tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
1982 – כוחות ארגנטינה פולשים לאיי פוקלנד, מלחמת פוקלנד נפתחת
2002 – מבצע חומת מגן: צה"ל כובש את בית לחם, ומטיל מצור על כנסיית המולד בה מתבצרים לוחמים פלסטינים
742 – קרל הגדול, מלך הפרנקים, מהחשובים ששליטי אירופה בימי הביניים (נפטר ב-814)
1545 – אליזבת דה ולואה, נסיכת צרפת, בתו של אנרי השני, מלך צרפת ורעייתו השלישית של פליפה השני, מלך ספרד (נפטרה ב-1568)
1565 – קורנליס דה האוטמן, חוקר ארצות הולנדי (נפטר ב-1599)
1586 – פייטרו דלה ואלה, נוסע, סופר ומלחין איטלקי (נפטר ב-1652)
1647 – מריה סיבילה מריאן, בוטנאית, אנטומולוגית ומאיירת טבע גרמנית-הולנדית (נפטרה ב-1717)
1725 – ג'קומו קזנובה, סופר והרפתקן איטלקי (נפטר ב-1798)
1805 – הנס כריסטיאן אנדרסן, סופר ומשורר דני (נפטר ב-1875)
1806 – גבריאל ריסר, משפטן, פוליטיקאי גרמני ולוחם למען האמנציפציה של יהודי גרמניה (נפטר ב-1863)
1838 – לאון גמבטה, מדינאי צרפתי, מראשיה וממיסדיה של הרפובליקה הצרפתית השלישית (נפטר ב-1882)
1840 – אמיל זולא, סופר צרפתי, כתב את "אני מאשים...!" בעקבות פרשת דרייפוס (נפטר ב-1902)
1862 – ניקולס מארי באטלר, דיפלומט, ומחנך אמריקאי (נפטר ב-1947)
1875 – וולטר קרייזלר, תעשיין אמריקאי (נפטר ב-1940)
1914 – אלק גינס, שחקן קולנוע ותיאטרון בריטי (נפטר ב-2000)
1916 – מנחם פרוש, פוליטיקאי ישראלי ממפלגת יהדות התורה (נפטר ב-2010)
1919 – ברוך דינר, במאי, תסריטאי ומפיק קולנוע ובמאי טלוויזיה ישראלי (נפטר ב-1997)
1926 – אדגר הילסנראט, סופר יהודי-גרמני ניצול השואה (נפטר ב-2018)
1929 – מרים ירון, דוגמנית, מלכת היופי הראשונה של ישראל לשנת 1950 (נפטרה ב-1997)
1929 – פרנק פאראר, פוליטיקאי ומשפטן אמריקאי (נפטר ב-2021)
1931 – ז'וזף ז'ופו, סופר, תסריטאי ושחקן צרפתי-יהודי (נפטר ב-2018)
1931 – אלכסנדר תמיר, מוזיקאי, פסנתרן, מלחין ומפיק מוזיקלי ישראלי (נפטר ב-2019)
1933 – טובה אפשטיין, כדורסלנית וטניסאית ישראלית (נפטרה ב-2023)
1934 – דוד שמידל, יושב ראש ארגון אתרא קדישא
1935 – אוריאל לין, עורך דין, נשיא לשכת המסחר תל אביב והמרכז ונשיא איגוד לשכות המסחר
1935 – שמעון רדליך, היסטוריון ישראלי
1936 – שאול לדני, פרופסור להנדסת תעשייה וניהול והלך אולימפי
1936 – אהוד בן עזר, סופר, מחזאי, משורר, עורך, פובליציסט וביוגרף ישראלי
1942 – הלית ישורון, מתרגמת ועורכת ישראלית
1945 – ריצ'רד טארוסקין, מוזיקולוג, היסטוריון מוזיקה ומבקר מוזיקה יהודי אמריקאי (נפטר ב-2022)
1945 – לינדה האנט, שחקנית קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאית, זוכת פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 1983
1947 – אמילו האריס, זמרת קאנטרי ופזמונאית אמריקאית
1947 – עזרא דגן, שחקן תיאטרון קולנוע טלוויזיה ופנטומימאי
1952 – מרדכי ולגר, מהנדס ישראלי וחתן פרס ביטחון ישראל (נפטר ב-2008)
1962 – קלארק גרג, שחקן, תסריטאי ובמאי
1966 – שרון בר-זיו, במאי ותסריטאי
1972 – אייל ברקוביץ', כדורגלן ישראלי
1972 – אבי ליבוביץ', נגן טרומבון, מלחין, מעבד ומפיק מוזיקלי בתחום הג'אז
1973 – יואל חסון, חבר הכנסת מטעם קדימה
1974 – קוואמי, ראפר וזמר ישראלי
1975 – פדרו פסקל, שחקן קולנוע ותיאטרון צ'יליאני
1976 – נעמה איזנברוך, חזאית במהדורת החדשות המרכזית של ערוץ 10
1976 – גלעד קלטר, שחקן ומדבב ישראלי
1977 – מייקל פסבנדר, שחקן גרמני-אירי
1979 – איתי ולדמן, עיתונאי ישראלי
1982 – דוד פרר, טניסאי ספרדי
1983 – נועם טור, דוגמן ישראלי
1986 – R3hab, מפיק מוזיקלי, רמיקסר ותקליטן מרוקאי-הולנדי
1991 – קוואבו, ראפר, זמר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי אמריקאי
1997 – ביורג למברכט, רוכב אופניים בלגי מקצועי בקבוצת לוטו–סודאל (נפטר ב-2019)
1998 – ברנדון מקנולטי, רוכב אופני כביש אמריקאי
2000 – ביניאם גירמאי, רוכב אופני כביש אריתריאי
2002 – אמה מאיירס, שחקנית אמריקאית
1118 – בלדווין הראשון, מלכה הראשון של ממלכת ירושלים הצלבנית (נולד ב-1058 בערך)
1272 – ריצ'רד, רוזן קורנוול, מלך יריב של האימפריה הרומית הקדושה (נולד ב-1209)
1412 – רוי גונזלס דה קליבחו, דיפלומט וסופר ספרדי-קסטיליאני
1502 – ארתור, נסיך ויילס, בנו של הנרי השביעי מלך אנגליה (נולד ב-1486)
1657 – פרדיננד השלישי, קיסר האימפריה הרומית הקדושה (נולד ב-1608)
1914 – פאול הייזה, סופר, משורר, מחזאי, בלשן ומתרגם גרמני ממוצא יהודי (נולד ב-1830)
1922 – הרמן רורשאך, פסיכיאטר שווייצרי (נולד ב-1884)
1930 – זאודיתו, קיסרית אתיופיה, הקיסרית הראשונה של אתיופיה, והאישה הראשונה שעמדה בראש מדינה אפריקאית בעידן המודרני (נולדה ב-1876)
1937 – נתן בירנבוים, הוגה דעות יהודי אוסטרי, נחשב לטובע המונח "ציונות" (נולד ב-1864)
1982 – ידידיה אדמון, מלחין ישראלי, ממניחי היסודות של הזמר העברי בתחילת המאה ה-20 (נולד ב-1894)
1987 – באדי ריץ', מתופף להקות ביג בנד וג'ז אמריקאי, מגדולי המתופפים בכל הזמנים (נולד ב-1917)
1994 – אהרן רמז, מפקדו השני של חיל האוויר הישראלי (נולד ב-1919)
2005 – יוחנן פאולוס השני, אפיפיור פולני (נולד ב-1920)
2005 – מקסים גילן, משורר ופעיל שמאל רדיקלי ישראלי (נולד ב-1931)
2010 – יעקב אילני, מחלוצי חקר התזונה בישראל (נולד ב-1907)
2010 – מינה זיסלמן, ציירת, מורה לציור, מבקרת אמנות ופסלת סביבתית ישראלית (נולדה ב-1916)
2014 – יעקב הולנדר, מוזיקאי ומלחין ישראלי (נולד ב-1928)
2018 – ויני מדיקיזלה-מנדלה, פעילת אנטי-אפרטהייד ופוליטיקאית דרום-אפריקאית (נולדה ב-1936)
2018 – שאול מזרחי, מגדולי שחקניה וסמליה של קבוצת בית"ר ירושלים (נולד ב-1936)
2020 – סרג'ו רוסי, מעצב ובעל בית אופנה-עילית לעיצוב נעלי נשים ותיקים על הקרוי על שמו (נולד ב-1935)
2022 – אסטל האריס, שחקנית וקומיקאית אמריקאית (נולדה ב-1928)
2023 – עמיצור אילן, היסטוריון ומחזאי ישראלי, ממייסדי קיבוץ להב (נולד ב-1932)
2025 – מיקי כהן, תעשיין ופעיל חברתי ישראלי (נולד ב-1930)
2 באוקטובר הוא היום ה-275 בשנה (276 בשנה מעוברת).
עד לסיום השנה, נשארו עוד 90 ימים.
1187 – ירושלים הצלבנית נכנעת לצלאח א-דין אחרי 13 ימי מצור
1608 – האנס ליפרסהיי מציג את הטלסקופ הראשון בפני הפרלמנט ההולנדי
1835 – פורצת המהפכה הטקסנית, מרידתם של התושבים הצפון אמריקאים בממשלת מקסיקו
1836 – צ'ארלס דרווין חזר ממסעו באפריקה לחקר מיני בעלי חיים.
מסע זה ארך חמש שנים
1938 – הטבח בטבריה טבח של 19 תושבים יהודים בטבריה על ידי פורעים ערבים בשכונות היהודיות
1941 – מלחמת העולם השנייה – תחילת הקרב על מוסקבה
1942 – המטוס הסילוני הראשון בארצות הברית, ה-XP-59A איירקומט , ממריא בפעם הראשונה
1944 – מרד ורשה מסתיים בכניעת הכוחות הפולניים
1996 – מטוס בואינג 757 של חברת התעופה של פרו מתרסק באוקיינוס השקט זמן קצר לאחר שהמריא מלימה, בירת פרו.
