tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
לכך חשיבות כדי שהמדינה לא תדבר בבתי-המשפט בקולות שונים, על ידי גורמים המייצגים אינטרסים מדינתיים מסוגים שונים."
שופט העליון (ולפני כן היועץ המשפטי לממשלה) מני מזוז, כתב בדעת רוב במרץ 2019: "שאלת העמדה שתוצג בשם המדינה נגזרת מההלכה לפיה היועמ"ש הוא הפרשן המוסמך של החוק עבור הרשות המבצעת, וחוות דעתו המשפטית מחייבת את כל זרועותיה של הרשות המבצעת".
עם זאת, בנובמבר 2018, התירו השופטים ניל הנדל, דוד מינץ ואלכס שטיין לשר המדע אופיר אקוניס לייצג את עצמו בבג"ץ שהוגש נגד החלטתו שלא לאשר מינוי, חרף התנגדות היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט, שהחליט לתמוך בעמדת העותרים והתנגד לייצוג משפטי או עצמאי של עמדת המשיב.
כאשר הוגשה לבג"ץ עתירה לפסילת החוק, היועץ המשפטי נמנע מלייצג את הממשלה, ואף התייצב לצד העותרים, אך התיר לממשלה לשכור עורך דין מטעמה.
לדעתו של ברק מדינה, זכויות האדם מוקנות רק לאנשים פרטיים וזכות הייצוג נגזרת מזכויות האדם, ולכן לממשלה, ככל רשות שלטונית, אין זכות לייצוג משפטי.
מבקרי העמדה שהיועץ רשאי למנוע מהממשלה ייצוג בבית המשפט בניגוד לעמדתו, טוענים כי מאחר שלממשלה אין אפשרות למנות מחליף ליועץ או לפטרו, וכן אין באפשרותה לעתור לבג"ץ נגד החלטותיו, נוצר במקרה של מחלוקת בינה לבין היועץ על פירוש החוק מצב שבו היא מאבדת את זכותה לייצוג משפטי.
השרה איילת שקד טענה כי נתינת סמכות ליועץ להטיל וטו בפועל על כל החלטת ממשלה כראות עיניו פוגעת במנהל התקין ובמשילות.
לדבריה, נוצר כך מצב שבו לממשלה שנושאת באחריות אין סמכות ואילו ליועץ שאינו נושא באחריות יש סמכות גדולה מדי.
גם משפטנים מן האקדמיה הביעו ביקורת על שיטה זו, בהם הפרופסורים גדעון ספיר ורון שפירא וד"ר איתן לבונטין.
ככל גוף ציבורי, גם פעולתו של היועץ המשפטי לממשלה חשופה לביקורת שיפוטית.
בעקבות בג"ץ שור נקבע שביקורת זו מוגבלת רק לבדיקה האם החלטת היועץ "יסודה ביושר ובתום לב; במניעים טהורים ולא נפסדים; במטרה הכרוכה באינטרס הציבורי ומכל מקום, שאינה עומדת – כאשר היועץ המשפטי מבקש, מטעמים שבצדק, את טובתו של הנאשם – בסתירה ברורה לאינטרס הזה".
בשנות ה-80 בוטלה הגבלה זו, ונקבעה הסמכות לביקורת שיפוטית נרחבת, בהתאם לכל עילות הפנייה לבג"ץ.
לדברי אהרן ברק, "עוצמתו של היועץ המשפטי נשענת על בית-המשפט העליון, המפקח עליו."
פעמים רבות הוגשו עתירות לבג"ץ נגד תפקודו של היועץ המשפטי לממשלה.
דוגמה לכך היא בג"ץ גנור, שבו בוטלה החלטת היועץ המשפטי לממשלה, יוסף חריש, שלא להעמיד לדין את הבנקים ומנהליהם בפרשת משבר מניות הבנקים.
לעומת זאת נדחתה עתירה נגד היועץ המשפטי לממשלה, מני מזוז, על החלטתו להגיע להסדר טיעון עם נשיא המדינה, משה קצב, בעניין עבירות מין שנחשד בהן.
במקרים חריגים התערב בג"ץ בהחלטות היועץ המשפטי והורה לו לשנות את החלטותיו.
בנוסף לדרך הפורמלית של פנייה לבג"ץ מתקיימת לעיתים מחאה ציבורית נגד תפקוד היועץ.
דוגמה בולטת לכך היא המחאה נגד היועץ המשפטי לממשלה החל מנובמבר 2016, שהתבטאה בסדרת הפגנות שבועיות נגד היועץ המשפטי לממשלה, אביחי מנדלבליט, בטענה שהוא מתמהמה להגיש כתב אישום בפרשות פליליות שבהן מעורבים ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו, רעייתו, שרה נתניהו, ואנשי ממשל נוספים.
מנדלבליט התייחס להפגנות ואמר כי "ההחלטה על הגשת כתב אישום תתקבל אך ורק על בסיס האינטרס הציבורי.
על המועמד הנבחר ליהנות מקונצנזוס של ארבעה מחברי הוועדה לפחות בתחום הכשירות.
מקובל שבשל חשיבות התפקיד, יש לבחור יועץ הכשיר להיבחר לשופט בית המשפט העליון (שישה מהיועצים המשפטיים לממשלה אכן מונו, לאחר סיום כהונתם, לשופטים בבית המשפט העליון).
בהחלטת הממשלה מס' 2274 מ-20 באוגוסט 2000 אומצו המלצות הוועדה בנוגע לדרכי מינוי היועמ"ש, ונקבע שיו"ר הוועדה יהיה שופט בית המשפט העליון בדימוס שימונה על ידי נשיא בית המשפט העליון.
ב-10 ביוני 2007 תוקנה ההחלטה ביוזמת שר המשפטים דניאל פרידמן ונקבע שלמינוי יו"ר הוועדה נחוצה גם הסכמת שר המשפטים.
הייתה זו פשרה שגיבש ראש הממשלה אהוד אולמרט בין הצעת פרידמן להפיכת שר המשפטים או היועמ"ש לשעבר ליו"ר הוועדה במקום השופט, לבין דרישת היועמ"ש מני מזוז, הראשון שנבחר בהתאם להמלצות הוועדה, שלא לשנות כלל את הסדר הקיים.
כן הוחלט כי שר המשפטים יוכל להורות לוועדה להמליץ על יותר ממועמד אחד (ועד שלושה).
נהוג שההחלטה על מינוי היועץ המשפטי מתוך רשימת המועמדים המומלצים שמגישה הוועדה הציבורית, נעשית על ידי שר המשפטים, והחלטתו מובאת לאישור הממשלה.
המינוי הראשון לתפקיד על פי המלצות הוועדה היה מינויו ב-2004 של מני מזוז לתפקיד.
שר המשפטים, טומי לפיד, הצהיר לפני המינוי כי בכוונתו למנות עו"ד מהשוק הפרטי לתפקיד.
הוועדה מונתה באוקטובר 2003, בראשה עמד השופט בדימוס גבריאל בך, נציג הכנסת היה גדעון סער, נציג הממשלה היה דוד ליבאי, נציג לשכת עורכי הדין היה אלכס הרטמן ונציגת האקדמיה הייתה רות גביזון.
הוועדה פסלה את מועמדיו של לפיד - אלי זהר (בשל ניגוד עניינים) ויורם טורבוביץ' (בשל העדר ניסיון כפרקליט פעיל) והגישה לו שלושה מומלצים - מזוז, והשופטים המחוזיים עוזי פוגלמן ודוד חשין.
מהם בחר לפיד במזוז והממשלה אישרה את המינוי ברוב של 20 שרים ונמנע אחד.
המינוי השני לתפקיד על פי המלצות הוועדה היה מינויו ב-2009 של יהודה וינשטיין.
בראש הוועדה עמד השופט בדימוס תיאודור אור, נציג הכנסת היה יריב לוין, נציג הממשלה היה משה נסים, נציג לשכת עורכי הדין היה אייל רוזובסקי ונציג האקדמיה היה פרופ' איל בנבנישתי.
לאחר מספר דיונים היו ארבעה מועמדים שזכו לשלושה ממליצים, אך הוועדה לא הצליחה להגיע למועמד מוסכם שיקבל ארבעה קולות, משום כך הוועדה החזירה את הבחירה לממשלה.
הממשלה החליטה כי שר המשפטים, יעקב נאמן, יראיין את ארבעת המועמדים שקיבלו שלושה קולות בוועדה וימליץ לממשלה על אחד מהם.
ארבעת המועמדים היו פרופ' ידידיה צ' שטרן שהחליט להסיר את מועמדתו, יהודה וינשטיין, פרופ' דפנה ברק-ארז וצבי אגמון.
נאמן החליט לבחור ביהודה וינשטיין לתפקיד.
המינוי השלישי לתפקיד על פי המלצות הוועדה היה מינויו ב-2016 של אביחי מנדלבליט לתפקיד.
בראש ועדת האיתור עמד נשיא בית המשפט העליון בדימוס אשר גרוניס, נציגת הכנסת הייתה חברת הכנסת ענת ברקו, נציג הממשלה היה שוב שר המשפטים לשעבר משה נסים, נציג לשכת עורכי הדין היה עו"ד יחיאל כ"ץ ונציגת האקדמיה הייתה פרופ' גבריאלה שלו.
הוועדה התבקשה על ידי שרת המשפטים איילת שקד להמליץ על שלושה מועמדים לתפקיד אך רק אביחי מנדלבליט זכה לארבעה ממליצים, לאחר שנשיא בית המשפט העליון לשעבר גרוניס התנגד לבחירה.
שאר המועמדים היו הילה גרסטל, ישי בר, אבי ליכט, רז נזרי, איל ינון, גיא רוטקופף, סוזי נבות ויורם טורבוביץ'.
אף על פי שהביעה את מורת רוחה מהתוצאה לפיה יש רק מועמד אחד לתפקיד החליטה שקד לקבל את המלצת הוועדה ולהביא בפני הממשלה את מינויו של מנדלבליט.
בראיון שהעניקה השרה שקד, הביעה את דעתה כי עדיף לוותר על ההליך של ועדת איתור, ולהפקיד את המינוי בידי שר המשפטים, בכפוף לבחינת הוועדה המייעצת למינוי בכירים בשירות המדינה, כמקובל ביחס לתפקידים בכירים אחרים.
המינוי הרביעי לתפקיד על פי המלצות הוועדה היה מינויה ב-2022 של גלי בהרב-מיארה לתפקיד.
