tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מחלף להבים הוא מחלף בנגב הממוקם צפונית ליישוב להבים וקרוי על שמו, ומחבר בין כביש 6 לכביש 310. הוא נפתח לתנועה בספטמבר 2015 עם פתיחת קטע כביש 6 בינו לבין מחלף רהט.
המחלף הוא מחלף יהלום כאשר הצמתים במחלף הם מעגלי תנועה חסרים.
כביש 310 עובר בגשר מעל לכביש 6.
מחלף חנה הוא מחלף המקשר בין כביש 65 לכביש 652. המחלף נקרא על שם היישוב פרדס חנה, הסמוך.
בעבר המקום היה צומת המחבר בין כביש 65 לכביש 652. הצומת הפך למחלף כחלק מתוכנית שדרוג כביש 65.
המחלף מתפקד כמפרידן ונפתח ב-2020.
מחלף חצוצרה הוא סוג של מחלף שנועד לחבר בין שני כבישים מהירים.
מחלף חצוצרה מיועד לחיבור בין שני כבישים (בדרך-כלל מהירים), שאינם חוצים אחד את השני, כלומר אחד מהם מסתיים במחלף.
המחלף בנוי משלוש רמפות ולולאה אחת.
לדוגמה: כביש A מתחבר לכביש B שנגמר במחלף.
מכביש A מכיוון אחד יש רמפה שמתחברת לכביש B ורמפה והחיבור ללא רמזורים.
מכביש B יש רמפה לכביש A לכיוון אחד ולכיוון השני - או רמפה או לולאה.
מכיוון נוסף של כביש A יש חיבור לכביש B באמצעות לולאה או רמפה.
מחלף מיתר הוא מחלף יהלום שנמצא באזור שהיה בעבר צומת שוקת, ומחבר בין כביש 60 וכביש 31. הוא משמש את נוסעי כביש 6 הסמוך, ובעתיד ישמש המחלף את עובדי פארק התעשייה שוקת שיוקם בסמוך למחלף, וכן את החיילים המשרתים בקריית המודיעין הסמוכה.
מלבד זאת במסגרת הקמתו של המחלף יוקם גשר סנסנה שיעבור מעל נחל סנסנה בכביש 31.
עוד בספטמבר 2016 בעת חניכת כביש 31 המחודש הבטיח שר התחבורה, ישראל כ"ץ כי יוקם מחלף חדשני במקום צומת שוקת הוותיקה.
במאי 2018 החלו העבודות להקמת המחלף.
ביולי 2018 פרסמה חברת חוצה ישראל מכרז לאיתור קבלן שיהיה המבצע לפרויקט בניית מחלף יהלום בין כביש 31 לכביש 60, לרבות רמפות וצמתים מרומזרים בירידות מכביש 31, עלותו שהמחלף הוערכה בכ-200 מיליון שקלים.
בינואר 2019 פורסם כי נמצאה חברה זוכה במכרז להקמת מחלף מיתר ועל פי המרכז העבודות יסתיימו עד תחילת שנת 2021.
במרץ 2020 נפתח חלק מהמחלף החדש, לאחר הזזת מספר קטעים מכביש 31 וכביש 60 וכן התקנת מספר רמזורים.
ב-12 בינואר 2021 נפתח המחלף לתנועה.
מחלף כרמיאל מערב הוא מחלף המחבר את כביש 784 לכביש 85 וממוקם מערבית לעיר כרמיאל.
המחלף נבנה כדי ליצור הפרדה מפלסית בין מסילת עכו - כרמיאל לכביש 784 (מפגש מספר 300) אשר יצר פקקים רבים באזור משגב וכרמיאל ותאונות דרכים קטלניות.
הקמת המחלף תוכננה לפני הקמת הרכבת, ונתקלה בהתנגדויות מצד הרשויות המקומיות בכפר בענה ובכרמיאל.
במהלך תכנון המחלף, הושמעו ביקורות כי התהליך הועכב ממניעים פוליטיים.
למרות זאת, המכרז לבניית המחלף פורסם ביולי 2018 והעבודות החלו בספטמבר שלאחר מכן.
הבנייה הושלמה ביוני 2021 ועלתה כ-400 מיליון ש"ח.
מחלף יפתחאל הוא מחלף בכביש 79 (בסמוך לאלון הגליל ולביר אל-מכסור).
המחלף מחבר את כביש 79 לכניסה לאלון הגליל, וכן לכביש 784 שמוביל לחנתון, כפר מנדא ויישובי המועצה האזורית משגב.
במקום היה קיים בעבר צומת (עם עומסי תנועה רבים).
חברת נתיבי ישראל החלה את עבודות השדרוג בינואר 2019. עלות בניית המחלף הייתה 200 מיליון שקלים והוא נפתח לתנועה בספטמבר 2021.
תוכנית הפיתוח סביב המחלף כוללת תחנה של קו הרכבת הקלה חיפה–נצרת.
מחלף כחל הוא מחלף בכביש 85 המשמש ככניסה למושב כחל, למחנה עמיעד ולמחצבות עמיעד.
בשנת 2012 פרסמה חברת נתיבי ישראל מכרז לביצוע פרויקט להוספת נתיב לכל כיוון נסיעה בכביש 65 ובכביש 85, כולל בניית מספר מחלפים.
כביש 85 שודרג בקטע שבין הגשר מעל נחל עמוד במערב עד לצומת עמיעד עם כביש 90 בסיומו של הכביש.
לכביש נוספו שני מחלפים – מחלף כחל ומחלף נחל עמוד.
כמו כן, נבנה מעל הכביש גשר אקולוגי.
העבודות בכביש 85 הסתיימו בחודש פברואר 2016.
המחלף נבנה בצורת מחלף יהלום (מחלף משקולת), כאשר שתי הרמפות היורדות משני כיווניו של כביש 85 נפגשות בכביש הגישה לכחל במעגלי תנועה.
ממעגל התנועה הצפוני יוצאים שני כבישי גישה נוספים: למחנה עמיעד ולמחצבות עמיעד.
כ־700 מטרים מזרחית לרמפה היורדת מכיוון מזרח למחלף נבנה המעבר האקולוגי מעל הכביש.
מחלף יצהר (מכונה גם: מחלפון יצהר) הוא מחלף מרכזי ב, הנמצא על כביש 60, ומחבר אותו עם כביש 555 מצפון, המגיע לסנה יעקב, הר ברכה, איתמר ואלון מורה ועם כביש 552 מדרום, הנכנס לחווארה.
המחלף נמצא סמוך לקצה הצפוני של חווארה, ומתחת להר צלמון עליו נמצא היישוב יצהר, ומכאן שמו.
המחלף מפריד בין שני צירים מרכזיים של כביש 60, שיחד מחברים את צפון השומרון ל ודרומה ממנו.
הצירים הם כביש לב השומרון מזרחית למחלף, וציר גלעד ממערב לו.
המחלף נמצא כולו בשטח C, אך צמוד לו מדרום שטח B של העיירה חווארה.
המחלף מורכב מגשר בין קטעי כביש 60: כביש לב השומרון וציר גלעד.
מתחת לציר זה נמצאים שני מעגלי תנועה, אחד מצפון ואחד מדרום, המחוברים ביניהם ואל הגשר.
מעגל התנועה הדרומי מוביל לציר חווארה, היוצא דרומה אל תוך חווארה.
מעגל התנועה הצפוני מוביל צפונה אל כביש 555.
המחלף נפתח לתנועה ב-11 בנובמבר 2023, במסגרת פתיחת כביש לב השומרון, המכונה "עוקף חווארה".
עד אז היה במקום מעגל תנועה, שבו שררו באופן קבוע עומסי תנועה רבים, ולפני זה צומת בלתי מרומזר, שנקרא "צומת יצהר גדול" וגם "צומת יצהר הגדולה", להבדיל מצומת יצהר קטן, בציר גלעד, המהווה את הכניסה ליצהר.
בצומת ביצעו מחבלים מספר פיגועים בעבר.
מחלף כרי נעמן הוא מחלף בעמק זבולון, צפונית לקריית ביאליק המחבר בין נתיבי המפרץ, כביש 4 וקריית ביאליק.
המחלף הוא הצפוני ביותר בנתיבי המפרץ ובו מסתיים הכביש.
המחלף מאפשר לבאים מכיוון צפון בכביש 4 חיבור ישיר לכביש 22 לדרום, ולתוך קריית ביאליק וכפר מסריק.
כמו כן מאפשר המחלף לבאים מנתיבי המפרץ צפונה חיבור ישיר לכביש 4 לכיוון צפון.
המחלף נפתח בתצורתו הסופית ב-13 בספטמבר 2012, עם פתיחת קטע כביש 22 בינו לבין מחלף ההסתדרות.
המחלף קרוי על שם נחל נעמן, הזורם בסמוך אליו.
המחלף בנוי בתצורת Y, כאשר התנועה הראשית היא מצפון (כביש 4) למזרח (כביש 22, נתיבי המפרץ).
החיבור בין כביש 4 וכביש 22 הוא באמצעות גשר.
החיבור בין כביש 4 מדרום אל כביש 4 לצפון הוא קרקעי מתחת לגשר, והתנועה דרומה בכביש 4 ישירה.
על מנת להגיע לכפר מסריק, יש לצאת דרך כביש 4 לצפון.
בדרכו של כביש 4 במחלף שני צמתים מרומזרים, אחד לצפון ואחד לדרום.
מכל כיווני ההגעה למחלף ניתן לצאת לכביש דו-נתיבי חד-מסלולי פנימי, בסגנון מחלף יהלום שצמתיו הם מעגלי תנועה.
משם ניתן להתחבר בין כביש 22 שמדרום למחלף לכביש 4 שמדרום למחלף, לשני הכיוונים.
בנוסף, מעגל התנועה המערבי מחובר לרחוב יוסף לוי, הרחוב הראשי של אזור תעשייה בקריית ביאליק.
מחלף קֶסֶם הוא אחד המחלפים הגדולים בישראל.
הוא נמצא מצפון-מערב לראש העין.
המחלף הוא מפגשם של כביש 5 (חוצה שומרון), כביש 6 (חוצה ישראל) וכביש 444. נקרא על שם היישוב הסמוך כפר קַאסֵם.
מיקום המחלף נקבע בתמ"א 3 (תוכנית מתאר ארצית לדרכים), שנערכה ב-1976, כחלק מתכנון כביש 6 וכביש 5. התכנון המפורט של המחלף בוצע על ידי חברת כביש חוצה ישראל בתחילת שנות ה-90. החברה גם ניהלה את הפקעת הקרקעות להקמת המחלף.