בתאונה נהרגו 70 בני אדם
2020 – דונלד טראמפ, נשיא ארצות הברית, ורעייתו מלאניה טראמפ הודיעו כי נדבקו בנגיף הקורונה
1470 – איזבלה מאראגון, מלכת פורטוגל (נפטרה ב-1498)
1538 – קארלו בורומאו, קרדינל וארכיבישוף מילאנו (נפטר ב-1584)
1781 – ויליאם ואייט ביב, מושל אלבמה הראשון (נפטר ב-1820)
1832 – אדוארד טיילור, אנתרופולוג בריטי, ממניחי היסוד למדע האנתרופולוגיה (נפטר ב-1917)
1847 – פאול פון הינדנבורג, איש צבא ומדינאי גרמני (נפטר ב-1934)
1854 – פטריק גדס, ביולוג ואדריכל סקוטי שתכנן את רחובות העיר תל אביב בראשית דרכה (נפטר ב-1932)
1888 – נח גד וינטרוב, רב, משורר ומחבר ספרים ממקימי מגדל עדר (נפטר ב-1954)
1890 – גראוצ'ו מרקס, קומיקאי יהודי-אמריקאי, אחד מהאחים מרקס (נפטר ב-1977)
1898 – יצחק כדורי, רב ומקובל אשר כונה בחייו "זקן המקובלים" (נפטר ב-2006)
1911 – מיכאל הנגבי, ממייסדי קיבוץ נגבה והמוכתר שלו, מזכיר ועד יישובי הנגב (גוש עזה) וקצין צה"ל שכיהן כמושל הצבאי של באר שבע (נפטר ב-2001)
1913 – חיים יוסף צדוק, משפטן, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נפטר ב-2002)
1923 – יהודית המנדינגר, סופרת, עובדת סוציאלית, אחראית על שרותי הרווחה במכס, בעלת אות לגיון הכבוד (נפטרה ב-2024)
1924 – חנה זמר, עורכת, עיתונאית ופובליציסטית ישראלית בכירה, העורכת הראשית של העיתון "דבר" (נפטרה ב-2003)
1927 – שולמית איתן, מחנכת, סופרת ומשוררת ילדים ומבוגרים ישראלית (נפטרה ב-2014)
1930 – אייבי דומונט, פוליטיקאית שכיהנה כמושלת הכללית של איי בהאמה
1931 – יהודה בלום, פרופסור למשפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ושגריר ישראל באומות המאוחדות (נפטר ב-2025)
1933 – ג'ון גרדון, ביולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה (נפטר ב-2025)
1935 – פאול גומה, סופר רומני, ממתנגדי המשטר הקומוניסטי ברומניה וממצדיקי שואת יהודי רומניה (נפטר ב-2020)
1943 – פול ון הימסט, כדורגלן ומאמן כדורגל בלגי
1945 – דון מקליין, זמר אמריקאי
1946 – לאה צבעוני, בלשנית, עורכת, סופרת ומו"לית ישראלית (נפטרה ב-2022)
1946 – שלמה מעוז, מרצה ופרשן בתחום הכלכלה והפיננסים
1947 – יוסף ארגמן, סופר, עורך והיסטוריון צבאי ישראלי
1949 – אנני ליבוביץ', צלמת אמריקאית-יהודייה
1950 – יאיר מזור, חוקר ישראלי-אמריקאי בתחום הספרות העברית החדשה
1953 – עמר בר-לב, אלוף-משנה במילואים, מפקד סיירת מטכ"ל וחבר הכנסת
1954 – ערן ריקליס, במאי קולנוע ישראלי
1955 – גיל קלעי, פרופסור למתמטיקה ולמדעי המחשב
1955 – פיליפ אוקי, מוזיקאי בריטי
1955 – עידן עופר, איש עסקים ישראלי
1963 – יפה שיר-רז, עיתונאית ישראלית
1968 – יאנה נובוטנה, שחקנית טניס מקצועית צ'כית (נפטרה ב-2017)
1969 – אלעד קופרמן, מפיק ויוצר טלוויזיה ישראלי
1970 – לילך דקל-אבנרי, במאית תיאטרון, דרמטורגית, ומנהלת אמנותית של קבוצת פאתוס-מאתוס
1971 – אדי בטלר, זמר אמריקאי-ישראלי
1984 – ידידיה ויטל, שחקן ישראלי
1985 – יהודה נהרי, שחקן ישראלי
1989 – שי-לי עטרי, זמרת ושחקנית ישראלית
1990 – אושרת אינגדשט, זמרת ושחקנית טלוויזיה ותיאטרון ישראלית
1991 – גיא סלניק, שחקן טלוויזיה ישראלי
679 – לאודגר, בישוף אוטן (נולד בסביבות 615)
829 – מיכאל השני, קיסר האימפריה הביזנטית (נולד ב-770)
1780 – ג'ון אנדרה, קצין בריטי שהוצא להורג בידי הצבא הקונטיננטלי, בשל היותו מרגל למען בריטניה (נולד ב-1750)
1782 – צ'ארלס לי, מייג'ור גנרל בצבא הקונטיננטלי (נולד ב-1731)
1803 – סמואל אדמס, ממנהיגי המהפכה האמריקנית, ומחותמי הכרזת העצמאות של ארצות הברית (נולד ב-1722)
1892 – ארנסט רנן, פילוסוף, היסטוריון ופילולוג צרפתי (נולד ב-1823)
1927 – סוונטה אוגוסט ארהניוס, כימאי שוודי (נולד ב-1859)
1941 – מנחם אוסישקין, ממנהיגי הציונות וראש הקק"ל (נולד ב-1863)
1973 – פאבו נורמי, רץ פיני למרחקים בינוניים וארוכים (נולד ב-1897)
1985 – מרגרט מאהלר, פסיכיאטרית ופסיכואנליטיקאית הונגרייה (נולדה ב-1897)
1985 – רוק הדסון, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקאי (נולד ב-1925)
1987 – משה חובב, מבכירי קרייני החדשות של קול ישראל (נולד ב-1930)
1993 – אמין טריף, ראש העדה הדרוזית בישראל ונשיא בית המשפט הדרוזי לערעורים (נולד ב-1898)
2004 – שאול עמור, ראש עיריית מגדל העמק, חבר הכנסת, שר ושגריר ישראל בבלגיה (נולד ב-1940)
2005 – שרה לוי-תנאי, כוריאוגרפית ומלחינה ישראלית, מייסדת ומנהלת להקת המחול "ענבל" (נולדה ב-1910)
2009 – מרק אדלמן, מאחרוני לוחמי מרד גטו ורשה (נולד ב-1922)
2012 – יעקב עשהאל, נגד משמעת בצה"ל, נודע בכינויו "הסוס הלבן" (נולד ב-1924)
2015 – בריאן פריל, מחזאי, סופר ובמאי תיאטרון אירי (נולד ב-1929)
2018 – ג'ף אמריק, טכנאי קול שעבד עם הביטלס בשנותיהם האחרונות (נולד ב-1945)
2020 – קלוד ויז'ה, משורר, מתרגם ומסאי ישראלי-צרפתי (נולד ב-1921)
2022 – אליעזר קוגל, ראש ישיבת "שבות עמי", מראשי התנועה להפצת תורה, עסק בין היתר בלימוד תורה לעולים מחבר המדינות (נולד ב-1924)
2023 – אליס שלוי, אשת חינוך ישראלית, פעילה חברתית ומחלוצות הפמיניזם בישראל (נולדה ב-1926)
2025 – ארצי בן-יעקב, כדורגלן ישראלי ויו"ר בית"ר תל אביב (נולד ב-1946)
1 באוקטובר – 3 באוקטובר
2 במאי הוא היום ה-122 בשנה (123 בשנה מעוברת), בשבוע ה-18 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 244 ימים.
1192 – ריצ'רד הראשון מכריז על פורטסמות' באופן רשמי כצ'ארטר מלכותי
1250 – שג'ר א-דור נהיית סולטאנית מצרים; שלטונה הקצר מסמן את סוף הח'ליפות האיובית
1536 – מלכת אנגליה, אן בולין נעצרת ונאסרת באשמת ניאוף, גילוי עריות, בגידה במלך וכישוף
1568 – מרי, מלכת הסקוטים נמלטת מטירת לוך לבן
1670 – צ'ארלס השני נותן אישור קבוע לחברת מפרץ הדסון לסחר בפרווה באמריקה הצפונית
1808 – מתחילה התקוממות ספרדית נגד השלטון הצרפתי.