בראש ועדת האיתור עמד שוב נשיא בית המשפט העליון בדימוס אשר גרוניס, נציג הכנסת היה חבר הכנסת צבי האוזר, נציג הממשלה היה שר המשפטים לשעבר דן מרידור, נציגת לשכת עורכי הדין הייתה עו"ד תמי אולמן ונציג האקדמיה היה פרופ' רון שפירא.
בנובמבר 2021 הוצגה גלי בהרב-מיארה בידי שר המשפטים גדעון סער כאחת משלושת המועמדים לתפקיד, ונחשבה למועמדת המועדפת עליו.
בינואר 2022 הוצגה בידי ועדת האיתור כאחת משלושת המועמדים לתפקיד, לצד רועי שיינדורף ואיתי אופיר.
לצד שר המשפטים, מועמדותה נתמכה גם על ידי ראש הממשלה נפתלי בנט.
מנגד, עמד יו"ר ועדת האיתור לבחירת היועץ המשפטי לממשלה, אשר גרוניס, שהתנגד למועמדותה של בהרב-מיארה.
(תקופת חיים)תקופת הכהונה הערות1יעקב שמשון שפירא
(1911–2002)19501960שר המשפטים בממשלת בן-גוריון השלישית, לימים המשנה לנשיא בית המשפט העליון3גדעון האוזנר
(1925–2019)19681975 הפרקליט הצבאי הראשי, לימים נשיא בית המשפט העליון6אהרן ברק
(1942–)19931997לפני מינויו ליועץ המשפטי שופט בבית המשפט המחוזי בחיפה ובתל אביב ושופט בפועל בבית המשפט העליון10רוני בר-און
(1947–)19972004 לימים המשנה לנשיא בית המשפט העליון12מני מזוז
(1955–)20042010 לימים שופט בית המשפט העליון13יהודה וינשטיין
(1963–)20162022הפרקליט הצבאי הראשי, בתקופה זו שימש במשך שמונה חודשים גם כממלא מקום פרקליט המדינה15גלי בהרב-מיארה
תפקידי משנה ליועץ המשפטי לממשלה
על פי החלטת הממשלה ממונים ליועץ המשפטי לממשלה משנים העוסקים בתחומים שונים.
בשנת 2022 יש ליועץ המשפטי לממשלה 7 משנים, 6 מהם מכהנים כראשי המחלקות ביחידת הייעוץ והחקיקה, ואחד, הבכיר מביניהם משמש כמשנה לניהול ולתפקידים מיוחדים.
המשנים ליועץ ממונים על ידי ועדת איתור שבראשה יושב היועץ המשפטי לממשלה וחבריה הם מנכ"ל משרד המשפטים, נציב שירות המדינה, נציג האקדמיה ונציג ציבור.
על פי החלטת הממשלה המשנים ליועץ ממונים לתקופת כהונה קצובה של 6 שנים.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה לניהול ולתפקידים מיוחדים
עו"ד שרון אפק; מכהן עד יולי 2028.
תחום הניהול – בתחום זה אמונה המחלקה על ההיבטים הניהוליים המשפטיים של המחלקה.
בכלל זאת אחראית היחידה על בניית תהליכי העבודה בייעוץ וחקיקה וקביעת תוכניות העבודה של ייעוץ וחקיקה.
תחום התפקידים המיוחדים – תפקידה העיקרי של המחלקה בתחום זה הוא לסייע ליועץ המשפטי לממשלה בנושאים מורכבים ורגישים הנמצאים על שולחן היועץ המשפטי לממשלה.
העבודה בתחום זה עשויה להקיף תחומי משפט שונים בהתאם לצורכי היועץ המשפטי לממשלה.
אחריות על יחידות המטה של מחלקת ייעוץ וחקיקה -
תחום חקיקת המשנה - תחום חקיקת המשנה עוסק בבדיקה המשפטית ובהתקנתן לפרסום של תקנות והוראות מינהל ב"רשומות" - בקובץ התקנות, בקובץ התקנות מק"ח (מיסים, קניה, חובה), בקובץ התקנות חש"ם (חיקוקי שלטון מקומי) ובילקוט הפרסומים.
החומר כולל תקנות, צווים, הוראות, כללים, הודעות ומינויים וחוקי עזר של רשויות מקומיות.
בנוסף, ראש תחום חקיקת משנה עוסקת במתן חוות דעת, ייעוץ והדרכה למשרדי הממשלה, לוועדות ולגופים אחרים, בעניין החומר המוצע לפרסום - אופן התקנתו, הבמה הראויה לפרסומו והתאמתו לכל דין, לרבות השפעתם של חידושי חקיקה עליו.
מחלקת נוסח החוק – מחלקה זו עוסקת בהכנת הנוסח של הצעות חוק ממשלתיות טרם פרסומם.
עבודת המחלקה באה להבטיח דפוסי חקיקה אחידים וברורים, התאמת הצעות החוק לחקיקה הקיימת, סגנון מדויק וברור, ועוד.
ראש המחלקה עוסקת במתן ייעוץ והדרכה למשרדי הממשלה ועובדת בתיאום עם משפטני מחלקת ייעוץ וחקיקה ועם היועצים המשפטיים בכנסת בעניין החוקים המוצעים, נוסחם הראוי ומיקומם.
המחלקה למשפט עברי – המחלקה למשפט עברי פועלת ליישום חוק יסודות המשפט, התש"ם - 1980, הקובע זיקה ל"עקרונות החירות, הצדק, היושר והשלום של מורשת ישראל".
פעילות זו כוללת כתיבת חוות דעת לצורך הליכי החקיקה והכנת טיעונים בפני בתי המשפט וכן במסגרת ייעוץ בסוגיות משפטיות לרשויות השלטון.
ראש תחום משפט עברי מופיע בפני ועדות שרים וועדות של הכנסת ונוטל חלק בדיונים במשרד המשפטים ובצוותים בין-משרדיים כדי להביא את עמדת המשפט העברי בסוגיות שעל הפרק.
בנוסף לכך, המחלקה שוקדת על עריכה שיטתית ועדכנית של המשפט העברי כיסוד לחקיקה ולפסיקה על פי סדר חוקי מדינת ישראל.
לשם כך המחלקה עוסקת בעריכת מחקרים משפטיים ובהכנת ספרי עזר ופירושים לחוקי מדינת ישראל על פי מקורות המשפט העברי.
המחלקה עורכת גם השתלמויות, שיעורים, סמינריונים וימי עיון לשופטים ולעורכי דין.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט ציבורי-מינהלי
ד"ר גיל לימון; מכהן עד אוגוסט 2027.
המחלקה למשפט ציבורי-מינהלי מסייעת ליועץ המשפטי לממשלה בתפקידו כפרשן המוסמך של הדין עבור הגופים הממשלתיים.
במסגרת זו עוסקת המחלקה במתן חוות דעת והנחיות למשרדי הממשלה השונים, וכן לגופים ציבוריים אחרים.
לשם כך עובדת המחלקה, באופן שוטף, מול היועצים המשפטיים במשרדי הממשלה השונים, בהכוונה ובקביעת מדיניות.
בנוסף, יוזמת המחלקה פניות והנחיות לגופי הממשלה השונים ולגופים ציבוריים אחרים לשם הבטחת שלטון החוק, ומלווה הליכים משפטיים הכרוכים בשאלות של גיבוש וקביעת מדיניות.
המחלקה אחראית גם לייזום, טיפול וליווי של חקיקה בנושאים כלליים של משפט מינהלי.
המחלקה עוסקת בנושאים הנוגעים להבטחת טוהר המידות בשירות הציבורי ובהם עריכת הסדרים למניעת ניגוד עניינים לעובדי המדינה, הגבלות לאחר פרישה ודיני המכרזים.
בנוסף, אחראית המחלקה לנושאי חקיקה מסוימים ובהם חקיקה בתחום השפיטה בעניינים מנהליים, בנושאים ביטחוניים, ובתחום הגנטיקה.
כמו כן, אחראים משפטני המחלקה על נושאים משפטיים אשר באחריות משרד הקליטה, משרד החוץ, משרד החקלאות, משרד הפנים (תחום מינהל האוכלוסין, כלי ירייה, מניעת ניגוד עניינים של נבחרים ברשויות המקומיות).
תחום תמיכת המדינה במוסדות ציבור - תחום תמיכת המדינה במוסדות ציבור עוסק בבחינת חוקיותם של תבחינים לתמיכת המדינה במוסדות-ציבור, המוצעים על ידי משרדי הממשלה השונים.
זאת, בהתאם להוראות חוק יסודות התקציב, התשמ"ה-1985, המתנה יישומם של תבחינים בקיום התייעצות עם היועץ המשפטי לממשלה לעניין שוויוניותם.
כמו כן, מספקת היחידה ייעוץ משפטי שוטף למשרדי הממשלה השונים בתחום יישומם הלכה למעשה של התבחינים שנקבעו.
במקביל, מסייעת היחידה למשרדי הממשלה בגיבוש תבחינים שוויוניים בתחומים אחרים, כגון: תבחינים להקצאת קרקע מטעם הרשויות המקומיות למוסדות-ציבור, אמות-מידה לתיקצוב המועצות הדתיות בישראל ותבחינים לשיבוץ חיילים בשירות סדיר בגופים חוץ-ממשלתיים.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט ציבורי-חוקתי
עו"ד אביטל סומפולינסקי; מכהנת עד יוני 2028.
המחלקה למשפט ציבורי-חוקתי מרכזת את הפעילות הנוגעת להליכי החקיקה.
העומד בראשה הוא בעל האחריות הכוללת בענייני חקיקה במחלקת ייעוץ וחקיקה והוא אחראי להפצת תזכירי חוק של משרד המשפטים.
המחלקה אחראית על גיבוש נוסח החוק והבטחת סגנון מדויק ואחיד להצעות החוק של הממשלה.
המחלקה לחקיקת משנה בוחנת את חקיקת המשנה טרם פרסומה ומנחה את משרדי הממשלה בעניינים משפטיים הנוגעים לחקיקה זו.
כל אלה יחד - חוקי הכנסת, הצעות החוק, חקיקת המשנה והוראות המינהל החייבות בפרסום, מתפרסמים ב"רשומות", אף זאת באחריות מחלקת החקיקה.
המחלקה עוסקת במשפט חוקתי, בסוגיות הנוגעות לבחירות, למפלגות ולשעת חירום, ובנושאים אחרים אשר באחריות משרד המשפטים כגון חופש המידע, הגנת הפרטיות, בתי משפט, סדרי דין ודיני משפחה.