עד הקמת המחלף היה במקום צומת, בשם "צומת קסם", בין כביש 444 לכביש 5. הצומת נחנך ב-6 באוגוסט 1987, עם השלמת סלילת קטע כביש 5 ממחלף מורשה עד לצומת זה.
הקמת המחלף החלה על ידי חברת סולל בונה בשנת 1996, כהכנה לסלילת כביש 6. קטע קטן של המחלף נפתח לתנועה באוגוסט 1998. ב-22 בדצמבר 1998 נפתח שלב א' של המחלף שכלל העברת כביש 5 ב-5 גשרים, באורך כולל של כ-1,500 מטרים, ובהם הגשר הארוך ביותר במדינה, שאורכו כ-740 מטר.
זאת לטובת פינוי התוואי מתחת לכביש 5 לטובת סלילת כביש 6. הקמת הגשר ערכה כשנה והוא נבנה בשיטת המקטעים, המוכנים מראש, המודבקים אחד לשני באמצעות מנוף מיוחד המתקדם על פני הגשר עם הקמתו.
הגשר נחנך תחילה חלקית כשהתנועה לשני הכיוונים התנהלה על נתיבי תנועה באותו מסלול.
חלקו השני של הגשר נחנך במרץ 2001.
ביולי 2002, נפתח גשר נוסף במחלף שהעתיק את התנועה של כביש 444 אל מעל כביש 6, וכן תוואי חדש של כביש 444 באורך 1 ק"מ.
באוקטובר 2002 הושלם מבנהו הנוכחי של המחלף עם פתיחתו לתנועה של כביש 6.
באפריל 2024 נחנכה פנייה ישירה מכביש 6 דרום לכביש 5 מערב, במקום הפנייה דרך צומת מרומזר במפגש עם כביש 444.
ייחודו של המחלף הוא שהתנועה בשני הכבישים הראשיים העוברים בו, כביש 5 וכביש 6, מתנהלת ברציפות ללא רמזורים, בדומה למחלף גנות בו יש תנועה רציפה בכביש 1 ובכביש 4, אך בשונה ממנו, חלק מהמעבר בין הכבישים הללו, וכן המעבר אל ומכביש 444 מתבצע באמצעות רמזורים.
במחלף מספר גשרים שאחד מהם (בתוואי כביש 5) הוא באורך 740 מטר, והיה הארוך ביותר בישראל עד שנת 2008, עת הסתיימה הקמתו של גשר הרכבת מעל עמק איילון שהפך לגשר הארוך ביותר במדינה, שאורכו כ-1.2 קילומטרים.
מחלף קסם הוא אחד המחלפים הבודדים בישראל בהם קיים בנוסף למפגש כבישים בין עירוניים גם מפגש של מסילות רכבת: במחלף נפגשות המסילה המזרחית ומסילת הירקון, שגם מסתיימת במחלף.
כמו כן, בסמוך למחלף נמצאות שתי תחנות רכבת: ראש העין – צפון, הפעילה מאז 2003, וראש העין דרום, שאינה פעילה כתחנת נוסעים מאז 2003 ותשוב לפעול בשנת 2026, עם חידוש שירות הנוסעים במסילה המזרחית.
מחלף נחשונים הוא מחלף המחבר את כביש 6 (חוצה ישראל) ואת כביש 471. הוא נמצא מזרחית לפתח תקווה ודרומית מערבית לראש העין.
המחלף נקרא על שם היישוב נחשונים הנמצא מזרחית למחלף.
מחלף נחשונים הוא מחלף מסוג עלה תלתן חלקי המורכב משתי לולאות ושני צמתים לצורך הפניות שמאלה.
המחלף נבנה על ידי חברת דרך ארץ שבנתה ומפעילה את כביש 6, כחלק מהמחלפים המאפשרים כניסה ויציאה מהכביש.
סמוך למחלף נמצא מרכז הבקרה והשליטה של החברה.
מערבית אליו נמצאת המסילה המזרחית.
מחלף קיבוץ גלויות הוא מחלף בתל אביב-יפו המחבר את כביש 1, כביש 2, כביש 20, כביש 461 ודרך קיבוץ גלויות, ומשמש ככניסה מרכזית לתל אביב-יפו.
המחלף הוא מן העמוסים במדינת ישראל, ומדי יום עוברים בו כחצי מיליון כלי רכב.
דרך קיבוץ גלויות חולפת מעל לכביש 1 באמצעות גשר, ואילו נתיבי איילון (כביש 20) חולפים מעליה באמצעות שני גשרים נוספים.
המחלף הוא קצהו המערבי של כביש 1, ומקשר בין הקטע התיכון של נתיבי איילון לחלקם הדרומי, שקצהו במחלף חולות.
חלקו המערבי של המחלף, הכולל את גשרי נתיבי איילון, מכונה גם גשר חיל השריון (או גשר הולץ), ועוברת בו גם דרך חיל השריון שמהווה את ראשיתו (קצהו הדרומי) של כביש 2 שסופו בחיפה.
מסילות הרכבת שבין מסלולי כביש 1 בקטע הסמוך למחלף הן העמוסות בישראל.
המחלף משמש גם כמחלף רכבתי בו מסילת תל אביב – פלשת עוברת מעל ומתחברת למסילת איילון.
בסמוך למחלף גם מסוף אוטובוסים גדול.
ראשיתו של המחלף בשנת 1978, עם חיבור גשר קיבוץ גלויות לכביש 1. בשנות ה-80 של המאה ה-20 חוברו למחלף גם נתיבי איילון.
המחלף הורחב עם השנים ונוספו לו גשרים המקשרים אותו עם נתיבי איילון לכיוון דרום, גשרי מסילות רכבת, ועבודות לשיפור זרימת נחל איילון העובר בין מסלולי המחלף.
בשנת 2007, בעת הקמת מסילת תל אביב – פלשת, הועתק "גשר חיל השריון" מזרחה למרחק 15 מטר.
בתחילת שנות ה-80 תוכננו נתיבי איילון לכיוון דרום, אך המתכננים החליטו לא לכלול בתוכניותיהם את תוואי הרכבת המתוכנן.
כתוצאה מכך ניצב הגשר בדיוק בתוואי מסילת תל אביב – פלשת.
עלות העתקת הגשר הייתה כ-70 מיליון שקל והפרויקט כלל גם: פינוי חלקי של בית הספר הולץ, הקמת גשר חדש לרכבת וכן הסדרי תנועה ותיקונים שונים.
העתקת הגשר עצמו נמשכה שלושה ימים באמצעים מכניים.
לטענת חברת נתיבי איילון בתקופה שבה נבנה הגשר, ההיתכנות להקמת מסילת הרכבת הייתה אפסית, וכדי לחסוך בעלויות לא נוצל כל רוחב התוואי המתוכנן (בעיקר עלות פינוי חלק ממתחם לודוויפול ובית הספר הולץ).
מחלף מסובים הוא מחלף המחבר את כביש 4 עם כביש 461 והוא משמש כניסה לדרום רמת גן, לדרום תל אביב, ולאור יהודה.
המחלף בנוי בתצורת מחלף יהלום וכולל גשר בכביש 4 העובר מעל לכביש 461, כך שהתנועה בכביש 4 זורמת ללא הפרעה.
פניות ימינה במחלף נעשות ללא רמזור, אך פניות שמאלה וכן נסיעה בכביש 461, מוכוונות על ידי רמזור.
צומת מסובים שימש במשך שנים את הנוסעים מתל אביב לנמל התעופה בן-גוריון, בכיוון ממערב למזרח ובכיוון מנמל התעופה לתל אביב ממזרח למערב.
לאחר פתיחת מחלף גנות והכביש המהיר מתל אביב לנמל התעופה, הצטמצם התנועה בכיוון מזרח-מערב ועומס התנועה העיקרי היה בכיוון צפון-דרום.
במשך שנים היה צומת מסובים אחד הצמתים העמוסים והפקוקים ביותר בישראל.
בינואר 1966 הופעל בצומת רמזור.
ב-30 באוקטובר 1972 התנגשה משאית בתיבת השליטה של הרמזור בצומת והדבר השבית את פעולת הרמזור בצומת במהלך שבועיים.
באותה תקופה אירעו בצומת מספר תאונות דרכים, הקטלנית שבהן גרמה לארבעה הרוגים.
הדבר הביא להאשמות נגד מע"צ ודרישה לחקירת העיכוב בתיקון הרמזור.
בעיתונות פורסם שלקח למע"צ חמישה ימים להוציא מכרז לתיקון התקלה, חמישה ימים לבחירת זוכה במכרז ועוד כחמישה ימים עד תיקון הרמזור.
בעקבות הבקורת הוקמה ועדה ציבורית לבדיקת הפרשה.
מחלף מסובים היה מראשוני המחלפים שתוכננו בישראל והוא הוצע בשנת 1966 לתוכנית החומש של השנים 1967–1972. אולם הגשר לא נבנה, ורק בפברואר 1986 הונחו הקורות של מחלף חדש, בדצמבר 1986 נפתח המחלף לתנועה מצפון לדרום ובתחילת פברואר 1987 נפתח המחלף בטקס רשמי.
בשנת 2002 הושלמה בניית הרחבה למחלף שהכפילה את רוחבו.
עבודות ההרחבה כללו העתקת תשתיות שונות שביניהן תוואי המוביל הארצי שעובר תחת המחלף.
המחלף נבנה על חורבות הכפר הערבי אל-ח'ירייה.
כפר זה היה אחד ממספר כפרים ערביים ששכנו לאורך כביש 461 ומנו, עד למלחמת העצמאות, כ-3000 תושבים.
תושבי הכפרים נהגו לארוב לכלי רכב שנעו על הכביש ופגעו בנוסעיהם.
בחודש אפריל 1948, במסגרת מבצע חמץ כבשה חטיבת אלכסנדרוני את הכפרים.
תושבי הכפרים ברחו לירדן והרי שומרון ולא הורשו יותר לחזור לאדמותיהם.
יש המזהים את מיקומה של בני ברק הקדומה בתל שנמצא בסמוך למחלף מסובים.
שמו של המחלף אף בא מן הקטע הבא בהגדה של פסח: .
ב-1998 איתר משרד החקלאות ומינהל מקרקעי ישראל שטח של 350 דונם סמוך למחלף מסובים להקמת השוק החדש, וב-1999 פורסם מכרז לתכנון השוק.
ב-2001 התקבלה החלטת הממשלה על הקמת השוק הסיטוני החדש, "שנועד להביא להפחתה בפער התיווך ולעלייה באיכות התוצרת החקלאית, לרווחת הצרכנים והחקלאים".
ב-2002 הוא אושר בוועדה המחוזית.