אירועים אלה מונצחים בציוריו של פרנסיסקו דה גויה – "השני במאי", ו"השלישי במאי"
1813 – נפוליאון בונפרטה מביס את הקואליציה האנטי-צרפתית השישית בקרב ליצן
1933 – עיתון בריטי מדווח על זוג מקומי שראה חיה מוזרה באגם לוך נס, התצפית המודרנית הראשונה של "המפלצת מלוך נס"
1945 – כוחות הצבא האדום כובשים את ברלין
1946 – הו צ'י מין מתמנה כנשיא "הרפובליקה הדמוקרטית של וייטנאם" שלא הוכרה על ידי צרפת ורוב מדינות העולם
1951 – קרב תל מוטילה – חיילים סורים נכנסים לאזור המפורז בכורזים וצה"ל מגיב בשליחת יחידות להניסם
1953 – חוסיין מוכתר למלך ירדן
1953 – פייסל השני עלה לשלטון בעיראק
1965 – הלוויין EARLY BIRD , לוויין התקשורת המסחרי הראשון, מבצע שידור בו בפעם הראשונה מעוברים שידורי טלוויזיה מעבר לאוקיינוס האטלנטי
1987 – בית"ר ירושלים הבטיחה את זכיתה באליפות ישראל בכדורגל בפעם הראשונה
1997 – טוני בלייר מתמנה לראש ממשלת בריטניה
1998 – פרשת משחק השרוכים מעוררת מחלוקת בעולם הכדורגל הישראלי
2000 – נשיא ארצות הברית, ביל קלינטון, מכריז שמערכת האיכון העולמית תשוחרר לשימוש ותשמש לא רק את הכוחות המזוינים של ארצות הברית
2008 – סופת הציקלון נארגיס פוגעת קשה במיאנמר, ומותירה אחריה כ-22,500 הרוגים ולמעלה מ-40,000 נעדרים
2010 – גוש האירו וקרן המטבע הבין-לאומית מאשרים הענקת חבילת חילוץ בסך 110 מיליארד אירו לחילוץ יוון מחובות
2011 – אוסאמה בן לאדן, מנהיג ארגון הטרור אל-קאעידה ומי שנחשב מאז פיגועי 11 בספטמבר לטרוריסט המבוקש ביותר בעולם, נהרג במבצע חנית נפטון בידי כוחות קומנדו של ארצות הברית
2014 – מפולות הבוץ באפגניסטן גרמו למאות הרוגים
2016 – קבוצת הכדורגל לסטר סיטי זוכה לראשונה בתולדותיה באליפות אנגליה בכדורגל
2017 – ארגון אונסק"ו מאשר החלטה שקובעת שישראל היא כוח כובש בירושלים
1601 – אתנסיוס קירכר, מלומד ישועי גרמני (נפטר ב-1680)
1729 – יקטרינה הגדולה, קיסרית רוסיה (נפטרה ב-1796)
1750 – ג'ון אנדרה, קצין בריטי שהוצא להורג בידי הצבא הקונטיננטלי, בשל היותו מרגל למען בריטניה (הוצא להורג ב-1780)
1772 – גאורג פיליפ פרידריך פון הארדנברג (נובאליס), סופר ומראשוני הפילוסופים של תנועת הרומנטיקה בגרמניה (נפטר ב-1801)
1764 – פרידריך פון גנץ, סופר עיתונאי והוגה דעות גרמני (נפטר ב-1832)
1882 – ג'יימס פרנסיס ברנס, פוליטיקאי אמריקאי (נפטר ב-1972)
1890 – אדוארד אלמר סמית', מהנדס מזון וסופר מדע בדיוני (נפטר ב-1965)
1892 – מנפרד פון ריכטהופן, "הברון האדום", טייס קרב גרמני ואלוף הפלות (נפטר ב-1918)
1912 – אקסל שפרינגר, עיתונאי, עורך עיתונות, מוציא לאור וסופר גרמני (נפטר ב-1985)
1930 – יורם קניוק, סופר, צייר ועיתונאי ישראלי (נפטר ב-2013)
1932 – מרדכי פרימן, קריין בקול ישראל, עורך ומגיש תוכניות רדיו וטלוויזיה (נפטר ב-2018)
1935 – לואיס סוארס מירמונטס, כדורגלן ומאמן כדורגל ספרדי (נפטר ב-2023)
1936 – נורמה אליאנדרו, שחקנית ותסריטאית ארגנטינאית
1936 – אנגלברט המפרדינק, זמר פופ בריטי
1937 – חנינא ברנדס, עורך דין ישראלי
1942 – ז'אק רוג, עסקן ספורט בלגי, נשיא הוועד האולימפי הבין-לאומי השמיני (נפטר ב-2021)
1957 – אלון שוסטר, חבר הכנסת מטעם מפלגת חוסן לישראל בסיעת כחול לבן, עמד בראש המועצה אזורית שער הנגב
1957 – דלית עופר, עיתונאית ואשת תקשורת ישראלית
1958 – דייוויד אולירי, שחקן ומאמן כדורגל אירי
1959 – פני פריצקר, אשת עסקים אמריקאית-יהודייה, שכיהנה כמזכירת המסחר של ארצות הברית
1963 – יורם יוספסברג, שחקן ומדבב ישראלי
1964 – רם רוטברג, אלוף בצה"ל, מפקד חיל הים הישראלי
1965 – מיכל קופר-קרן, תסריטאית ויוצרת טלוויזיה ישראלית
1967 – דייוויד רוקאסל, כדורגלן אנגלי ששיחק לאורך רוב הקריירה שלו בארסנל (נפטר ב-2001)
1971 – סער בדישי, מוזיקאי, מדבב, זמר ושחקן ישראלי
1972 – דוויין ג'ונסון, השחקן והמתאבק הידוע בכינויו דה רוק
1975 – דייוויד בקהאם, כדורגלן אנגלי
1978 – אבישי שטרית, בובנאי, שחקן ומדבב
1980 – כפיר אפשטיין, זמר, פזמונאי ומלחין ישראלי
1980 – טים בורובסקי, כדורגלן גרמני
1983 – יובל סטוניס, שחקן, במאי וקומיקאי ישראלי (נפטר ב-2021)
1983 – אבי קורניק, מנחה ושחקן טלוויזיה ישראלי
1985 – לילי אלן, זמרת בריטית
1998 – אייל גרינברג, שחמטאי
2006 – אהבת השם גורדון לוחם אגרוף תאילנדי וקיקבוקסינג ישראלי,
2015 – הנסיכה שארלוט מוויילס, השלישית בסדר הירושה לכתר הבריטי
1293 – מאיר בן ברוך מרוטנברג, רב גרמני, מגדולי הרבנים הראשונים בימי הביניים (נולד ב-1215)
1519 – לאונרדו דה וינצ'י, איש אשכולות איטלקי מתקופת הרנסאנס (נולד ב-1452)
1919 – גוסטב לנדאואר, אנרכיסט ומהפכן יהודי-גרמני (נולד ב-1870)
1921 – יוסף חיים ברנר, סופר והוגה דעות אוקראיני יהודי, ממנהיגי היישוב (נולד ב-1881)
1930 – איזידור גונסברג, שחמטאי יהודי הונגרי-בריטי (נולד ב-1854)
1945 – מרטין בורמן, פושע מלחמה גרמני נאצי, מזכירו האישי של אדולף היטלר (נולד ב-1900)
1982 – הלמוט דנטין, שחקן קולנוע אוסטרי אמריקאי (נולד ב-1917)
1996 – אמיל חביבי, סופר, חבר הכנסת מטעם מק"י ופעיל ציבור (נולד ב-1922)
2010 – לין רדגרייב, שחקנית קולנוע אנגליה (נולדה ב-1943)
2011 – אוסאמה בן לאדן, מנהיג ארגון הטרור אל-קאעידה ומי שנחשב מאז פיגועי 11 בספטמבר לטרוריסט המבוקש ביותר בעולם, נהרג במבצע חנית נפטון בידי כוחות קומנדו של ארצות הברית (נולד ב-1957)
2013 – דבורה עומר, סופרת ילדים ונוער ישראלית, כלת פרס ישראל (נולדה ב-1932)
2015 – מאיה פליסצקאיה, רקדנית בלט סובייטית (נולדה ב-1925)
2017 – היינץ קסלר, איש צבא ופוליטיקאי מזרח גרמני (נולד ב-1920)
2019 – סרג'יו יצחק מינרבי, דיפלומט והיסטוריון ישראלי שהתמחה בחקר יחסי הכס הקדוש והיהודים בתקופת השואה (נולד ב-1929)
2019 – מיכה לינדנשטראוס, משפטן ישראלי שכיהן כנשיא בית המשפט המחוזי בחיפה וכמבקר המדינה (נולד ב-1937)
2021 – רם דע-עוז, מלחין ומכוון פסנתרים ישראלי (נולד ב-1929)
2022 – גבריאל שטרסמן, עיתונאי ושופט ישראלי (נולד ב-1931)
2022 – יוסף רז, פילוסוף יהודי ששימש כפרופסור מן המניין בפקולטות למשפטים באוניברסיטת אוקספורד ואוניברסיטת קולומביה (נולד ב-1939)
2025 – ג'ורג' ראיין, פוליטיקאי אמריקאי מאילינוי, איש המפלגה הרפובליקנית (נולד ב-1934)
סלובניה, בוסניה והרצגובינה וסרביה – היום השני ביום הפועלים
היום האחרון בפסטיבל רידוואן (הדת הבהאית)
2 ביוני הוא היום ה-153 בשנה (154 בשנה מעוברת), בשבוע ה-22 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 212 ימים.
455 – הוונדלים כובשים את רומא ובוזזים את העיר במשך שבועיים
1861 – וילהלם הראשון הופך למלך פרוסיה
1864 – סיום מלחמת הקווקז
1865 – מלחמת האזרחים האמריקנית מסתיימת עם כניעת כוחותיו של הגנרל אדמונד קירבי סמית' בגלווסטון, טקסס
1896 – גוליילמו מרקוני רושם פטנט על רדיו
1925 – נפתח "בית הנכות הלאומי בצלאל" בירושלים בהנהלתם של בוריס שץ ומרדכי נרקיס
1946 – במשאל עם באיטליה מחליטים האיטלקים להפוך את המדינה ממונרכיה לרפובליקה.
לאחר פרסום תוצאות המשאל יוצא המלך, אומברטו השני מסבויה, לגלות
1948 – מלחמת העצמאות: נפתח מבצע פלשת
1948 – פושעי המלחמה הנאצים שנידונו למוות במשפט הרופאים מוצאים להורג
1953 – המלכה אליזבת השנייה מוכתרת בבריטניה.
זהו טקס ההכתרה הראשון המשודר בטלוויזיה
1965 – מלחמת וייטנאם: כוחות אוסטרלים ראשונים מגיעים לדרום וייטנאם
1967 – מחאות בברלין המערבית נגד בואו של השאה האיראני הופכות לקרבות רחוב, בהן נהרג הסטודנט בנו אונסורג על ידי שוטר.
מותו מוביל להקמת ארגון הטרור "תנועת 2 ביוני"
1967 – במסגרת תוכנית סרוויור האמריקאית, סרוויור 1 מבצעת נחיתה רכה והמוצלחת ב"אוקיינוס הסערות", הנחיתה הרכה האמריקאית הראשונה על הירח
1979 – האפיפיור יוחנן פאולוס השני מגיע לביקור במולדתו פולין.