משפטני המחלקה מטפלים גם בנושאים משפטיים אשר באחריות גופים ממלכתיים ומשרדי ממשלה אחרים, ועל דברי החקיקה הנוגעים להם – נשיא המדינה, הכנסת, מבקר המדינה, המשרד לאיכות הסביבה, משרד הביטחון, משרד הבריאות, משרד החינוך, משרד העבודה והרווחה ומשרד ראש הממשלה; וכן בחקיקה הנוגעת לתכנון ובניה.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט אזרחי
עו"ד כרמית יוליס; מכהנת עד אוקטובר 2027.
המחלקה למשפט אזרחי עוסקת בתחומים מגוונים של המשפט האזרחי כגון דיני קניין, נזיקין, חוזים, ירושה והתיישנות.
עוד היא מטפלת בנושאי בנקאות וביטוח, הגנת הצרכן, מסחר אלקטרוני, שירות נותני אשראי ונושאים מסחריים אחרים.
המחלקה עוסקת בתחום השלטון המקומי, דיני התכנון והבניה ודתות.
תחומי הקניין הרוחני וטכנולוגיית המידע, אשר נמצאים בהתפתחות מתמדת במישור הבין-לאומי והמקומי כאחד, זוכים לטיפול משפטי בהיבטים שונים.
המחלקה מקדמת חקיקה חדשה בענייני זכויות יוצרים ומבצעים, סימני מסחר, מדגמים ופטנטים ובוחנת פתרונות לבעיות משפטיות הנוגעות לחתימה אלקטרונית, שימושי אינטרנט ועוד.
כמו כן היא נוטלת חלק בצוות משולב של רשויות האכיפה בנושא אכיפת דיני הקניין הרוחני.
פרויקט מרכזי אשר על סדר יומה של המחלקה הוא הקודיפיקציה של המשפט האזרחי.
במסגרת זו גובש חוק אזרחי חדש המשלב את מרב תחומי המשפט הישראלי ובמסגרתו קיימים מספר הסדרים חדשים ותיקונים להסדרים קיימים.
נושאים נוספים שבתחום אחריות המחלקה הם תאגידים ציבוריים (יחד עם המחלקה למשפט כלכלי-פיסקאלי),
נושאים שבאחריות משרד הבינוי והשיכון, משרד המדע, התרבות והספורט, משרד התיירות ומשרד התעשייה והמסחר.
לצד תפקידי הייעוץ והחקיקה, המחלקה מייצגת את עמדת היועץ המשפטי לממשלה ביחס לקיום תנאים מקפחים בחוזים אחידים לפי חוק החוזים האחידים, התשמ"ג - 1982. במסגרת זו מופיעים משפטני המחלקה בבית הדין לחוזים אחידים ומכינים כתבי התייצבות של היועץ המשפטי לממשלה, בתחום זה, בבית המשפט.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי
עו"ד עמית מררי; מכהנת עד מאי 2025.
המחלקה למשפט פלילי אחראית על גיבוש מדיניות חקיקתית ומתן חוות דעת בתחום הפלילי הרחב.
המחלקה בוחנת הצעות חוק, של הממשלה ושל הכנסת, אשר יש בהן רכיב פלילי – עבירה, ענישה, סמכויות חקירה וחיפוש וכיוצא באלה – כדי לוודא שהן תואמות עקרונות כלליים של הדין הפלילי ועקרונות חוקתיים כמו הזכות לכבוד, לחירות ולשוויון.
במסגרת התחום הפלילי הרחב שבו עוסקת המחלקה היא אחראית בין היתר על נושאים בולטים אלה: דיני העונשין המהותיים – כללי האחריות הפלילית, דרכי ענישה ושחרור ממאסר; סדר דין פלילי ודיני ראיות, לרבות זכויות נפגעי עבירה והתאמת דרכי חקירה לאנשים עם מוגבלות ולילדים; סמכויות חיפוש; המרשם הפלילי.
המחלקה אף אחראית על סוגיות של הדין הפלילי שהן בעלות היבטים בין-לאומיים כגון הסגרה, עזרה משפטית בין מדינות, התאמת החקיקה הישראלית לדרישת אמנות בין־לאומיות שיש להן השלכות פליליות ואף בחינת הצורך בתיקוני חקיקה נוכח כינונו של בית הדין הבין־לאומי הפלילי בהאג.
בנושאים אלה המחלקה עובדת בקשר הדוק עם המחלקה הבין־לאומית בפרקליטות המדינה ועם היחידה להסכמים בין־לאומיים במחלקת ייעוץ וחקיקה.
עוד בין תפקידי המחלקה סוגיות מיוחדות כגון סחר בבני אדם, עבריינות מין, סמים מסוכנים, איסור על הלבנת הון, פשיעה מאורגנת, עבירות טרור ואלימות במשפחה.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט כלכלי
עו"ד מאיר לוין; מכהן עד דצמבר 2024.
המחלקה למשפט כלכלי מתמחה בנושאי משפט מסחרי, דיני רגולציה, וכן בהיבטים הכלכליים של המשפט המינהלי והמשפט החוקתי.
עורכי הדין במחלקה מלווים מבחינה משפטית את גיבוש המדיניות הממשלתית הנוגעת לתהליכים הכלכלים המרכזיים במשק, ובכלל זה חוק התקציב וחוק ההסדרים, רפורמות מבניות והליכי הפרטה, פתיחת שווקים לתחרות, אסדרת הפעילות של גופים כלכלים והפיקוח עליהם.
בנוסף, המחלקה מעניקה לווי משפטי שוטף, מסייעת ליועץ המשפטי לממשלה בתפקידו כפרשן המוסמך של הדין עבור הגופים הממשלתיים, ובכלל כך מעניקה חוות דעת והנחיות למשרדי הממשלה הכלכלים ומייעצת להם, במיוחד במהלך עבודת החקיקה.
העבודה במחלקה כוללת הופעה בישיבות ממשלה, בוועדות השרים ובוועדות הכנסת.
בנוסף, המחלקה אחראית לייזום, טיפול וליווי של חקיקה בנושאים כלכליים ופיסקאליים אשר בתחומי המומחיות ואחריות משרד המשפטים כגון דיני תאגידים - חברות, שותפויות, עמותות, אגודות שיתופיות; דיני חדלות פרעון – פשיטת רגל, פירוק חברות ושיקום חברות; וכן הוצאה לפועל וראיית חשבון.
המשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט בין-לאומי
ד"ר גיל-עד נועם; מכהן עד יולי 2028.
מחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט בין-לאומי) הוקמה בשנת 2000. תכלית המחלקה היא להעמיד לרשות משרדי הממשלה השונים וגופי המדינה ייעוץ משפטי בנושא המשפט הבין־לאומי והשלכותיו על המדינה, כריתת הסכמים בין־לאומיים וייצוג בתביעות בין־לאומיות.
בין היתר מתפקידי המחלקה לייעץ באופן שוטף בנושאים בין־לאומיים, להשתתף במשאים ומתנים לכריתת הסכמים בין־לאומיים, לייעץ לגבי ההשלכות המשפטיות הנוגעות להסכמים הן במישור הפנימי והן במישור המשפט הבין־לאומי, לסייע בגיבוש מדיניות אחידה של גורמים המיצגים את המדינה בנושאים שונים, ולדאוג לתיאום בנושא בין המשרדים השונים ובהתחשבות במדיניות מושכלת.
המחלקה אחראית גם להבטיח כי במסגרת הסכמים בין־לאומיים המדינה לא תוכפף לשיפוט זר או לשיפוט בין־לאומי, אלא לאחר שקילת כל הנסיבות.
מאוישת על ידי מומחים למשפט בין־לאומי, משא ומתן בין־לאומי, והופעה בתביעות בין־לאומיות.
היחידה ממוקמת במחלקת ייעוץ וחקיקה, וכפופה ליועץ המשפטי לממשלה ולמשנה ליועץ המשפטי לממשלה (משפט בין-לאומי).
בנוסף לתפקידיה בתחום הייעוץ והחקיקה, למחלקה גם תפקידים פרקליטותיים.
המחלקה אחראית להעמיד ייצוג למדינה בפני בתי דין זרים, גופי בוררויות בין־לאומיים גופי גישור בין־לאומיים, או כל פורום בין־לאומי אחר.
היוריסטיקה (המונח התקני: הֵירִיסְטִיקה; heuristics; מיוונית: εὑρίσκω (אאוריסקו) – "למצוא", "לגלות", בדומה למילה אאורקה) היא כל גישה לפתרון בעיות שמפעילה שיטה פרקטית שלא מבטיחה פתרון אופטימלי, מושלם או רציונלי, אלא מבטיחה תנאים מספיקים כדי להגיע לפתרון מיידי.
כאשר מציאת פתרון אופטימלי אינה אפשרית או מעשית, השיטה ההיוריסטית יכולה לסייע בהאצת התהליך של מציאת פתרון סביר.
היוריסטיקה יכולה לספק קיצורי דרך מנטליים, שמפחיתים את הנטל הקוגניטיבי הכרוך בקבלת החלטות.
היוריסטיקה נמצאת בשימוש על ידי טכניקות כגון ניסוי וטעייה, כלל אצבע, ניחוש מושכל, שיפוט אינטואיטיבי, אומדן משוער (guesstimate), התאמת פרופיל (profiling), ושכל ישר.
במילים אחרות, היוריסטיקה היא כלי חשיבה המבוסס על היגיון פשוט או על אינטואיציה, המציע דרך קלה ומהירה לקבלת החלטות ופתרון בעיות, ללא התעמקות ובמחיר דיוק נמוך.
החוקרים הבולטים של גישת ההיוריסטיקה בשנות ה-70 וה-80 של המאה ה-20 היו הפסיכולוגים הישראלים דניאל כהנמן ועמוס טברסקי, שהדגימו כיצד הדעת האנושית נוהגת להשתמש בטכניקות היוריסטיות שונות על מנת לקבל החלטות במהירות במצבים שונים של חוסר ודאות, שיכולות להיות אפקטיביות אך יכולות גם להוביל לשגיאות.
מחקרם בנושא היווה את תחילת חקר ההיוריסטיקה, למרות שהמושג עצמו נטבע קודם לכן בידי הפסיכולוג היהודי-אמריקאי הרברט סיימון ותאוריית הסטיספיקציה שהציג בשנות ה-40 לגבי קבלת החלטות מוגבלת.