ראש עיריית תל אביב רון חולדאי יזם מהלך להקמת איגוד ערים בגוש דן לניהול השוק, אך שר החקלאות ישראל כ"ץ הודיע שהוא יוקם על ידי חברה ממשלתית חדשה.
הפרויקט לא קודם במשך מספר שנים ולאחר סגירת השוק בתל אביב הוא עבר לצריפין ב"אופן זמני" עד להקמת שוק קבוע.
ביולי 2013 מונה אלכס ויסמן למנכ"ל החברה, שהבטיח שהשוק יפעל לקראת סוף 2014 ושקביעת המחירים של הירקות והפירות בשוק תהיה על בסיס נתונים שיוזרמו בזמן אמת לחדר בקרה ממוחשב.
לאחר שלא הצליחה לקדם את הפרויקט, הודיע באפריל 2018 משרד החקלאות כי החברה תיסגר עד לסוף שנת 2018.
במאי 2019 פרסם מבקר המדינה דוח על הפרויקט, בו הביע ביקורת על מעשי הגורמים הקשורים לתוכנית להקמת השוק.
בשנת 2019 החלו לבנות מזרחית למחלף אזור תעשייה להייטק הכולל כ-126 דונם עם 13 מגדלי משרדים שיתפרסו על שטח של כ-350,000 מ"ר למסחר ותעסוקה, וכ-35 דונם שטחים ציבוריים פתוחים.
על פי התכנון, מלבד מגדלי המשרדים יוקמו במקום מתחם מלונאות, מסעדות, מתחם הייטק ואף מתחם שיכלול משרדים של חברות תעופה שעובדות בנמל התעופה בן-גוריון, אשר נמצא בסמוך למתחם.
מחלף עֲנָבָה הוא מחלף המחבר את כביש 1 וכביש 431. רובו נפתח לתנועה בפברואר 2009 ביחד עם כביש 431.
בשנת 2006 נפתח המעבר מכביש 431 בכיוון מערב לכביש 1 בכיוון צפון (לתל אביב), וביוני 2008 נפתח המעבר לכיוון דרום (לירושלים).
המעבר מכביש 1 בכיוון צפון לכביש 431 לכיוון מזרח (למודיעין-מכבים-רעות) נפתח במרץ 2010.
המחלף נמצא מערבית למודיעין-מכבים-רעות ובסמוך לנחל ענבה, ומכאן שמו.
סמוך למחלף נמצא מחלף רכבות שבו מתפצלת מסילת הרכבת מתל אביב לשני כיוונים: האחד למודיעין והשני לכיוון ירושלים.
המחלף נבנה על ידי חברת דניה סיבוס, חברה בת של אפריקה ישראל להשקעות.
התנועה בשני הכבישים החוצים את המחלף רציפה וללא שימוש ברמזורים, וכך גם המעבר ביניהם.
לשם השוואה, בשנת 2007 היו במחלף גנות שבעה כיווני מעבר רציפים ובאותה עת היה זה המחלף בעל מספר הכיוונים הגדול ביותר בישראל.
המחלף נחשב נכון לשנת 2025 ליחיד בישראל שנחשב מחלף מלא בהגדרה המלאה של 8 כיווני נסיעה רציפה ללא רמזורים בין שני כבישים.
המחלף בנוי משבעה גשרים ראשיים.
גשר אחד משמש את תוואי כביש 1 העובר מעל לתוואי כביש 431 וכל השאר משמשים את הפניות שמאלה.
שתי פניות שמאלה מתבצעות באמצעות רמפות הבנויות מגשרים ארוכים: מכביש 1 בכיוון ירושלים לכביש 431 לכיוון מודיעין ומכביש 1 בכיוון תל אביב לכביש 431 בכיוון ראשון לציון.
שתי הפניות שמאלה האחרות מתבצעות באמצעות לולאה ובכך משלב המחלף שני טיפוסי מחלפים, מחלף עלה תלתן ומחלף טורבינה.
ב-2016 החלו עבודות בנייה להקמת מסילת ברזל שתחבר בין מקטע המסילה המגיע למודיעין לבין מסילת ירושלים - גנות בכיוון מזרח.
מסילת רוחב בין נתיבי כביש 431
מחלף זה יהיה המחלף הרכבתי הגדול בארץ בעל 3 קשתות מסילתיות.
מחלף עירון הוא מחלף הממוקם מזרחית לקיבוץ ברקאי ומפגיש את כביש 6 (חוצה ישראל) וכביש 65 (כביש נחל עירון.
המחלף נקרא על שם העמק הנמצא על גדותיו של נחל עירון.
הוא נפתח לתנועה בשנת 2004 עם חנוכת הקטע המרכזי בכביש 6.
בשנת 2025 המחלף עובר שדרוג והצבה של גשרים נוספים כחלק משדרוג והרחבה של כל כביש 6.
ב-6 בינואר 2004, עם חנוכת קטע כביש 6 ממחלף ניצני עוז למחלף עירון הוקמה במקום צומת מרומזר.
בשלב זה התאפשרה התנועה מכביש 65 לכביש 6 רק דרומה.
המכרז להקמת המחלף פורסם בינואר 2003, על ידי חברת כביש חוצה ישראל באפריל 2003 זכתה חברת סולל בונה במכרז.
במרץ 2005, הושלם שלב א' של המחלף.
העבודות על שלב ב', נמשכו במקביל והם כללו את העברת כביש 6 מעל כביש 65 והמשך סלילתו צפונה.
המחלף בתצורתו הנוכחית הושלם ביולי 2009.
חברת כביש חוצה ישראל מתכננת לשדרג את המחלף למחלף מערכתי מלא ללא רמזורים על כביש 65.
תצורת המחלף היא של מחלף יהלום משולב ברמפה של מחלף טורבינה.
הפניות שמאלה מתבצעות באמצעות רמזורים למעט הפנייה מכביש 65 מערב לכביש 6 בכיוון דרום, שמתבצעת באמצעות רמפה ארוכה.
כל הפניות ימינה הן רציפות, למעט הפנייה מכביש 6 בכיוון דרום לכביש 65 בכיוון מערב, שמתבצעת ברמזור המערבי.
מחלף עלה תלתן (על פי האקדמיה ללשון העברית: מחלף לולאות; באנגלית: Cloverleaf interchange) הוא מחלף בעל שני מפלסים במפגש שני כבישים מהירים.
המחלף מאפשר מעבר בין הכבישים ללא שימוש במנגנוני ויסות מעכבי תנועה כדוגמת רמזורים או מעגלי תנועה.
הפניות שמאלה במחלף עלה תלתן (בכבישים בהם נוהגים בצד ימין) מתבצעות על ידי חציית גשר או מנהרה מעבר לכביש היעד אליו רוצים לפנות, פנייה ימינה לתוך כביש בצורת לולאה בת 270 מעלות וכניסה לנתיב המתמזג עם כביש היעד.
שמו של סוג מחלף זה בא מדמיון השרטוט שלו לצמח התלתן בעל ארבעת העלים.
מחלף עלה תלתן בעל ארבע לולאות הוא מחלף מלא, כיוון שכל הפניות בו מתבצעות באופן חופשי ללא מנגנוני ויסות.
קיימים גם סוגי מחלף עלה חלקיים המשולבים עם מחלף מסוג מחלף יהלום.
במחלפים אלה קיימות אחת עד שלוש לולאות ושאר הפניות החסרות מתבצעות בהכוונת רמזורים.
שילוב אפשרי אחר הוא עם מחלף ערימה שבו פניות חסרות לולאה מבוצעות באמצעות רמפה ארוכה המורכבת בדרך כלל ממספר גשרים.
מחלפי עלה תלתן הם הזולים ביותר לבנייה במפגש שני כבישים מהירים שבו נדרשים כל שמונת כיווני הפנייה ללא אמצעי ויסות מעכבי תנועה.
מחיר הבנייה הזול נובע מהעובדה שגם מחלף מלא דורש בניית גשר אחד בלבד.
במחלף ערימה, לשם השוואה, ייתכן שימוש ביותר מעשרה גשרים.
מחלפי עלה תלתן סובלים מבעיה מרכזית המכונה 'אריגה'.
המקור לבעיה זו נובע מהקרבה בין נתיבי הכניסה והיציאה במחלף, שגורמת לכלי הרכב הנכנסים לכביש לחצות את מסלול כלי הרכב היוצאים ממנו.
בתנועה עמוסה גורמת האריגה לעומסי תנועה במחלף ולכן מחלפי עלה תלתן מתאימים למפגש בין שני כבישים שהתנועה העוברת ביניהם היא דלילה.
פתרון חלקי אפשרי לבעיה הוא הגדלת הלולאות ובכך הרחקת הכניסות והיציאות, אך בפתרון זה המחלף שבלאו הכי גדול משמעותית ממחלף יהלום הופך לגדול מאוד.
חלופה אחרת, אך יקרה, היא הסבת פניות של עלה תלתן לפניות רמפה-ישירה הלקוחות ממחלף ערימה.
במקרה כזה הופך המחלף למחלף מסוג 'עלה תלתן ערימה'.
דרך נוספת להתמודדות עם השפעות האריגה היא הוספת נתיב שירות עצמאי לפונים במחלף, כך שהתנועה שאינה פונה במחלף מבודדת ואינה מושפעת מעומסים אפשריים ביציאה ובכניסה.
חיסרון נוסף הוא רדיוס הפנייה בלולאות, המחייב הפחתת מהירות כלי הרכב באופן משמעותי.
עקב כך, תאונות התהפכות של כלי רכב בלולאה הן מחזה נפוץ.
ככל שרדיוס הלולאות גדול יותר, כך התנועה בהן זורמת מהר ובאופן בטוח יותר.
המחלפים הראשונים מטיפוס זה נבנו בארצות הברית בסוף שנות ה-20 של המאה ה-20. ייתכן שהמחלף הראשון מביניהם נפתח ב-1929 במדינת ניו ג'רזי.
מהנדס אזרחי בשם ארתור הייל מארצות הברית רשם פטנט על התכנון עוד בשנת 1916. באירופה נרשם פטנט בשווייץ בשנת 1928 והחל מ-1936 נבנו מחלפי עלה תלתן בכבישים מהירים בגרמניה.
מחלף נשרים הוא מחלף הנמצא מזרחית לרמלה ומחבר את כביש 6, כביש 44, כביש 424 וכביש 431. בשנת 2009 התוסף החיבור לכביש 431, ומאז הפך המחלף לאחד הגדולים בישראל.
המחלף נמצא בסמוך למפעל המלט נשר ברמלה ומושב יד רמב"ם ("הנשר הגדול") ומכאן שמו.
הוא נפתח לתנועה בשנת 2004 עם חנוכת הקטע המרכזי של כביש 6.
