tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
את הקמת הקניון ליווה מאבק משפטי של בעלי קרקעות פרטיים, שעיריית הרצליה החליטה להפקיע מהם 220 דונם לטובת הקמת פארק הרצליה, אך ייעדה חלק מהשטח לטובת חניון של קניון שבעת הכוכבים.
בעלי קרקע הגישו התנגדות לתוכנית הקניון ואחר כך תביעה משפטית שהגיעה לדיון פעמיים בבית המשפט העליון.
הם גם התלוננו שהעירייה אישרה הקמת קניון במקום חלק מהפארק בשטח שברשותה, ובשטחים שבבעלותם לא אושרה בנייה, למרות שביקשו להקים שכונת מגורים בחלק מהשטח, כפיצוי על ההפקעה.
בנוסף טען אחד מבעלי הקרקע כי כ-1% מהשטח שעליו הוקם הקניון הוא בבעלותו.
הקניון נפתח בספטמבר 2000, ועם פתיחתו הצליחה חברת הכשרת היישוב למצוא שוכרים ל-100% מהשטח המסחרי שלו.
בשנת 2009, ההכנסות השנתיות מדמי השכירות בקניון הסתכמו ב-71.6 מיליון שקל.
ביוני 2010 הופקדה בוועדה המחוזית לתכנון ובניה תוכנית להרחבת הקניון ב-3,000 מ"ר, וב-2011 החלו עבודות הבניה שהושלמו שנתיים אחר כך.
השיפוץ נועד להכנסת מותגי אופנה בינלאומיים דוגמת רשת H&M ואמריקן איגל אאוטפיטרס שעבורה נבנה מתחם חדש של 1,000 מ"ר.
בספטמבר 2020 סגרה חברת תיאטראות ישראל את מתחם בתי הקולנוע בקניון, עם סיום חוזה השכירות שלה, בשל מחלוקת על תשלום דמי שכירות על ששת החודשים בהם בית הקולנוע נסגר בשל מגפת הקורונה.
במקביל ומאותה סיבה סגרה גם קסטרו את הסניף שלה.
חנות קסטרו נסגרה לפני תום החוזה דבר שהביא לתביעה מצד הקניון
ביוני 2021, במהלך עבודות שיפוץ, נהרג עובד מלגזה לאחר שאיבד שליטה ונפל מגובה דרך חור שנפתח להשלכת פסולת.
את תכנונו האדריכלי של הקניון ביצע האדריכל משה צור, אשר תכנן עוד מספר קניונים בישראל ובעולם.
הקניון מכיל שתי קומות מסחר עיקריות, וכן חלק מסחרי בקומת המרתף העליונה (שעיקרה מוקדש לחניה), עם 140 בתי עסק בשטח כולל של 25 אלף מ"ר.
בחניון בן 3 הקומות שבמרתף הבניין, יש מקום לכ-1,500 כלי רכב והכניסה אליו בחינם.
תמהיל העסקים בקניון אופייני לקניונים בישראל, וכולל רשתות שיווק ארציות בתחומי ביגוד, תמרוקים, מזון, ספרים, חשמל ואלקטרוניקה, ציוד לבית וחנויות נוספות.
שבעת הכוכבים היה מהראשוני הקניונים בישראל שנבנו מראש עם חדר הנקה מרווח.
הקניון פתוח בשבת (אך אחדות מהחנויות סגורות בשבת).
פתיחת החנויות בשבת מהווה תחרות קשה לעסקים העירוניים המקומיים שבדומה לערים רבות נוספות, נפגעה הכנסתם מאז פתיחת הקניון.
תחנת הרכבת הרצליה, אצטדיון הכדורגל העירוני, מתחם בתי ספר הכולל את "תיכון חדש הרצליה", תיכון "הנדסאים ליד אוניברסיטת תל אביב" וחטיבת ביניים יד גיורא, אולפני הרצליה, פארק הרצליה וספורטק הרצליה נמצאים בסמוך לקניון.
