tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
גורדון אף חיזק את תוכנית מחקרי מדיניות החוץ של המכון והרחבה לתחומי מדיניות ביטחון לאומי והגנה.
לאחר בחירתו של ריצ'רד ניקסון לנשיאות ארצות הברית התדרדרו היחסים בין המכון לממשל, למרות זאת במהלך שנות ה-70 הוצעו למכון יותר חוזי מחקר עבור הממשל האמריקאי משהיו אנשי צוותו מסוגלים לבצע.
בסוף 1975 חיברו קבוצת דיפלומטים ואקדמאים מהמכון דו"ח בנושא הסכסוך הישראלי-ערבי, בדו"ח נקבע כי פתרון הסכסוך צריך להיות מבוסס על נסיגת ישראל לגבולות ה-4 ביוני 1967 והגדרה עצמית לפלסטינים בכפוף להכרתם בריבונות ישראל.
עקרונות הדו"ח אומצו על ידי הנשיא הנבחר של ארצות הברית ג'ימי קרטר ושימשו בסיס למדיניות החוץ שלו במזרח התיכון.
בשנות ה-80 התמקדו מחקרי המכון באתגר של הפחתת הגרעון הלאומי האמריקאי וכן מחקרים בזיהוי בעיות בביטחון הלאומי ובחוסר היעילות של המנגנון הממשלתי.
נשיאו הרביעי של המכון, ברוס מקלארי, יסד את המרכז לחינוך מדיניות ציבורית לצורך פיתוח סדנאות וכנסים ציבוריים כדי להרחיב את ציבור הלומדים מתוכניות המחקר.
בשנת 2002 מונה סטרוב טלבוט לנשיאו של המכון.
זמן קצר אחר כך נפתח במכון מרכז סבן למדיניות המזרח התיכון וכן מרכז ג'ון ל.
באוקטובר 2006 הכריז המכון על פתיחת מרכז מחקר בבייג'ינג.
בחודש יולי 2007 הכריז המכון על פתיחת מרכז מחקר לרפורמה בתחום הרפואה, ובאוקטובר 2007 הוכרז על יסוד מרכז מחקר בדוחה, בירת קטר.
תחקיר משנת 2014 של הניו יורק טיימס מצא כי מכון ברוקינגס, וכן מספר מכוני מחקר נוספים בוושינגטון, קיבלו תשלומים מממשלות זרות תמורת קידום האינטרסים שלהן.
בתחקיר הוצגו מסמכים המעידים על מענקים שקיבלו אנשי המכון מממשלת נורווגיה ומממשלת קטר.
באותה עת הביעו חוקרי המכון תמיכה במדיניותה של קטר במזרח התיכון.
בשנת 2018 דיווח הוושינגטון פוסט כי מכון ברוקינגס קיבל במשך שנים מימון מחברת וואווי.
בשנת 2022 התפטר נשיא המכון ג'ון אלן על רקע חקירה של ה-FBI בנוגע לשדלנות מטעם ממשלת קטר.
המכון שוכן בשכונת בית וגן בירושלים ולו שלוחה (של "מכון הארי פישל") בשכונת הבוכרים.
בראש המכון עמד הרב שאר ישוב כהן עד לפטירתו בה'תשע"ו.
מנכ"ל המכון כיום הוא הרב דוד טבצ'ניק ויו"ר המכון הוא הרב יונתן קראוס.
ראשיתו של מכון אריאל ב"מכון הארי פישל לדרישת התלמוד" שנוסד בסוף שנת תרצ"ב (1932), ביוזמתו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק, במימון הנדיב ישראל אהרן פישל ותיווך גיסו הרב ראובן בראז והרב אהרן טננבוים.
בין המייסדים היה הרב זוסמן ריגר, גיסו של הרב שלום נתן רענן חתנו של הראי"ה.
הרב ריגר אף לימד במכון למשך תקופה.
היום מכון זה הוא אחד מ"מוסדות אריאל".
בית מדרש לרבנים ולדיינים, תוכנית הכשרה למוסמכי כשרות מטעם הרבנות הראשית לישראל, תוכנית השתלמות לרבני קהילות מצרפת וימי עיון לרבנים.
מכון "נזר דוד" המנוהל על ידי הרב הראל כהן, העוסק בתורת הרב הנזיר - הרב דוד כהן, ומוציא את כתביו וכתבי בנו הרב שאר ישוב כהן.
הוצאה לאור העוסקת בספרי יסוד בהגות ובהלכה.
"מכון הרי פישל לדרישת התלמוד ומשפט התורה" המוציא לאור כתבי ראשונים על פי כתבי יד עם הגהות, ציוני מקורות, ביאורים והערות.
גולת הכותרת של מכון הרי פישל היא סדרת "הלכה פסוקה" על שולחן ערוך חושן משפט, הכוללת את טקסט השולחן ערוך עם הרמ"א ופירוש באר הגולה, ותחתיו סיכום כל שיטות הראשונים והאחרונים וביאורי השולחן ערוך, מסודרים בסגנון דומה למשנה ברורה ותחתיהם הערות שוליים הכוללים מראי מקומות ומקורות נוספים.
הכרך הראשון, על סימנים א-ח מהלכות דיינים, יצא לאור בשנת תשכ"ב, ונוסף לו מדור "ברור הלכה" מאת העורך הראשי, הרב יעקב משולם גינצבורג הכולל ביאור ארוך יותר על כל הלכה, החל ממקורותיה בגמרא ועד לאחרונים.
מדור זה הופיע בכרך הראשון רק בהוצאה הראשונה.
לאחר הפסקה של 25 שנה, בשנת תשמ"ז, יצא לאור כרך נוסף על סימנים ט-כז, שהם שאר הסימנים על הלכות דיינים, בתוספת כמה מאמרים הלכתיים.
בהדפסות חוזרות נדפסו כל הסימנים להלכות דיינים (סימנים א-כז) בכרך אחד, בלא מדור "ברור הלכה", ובלא הוספות אחרות.
לאחר כך התחילו לצאת כרכים נוספים על הלכות עדות, ובהם חזר המדור "ברור הלכה".
יצאו לאור ארבעה כרכים על הלכות עדות: כרך א - סימנים כח-כט בשנת תשנ"ג ושוב בשנת תשס"ח בהוצאה מתוקנת.
כרך ב - סימנים ל-לא בשנת תשנ"ט.
כרך ג - סימנים לב-לד בשנת תשס"ו.
כרך ד - סימנים לה-לח בשנת תשס"ט.
כרך אחד על הלכות שותפים ושלוחין - סימנים קעו-קפח בשנת תשע"ח.
כרך אחד על הלכות אונאה ומקח טעות - סימנים רכז-רמ בשנת תשע"ג.
מכון אריה מימון להיסטוריה יהודית הוא מכון אקדמי באוניברסיטת טריר שבגרמניה.
המכון הוקם בשנת 1996 כ"מכון להיסטוריה יהודית", וב-4 בנובמבר 1998 שונה השם לזכרו של אריה מיימון, היסטוריון יהודי-גרמני.
המכון עוסק בחקר ההיסטוריה היהודית, במיוחד זאת של יהודי מערב ומרכז אירופה בימי הביניים ותחילת העת החדשה.
מהקמתו ועד שנת 2006 עמד בראש המכון הפרופסור אלפרד האברקמפ.
משנת 2006 מנוהל על ידי חבר מנהלים שבהם אלפרד האברקמפ.
במכון ספריה המכילה ספרי היסטוריה וכתבי יד יהודים.
אחיה - ללמוד שאתה יכול היא עמותה ללא מטרות רווח המסייעת לילדים ונוער הסובלים מבעיות התפתחותיות וקשיי למידה, ומתמחה באוכלוסייה החרדית.
מכון אחיה הוקם בשנת 1993 כדי למנוע את נשירה באמצעות איתור ילדים עם קשיי למידה ועיכובים התפתחותיים ומתן טיפול בגיל מוקדם ככל האפשר.
אחיה מפעיל מרכזים ותוכניות עבור ילדים, הורים ומורים במטרה לעורר מודעות קהילתית לנושא קשיי הלמידה של ילדים, ולהכין את מסגרות החינוך בקהילה בצורה טובה יותר להתמודדות עם ילדים מתקשים.
"אחיה" היא העמותה היחידה המפעילה תוכניות טיפול והתערבות לסיוע לילדים מתקשים, ובמקביל מכשירה מורים בעלי גישה והבנה מיטבית לילדים בעלי ליקויי למידה הלומדים במסגרות החינוך הרגילות.
בנוסף מפעילה העמותה גנים טיפוליים בבני ברק ובחולון, המטפלים בילדים הסובלים מליקויי למידה ועיכובים התפתחותיים.
מטרת הגנים הטיפוליים היא להכשיר את הילדים להשתלבות בבתי ספר יסודיים רגילים בקהילה החרדית.
אחיה הביאה ליוזמות מחקר בשיתוף עם מומחים מאוניברסיטת בר-אילן, בית הספר לריפוי בעיסוק של המרכז הרפואי הדסה, הפקולטה לרפואה של האוניברסיטה העברית בירושלים ומכון ברוקדייל, ליצירת אסטרטגיות חדשות שעשויות לתת מענה לצרכים החינוכיים של האוכלוסייה החרדית.
"אחיה" מפעילה גם מרכז להכשרת מורים בקהילת החינוך החרדית בישראל בשני העשורים האחרונים, ומוביל את תחום הכשרת המורים לחינוך מיוחד ולילדים הסובלים מקשיי למידה.
למרכז להכשרת מורים אחיה חמש-עשרה שלוחות, בהן לומדים מעל 1,000 תלמידים.
השלוחות ממוקמות בבני ברק, באשדוד, אלעד, בית שמש, ביתר עילית, חדרה, ירושלים, מודיעין עילית, נתניה, נתיבות, רכסים, צפת, קריית מלאכי, טבריה ותל אביב.
מפעלים נוספים של אחיה כוללים:
תוכניות לטיפול בבעיות קשב וריכוז, הפועלות בערים בני ברק ואלעד, בשיתוף הקרן לילדים ונוער בסיכון של הביטוח הלאומי.
תוכנית "מעגן אחיה לגיל הרך" הפועלת בערים בני ברק וחולון, בשיתוף הרשויות המקומיות והתוכנית הלאומית לילדים ונוער בסיכון.
התוכנית לפיתוח כישורי שפה, הפועלת בערים בני ברק וביתר עילית בשיתוף ג'וינט - אשלים ומשרד החינוך.
בשנת 2011 טופלו מעל 3,500 ילדים במרכזי אחיה השונים.