מבנה המחלף מבוסס על הרכבה של כמה סוגי מחלפים ומשתרע על שטח רב הנותן מענה לשני קישורים מרכזיים, בין כביש 6 לכביש 431 ובין כביש 431 לכביש 44. כל אחד מאלה הוא למעשה תת-מחלף.
תת-המחלף של 6/431 מבוסס על מחלף ערימה עם לולאה אחת של מחלף עלה תלתן.
תת-המחלף של 431/44 הוא מסוג מחלף יהלום.
לצורך יישום קישורים אלה, נעשה ברחבי המחלף שימוש ביותר מעשרה גשרים.
מחלף קק"ל (גם "מחלף קרן קיימת") הוא מחלף בנתיבי איילון הממוקם בצפון תל אביב-יפו ובנוי בתצורת מחלף יהלום.
בדומה למחלפים אחרים בנתיבי איילון, גם במחלף זה נבנה הגשר בתוואי הדרך העירונית והוא חולף מעל הדרך המהירה ומסילת הרכבת.
בעוד שהתנועה לאורך נתיבי איילון מתאפשרת ללא רמזורים, היציאות והכניסות למחלף ממערב וממזרח מוסדרות על ידי רמזורים.
מקור שמו של המחלף בשדרות קק"ל (קרן קיימת לישראל) החוצות אותו.
מדרום למחלף נמצא צומת תל ברוך - מחלף מסילתי המקשר בין מסילת החוף למסילת הירקון (מסילת איילון מתחילה בתחנת הרכבת תל אביב מרכז ודרומה, זאת למרות שנחל איילון נמשך גם צפונה לה).
קודם להקמת המחלף עבר במקום גשר ששימש את שדרות קק"ל למעבר מעל ערוץ נחל איילון.
גשר זה לא התאים לצרכים של נתיבי איילון, ולכן נהרס ובמקומו הוקם הגשר הנוכחי.
מחלף קריית גת הוא מחלף המחבר בין כביש 6 (חוצה ישראל) לכביש 35 ונקרא על שם העיר הסמוכה קריית גת.
המחלף הוא מסוג מחלף יהלום המשולב ברמפה סיבובית בין כביש 35 לכיוון מזרח לבין כביש 6 לכיוון צפון.
המחלף נפתח לתנועה ב-11 בדצמבר 2007.
מחלף פולג (או "מחלף נתניה דרום") הוא מחלף המקשר בין כביש 2 (כביש החוף) לכביש 553 ולכניסה הדרומית של נתניה.
המחלף בנוי מגשר בתוואי שדרות בן-גוריון וחולף מעל כביש 2. המחלף נקרא על שם נחל פולג הזורם מדרום לו.
הוא הוקם בתחילת שנות ה-70 כדי לספק כניסה לקריית נורדאו שהורחבה אז.
הוא נפתח לתנועה בספטמבר 1975. המחלף מקשר בין שכונות דרום נתניה קריית נורדאו, שמורת האירוסים, רמת פולג ועיר ימים לפארק העסקים והטכנולוגיות ע"ש ספיר, בהמשך לכביש 553 לאבן יהודה וצומת דרור בכביש 4. בשנים הראשונות כונה המחלף "מחלף אביר", על שם בית החרושת אביר ששכן בסמוך לו.
המעבר בין כבישי המחלף מתבצע באמצעות שתי רמפות, שתי לולאות ומערכת רמזורים.
מבנה המחלף משלב רמפות של מחלף יהלום ומחלף עלה תלתן.
ברבות השנים ניזוק הגשר בשל גובהו הנמוך יחסית למקובל ולכן בוצע במחלף שיפוץ שכלל את חיזוק הגשר, הנמכת מפלס הכביש והרחבת רמפת העלייה מכיוון דרום לכיון צפון.
באוגוסט 2022 החל השיפוץ של המחלף, והיה צפוי להסתיים באפריל 2023. שיפוץ המחלף הסתיים באוקטובר 2022. מתוכננת הוספה של שביל אופניים ושביל להולכי רגל למחלף.
מחלף נתניה (או "מחלף נתניה צפון" או "מחלף הרצל") הוא מחלף המקשר בין כביש 2 (כביש החוף) לכביש 57 ולכניסה הצפונית של נתניה.
המחלף בנוי מגשר שמחבר בין כביש 57 לבין רחוב הרצל וחולף מעל כביש 2. המחלף נפתח לתנועה בשנת 1979.
המעבר בין כבישי המחלף מתבצע באמצעות שתי לולאות, שתי רמפות ומערכת רמזורים.
משני צידי המחלף, על כביש 2, קיימים מסעפים לתחבורה ציבורית של קווי אגד, מטרופולין, ומוניות שירות, אשר משרת את הנוסעים בתחבורה הציבורית בין תל אביב לחיפה.
מחלף נתניה מהווה עורק תחבורה ראשי, מפני שהוא מצוי בכניסה הראשית לנתניה, בהמשך רחוב הרצל ממוקם קניון השרון והמרכז העירוני של נתניה.
ממזרח למחלף נמצאות השכונות המזרחיות של נתניה, נווה איתמר, נאות גנים וקרית השרון ואזור התעשייה קריית אליעזר - אזור תעשייה אשר מאוכלס ברובו בתעשייה כבדה, תעשייה זעירה, מוסכים בתי מסחר ומסעדות.
בהמשך ניתן להגיע דרך כביש 57 לצומת השרון ("צומת בית ליד"), כביש 4, כפר יונה ויישובי עמק חפר.
מחלף עד הלום (בעבר נקרא מחלף אשדוד דרום) הוא מחלף בכביש 4 המחליף את "צומת אשדוד דרום" ומשמש ככניסה הדרומית לאשדוד דרך שדרות מנחם בגין.
הפרויקט לבניית המחלף כלל את שדרוג כביש 4 בקטע שבין שדה עוזיהו לגן יבנה והסדרת הצמתים של אזור התעשייה עד הלום, גן יבנה ובגין–משה סנה.
שמו ניתן לו מאחר שהוא נמצא בנקודה הצפונית ביותר אליה הגיע חיל המשלוח המצרי שפלש לארץ ישראל במלחמת העצמאות.
פרויקט הקמת המחלף הוכרז כפרויקט לאומי, במרץ 2003. במטרה להעביר את הפרויקט לטיפול מואץ של הוועדה לתשתיות לאומיות.
מטרת הפרויקט הייתה בין היתר גם להקים הפרדה מפלסית בין שדרות מנחם בגין למסילת לוד-אשקלון, בכניסה הדרומית לאשדוד, ולהקל את עומסי התנועה הכבדים במקום בשעות הבוקר ואחר הצהריים.
ראש המועצה המקומית גן יבנה, אהרון דרור, התנגד לתוכנית שהוצעה, מאחר שהיא לא אפשרה גישה ישירה מגן יבנה לתחנת הרכבת אשדוד – עד הלום, אלא האריכה את הנסיעה בכ-3 ק"מ.
עקב כך תוקנה התוכנית, ונכלל בתכנון המחלף חניון חדש בצידה המזרחי של התחנה, וגישה אליו בגשר עילי להולכי רגל.
לאחר עיכוב של שנתיים: פורסם המכרז להקמת המחלף באוקטובר 2006, בעלות של 360 מיליון שקל.
בדצמבר 2007, פקחי מנהל התכנון שהגיעו לבחון את עבודות ההקמה, גילו שאחד מעמודי הגשר חסר וכי בתוכניות הבינוי קוצר הגשר ב-50 מטר.
לפקחים התברר כי תוכנית הגשר שונתה בלי שדווח על כך כנדרש לוועדת לתשתיות לאומיות.
העבודות באתר הופסקו בזמן שנערך בירור באשר לשינויים שבוצעו בתוכנית ובאשר להשלכותיהם.
התברר כי עקב איחור של חמישה חודשים בהסרת קווי מתח גבוה של חברת החשמל במקום נאלץ הקבלן לשנות את שיטת הקמת הגשר, תוך שהוא מקצר את אורכו ולכן חוסך בהצבת עמוד תומך נוסף.
בשלב הראשון נפתח באוקטובר 2008 גשר חדש שהחליף את הצומת הישן ובנוסף הוקם צומת זמני, וב-26 במאי 2009 הושלמה הכניסה לעיר והיציאה ממנה כך שהתנועה מתנהלת באופן רציף ללא רמזורים.
במסגרת העבודות שוקם גם גשר עד הלום העות'מאני.
מחלף עין הקורא הוא מפגשם של כביש 431, כביש 42, כביש 4311 ושדרות תש"ח בראשון לציון.
המחלף משמש כחיבור בין כביש 4 מצפון לבין כביש 431 למזרח, כיציאה דרומית מראשון לציון וכאחת היציאות הצפוניות של רחובות, נס-ציונה ויבנה.
כמו כן המחלף מהווה את הכניסה היחידה לאזורי התעשייה מעוין שורק ופלמחים.
נקרא על שם מקומו המשוער (והשגוי כנראה) של המעיין הנזכר בתנ"ך: "..
המחלף מורכב משלושה תתי מחלפים המאפשרים גישה מכל כיוון לכל כיוון.
תת-מחלף אחד הוא מחלף ערימה חלקי בעל שלושה מפלסים המאפשר גישה ישירה מכביש 42 מצפון לכביש 431 למזרח ולהפך.
תת-מחלף שני הוא מחלף יהלום המחבר בין כביש 42 לכביש 4311 ושדרות תש"ח ותת מחלף שלישי גם הוא מחלף יהלום המחבר בין כביש 431 לכביש 4311.
המחלף מחובר באמצעות מערכת דרכי שירות למחלף ראשונים במזרח ומחלפים ראשון דרום וקריית ראשון במערב.
עד תחילת העבודות להקמת המחלף היה במקום צומת רגיל בעל ארבעה כיוונים שחיבר בין כביש 431 הישן, כביש 42 וכביש 4311. עם תחילת העבודות בשנת 2006 כביש 42 הוסט מערבה והצומת פוצל לשני צמתי T על ידי סגירת כביש 431 הישן לתנועה ויצירת חיבור עם שדרות תש"ח מצפון לצומת המקורי.
בהמשך הוסט כביש 42 לתוואי המקורי על גבי שני גשרים חדשים וגם כביש 4311 הוסט צפונה כך ששוב נוצר צומת עם ארבעה כיוונים בין כביש 42, כביש 4311 ושדרות תש"ח, כ-500 מטרים מצפון לצומת המקורי.
עם פתיחת חלקו המערבי של כביש 431 ב-11 בנובמבר 2008 נפתחו כל הכניסות והיציאות מכביש 431. למרות זאת, הרמפות המחברות בין כביש 42 לבין גשר שדרות תש"ח / כביש 4311 טרם הושלמו ובמקום היה קיים צומת זמני בין כביש 42 לכביש 4311.