קניון רמת אביב הוא מרכז מסחרי הממוקם בתל אביב, ברחוב איינשטיין 40 בשכונת רמת אביב, ומכאן שמו.
הקמת הקניון החלה בשנת 1994 על ידי חברת חברת "מקרקעי מרכז בע"מ", מיזם משותף של קבוצת "אפריקה ישראל להשקעות" חברת "שיכון ופיתוח" וחברת הביטוח "מגדל".
תחילת הקמתו של הקניון התעכבה כשנה, לאחר שכ-30 מתושבי האזור עתרו לבג"ץ והוציאו צו נגד עיריית תל אביב, למניעת הוצאתו של היתר הבנייה לקניון.
זאת בטענה שהקניון יפגע באופי השכונה, יגדיל את עומסי התחבורה ואת מצוקת החנייה באזור.
במאי 1993 החליט בג"ץ להסיר את צו המניעה, לאחר שמצא את תביעות התושבים בלתי מוצדקות.
בעקבות זאת, פנתה חברת "אפריקה ישראל" לעיריית תל אביב בבקשה להיתר בנייה.
אך ראש עיריית תל אביב שלמה להט החליט על הקמת ועדה, שתבדוק את תלונות התושבים ותגיש המלצות.
חברת "אפריקה ישראל" הודיעה שתתבעה את עיריית תל אביב לפיצוי על הנזקים שנגרמו לחברה בשל העיכוב בבניית הקניון, אך לבסוף הושגה פשרה.
בינואר 1997, זמן קצר לפני סיום בניית הקניון, רכש איש העסקים לב לבייב מבנק לאומי את השליטה בחברת "אפריקה ישראל".
מיד אחר כך לביב הכריז, שבניגוד לתוכנית העסקית המקורית של הקניון, המסעדות ובתי הקולנוע שבו לא יהיו פתוחים בשבת, מפני שהוא שומר מצוות.
החברות השותפות לפרויקט "מגדל" ו"שיכון ופיתוח" התנגדו, וגם שוכרים שכבר חתמו על חוזים.
ההחלטה עוררה חששות מפני פגיעה אפשרית בהכנסות הקניון, והעלתה את השאלה של חובת הנאמנות של מנהלי חברת "אפריקה ישראל" כלפי החברה וכלפי בעלי מניותיה, מאחר שמחיר המניה שלה בבורסה צנח.
המנכ"ל החדש שמינה לביב אביגדור קפלן טען שהגידול בביקושים בימים א'-ה' יכסה על אובדן ההכנסות בסוף השבוע.
מנכ"ל "שיכון ופיתוח" הכריז שההחלטה אינה תקפה מאחר שהתקבלה על ידי דירקטוריון "אפריקה ישראל" ולא על ידי הדירקטוריון ובעלי המניות של חברת "מקרקעי מרכז בע"מ" המחזיקה בפרויקט.
בנוסף התלוננו השותפים על התנהגותו של לבייב בפרשה, מאחר שהיה ידוע לו מראש (לפני רכישת "אפריקה ישראל") שהקניון מתוכנן לפעול בשבת, וכי סגירתו תפגע ברווחיות ובהכנסות.
בשלב זה הוצע שלבייב ימכור את חלקו בקניון, אך הוא סירב.
בנוסף ביקש לבייב כי כל המסעדות בקניון יהיו כשרות, זכיין רשת מקדונלד'ס בישראל עמרי פדן סירב לבקשה ואמר: .
ב-5 בספטמבר 1997, נפתח הקניון לתקופת הרצה, שבמקביל החל תהליך בוררות עם חברת תיאטראות ישראל, מפעילת בתי הקולנוע, על הפרת חוזה, מאחר שהם היו אומרים להיות פתוחים בשבת.
חודש אחר כך פסק הבורר, שופט בית המשפט העליון בדימוס דב לוין, כי בתי הקולנוע בקניון לא יפעלו בשבתות.