זהו הביקור הראשון של אפיפיור במדינה קומוניסטית
1980 – ההתנקשות בראשי הערים הפלסטינים בשכם, רמאללה ואל-בירה – הפעולה הראשונה של המחתרת היהודית
1983 – במסגרת תוכנית ונרה הסובייטית שיגור ונרה 15 לחקר נוגה
1997 – טימותי מקוויי מורשע ב-15 מעשי רצח ובקשירת קשר על חלקו בפיצוץ הבניין הפדרלי באוקלהומה סיטי שבאוקלהומה
1998 – שיגור משימת מעבורת החלל דיסקברי STS-91, משימת המעבורות העשירית והאחרונה במסגרת תוכנית מיר ומעבורות החלל
1999 – שידור הפרק האחרון של מסע בין כוכבים: חלל עמוק 9 בארצות הברית
1999 – שידורי טלוויזיה ראשונים בבהוטן
2003 – משגר סויוז משגר את מארס אקספרס, גשושית של סוכנות החלל האירופית לחקר מאדים שהכילה גם את הנחתת ביגל 2
2021 – נערכות הבחירות ה-17 לנשיאות ישראל
1889 – אריק יאן הנוסן, קוסם וחוזה עתידות אוסטרי יהודי (נרצח ב-1933)
1904 – ג'וני וייסמילר, אלוף אולימפי בשחייה ושחקן קולנוע אמריקאי (נפטר ב-1984)
1920 – מרסל רייך-רניצקי, פובליציסט ומבקר ספרות גרמני ממוצא יהודי (נפטר ב-2013)
1923 – לויד שפלי, כלכלן ומתמטיקאי אמריקאי (נפטר ב-2016)
1923 – ישראל אברהם פורטוגל, האדמו"ר השני מחסידות סקולען (נפטר ב-2019)
1926 – ראול הילברג, היסטוריון אמריקאי ממוצא יהודי-אוסטרי (נפטר ב-2007)
1926 – תמר פלג שריק, עורכת דין ופעילה ישראלית למען זכויות פלסטינים (נפטרה ב-2024)
1929 – טובה אילן, אשת חינוך ישראלית וחברת הכנסת מטעם סיעת העבודה-מימד-עם אחד בשלהי הכנסת ה-16 (נפטרה ב-2019)
1930 – צ'ארלס קונראד הבן, אסטרונאוט אמריקני אשר טס בתוכנית ג'מיני, בתוכנית אפולו ובסקיילאב, האדם השלישי ללכת על הירח (נפטר ב-1999)
1934 – ג'וני הרדי, כדורגלן ומאמן כדורגל ישראלי (נפטר ב-2017)
1935 – קרול שילדס, סופרת קנדית ילידת ארצות הברית (נפטרה ב-2003)
1937 – סאלי קלרמן, שחקנית קולנוע וזמרת אמריקאית (נפטרה ב-2022)
1937 – רוזלין היגינס, שופטת בריטית שכיהנה כנשיאת בית הדין הבין-לאומי לצדק בהאג
1941 – צ'ארלי ווטס, מתופף אנגלי, שנודע בעיקר כחבר בלהקת הרוק הרולינג סטונז (נפטר ב-2021)
1941 – סטייסי קיץ', שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקאי
1943 – פרד לזין, פרופסור למדעי המדינה וחבר במחלקה לפוליטיקה וממשל באוניברסיטת בן-גוריון
1946 – נחום שחף, פיזיקאי ועיתונאי
1948 – רוני בר-און, חבר הכנסת ושר מטעם הליכוד וקדימה
1949 – אבי יקיר, שחקן, מדבב ובובנאי ישראלי
1953 – גדעון לוי, עיתונאי ופובליציסט ישראלי
1955 – דיינה קארווי, שחקן קולנוע וקומיקאי אמריקאי
1956 – אפי אושעיה, חבר הכנסת וסגן יו"ר הכנסת מטעם העבודה-מימד
1959 – אלברט סויסה, סופר, עיתונאי, אוצר אמנות ומסעדן ישראלי
1961 – מיכל חזון, סופרת ותמלילנית ישראלית
1972 – ונטוורת' מילר, שחקן אמריקאי
1977 – איי ג'יי סטיילס, מתאבק ב-WWE
1978 – יוני גרא, יוצר ובמאי טלוויזיה ישראלי
1978 – אי סו-יון, ביוכימאית ואסטרונאוטית, הקוריאנית הראשונה בחלל
1988 – סרחיו אגוארו, כדורגלן ארגנטינאי
1989 – פרדי אדו, אמריקאי יליד גאנה, הכדורגלן המקצועני הצעיר בהיסטוריה
1980 – אבי וומבאק, כדורגלנית אמריקאית
1985 – דנה מיינרט, שחקנית ישראלית
1991 – תם גל, שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי
1882 – ג'וזפה גריבלדי, מנהיג התנועה לאיחוד איטליה (נולד ב-1807)
זונלייטנר, סופר גרמני (נולד ב-1869)
1954 – לידיה וולסטרם, היסטוריונית, סופרת ופמיניסטית שוודית (נולדה ב-1869)
1970 – ברוס מקלארן, נהג מרוצים ניו זילנדי.
1991 – פיטר פריי, במאי קולנוע ובמאי תיאטרון יהודי ישראלי-קנדי (נולד ב-1914)
1996 – יואב פלג, ניצב במשטרת ישראל והממונה על משרד המשטרה (נולד ב-1902)
1996 – עמוס טברסקי, פסיכולוג ואחד מחלוצי המחקר בתחום ההטיות הקוגניטיביות (נולד ב-1937)
1999 – טובה פירון, שחקנית וזמרת בתקופת היישוב (נולדה ב-1911)
2009 – דייוויד אדינגס, סופר פנטזיה אמריקאי (נולד ב-1931)
2013 – רעיה בלטמן, סופרת ילדים ונוער ישראלית (נולדה ב-1927)
2014 – אלכסנדר שולגין, כימאי אמריקאי (נולד ב-1925)
2015 – אירווין רוז, ביולוג יהודי-אמריקאי (נולד ב-1926)
2016 – קורי ברוקן, זמרת הולנדית, זוכת אירוויזיון 1957 כנציגת הולנד (נולדה ב-1932)
2018 – פול בויר, ביוכימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ב-1918)
2018 – ערה לפיד, עורכת סרטים ומרצה לקולנוע (נולדה ב-1948)
2022 – אורי זוהר, בדרן, במאי קולנוע ושחקן ישראלי שחזר בתשובה (נולד ב-1935)
2022 – עמינדב דיקמן, מתרגם וחוקר ספרות ישראלי (נולד ב-1958)
2023 – מנשה לב-רן, מנהל מוזיקלי ומנצח תזמורת ישראלי (נולד ב-1946)
2024 – דוד לוי, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל, חתן פרס ישראל על מפעל חיים (נולד ב-1937)
2025 – משה טלנסקי, מיליארדר, סוחר נדל"ן, איש עסקים, נדבן ומתרים יהודי-אמריקאי (נולד ב-1933)
הכנסייה היוונית אורתודוקסית – יום מותו של ניספורוס הקדוש
איטליה – Festa della Repubblica – חגיגת הרפובליקה
2 ביולי הוא היום ה-183 בשנה (184 בשנה מעוברת) בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 182 ימים.
יום זה נמצא בדיוק באמצע השנה (בשנים שאינן מעוברות).
1839 – עשרים מייל מחוף קובה, 53 עבדים אפריקאים מורדים מובלים על ידי ג'וזף סינקה משתלטים על ספינת-העבדים לה אמיסטאד
1881 – ג'יימס גרפילד, נשיא ארצות הברית, נפצע קשה מירי מתנקש.
1900 – טיסת הצפלין הראשונה, מעל אגם בגרמניה
1921 – בקרב האגרוף המקצועי הראשון שהכנסותיו גבוהות ממיליון דולר, בגרזי סיטי, ג'ק דמפסי מנצח את ז'ורז' קרפנטייה בנוקאאוט בסיבוב הרביעי
1937 – אמיליה ארהארט נעלמת בשמי האוקיינוס השקט
1948 – קבוצת אמנים ארצישראלים, הפורשים העתידה להוות את קבוצת "אופקים חדשים", מפרסמת גילוי דעת בעיתון "הארץ"
1957 – ברעידת אדמה במגניטודה 7.4, מצפון לטהראן באיראן נהרגים 2,500 איש
1976 – צפון וייטנאם ודרום וייטנאם מתאחדות
1990 – 1,426 עולי רגל מוסלמים מתים מרמיסה וחנק במכה כשהם נסים בבהלה במנהרה המובילה לעיר
2005 – נערך מופע ה"לייב 8" במספר ערים ברחבי העולם ובהשתתפות מיטב האמנים בעולם
2007 – אל-קאעידה מבצע פיגוע באתר תיירות בצפון-מזרח תימן.
בפיגוע נהרגו לפחות תשעה בני אדם – שבעה מהם תיירים מספרד
2008 – אינגריד בטנקור משוחררת משבי ה-FARC לאחר שש שנים וחצי בשבי
2014 – רצח מוחמד אבו ח'דיר בידי יהודים
2017 – חבר הכנסת לשעבר באסל גטאס החל את מאסרו בבית הסוהר גלבוע
419 – ולנטיניאנוס השלישי, קיסר רומאי (נפטר ב-455)
1879 – שארל וירולו, ארכאולוג ואשורולוג צרפתי, החופר הראשון של אוגרית (נפטר ב-1968)
1908 – ת'ורגוד מרשל, שופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית (נפטר ב-1993)
1916 – מרדכי בן-זאב, שחקן תיאטרון, קולנוע וטלוויזיה ישראלי (נפטר ב-2010)
1920 – תרצה טנאי, מאיירת וציירת ישראלית (נפטרה ב-2009)
1922 – פייר קרדן, מעצב אופנה צרפתי יליד איטליה (נפטר ב-2020)
1923 – ויסלבה שימבורסקה, משוררת פולנייה, מסאית ומתרגמת ספרות צרפתית, כלת פרס נובל לספרות לשנת 1996 (נפטרה ב-2012)
1924 – אורה קדם, פרופסור לכימיה, מומחית בתחום התפלת מים וכלת פרס ישראל למדעי החיים
1928 – לין רנו, שחקנית וזמרת צרפתייה
1929 – אברהם אביגדורוב, בעל אות גיבור ישראל על מעשה גבורה יוצא דופן תוך סיכון חיים שגילה בקרב במלחמת העצמאות (נפטר ב-2012)
1929 – אימלדה מרקוס, פוליטיקאית פיליפינית, הגברת הראשונה לשעבר של הפיליפינים כאשתו של פרדיננד מרקוס
1933 – ישעיהו וינוגרד, ביבליוגרף עברי, אספן ספרים ומוציא לאור ישראלי (נפטר ב-2020)
1940 – אירווינג אבלה, היסטוריון יהודי-קנדי, פרופסור להיסטוריה יהודית באוניברסיטת יורק (נפטר ב-2022)
1944 – יורם שדה, מתרגם מאנגלית לעברית ופעיל פוליטי (נפטר ב-2021)
1946 – רחל פלדחי ברנר, חוקרת ספרות, פרופסור מן המניין במחלקה לשפה וספרות עברית באוניברסיטת ויסקונסין-מדיסון (נפטרה ב-2021)
1947 – לארי דייוויד, יוצר משותף של הסדרה "סיינפלד"
1948 – גילה קצב, רעיית נשיא מדינת ישראל השמינית
1952 – ראובן הקר, במאי סרטים דוקומנטריים ותסריטאי ישראלי
1952 – דורון תבורי, שחקן ומתרגם ישראלי
1955 – נעמי אביב, אוצרת עצמאית בולטת ומשפיעה בשדה האמנות הישראלית (נפטרה ב-2013)
1963 – חגי לוי, במאי קולנוע, תסריטאי, עורך ומפיק ישראלי
1969 – שלום אסייג, שחקן וסטנדאפיסט ישראלי
1974 – שי נובלמן, מוזיקאי וזמר-יוצר ישראלי
1977 – נועה פניני, תסריטאית ושחקנית טלוויזיה ישראלית
1980 – תמר אייזנמן, זמרת רוק – פאנק ומוזיקאית ישראלית
1981 – סיון רהב-מאיר, עיתונאית, כתבת חדשות, פובליציסטית ומנחת טלוויזיה ורדיו ישראלית
1981 – מעין וינשטוק, שחקנית ישראלית
1985 – אשלי טיסדייל, זמרת ושחקנית אמריקאית
1986 – לינדסי לוהן, שחקנית אמריקאית
1987 – אסטבן גראנרו, כדורגלן ספרדי
1987 – נועה פילטר, יוטיוברית ישראלית
1990 – מרגו רובי, שחקנית אוסטרלית
1993 – סוויטי, ראפרית אמריקאית
1994 – דרק וייט, כדורסלן אמריקאי
458 – יובנאליס, בישוף ירושלים
1566 – נוסטרדמוס (מישל דה נוסטרדם), אסטרולוג ורופא צרפתי ממוצא יהודי (נולד ב-1503)
1778 – ז'אן-ז'אק רוסו, פילוסוף, סופר ומלחין שווייצרי-צרפתי (נולד ב-1712)
1948 – נפתלי צבי שמרלר, רב וראש ישיבה חסידי בגליציה ובירושלים (נולד ב-1888)
1966 – אמנון הורביץ, בכור בני הביל"ויים בגדרה; אגרונום, מומחה לחקלאות ועיתונאי (נולד ב-1887)
1987 – ג'ורג' וייז, נשיאה הראשון של אוניברסיטת תל אביב (נולד ב-1906)
1989 – אנדריי גרומיקו, שר החוץ הסובייטי (נולד ב-1909)
1991 – אפרים אלימלך אורבך, חוקר מדעי היהדות (נולד ב-1912)
1994 – אנדרס אסקובר, כדורגלן קולומביאני (נולד ב-1967)
2007 – בוורלי סילס, זמרת אופרה אמריקאית ומנהלת המטרופוליטן אופרה בניו יורק (נולדה ב-1929)
2011 – אורי דביר, סייר, גאוגרף יושב ראש הוועדה לשבילי ישראל בחברה להגנת הטבע (נולד ב-1931)
2012 – גבי נוימן, מעצב גרפי, מחנך, סופר ואמן ישראלי (נולד ב-1937)
2013 – פאוזיה בנת פואד, נסיכת מצרים ומלכת איראן כאשתו של השאה מוחמד ריזה פהלווי (נולדה ב-1921)
2013 – דאגלס אנגלברט, ממציא אמריקאי שנודע בשל המצאת העכבר (נולד ב-1925)
2016 – אלי ויזל, חתן פרס נובל לשלום, ניצול שואה וסופר (נולד ב-1928)
2021 – נעים קטן, סופר, מחזאי ומבקר ספרות יהודי-עיראקי קנדי (נולד ב-1928)
2021 – ניקולאי סליצ'נקו, שחקן תיאטרון סובייטי ורוסי, שחקן קולנוע, במאי תיאטרון וזמר (נולד ב-1934)
2022 – לאוניד שוורצמן, אנימטור ואמן סובייטי ורוסי (נולד ב-1920)
2022 – פיטר ברוק, במאי תיאטרון, במאי קולנוע, תאורטיקן של תיאטרון ומפיק בריטי-יהודי (נולד ב-1925)
2023 – מילאן מילוטינוביץ', נשיא סרביה במסגרת הרפובליקה הפדרלית של יוגוסלביה בשנים 1997–2002 (נולד ב-1942)
2 באוגוסט הוא היום ה-214 בשנה (215 בשנה מעוברת), בשבוע ה-31 בלוח הגרגוריאני.