במאי 2018 במהלך סיור שגריר ארצות הברית בישראל דייוויד פרידמן במכון אחיה בבני ברק הצטלם השגריר בעוד אוחז בתמונה של ירושלים, אך במקום כיפת הסלע, הוצבה הדמיה של בית המקדש השני.
אירוע זה גרם לתקרית דיפלומטית ולגינויים חריפים מצד מדינות ערב ובכירי הרשות הפלסטינית.
השגרירות הוציאה הודעה לעיתונות בה היא מוסרת כי השגריר פרידמן לא היה מודע לשינוי שנעשה בתמונה שניתנה לו והתאכזב מאוד מכך שמישהו ניצל את ביקורו בבני ברק כדי לייצר מחלוקת.
ואף דרשה ממכון אחיה להתנצל על התקרית.
במכון התנצלו והודיעו כי "הנהלת ארגון אחיה מבקשים להתנצל בפני שגריר ארצות הברית בישראל מר דוד פרידמן ושגרירות ארצות הברית בישראל.
איש צוות מטעם ארגון אחיה הגיש תמונה לשגריר שלא על דעת אחיה, השגרירות והשגריר".
יום לאחר התקרית התראיין השגריר לכלי התקשורת ואמר בין היתר כי "בסוף הסיור בבני ברק מישהו בא במהירות עם פוסטר והצטלם לידי עם התמונה.
ביליתי את ה-24 שעות שלאחר מכן בלהסביר שזה לא משקף את עמדותיי".
מכון בית יעקב למורות (המכונה גם: "הסמינר הישן") הוא סמינר בית יעקב בירושלים.
זהו המוסד החינוכי העל-יסודי החרדי הראשון בירושלים, המשתייך לרשת החינוך החרדית בית יעקב.
המוסד כולל כיום תיכון עיוני (ט'-י"ב), כיתות על-תיכוניות להכשרה להוראה ולמקצועות טכנולוגיים, מרכז השתלמויות ומרכז לימודי ותעסוקתי לתלמידות עם צרכים מיוחדים.
למוסד סניפים בקריית ספר, באלעד וסניף חדש בירושלים.
במוסד, שהוקם בשנת תרצ"ט (1939), לומדות תלמידות מבתים חסידיים, ליטאיים ומעדות המזרח.
המוסד הצמיח רבבות בוגרות הפועלות כמורות, גננות, מנהלות ומחנכות בבתי הספר של רשת "בית יעקב" ברחבי הארץ ומחוצה לה, בבתי-ספר של רשתות חינוך חרדיות שונות ובחינוך הממלכתי-דתי.
"מכון בית יעקב למורות" הוקם בשנת תרצ"ט (1939), על ידי "מרכז בית יעקב בארץ ישראל" שריכז את בתי-הספר "בית יעקב" שהוקמו ברחבי הארץ במהלך שנות השלושים.
היה זה המוסד השני מסוגו בארץ ישראל, אחרי סמינר שצ'רנסקי שנוסד בתל אביב חודשים אחדים קודם לכן.
הסמינר הוקם כהמשך לבית-הספר היסודי של התנועה בירושלים, שנוסד בשנת תרצ"ד (1934), על-מנת לענות על הצורך המיידי של בתי-הספר וגני "בית יעקב" ברחבי הארץ במורות ובגננות חרדיות בעלות הכשרה פדגוגית מתאימה.
במחזור הראשון למדו 15 תלמידות, בוגרות בית-הספר היסודי "בית יעקב" בירושלים ובשנים הראשונות התקיימו הלימודים בשעות הערב בשתי הדירות ברח' דוד ילין ששימשו את בית הספר היסודי.
בל"ג בעומר תש"ז התקיים מעמד הנחת אבן הפינה במגרש שנרכש בסוף רחוב שמואל הנביא עבור מבנה חדש לסמינר ולפנימייה.
בעקבות מלחמת השחרור והיותה של שכונת שמואל הנביא חשופה ליריות צלפים ירדניים תוכניות אלה לא מומשו.
במקום זה, עבר הסמינר בסוף שנות הארבעים למבנה ישן בשכונת קטמון (רחוב ניל"י 7), ששימש את הסמינר בעשורים הבאים.
בסוף שנת הלימודים תש"ח (1948) למדו במוסד 130 תלמידות וכעבור שנתיים עמד מספרן על 250. בתשכ"ד (1964) למדו במוסד 1,057 תלמידות.
באותה עת פעל הסמינר בכמה מבנים: 13 כיתות למדו בקטמון בכיתות צפופות, עשר כיתות נוספות למדו במבנה בית הספר "בית יעקב המרכז" ברח' מלכי ישראל ושש כיתות בית-הספר המקצועי פעלו בדירות ברח' דוד ילין ובשכונת זיכרון משה.
בשנות השישים נבנה בשכונת תל-ארזה (סמוך לגן-החיות הישן) "קריית מכון בית יעקב למורות" - מבנה רחב-ידיים שיועד ל-1,500 תלמידות מכל המסלולים.
במבנה החדש עשרות כיתות מרווחות ומעבדות, אולם כינוסים, מטבח, חדרי אוכל ואולם התעמלות.
הלימודים בבניין החדש החלו באמצע שנת הלימודים תשכ"ה (1965), עם השלמת האגף הראשון.
בהמשך אוכלסו יתר אגפי המבנה.
במבנה זה שוכן המוסד כיום.
באמצע בשנות השמונים הוקם סמינר "מרכז בית יעקב למורות" על ידי הרב ישעיהו ליברמן.
משנות התשעים נוסדו בירושלים סמינרים עצמאיים נוספים של רשת "בית יעקב".
בינואר 2025 הוגשה תובענה ייצוגית נגד עיריית ירושלים בגין אפליה עדתית, הכוללת תביעה לפיצוי כספי למשפחות של נערות ממוצא ספרדי שלא התקבלו לסמינר.
עם היווסדו של הסמינר הוקמה לצידו פנימייה, עבור תלמידות עולות, לתלמידות מחוץ לירושלים ולימים גם עבור תלמידות מחוץ-לארץ.
בתחילה פעלה הפנימייה בבניין הסמינר בקטמון, והתגוררו בה 25 תלמידות.
בשנת תשל"ה (1975) הושלם בניין הפנימייה ברח' סורוצקין 38, לא הרחק מ"קריית מכון בית יעקב למורות", ומאכלס כמאתיים וחמישים תלמידות.
בשנים האחרונות עברה הפנימייה לבעלות פרטית.
לקראת שנת הלימודים תשע"ז (2017) הוקם סניף בעיר מודיעין עילית ובשנת הלימודים תש"פ פועלות בו כיתות תיכוניות (ט-יב).
בשנת הלימודים תשע"ח (2018) הוקם בעיר אלעד סניף נוסף ובשנת הלימודים תש"פ פועלות בו 4 כיתות תיכונות (ט-יא).
באותה שנה הוקם בירושלים סניף המיועד, ל"בנות מצטיינות ולמשפחות בני תורה איכותיות".
בשנת הלימודים תש"פ פועלות בו 3 כיתות ט-יא.
תיכון - כיתות א-ד סמינר (כיתות ט-יב)
בשנת הלימודים תש"פ לומדות בכיתות התיכון כ-1,900 תלמידות, כשבכל מחזור 12-10 כיתות מקבילות, מהן ארבע "כיתות חסידיות" המיועדות לתלמידות מבתים המקושרים לחצרות חסידיות.
כמו רוב התלמידות בבית יעקב, בכיתות י"א וי"ב ניגשות התלמידות ל"מבחני סאלד" המאפשרים המשך לימודים במסלולים להוראה בסמינרים של "בית יעקב" ומשנת 2012 מוכרים על ידי משרד החינוך כבחינת בגרות חלקית, הניתנת להשלמה לתעודת בגרות מלאה.
הסמינר מקיים חוגי העשרה אחרי שעות הלימודים, בהם: יישומי מחשב, הדרכה בתיבת עבודות, יידיש, תפירה, צילום, מקהלה, התעמלות, מחול, אמנות ועוד.
בנוסף, מקיים הסמינר פעילות-קיץ, הכוללת חוגים, סיורים, טיולי וימי עיון.
תלמידות התיכון משתלבות בפעילות התנדבותית במסגרת ארגון "חדר חסד", שהוקם בשנת תשל"ז (1977).
תחומי ההתנדבות כוללים סיוע למשפחות במצוקה, חונכות לימודית וחונכות רגשית לילדות, "אימוץ" נשים קשישות וגלמודות בבתי-אבות וסיוע לילדים עם צרכים מיוחדים במסגרת פרטנית, במועדוניות, בדירות טיפוליות וב"תוכנית תל"ם" (להלן).
בעבר פעל גם תיכון מקצועי עבור תלמידות משכונות מצוקה ומערי הפריפריה שגדלו במשפחות מסורתיות וחילוניות.
תוכנית הלימודים כללה לימודי-קודש, מקצועות חול בסיסיים והכשרה במגמות תפירה, פקידות והנהלת חשבונות, כלכלת-בית ומטפלות.
התיכון המקצועי פעל בבניין הסמינר ובמספר מוקדים נוספים.
בשנים האחרונות נסגרו המוקדים הללו וכיום מוצע בתיכון מסלול עיוני בלבד.
בכיתות העל-תיכוניות נלמדים לימודי קודש חול.
לצדם נלמדים לימודי הוראה או הכשרה אחרת.
בשנת הלימודים תש"פ לומדות בכיתות הסמינר (יג-יד) כ-650 תלמידות בכל מחזור, כשבכל מחזור 11 כיתות מקבילות ו-4 כיתות חינוך מיוחד וכיתה מיוחדת לבעלות קשיים לימודיים.
מסלולי ההוראה הם הוותיקים בסמינר והנחשבים כמועדפים על-ידו.
בתחום ההוראה מוצעים שלושה מסלולים: הוראה כוללת, הוראה לגיל הרך וחינוך מיוחד.
מוצעות לתלמידות התמחויות במקצועות כמו לשון, ספרות, טבע, אנגלית, גרפיקה וציור, התעמלות, מחשבים, מתמטיקה, היסטוריה, יידיש ומוזיקה.
לקראת שנת הלימודים תשע"ט (2019) הוצעו גם התמחויות כמו סיוע רגשי באמצעות אמנויות.
לימודי הכשרה - התמחויות טכנולוגיות
בשנת תשנ"ה (1995) הוצעו בסמינר ההתמחויות: מחשבים, ראיית חשבון, עיצוב גרפי, אדריכלות ועיצוב אפנה.