לוין קיבל את עמדת אפריקה-ישראל, לפיה לא ניתן להפעיל את בתי הקולנע בקניון על פי דין, הסיבה לפי חוק העזר העירוני של תל אביב, מנועות חברות, המפעילות בתי קולנוע ותיאטראות, לפעול בימי מנוחה.
במקרה של קניון רמת אביב, מנועה תיאטראות ישראל לפתוח את בתי הקולנוע, "אף על פי שזו זכותם לפי החוזה.
עוד טען הבורר, שאם ישנה אי סבירות במצב, היא נמצאת לפיתחה של עיריית תל אביב, שצריכה להתאים את החוק לאופי החיים בעיר ולאופי התושבים.
חוק העזר העירוני של תל אביב בנושא לא נאכף על ידי העירייה עשרות שנים, ובתי קולנוע ותיאטראות אכן פועלים בעיר בשבת.
ראש העירייה רוני מילוא הודיע אחר כך שיפעל לשינוי חוק עזר זה.
במקביל פנתה חברת "מקרקעי מרכז" לבית המשפט המחוזי בדרישה להורות לעיריית תל אביב לאפשר לחנויות ובתי העסק בקניון לפעול עד השעה 10 בלילה, ולבתי הקולנוע והמסעדות לפעול עד חצות.
עיריית תל אביב סרבה מאחר שהקניון נמצא באזור מגורים וכך הוסכם עם התושבים בעת רישוי הקניון.
בתחילת 2005 מינה לבייב את בתו רותי לבייב-יליזרוב, בגיל 24, למנכ"ל הקניון, תפקיד אותו מילאה במשך שנתיים עד שמונתה למנהלת חטיבת הקניונים של קבוצת "אפריקה ישראל".
במאי 2008 רכשה חברת "אפריקה ישראל" באמצעות חברת הבת "אפריקה ישראל נכסים" שהחזיקה בקניון, את חלקה של חברת "אזורים" (החלק שהוחזק במקור על ידי חברת הבת "שיכון ופיתוח") 11.6% בתמורה ל-85 מיליון שקל, מה ששיקף לקניון אז שווי של 733 מיליון שקל.
אולם באפריל 2009 מכרה "אפריקה ישראל", לאחר שנקלע לקשיים כספיים, 73.4% מהקניון לחברת "מליסרון", לפי שווי כולל של כ-1.5 מיליארד שקלים.
תחת הבעלות "מליסרון" הוא מותג מחדש כקניון יוקרה; השוכרים ביצעו שיפוצים ושדרוגים; ונכנסו רשתות יוקרה בינלאומיות דוגמת "לואי ויטון" ו"קרולינה הררה"; הקניון שמר על תפוסה של 100% והוא הוערך על ידי שמאים נכון לסוף 2013 בשויי של 2.02 מיליארד שקל.
בקניון כ-20 אלף מטר רבוע שטחים מסחריים, וכ-120 חנויות בשתי קומות מסחר.
מעליו הוקם בשנת 2000 מגדל משרדים המתנשא לגובה של 58 מטר ובו 15 קומות בשטח 9,600 מ"ר.
במגדל שוכנות, בין היתר, שגרירויות נורווגיה, פינלנד וקרואטיה בישראל, ומרפאות מומחים רבות.
סך השטח הבנוי של המגדל והקניון הוא כ-27,500 מ"ר.
בקניון פועלות בעיקר חנויות אופנה רבות של מותגים ובתי אופנה בינלאומיים וישראליים.
לקניון קומת חניה תת-קרקעית בודדת וגג המבנה משמש גם הוא כמגרש חניה הנגיש באמצעות רמפה בצידו המערבי של הבניין.
בינואר 2006, נפתח אגף חדש בקניון, בהשקעה של 6 מיליון שקל.