עד לסיום השנה, נשארו עוד 151 ימים.
338 לפנה"ס – הצבא המוקדוני בראשותו של פיליפוס השני הביס את הכוחות המשולבים של אתונה ותבאי בקרב כירונאה, והבטיח את שליטת המקדונים ביוון
216 לפנה"ס – חניבעל מביס את הרומאים בקרב קאנאי
1274 – שנתיים לאחר מותו של הנרי השלישי, מלך אנגליה, שב בנו אדוארד ממסע הצלב התשיעי ומוכתר רשמית כמלך אנגליה
1675 – נחנך בית הכנסת הפורטוגזי באמסטרדם
1798 – מלחמות המהפכה הצרפתית: קרב הנילוס מסתיים בניצחון הבריטים
1934 – אדולף היטלר מתמנה לפיהרר של גרמניה הנאצית
1939 – אלברט איינשטיין ולאו סילארד שולחים מכתב לנשיא ארצות הברית רוזוולט, בו הם מפצירים בו לפתוח בפרויקט פיתוח הפצצה הגרעינית
1939 – פיצוץ תחנת קול ירושלים על ידי האצ"ל
1943 – מרד במחנה ההשמדה טרבלינקה
1943 – חיסול גטו סוסנוביץ בידי הנאצים, הריגתם ושליחתם לאושוויץ
1944 – חוסל מחנה הצוענים באושוויץ, וכל יושביו הובלו לתאי הגזים
1945 – מסתיימת ועידת פוטסדאם
1980 – טבח בולוניה: 85 הרוגים ו-200 פצועים בפעולת טרור בתחנת הרכבת בבולוניה
1990 – עיראק פולשת לכווית
1991 – שיגור משימת מעבורת החלל אטלנטיס STS-43 לשיגור לוויין התקשורת TDRS-5 וביצוע ניסויים במיקרו כבידה
2017 – משגר וגה משגר את הלוויין הישראלי-צרפתי וונוס ואת הלוויין אופטסאט 3000 שנבנה על ידי התעשייה האווירית ונמכר לאיטליה
2018 – אפל היא החברה הראשונה בעולם ששווה מעל טריליון דולרים
1455 – יוהאן השני, הנסיך הבוחר מברנדנבורג (נפטר ב-1499)
1612 – ססקיה ואן אוילנבורך, אשתו של רמברנדט ואן ריין (נפטרה ב-1642)
1696 – חיים בן עטר, מגדולי פרשני המקרא בתקופת האחרונים (נפטר ב-1743)
1788 – לאופולד גמלין, מדען בתחום הכימיה, בנו של יוהאן פרידריך גמלין (נפטר ב-1853)
1834 – פרדריק אוגוסט ברתולדי, פסל צרפתי, אשר יצר את פסל החירות בניו יורק (נפטר ב-1904)
1876 – יוסף ויתקין, איש חינוך ופעיל ציוני (נפטר ב-1912)
1893 – אנחל רומאנו, כדורגלן אורוגוואי (נפטר ב-1972)
1905 – מירנה לוי, שחקנית קולנוע אמריקאית (נפטרה ב-1993)
1914 – ביאטריס סטרייט, שחקנית אמריקאית, זוכת פרס אוסקר (נפטרה ב-2001)
1916 – זיין א-שריף בנת ג'מיל, מלכת ירדן ואמו של המלך חוסיין (נפטרה ב-1994)
1919 – נחמיה פרסוף, שחקן קולנוע וטלוויזיה יהודי-אמריקאי (נפטר ב-2022)
1923 – שמעון פרס, נשיא מדינת ישראל התשיעי וראש ממשלתה השמיני (נפטר ב-2016)
1924 – קרול או'קונור, שחקן טלוויזיה אמריקאי, גילם את ארצ'י בנקר (נפטר ב-2001)
1927 – אנדריאס דיקשטיין, שחמטאי הונגרי-אוסטרי ממוצא יהודי (נפטר ב-2024)
1932 – אליהו בן-אלישר, חבר הכנסת מטעם הליכוד ודיפלומט ישראלי (נפטר ב-2000)
1932 – פיטר או'טול, שחקן קולנוע ותיאטרון אנגלי (נפטר ב-2013)
1933 – אורה רותם-נלקן, פסנתרנית ישראלית (נפטרה ב-2022)
1934 – ואלרי ביקובסקי, קוסמונאוט סובייטי שטס לחלל בשלוש משימות במסגרת תוכנית סויוז (נפטר ב-2019)
1935 – יצחק קליין, פילוסוף ומרצה בכיר בחוג לפילוסופיה של אוניברסיטת חיפה (נפטר ב-1990)
1935 – ארנונה אקסלרוד, אדריכלית ישראלית (נפטרה ב-2019)
1939 – ג'ון ויליאם סנואו, איש עסקים ופוליטיקאי אמריקאי
1942 – איזבל איינדה, סופרת צ'ילאנית
1942 – לאו ביינהאקר, מאמן כדורגל הולנדי (נפטר ב-2025)
1943 – עוזי לנדאו, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל
1943 – רוז טרמיין, סופרת בריטית
1945 – ג'ק ג'ייקובס, קצין אמריקאי יהודי, עוטר במדליית הכבוד על פעולותיו במלחמת וייטנאם
1946 – שמואל הולנדר, עורך דין ישראלי, נציב שירות המדינה ומזכיר הממשלה
1947 – מסיאל, זמרת, שחקנית וידוענית ספרדייה, זוכת אירוויזיון 1968 כנציגת ספרד
1947 – יוסי חרסונסקי, עיתונאי ומבקר מוזיקה ישראלי
1951 – איתן ורטהיימר, תעשיין, איש עסקים ומיליארדר ישראלי (נפטר ב-2022)
1952 – אלן ז'ירס, כדורגלן ומאמן צרפתי
1958 – צוף פילוסוף, מלחין, מוזיקאי ונגן בס ישראלי
1958 – יורם יובל, פסיכואנליטיקאי, פסיכיאטר וחוקר מוח
1958 – רוני פורת, מנצח, מלחין ואמן במה בינתחומי ישראלי
1964 – מרי-לואיז פרקר, שחקנית אמריקאית
1966 – גיל סמטנה, מפיק מוזיקלי, מלחין, נגן גיטרה בס ונגן קונטרבס ישראלי
1967 – ארון קריקסטיין, טניסאי עבר יהודי-אמריקאי
1968 – אלירן כספי, שחקן, במאי ומחזאי ישראלי
1971 – דדי זהר, שחקן, זמר ומדבב ישראלי
1972 – נסרין פאעור, שחקנית, במאית תיאטרון, מרצה על מודעות עצמית דרך דרמה, יוגה ואנרגיה
1976 – סם וורת'ינגטון, שחקן קולנוע אוסטרלי
1982 – רותם זיסמן-כהן, שחקנית קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה ישראלית
1987 – נאייר, זמרת-יוצרת קובנית-אמריקאית
1989 – מטאו טרנטין, רוכב אופני כביש איטלקי
1989 – ג'ונאס בלו, די ג'יי, פזמונאי, מפיק מוזיקלי ורמיקסר אנגלי
216 לפנה"ס – גנאיוס סרוויליוס גמינוס, קונסול ומצביא רומאי
216 לפנה"ס – לוקיוס אמיליוס פאולוס, מצביא ומדינאי רומאי
216 לפנה"ס – מרקוס מינוקיוס רופוס, מצביא רומאי
257 – סטפנוס הראשון, אפיפיור
855 – אחמד אבן חנבל, פוסק שריעה ותאולוג אסלאמי ואבי האסכולה החנבלית במשפט המוסלמי (נולד ב-780)
1330 – יולנד דה דרה, המלכה הרעיה של מלך סקוטלנד אלכסנדר השלישי.