מחלף נס ציונה הוא מחלף בכביש 431 המקשר אותו עם כביש 423. הוא נפתח לתנועה באופן חלקי בפברואר 2009 עם קישור לכביש 4313 לכיוון באר יעקב, ובהמשך נוסף החיבור לכביש 423.
המחלף נבנה בתצורה משולבת של מחלף יהלום ולולאת מחלף עלה תלתן.
גשר המחלף עובר מעל כביש 431 בתוואי כביש 423. הלולאה מקשרת בין כביש 423 בכיוון צפון לבין כביש 431 בכיוון מערב.
ממערב למחלף מתחילה דרך השרות של כביש 431 הנמשכת עד למחלף מבוא איילון.
מסיבה זו משמש המחלף גם ככניסה למחלף ראשונים עבור הנוסעים בכביש 431 לכיוון מערב, ומנקז אליו את התנועה הנכנסת לכיוון מזרח של כמה מחלפים בכביש 431 הנמצאים ממערב לו.
כדי לסייע בהשתלבות חלקה של כלל התנועה בכביש השרות אל הנתיב הראשי של כביש 431 בכיוון מזרח, נבנתה במחלף מנהרה קצרה העוברת מתחת לרמפה המשמשת את היוצאים מכביש 431 במחלף זה.
כביש 423 משמש כדרך אזורית המקשרת בין רחובות, נס ציונה וראשון לציון.
מחלף קריית ראשון הוא מחלף בכביש 431 המקשר לשדרות מוטה גור בראשון לציון.
המחלף נפתח לתנועה בנובמבר 2008 עם פתיחת הקטע המערבי של כביש 431.
המחלף בנוי בתצורת מחלף יהלום שהצמתים בו הם מסוג מעגל תנועה.
כל כיווני התנועה במחלף מתאפשרים באמצעות מעגלי התנועה ונתיבי שירות המשותפים למחלף מבוא איילון.
הכניסות למחלף מכיוון מערב מבוססות על הכניסות מנתיבי איילון למחלף מבוא איילון.
מחלף ראשון דרום הוא מחלף המקשר בין כביש 431 וכביש 4. הוא נפתח לתנועה בנובמבר 2008 עם פתיחתו של הקטע המערבי בכביש 431. לפני הקמתו הייתה במקום יציאה מכביש 4 לכביש 4311, ועם הקמתו של כביש 431 היא הפכה לחלק מנתיבי השירות של כביש 431.
כיווני התנועה במחלף חלקיים ומתאפשרים בשני כיוונים בלבד: מכביש 431 בכיוון מערב לכביש 4 בכיוון דרום ומכביש 4 בכיוון צפון לכביש 431 בכיוון מזרח.
הגישה לכביש 4 מתבצעת באמצעות רמפה ארוכה המורכבת משלושה גשרים.
קרבתו של המחלף למחלף עין הקורא מאפשרת בחירת נתיב נסיעה חלופי לשם ביצוע פניות בכיוונים אחרים.
מחלף עין תות הוא מחלף המחבר את כביש 6 וכביש 67 וממוקם מדרום-מערב למושב אליקים ומצפון לקיבוץ רמות מנשה.
המחלף נפתח לתנועה ב-20 ביולי 2009 עם חנוכת הקטע בין מחלף עירון לבינו.
המחלף נקרא על שם עין תות, מעיין הנמצא מצפון למחלף.
המכרז להקמת המחלף פורסם באוקטובר 2003, כחלק מפרויקט סלילת קטע 18 של כביש חוצה ישראל.
בספטמבר 2004, עיכבה חברת כביש חוצה ישראל את תחילת העבודות על המחלף, עקב עתירות שהגישו לבג"ץ ארגונים לאיכות הסביבה, נגד הפגיעה של הכביש ברמות מנשה.
המחלף הושלם ונפתח לתנועה ביולי 2009.
מבנה מחלף עין תות דומה למחלף חצוצרה המותאם לקישור בין כביש מהיר (כביש 6) לכביש בין עירוני אחר (כביש 67).
מבנה המחלף אינו אופייני, כיוון שכביש 6 וכביש 67 מתאחדים מצפון מזרח למחלף, ולכן בשטח המחלף מופרדים שני כיווני כביש 67 הנגדיים.
בעת בניית המחלף הוסט דרומה הנתיב של כביש 67 (אז כביש 70) לכיוון מזרח והוא עובר בגשר מעל כביש 6, בעוד הנתיב לכיוון מערב נע מצפון למרכז המחלף, בתוואי המקורי של כביש ואדי מילק.
כל כיווני הפנייה אפשריים בצורה ישירה ללא רמזורים.
הפנייה מכביש 6 בכיוון צפון לכביש 67 בכיוון מערב מתבצעת באמצעות רמפת לולאה.
מחלף ניצני עוז הוא מחלף המחבר בין כביש 6 לכביש 57.
המחלף נפתח לתנועה עם פתיחתו המלאה של הקטע המרכזי בכביש 6, בשנת 2004. הוא נקרא על שם מושב ניצני עוז הנמצא מערבית למחלף.
המחלף צמוד לגדר ההפרדה וטולכרם הנמצאת ממזרח.
הכביש היוצא מן המחלף לכיוון מזרח מקשר לאזור תעשייה ניצני שלום המאכלס מפעלים בהם עובדים ישראלים ופלסטינים.
לצורך בניית המחלף חברת כביש חוצה ישראל הפקיעה 250 דונם מאדמות מושב ניצני עוז.
לצורך בניית המחלף נעשה שימוש באפר פחם המיוצר בתחנת הכוח אורות רבין של חברת החשמל.
המחלף נפתח לתנועה לכיוון דרום באוגוסט 2003.
מבנה המחלף הוא מסוג מחלף יהלום משולב בעלה תלתן.
הלולאה ממוקמת בכיוון הנסיעה מדרום למערב.
גשר המחלף חולף על כביש 6 בתוואי כביש 57. בשני צידי הגשר ממוקמים צמתים, אך עקב נפח התנועה הקטן יחסית הם אינם מרומזרים.
בבמחלף עוברת המסילה המזרחית החדשה.
מחלף קוממיות הוא מחלף בנתיבי איילון הממוקם בין רחוב הקוממיות בבת ים ורחוב משה דיין בחולון.
המחלף נבנה בתצורת מחלף יהלום משולב בלולאת מחלף עלה תלתן.
המחלף נפתח לתנועה באוגוסט 2001 כחלק מפתיחת הקטע הדרומי של נתיבי איילון.
עד לפתיחת המחלף עבר במקום כביש עירוני שקישר בין חולון לבת ים.
לקראת בניית המחלף הוא הורחב והוגבה כחלק מבניית הגשר.
במחלף יש את תחנת הרכבת קוממיות.
בפינתו הדרום מערבית של המחלף שוכן בית העלמין הדרום (חולון/בת ים).
מחלף קישון הוא מחלף ראשי באזור הצ'ק פוסט שבמזרח חיפה, הקרוי על שם נחל קישון.
חלק מהמחלף הוא צומת "צומת לב המפרץ", הקרוי בשם זה על שם הקניון הסמוך.
מחלף קישון וצומת לב המפרץ מהווה מפגש דרכים המחבר בין:
כביש 4 - עורק התחבורה העיקרי בכיוון צפון-דרום, קרוי באזור זה שדרות ההסתדרות, ומוביל צפונה לעבר הקריות, עכו, ודרומה לעבר מחלף הצ'ק פוסט, חיפה ונשר.
כביש 22 - נתיבי המפרץ - דרך פרוורית מהירה המחברת בין מרכז העיר התחתית של חיפה, אזור התעשייה של חוף שמן, הקריות ופאתי עכו ("עוקף קריות").
כביש 75 - במזרח הצומת, הקרוי דרך העמקים - עורק תחבורה בינעירוני בכיוון מערב-מזרח, המוביל לעבר מחלף יגור, יוקנעם, נצרת, עפולה וטבריה.
המחלף מאפשר נסיעה ללא מעבר בצמתים מכביש 22 מערב לכיוון כביש 75 מזרח, ובכיוון ההפוך.
בעתיד מתוכנן חיבור של המחלף עם מנהרות הכרמל.
המחלף אינו שלם ואינו מאפשר חיבור בכל הכיוונים בין הדרכים השונות.
כך למשל אין חיבור בין כביש 4 וכביש 22 (כך שאין אפשרות נסיעה מאזור לב המפרץ לכביש 22 מערב או מזרח), וכן אין חיבור בין כביש 22 מזרח לכביש 75 מזרח, כך שלנוסעים מהקריות לכיוון מחלף יגור (ובכיוון ההפוך) מתחייב סיבוב פרסה דרך מחלף גשר פז.
גשר המחלף חולף מעל מסילת החוף, מרכזית המפרץ וצומת לב המפרץ, שהיא הצומת המחברת בין כביש 4 וכביש 75, ובנוסף מחברת בין כבישים אלו ובין קניון לב המפרץ, ומרכזית המפרץ.
מחלף קישון סמוך מאוד לשני מחלפים אחרים על כביש 22, מחלף מבוא כרמל המחבר בין כביש 22 מערב ודרך יגאל ידין (שהיא המשך של ציר אורך ראשי בקריות), ומחלף גשר פז המחבר את כביש 22 עם אזור הדר הכרמל, החלק המזרחי של העיר התחתית, אזור נווה שאנן ודרך נחל הגיבורים.
בשנת 2013 נבנה מעט מדרום לגשר המחלף גשר נוסף, אשר משמש כחלק מ"מסילת העמק".
בשנת 2002 נחנכה ליד הקניון תחנת "מרכזית המפרץ".
אל הצומת התנקזה מדרום תחבורה מחיפה, אזור הצ'ק פוסט ונשר, המגיעה מצומת הצ'ק פוסט.
עד לסוף 2009 עברה דרך צומת קישון כל תנועת האוטובוסים אל מסוף מרכזית המפרץ וממנו.
עקב עומס התחבורה שנוצר, הוחלט לסלול כביש גישה עוקף כמחצית הקילומטר לפני הצומת, אליו מתנקזים כל האוטובוסים המגיעים מהעיר (מדרום) וחלק מהאוטובוסים המגיעים מנשר (ממזרח) דרך צומת הצ'ק פוסט.
השימוש בדרך זו נפסק, עם שדרוגה של מרכזית המפרץ בקיץ 2013.
בשנים 2010–2011 נבנה גשר חיבור מעל הצומת, שחיבר בין כביש 75 מזרח וכביש 22 מערב, ואפשר חיבור ישיר בין אזור העיר התחתית וכביש 75. בכך צמצם מעט את נפח התנועה בצומת.