בסוף 2007 סגרה הנהלת הקניון את מתחם קולנוע לב, ובמקומו פתחה חנות של רשת "זארה" שבעלת הקניון "אפריקה ישראל" הייתה זכיינית שלה.
לצרוך פינוי בתי הקולנוע העלה הקניון את דמי השכירות שלהם פי 5, ולאחר שלא הסכמו לתנאים החדשים פינה אותם.
בספטמבר 2017 נפתח מתחם החנייה החדש בחלקו המזרחי של הקניון הכולל כ-300 מקומות חנייה נוספים.
במהלך 2021 פעלה בקניון חנות פופ-אפ של חברת הרכב "טסלה".
בינואר 2023 פורסמה תוכנית להוספת קומה לקניון, בשטח של 3,000 מ"ר.
באביב 2023 נפתחו חנויות של המותגים לולולמון אתלטיקה ואלו יוגה, נפתחה מחדש חנות זארה אחרי שיפוץ והכפלה לקומה שנייה (לגודל של כ-3,000 מ"ר) ועברה חנות מנגו מהקומה השנייה לקומה הראשונה.
קניון עופר השרון הוא מרכז קניות בנתניה.
שטחו המסחרי של הקניון הוא 17,000 מטר רבוע, והוא כולל 675 מקומות חניה.
הקניון תוכנן על ידי האדריכל אברהם יסקי.
שטח הקניון נרכש על ידי אלפרד אקירוב ודוד עזריאלי יזם להקים עליו את הקניון.
בעקבות סכסוך בין השניים, התעכב הפרויקט.
בסוף 1985 קבע בורר שלאקירוב זכות ראשונים לרכוש את חלקו של עזריאלי בפרויקט.
הקניון נפתח ב-23 בפברואר 1989, בטקס בנוכחות שר המסחר והתעשייה אריאל שרון.
שוכרי העוגן של הקניון בעת פתיחתו היו רשת "קו-אופ" והמשביר לצרכן.
מנהלו הראשון של הקניון היה שמואל בן משה.
בהקמת הקניון הושקעו 40 מיליון דולר.
מפתיחת הקניון בשנת 1989 פעלו בו אולמות בית קולנוע "רב חן" גם בשבתות.
לאחר קבלת חוק ההסמכה ביקשה עיריית נתניה לסגור את בית הקולנוע בקניון בשבת, ואף התקיימה הפגנה של חרדים מול הקניון בדרישה לסגירה בשבתות.
חברת תיאטראות ישראל בעלת הקולנוע עתרה לבג"ץ, שפסק שמאחר שחוק העזר הנתנייתי מתיר "פעילות תרבות וחינוך" בשבת, לא ניתן להורות על סגירתו של בית הקולנוע, שכן הוא עוסק בפעילות תרבות.
בשנת 1995 נוסף לקניון אגף דרומי קטן וגשר מקורה המוביל אליו ועובר מעל רחוב הפורצים.
האגף נבנה כחלק ממבנה רב קומות המאכלס את בית הדיור המוגן "נופי השרון".
במשך השנים "נותק" האגף מהקניון, אך ה"גשר" מהווה עדיין חלק ממנו.
בשנת 2004 נוסף לקניון מתחם חדש המכיל 33 חנויות, ושופץ מתחם המזון המהיר שהיה מכונה "הפרדס".
באפריל 2004 נסגר סניף המשביר לצרכן, אך הוא נפתח שוב בשנת 2009, במקום בית הקולנוע שנסגר.
בשנת 2007 מכרה קבוצת אל-רוב (ישראל) את הקניון לקבוצת "קניוני ישראל" של "בריטיש ישראל", שבבעלות ליאו נואי, תמורת 344 מיליון שקל.
בשנת 2009 החל פרויקט הרחבה של הקניון, אשר הסתיים שנתיים אחר כך.
בשנת 2011 השלימה חברת מליסרון את רכישת קבוצת "קניוני ישראל".