1445 – אוסוולד פון וולקנשטיין, משורר, מלחין ודיפלומט גרמני (נולד ב-1377)
1876 – ג'יימס באטלר היקוק ("ביל היקוק הפראי"), אקדוחן אמריקאי במערב הפרוע (נולד ב-1837)
1922 – אלכסנדר גרהם בל, ממציא הטלפון ומייסד חברת הטלפונים "בל" (נולד ב-1847)
1934 – פאול פון הינדנבורג, איש צבא ונשיא הרפובליקה הגרמנית (נולד ב-1847)
1946 – אנדריי ולאסוב, גנרל סובייטי שערק לצידה של גרמניה בעת מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1901)
2011 – אריה שלו, תת-אלוף, דובר צה"ל, עוזר ראש אמ"ן למחקר ומושל צבאי ביהודה ושומרון (נולד ב-1926)
2012 – עמוס חכם, חתן חידון התנ"ך העולמי הראשון (נולד ב-1921)
2017 – רעיה יגלום, אשת ציבור ופילנתרופית ציונית ישראלית (נולדה ב-1919)
2019 – והאקן דאדריאן, היסטוריון וסוציולוג ארמני-אמריקאי (נולד ב-1926)
2019 – דוד הגואל, תת-אלוף בצה"ל, שכיהן כמפקד אזור יהודה ושומרון (נולד ב-1929)
2020 – לאון פליישר, פסנתרן ומנצח יהודי-אמריקאי (נולד ב-1928)
2020 – יעל רנן, חוקרת ספרות ומתרגמת ישראלית (נולדה ב-1947)
יום הזיכרון להשמדת הצוענים במלחמת העולם השנייה
1 באוגוסט – 3 באוגוסט
2 (במילים בלשון זכר: שְׁנַיִם; בלשון נקבה: שְׁתַּיִם) הוא המספר הטבעי הבא אחרי 1 והבא לפני 3.
2 הוא גם ספרה המשמשת בכתיבת מספרים לפי בסיס עשרוני (ולפי כל בסיס גדול מ־2, כגון בסיס אוקטלי ובסיס הקסדצימלי).
התפתחות בכתב של הספרה 2
כל מספר שלם נקרא מספר זוגי אם הוא מתחלק ב־2. בשיטות ספירה שלהן בסיס זוגי ניתן לבחון את הזוגיות בקלות באמצעות בדיקת הספרה הימנית ביותר במספר: אם היא זוגית כל המספר זוגי.
חרף היותו מספר ראשוני, שתיים הוא גם מספר פריק במיוחד, מכיוון שיש לו יותר מחלקים מאשר ל־1.
2 הוא הבסיס של שיטת הספירה הפשוטה ביותר שבה מספרים טבעיים יכולים להיכתב בפשטות.
השיטה הבינארית נמצאת בשימוש נרחב מאוד במחשבים, בזכות פשטותה המאפשרת מימוש אלקטרוני פשוט.
בכימיה, 2 הוא המספר האטומי של הליום.
בביולוגיה, רבייה זוויגית מתרחשת ביצורים בעלי שני זוויגים.
ליצורים אלה יש, על פי רוב, מערכת כרומוזומים כפולה.
כמו כן, ביצורים אנימליים ישנם איברים רבים המצויים פעמיים ואיברים נוספים המופיעים במספר זוגות.
לדוגמה, רגלים או שדיים מצויים ביצורים חיים בזוג אחד או במספר זוגות.
29er (קרי: טווני ניינר) היא מפרשית שעוצבה על ידי ג'וליאן בת'ווית.
הסירה הוצגה לראשונה בשנת 1998. הסירה מיועדת לשייטים צעירים, אך בעיקר כדי לשמש סירת אימונים לגרסתה הגדולה: ה-49er.
הסירה מצוידת בטרפז יחיד (שלא כמו ב-49er), וספינקר אסימטרי (ג'ניקר).
לאחרונה עבדו בת'ווית וג'ן גלס על פיתוח ה-29erX בסן פרנסיסקו.
ה-29erX דומה יותר ל-49er בכך ששטח מפרשה גדול יותר, והיא מצוידת בשני טרפזים.
נערכות מספר תחרויות נוער, לרבות אליפויות העולם, למפרשיות לסוג זה.
שטח מפרש ראשי וחלוץ: 13.19 מ"ר
שטח ספינקר אסימטרי (ג'ניקר): 16.83 מ"ר
2K12 קוּבּ , היא סוללת טילי קרקע-אוויר סובייטית ניידת, נגד מטוסים הטסים בגובה נמוך עד בינוני, ומיועדת להגן על עיגול שטח שבמרכזו הסוללה ורדיוסו הוא טווח המערכת.
שמה המלא באותיות לטיניות הוא "NIIP / וימפל 2K12 Kub".
כל סוללה מורכבת מכלי רכב דומים, כאשר רק אחד מהם נקרא 1S91 (הנושא מערכת מכ"ם בעלת קוד דיווח נאט"ו: "Straight Flush" = "רצף צורה"), הכוללת מכ"ם גילוי ורכישת מטרות של עד 75 קילומטר ומכ"ם עקיבה.
הסוללה כוללת בדרך כלל ארבעה רכבי שיגור הנושאים שלושה טילים כל אחד, וארבע משאיות הנושאות כל אחת שלושה טילים חלופיים ועגורן.
פיתוח המערכת החל ב-18 ביולי 1958 בעקבות דרישה של הכוחות המזוינים של ברית המועצות.
יכולת להתמודד עם מטרות אוויריות שטסות במהירויות של 420 עד 600 מ' לשנייה (1,512–2,160 קמ"ש)
בטווחים של עד 20 ק"מ
הסתברות להפלת מטרה על ידי טיל בודד של לפחות 0.7
תכנון המערכות היה באחריות "המכון למחקר מדעי של Tikhomirov".
מספר לשכות תכנון נוספות היו מעורבות בפתוח מערכת הטילים והשלדה של כלי הרכה במערכת.
רבות מלשכות העיצוב המשיכו בהמשך לשתף פעולה בפיתוח היורש של המערכת, ה־9K37 בוק.
בתכנון המערכת הושם דגש על ניידות שהייתה חלקית בלבד בטילי הקרקע אוויר הסובייטיים הנפוצים בשנות השישים SA-2 וה־SA-3 וזאת במטרה לאפשר את התקדמות סוללות הטילים יחד עם כוחות השריון והארטילריה כדי ליצור מערך לוחם שלם ומוגן יותר.
הניידות הגבוהה הושגה בין היתר באמצעות שימוש בתקשורת נתונים אלחוטית בתחום HF בין רכב המכ"ם וכלי הרכב הנושאים את הטילים (המשגרים), שלא הייתה קיימת במערכות האחרות.
כך התאפשרה פריסה מהירה של הסוללה ללא פרישת כבלי תקשורת בין כלי הרכב שנושא את מערכות המכ"ם לבין כלי הרכב המשגרים.
פיתוח המערכת הושלם בשנת 1967. בשונה מהנהוג במערכות טילי קרקע אוויר סובייטיות, למערכת זו לא פותחה גרסה ימית נפרדת (לעיתים נטען שמערכת הנ"מ של הצי הסובייטי, ה־M-11 היא גרסה ימית של ה־SA-6, אך אין זה נכון).
המערכת מסוגלת לרכוש מטרות בטווח של עד 75 ק"מ ואז להתחיל לעקוב אחר המועמדות להשמדה.
מכ"ם החיפוש הוא המבצע את ההרכשה, הוא מותקן מתחת למכ"מ העקיבה, המסוגל להנעל על מטרה במרחק של עד 28 ק"מ.
המערכת מסוגלת להנחות במקביל לא יותר מ-2 טילים אל מטרה בודדת.
הנחיית הטילים היא ביות חצי אקטיבי.
הפיצוץ מתבצע באמצעות פגיעה ישירה במטרה או באמצעות מרעום קרבה.
מבחינת יכולת היירוט של מערכת ה'קוב', מהירות המטרה המקסימלית היא כ-2 מאך בירי חזיתי ומאך 1 בזינוב.
המהירות המרבית של הטיל היא כ־2.8 מאך.
הסוללה מוכנה לירי מבצעי תוך כרבע שעה מרגע התמקמותה בשטח.
התמודדות המערכת עם חיל האוויר הישראלי
בשנת 1972 הצטיידה מצרים במערכת ובשנת 1973 רכשה גם סוריה את המערכת.
לטענת מוטי הוד, SA-6 נכנס לזירה המקומית בסוף מלחמת ההתשה, במבצע שיער 265. בעוד היה מענה טוב ל־SA-2 ומענה חלקי ל־SA-3, ל-SA-6 לא היה מענה באותו זמן.
ב־1971, כאשר נודע שהמערכת שולבה בצבאות מצרים וסוריה, הייתה דרישה להשיג מודיעין על המערכת.
בקיץ 1972 התקיימה גיחת צילום של זוג פנטומים עם הטייסים אביאם סלע ואמנון ארד (פקטורי) שבה הושגו צילומים טובים של הטילים מכיוונים שונים.
השימוש הידוע ביותר במערכת היה במלחמת יום הכיפורים באוקטובר 1973. במלחמה זו היו ברשות מצרים 15 סוללות וברשות סוריה 10 סוללות.
המערכת השתלבה במערך נ"מ מגוון וצפוף מאוד (הכולל טק"א ותותחי נ"מ) של הצבא המצרי מצידה המערבי של התעלה ומעל אזור התלים הסוריים ואגן דמשק.
יחד עם שאר אמצעי הנ"מ התקבל מערך הגנה אווירית בעל מעטפת ירוט רחבה (אשר כונתה גם באזור התעלה "מסך האש").
במהלך המלחמה ובעיקר בראשיתה הופלו עשרות מטוסים ישראליים על ידי טילי ה־SA-6.
הצלחת המערכת ביירוט מטוסים ישראליים נבעה מכמה סיבות:
היותה יעילה יותר כנגד מטרות נמוכות בעלות יכולת תמרון גבוהה.
ניידותה שאפשרה שיגורים מאתרים חדשים שהפתיעו את חיל האוויר והקשו על קבלת מודיעין עדכני על סכנות נ"מ.
שידוריה לא היו מוכרים דיים ולכן לא ניתנה התרעה אודות נעילה של המכ"ם אחר המטוס על ידי קולטי אזהרות המכ"ם של מטוסי חיל האוויר.
ההתמודדות הקשה מול המערכת, הביאה להגבלה ניכרת בחופש הפעולה של חיל האוויר, שלא אפיינה אותו בעבר, בעיקר במשימות של סיוע לכוחות הקרקע שהיו למשימות דחופות במלחמה זו.