היוריסטיקת הזמינות מאפשרת לענות על שאלות באמצעות בחינת זמינות בזיכרון.
לדוגמה: אנשים מעריכים את סיכויי המוות מגורם מסוים כתלות באופן בו הוא זמין להם בזיכרון.
דניאל כהנמן ועמוס טברסקי ערכו ניסוי שבו נתבקשו נבדקים להעריך מה יש יותר - מילים שמתחילות ב-K, או כאלו שהאות השלישית שלהן היא K.
מאחר שקל בהרבה לשלוף מילים שמתחילות ב-K, זמינותן בזיכרון גבוהה יותר.
על כן, לפי היוריסטיקת הזמינות, מרבית הנבדקים אמורים להעריך באופן שגוי כי מילים המתחילות ב-K שכיחות יותר, אף שבמציאות מספר המילים באנגלית שבהן האות השלישית היא K כמו ask ו-acknowledge הוא פי שלושה גדול יותר ממספר המילים המתחילות ב-K.
כהנמן וטברסקי הראו באופן מובהק, שאנשים מעריכים באופן שגוי את שכיחות המילים, בהתאם לצפי של היוריסטיקת הזמינות.
בהתחשב בהיוריסטיקה זו ניתן לשער שמסעות פרסום יכולים להשפיע על ידי הפיכת אירוע או אובייקט מסוים לזמינים יותר בזיכרון ובכך לחולל שינויים באומדנים שאנשים עושים.
למשל, אם מפעל הפיס יציג בפרסומות משפחות רבות שזכו בפרס הראשון, הסיכוי לזכות ייראה בעיני הצופה גבוה יותר מכפי שהוא במציאות.
נמצא כי זמינות המידע משפיעה על האופן שבו אנשים שופטים את עצמם.
שוורץ ואחרים הראו כי אנשים תפסו את עצמם יותר אסרטיביים או פחות כתלות בקלות השליפה של מקרים אסרטיביים בזיכרון.
ככל שנבדקים לפני ביצוע השיפוט התבקשו לשלוף יותר אירועים בהם הם הפגינו התנהגות אסרטיבית כך השליפה הייתה יותר קשה ובהתאם לכך הם גם הצהירו על עצמם כפחות אסרטיביים.
המונח קונצנזוס מזויף מתאר את נטייתם של אנשים להשתמש במידע אשר הם יודעים על עצמם, על מנת להעריך את ההסתברות שאחרים חושבים גם כך.
לדוגמה: נבדקים שהיססו להמר העריכו ביתר את הסיכוי שנבדק אחר שהם לא מכירים יהסס גם הוא.
בד בבד נבדקים שלא היססו להמר העריכו גם הם ביתר את הסיכוי שנבדק שהם לא מכירים לא יהסס להמר.
האפקט אשר מקורו בהטיית הזמינות מתאר את העובדה שאנשים מעריכים את חלקם בביצוע מטלה מסוימת יתר על המידה.
לדוגמה: במחקר שביצעו החוקרים קורגר וגילוביץ בני זוג התבקשו להעריך בנפרד את חלקו של כל אחד מהם במטלות בית.
נמצא כי סכום ההערכות של בני הזוג בביצוע המטלות עלה על 100%.
מבחינה מתמטית כאשר ישנם שני מאורעות, ההסתברות שלפחות אחד מהם יתרחש היא: .
עם זאת כאשר אנשים באים להעריך הסתברות זו הם נוטים להעריך את ההסתברות של איחוד המאורעות פחות מאשר חיבור ההסתברויות של המאורעות .
לדוגמה: נניח שהסיכוי לעליית מחירים ביפן מסומן ב- והסיכוי לעליית מחירים בארצות הברית מסומן ב-.
אנשים יעריכו את הסיכוי לעליית מחירים ביפן או בארצות הברית (מסומן ב-) פחות מאשר הסיכוי לעליית מחירים ביפן ועוד הסיכוי לעליית מחירים בארצות הברית.
היוריסטיקת השטף (Fluency heuristics) היא תופעה בה ביצוע שיפוט מושפע מהקלות בו מוצג השיפוט.
בשנת 2008 הראו סונג ושוורץ כי אנשים שנדרשו להעריך כמה זמן תארך הכנת מתכון, העריכו זמן ארוך יותר כתלות בקושי שלהם לקרוא את המתכון.
לפי היוריסטיקת ההדמיה, ככל שקל יותר לדמיין אירוע, כך הוא נחזה כסביר ורלוונטי יותר.
היוריסטיקה זו יכולה להסביר מדוע אדם מתרגש אם "כמעט" נכח במקום אסון.
ההסבר לכך הוא שברצף האירועים שהביאו את האדם לקרבת האסון, קל לו לדמיין מצב שבו אירוע אחד ברצף היה מתרחש באופן מעט שונה ובכך היה מביאו להיות נוכח באסון.
כלומר, מאחר שהאדם נדרש לדמיין רק שינוי קטן באירוע אחד שבו נכח הוא חש "שניצל בנס" (לדוגמה: לדמיין שרץ והספיק לעלות על אוטובוס שעצר בתחנה ושלאחר מכן היה מעורב בתאונת דרכים, לעומת האירוע האמיתי שבו רץ אך לא הספיק לתפוס את האוטובוס).
בייחוס סיבתיות נוטים להשליך את האחריות הסיבתית לגורם שקל לדמיין את המצב בלעדיו.
אם התרסק מטוס, וידוע שעלו עליו נוסעים בעלי מראה חשוד, טבעי יותר להצביע עליהם כגורם האחראי, גם אם בנוסף מציינים שמצב התחזוקה של המטוס היה גרוע ביותר.
היוריסטיקת היציגות היא מצב שבו בני אדם שופטים דברים כדומים על בסיס הדמיון לכאורה ביניהם, לעיתים קרובות על בסיס תכונות שטחיות כמו מאפיינים עיקריים וסטריאוטיפים.
לפי טברסקי וכהנמן, החוקרים הראשונים שזיהו היוריסטיקה זו, היוריסטיקת היציגות יכולה להסביר את הקושי שחווים אנשים בזיהוי רצפים אקראיים באמת, משום שאנשים מצפים לשינויים רבים יותר מאשר קיימים בפועל ברצף אקראי, במיוחד בציפייה שרצף קצר של אירועים אקראיים יהיה דומה או מייצג לרצפים ארוכים הרבה יותר של אותם אירועים.
תופעה זו אחראית להטיות קוגניטיביות כמו אשליית הצֶבֵר ולכשלים לוגיים כמו כשל המהמר וכשל רגרסיה.
הזנחת שיעור הבסיס (Base Rate Neglect)
אנשים נוטים להתייחס לייצוגיות של פריט מסוים את הקבוצה לה הוא שייך תוך התעלמות מהבדלים מהותיים בין הקבוצות, אחד ההבדלים האלה הוא גודל הקבוצות.
לדוגמה: אנשים אשר מעריכים את ההסתברות שאדם מסוים ילמד לימודי סביבה אם הוא פעיל סביבתי כגדולה מאשר ההסתברות שהוא ילמד באחד החוגים למדעי החברה והרוח, מתעלמים מהעובדה שמעט מאוד סטודנטים לומדים לימודי סביבה.
כאשר אנשים באים להעריך הסתברות של פריט להשתייך לקבוצה, הם נוטים להגדיל את ההסתברות של חיתוך שתי קבוצות מעבר להסתברות אחת הקבוצות מקוריות, אף על פי שקבוצת החיתוך מוכלת בשתיהן.
לדוגמה: אנשים אשר מעריכים את ההסתברות שאדם מסוים ילמד לימודי מוזיקה אם הוא מנגן על פסנתר כגדולה מאשר ההסתברות שהוא ילמד בפקולטה לאמנות, אשר מכילה את החוג ללימודי מוזיקה.
לפי חוק המספרים הגדולים ככל שהמדגם יותר גדול כך הסיכוי שלו לסטות מהתוחלת של האוכלוסייה קטן.
אף על פי כן, אנשים נוטים להתייחס למדגם כמייצג את התפלגות האוכלוסייה, ולכן לא להתייחס לגודל של מדגמים, להטיה זו כהנמן וטברסקי נתנו את הכינוי "חוק המספרים הקטנים".
היוריסטיקה זו באה לידי ביטוי כאשר פריט מידע בסביבת קבלת ההחלטה, מעלה את יתרונה של אחת החלופות, אף אם אין שום סיבה לעשות זאת.
בניסוי מפורסם ביקשו מכלכלנים להעריך שיעורי ריבית.
לקבוצת כלכלנים אחת נתנו עוגן באמצעות השאלה:"האם לדעתך שיעור הריבית יפחת מ-8%" ומיד אחר כך שאלו אותם לשיעור הריבית הצפוי לדעתם.
לקבוצה שנייה הוצגה השאלה האחרונה, אחרי שנשאלו האם לדעתם ייפחת שיעור הריבית מ-14%.
הכלכלנים שניתן להם עוגן גבוה יותר, 14%, חזו בממוצע שיעור ריבית צפוי גבוה יותר מאלו שהוצגה בפניהם השאלה על ה-8%.
ממצא זה מעיד על חשיבותה של ההיוריסטיקה, אפילו כאשר מדובר בבעלי מקצוע.
האפקט מתאר השפעה של אחת החלופות על קבלת החלטה, ללא תלות בחלופות האחרות המהווה בסיס רציונלי להשפעה.
לדוגמה כאשר מוצג לקיחת עט יקר אל מול 9 דולרים, אם תתווסף חלופה של עט זול, הדבר יעלה את הסיכוי שנבדקים יבחרו בעט היקר.
כאשר אנשים נדרשים להעריך את רצונם לטווח ארוך בחלופות מוצעות, הם נוטים לתת משקל יתר לרצון בגיוון.
לדוגמה אם לאנשים מוצע קבלת חטיף מסוים כל יום, אך הם צריכים להחליט חודש מראש איזה חטיף הם יקבלו כל שבוע הם נוטים לגוון בסוג החטיף.
עם זאת בכל יום ויום אם ישאלו אותם איזה חטיף הם מעדיפים, הגיוון בסוג החטיף יהיה קטן הרבה יותר.
כאשר אדם בא לבחון את חוזקם של טיעונים רציונליים, המידה בה מקבל ההחלטה אוהב או לא אוהב את המסקנה העולה מהטיעונים משפיעה על האופן שבו הוא שופט את תוקף הטיעון.