בשנת 2014, שונה שם הקניון ל"קניון עופר השרון", במיתוג זהה לשאר קניוני החברה.
מתחם חנויות המזון שפעל עד שנת 2012, נסגר לטובת בניית סניף של רשת האופנה "זארה".
בשנת 2012 הודיעה עיריית נתניה שתקים סמוך לקניון מגדל בגובה 27 קומות שישמש כבית העירייה.
עד שנת 2023, יובל שרף הייתה הפרזנטורית של קבוצת קניוני עופר.
החל משנת 2023, שרף הוחלפה בידי עדי אשכנזי.
קניון עזה הוא מרכז קניות בשכונת א-רימאל שברצועת עזה.
הקניון נפתח לציבור ביולי 2010.
הקניון הושק באירוע ששודר לתקשורת המקומית ובהשתתפות אבו אוסאמה אל כורד שר העבודה והרווחה של ממשלת החמאס ובהמשך גם השתתף בהשקה השר לעניינים חברתיים של ממשלת החמאס אחמד אל-כורד.
לקניון שתי קומות והוא מקורה וממוזג.
עלות הקמתו מסתכמת במיליון וחצי דולר.
הקניון נפתח לאחר פינוי רצועת עזה בתוכנית ההתנתקות, ורבים מחומרי הבנייה שנעשה בהם שימוש לבנייתו הוברחו דרך מנהרות ממצרים.
תמונות מהקניון משמשות לעיתים את ההסברה הישראלית כדי להציג שלא מתרחש בעזה משבר הומניטרי, עם זאת 90% מהסחורות שנמכרות בקניון יוצרו בישראל.
בהקמתו של הקניון הושקעו קרוב ל-1.5 מיליון דולרים, בקניון יש מספר חנויות בהם בין היתר בית מרחקת, חדרי תפילה עם הפרדה מגדרית, סופרמרקט, חנויות בוטיק, חנות נעליים, אזור משחקים לילדים וחנות צעצועים.
מלבד קניון עזה יש בעזה עוד מספר מרכזי מסחר גדולים בהם בין היתר, Gaza City Mall, קניון קפיטל וכן שוק הזהב.
קניון רמות במקור קניון רמות אלון הוא מרכז הקניות השני בגודלו בירושלים, הממוקם במרכז שכונת רמות אלון על ציר כביש גולדה מאיר.
הקניון בבעלות משותפת של הפניקס אחזקות וחברת JTLV.
הקניון נבנה על ידי חברת בית חדש.
הוא תוכנן על ידי האדריכלית נעמה מליס, שעיצבה גם קניונים בגבעתיים וכפר סבא.
החפירות הראשונות במתחם הקניון החלו בשנת 2008, ושתי קומות המסחר הראשונות בקניון נפתחו לציבור בסוכות 2011. בקניון שלושה מפלסי חניה מקורה עם יכולת אכלוס של 650 מכוניות.
בשנת 2017 החליף הקניון בעלות, 80% ממניותיו נמכרו לחברת הפניקס בבעלות יצחק תשובה, והיתר לחברת JTLV בבעלות עמיר בירם.
במאי 2017 החלה הקמת הקומה השלישית של הקניון והיא נפתחה ב-1 ביוני 2019 ועמה מכיל הקניון שלוש קומות מסחר בשטח כולל של 26,000 מ"ר.
מעליהן נבנה פרויקט נדל"ן על ידי חברת בית חדש בשם "רמות 360", הכולל שישה מגדלי מגורים בני 12 קומות כל אחד, ושטח אודיטוריום.
הקניון הממוקם על צדו המערבי של ציר גולדה מאיר שבו עוברים כ-40,000 כלי רכב ביום אמור לשמש את כל תושבי רמות אלון המונה כ-60,000 תושבים יחד עם תושבי גבעת זאב, גבעון ותושבי צפון ירושלים, כשבסך הכל מדובר בקהל יעד של כ-300,000 איש, ביניהם חרדים, דתיים, חילונים וערבים.