לקראת שנת הלימודים תשע"ט (2019) הוצעו: אדריכלות ועיצוב פנים; הנדסת תוכנה מתקדמת; מוזיקה, סאונד והפקה מוזיקלית; עיצוב גרפי ותקשורת חזותית; עיצוב פנים; צילום ומדיה דיגיטלית; ראיית חשבון; ייעוץ מס; ייעוץ פנסיוני; חשבונאות וניהול עסקי.
לתלמידות בכיתות ה-ו מוצעים לימודי העשרה בערב, שבהם ניתן לבחור שני קורסים בתחומים נוספים כמו עיצוב גרפי, עיצוב אירועים, בימוי והפקה.
בשנת תשכ"ה (1965) הוקמה במסגרת הסמינר מסגרת-המשך לבוגרות כיתות יג-יד (ה-ו סמינר), בשם "בית המורה" (כיום: "מכון ההכשרה וההשתלמויות").
מכון זה היה מיועד עבור בוגרות המעוניינות ללמד במסגרות תיכוניות ומורות ביסודי המעוניינות להרחיב את אופקיהן.
לימודים של שנה נוספת במסגרת זו מקנים לבוגרות את הדירוג "מורה מוסמכת בכירה" או "גננת מוסמכת בכירה" מטעם משרד החינוך, ביהדות ובתחום ההתמחות הנוסף שנלמד בסמינר.
בוגרות לימודי ההכשרה המקצועית יכולות, במסגרת "בית המורה", להשלים לימודי הוראה במקצוע ההכשרה, המאפשר הוראה במגמות טכנולוגיות בכיתות ט-יב.
מכון ההכשרה והשתלמויות מציע לבוגרות הסמינר לימודי המשך, הכוללים קורסים פרונטליים ומקוונים להרחבת אופקים, וכן השתלמויות המוכרות לגמולים, ל"אופק חדש" ול"עוז לתמורה".
במסגרת המכון ניתן ללמוד לקראת תואר שווה ערך: "אקוויוולנט לתואר בוגר" ("דרגה מס' 1") ו"אקוויוולנט לתואר מוסמך" ("דרגה מס' 2").
בנוסף, מתקיימות במכון תוכניות לנשות חינוך ותיקות וגמלאיות.
מכון להכשרת מורות לגולה ע"ש שרה שנירר
בשנת תשכ"ח (1968) החל לפעול בסמינר מכון להכשת מורות לגולה (אנ': Beth Jacob Jerusalem - BJJ) המיועד לבוגרות תיכונים חרדיים מארצות הברית, קנדה ואירופה.
התוכנית, שארכה שנה אחת ומתקיימת בשפה האנגלית, כוללת בעיקרה לימודי קודש, פרקים בתולדות ישראל ופדגוגיה, נוסף על לימודי עברית.
בשעות הערב משתתפות התלמידות בפעילות חברתית במסגרת פנימייה.
בתום התוכנית זכאיות הבוגרות תעודת מורה מוסמכת להוראת מקצועות היהדות בבתי ספר חרדיים בתפוצות.
בשנים האחרונות עבר המכון לבעלות פרטית.
מרכז תל"ם (תוכנית לימודים מותאמת) לתלמידות עם צרכים מיוחדים
בשנת הלימודים תשמ"ח (1988) נפתחה בסמינר תוכנית לתלמידות עם צרכים מיוחדים - יזמה ראשונית מסוגה.
התוכנית משלבת של התלמידות בקהילה הכללית של המוסד.
רצף הליקויים נע בין לקות למידה ועד מוגבלות שכלית.
במרכז גם מטפלות באמנות, במוזיקה, בדרמה ובגינון.
בשנת הלימודים תש"פ נותן מרכז תל"ם נותן מענה לכ-550 תלמידות, בכיתות התיכון והסמינר (ט-יד).
במרכז פועל מפעל לעבודה שיקומית המציע לבוגרות התוכנית מעל גיל 21 מסגרת תעסוקתית מוגנת בשכר ברמות שונות.
הבוגרות עובדות במטבח, מפעל למגזרות-נייר, מפעל אריזה לאביזרי שמחות, מפעל תפירה ורקמה.
מעלות: ביטאון תלמידות מכון בית יעקב למורות ירושלים.
במה למאמרים מפי רבני ומורת הסמינר, יצירות פרי עטן של תלמידות ובוגרות וחדשות הסמינר.
התפרסם בין השנים תשכ"ז-תשע"ב (1967–2012) בתדירות של פעם עד פעמיים בשנה.
אני חומה: ביטאון תלמידות חטיבת א-ב.
במה למאמרים, סיפורים ושירים פרי עטן של התלמידות.
התפרסם בתדירות בלתי סדירה בסביבות שנת תשס"ד.
הרב הלל ליברמן - מונה למנהל הראשון של בית-הספר היסודי "בית יעקב" בירושלים.
לימים מנהל "מרכז בית יעקב בארץ ישראל".
הרב פנחס יעקב לוין - מייסד הסמינר באספה בבית הרב יעקב חנוך סנקביץ.
ניהל את הסמינר מאז עלותו ארצה בניסן ת"ש (04.1940) ועד אמצע שנות השבעים.
הרב חנוך שמחה בונים לוין - בן הרב פנחס יעקב לוין.
ניהל את הסמינר מאמצע שנות השבעים ועד שנת תשע"ב (2012).
הרב בנימין שצ'רנסקי - מנהל 'סמינר שצ'רנסקי' בתל אביב.
ניהל ביד רחבה את הסמינר יחד עם עמיתו הרב בונים לוין.
הרב ישראל לוין (מחנך) - בן הרב חנוך שמחה בונים לוין.
מנהל את הסמינר משנת תשע"ב (2012).
מכון בוצריוס לחקר החברה וההיסטוריה הגרמנית בת זמננו באוניברסיטת חיפה נוסד ב-2001 על ידי Zeit-Stiftung Ebelin und Gerd Bucerius ויושב ראש שלו, פרופ' מנפרד לאנשטיין.
המכון עוסק בהיסטוריה בת זמננו וכן בנושאים חברתיים, פוליטיים ותרבותיים בגרמניה של היום.
המייסדת והמנהלת הראשונה של המכון הייתה פרופ' יפעת וייס.
מ־2008 מנהל את מכון בוצריוס ד"ר עמוס מוריס-רייך.
המכון מקדם מחקר בתחום ההיסטוריה בת זמננו ועל המציאות החברתית, התרבותית והפוליטית של גרמניה ופועל להביא להבנה טובה יותר של גרמניה המודרנית בקרב הקהילה האקדמית.
כמו כן הוא מסייע לחילופים בין גרמניה, אירופה וישראל.
מבחינה תמאטית ומתודולוגית עסק המכון, בעשור האחרון, בזהות, הגירה, אינטגרציה, רב-תרבותיות, אזרחות וליברליזם וכן בנושאים "גזע", "היסטוריה ויזואלית" ותולדות המדעים בהקשר גרמני, ישראלי ואירופי.
המכון שואף לשתף דיסציפלינות מרקעים שונים ומתודולוגיות שונות, תקופות היסטוריות והקשרים גאוגרפיים כדי להציב בחזית אספקטים של גרמניה המודרנית והיסטוריה יהודית היכולים לגלות פנים מורכבות של ההיסטוריה המסובכת של גרמניה המודרנית.
המכון הפך למקור חשוב של מידע על התפתחויות מסוימות בגרמניה של אחרי המלחמה ובאירופה בכלל.
במידע זה משתמשים, באופן קבוע, סטודנטים וחוקרים באוניברסיטת חיפה וכן הציבור הרחב.
המכון מארגן מדי שנה בשנה כנסים, סדנאות והרצאות אורח כמו "התנסויות הומוסקסואליות ברייך השלישי והשואה "(Queer experiences during the Third Reich and the Holocaust) ו"מושג הגזע בהיסטוריה של מדעי הרוח." ("Concepts of "Race" in the Humanities").
המכון עוסק בטווח רחב של נושאים במסגרת תחום ההתעניינות שלו ותורם בייזום דיונים מחקריים.
בנוסף לכך דמויות ציבוריות גרמניות כמו ריטה זיסמות (Rita Süssmuth), יוזף יופֶה (Josef Joffe) ווולף בירמן הרצו בו בערבים מיוחדים.
מדי פעם מארגן המכון ערבים מיוחדים כמו פסטיבלי סרטים והופעות מוזיקליות המושכים קהל גדול מחוץ לאוניברסיטה.
ב־2007 נטל המכון חלק בארגון פסטיבל הקולנוע DEFA/GDR שהתייחס לנושא "הקולנוע הגרמני שמאחורי מסך הברזל" וב־2008 בוצעה בו דרמה מוזיקלית בשם המיתוס והחיים האמתיים של מרלן דיטריך."The Myth and the) Real Life of Marlene Dietrich").
למכון בוצריוס יש תוכנית חילופי סטודנטים פעילה לתלמידים לתואר שני ושלישי עם מענקים ומלגות.
מספר רב של חוקרים אורחים הרצו והעבירו סמינרים בחסות המכון.
במרץ 2005 פרסם מכון בוצריוס את הקובץ "זיכרון ושכחה: גרמניה והשואה" (Memory and Amnesia: The Holocaust in Germany) שנערך על ידי יפעת וייס וגלעד מרגלית (בעברית).
כרך זה מציג את המוצר הסופי של סדנה שבועית שאורגנה על ידי מכון בוצריוס בשנים 2001/2002 והשתתפו בה חוקרים מובילים של השואה מישראל, גרמניה, אירופה וארצות הברית.
בסדנה השתמשו בהיסטוריוגרפיה, במחקר ספרותי ובמחקר קולנוע כדי לנתח את הנרטיבים המרכזיים של הקרבן, של הפושע ושל העומד מן הצד ביצירות העוסקות בשואה.
פרסומי המכון עוסקים בין היתר בהיסטוריה העכשווית של גרמניה וביחסים בין יהודים ולא יהודים בגרמניה, באירופה ובישראל.
מכון אלברט איינשטיין הוא מכון מחקר לא ממשלתי בבוסטון, ארצות הברית, העוסק במחקר והפצת ידע בנושא התנגדות לא אלימה וקידום השימוש באסטרטגיות לא אלימות בקונפליקטים ברחבי העולם.
המכון נוסד בשנת 1983 על ידי ג'ין שארפ, וקרוי על שם המדען המפורסם, אלברט איינשטיין שהיה מחויב לאי אלימות, וגילה בשנותיו המאוחרות חשיבות גדולה בצמצום האלימות בעולם.