עם זאת בני אדם אינם חסינים לחוזקם של טיעונים ודעתם משתנה כאשר מצליחים להראות כי עמדה מסוימת היא פחות מסוכנת ממה שמקבל ההחלטה חשב.
יתר על כן, כאשר משתכנעים מטיעון מסוים, הדבר משפיע לא רק על תפיסת הסיכון שבעמדה מסוימת אלא גם משנה את היחס ליתרונות שבאותה השיטה, גם כאשר לא התקבל מידע חדש בעניינם.
את המונח לתופעה הציע הפסיכולוג פול סלוביק.
היוריסטיקת הזמינות היא "קיצור דרך" חשיבתי (היוריסטיקה) שאנשים עושים במצב של אי-ודאות כשהם נדרשים לבצע הערכה של נפיצותו, שכיחותו או הסתברותו של מאורע כלשהו.
אנשים עושים זאת על בסיס הקלות שבה הם יכולים להעלות במחשבתם דוגמאות למאורע.
כתוצאה מכך, מוערכת הסתברותם של מאורעות שניתן לדמיין בקלות, כגבוהה יותר ממאורעות שקשה להעלות בדמיון.
השימוש בהיוריסטיקה זו יוביל, בדרך כלל, להחלטות נכונות, אך לעיתים השימוש בהן מוביל להטיות בשיפוט, מה שקרוי הטיות קוגניטיביות.
אלו הן הטיות משום שהשיפוטים של האדם בפועל חורגים מהסטנדרט, או מהאומדן הנכון שנקבע על ידי המודל הנורמטיבי של הסטטיסטיקה וההסתברות.
למעשה, הקביעה שמדובר בהטיה, כפופה לעובדה שהפרדיגמה המחקרית בה נעשה שימוש היא של השוואת מודלים נורמטיביים למודלים דסקריפטיביים.
תופעה זו דווחה לראשונה על ידי הפסיכולוגים עמוס טברסקי ודניאל כהנמן, שזיהו גם את היוריסטיקת היציגות והיוריסטיקת ההתאמה והעגינה.
השפעת היוריסטיקת הזמינות באה לידי ביטוי במיוחד במצבים בהם מידע נגיש – מבחינה אישית, תקשורתית או תרבותית – משפיע באופן לא מודע על הערכות הסתברות והחלטות יומיומיות.
דוגמה טיפוסית ליישום של היוריסטיקת הזמינות ניתן למצוא בסברה הנפוצה שהסיכוי למות מהיטרפות על ידי כריש גבוה יותר מהסיכוי למות מהיפגעות על ידי חלקי מטוס נופלים, אף על פי שהסיכוי לאחרון גבוה פי 30. הסיבה לכך נעוצה, ככל הנראה, בעובדה שהתקפות כריש זוכות לחשיפה רחבה יותר באמצעי התקשורת ובסרטים.
כתוצאה, קל לאדם לדמיין את מלוא אימתן.
נפילת חלקי מטוס, לעומת זאת, פחות מסוקרת ויש בה מידה רבה של אקראיות.
רגשות כמו פחד או כעס משפיעים על אילו זיכרונות נשלפים מן הזיכרון – ובעקבות זאת גם על היוריסטיקת הזמינות, שכן אירועים טעונים רגשית נשלפים בקלות ונתפסים כשכיחים או סבירים יותר.
מצב רוח כללי משפיע על קלות שליפת זיכרונות באופן רחב יותר, וכך מגביר את עוצמת ההטיה – ככל ששליפה קלה יותר, כך האירוע נתפס כשכיח יותר.
היוריסטיקת הזמינות משפיעה גם על קבלת החלטות כלכליות, כאשר אנשים נוטים להעריך יתר על המידה את הסיכון או התועלת של השקעות על סמך מידע שזמין להם בזיכרון, במקום על סמך ניתוח רציונלי של כל הנתונים.
דוגמה יותר עכשווית המושפעת אף היא משכיחות הדיווח באמצעי התקשורת, היא אומדן שניתן לכמות הפגועים ביהודה ושומרון (בחודש האחרון או בשנה האחרונה).
סביר שניתן אומדן גבוה יותר לשיעור זה אם אנו מבקרים באמצעי תקשורת שנוטים לסקר זאת (למשל בחדשות 0404), מאשר נחשפים לאמצעי התקשורת שנוטים פחות לסקר מידע זה.
כאשר מידע מוצג באופן רגשי, מוחשי או דרמטי – הוא נחרט בזיכרון ביתר קלות, מה שמגביר את זמינותו המנטלית ומוביל להערכת הסתברות גבוהה יותר להתרחשותו.
מידת השליטה הממשית או הנתפסת של אנשים באירוע שבמוקד, משפיעה אף היא על מידת ההטיה המתקבלת מהשימוש בהיוריוסטיקה זו.
לדוגמה, אנשים חוששים יותר מהתרסקות מטוס או מהיפגעות בפיגוע טרור מאשר מתאונה העלולה להתרחש עקב נהיגה במכונית.
זאת למרות שמבחינה סטטיסטית הסיכוי להיפגע בתאונת מכונית גבוהה יותר מהסיכוי להיפגע מהתרסקות מטוס או מפעולת טרור.
הסבר אפשרי לכך היא העובדה שבהתרסקות מטוס או בפעולת טרור מידת השליטה הנתפסת והממשית של המעורב בה היא קטנה מאוד, בעוד שבנהיגה במכונית תחושת השליטה גבוהה הרבה יותר.
היוריסטיקת היציגות היא אחת מההיוריסטיקות ("קיצורי הדרך" המחשבתיים) המשמשות להערכת ההסתברות של מאורע בתנאי אי-ודאות.
היא מבוססת על ההערכה הסובייקטיבית של מידת ההשתייכות של מאפייני המאורע או האובייקט שבמוקד, למאפיינים מייצגים של דגם מוכר או לדרכי היצירה של סטריאוטיפ מגובש.
לדוגמה, הפעלה של היוריסטיקת היציגות על אדם גבוה הלבוש בגדי ספורט, עשויה לתרום לשיפוט שלפיו הוא כדורסלן מקצועי, הואיל ותכונותיו (גובהו ולבושו) משתייכות לתכונות המייצגות את הסטראוטיפ של כדורסלן.
את היוריסטיקת היציגות זיהו לראשונה עמוס טברסקי ודניאל כהנמן, לצד היוריסטיקת הזמינות והטיית העיגון.
לרוב, השימוש בהיוריסטיקה מוביל לשיפוטים נכונים, שכן יש קשר אמיתי בין הסטראוטיפ לבין המציאות.
אך לעיתים, השימוש מוביל להטיות קוגניטיביות שהן הטיות בשיפוט.
למעשה, הקביעה שמדובר בהטיה, כפופה לעובדה שהפרדיגמה המחקרית שנעשה בה שימוש היא של השוואת מודלים נורמטיביים ומודלים דסקריפטיביים.
אחת ההטיות הקלאסיות המתקבלות כתוצאה מהשימוש בהיוריסטיקה זו היא התעלמות או כשל שיעור הבסיס.
באחד הניסויים שערכו טברסקי וכהנמן, קיבלו הנסיינים תיאור של אדם בשם סטיב.
לאחר מכן, נתבקשו על סמך התיאור, לדרג את ההסתברות שמקצועו הוא ספרן, חקלאי, איש מכירות, טייס או רופא.
סטיב תואר כאדם מסוגר, ביישן, בעל עניין מועט באנשים או בעולם שסביבו, אך יחד עם זאת כמי שמוכן לעזור כל אימת שהתבקש.
המשתתפים בניסוי דירגו את המקצועות השונים על בסיס הדמיון בין הפרופיל הפסיכולוגי של סטיב, לסטראוטיפ של המקצועות המוצעים כאשר רובם סברו כי סטיב ספרן.
זאת, תוך "התעלמות" מהעובדה ששיעור הבסיס, כלומר שיעור הספרנים באוכלוסייה נמוך יותר משיעור הבסיס של המקצועות האחרים.
כתוצאה מכך, נתקבלה הערכה שגויה לגבי מקצועו של סטיב.
הטיה קלאסית נוספת שנגרמת משימוש בהיוריסטיקה היא כשל הצירופיות או כשל החיתוך.
לפי טברסקי וכהנמן, השימוש בהיוריסטיקת היציגות יכול להסביר את הקושי שחווים אנשים בזיהוי רצפים אקראיים, שכן אנשים מצפים לשינויים (alterations) רבים יותר מאשר מתרחשים בפועל ברצף אקראי.
דבר זה בולט במיוחד כשמדובר ברצף קצר.
אנשים מצפים שרצף קצר של אירועים אקראיים יהיה דומה או מייצג רצפים ארוכים הרבה יותר של אותם אירועים.
תופעה זו אחראית להטיות קוגניטיביות כמו אשליית הצבר ולכשלים כמו כשל המהמר וכשל רגרסיה.
תכונות שעשויות להפעיל את היוריסטיקת היציגות
סביר יותר שהיוריסטיקת היצוגיות תופעל כאשר השיפוט או ההחלטה כוללים תכונות מסוימות:
אנשים נוטים לשפוט את הייצוגיות של גירוי או אירוע חדש על פי מידת הדמיון שלו לגירוי או תהליך מוכר אחר.
חשוב שמאפייני הגירוי יהיו בולטים וברורים.
נילסון, יוסלין ואולסון (2008) טענו שאנשים שומרים בזיכרון דוגמאות מוחשיות של קטגוריות, ומסווגים מקרים חדשים כמייצגים, אם הם דומים לקטגוריה או אם הם נתקלים בהם לעיתים קרובות.
מחקרים רבים בתחום זה התמקדו באמונות רפואיות.
אחד מהם התמקד בכך שאנשים נוטים להאמין שתסמינים רפואיים צריכים להדמות לסיבות שלהם או לטיפול שלהם.
לדוגמה, אנשים האמינו במשך זמן רב שכיבים נגרמים בעקבות לחץ, אך למעשה הם נגרמים מחיידקים.
אמונה זאת מתבססת על הדמיון בין התסמינים של כיבים בקיבה לתסמינים של לחץ, מה שמדגיש ששימוש בהיוריסטיקת הייצוגיות ובתכונת הדמיון, עשוי להוביל להטיות בשיפוט.
רופאים יכולים להיות מושפעים מתכונת הדמיון ובעקבותיה מהיוריסטיקת הייצוגיות במתן אבחנות.