הקניון כולל שילוב של חנויות אאוטלט האופייניות לרוב הקניונים הישראלים: The Children's Place, ללין, סופר-פארם, FOX, לורד קיטש,
אלדו,ספרינג,קרייזי ליין,תמנון,סופרמרקט שוק העיר, סניפי בנקים, מתחם אוכל רחב, אולם אירועים, מסעדות שונות ומשרדים פרטיים רבים.
כל המסעדות בקניון נושאות אישורי כשרות והקניון סגור בשבת.
לאור העובדה ששכונת רמות מיושבת ברובה הגדול בחרדים ומאידך - הקניון מלכתחילה לא הותאם לציבור חרדי, התעורר גל התנגדות מצד תושבי השכונה לאופי הקניון.
הנהלת הקניון לא הייתה מוכנה לערוך התאמות ולעמוד בדרישות מסוימות שהציבו נציגי הרבנים החרדיים.
בשנת 2013 קראו רבני השכונה לחרם על הקניון והורו לתושבים שלא להיכנס לשטחו.
סניף של הוצאת הספרים החרדית פלדהיים שפעל בשטח הקניון נסגר כאות מחאה וכהיענות לקריאת הרבנים.
בעקבות כך כמות הקונים ברחבי הקניון התמעטה מאוד, הפסדים משמעותיים נגרמו לבעלי העסקים שבו ומספר חנויות נסגרו (כגון אייס, ווק אנד רול, קרוקס וספורט הוד).
כעבור מספר חודשים הושגו הבנות בין הנהלת הקניון לבין נציגי הרבנים, כגון שלא תופענה תמונות של דוגמניות ובובות ראווה בלבוש שאינו מלא ולא תושמע שירת נשים ברקע, והחרם הוסר מכל הקניון למעט סניף סופר פארם.
בהמשך החליף הסניף בעלות והחרם הוסר גם ממנו.
קניון "עופר" רחובות (מכונה גם "הקניון הגדול") הוא מרכז קניות במרכז העיר רחובות.
הקניון נפתח בשנת 1996 ומשמש את תושבי רחובות והסביבה.
הקניון משתרע על שטח של כ-30 אלף מ"ר, בשני מפלסים, מכיל 155 בתי עסק ומגדל משרדים בו שוכנים משרדי עיריית רחובות, מרפאות שירותי בריאות כללית ולאומית שירותי בריאות, סניף משרד הרישוי, תחנה מרכזית, בתי קולנוע, מועדון כושר ועוד.
ב-1998 תוקנה תקרת פל קל מסוכנת בקניון.
בשנת 2010 נסגרה התחנה המרכזית הישנה בעיר, והתחנה המרכזית החדשה עברה בסמוך לקניון.
באותה שנה החלה הרחבת הקניון.
בשנת 2014 הרחבת הקניון הסתיימה, ועם הרחבת הקניון נבנה חניון נוסף.
בקניון פועל גם בית קולנוע מבית HOT CINEMA (לפני כן נקרא "גלובוס מקס"), הכולל שישה אולמות קולנוע.
קניון רננים הוא מרכז קניות בילוי והיי טק באזור התעשייה רעננה.
הקניון משתרע על מגרש של 41,000 מטרים רבועים, המיועדים לבילוי ומסחר.
הקניון נפתח בשנת 1998, והוא בבעלות חברת גיי.טי.אל.וי.
הקמת הקניון החלה בשנת 1997 על ידי החברות מליסרון ו"כבלים" שבשליטת קבוצת האחים עופר, על שטח של 42 דונם אותם רכשו בשתי עסקאות.
21 דונם מחברת הארגז שהפעלה במקום מפעל לריהוט ו-21 דונם מתשלובת הבנייה של הקיבוץ הארצי, שהפעלה בשטח מפעל לחומרי בנייה.