מחלף משה דיין הוא מחלף בנתיבי איילון בשטח ראשון לציון.
המחלף ממוקם בין שדרות משה דיין (חלק מכביש 441) לבין המשכו לכיוון חוף הים, המכונה שדרות רחבעם זאבי.
המחלף נמצא בסמוך לאזור התעשייה החדש בראשון לציון ושכונת נווה דקלים.
חלקו הראשון של המחלף נפתח בנובמבר 2001 כחלק מהשלמת הקטע הדרומי של נתיבי איילון, והוא הושלם במרץ 2002. בשטח המחלף הוקמה תחנת הרכבת ראשון לציון משה דיין, שנחנכה ברבעון השלישי של שנת 2011, כחלק ממסילת תל אביב – פלשת.
מלבד גשר שדרות משה דיין, ליוצאים במחלף מכיוון צפון ניתנת האפשרות להתחבר לכביש שדרות יצחק רבין, החולף דרומית למחלף באמצעות גשר מעל נתיבי איילון, ללא מחלף נפרד.
בנוסף, קיימת יציאה מכביש יצחק רבין לכיוון צפון המתחברת גם היא למחלף.
מחלף סומך הוא מחלף בעמק זבולון, המחבר בין כבישים 6, 70 ו-79 בסמוך לקריית אתא ולשפרעם, ודרכו עוברת תנועה רבה מעמק יזרעאל ומהגליל התחתון לכיוון חיפה והקריות.
על-פי מסכת סנהדרין שבתלמוד בבלי, בסמוך למיקומו של המחלף נערכה הסמיכה שנעשתה בסוף תקופת התנאים על ידי רבי יהודה בן בבא:
על כן, הצומת קיבל את השם "צומת סנהדרין" שהוסב בהמשך ל"צומת סומך".
עד העשור הראשון של המאה ה-21 היה המחלף, כאמור, צומת.
הצומת היה בנוי מצמד של צומתי T.
עקב עומסי תנועה רבים הוחלט להפוך אותו למחלף ולהרחיב את קטע הכביש המחבר בינו לבין מחלף המוביל.
בחודש פברואר 2011, נפתחה הפניה ימינה מכוון דרום לנצרת, וכן שונה מיקומם של שני הרמזורים שהאטו את התנועה מדרום לצפון וגרמו לעומס רב.
השינוי גרם להקלה ניכרת בתנועה בצומת, אם כי בשעות העומס נותרו עומסי תנועה מכיוון חיפה.
בסוף יולי 2011 נחנך המחלף, אך בסמוך לו נמשכו עבודות הוספת נתיב בקטע הכביש בינו ובין מחלף גבעות אלונים, על כביש 6 וכביש 70.
מֶחלַף קֵיסַרְיָה הוא מחלף המקשר בין כביש 2 לכביש 65. המחלף נקרא על שם היישוב הסמוך אליו קיסריה.
המחלף בנוי בתצורת מחלף עלה תלתן חלקי עם גשר העובר בתוואי כביש 2 ומאפשר פניה רציפה מכביש 65 לכביש 2 באמצעות רמפות מעגליות.
שתי פניות שמאלה הנותרות מתבצעות באמצעות צמתים.
המחלף הוקם בתחילת שנות ה-70 לאחר סלילת כביש 2 בקטע מקיסריה לחיפה והשלמת הקטע המערבי של כביש 65 בסוף 1970.
מחלף פתח תקווה דרום (בעבר מחלף שערייה) הוא מחלף המחבר בין כביש 40 לכביש 471. הוא נפתח לתנועה ביוני 2012 במסגרת הסבת כביש 471 לכביש מהיר.
המחלף בנוי בתצורת מחלף עלה תלתן חלקי, כאשר הפניות לכביש 471 המוגדר ככביש מהיר הן על גבי רמפות סיבוביות, ואילו הפניות לכיוון כביש 40 המוגדר ככביש ראשי נפגשות בצומת מרומזר.
מחלף עתלית הוא מחלף המקשר בין כביש 2 לכביש 721 ולכביש 7110, סמוך ליישוב עתלית.
המחלף נפתח לתנועה בשנת 1969 עם סלילת כביש 2 בקטע שבין חדרה לחיפה.
מבנה המחלף הוא בתצורת מחלף יהלום ובו גשר עילי החוצה את כביש 2 ממזרח למערב ובשני קצות הגשר צמתים למען הפונים לכביש 721 הפונה מזרחה אל יישובי רכס הכרמל או הפונים לכביש 7110 הפונה מערבה אל היישובים עתלית ונווה ים.
בסמוך לצדו המערבי של המחלף בצמוד לכביש 7110, נמצאת שמורת טבע חורבת קרתא.
מחלף קריית משה הוא מחלף בירושלים המחבר את כביש בגין ושדרות יצחק רבין, סמוך לקריית הלאום.
תצורת המחלף היא יהלום מסוג SPUI, שבו הפניה מהכביש המהיר לדרך המשנית מתבצעת באמצעות רמזור אחד בלבד.
שדרות יצחק רבין עוברות בגשר מעל כביש בגין ומערכת הרמזורים המאפשרת פניה מכל כיוון לכל כיוון נמצאת במרכז הגשר.
מעל לרמפות הדרומיות של המחלף עובר גשר של רחוב וולפסון.
צפונה מן המחלף מתחילה מנהרה באורך 570 מטרים המסתיימת לאחר מחלף גבעת שאול.
מחלף סוקולוב הוא מחלף המחבר את כביש 531 עם רחוב סוקולוב בכפר סבא והוד השרון.
המחלף נפתח לתנועה ב-2002 וצורתו כמחלף יהלום.
כביש 531 עובר מעל לרחוב סוקולוב בשני גשרים עיליים כשאחרי הגשרים יש ברחוב סוקולוב רמזורים המיועדים לפניה להשתלבות לכביש 531 או ליציאה ממנו.
בצמוד למחלף נמצאת תחנת הרכבת הוד השרון - סוקולוב המשרתת את תושבי האזור.
באמצע שנת 2018 החלו עבודות לבניית רמפה במחלף תל חי אשר היו צפויות להסתיים במרץ 2020. בניית רמפה נוספת מכביש 531 אל רחוב סוקולוב הייתה צפויה להסתיים באפריל 2019.
ב-20 באוגוסט 2020 נפתחה הרמפה החדשה במחלף המאפשרת לבאים מכביש 531 להגיע לתחנת הרכבת הוד השרון – סוקולוב וסביבתה.
במסגרת העבודות גם הורחב חניון תחנת הרכבת.
מחלף ראש העין מזרח, הוא מחלף בכביש 5 עם שדרות בן-גוריון בראש העין.
המחלף, שנחנך ב-9 במאי 2016, נמצא מזרחית למחלף אבן העזר ("ראש העין צפון") והוא מהווה חיבור נוסף לחלקה הצפוני של ראש העין משכונת נווה אפק.
מזרחה מהמחלף נמצא מחלף שער שומרון, אשר מוביל אל יישובי השומרון המרכזי (כגון אלקנה).
המחלף נבנה על ידי חברת נתיבי ישראל בשיתוף חברת הניהול א ספיבק במסגרת תוכנית "נתיב לדירה" של משרד התחבורה יחד עם הקמת עשרות אלפי יחידות דיור חדשות בשכונות החדשות בצפון ראש העין.
עלות המחלף היא 120 מיליון ש"ח והיא כוללת בניית גשרים באזור בעל שטח של 8,500 מ"ר, הארכת נתיב בקטע באורך 1.1 ק"מ בכביש 5, ביצוע פיתוח נופי, סלילת שבילי אופניים וביצוע תשתיות (תאורה, ניקוז ובטיחות) מתאימות למחלף.
העבודות לבניית המחלף החלו ביולי 2014 והסתיימו בחודש מאי 2016 חודשיים לפני המועד המתוכנן.
מחלף ציפורית הוא מחלף ב, בסמוך לפארק תעשייה ציפורית וליישוב רומת אל-הייב.
המחלף מאפשר גישה מכביש 77 אל אזור התעשייה, ונסיעה רצופה ללא רמזורים או צמתים בכביש 77. המחלף בנוי מגשר ושני מעגלי תנועה ומאפשר מעבר בין כל הדרכים המתחברות אליו.
המחלף נבנה כחלק מפרויקט למחלוף של 4 צמתים בכביש 77 בהשקעה של 360 מיליון שקלים.
הפרויקט החל ברבעון השלישי של שנת 2016.
המחלף מקשר את דרום הארץ ומרכזה לכנרת, ל ולרמת הגולן, וכמו כן משרת את תושבי עמק יזרעאל ונצרת.
מחלף קפלן הוא מחלף בתל אביב הנמצא בצומת הרחובות קפלן ודרך בגין.
המחלף ידוע גם כצומת עזריאלי או כיכר הדמוקרטיה.
לפי נתוני משרד התחבורה עוברים בממוצע במחלף יותר מ-100 אלף כלי רכב ביום.
בצמוד אליו נמצאים מספר אתרים בהם עובדים עשרות אלפי אנשים (הקריה, מגדלי משרדים בשרונה ובאזור) והוא מהווה דרך ראשית וכניסה ויציאה לתל אביב.
דרכו ניתן להתחבר לנתיבי איילון דרך מחלף השלום אשר צמוד לו.
צומת הרחובות קפלן ודרך בגין (אז דרך פתח-תקווה) רומזרה לראשונה בשנת 1964. באותה עת היה זה צומת T, שהמשך רחוב קפלן לכיוון דרך השלום, מעל נחל איילון, לא היה קיים.
הקמת חיבור זה החלה בשנת 1966, אז הונחו שני גשרי פלדה מעל הנחל.
בשנת 1968 הוחל בהרחבת רחוב לקפלן לשני נתיבים בכל כיוון.
הקמת הפרדה מפלסית בצומת הוצעה לראשונה בתוכנית אב לכבישים בגוש דן שהציג שר התחבורה שמעון פרס ב-1971, ושנה אחר כך אף אושר תקציב לפרויקט, אך הוא לא יצא לפועל.
בשנת 1981 הוחל בהרחבת דרך פתח-תקווה לשלושה נתיבים בכל כיוון ומסלול לתחבורה ציבורית במרכזו.
תכנון המחלף בפועל החל כחלק מפרויקט "מרכז השלום" הסמוך (לימים "מרכז עזריאלי"), שהוקם על מגרש בו שכן חניון למשאיות לפינוי אשפה של עיריית תל אביב.
ב-1987 אישרה העירייה את התוכנית, שהייתה פרויקט הבנייה והעסקים הגדול ביותר בישראל עד אז, וכלל: בניית 115 אלף מ"ר של משרדים בשישה מגדלים בני 20 עד 40 קומות ו־35 אלף מ"ר לבניית מרכז קניות ובילוי.