המכון מוקדש לקידום מחקר ושימוש פעולה אסטרטגי בסכסוכים אלימים ברחבי העולם.
בין מטרותיו מונה המכון מחויבות להגנה על חופש, חירויות ומוסדות דמוקרטיים וצמצום האלימות הפוליטית בעולם באמצעות קידומן של אסטרטגיות של פעולה לא אלימה כחלופה.
המוסד תומך בפרויקטים מחקריים, פעיל בייעוץ לתנועות התנגדות לדיכוי ותומכי דמוקרטיה ברחבי העולם (כולל קבוצות בבורמה, תאילנד, טיבט, לטביה, ליטא, אסטוניה, בלארוס, סרביה, שטחי הרשות הפלסטינית ועוד), ופועל לפרסם את העוצמה ואת הפוטנציאל של המאבק הלא אלים ברחבי העולם באמצעות הפצת חומרים כתובים, תרגומים, סדנאות, וקידום הרעיון בתקשורת.
המכון הוציא לאור עצמאית ובשיתוף פעולה עם גופים נוספים עשרות כותרים בנושא ועשרות תרגומים לשפות שונות.
מכון אלברט איינשטיין מעמיד לשימוש חופשי של אנשים מרחבי העולם את פרסומיו המתורגמים ל-42 שפות שונות, כולל ספרים שלמים מאת ג'ין שארפ וממשיכי דרכו הזמינים באתר האינטרנט של המכון להורדה ושימוש ללא תמורה.
מכון בן-צבי לחקר קהילות ישראל במזרח הוקם ב-26 בנובמבר 1947, ביוזמת יצחק בן-צבי, לימים נשיאה השני של מדינת ישראל.
בן-צבי הגדיר את מטרת המכון "להציל מכיליון את נכסי הרוח של היהודים במזרח התיכון, ולעודד את חקר קורותיהם ותרבותם".
משנת 1973 מנוהל המכון בשיתוף יד יצחק בן-צבי והאוניברסיטה העברית בירושלים לפי פקודת ההקדשות לצורכי צדקה.
בשנת תשמ"ה (1985), זכה המכון בפרס ישראל על תרומתו הרבגונית לחקר ההיסטוריה והתרבות של יהודי ספרד והמזרח.
ההגדרה "קהילות ישראל במזרח" מכוונת לכל הקהילות שאינן שייכות ליהדות אשכנז; דהיינו, הן הקהילות בארצות האסלאם - מגבולות הודו ועד לקצות אפריקה המערבית, וממרכז אסיה ועד לתימן – והן לארצות שבהם שלטה הדת הנוצרית, כדוגמת ספרד, איטליה, גאורגיה, ארמניה ואתיופיה, וכן לפזורה הספרדית בארצות המערב.
המכון זוכה להכרה בינלאומית כמוסד המוביל בעולם בתחום זה, מהווה מרכז למפגשי חוקרים מאוניברסיטאות רבות בארץ ובעולם, ויוזם ותומך במחקרים רבים.
אירועי המכון כוללים כנסים בינלאומיים, ימי עיון, ערבי ספר ופעילויות ציבוריות וחינוכיות נוספות, הנתמכות על ידי "המרכז לשילוב מורשת יהדות המזרח" ב"מזכירות הפדגוגית" במשרד החינוך.
אוספי המכון השמורים בספריית יד יצחק בן-צבי כוללים מגוון כתבי יד עתיקים, ספרים נדירים ועיתונים בשלל לשונות היהודים כגון: לאדינו, ערבית יהודית, בוכרית, אמהרית, פרסית יהודית, מאליאלאם, קרימצ'אקית ועוד, מתקופות שונות ומקהילות יהודיות שחלקן כבר אינן וחלקן עודן קיימות.
לצד זה מצויים בספרייה עשרות אלפי מסמכים מקהילות שונות.
מסמכים ציבוריים, מכתבים, אוספי מסחר ותיעוד נדיר מארצות המזרח השונות.
כתב היד החשוב, הנמצא ברשותו של המכון, הוא "כתר ארם צובא", אשר חוקרי המקרא רואים בו את הנוסח המדויק ביותר של התנ"ך.
תנאי השימור הקפדניים של "כתר ארם צובא", גרמו להעברתו להצגה דרך קבע בהיכל הספר במוזיאון ישראל יחד עם המגילות הגנוזות.
ראשת מכון בן-צבי (נכון למאי 2022) היא פרופ' מרים פרנקל ויושב ראש הוועדה האקדמית המכהן הוא פרופ' משה אידל.
עד לספטמבר 2015 פעל במסגרת המכון "מפעל פרידברג לחקר הגניזה"; עד לספטמבר 2018 פעל במסגרת המכון "המרכז לחקר יהדות תימן ותרבותה ע"ש עובדיה בן-שלום" בראשות פרופ' בת ציון עראקי קלורמן.
ברוד של MIT והרווארד () ובקצרה מכון ברוד (Broad Institute) הוא מרכז מחקר גנומי וביורפואי בקיימברידג', מסצ'וסטס שבארצות הברית.
המכון הוא ארגון מחקר עצמאי ללא מטרות רווח הפועל בשיתוף פעולה עם המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT) ואוניברסיטת הרווארד וחמשת בתי החולים האוניברסטאיים של הרווארד.
תוכנית להקמת מכון מחקר רב תחומי ופתוח נעשתה ב-2002–2003, על ידי בני הזוג אלי ואדית ברוד, MIT, מכון וייטהד, הרווארד ובתי החולים האוניברסיטאיים שלו (המרכז הרפואי בית ישראל דיקונס, בריגהאם אנד וימנ'ס, בית החולים לילדים של בוסטון, מכון הסרטן דנה-פרבר, בית החולים הכללי מסצ'וסטס).
המכון נוסד באופן רשמי במאי 2004, כשהקמתו נעשתה בסיועם של אלי ואדית ברוד שתרמו להקמתו 100 מיליון דולר.
בני הזוג המשיכו לתרום למכון, ובשנים 2005, 2008 ו-2013 תרמו למעלה מ-500 מיליון דולר נוספים.
המכון מורכב ממעבדות ליבה, תוכניות מחקר ופלטפורמות.
תוכניות המחקר עוסקות בתחומים סרטן, גנטיקה של אוכלוסיות וגנטיקה רפואית, ביולוגיה גנומית ומעגלים תאיים, ביולוגיה כימית, מטבוליזם, מחלות מידבקות, מחקר פסיכיאטרי, ריצוף גנומי ואפיגנומיקה.
המכון מפעיל פלטפורמות שהן קבוצות של חוקרים מקצועיים העוסקים במחקר ובפיתוח של כלים טכנולוגיים למחקר.
המכון מפעיל את אחד ממרכזי הריצוף הגנומיים הגדולים בעולם.
בראש המכון עומד אריק לנדר.
מכון בנין שלם הוא מכון העוסק בנושאי זוגיות, בניין המשפחה, ייעוץ, הדרכת כלות, הורות וחינוך ילדים.
המכון נוסד בשנת תשנ"ח על ידי הרב אוהד תירוש ואשתו הרבנית דנה תירוש, שעומדים בראשו.
מקיים במהלך השנה אירועים וימי עיון וכן כנסי קיץ.
בנוסף מקיים המכון פעילויות פרטניות כגון הדרכת כלות וייעוץ זוגי.
בשנת תשע"ו החל המכון להעביר ימי עיון למורים בחמ"ד.
משרדי המכון נמצאים בשכונת קריית משה ופעילותו מפוזרת בכל הארץ ובפרט במדרשת הרובע.
המכון מקיים כנס קיץ לנשים המתקיים מדי שנה במשך שלושה ימים בבנייני האומה בנושאי זוגיות, בניין המשפחה, ייעוץ, הדרכת כלות, הורות וחינוך ילדים.
בכנס משתתפות בכל שנה כ-6000 נשים.
מרצים בו רבנים, רבניות, אנשי ציבור ואנשי חינוך.
הכנס מתקיים החל משנת תשנ"ח (1998), וממשיך להתקיים מדי קיץ מאז ועד היום (נכון ל-2023).
במקביל נערך כנס לגברים בו משתתפים כמה מאות גברים.
בכנס משתתפות נשים דתיות, מסורתיות וחילוניות.
הדרכת כלות - הכנה הלכתית, רעיונית ומעשית לקראת החתונה וחיי הנישואין, עם מדריכת כלות.
ייעוץ - מוקד טלפוני של ייעוץ, זוגי ומשפחתי.
מרקם - עריכת חופות לזוגות מהמגזר החילוני.
בוקר לימוד לנשים נשואות - העשרה זוגית, חינוך ילדים ומתבגרים, העצמה נשית.
קורסי ערב בנושא חינוך ילדים.
תוכנית דו שנתית לנשות מקצוע בתחום הנפש ולסטודנטיות במקצועות טיפוליים.
הרבנית דנה תירוש, ראש מכון בנין שלם.
הרבנית דנה סליי, ראש מדרשת הרובע
הרבנית אסתר לבנון - אשת הרב אליקים לבנון
הרבנית קתי מנדלביץ - אשת הרב יוסף מנדלביץ, מרצה ומדריכת כלות במכון פוע"ה
מכון בני דוד פסגות הוא כולל ציוני דתי ללימודי רבנות ודיינות ביישוב פסגות.
הכולל הוקם בשנת ה'תשמ"ב (1981) על ידי שישה אברכים מהכולל לדיינות בישיבת כרם ביבנה, ביניהם הרב אליעזר איגרא.
והיה הכולל הציוני-דתי העצמאי הראשון לדיינות.
לאחר חיפושים, נבחר הרב משה מרדכי פרבשטיין מישיבת עטרת ישראל (כיום ראש ישיבת חברון כנסת ישראל) לראש הכולל כשלצידו עמד בראשות הכולל הרב ישראל קליין.
הרב פרבשטיין כיהן כראש הכולל עד להתמנותו לדיין בבית הדין בנתניה בשנת ה'תשנ"א, והרב קליין הביא במקומו את הרב אריה ליהמן, שהיה קודם לכן ראש הכולל לדיינות בישיבת כרם ביבנה, והוא החזיק בתפקיד במשך כשנתיים.
לאחריו עמד בראשות הכולל הרב אברהם יצחק כלאב (ר"מ בישיבת מרכז הרב ואב"ד ירושלים), ולאחריו הרב דוד בר שלטון (כיום, דיין בבית הדין בפתח תקווה).