בדצמבר 2002 הודיע הקניון שהוא יהיה פתוח בשבתות, עקב דרישת השוכרים להתחרות מול הקניונים "שבעת הכוכבים" בהרצליה ו"ערים" בכפר סבא, שגם פועלים בשבתות.
לאחר פנייה של רבה הראשי של העיר רעננה, הרב יצחק פרץ, ליולי עופר בוטלה ההחלטה.
הקניון נרכש בשנת 2013, תמורת 844 מיליון שקל, על ידי קבוצת רוכשים שכללה את חברות הביטוח הפניקס ומנורה מבטחים, קרנות הפנסיה הוותיקות עמיתים וחברת JTLV המנוהלת על ידי השותפים עמיר בירם ואריאל רוטר.
קניון רננים מכיל כמאתיים בתי עסק בשתי קומות מסחר, קומת גלריה ומגדל עסקים.
השטח הבנוי ברוטו שלו מגיע ל-178 אלף מ"ר מתוכם 43 אלף מ"ר שטחי מסחרי.
בקניון מגוון עשיר של חנויות אופנה, בהן מותגים מובילים כגון H&M, מנגו, זארה, אדידס, סטרדיווריוס, ועוד.
הקניון מציע אפשרויות בילוי מגוונות הכוללות באולינג, ביליארד-בר, פליי פארק, משחקיית "פעלטון" לילדים, יער הפיות, ועשרים מסעדות ובתי קפה.
במגדל העסקים נמצאים מכון הכושר סוויפט, ומרפאות מכבי, ואמריקן לייזר.
במקור היו לקניון עתודות בנייה של 20,000 מטרים רבועים, המיועדים לתחומי בידור, מסחר ומפעלי היי-טק.
בשנת 2022 אושרה לקניון תוכנית נוספת המאפשרת תוספת של כ-70,000 מ"ר לשימושים מגוונים (תעסוקה, מסחר ושטחי ציבור).
התוכנית עתידה לפתוח את הקניון לרחובות התוחמים אותו ולשפר את המרחב הציבורי סביבו.
בקניון מבקרים מדי יום כעשרים אלף איש, שלרשותם עומדים 3 חניונים ללא תשלום הכוללים ביחד כ-2,400 מקומות חנייה.
קניון סאמריה הוא הקניון הגדול ביותר באי כרתים, ואחד הגדולים באירופה כולה.
הקניון נמצא בתחומי מחוז חאניה, בדרום-מערב כרתים, על רכס לפקה אורי ("ההרים הלבנים").
הקניון נמצא בתחומי שמורת הטבע סאמריה, שהוכרזה כשמורה בשנת 1962, וכוללת מספר פרטים של עז כרתים (קרי-קרי) הנדירה, שהיא אנדמית לשמורה.
בשמורה מינים נוספים של חי וצומח, שחלקם אנדמיים.
מסלול ההליכה בקניון הוא באורך 16 קילומטרים, שמתחילים בגובה 1,230 מטר מעל פני הים, בכניסה הצפונית לשמורה (ליד הכפר אומלוס), ומסתיימים באגיה רומלי, לחופי הים הלובי בדרום כרתים.
הקטע הדרמטי ביותר של הקניון נמצא לקראת חלקו הסופי, בו קירותיו מתקרבים זה לזה עד למרחק של כ-4 מטרים.
מקום זה נקרא PORTES, שפירושו "שער", אך שמו הרווח הוא "שערי הברזל" (Iron Gates).
באזור זה מתנשאים קירות הקניון לגובה של כ-300 מטרים, ויש מקומות שהם גבוהים אף יותר.
מסלול ההליכה בקניון אורך כ-5-7 שעות, והוא מיועד למטיבי לכת ויכול להיות חם מאוד בחודשי הקיץ.
בסיום המסלול יש לקחת מעבורת לנקודה אליה ניתן להגיע עם רכב, ולכן יש לתכנן היטב את הזמנים.