במסגרת התוכנית הוחלט לשדרג את מערכת הדרכים סביב הפרויקט, במטרה להתאימה להיקף התנועה הצפוי.
הקמת המחלף היה כחלק מתנאי היתר הבנייה שלו, שאסר מתן תעודת גמר אלא ל-50 אלף מ"ר בלבד, כל זמן שלא הושלם מחלף קפלן.
באותה תקופה החל גם תכנון פרויקט "דרום הקריה" שעיקרו היה פינוי מבני הקריה בצדו הדרומי של רחוב קפלו ובניית 200 אלף מ"ר של משרדים, מסחר ומגורים.
במסגרת פרויקט זה הוקם מגדל היובל בפינת הרחובות קפלן ודרך בגין, אך התנאי להקמתו היה שיקוע הצומת.פרויקט זה הוקפא במאי 1999, על ידי עיריית תל אביב, עקב דרישתה להקמת כביש משוקע בצומת, כפי שנקבע בתוכנית.
גם הקמתו של המגדל המרובע בפרויקט מרכז עזריאלי עוכבה, בין השאר בגלל אי הקמת המחלף.
בשלב זה היה הצומת אחד הצמתים העמוסים בישראל, לפי נתוני משרד התחבורה, שבכל יעברו בו כ-100 אלף כלי רכב.
עיכוב נוסף בהקמת המחלף היה עקב מחלוקת משיקולי תקציב ותכנון בין משרד האוצר, משרד התחבורה, עיריית תל אביב וחברת נתיבי איילון, על החלופה הנבחרת מבין חמש החלופות שהוצעו להקמתו.
חלופה שהציע מהנדס העירישראל גודוביץ כללה בניית מחלף בעל שני מפלסים, שאחד מהם מוקדש לתחבורה ציבורית בלבד, ומעליו כיכר עירונית להולכי רגל.
חלופה זה נדחתה עקב עלותה היקרה ונבחרה החלופה הזולה ביותר שכללה, שיקוע בכיוון צפון-דרום רק לכלי רכב פרטיים.
ב-31 במרץ 2003 הסתיים שדרוג המחלף מהצומת שהיה קיים באזור.
עלות הפרויקט הייתה למעלה מ-90 מיליון שקלים.
נפח התנועה לאחר הפתיחה היה כ-150 אלף מכוניות ביום.
במקום יש שיקוע לדרך בגין ומעליו גשר אשר מחבר את הרחובות גבעת התחמושת וקפלן.
התנועה במחלף אפשרית לכל הכיוונים דרך הצומת (הפניה ימינה מדרך בגין לרחוב קפלן פתוחה לתחבורה ציבורית בלבד), כאשר תנועה מצפון לדרום על דרך בגין מתבצעת ללא רמזורים.
בסמוך למחלף, ממוקמות תחנת יהודית ותחנת שאול המלך של הדנקל (הקו האדום) ועוברת כמות גדולה של קווי אוטובוס, במספר רב של תחנות אוטובוס שמפוזרות לצידו.
עד תחילת עבודות שדרוג הצומת למחלף, במרכזה של דרך בגין היה ציר מת"צ.
תוכנית המחלף כללה כריית שתי מנהרות; מנהרה המשמשת את הבאים מכיוון צפון ומאפשרת פנייה ימינה אל דרך אריה לובה אליאב התת-קרקעית, שנבנתה כחלק מפרויקט "דרום הקריה".
כריית מנהרה הזו הושלמה כבר ב-2003, אך פתיחתה לתנועה נעשתה רק עם פתיחת דרך אריה לובה אליאב לתנועה, בדצמבר 2014. המנהרה השנייה, שבנייתה הייתה באחריות "קבוצת עזריאלי", מיועדת לאפשר פנייה ימינה לחניון מגדלי עזריאלי לבאים מכיוון דרום.
כריית המנהרה הייתה אמורה להתבצע בזמן הקמת המחלף, אך נדחתה על ידי עזריאלי בטענה כי אינה כדאית לו.
בשנת 1979 נחשפה לראשונה באזור צומת קפלן, במדרון המזרחי של רכס הכורכר שהיה במקום, מערת קבורה מתקופת הברונזה, בה נמצאו תכשיטי כסף וחרוזים.
בעת העבודות להקמת המחלף נערכה חפירת הצלה לאחר שדחפורים פגעו בכמה מערות קבורה במפלס הנמוך של הרכס, לאחר שנהרסו מספר מבנים מודרניים שהיו במקום, בשולי הקריה, לצורך הרחבת דרך בגין.
במקום נחשפו חללים רבים, רובם מערות קבורה ופרטים אחרים.
בשוליים הנמוכים ביותר של המדרון המזרחי של הרכס תוארכו חמש מערות לשלבים האחרונים של תקופת הברונזה הקדומה בארץ ישראל; חללים דמויי פעמון שנחצבו בתוך סלע האם הפריך.
המערות הכילו קבורות רבות, בדרך כלל קבורות משנה, שהשימוש בכל אחד מן הקברים נמשך לאורך זמן ותוכנם מייצג טווח כרונולוגי ארוך.
חפצי המנחה כללו כלי חרס קטנים רבים (קערות וקנקניות), חרוזים מאבן, צדפים ועצם, ראש אלה מאבן, כלי נחושת קטנים, פגיון מנחושת וכלי צור.
מעט גבוה יותר על מדרון הכורכר נמצאו קברים מתקופת הברונזה הבייניימית.
חוסר הוודאות לגבי זהות הנקברים הביא לעיכוב בעבודות הקמת המחלף.
בזמן שאנשי משרד הדתות בדקו אם הקברים הם של יהודים.
לאחר שהתברר מעל כל ספק שהנקברים במקום הם אנשים מתקופת הברונזה הקדומה, העבודות נמשכו והמערות נהרסו.
במהלך העשור השני של המאה ה-21 הפך המחלף, יחד עם מחלף השלום הסמוך, למוקד להפגנות.
ביולי 2023, בעת שקודמה בכנסת הרפורמה המשפטית, המחלף וסביבתו היו מוקד להפגנות מתמשכות של מאות אלפים במחאה נגד הרפורמה המשפטית, ועל רקע זה החליט ראש עיריית תל אביב רון חולדאי לשנות את שם הצומת ל"כיכר הדמוקרטיה".
מחלף נווה אילן הוא מחלף המחבר את כביש 1 וכביש 425 וממוקם סמוך ליישוב נווה אילן ומכאן שמו.
המחלף מורכב מגשר בכביש 1 לשני הכיוונים החולף מעל כביש 425. ונותן גישה נוחה ליישובים הנמצאים בכביש 425: קריית יערים, נווה אילן, יד השמונה, וכן למערב הכפר אבו גוש.
עד שנת 1971 היה כביש 425 בקטע שבין המחלף דרך אבו גוש (היום כביש 3975), חלק מכביש ירושלים-תל אביב.
באותה שנה נחנך קטע כביש 1 העוקף את אבו גוש, ובמקום הוקם צומת T בין כביש 425 לבין כביש 1.
בשנת 2000, בוטל הצומת מאחר שהיה מוקד לתאונות דרכים.
במקום לא הוקם רמזור, כדי לא לפגוע בזרימת התנועה בכביש 1, והרכבים הפונים בצומת היו צריכים לחצות את התנועה הכבדה במהירות.
לאחר ביטול הצומת אפשרות התנועה הוגבלה רק לבאים מירושלים ופונים אל כביש 425 או ליוצאים מכביש זה לכיוון תל אביב.
לבאים מכיוון תל אביב הגישה ליישובי הסביבה הייתה אפשרית רק דרך הכפר אבו גוש הסמוך, שהכניסה אליו הייתה דרך מחלף חמד.
בשנת 2012, כחלק מהעבודות לשדרוג כביש 1, נערך מכרז להקמת מחלף במקום.
מחלף נחל עמוד הוא מחלף בצפון ישראל המחבר בין כביש 65 לכביש 85. המחלף נקרא על שם נחל עמוד הסמוך לו.
המחלף נפתח לתנועה מלאה ב-2016, עד אז היה המחלף צומת מרומזר שניחן בגודשי תנועה רבים.
מחלף קמה הוא מחלף המקשר בין כביש 6 ו-כביש 40 לכביש 293.
הוא נקרא על שם היישוב הסמוך למקום בית קמה.
בעבר המקום היה צומת המחבר בין כביש 293 לכביש 40. עקב הארכת כביש 6 למקום, הוחלט להעתיק את הצומת ולמחלפו ולהאריך את כביש 293 בקילומטר מזרחה.
המחלף הוא מחלף מלא מסוג מחלף חצוצרה.
מחלף משמר הגבול הוא מחלף שנמצא סמוך לעיר חריש וקיבוץ ברקאי.
המחלף החליף את צומת משמר הגבול שחיבר בין כביש 65 לכביש 574.
עלות הקמת המחלף הסתכמה ב-600 מיליון שקלים, המחלף מצטרף לשורה של פתרונות תחבורתיים שיוקמו על מנת להקל על עומס התנועה בעיר, מלבד מחלף משמר הגבול יוקם מחלף חריש, שיחבר את שכונות דרום חריש לכביש 6, תבנה תחנת הרכבת חריש, יורחב כביש 611 ויוקמו מספר מסופי אוטובוסים ברחבי העיר.
עוד ב־2016 פורסמה תוכנית של משרד התחבורה בה פורטו הפרויקטים העתידים להיבנות בישראל בשנים הקרובות, בהם היו הקמתם של מחלף משמר הגבול, מחלף בני ברית, מחלף ציפורי, מחלף יפתחאל, שיוקם כהכנה להקמת הרכבת הקלה בין חיפה לנצרת, סלילת כביש 200, כביש 16 וכביש 423 ועוד.
ביולי 2018 אושרה התוכנית להקמת המחלף, יחד עם מחלפים וכבישים חדשים נוספים באזור השרון.
בספטמבר 2018 החלו העבודות המקדימות להקמת המחלף שיוקם לאחר שצומת חריש יועתק כ־30-40 מטרים מערבה.
פחות מחודש לאחר תחילת העבודות להקמת המחלף התגלתה עיר עתיקה בת כ־5,000 שנים בחפירות שבוצעו מטעם רשות העתיקות.
שטח העיר בשיאה היה כ־650 דונמים והתגוררו בה כ־6,000 בני אדם.
במאי 2019 פורסם כי הסתיים שלב העבודות המקדימות והחל שלב בו הקבלן של המחלף (חברת סולל בונה) תחל בעבודות על הקמת המחלף עצמו, יחלו ההרמות של הנציבים, יונחו הפלטות של הגשר ויסלל הכביש שימש את המחלף.