כיום עומד בראש הכולל רב היישוב הרב שלמה יוסף וייצן, בוגר הכולל.
ניהולו האדמיניסטרטיבי של הכולל הופקד בתחילה בידיהם של אלי קליין (מנכ"ל ישיבת כרם ביבנה), אבינועם בן נון והרב עוזי קלכהיים, וכיום מבוצע בהתנדבות על ידי תושבים מהיישוב.
הכולל ממוקם בבית הכנסת הספרדי של היישוב פסגות.
משך המסלול בכולל הוא כשמונה שנים, ובמהלך התוכנית ניגשים האברכים למבחנים של הרבנות הראשית.
בכולל לומדים עשרות אברכים, ותנאי הקבלה אליו גבוהים.
הכולל נחשב קרוב באופיו לזרם "מרכז הרב", מנחה במיוחד ללימודי תורת הראי"ה קוק על פי דרכו של בנו הרצי"ה, ולומדים בו בוגרי ישיבות מגוונות.
אברכי הכולל מעבירים שיעורים וחברותות לבני היישוב.
הם ענו על אלפי שאלות בסוגיות חושן משפט ואבן העזר במדור שאל את הרב בעיתון בשבע ובאתר ישיבה.
הרב אהרן איזנטל - רב היישוב חיספין ור"מ בישיבת הגולן.
הרב אליעזר איגרא - דיין בבית הדין הרבני הגדול, לשעבר רב היישוב כפר מימון.
הרב יהודה שטרן - רב היישוב אלקנה.
הרב ישראל רוזנברג - ר"מ בישיבת ברכת משה לשעבר.
הרב חנניה צור - ר"מ בישיבות תיכוניות ומנהל בית הספר לנוער נושר "צור ישראל".
רו"ח מימון בן-דוד - מבעלי משרד רואי החשבון "ליאון-אורליצקי ושות'".
הרב שלמה יוסף וייצן - ראש הכולל ורב היישוב.
הרב דוד סתיו - רב היישוב שוהם ויושב-ראש ארגון צהר.
הרב שלמה שושן - ראש ישיבת ההסדר בבית שאן ודיין בבית הדין הרבני טבריה-צפת.
הרב שי פירון - לשעבר מראשי ישיבת אורות שאול בפתח תקווה.
חבר הכנסת מטעם מפלגת "יש עתיד" ושר חינוך בממשלת ישראל.
הרב בניהו ברונר - נשיא ישיבת ההסדר בצפת, אב"ד ברשת ארץ חמדה גזית, אב בית דין לגיור, דוקטור למקרא, ראש בית המדרש לבנים והמדרשה לבנות במכללה אקדמית צפת.
הרב בנימין קלמנזון- ראש ישיבת ההסדר בעתניאל.
הרב אברהם זרביב - דיין בבית הדין הרבני תל אביב.
לשעבר ראש המכינה ביישוב בית אל.
הרב ניר אביב - דיין בבית דין לממונות בירושלים וכוכב יעקב, מחבר ספרי שו"ת, ר"מ בישיבת ההסדר היכל אליהו, ראש כולל דיינות בישיבת הכותל
הרב יוסף יגודה - אב"ד הרבני בחיפה
הרב ציון כהן - ר"מ בישיבת ההסדר קרני שומרון, ואב"ד ברשת ארץ חמדה גזית.
הרב חיים בזק - אב"ד הרבני בצפת
הרב אוריאל לביא - אב"ד הרבני בירושלים
הרב אריה אוריאל - דיין בבית הדין הרבני בנתניה
הרב דוד בר שלטון - דיין בבית הדין הרבני בפתח תקווה
הרב יהודה ישעיהו גליק - אב"ד הרבני בפתח תקווה
הרב חיים יואל בלוך - ראש הכולל לדיינות "משפטי ארץ" בעפרה, ואב"ד ברשת ארץ חמדה גזית.
הרב רפי פוירשטיין - רב קהילה בשכונת הר נוף בירושלים, מראשי ארגון "צהר".
ישראל גנץ - ראש מועצה אזורית מטה בנימין.
הרב דניאל לונצר - רב היישוב איתמר.
הרב גבריאל אלקובי - ראש מוסדות "יוסף שלום" בשער בנימין ומחבר ספרים.
מכון אברהמסון הוא שמה של רשת מכוני רפואה אלטרנטיבית בישראל, בבעלות אהוד אברהמסון, העוסקת בגמילה מעישון, מסוכר ופחמימות, מקנאביס ומאלכוהול.
החברה משתמשת בשיטה שהיא קניין רוחני שלה ונקראת "שיטת אברהמסון".
החברה הוקמה בשנת 1983 בידי אהוד אברהמסון.
רשת המכונים פרוסה ברחבי ישראל ומחזיקה סניפים בארצות הברית, מרכז אמריקה וטורקיה.
בינואר 2017 ציינה החברה בתקשורת את המטופל ה-100,000 שלה .
שיטת אברהמסון הומצאה ופותחה על ידי אהוד ועמי זכאי ג'ק אברהמסון.
השיטה נועדה לגמול אנשים מעישון, סוכר, פחמימות, סמים ואלכוהול ולעבור לאורח חיים בריא יותר.
השיטה היא שיטת רפואה הוליסטית המשלבת, לצד ייעוץ, רעיונות מהרפואה הסינית כמו שימוש בנקודות לחיצה.
בנוסף לטיפול מפעיל המכון מערך תמיכה המשלב מאמנות אישיות, דיאטניות, וקבוצות תמיכה.
במסגרת טיפול הגמילה מסוכר וגלוטן כתב המכון את "טעמים בריאים", ספר מתכונים המותאם לתפריט של הטיפול.
במקביל המכון מפתח מוצרי מזון ללא תוספת סוכר וגלוטן.
הטיפול במכון מתבצע בפגישה אחת בלבד.
לטענת המכון, גמילה בטיפול חד-פעמי יעילה יותר מהפסקה הדרגתית.
המכון מסתמך בין היתר על מחקר על קרוב ל־700 איש שבחן את ההבדלים בין גמילה בבת אחת לבין גמילה הדרגתית.
עם זאת, סקירת קוקרן של 51 מחקרים הכוללים מעל 22,000 איש לא מצאה הבדל באפקטיביות בין הפסקה פתאומית או הדרגתית.
הסקירה ציינה גם כמה שיטות המגבירות את סיכויי ההצלחה: תרופת המרשם ורניקלין, טיפולי החלפת ניקוטין כמו מסטיק ומפגשי תמיכה.
המכון מציג בפרסומיו ובאתר האינטרנט שלו אחוזי הצלחה גבוהים במיוחד, לעיתים מעל 90%, בטיפולי גמילה שונים.
עם זאת, לטענת מבקרים, לא פורסמו נתונים מפורטים או מחקרים בלתי תלויים התומכים בטענות אלו.
בדו"ח של ארגון "אמון הציבור" צוין כי המכון לא סיפק מידע מבוסס שיתמוך באחוזי ההצלחה המוצהרים, אף לאחר פנייה ישירה אליו.
שיטת הטיפול של המכון מבוססת על עקרונות מעולם הרפואה המשלימה, בהם רפלקסולוגיה, ביו-אנרגיה ואיזון צ'קרות.
שיטות אלו אינן מוכרות כחלק מהרפואה מבוססת הראיות, ולעיתים מסווגות כפסאודו-מדע על ידי הקהילה המדעית, בשל היעדר תימוכין מחקריים תקפים.
מכון איינשטיין למתמטיקה הוא המחלקה למתמטיקה של האוניברסיטה העברית בירושלים.
המכון הוא חלק מהפקולטה למתמטיקה ומדעי הטבע, שממוקמת בקמפוס אדמונד י.
במסגרת המכון מתקיימים, מלבד מחקר במגוון תחומים במתמטיקה, גם הוצאתו לאור של כתב-העת הישראלי למתמטיקה, Israel Journal of Mathematics, וכן ספרייה למתמטיקה ולמדעי המחשב.
ראש המכון הוא פרופסור יעקב סולומון.
עם הקמת האוניברסיטה העברית ב-1925 הוחלט על הקמת מכון למתמטיקה עיונית.
המכון הוקם בחורף 1927 עם הגעתו של אדמונד לנדאו לעמוד בראשו.
כבר בסוף אותה שנה עזב לנדאו וכראשי מכון תפסו את מקומו אברהם הלוי פרנקל ומיכאל פקטה.
עד 1948 ישב המכון בהר הצופים, בבניין איינשטיין-ווטנברג למתמטיקה שנחנך ב-1928.
בשנת 1970, נוסדה במכון המחלקה למדעי המחשב, שלימים הפכה למכון בפני עצמו, מכון בנין להנדסה ולמדעי המחשב.
כמו כן, המרכז לחקר הרציונליות שבאוניברסיטה כולל בתוכו, בין השאר, מתמטיקאים שצמחו במכון, בפרט בתחומי תורת המשחקים וכלכלה מתמטית.
בין בוגרי וחוקרי המכון, ניתן למצוא:
ישראל אומן, חתן פרס נובל לכלכלה, חוקר בתחום תורת המשחקים.
הלל פורסטנברג, חתן פרס אבל, חוקר בתחום תורת הקבוצות, התורה הארגודית ותורת המספרים.
אילון לינדנשטראוס, זוכה מדליית פילדס, חוקר בתחום התורה הארגודית ותורת המספרים.
שהרן שלח, חתן פרס וולף, חוקר בתחומים לוגיקה מתמטית, תורת המודלים ותורת הקבוצות
דוד קשדן, חתן פרס שאו, חוקר בתחום תורת ההצגות של חבורות, הוגה תכונת קשדן
אברהם הלוי פרנקל, חוקר בתחום תורת הקבוצות.
אקסיומות צרמלו-פרנקל נקראות על שמו ועל שם ארנסט צרמלו.
אדמונד לנדאו, חוקר גרמני-יהודי שעסק בתורת המספרים, והיה ממקימי האוניברסיטה העברית
יעקב לויצקי, ידוע בתרומתו המשמעותית למחקר באלגברה מודרנית
שמשון עמיצור, חוקר תורת החוגים
אריה דבורצקי, מחקרים בתורת טורי דיריכלה כלליים, תורת ההסתברות ותורת המשחקים
אלכסנדר לובוצקי, חתן פרס ישראל, חוקר בתחום תורת החבורות
אליהו ריפס, הידוע בזכות מחקריו בתורת החבורות הגאומטרית ובשל עבודתו על הצופן התנ"כי
צליל סלע, חוקר בתחום תורת החבורות, חתן פרס ארדש
תמר ציגלר, כלת פרס ארדש, חוקרת בתחומים קומבינטוריקה אדיטיבית, התורה הארגודית ותורת המספרים
רות לורנס-נאימרק, חוקרת בתחומי תורת הקשרים והטופולוגיה האלגברית
מכון אומגה ללימודים הוליסטים הוא מרכז ריטריטים רוחני ללא כוונות רווח הממוקם בריינבק, ניו יורק, נוסד בשנת 1977 על ידי אליזבת לסר וסטפן רכטשאפן, בהשראת המיסטיקן הסופי, וילאיאט אינאיאט קאן והאקומניה הרוחנית שלו, לימים המכון גדל ומציע שעורים למעל 25,000 אנשים בשנה, בקמפוס.
