עוצמה יהודית22 בינואר 2023 – 21 בינואר 2025
לא ח"כ23 בינואר 2025 – 19 במרץ 2025משרד המשפטיםסגן ראש הממשלה
יריב לויןהליכוד29 בדצמבר 2022 ואילךהמשרד לעניינים אסטרטגייםרון דרמרעצמאי
לא ח"כ20 בפברואר 2023 – 13 בנובמבר 2025ללא שר13 בנובמבר 2025 ואילךמשרד העבודהיואב בן צורש"ס
יריב לויןהליכוד24 בנובמבר 2025 ואילךמשרד העלייה והקליטהאופיר סופרהציונות הדתית29 בדצמבר 2022 ואילךמשרד הנגב, הגליל והחוסן הלאומייצחק וסרלאוףעוצמה יהודית29 בדצמבר 2022 – 21 בינואר 2025
לא ח"כ24 בנובמבר 2025 ואילךשר בלי תיק במשרד הרווחה והביטחון החברתייואב בן צורש"ס
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 – 30 בינואר 2023המשרד לשוויון חברתי וקידום מעמד האישהעמיחי שיקליהליכוד
יריב לויןהליכוד24 בנובמבר 2025 ואילךהמשרד לשיתוף פעולה אזורייואב קישהליכוד29 בדצמבר 2022 – 28 במרץ 2023דוד אמסלםהליכוד
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 ואילךמשרד התיירותחיים כץהליכוד
לא ח"כ29 בדצמבר 2022 ואילךשרים בלי תיקבני גנץהמחנה הממלכתי
חוסן לישראל12 באוקטובר 2023 – 12 ביוני 2024גדי איזנקוטהמחנה הממלכתי
חוסן לישראל12 באוקטובר 2023 – 12 ביוני 2024חילי טרופרהמחנה הממלכתי
חוסן לישראל12 באוקטובר 2023 – 12 ביוני 2024גדעון סערהמחנה הממלכתי
30 בספטמבר 2024 – 8 בנובמבר 2024הימין הממלכתייפעת שאשא-ביטוןהמחנה הממלכתי
תקווה חדשה12 באוקטובר 2023 – 27 במרץ 2024הימין הממלכתימאי גולןהליכוד16 בינואר 2023 – 20 באפריל 2023מאיר פרושיהדות התורה
אגודת ישראל2 בינואר 2023 – 22 בינואר 2023רון דרמרעצמאי
לא ח"כ2 באפריל 2025 ואילךאורי מקלביהדות התורה
לא ח"כ4 בינואר 2023 – 17 ביולי 2025משרד התחבורה והבטיחות בדרכיםמשרד האוצרמיכל וולדיגרהציונות הדתית4 בינואר 2023 – 29 באוקטובר 2023משרד הבריאות
משרד הפניםמשה ארבלש"ס4 בינואר 2023 – 24 בינואר 2023משרד החוץשרן השכלהימין הממלכתי11 בנובמבר 2024 ואילךמשרד החקלאות וביטחון המזוןמשה אבוטבולש"ס4 בינואר 2023 – 20 ביולי 2025משרד התרבות והספורטיעקב טסלריהדות התורה
אגודת ישראל4 בינואר 2023 – 17 ביולי 2025משרד התקשורתישראל אייכלריהדות התורה
אגודת ישראל19 בינואר 2026 - מכהן
משרדבעל תפקיד יוצאסיעהעילת סיום התפקידתאריך סיום התפקידבעל תפקיד נכנססיעהתאריך כניסה לתפקידמשרד המודיעיןסגן רה"מ