הניסיון היחיד לתקוף את המערכת בוצע במבצע דוגמן 5 שבו הופלו שישה מטוסי פנטום מבלי שהושמדה אפילו סוללת טילי SA-6 אחת, שכן כולן דילגו מערבה.
יש לציין כי מטוסי חיל האוויר הישראלי הופלו במלחמה בעיקר באמצעות תותחי נ"מ.
נכון שהיו אלו הטילים (וביניהן ה־SA-6) שאילצו את המטוסים להנמיך טוס לכיוון סוללות התותחים, אך הם עצמם פגעו פחות במטוסים.
בעקבות האבדות הכבדות במלחמת יום הכפורים כונתה המערכת "שלוש אצבעות המוות" (Three Fingers of Death), בתור התייחסות לשלישיית ה־SA-6 על רכבי השיגור.
לימים טבע עזר ויצמן את האמרה: "הטיל כופף את כנף המטוס" כשהכוונה הייתה בעיקר לטיל ה־SA-6.
המאמץ למציאת פתרון טכנולוגי כנגד המערכת
צוות של רפא"ל שכלל את אדם ליבנה (לנדסברג), משה זכאי ויעקב זיו החל לחקור את אופן פעולת הטיל.
ביום ה־8 באוקטובר, יומה השלישי של המלחמה, נמצא ברמת הגולן ראש חץ שרוף של הטיל.
מאמץ משמעותי הושקע בנתוח הרכיבים האלקטרוניים המפוייחים של ראש החץ ונתגלה פרט חשוב ביותר בקשר לנעילת המערכת על מטוס.
למגלים ניתן בעקבות כך פרס ביטחון ישראל.
בהמשך המלחמה תודרכו יחידות שריון וחי"ר ישראליות לנסות ולהשתלט על המערכת (שתוארה לחיילים כבעלת "טילים קטנים") ולהביאה לישראל במהלך המלחמה עצמה.
אך עד לסוף המלחמה לא הצליחו כוחות הקרקע להשתלט על מערכת כזו.
פריצת דרך מסוימת ארעה ב־24 באוקטובר, יומה האחרון של המלחמה, כאשר נמצא בסמוך לחווה הסינית ראש ביות שלם ותקין.
מידע זה סייע מיידית להגנה על מטוסי חה"א מהמערכת.
באביב 1974 כבר סיפקה רפא"ל מערכת בשם "קורמורן" לשיבוש ה'קוב' באמצעות לוחמה אלקטרונית.
בנוסף פותחו רכיבים אלקטרוניים שהפכו פודים אמריקאים ישנים לפודי לוחמה אלקטרונית, שהיו חסרי תועלת לחוסמי מערכת ה־SA-6.
במהלך שנת 1975 הצטייד חיל האוויר באמצעי נגד אפקטיבי יותר שכונה "טיל תדמית" ששוגר ממטוס מחוץ לטווח הקוב והתביית על שידורי המכ"ם של סוללת היעד.
במקביל הותקנו במטוסים מערכות התרעה מוקדמת שמתריעות בפני הטייס על הכנה לשיגור טיל (שידור הרכשה) ועל נעילת מכ"ם העקיבה.
בהתמודדות הבאה של חיל האוויר מול המערכת במלחמת שלום הגליל הושמדו סוללות SA-6 סוריות רבות ביעילות ללא כל אבדות לחיל האוויר הישראלי במבצע ערצב 19. לאחר מערכה זו נטבעה האמירה : "המטוסים כופפו את הטילים" כשגם הפעם הכוונה היא בעיקר לטיל ה-SA-6.
מערכת ה־"SA-6" חולקת רכיבים משותפים רבים עם מערכת ה־"SA-4".
המערכות תוכננו כדי להשלים זו את זו, ה־"SA-4" יעילה לטווח ארוך ולגובה רב, ואילו מערכת ה־"SA-6" יעילה לטווח בינוני ולגובה נמוך עד בינוני.
מערכות הנ"מ "SA-7" ו-"SA-8" משלימות עוד יותר את התמונה משום יעילותן לטווח קצר ולגובה נמוך.
המערכת מסוגלת לאתר מטרות ולעקוב אחריהן בעזרת המכ"ם "1S91 "Straight Flush מטווח של 75 ק"מ, ולשגר לעברן טילים החל מטווח של 28 ק"מ.
משתמשים גם במערכת זיהוי עמית-טורף בעזרת אותו מכ"ם.
המערכת יכולה להנחות בין טיל אחד לשני טילים כנגד מטרה אחת בכל רגע.
הטיל משוגר תחילה בכוון ובהגבהה המתאימים למטרה ובהמשך בעזרת מערכת ביות חצי פעיל, כאשר המעקב מתבצע על ידי יחידת מכ"ם ה-"Straight Flush" העליונה.
פיצוץ הטיל נגרם על ידי תנגשות במטוס או על ידי הפעלת מרעום קרבה.
בדגמים החדישים של המערכת, על רכב השיגור מותקנת מערכת מעקב אופטית שמאפשרת לבצע ירוט בלי שימוש במכ"ם (לצורכי הסוואת המערכת, או כנגד אזורים שיש בהם פעילות רבה של משבשי מכ"ם (ECM)), ובמקרה זה גובה הירוט היעיל מוגבל ל-14 ק"מ.
שיטת המעקב האופטית מאפשרת ירוט בגבהים נמוכים יותר מאלה שמכ"ם המערכת מספק.
מבחינת יכולת טפול המערכת, מהירות המטרה המקסימלית בעקיבה אחר מטוס מתקרב היא 2 מאך, ומאך אחד בירוט מטוס מתרחק.
לטילים הגדולים למדי של המערכת מדגם 3M9 יש טווח מינימלי של 3 ק"מ וטווח מקסימלי של 24 ק"מ.
מהירות הטיל המרבית היא בקירוב 2.8 מאך.
כוח ההנעה מסופק על ידי מנוע רקטי הפועל על דלק מוצק, ולאחר שהדלק נשרף, תא השרפה שלו הופך למנוע מגח סילון ייחודי לזמנו, הממקם את הטיל הזה הרבה מעבר לטילים אחרים בני זמנו מבחינת כוח ההנעה.
בנוסף, הנעת מגח הסילון מקשה על טייסים לראות את הטיל המתקרב בגלל העדר עשן הפליטה שיכול להסגיר אותו.
בשנת 1977, נוצרה גרסה חדשה בשם "3M9M1 ", שכנויה בנאט"ו הוא SA-6B, הכוללת שלושה טילים המוצבים בתושבות משלהם (כמו במערכת "SA-11 "Gadfly, התחליף היעיל יותר למערכת ה־SA-6) ומכ"ם משולב להנחיית טילים שכנוי נאט"ו עבורו הוא "Fire Dome".
הטיל המכונה בנאט"ו SA-11 Gadfly הוא חלק ממערכת ה־9K37 בוק שהיא פיתוח מוקדם של מערכת ה־"SA-6".
שדרוג מוקדם אך משמעותי היה החלפת הטילים מסוג 2K12 לטילים מגרסת 2K12E.
המערכת הזאת נקראה "ריבוע" ברוסית.
מערכת הנ"מ ההודית "Akash" מבוססת בעיקר על הטילים של מערכת ה-"SA-6", אבל בעלת מערך משולב חדש של מכ"מים, רכבי שיגור אחרים ושיפורים נוספים.
מערכת ה־"SA-6" יכולה להיות שימושית בחטיבה מרחבית.
אם משתמשים בה באזור כזה היא תלווה על ידי מערכות מכ"ם נוספות לסריקת מטרות בטווח רחוק יותר ובגובה נמוך יותר, בנוסף למערכת המכ"ם "Straight Flush".
מכ"ם P-12 או P-18 בעל הספק של 314 קילוואט, המשמש לגילוי מוקדם (משמש גם במערכת SA-2, והטווח שלו הוא 275 ק"מ).
מכ"ם "Long Track" המשמש לגילוי והתראה מוקדמת (משמש גם במערכות SA-4 ו־SA-8, והטווח שלו הוא 175 ק"מ).
מכ"ם P-15 בעל הספק של 380 קילוואט, המשמש להתראה מוקדמת (משמש גם במערכת SA-3 והטווח שלו הוא 250 ק"מ).
מכ"ם "Thin Skin" / "Side Ney" המשמש לאיתור גובה המטרות (משמש גם במערכות SA-2, SA-4 ו־SA-5, והטווח שלו הוא 240 ק"מ).
מכ"ם "Score Board" המשמש לזיהוי עמית-טורף.
מכ"ם ה־P-12 וה-"Thin Skin" מוצבים על גבי משאית, מכ"ם ה־P-40 "Long Track" על רכב זחלילי (רכב AT-T שעבר שינוי) ומכ"ם ה־P-15 מוצב על טנדר.
לא ידוע מהי התושבת של מכ"ם ה־"Score Board".
בלי הרכב הנייד הנושא את מכ"ם "P-40 "Long Track, מערכת ה־"SA-6" לא מסוגלת לעקוב אחרי מטוסים הנמצאים בגובה רב.
שימו לב: ערך זה מכיל אירועים מן השנים 29–20 לפנה"ס
29 לפנה"ס – הורדוס מורה להעמיד את מרים החשמונאית למשפט, בו נגזר דינה למוות
28 לפנה"ס – הורדוס בונה תיאטרון בירושלים
28 לפנה"ס – אסטרונומים סיניים מתעדים לראשונה כתם שמש
28 לפנה"ס – אוגוסטוס קיסר נבחר לקונסול בפעם השישית.
שותפו מרקוס ויפסניוס אגריפה נבחר לקונסול רומא בפעם השנייה
27 לפנה"ס – הורדוס בונה מחדש את שומרון וקורא לה "סבסטיה".
23 לפנה"ס – הורדוס בונה ארמון בירושלים
23 לפנה"ס – הורדוס נישא למרים בת שמעון הכהן הגדול
22 לפנה"ס – תחילת הבנייה של קיסריה על ידי הורדוס
22 לפנה"ס–15 לפנה"ס – הורדוס בונה את ההרודיון, כ-12 קילומטרים מדרום לירושלים.
20 לפנה"ס – גאיוס קיסר, בנו של מרקוס ויפסניוס אגריפה ויוליה ונכדו של אוגוסטוס
29 לפנה"ס – מרים החשמונאית
25 לפנה"ס – קוסטובר, גיסו של הורדוס
21 לפנה"ס – דיודורוס סיקולוס, היסטוריון יווני איש סיקיליה
2K11 קרוג , קוד דיווח נאט"ו: SA-4 Ganef) היא סוללת טילי קרקע-אוויר סובייטית ניידת לטווח ארוך, נגד מטוסים הטסים בגובה בינוני עד גבוה.