המכון הצהיר כי משימתו היא "לספק תקווה וריפוי ליחידים וחברה דרך חוויות לימוד חדשניות המעוררות את הטוב ביותר של הרוח האנושית".
סדנאות אומגה, כנסים, סדנאות נסיגה מכוונות לצור דיאלוגים על שילוב של רפואה מודרנית וריפוי טבעי; לחבר מדע, רוחניות ויצירתיות; ולבנות יסודות למסורות חדשות של אורח חיים.
בין המרצים שהעבירו הרצאות וקורסים במכון ניתן למנות: אל גור, כריסטופר ריב, איזבל איינדה, סאלי פילד, אדיאשנטי, מאיה אנג'לו, דיפאק צ'ופרה, ג'יין גודול, אלן גינסברג, גלוריה סטיינם, פיט סיגר, פיליפ גלאס, בטי ויליאמס ורבים נוספים.
מכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות הוא מכון מחקר הנמצא בקמפוס אוניברסיטת בן-גוריון בנגב שבמדרשת בן-גוריון המתמקד בלימודי ישראל.
המכון עוסק בלימוד, תיעוד וחקר ההיסטוריה, ההגות, הפוליטיקה, התרבות, החברה והמרחב הגאוגרפי של ישראל והתנועה הציונית מתוך מבט רב-תחומי, ומחויב לטיפוח חקר פועלו של דוד בן-גוריון, ראש ממשלתה הראשון של מדינת ישראל.
בראש המכון עומד נכון לספטמבר 2024 פרופ' אריה ספוזניק.
לצדו של המכון האקדמי פועל מרכז חינוכי – המכון למורשת בן-גוריון.
המכון הוקם מכוח חוק דוד בן-גוריון תשל"ז–1976 ועל יסוד אמנה שנחתמה בשנת 1982 בין המכון למורשת בן-גוריון לאוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
המכון מטפח מחקר והוראה רב-תחומיים במדעי הרוח והחברה ומתמקד בתהליכים החברתיים, הכלכליים, הפוליטיים וההגותיים שהוליכו לכינונה של מדינת ישראל ועיצבו את התפתחותה.
במכון מתקיימות תוכניות לימוד אקדמיות לתואר ראשון, במסלול ללימודי מדינת ישראל, ותוכנית בין-לאומית לתואר שני בלימודי ישראל.
המכון משמש אכסניה לתלמידי מחקר מתקדמים לתואר שלישי ובתר-דוקטורנטים מהארץ ומהעולם.
במכון חמישה עשר חברי סגל אקדמי החוקרים מגוון רחב של היבטים בתולדות ישראל, אשר יזמו והקימו שתי תוכניות לימוד אקדמיות:
תואר ראשון, במסלול ללימודי מדינת ישראל בפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטת בן-גוריון.
המסלול נועד להקנות ידע והבנה במגוון רחב של נושאים הקשורים במדינת ישראל, חברתה ותרבותה, מתוך גישה רב תחומית.
תוכנית הלימודים עוסקת בחקר ישראל מתקופת היישוב והמאבק להקמת המדינה דרך הצמתים המרכזיים בתולדות מדינת ישראל ועד לימינו.
התוכנית כוללת נושאים כמו: המבנה החברתי של ישראל, בעיות חברה וכלכלה, מיעוטים בחברה הישראלית, ישראל והתפוצות, מדיניות החוץ והביטחון, ישראל והעולם הערבי, דמוגרפיה והתיישבות, הגות ציונית וישראלית, תרבות ואמנות.
התוכנית הבין-לאומית ללימודי ישראל ע"ש וודמן-שלר לתואר שני (WSISIP).
התוכנית מיועדת לסטודנטים המבקשים לרכוש הבנה מקיפה של המורכבות של ישראל ושל התפתחותה.
התוכנית מאמנת את תלמידיה כמנהיגים בקהילות משלהם, המצוידים ברמה גבוהה של ידע והבנה של העבר וההווה של ישראל, ועומדים לקראת צורכי העתיד.
מרכז עזריאלי ללימודי ישראל (מעל"י) פועל במסגרת המכון ומאגד בתוכו חברי סגל אקדמי מהמכון ומשמש מסגרת לחדשנות מחקרית ואינטראקטיבית בין חברי סגל בכירים וחוקרים צעירים מדרגת דוקטורנטים ומעלה.
מעל"י משמש גם אכסניה למומחים מוכרים בתחומם שאינם מכהנים כחברי סגל במוסדות להשכלה גבוהה (חוקרים נלווים), וכן משמש כמסגרת למדענים אורחים באוניברסיטת בן-גוריון בנגב מתחום לימודי ישראל.
נכון לשנת 2022 בראש המכון עומדת פרופ' פולה קבלו.
במוקד העיסוק של מעל"י נמצאים "לימודי ישראל", שדה מחקר החותר להיכרות מעמיקה ורב-ממדית עם המציאות הישראלית כמרחב רעיוני, פוליטי, חברתי ותרבותי – בעבר ובהווה.
ייחודו של מעל"י הוא בשיתוף פעולה מחקרי בין החברים בקבוצות המחקר ובחציית הגבולות הדיסציפלינריים המקובלים.
מתקיים שיתוף פעולה בין חוקרים וחוקרות בדרגות אקדמיות שונות – החל מתלמידי מחקר לתואר שלישי (דוקטורנטים) המשך בעמיתי בתר-דוקטורט וחוקרים נלווים וכלה בחוקרים מנוסים וותיקים.
על יסוד חוק דוד בן-גוריון (תשל"ז–1976) פועלת במכון בן-גוריון לחקר ישראל והציונות זה קרוב לארבעים שנה הוצאת ספרים אקדמית המוציאה לאור ספרי מחקר על אודות החברה בישראל, העם היהודי, מדינת ישראל והתהליכים שהוליכו לכינונה ומעצבים את דמותה.
לכל אחת משלוש ספריות אלה מערכת אקדמית עצמאית משלה.
המכון מוציא לאור שני כתבי עת אקדמיים שפיטים:
עיונים: כתב עת רב תחומי לחקר ישראל – כתב עת מדעי רב-תחומי הרואה אור מאז 1991, העוסק בישראל מנקודות מבט מחקריות שונות ובשלל תחומי דעת.
עיונים רואה אור בשתי סדרות: סדרת המאסף וסדרת נושא.
עורכי כתב העת הם פרופ' עופר שיף ופרופ' אבי בראלי, עורך משנה ד"ר אורן קלמן.
Israel Studies – כתב עת אקדמי רב-תחומי שנוסד בשנת 1996 ועוסק בהיסטוריה, בחברה, בפוליטיקה ובתרבות של מדינת ישראל.
כתב העת רואה אור בשיתוף מרכז שוסטרמן באוניברסיטת ברנדייס ובהפקת ההוצאה לאור של אוניברסיטת אינדיאנה.
שיתוף הפעולה עם אינדיאנה בא לידי ביטוי גם בסדרת ספרים באנגלית המוקדשת גם היא לחקר ישראל – Israel Studies Books.
עורך כתב העת הוא פרופ' אריה ספוזניק, רכזת כתב העת היא נועה רבינסקי רייכל.
פרופ' קובי פלד הוא יו"ר הנהלת הוצאת מכון בן-גוריון.
סמדר רוטמן היא הממונה על ההוצאה לאור.
ספריית המכון – במכון פועלת ספרייה אקדמית המרכזת עשרות אלפי ספרים בתחומי המחקר של המכון, ועיתונות של היישוב היהודי בארץ משנות העשרים של המאה העשרים.
בספרייה אוסף של כל הספרים שנכתבו על ידי בן-גוריון ועליו, בעברית ובשפות אחרות.
נמצא בה אוסף מצולם של מאמרים על ומאת בן-גוריון, שהופיעו בדפוס בעברית ובשפות אחרות, מתוך ספרים, עיתונים וכתבי עת.
ארכיון בן-גוריון – הארכיון שואב את מעמדו החוקי והמשפטי מ"חוק בן-גוריון", שחוקק בכנסת בשנת תשל"ז (1976).
בארכיון מכונסים אוספים ועיזבונות המכילים מאות אלפי פריטים.
גרעין הארכיון מבוסס על ארכיונו האישי של דוד בן-גוריון שהופקד בו לאחר מותו.
לצד גרעין חשוב זה, הוקם בארכיון אוסף של תיעוד היסטורי אשר צולם מארכיונים רבים וביניהם: ארכיון המדינה, הארכיון הציוני המרכזי, ארכיון מפלגת העבודה בבית ברל, ארכיון ז'בוטינסקי, ארכיון העבודה במכון לבון, ארכיון לוי אשכול ועוד.
לצד הארכין מוצגת תערוכת קבע המנגישה לציבור הרחב מסמכים מרכזיים מתוכו.
את התערוכה אצרו פולה קבלו, עדי שרצר ועדי פורטוגז והיא זכתה בפרס נשיא המדינה וראש הממשלה להנצחת זכרו של דוד בן-גוריון.
מכון אורות הירושלמי הוא מכון מחקר תורני, העוסק במחקר התלמוד הירושלמי.
המכון פועל להחזרתה של תורת ארץ ישראל לתודעה הציבורית על ידי לימוד תלמוד ירושלמי לאור משנתו של הרב קוק והרב גורן.
"מכון אורות הירושלמי - תלמודה של ארץ ישראל" נוסד בקיץ תש"ס 2000 ביוזמה משותפת של הרב שאר ישוב כהן, רבה של חיפה וראש מוסדות אריאל, ששימש גם כנשיא המכון עד יום פטירתו, והרב (ד"ר) אברהם בל"ס, המשמש כראש המכון.
המכון החל את פעולתו בבית אריאל בירושלים.
בקיץ תשס"א 2001 עבר המכון לפעול ביישוב מבואות יריחו כהמשך לישיבת יריחו שבנשיאות הרב חנן פורת ובהנהלת נחי אייל.