כאשר הרופאים מאבחנים חולים על ידי מידת הדמיון של התסמינים שלהם לתסמינים של חולים סטראוטיפיים במחלה.
אנשים שופטים אקראיות על ידי חוסר בעקביות.
כלומר, אם סדרת אירועים נראית מסודרת מדי, הם יסיקו שהיא לא אקראית, ולהפך.
לדוגמה, סדרת הטלות מטבע כמו עץ-פלי-עץ-פלי-עץ-פלי נתפסת כלא אקראית משום שהיא מסודרת מדי, ואנשים יחשבו שסדרה פחות מסודרת היא יותר מייצגת אקראיות.
זוהי הוכחה לכך שאנשים מסתמכים על דמיון לאב-טיפוס של אקראיות כדי לשפוט את סדרת האירועים.
היוריסטיקת הייצוגיות כוללת גם את המושג "מייצגות מקומית", שבו אנשים מאמינים שמדגמים קטנים מייצגים את האוכלוסייה באותה מידה כמו מדגמים גדולים – אי-רגישות לגודל המדגם .
לפי מחקרם של טברסקי וכהנמן, אם מדגם קטן נראה כאקראי, אנשים יניחו שכל האוכלוסייה מתפלגת באקראי.
לדוגמה, אם מטבע מוטל כמה פעמים ורוב התוצאות הן "עץ", אנשים עשויים להאמין שהמטבע מוטה לטובת "עץ".
כלומר, הם מסתמכים על המדגם הקטן כדי לשפוט את כל אפשרויות הטלת המטבע העתידיות.
ניסוי קלאסי של כהנמן וטברסקי
במחקר שנערך בשנת 1973, כהנמן וטברסקי חילקו את המשתתפים לשלוש קבוצות:
"קבוצת שיעור בסיס", שקיבלה את ההוראות: "חשוב על כל הסטודנטים לתארים מתקדמים שנמצאים בשנת הלימודים הראשונה שלהם בארצות הברית כיום.
אנא רשום את ניחושיך לגבי אחוז הסטודנטים שנרשמים כעת לתשעת תחומי ההתמחות הבאים." תשעת התחומים שניתנו היו מנהל עסקים, מדעי המחשב, הנדסה, מדעי הרוח וחינוך, משפטים, מדעי הספרנות, רפואה, מדעי החיים, ומדעי החברה ועבודה סוציאלית.
"קבוצת דמיון", שקיבלה תיאור אישיות: טום ו.
הוא בעל אינטליגנציה גבוהה, אם כי חסר יצירתיות.
הוא זקוק לסדר, לארגון ולבהירות.
כתיבתו די משעממת ומכנית, לעיתים הוא מחייה אותה על ידי משחקי מילים מעט בנאליים ועל ידי הבזקים של דמיון שלקוח מתחום המדע הבדיוני.
יש לו רצון עז להצליח.
הוא נראה כמי שמרגיש מעט סימפתיה כלפי אנשים אחרים ואינו נהנה מאינטראקציה עם אחרים.
מרוכז בעצמו, עם זאת הוא בעל מוסר גבוה.
המשתתפים בקבוצה זו התבקשו לדרג את תשעת התחומים המפורטים בקבוצה הראשונה במונחים של עד כמה טום דומה לסטודנט טיפוסי לתואר מתקדם בכל תחום.
"קבוצת חיזוי", שקיבלה את תיאור האישיות שתואר בקבוצה השנייה, אך גם קיבלה את המידע "תיאור האישיות הקודם של טום ו.
נכתב במהלך השנה האחרונה בתיכון של טום על ידי פסיכולוג, על סמך מבחנים השלכתיים.
הוא כיום סטודנט לתואר מתקדם.
אנא דרג את תשעת התחומים הבאים של התמחות לתואר מתקדם לפי הסבירות שטום ו.
הוא כיום סטודנט לתואר מתקדם בכל אחד מהתחומים הללו."
הממצאים תמכו בתחזיות של כהנמן וטברסקי שאנשים מקבלים החלטה על בסיס מידת הייצוגיות (דמיון), תוך מתן משקל מופחת לשיעור הבסיס באוכלוסייה.
לדוגמה, יותר מ-95% מהמשתתפים אמרו שסביר יותר שטום ילמד מדעי המחשב מאשר חינוך או מדעי הרוח, כאשר הערכות שיעור הבסיס באוכלוסייה היו גבוהות יותר עבור סטודנטים שלומדים חינוך ומדעי הרוח מאשר לסטודנטים שלומדים מדעי המחשב.
היבט יישומי של היוריסטיקת היציגות
היוריסטיקת הייצוגית היא הבסיס לתאוריית ההנד שפותחה על ידי הכלכלן ריצ'רד ת'יילר והמשפטן קאס סאנסטיין ופורסמה בספרם "דחיפות קלות" בשנת 2008. הנד (Nudge) הוא שיטת התערבות עדינה שמסייעת לאנשים לקבל החלטות טובות עבורם ועבור החברה.
ההנדים מתבססים, בין היתר, על היוריסטיקת הייצוגיות ככלי לעיצוב סביבת החלטה באופן שמשנה את התנהגות האנשים בכיוון צפוי מראש מבלי לספק להם תמריצים או לאסור על התנהגויות כלשהן.
לצד המושג Nudge, קיים המושג Sludge שהוא שימוש לרעה בהיוריסטיקת היציגות על ידי בעלי עניין במטרה להניב לעצמם רווח כלשהו.
דוגמה לכך בישראל היא תקנות הגנה על בריאות הציבור (מזון) (סימון תזונתי) שהובילו להצבת תוויות סימול על מוצרי מזון רבים.
התוויות בצבע אדום ועליהן הכיתוב שומן רווי, נתרן או סוכר בכמות גבוהה (כלומר המוצר עלול להזיק לבריאות) לעומת הסימון הירוק (מוצר מומלץ לצריכה כחלק מתזונה בריאה).
הסימונים הללו מייצגים רכיבים תזונתיים שנמצאים במזון ברמה גבוהה ושחשוב לשים לב אליהם מבחינה בריאותית.
המראה של הסימונים האדומים בשילוב המילים "בכמות גבוהה" מפעילים את היוריסטיקת הייצוגיות מפני שמשדרים דמיון לסימני אזהרה אחרים שהצרכן מכיר כמו סימני אזהרה בכביש (תמרורי אזהרה).
לעומת זאת, המראה של הסימון הירוק מפעיל את היוריסטיקת היציגות כמייצג דברים בריאים וחיוביים הואיל והצבע מזוהה עם טבע ובחירות בטוחות (רמזורים ירוקים שמסמנים שהדרך פנויה ובטוחה).
באמצעות סימון תוויות המזון והפעלת היוריסטיקת הייצוגיות, משרד הבריאות מעצב את סביבת ההחלטה של הצרכן וגורם לו לקבל החלטה טובה יותר עבורו (הנד).
העוזר לנשיא לענייני ביטחון לאומי, קרוי בפי כל היועץ לביטחון לאומי , מכהן כיועץ הראשי לנשיא ארצות הברית בענייני ביטחון לאומי והוא עומד בראש צוות שאמון על הכנת המחקרים, התדריכים והמידע המודיעיני עבור הנשיא והמועצה לביטחון לאומי.
משרדו ממוקם באגף המערבי של הבית הלבן והוא פועל לצד סגן היועץ לביטחון לאומי.
ממלא מקום היועץ לביטחון לאומי הנוכחי הוא מזכיר המדינה, מרקו רוביו אשר נכנס לתפקידו ב-1 במאי 2025.
השפעתו ותפקידו של היועץ לביטחון לאומי משתנים מממשל לממשל ותלויים לא רק בתכונותיו של האדם שמתמנה לתפקיד, אלא גם בסגנון ובפילוסופיית הניהול של הנשיא המכהן.
באופן אידיאלי, היועץ לביטחון לאומי משמש כיועץ ראשי עבור הנשיא בתחום הביטחון הלאומי, האמון לקידום האג'נדה וסדר היום המדיניות שלו או שלה.
היועץ לביטחון לאומי הוא תפקיד מטה במשרד הרשות המבצעת של הנשיא ואין לו סמכות על מחלקת המדינה או מחלקת ההגנה, בניגוד למזכיר המדינה ומזכיר ההגנה, שנדרשים לאישור מינויהם על ידי הסנאט- והם פקידים בעלי סמכות סטטוטורית על המחלקות שלהם.
היועץ לביטחון לאומי ממונה על ידי הנשיא ללא צורך באישור הסנאט.
כיוון שכך, הוא אינו קשור מנהלתית למחלקות ההגנה והמדינה, חופשי ממדיניותן ומהפוליטיקה הפנימית שלהם, ובהתאם מספק לנשיא ייעוץ בלתי תלוי בנושאי ביטחון לאומי.
עם זאת, הגדרת תפקיד היועץ וסמכויותיו משתנה מממשל לממשל.
בעתות משבר, היועץ לביטחון לאומי עשוי לפעול מחדר המצב של הבית הלבן או ממרכז המבצעים הנשיאותי לשעת חירום, ולעדכן את הנשיא באירועים האחרונים במצב משבר.
תמונה שם תקופת כהונה תחת הנשיא תחילה סיום 1 רוברט קאטלר 23 במרץ 1953 2 באפריל 1955 דווייט אייזנהאואר 2 דילון אנדרסון 2 באפריל 1955 1 בספטמבר 1956 3 ויליאם ה.
היורשים הוא סרט קולנוע אמריקאי שיצא לאקרנים בשנת 2011. הסרט זכה בפרס גלובוס הזהב לסרט הטוב ביותר ובפרס אוסקר לתסריט המעובד הטוב ביותר.
במאי הסרט והתסריטאי הוא אלכסנדר פיין, שכתב אותו על בסיס ספרה של קאווי הארט המינגס באותו שם.
בסרט מככבים ג'ורג' קלוני שזכה על תפקידו בפרס גלובוס הזהב ושיילין וודלי.
הסרט עוקב אחר מאט קינג (ג'ורג' קלוני), עורך דין מהוואי, המשמש נאמן מטעם משפחתו המורחבת, על שטח רחב היקף באי קאואיי.
את השטח ירשה המשפחה כתוצאה מנישואי נסיכה מקומית עם מיסיונר לפני מספר דורות ונותרו עוד 7 שנים לפני שהנאמנות עליו תפקע.
יחד עם דודניו הרבים, מתחבט קינג בשאלה האם ולמי למכור את השטח בעסקה שעשויה להפוך את כולם לעשירים, אך פיתוח השטח יפגע בנוף הבתולי ובאורח החיים המקומי.