פיתוח המערכת החל בשנת 1957. המערכת הוצגה לראשונה במצעד צבאי במוסקבה במאי 1964. המערכת נכנסה לשירות בשנת 1967 והפכה למבצעית לחלוטין בשנת 1969. המערכת שימשה את הצבא הרוסי כטיל קרקע-אוויר לטווח קרוב.
המערכת המבצעית הראשונה שנכנסה לשירות בשנת 1967 נקראה Krug-A, ולאחריה פותחו דגמים משודרגים Krug-M1 ,Krug-M, על מנת לענות על התקלות שהתגלו בשירות המבצעי.
הדגמים המשודרגים M ו-M1 נכנסו לשירות בשנים 1971 ו-1974 בהתאמה.
ה-2K11 פעלה לזמן קצר ב-מלחמת אפגניסטן, אך הוחזרה משם לאחר מספר חודשים.
המערכת מורכבת מתובה של GM-123 עליה מוצבים 2 טילים.
2 הדגמים העיקריים של הטיל הנמצאים בשימוש הם: 9M8M1 ו-9M8M2, הידועים בתור (SA-4B).
לדגם ה-9M8M2 יש טווח וגובה מרבי קצרים יותר, אולם הוא מפצה על זה בביצועים טובים יותר.
סוללה טיפוסית מורכבת מ-2 טילי 9M8M1 ו-4 טילי 9M8M2 בנוסף למכ"מים הבאים:
מכ"ם "P-40 "Long Track המשמש להתראה מוקדמת (משתמשים בו גם במערכות SA-6 ו-SA-8, והטווח שלו הוא 175 ק"מ).
מכ"ם "Thin Skin" המשמש לאיתור גובה המטרות (משתמשים בו גם במערכות SA-2, SA-6 ו-SA-5, והטווח שלו הוא 240 ק"מ).
מכ"ם "Pat Hand" המשמש לשליטת ירי ולהנחיה (הטווח שלו הוא 128 ק"מ).
ה-"Pat Hand" וה-"Long Track" מותקנים על גבי אותן הפלטפורמות של רכבי השיגור, מכ"ם ה-"Thin Skin" מורכב על גבי משאית.
הטילים משוגרים בעזרת 4 מנועי דלק מוצק רקטיים המצויים בתוך מאיצים ומחוברים לחלק החיצוני של הטיל.
לאחר סיום בעירת הרקטות, הטיל מפעיל מנוע סילוני מבוסס דלק נוזלי.
הטיל מגיע למהירות 4 מאך ולטווח אפקטיבי של 50–55 ק"מ (תלוי בדגם).
רוסיה - 500 (הוצאו משירות)
2Pacalypse Now (הופץ בנובמבר 1991) הוא אלבום הבכורה של הראפר האמריקאי טופאק שאקור.
בשיריו באלבום ניסה טופאק לטפל בבעיות חברתיות כמו גזענות, אלימות משטרתית, עוני, היריון בגיל צעיר ושימוש בסמים, שיריו סיפרו על העולם של אדם שחור צעיר ברחובות העירוניים של ארצות הברית.
2Pacalypse Now צוין לשבח על ידי מבקרים ומעריצים רבים בזכות הרגשות העמוקים שלו, והיה כמקור השראה בשביל הרבה ראפרים כמו נאז, אמינם, 50 cent ודה גיים.
למרות שהאלבום הופץ על ידי כמה חברות תקליטים, אמארו בידור, חברת התקליטים בבעלות אמו רכשה את זכויותיו.
שמו של האלבום הוא התייחסות לסרט אפוקליפסה עכשיו מ-1979.
בשנת 1991, עם צאת אלבום הבכורה של טופאק שאקור, שהכיל שירים המדברים בגנות משטרת לוס אנג'לס, תקף דן קווייל את האלבום וטען שאין לו מקום בחברה האמריקנית.
באופן מעט אירוני, תרמה התבטאות זו של סגן הנשיא על אלבום בכורה של ראפר שבאותה תקופה היה אלמוני, לפופולריות האלבום.
בהמשך האלבום הוכרז כאלבום זהב על ידי RIAA.
את כל שירי האלבום כתב טופאק בעצמו
2Pac Live הוא אלבום הופעה של הראפר האמריקאי טופאק שאקור.
הוא ראה אור ב-6 באוגוסט 2004 על ידי חברת התקליטים Koch Records, והוא אלבום ההופעה הראשון של שאקור.
האלבום מכר 400,000 עותקים על פי Nielsen Soundscan.
הוא סינגל של הראפר האמריקאי טופאק שאקור, מתוך אלבום האולפן הרביעי של שאקור, All Eyez on Me.
השיר, שנכתב על ידי שאקור, סנופ דוג (שמתארח בשיר) ודאז דילינגר שגם הפיק את השיר שהופץ בתור הסינגל השני מתוך האלבום, אחרי California Love.
השיר נכלל באלבום הלהיטים הגדולים של שאקור, Greatest Hits בשנת 1998. לשיר יצא רמיקס שנכלל באלבום הרמיקס של שאקור מ-2003, Nu-Mixx Klazzics.
כמה שנים לאחר צאתו, עלה השיר לרשת הזרמת המדיה ספוטיפיי וצבר סך של למעלה מ-86 מיליון השמעות.
בשיר מוגש כתב אישום נגד טופאק וסנופ דוג, בעוד שאקור בדיוק שוחרר מהכלא, ומשפטו של סנופ דוג עומד לבוא בראש.
בקליפ ישנן הופעות אורח של נייט דוג ודה דוג פאונד.
2PM (בקוריאנית: 투피엠) היא להקת בנים מקוריאה הדרומית המנוהלת על ידי JYP Entertainment.
קיי (בעבר השתמש בשם הבמה ג'ונסו), ניקון, טאקייון, וויונג, ג'ונו וצ'אנסונג.
מנהיג הלהקה לשעבר, ג'יי פארק, עזב את הלהקה באופן רשמי בתחילת שנת 2010.
חברי הלהקה החלו את הקריירה שלהם כזמרים כאשר הזמר הקוריאני, פארק ג'ין-יונג הרכיב להקה בשם One Day שכללה 11 זמרים.
בסופו של דבר הלהקה התפצלה לשתי להקות, האחת היא 2PM והשנייה היא להקה דומה אך עצמאית הידועה בשם 2PM.
2AM עשו את הופעת הבכורה שלהם עם השיר "10 Points Out of 10 Points", אשר הציג את יכולות הריקוד האקרובטיות שלהם.
הלהקה זכתה במקום הראשון בפעם הראשונה עם השיר שלהם "Again & Again".
שני השירים נכללו באלבום האולפן הראשון שלהם, The First Album 1:59PM אשר יצא לאור בשנת 2009. הלהקה המשיכה והוציאה לאור אלבום קוריאני נוסף בשם Hands Up בשנת 2011. הם עשו את הבכורה שלהם ביפן מאוחר יותר באותה שנה עם האלבום Republic of 2PM.
לאחר יותר משנה, הלהקה עשתה קאמבק בשנת 2013 עם אלבום האולפן השלישי שלהם, Grown.
בתחילת ספטמבר 2014, הלהקה עשתה קאמבק עם אלבום האולפן הרביעי, Go Crazy.
ב-15 ביוני 2015, הם הוציאו לאור את אלבום האולפן החמישי שלהם, No.5.
כל חברי הלהקה נבחנו באודישנים (מלבד ניקון שלוהק על ידי החברה) על מנת להיות חלק מחברת התקליטים JYP Entertainment.
לחלקם היה ניסיון בתעשיית הבידור, וביניהם ג'ון.
קיי, אשר השתתף במספר תחרויות שירה.
טאקייון, ג'ונו וצ'אנסונג השתתפו בתוכנית SuperStar Survival.
חלק מחברי הלהקה חיו בעבר בארצות הברית, המנהיג לשעבר ג'יי פארק, באזור סיאטל, ניקון בדרום קליפורניה, וטאקייון גר במשך שבע שנים במסצ'וסטס לפני שחזר לקוריאה.
במקור, חברי הלהקה של 2PM היו חלק מלהקה גדולה יותר הידועה בשם One Day.
סדרת טלוויזיה דוקומנטרית בשם Hot Blood Men הציגה את ימי האימונים של הלהקה.
בתוכנית, החבר לשעבר, ג'יי פארק, סיים במקום הראשון וקיבל את מספר הקולות הגבוה ביותר מהמעריצים.
התוכנית הציגה את ההדחה של שלושה מתמודדים: לי סוויצ'י, ג'ונג ג'ינוון ויון דוג'ון.
אך ג'ינוון תפס את מקומו של אים דאהון לאחר שהוא פרש.
עד סוף התהליך של האימונים, מספר חברי הלהקה One Day ירד ל-11 חברים בלהקה.
הלהקה לאחר מכן התפצלה לשתי להקות, האחת קבוצת זמרי בלדה המורכבת מארבעה חברים תחת השם 2AM, וללהקת היפ-הופ המורכבת משבעה חברים תחת השם 2PM.
בהשוואה לשאר להקות הבנים הקוריאניות שהיו באותה תקופה אשר אימצו את התדמית של ה"נער היפה" (בקוריאנית: kkonminam), 2PM עשו את הופעת הבכורה שלהם עם תדמית של הגבר הקשוח והמאצ'ו כמו חיה.
הם עשו זאת תוך השמת דגש על הגוף השרירי של חברי הלהקה.
הלהקה יצרה את המונח הקוריאני "jimseung-dol" (המשמעות של jimseung היא חיה או בהמה בקוריאנית) שהפך לתופעה בשנת 2008.
ג'יי פארק (היה ידוע יותר בשמו הפרטי ג'הבום) נבחר לכהן בתפקיד המנהיג של הלהקה, כיוון שהוא היה המבוגר ביותר וגם האחד שכל חברי הלהקה ראו בתור המוכשר ביותר.
הוא לקח חלק בתפקידי מפתח במספר מהשירים והווידאו קליפים של הלהקה בימיה הראשונים.
הלהקה עשתה את הופעת הבכורה שלה עם השיר "10 points Out of 10 Points" ב-4 בספטמבר 2008. באוקטובר 2008, הם החלו לקדם את השיר "Only You", שיר נוסף מאלבום הבכורה שלהם, המיני אלבום Hottest Time of the Day.
באפריל 2009, הלהקה הוציאה לאור את המיני אלבום השני שלה, 2:00PM Time For Change, אשר הם החלו לקדם באותו חודש.
בחודש מאי הם זכו בפעם הראשונה במקום הראשון בתוכנית מוזיקה בטלוויזיה בתוכנית אם קאונטדאון, ולאחריו זכו בשני פרסים נוספים באותה תוכנית ובתוכנית מיוזיק בנק.