לאחר ארבע שנות פעילות, בתשס"ה 2005 חזר המכון לבית אריאל.
באותה שנה זכה המכון למימון של משרד החינוך כמכון בעל חשיבות לאומית.
בשנת תשע"א 2011 הקימו הרב אברהם בל"ס והרב חגי ניר עמותה בשם בשורת הארץ ע"ש יוסף, נפתלי ודבורה בלס אשר נתנה את הגב הכלכלי למכון.
בשנה זו עבר המכון לפעול בהיכל שלמה שם הוא פועל עד היום.
בשנת תשע"ז 2017 שינה המכון את שמו למכון אורות הירושלמי.
משנת תשע"ז 2017 המכון הוכר רשמית כמכון מחקר ומתוקצב על ידי משרד התרבות.
חזונו של המכון הוא להרחיב את לימוד התלמוד הירושלמי מתוך תפיסה כי לימוד תלמוד זה הוא המקור לציונות הדתית, וכי הוא יקדם חיים ציבורים תקינים בארץ ישראל.
מכון אורות הירושלמי פועל בכמה תחומים:
הוצאה לאור של מסכתות תלמוד הירושלמי : המכון הוציא כשמונה מסכתות של התלמוד הירושלמי: מסכת ברכות(שני כרכים), מסכת תעניות, מסכת מועד קטן, מסכת שקלים, מסכת ראש השנה, מסכת מגילה, מסכת סוכה, מסכת חגיגה, ומסכת פאה.
הפירוש הוא פירוש מדעי ומבוסס על כתב יד ליידן.
ייחודה של הוצאת המכון היא בכך שהיא מתבססת על הקבלות בין התלמוד הירושלמי למדרשים ארץ ישראלים (מדרשי רבה), וכן בסוף בכך שכל סוגיה מובאת הסוגיה המקבילה בתלמוד הבבלי.
בנוסף, בהוצאה זו התלמוד הירושלמי מתפרש כפשוטו ולא בהכרח בהתייחס לתלמוד הבבלי, זאת בשונה מפרשני התלמוד הירושלמי "פני משה" ו"קרבן העדה".
הוצאה לאור של פרסומים בנושא מחשבת ישראל: מחקר השוואתי בין התלמוד הבבלי לירושלמי במסכתות ראש השנה, תעניות ומגילה, על סדר פרשות השבוע ודגשים חינוכיים כפי שהם מופיעים בתלמוד הירושלמי ונושאים אקטואליים בראי התלמוד הירושלמי.
הוצאה לאור של פרסומים שוטפים: "צוהר", "התלמוד הירושלמי כמקור לציונות הדתית", "שו"ת הירושלמי", "מאורות הירושלמי", וכן ערכת דפי מקורות למרצים.
פעילויות תרבות לקהל הרחב: המכון מקיים שבתות עיון המשלבות הרצאות בנושאים מגוונים העולים מן התלמוד הירושלמי.
תחרות כתיבה והענקת "פרס היצירה הירושלמי": המכון עורך תחרות חיבור יצירות תורניות על התלמוד הירושלמי בין ישיבות ומדרשות שונות, כולל מדרשות לבנות.
בשנת תשע"ט 2019 המכון פרסם חוברת "יצירות ארץ ישראליות" המאגדת את החיבורים המצטיינים.
מכון אלן טיורינג הוא מכון מחקר למדע הנתונים ובינה מלאכותית, שנוסד בשנת 2015 בלונדון, שבבריטניה על שם המדען אלן טיורינג, חלוץ המחשוב והמתמטיקאי הבריטי.
מכון אלן טיורינג הוא ישות משפטית עצמאית במגזר הפרטי הפועל ללא כוונת רווח.
המכון הוא מיזם משותף בין חמישה מוסדות אקדמיים; אוניברסיטת קיימברידג', אוניברסיטת אדינבורו, אוניברסיטת אוקספורד, יוניברסיטי קולג' לונדון ואוניברסיטת ווריק, שנבחרו על ידי ביקורת עמיתים.
מכון אלן טיורינג הוא תוצר עקיף של מכתב מאת המועצה למדע וטכנולוגיה (CST) לראש ממשלת הממלכה המאוחדת ביוני 2013 המתאר את "עידן האלגוריתמים".
במכתב מוצג המקרה; "הממשלה, העובדת עם האוניברסיטאות והתעשייה, צריכה ליצור מרכז לאומי לקידום מחקר מתקדם באלגוריתמים ויישומו במדעי הנתונים".
המימון להקמת המכון הגיע מהשקעה של 600 מיליון ליש"ט עבור '8 הטכנולוגיות הגדולות' ובמיוחד ממה שמכונה 'נתוני עתק', נחתם על ידי ראש ממשלת בריטניה בשנת 2013 והוכרז על ידי שר האוצר של בריטניה, ג'ורג' אוסבורן בשנת התקציב 2014. עיקר ההשקעה 'נתוני עתק' הופנתה לתשתית חישובית.
מהיתר, 42 מיליון ליש"ט הוקצו למכון לכיסוי התקופה הראשונית של חמש שנות פעילותו.
חמש האוניברסיטאות המייסדות תרמו כל אחת 5 מיליון ליש"ט למכון בנוסף למימון מהתעשייה, קרנות וגופים ממשלתיים.
מכון אלן טיורינג משתלב בגוף ארגוני מורכב הכולל את (ODI), 'מקלעת דיגיטלית' והשקעות בתשתיות.
תפקידו הספציפי של המכון יהיה לספק את המומחיות והמחקר הבסיסי במתמטיקה ואלגוריתמים הנחוצים לפתרון בעיות בעולם האמיתי.
בשנת 2018 הצטרפו לשותפות שמונה מוסדות נוספים והם: אוניברסיטת קווין מרי בלונדון, אוניברסיטת לידס, אוניברסיטת מנצ'סטר, אוניברסיטת ניוקאסל, אוניברסיטת סאות'המפטון, אוניברסיטת בירמינגהם, אוניברסיטת אקסטר ואוניברסיטת בריסטול.
שותף נוסף במייזם, הוא המייסד הראשי של המכון: (EPSRC).
האחריות העיקרית להקמת מכון אלן טיורינג הוטלה על המועצה והמשך עיצוב המכון על המחלקה לעסקים, אנרגיה ואסטרטגיה תעשייתית (BEIS) ועל המשרד הממשלתי למדע .
לכל אחת מהאוניברסיטאות המיסדות יש נציג במכון המשמש כמתווך בין המוסד האקדמי והמכון.
המכון מנוהל על ידי חבר הנאמנים המשמשים גם כמנהלים.
חבר הנאמנים מורכב מחברים עצמאיים ומועמדים לנאמנים מכל אחד משותפי המיזם המשותף.
ועדת ייעוץ למחקר וחדשנות המורכבת מארבע קבוצות עבודה.
פעילויות המחקר של המכון מבוצעות על ידי מועצה מייעצת מדעית המורכבת ממומחים בינלאומיים בתחום מדעי המידע ויישומיו, שנפגשים מדי שנה לבחינת התוכנית המדעית.
צוות מנהלי תוכניות מפקח על תוכניות מחקר שנערכו במכון יחד עם שותפים אסטרטגיים.
נציגים מהשותפים האסטרטגיים מתכנסים באופן קבוע במועצה לשותפים אסטרטגיים.
תפקידה של מועצה זו הוא לייעץ לחבר הנאמנים על התוכן והתרגום של המחקר שנוצר על ידי מכון טיורינג, ולעבוד עם המכון ועם השותפים האסטרטגיים על מנת לזהות הזדמנויות חדשות להזדמנויות למחקר ולתרגום שיתופי.
מועצת הפיתוח המסחרי מעניקה ייעוץ למכון, מאפשרת את מסחור המחקר של המכון ואת מעורבותו בסקטור המסחרי.
במכון אלן טיורינג יש תוכנית מלגות לשם כבוד שנועדה להכיר באנשים שתמכו במידה ניכרת במכון וביעדיו.
כל מי שעוסק בקהילת טיורינג יכול למנות עמית כבוד.
חבר הנאמנים בוחן מועמדויות, וממנה מספר מועט של עמיתי כבוד בכל שנה.
האינטרסים ארוכי הטווח של שותפי האוניברסיטה של המכון מיוצגים על ידי מועצת השותפים מהאוניברסיטאות, המייעצת למכון בהקשר לאסטרטגיית ההשכלה הגבוהה בבריטניה.
יושב הראש של המכון שמונה בשנת 2022, הוא דאג גור והמנהלת הכללית משנת 2023 היא ג'ין איננס .
במקביל לבחירת האוניברסיטאות המייסדות, מועצת המחקר להנדסה ולמדעים הפיזיים יזמה תהליך למציאת "שותף למיקום".
הבחירה שהתקבלה הייתה הספרייה הבריטית בלונדון והוכרזה על ידי שר האוצר ג'ורג' אוסבורן בדצמבר 2014 במהלך השקת , שותפות של ארגונים באזור בבירה ובסביבתה.
החל משנת 2023, מכון אלן טיורינג שוכן בבניין הנוכחי של הספרייה הבריטית, אך הוא צפוי לעבור לבניין חדש שתוכנן על ידי , ועתיד להיבנות על הקרקע שבין והספרייה.
בפברואר 2023 אושרו התוכניות של הבניין החדש במועצה המקומית.
מטרת המכון לנסות לענות על השאלה: כיצד ניתן להשתמש במדעי נתונים ובינה מלאכותית לטובת החברה?
מחקרי המכון כוללים מגוון עצום של תחומים ומומחיות, כגון, אלגוריתמים; מתמטיקה שימושית; אינטליגנציה מלאכותית; מערכות מחשוב וארכיטקטורה; למידת מכונה; מודל מתמטי; אופטימיזציה; פרטיות ואמון; שפות תכנות; מתמטיקה עיונית; מדע נתונים חברתיים; שיטות סטטיסטיות ותאוריה.
תוכניות משמעותיות של מחקר אסטרטגי, שמובלות בדרך כלל על ידי מנהל התוכנית או המנהלים, ובמעורבות מצד שותפים בתעשייה, במגזר הציבורי או במגזר הפרטי.
אינטליגנציה מלאכותית; מדעי הנתונים; מדע הנתונים למדע; הנדסת נתונים ; ביטחון והגנה; כלכלה ופיננסים; בריאות ומדעי הרפואה; מדיניות ציבורית; מחקר הנדסי; אנליזה אורבנית.