בלילה שבין 18–19 בפברואר 2022 נפתח המחלף לתנועה.
מלבד הקמת הפרויקט יבוצעו עבודות נוספות באזור המחלף בהם בין היתר הסטה של נחל עירון וכן מתן אפשרות להוספת פרויקטים נוספים באזור המחלף בהם סלילת נתיב תחבורה ציבורית בכביש 65 וכן כבישי גישה לפארק התעשייה עירון שעתיד להיבנות בסמוך למחלף.
מחלף עידן הנגב הוא מחלף בסמוך לאזור התעשייה עידן הנגב וליישובים להבים ורהט, מחבר את כביש 40 לכביש 310. את המחלף תכנן משרד האדריכלים מזור – פישט.
במכרז לביצוע הפרויקט שהתבצע באפריל 2020 על ידי חברת נתיבי ישראל זכתה קבוצת "אורון אחזקות".
תקציב הפרויקט נאמד בכ־200 מיליון ש"ח.
מחלף ראש העין דרום הוא מחלף שהוקם בכניסה הדרומית לראש העין ומחבר בין כביש 444 ושדרות בן-גוריון.
בנוסף לכך, בסמוך למחלף יוקם נתיב תחבורה ציבורית, קירות תמך לאורך הכביש 444 ואף תעלות ניקוז.
המחלף עצמו מסדיר את צומת הכניסה לראש העין ולמעשה מאחד בין שני צמתים נפרדים שהיו במקום לפני כן.
עלות הקמתו מוערכת במעל 250 מיליון שקלים והוא יתפרש על פני כ־115 דונם.
העבודות להקמת המחלף החלו באוגוסט 2019.
באפריל 2020 הסתיימו העבודות להקמת הניצבים של גשר המחלף.
ב־14 בנובמבר 2022 נפתח הגשר לתנועה.
מחלף נחל רבידה הוא מחלף בירושלים שנחנך ב־2022 יחד עם פתיחת כביש 16. המחלף עובר בגשר מעל נחל רבידה (ומכאן גם שמו) ומחבר את כביש 16 לשכונת הר נוף וליער ירושלים.
המחלף נבנה כפרויקט של עיריית ירושלים, משרד התחבורה וחברת נתיבי ישראל, ובוצע על ידי חברת שפיר.
מחלף ציפורי הוא מחלף בכביש 79, בסמוך למושב ציפורי ולמועצה המקומית עילוט.
המחלף מחבר בין כביש 79 לכביש 7926, המשמש ככביש גישה למושב ציפורי ולעתיקות ציפורי.
בעבר היה קיים במקום צומת, אך בסוף העשור השני של המאה ה־21, בעקבות תוכנית לפיתוח הכביש הקטע שבין מחלף הסוללים לריינה, החלו עבודות להקמת המחלף, אשר נפתח לתנועה בסוף שנת 2020.
מחלף קוממיות הוא מחלף בהקמה מסוג מחלף יהלום עם מעגלי תנועה, במפגש כביש 40 עם כביש 353 וכביש הגישה למושב קוממיות – כביש 3533. המחליף עתיד לשמש ככניסה הצפונית לקריית גת.
העיר קריית גת שוכנת דרומית מזרחית לצומת פלוגות, מערבית לכביש 35 ומזרחית לכביש 40. ב החלה הרחבתה של קריית גת צפונה, צפונית לכביש 35 עם הקמת כרמי גת.
על הרחבת העיר בתוכנית הראשונית של כרמי גת לא נכללו כלל יציאות ישירות מהשכונה אל כביש 35.
ב אושרה "תוכנית תמל/1115 קריית גת – הרחבה צפונית" להרחבה נוספת לקריית גת צפונית לכרמי גת, שמסתיימת בצומת קוממיות.
במסגרת התוכנית הוחלט על הוספת יציאה צפונית מקריית גת לצומת קוממיות, והפיכת הצומת המרומזר, למחלף.
בצומת עתיד להיבנות גשר שיחבר בין כביש 353 לכביש 3533 (כביש הגישה לקוממיות, רווחה אלומה וזבדיאל) הגשר יחצה ממזרח למערב מעל כביש 40. לפני הכניסות לגשר יסללו 2 מעגלי תנועה ונתיבי השתלבות לכביש 40.
מחלף עינב הוא מחלף הנמצא במערב מודיעין ומחבר את כביש 431 עם שדרות החמאם (כניסה לשכונת נופים) ושדרות המקצועות (כניסה למרכז עינב).
הצד הצפוני של המחלף (כניסה ויציאה משכונת נופים) נפתח לתנועה בנובמבר 2021 והצד הדרומי (כניסה למרכז עינב מכיוון המערב) נפתח לתנועה באוגוסט 2022.
במתמטיקה, מספר שלם הוא מחלק (או גורם) של מספר שלם אם אפשר לכתוב את כמכפלה של במספר שלם , כלומר אם קיים עבורו .
במקרה כזה, השארית בחלוקה של ב- היא 0.
באופן פורמלי, נהוג לרשום או כדי לציין כי מחלק או לא מחלק את בהתאמה (לדוגמה, אבל ).
מהגדרה זו נובע באופן מיידי כי לכל שלם (הומוגניות), ובפרט (רפלקסיביות).
כמו כן, לכל שלם ובפרט (כי ).
חשוב לזכור שאמנם אפס מחלק את אפס אבל פעולת החילוק באפס לא מוגדרת.
בפרט הביטוי 0:0 לא מוגדר, כיוון שהשוויון מתקיים עבור כל מספר טבעי .
בנוסף, היחס "מחלק את" הוא טרנזיטיבי, כיוון שאם וגם אזי קיימים עבורם ומכאן ולכן .
מהרפלקסיביות והטרנזיטיביות נובע ששהיחס מהווה קדם-סדר מעל השלמים.
היחס אינו יחס סדר חלקי מעל השלמים, כיוון שהוא לא אנטי-סימטרי (למשל וגם ).
יחד עם זאת, היחס "מחלק את" מעל הטבעיים הוא אנטי-סימטרי כיוון שלכל אם וגם אז וגם ומכאן .
לכן הוא סדר חלקי (חלש) מעל המספרים הטבעיים.
תכונה נוספת של המחלק היא ליניאריות, כלומר אם וגם אז לכל מתקיים .
לצורך הוכחת הליניאריות נוכיח תחילה את תכונת החיבור: אם אז ומכאן , לכן .
מתכונת הליניאריות ותכונת ההומוגניות שהוכחנו קודם נובעת תכונת הליניאריות, כלומר: אם אז (הומוגניות), ומכאן .
למושג המחלק המשותף המקסימלי של שני מספרים יש חשיבות רבה בתורת המספרים האלמנטרית.
המשפט היסודי של האריתמטיקה, לפיו כל מספר טבעי יכול להיכתב כמכפלה ייחודית של מספרים ראשוניים, פרט לשינוי הסדר של הגורמים, גורם לעניין מוגבר במספרים הראשוניים המחלקים מספר נתון, כלומר בגורמים הראשוניים שלו.
מספר המחלקים הטבעיים של מספר טבעי
נסמן את הפונקציה המונה את מספר המחלקים של מספר טבעי , שפירוקו לגורמים מיוצג בצורה:
כאשר המספרים ראשוניים, והמספרים שלמים.
נשים לב, שכל מחלק של הוא מהצורה כאשר .
כמו כן, על פי המשפט היסודי של האריתמטיקה ייצוג זה הוא יחיד.
לדוגמה ניקח את המספר 12. ברור כי יש לו בדיוק ששה מחלקים טבעיים: 1,2,3,4,6,12.
נציג את המספר כמכפלת ראשוניים: , ועל פי המשפט נובע כי אכן יש לו בדיוק מחלקים טבעיים.
חשוב להדגיש שאם רוצים לספור את מספר המחלקים השלמים (לא בהכרח חיוביים) של מספר שלם , הם יהיו פי 2 ממספר המחלקים הטבעיים של .
מכיוון שלכל מחלק טבעי ניתן להוסיף את הנגדי לו.
לדוגמה עבור , המחלקים הם (בדיוק 12, שהם פי 2 ממספר המחלקים הטבעיים של 12).
כאשר עוסקים בחוג כלשהו, גם כן ניתן לדבר על יחס של חלוקה.
נאמר כי איבר הוא מחלק של איבר אם קיים בחוג איבר עבורו .
למשל בחוג הפולינומים במקדמים שלמים, הפולינום מחלק את , כי .
מושג המחלק נחוץ לצורך עיסוק בתחומי פריקות יחידה.
באלגברה, איברי חוג נקראים מחלקי אפס אם מכפלתם היא אפס.
איבר נקרא מחלק אפס שמאלי אם קיים כך ש-, ובדומה לזה הוא מחלק אפס ימני.
בחוג קומוטטיבי, מושגים אלו מתלכדים.
חוג שאין בו מחלקי אפס נקרא תחום, ותחום קומוטטיבי נקרא תחום שלמות.
לדוגמה, בשדה אין מחלקי אפס.
מחלקי אפס הם בדיוק האיברים בעלי מאפס לא-טריוויאלי.
1. נביט בחוג המטריצות מסדר מעל המספרים הרציונליים.
מכיוון ש-, נקבל ש- הוא מחלק אפס שמאלי ו- היא מחלק אפס ימני.
באופן כללי, מטריצה מעל שדה היא מחלק אפס (ימני ושמאלי) אם ורק אם היא אינה הפיכה.
2. כל אידמפוטנט שאינו איבר היחידה של החוג הוא מחלק אפס.
(אכן, לפי ההנחה קיים בחוג כך ש-, ואז ).
בפרט איבר יחידה של תת-חוג, שאינו איבר יחידה של החוג כולו, הוא מחלק אפס.
מחלף ראשונים (הנקרא גם "צומת גן-הוורדים") הוא מפגשם של כביש 412 הנקרא באותו קטע שדרות הרצל, וכביש 431 (כביש ראשון לציון - מודיעין-מכבים-רעות).
המחלף הוקם משנת 2006 עד 2008 והוא משמש כאחת היציאות הדרומיות מראשון לציון, וכאחת היציאות הצפוניות של נס-ציונה.
לפני הקמת המחלף היה במקום צומת שנקרא על שם תחנת רכבת הראשונים הנמצאת בו, ואף נקרא צומת "גן הוורדים" על שם גן אירועים הנמצא במקום.
דרומית לצומת נמצאת גבעת האירוסים, שמורת טבע של גבעת כורכר.
ב-20 במאי 1990 רצח עמי פופר שבעה פועלים פלסטינים שהמתינו בצומת.