במקביל, אליזבת', אשתו של קינג, מאושפזת בבית חולים כשהיא בתרדמת לאחר פגיעת ראש כתוצאה מנפילה מסירת מרוץ.
הרופאים מודיעים לקינג שימיה ספורים מאחר שהיא חתומה על הוראה שלא להחזיקה תלויה במכשירי החייאה.
לקינג שתי בנות איתן מתקשה להסתדר: סקוטי (אמארה מילר) בת ה-10, בעלת הפרעות התנהגות ואלכס (שיילין וודלי) בת ה-17 ששוהה בפנימייה וסובלת מהתמכרות לסמים.
אלכס מגלה לאביה כי אמה בגדה בו עם גבר אחר וזו הסיבה שבחרה לנתק עמה קשר.
נסער, רץ מאט אל בית זוג מידידי המשפחה, שהסתירו ממנו את הרומן, הם מספרים לו כי הגבר עמו התרועעה הוא בריאן ספיר, שאליזבת' הייתה מאוהבת בו והתכוונה להתגרש ממאט.
מאט מכנס את ידידי המשפחה, מודיע להם על מצבה הסופני של אליזבת' ומפציר בהם לבקר אותה לפני מותה.
בשיחה עם אלכס מספר לה שהחליט להודיע גם לבריאן ובעקבות כך יוצאים הוא ושתי בנותיו, יחד עם החבר של אלכס סיד, למסע במהלכו הם מבקרים בשטח העומד למכירה, ומעלים זיכרונות.
בחוף הים נתקל מאט בבריאן, הוא עוקב אחריו, מגלה שהוא נשוי ואב לילדים, ומתגורר בבית השייך לקרוב משפחתו של מאט, הדודן יו.
יו מספר למאט שבריאן, מתווך נדל"ן, עשוי להרוויח סכום גבוה אם עסקת מכירת השטח תצא לפועל.
מאט ואלכס מתעמתים עם בריאן ומספרים לו על התאונה, מאט מציין כי הוא רוצה לתת לבריאן הזדמנות לבקר את אליזבת' בבית החולים לפני שתמות.
בשיחה ביניהם הוא מגלה שהרגשות הם חד צדדיים ושבריאן לא אהב את אליזבת' ולא התכוון להיפרד ממשפחתו עבורה.
בהצבעת המשפחה המורחבת על מכירת השטח הם מחליטים לאשר את עסקת המכירה, אך רגע לפני החתימה על המסמכים, מאט מסרב לחתום עליהם למרות איומי קרובי משפחתו.
הוא מציין שהמשפחה קשורה להוואי ולאדמה ושהוא רוצה להמשיך ולשמור אותה במשפחה.
לאחר מותה של רעייתו מפזרים מאט, אלכס וסקוטי את אפרה בים ובסצנת הסיום מתיישבים יחדיו בספה מול הטלוויזיה, אוכלים במשותף גלידה, כמשפחה מאוחדת.
מאט קינג - ג'ורג' קלוני - עו"ד יליד הוואי, משמש נאמן המשפחה המורחבת לשטח עצום ויקר באי
אלכס קינג- שיילין וודלי - בתו הבכורה של מאט
סקוטי קינג - אמארה מילר - בתו הצעירה של מאט
הדודן יו - בו ברידג'ס - קרוב משפחתו של מאט
בריאן ספיר - מת'יו לילארד - סוכן נדל"ן והמאהב של אשתו של מאט
ג'ולי ספיר - ג'ודי גריר - רעייתו של בריאן ספיר
סקוט תורסון - רוברט פורסטר - אביה של אליזבת קינג
סיד - ניק קראוזה - חבר של אלכס
צילומי הסרט החלו במרץ 2010 ובוצעו ברובם בהונולולו ובמפרץ הנאליי באי קאואיי.
את הסרט מלווה פסקול המורכב ברובו ממוזיקת הוואי.
הסרט הוקרן לראשונה בספטמבר 2011 במסגרת פסטיבל הסרטים הבינלאומי בטורונטו ובהקרנה מסחרית בארצות הברית בנובמבר 2011.
הסרט זכה לביקורות אוהדות מציבור המבקרים, באתר Rotten Tomatoes המרכז את דיווחי המבקרים מארצות הברית דווח כי הממוצע לו זכה הסרט עמד על 89% ומצד קהל הצופים על 79%.
סקוט מהניו יורק טיימס כתב כי לקרוא לסרט מושלם יהיה מעין עלבון לאי-המושלמות האנושית שהסרט מייצג.
מבקר הקולנוע יאיר רוה רשם ש"זה אחד הסרטים עם התסריטים הכי נפלאים שנתקלתי בהם הרבה מאוד זמן".
בקופות רשם הסרט הכנסות של כ-83 מיליון דולר בארצות הברית ו-95 מיליון נוספים ברחבי העולם.
פרס גלובוס הזהב לשחקן הטוב ביותר - סרט דרמה - ג'ורג' קלוני
מועמד לפרס גלובוס הזהב לבמאי הטוב ביותר - אלכסנדר פיין
מועמד לפרס גלובוס הזהב לתסריט הטוב ביותר
מועמד לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר - סרט קולנוע - שיילין וודלי
אחד מסרטי השנה של מכון הסרטים האמריקאי
פרס הסרט הטוב ביותר מאגודת מבקרי הסרטים בצפון אמריקה
מועמד לפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר - ג'ורג' קלוני
מועמד לפרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר - אלכסנדר פיין
מועמד לפרס אוסקר לעריכה הטובה ביותר - קווין טנט
פרס סטלייט לסרט הטוב ביותר ולתסריט המעובד הטוב ביותר
פרס גילדת הכותבים של אמריקה לתסריט הטוב ביותר
היורשים הוא סרט טלוויזיה מוזיקלי מקורי של ערוץ דיסני ששודר לראשונה ב-31 ביולי 2015. הסרט מתעד את חיי ילדיהם של חלק מנבלי דיסני הגדולים ביותר כשהם לומדים בבית הספר יחד עם ילדיהם של הגיבורים.
בסרט מככבים מיטשל הופ, שרה ג'פרי, ג'דדיה גודאייקר, דיאן דואן, בראנה דאמיקו, דאב קמרון, בובו סטיוארט, קמרון בויס וסופיה קרסון.
בשנת 2016 יצא לאור באנגלית ספר של "היורשים" ששמו "חזרה לאי האבודים", אותו כתבה הסופרת מליסה דה לה קרוז (כותבת "המכשפות מאיסט אנד").
לסרט יצא בשנת 2017 סרט המשך הממשיך את עלילותיהם של ארבעת ילדי הנבלים.
ובשנת 2019 יצא לאור הסרט השלישי של "היורשים" הסוגר את עלילת הסרטים הקודמים.
לאחר שבל והחיה נישאו, הם הקימו יחד עם הממלכות האחרות את "ארצות הברית של אורדון", איחוד של כל הממלכות, ונבחרו להיות שליטיה.
את הנבלים מכל הממלכות, ביניהם קרואלה דה ויל, מליפיסנט, המלכה הרעה, וג'אפר, הם שלחו לאי הנמצא בסמוך ליבשה ונקרא "אי האבודים", עליו שומר קסם המונע מכל השוכנים בו לברוח או להשתמש בקסמים בעצמם.
שנים חלפו מאז ועתה לכולם, הגיבורים והנבלים, כבר יש ילדים.
בן, בנם המתבגר של בל והחיה, צפוי לעלות לכס המלוכה בקרוב והוא כבר החליט מה תהיה ההכרזה הראשונה שלו: גאולה ליורשיהם של הנבלים.
כניסיון לתוכנית החדשה הוא משחרר מהאי את קרלוס, מאל, איווי וג'יי, ילדיהם של ארבעת הנבלים שצוינו מעלה (Rotten To The Core).
הארבעה מגיעים לבית הספר בו לומדים ילדיהם של כל הגיבורים מהאגדות עם משימה מהוריהם: עליהם לגנוב את שרביט הקסמים של הפיה הסנדקית על מנת שיוכלו לשחרר את שוכני "אי האבודים" מכלאם.
באמצעות מראת הקסמים של איווי, ארבעת היורשים מאתרים את שרביט הקסמים במוזיאון שנמצא סמוך לבית הספר.
לאחר שפרצו למוזיאון, מאל נתקלת בפסל של אימה, והיא מתחילה לחקור את המשמעות של להיות טוב לעומת רע (Evil Like Me).
ארבעתם נכשלים במשימה לאחר שג'יי מפעיל בטעות את האזעקה, והם בורחים.
ביום הראשון ללימודים, ג'יי מתגייס לקבוצת הפוטבול של בית הספר, קרלוס משתחרר מפחד הכלבים שלו ומתיידד עם הכלב של בית הספר, איווי פוגשת את צ'אד מקסים, שמנצל את התאהבותה בו כדי שתעשה לו את שיעורי הבית, ואילו מאל מתיידדת עם ג'יין, בתה של הפיה הסנדקית.
מל מנצלת את חוסר הביטחון של ג'יין כדי להתיידד איתה, ומכשפת אותה כדי שתיראה יפה יותר, מה שגורם ללוני, בתה של מולאן, ולבנות אחרות לבקש ממאל שתעשה להן מהפך.
איווי לומדת באמצעות בנו של שטיא, דאג שהפיה הסנדקית תשתמש בשרביט הקסמים בטקס ההכתרה של הנסיך בן, וכל בית הספר, כולל ארבעת היורשים המרושעים, מוזמן.
הנסיך בן מבקר את מאל, שמבקשת ממנו לשבת קרוב לשרביט בטקס, אך בן עונה לה שרק המשפחה שלו והמשפחה של החברה שלו, אודרי, מורשים לשבת קרוב לשרביט.
מאל רוקמת תוכנית כדי להפוך לחברה של בן ולקבל גישה לשרביט.
בעת הכנת שיקוי האהבה, מאל ושאר חבריה מגלים שהם זקוקים לדמעה שנוצרה כתוצאה מעצב אמיתי, כדי לסיים את השיקוי.
לוני מופיעה ומפריעה לקבוצה, ותוך כדי העלאת זיכרון ישן, היא מתחילה לדמוע על הארבעה שלא יודעים אהבה מהי, אפילו לא מהוריהם.
מאל מזדרזת ולוקחת את הדמעה של לוני בלי ידיעתה, ומשתמשת בה כדי להשלים את השיקוי.