המכון מכוון את המחקר סביב מספר אתגרים שאפתניים המייצגים תחומים בהם אינטליגנציה מלאכותית ומדעי נתונים יכולים להשפיע באופן משתנה על המדע, החברה והכלכלה.
אתגרים אלה מייצגים תחומים רחבים יותר של מדע יישומי בהם טיורינג עובד, ולא יובלו על ידי טיורינג בלבד, אלא תלויים בשיתוף פעולה ופעילות שותפות משמעותית.
אתגרים חדשים, למשל בערים ובמדעי הסביבה, ייחשבו באופן קבוע עם התקדמות ויוצרים סדרי עדיפויות וטכנולוגיות חדשות.
האתגרים: מהפכה בתחום הבריאות; הספקת הנדסה בטוחה וחכמה יותר; ניהול אבטחה בעולם חסר ביטחון; כלכלה; הפיכת מערכות אלגוריתמיות להוגנות, שקופות ואתיות; תכנון מחשבים לדור הבא של האלגוריתמים; מחקר על במדעים ומדעי הרוח; טיפוח חדשנות ממשלתית.
פרויקטים: מחקר מדעי ממוקד, בהובלת חוקרי טיורינג, העובד עם אנשי אקדמיה אחרים ולעיתים קרובות משתפי פעולה בתעשייה, לקראת יעדים מוגדרים.
פרויקטי מחקר השואפים להיות רב-תחומיים ורב-מוסדיים, ולהביא להשפעה מדעית ובעולם האמיתי כאחד.
קבוצות אינטרסים: חוקרים המתכנסים סביב אזורים משותפים המתעניינים במדעי נתונים ואינטליגנציה מלאכותית במטרה לחלוק רעיונות וידע ולהצית רעיונות חדשים לשיתופי פעולה ופרויקטים.
מכון אלן טיורינג משתף פעולה עם מגוון רחב של ארגונים, כולל ממשלה, ארגוני צדקה, חברות ואוניברסיטאות כדי לבצע מחקר מוביל עולמי לשינוי העולם לטובה.
קבוצות לימוד נתונים מתחומי מדעי נתונים, בינה מלאכותית ושדות רחבים יותר, לניתוח אתגרי מדעי הנתונים בעולם האמיתי.
מכון אהבת שלום הוא מכון מחקר תורני, ההדרה והוצאה לאור של ספרי קודש המופעל על ידי חברת אהבת שלום.
המכון עוסק בעריכה והוצאה לאור של ספרות רבנית מתקופת הראשונים, האחרונים ועד למחברים בני זמנינו.
בראשות המכון עומד הרב יעקב משה הלל ראש מוסדות אהבת שלום.
המכון מנוהל על ידי כמה מבניו ובראשם בנו הרב אברהם הלל, כאשר כל אחד מבניו אחראי על תחום אחר במכון.
המכון הוציא לאור עם השנים מאות ספרים מספרי הראשונים והאחרונים.
רובם הוהדרו לראשונה מתוך כתבי היד עצמם או צילום שלהם.
חלק גדול מספרי המכון הם ספרים העוסקים בתורת הקבלה.
גולת הכותרת שבספרי הקבלה הוא ההוצאה לאור של סט ספרי "עץ חיים" - שמונה שערים של הרב חיים ויטאל - המהרח"ו וכתבי האר"י, מתוך כתבי המהרח"ו עצמו מה שלא ראה אור עולם עד היום.
כמו כן ספרי פרשנות בתורת הקבלה שונים יצאו על ידי המכון עם השנים, ביניהם באתי לגני של הרב ששון מזרחי, כרם שלמה של הרב סלמאן אליהו, וכן את ספריו של הרב יעקב משה הלל בתורת הקבלה.
מלבד עשרות ספרי הרב יעקב הלל, יצאו לאור ספרים רבים ממחברים בני זמננו:
אסדר בשבחין / סדר סעודות השבת עם שירים ופיוטים
אמרי אברהם / הרב אברהם עמאר
ארח מישור / הרב רחמים חזן
וזאת ליהודה / הרב יהודה קצין
החל מחודש שבט תשס"ו, המכון מוציא לאור את הירחון התורני "אליבא דהלכתא" לבירורי הלכה ומנהג, שנכתב על ידי אברכי רשת כוללי הערב.
הירחון מופץ בבתי כנסת ברחבי הארץ.
בין השנים תשמ"ד-תשע"ג הוציא המכון קובץ תורני בשם מקבציאל, הקובץ כלל כתבי יד ומאמרים הלכתיים בנושאים שונים.
המכון הוציא סדרה של תשעה עשר כרכים המוקדשים אך ורק לכתבי יד של ראשונים ואחרונים.
מכון אור לישרים הוא מכון לעריכה והוצאה לאור של ספרות תורנית, בדגש על ספרי חסידות וספרי רבני משפחת אבוחצירא.
המכון נפעל על ידי "ישיבת אביר יעקב – אור מאיר שמחה" שבראשות רבי דוד חי אבוחצירא.
המכון נוסד בשנת ה'תש"ע על ידי הרב דוד חי אבוחצירא.
המכון הוקם מתוך כוונה לההדיר ולהוציא לאור מחדש את ספרי רבני משפחת אבוחצירא, ובראשם רבי יעקב אבוחצירא - בעל ה"אביר יעקב".
התמחות המכון היא להוציא לאור ספרים ישנים וכתבי יד, לערוך עליהם פירוש בהיר וליקוט מקורות ציונים והערות, ולעמד אותם יחד כדי להקל על הלומד להבין את הדברים.
בהמשך החל המכון להוציא לאור ספרים של רבנים נוספים שאינם מבני משפחת אבוחצירא, כגון רבי חיים בן עטר, רבי יצחק לוריא ורבנים נוספים.
החל משנת תשע"ו החל המכון להוציא ספרי חסידות בהוצאה מבוארת.
המכון פועל בשיתוף פעולה עם הוצאת עוז והדר, והרב מנחם מנדל פומרנץ העומד בראשה.
ספרי המכון מודפסים ומופצים על ידי עוז והדר.
מכון אור לישרים ערך והוציא לאור מאות ספרים:
ספרי רבי יעקב אבוחצירא: אביר יעקב על התורה (5 כרכים), פיתוחי חותם (3 כרכים), מחשוף הלבן (5 כרכים), לבונה זכה, יורו משפטיך ליעקב (2 כרכים), מעגלי צדק (2 כרכים), שערי תשובה, גנזי המלך, שערי ארוכה, בגדי השרד, דורש טוב ואלף בינה.
ספרי ליקוטי אביר יעקב (11 כרכים) על נושאים רבים ביהדות במשנת רבי יעקב אבוחצירא, תפילה, צדקה, מוסר, מועדים ועוד.
ספרי רבי דוד אבוחצירא: פתח האהל (6 כרכים), רישא וסיפא (6 כרכים), שכל טוב (6 כרכים).
ספר יגל יעקב: כמאה וחמישים פיוטים ושירים מרבני משפחת אבוחצירא, יצא לאור במהדורה מבוארת, מהדורה אלבומית, מהדורת כיס ועוד.
חמישה חומשי תורה: עם ביאורי ה'אביר יעקב', יצא במהדורה גדולה, מהדורת כיס ועוד.
נביאים וכתובים: מסודרים מחדש עם ביאור משולב.
סידורי תפילה: סידור לשחרית, סידור מנחה ערבית, סידור לשבת ויום טוב, סדר הסליחות, מחזורי תפילה למועדים ועוד, כולם בנוסח עדות המזרח.
ספרי ביוגרפיה: תולדות האביר יעקב (גם באנגלית), מאירים את העולם - רבני משפחת אבוחצירא, ישראל סבא קדישא על רבי ישראל אבוחצירא, עצם השמים לטוהר על רבי מאיר אבוחצירא ועוד.
ספרי חסידות מבוארים: ליקוטי הלכות המבואר (עד כה יצאו 8 כרכים), ספר זכרון זאת המבואר ב"כ, אור המאיר המבואר ה' כרכים, שארית ישראל המבואר ב"כ, עמוד העבודה המבואר ב"כ, דגל מחנה אפרים המבואר ה"כ, ספר התניא המבואר ה"כ, סידורו של שבת המבואר ב"כ, פרי הארץ המבואר ג"כ,
מלבד אלו, המכון ספרים רבים נוספים, כגון ספר תהילים עם פירוש אביר יעקב, מסכת אבות עם ליקוטי אביר יעקב, ספר הזוהר המבואר, ביאורי התוספות המפורש, אוצר האריז"ל המבואר, ספר אור החיים המבואר, ספר לבר המצווה, תנא דבי אליהו המבואר ועוד רבים.
החל משנת תשע"ה המכון מוציא לאור מדי שבוע את החוברת "אוצר פניני גאוני הדורות והחסידות" ובה חידושים על פרשת השבוע מאת גדולי משפחת אבוחצירא ורבנים מרוקאים נוספים, וכן רבנים מזרח-אירופיים בעלי אוריינטציה חסידית.
החוברת מופצת למנויים, נמכרת בנקודות מכירה וכן מצורפת למארזי סוף השבוע של העיתונים החרדיים: הדרך, משפחה, בקהילה.
מכון אור לישרים מוציא לאור עלונים שבועיים נוספים:
עלון זוהר לפרשת השבוע עם פירוש 'הכתר והכבוד'
עלון 'מילתא חדתא' - חידושים מרבי דוד חי אבוחצירא
עלון 'ובחרת בחיים' על פי משנת רבנו האור החיים
עלון 'מחוברים' בשיתוף עוז והדר
עלון 'מתורתו של האביר יעקב'
עלון 'מגדנות לשולחן שבת' לילדים
מכון אהרן למדיניות כלכלית הוא מכון מחקר ומדיניות בבית הספר טיומקין לכלכלה באוניברסיטת רייכמן.
בראשות המכון עומד פרופ' צבי אקשטיין.
המכון עוסק בעיצוב אסטרטגיה לעידוד הצמיחה, החוזק החברתי וצמצום העוני בישראל.
המכון נקרא ע"ש איש העסקים אהרן דוברת.
בנו, שלמה דוברת הוא מייסד המכון ומכהן כיושב הראש שלו.
המכון נוסד במטרה להשפיע על המדיניות הכלכלית והחברתית בישראל, לגבש תוכניות ארוכות-טווח להתמודדות עם הבעיות הכלכליות והחברתיות במשק ובפרט בקרב משפחות מהמעמד הבינוני-נמוך – בכלל זה, חלקים נכבדים מהחברה הערבית והחברה החרדית.