לאחר מכן, מאל נותנת לבן את השיקוי, בצורה של עוגייה, והשיקוי נכנס לתוקף.
אחרי שבן, ג'יי וקרלוס עובדים יחד כדי לנצח במשחק הפוטבול, בן מצהיר על אהבתו למאל (Did I Mention), מה שמרגיז את אודרי וגורם לה לפלרטט עם צ'אד, אשר בתורו מרגיז את איווי.
צ'אד גונב את מראת הקסמים של איווי, והיא נאלצת להיבחן במבחן מבלי לרמות.
כשהיא מקבלת את הציון "טוב" במבחן, היא מבינה שהיא למעשה אינטליגנטית ושהיא מעולם לא הייתה צריכה את מראת הקסמים שלה, ומספרת על כך לדאג, שמתאהב בה.
בן מזמין את מאל לדייט, ואיווי עוזרת לה להתכונן.
בדייט, בן ומאל מתחילים להכיר אחד את השנייה.
בן מזמין אותה לשחות, אך מאל מסרבת.
בעודה צופה בו שוחה, מאל מתחילה לתהות אם הרגשות שלה כלפי בן הם אמיתיים (If Only).
כשהיא אינה רואה אותו, היא קופצת למים במטרה לחפש אותו, אך מכיוון שהיא אינה יודעת לשחות, היא מתחילה לטבוע.
בן מושך אותה מהמים, ושואל אותה אם היא באמת אוהבת אותו, היא משיבה לו שהיא אינה מכירה את התחושה של לאהוב.
בן אומר לה שאולי הוא יוכל ללמד אותה את התחושה.
ביום ההורים (Be Our Guest), כל הארבעה משוחחים עם הוריהם בצ'אט, מכיוון שהם אינם יכולים לעזוב את "אי האבודים".
בן מציג את מאל בפני הוריו, שמוכים תדהמה.
עד מהרה, יום ההורים נהפך לאסון וכל הגיבורים וילדיהם מנדים ומשפילים את מאל, איווי, קרלוס וג'יי.
איווי מרססת את צ'אד בשיקוי שינה שקיבלה ממאל, ולאחר מכן, כל הארבעה עוזבים בכעס, ובל והחיה מאשימים את בן בהשתלשלות האירועים.
לאחר מכן, במהלך ארוחת צהריים, כל הנערים לועגים לארבעה.
מאל מבטלת את קסם היופי שהטילה על ג'יין ומאיימת שתעשה את אותו הדבר לשאר הבנות.
לאורך כל הטקס, מאל מתלבטת האם היא צריכה לגנוב את השרביט ולתת אותו לאימה, או אולי להיות אדם יותר טוב כפי שבן מצפה ממנה להיות.
לפתע, ג'יין גונבת את השרביט במטרה לעשות לעצמה מהפך קסום, אך בטעות מבטלת את הקסם שמוטל על "אי האבודים", מה שמאפשר למליפיסנט, קרואלה דה ויל, ג'אפר והמלכה הרעה לברוח.
מל מצליחה לחטוף את השרביט מג'יין, כדי למלא את רצונה של אימה, אך מנגד מסתפקת מפני שהיא מאוהבת בבן, שמשכנע אותה שהיא טובה ושהיא וחבריה צריכים לעשות את הבחירות שלהם ולא לחזור על הטעויות של הוריהם.
בעודה מחזירה את השרביט לפיה הסנדקית, מל מודה שהיא אוהבת את החברים שלה ושלהיות עם בן בבית הספר זה מה שיעשה אותה מאושרת.
מליפיסנט מופיעה פתאום ומקפיאה את כל הנוכחים בטקס למעט ארבעת היורשים המרושעים.
מליפיסנט כועסת על מאל ואומרת לה שהיא נכשלה.
מליפיסנט לוקחת את השרביט, אך כשמאל, איווי, קרלוס וג'יי מנסים למנוע ממנה לעשות זאת, היא הופכת לדרקון ענקי ותוקפת את הארבעה.
מאל מצליחה להכניע את אימה, שנהפכת ללטאה קטנה.
כל הנוכחים מופשרים, ומאל, איווי, קרלוס וג'יי בוחרים להיות טובים.
לאחר מכן, במסיבה, כולם רוקדים ושרים יחד (Set It Off), אך מאל מחייכת חיוך ערמומי לעבר הצופה, רומזת לו שזה לא סוף הסיפור.
דאב קמרון - מאל, בתה של מליפיסנט.
סופיה קרסון - איווי, בתה של המלכה הרעה.
בובו סטיוארט - ג'יי, בנו של ג'אפר.
קמרון בויס - קרלוס דה ויל, בנה של קרואלה דה ויל.
מיטשל הופ - הנסיך בן, בנם של בל והחיה ויורש העצר של אורדון.
שרה ג'פרי - הנסיכה אודרי, בתם של אורורה והנסיך פיליפ.
ג'דדיה גודאייקר - הנסיך צ'אד מקסים, בנם של סינדרלה ונסיך החלומות.
דיאן דואן - לוני, בתם של מולאן ולי שאנג.
בראנה דאמיקו - ג'יין, בתה של הפיה הסנדקית.
זכריה גיבסון - דאג, בנו של שטיא, הגמד השביעי של שלגיה.
קאתי נג'ימי - המלכה - ג'אפר
וונדי רייצ'ל רובינסון - קרואלה דה ויל
קיגן קונור טרייסי - המלכה בל
דן פיין - המלך החיה
מלאני פאקסון - הפיה הסנדקית
ב-12 בדצמבר 2013, ערוץ דיסני הודיע על הפקת הסרט ושחרר את תוכן העלילה.
הצילומים החלו באביב 2014. קני אורטגה, במאי שעבד בעבר עם ערוץ דיסני על הטרילוגיה המצליחה היי סקול מיוזיקל, הכריז שיביים את הסרט.
הסופרת מליסה דה לה קרוז כתבה רומן שמהווה פריקוול לסרט בשם "אי האבודים", אשר יצא לאור ב-5 במאי 2015.
שידור הבכורה בארצות הברית זכה לכ-6.6 מיליון צפיות.
בישראל, הסרט הוקרן לראשונה ב-31 באוגוסט 2015.
ב-9 באוגוסט 2015, בערוץ דיסני שידרו ספיישל מיוחד המתאר את הנעשה מאחורי הקלעים של הסרט, במהלכו השחקנים סיפרו על חוויית הצילומים על הסט.
הספיישל שודר בערוץ דיסני ישראל ב-10 בספטמבר 2015.
ב-18 בספטמבר 2015, עלתה סדרת אנימציה המבוססת על הסרט.
הסדרה נקראת: היורשים: עולם מרושע .
הדמויות מדובבים על ידי השחקנים ששיחקו אותן בסרט:
דאב קמרון מדבבת את מאל
קמרון בויס מדבב את קרלוס
בובו סטיוארט מדבב את ג'יי
סופיה קארסון מדבבת את איווי
מיטשל הופ מדבב את בן
שרה ג'פרי מדבבת את אודרי
דיאן דואן מדבבת את לוני
בראנה דאמיקו מדבבת את ג'יין
ג'דדיה גודאייקר מדבב את צ'אד
כמו כן מצטרפות לסדרה ארבע יורשות חדשות:
אורסולה טהריאן מדבבת את ג'ורדן, בתו של הג'יני מאלאדין
צ'יינה אן מקליין מדבבת את פרדי, בתו של דוקטור פאסילייה מהנסיכה והצפרדע
ג'ניפר ויל מדבבת את אלי, בתה של עליסה
רובי, בתם של רפונזל ויוג'ין מפלונטר
היורשים הוא סרט מוזיקלי ובו שבעה שירים.
לפסקול הסרט נוספו עוד שלושה שירים מקוריים שנחתכו מהסרט.
שם השיר בעברית שם השיר באנגלית משך מבצעים הערות 1 רקובים עד היסוד Rotten to the Core 2:42 דאב קמרון, קמרון בויס, בובו סטיוארט וסופיה קרסון שיר הנושא של הסרט.
יש לשיר גרסה נוספת בביצוע סופיה קארסון.
2 מרשעת כמוני Evil Like Me 3:44 כריסטין צ'אנווט ודאב קמרון 3 האם הזכרתי Did I Mention 2:33 מיטשל הופ 4 אילו רק If Only 3:49 דאב קמרון גרסת חזרה לשיר (Reprise) מושמעת גם היא בסרט.
5 תהיה אורח שלנו Be Our Guest 1:55 מיטשל הופ, ספנסר לי, קאלה באלץ' ומרקו מארינאנגלי גרסה חדשה וקצבית לשיר מסרט האנימציה "היפה והחיה".
6 להתחיל את זה Set It Off 2:54 דאב קמרון, קמרון בויס, בובו סטיוארט, סופיה קארסון, מיטשל הופ, שרה ג'פרי וג'ף לויס השיר המסיים את הסרט.
7 מאמין Believe 3:28 שון מנדס מושמע ברקע בזמן כתוביות הסיום.
הסינגל יצא ב-26 ביוני 2015. 8 הלילה צעיר Night is Young 3:02 צ'יינה אן מקליין 9 הטוב הוא הרע החדש Good Is the New Bad 2:34 דאב קמרון, סופיה קארסון וצ'יינה אן מקליין 10 אני הבחורה שלך I'm Your Girl 2:38 פליסיה בארטון
בישראל הסדרה עלתה ב-31 בינואר 2016. העונה השנייה עלתה ב-21 באוקטובר 2016 ובישראל ב-21 במאי 2017. הסדרה עלתה בדיסני+ לכבוד השקתה בישראל ב-16 ביוני 2022.
עונה מספר פרקים תקופת שידור מקורית תקופת שידור בישראל שידור ראשון שידור אחרון שידור ראשון שידור אחרון11818 בספטמבר 201515 ביולי 201631 בינואר 201630 באוקטובר 201621521 באוקטובר 201624 בפברואר 201721 במאי 201724 באוגוסט 2017
מספר הפרק שם הפרק תאריך שידור מקורי תאריך שידור בישראל1פיצוץ הטעם של איווי18 בספטמבר 201531 בינואר 20162הבעיה, התמונה-גיטלית, של מאל25 בספטמבר 20151 בפברואר 20163התסרוקת החדשה של אודרי?
או שלא2 באוקטובר 20152 בפברואר 20164היזהרו במשאלותיכם9 באוקטובר 20153 בפברואר 20165וודו?