מטיילים שאינם מטיבי לכת, יכולים ללכת את תחילתו או סופו של המסלול בלבד, או לצפות עליו מנקודת התצפית בכניסה הצפונית.
קניון פולוס - קומפלקס הכולל מרכז קניות ומשרדים הממוקם בעיר ברטיסלאבה שבסלובקיה.
המרכז נפתח בנובמבר 2000 והיה לקניון המודרני הראשון בסלובקיה.
קיבל את תואר הבניין היוקרתי של שנת 2001.
בין "רחובות" הקניות הנקראים על שם רחובות מפורסמים בעולם: וול סטריט, השדרה ה-5, ניתן למצוא:
רשתות אופנה מקומיות ובינלאומיות, מסעדות ובתי קפה, אולם קולנוע ומרכז בידור משפחתי.
במתחם שני מגדלים גבוהים: מגדל "המילניום הראשון" בגובה של כ-80 מטרים ומגדל "המלניום השני" בגובה של כ-100 מטרים, בנייתו של מגדל שלישי "המליוניום השלישי" נמצאת בשלבי תכנון.
מגדל "המילניום הראשון" משתרע על שטח של 440,019 מ"ר, מגדל "המילניום השני על שטח של 400,022 מ"ר ומכרז הקניות על שטח של 24,000 מ"ר מתוכם:
קניון קטרקט הוא קניון בנהר הקולורדו באורך 74 קילומטרים השוכן בתחומי הפארק הלאומי קניונלנדס ואזור הנופש הלאומי קניון גלן במדינת יוטה.
הקניון מתחיל במפגש הנהרות קולורדו וגרין ומסתיים במפגש הקולורדו עם הנהר דירטי דוויל (Dirty Devil River).
חציו התחתון של הקניון שקוע מתחת למי אגם פאוול כאשר פני האגם בגובה המתכונן של 1,100 מטרים מעל פני הים.
קניון קטרקט הוא אתר רפטינג פופולרי.
האשדות בקניון נחשבים כאתגר מסוג המכונה באנגלית "big water" ("מים גדולים"), כלומר מים סוערים, הדומים באופיים לאשדות שבתוך הגרנד קניון.
קניון קטרקט מדורג בסולם שבין אחת לחמש בניגוד לגרנד קניון המדורג בסולם שבין אחת לעשר.
מלבד זאת, שלא כמו בגרנד קניון זרימת מי נהר הקולורדו דרך קניון קטרקט אינה מווסתת.
זרימת המים בנהר יכולה להגיע לרמות קיצוניות במהלך הפשרת השלגים באביב בשנים שבהן ירד בחורף שפע שלג באגן הניקוז של נהר הקולורדו.
במהלך הפשרת שלג ממוצעת באביב מגיע הקולורדו לשיא ספיקה של 1,500 מטרים מעוקבים לשנייה.
השיא המתועד של ספיקה בקולורדו נמדד ב-27 במאי 1984 והיה 3,250 מטרים מעוקבים בשנייה.
האשדות הופכים להיות קשים למעבר כשהספיקה גבוהה מ-850 מטרים מעוקבים בשנייה וקשים בצורה קיצונית מעל ל-1,400 מטרים מעוקבים בשנייה.
מרבית האשדות בקניון קטרקט מכונים בפשטות "אשד 1", "אשד 2", וכו' כשהספירה מתחילה מכיוון מעלה הזרם למורד הזרם.
עם זאת, חלק מהאשדות זכו לשמות מיוחדים בשל מיקומם או משום שנודעו לשמצה.
בייחוד ידועים לשמצה האשדות המכונים "ביג דרופס" ("Big Drops" – "נפילות גדולות"), מקבץ של שלושה אשדות ברצף המכונים "ביג דרופ 1", "ביג דרופ 2" ו"ביג דרופ 3".
כאשר יש שפע מים בנהר מתמזגים שלושת אשדות אלו לאשד אחד ארוך מאוד.
קטעים באשדות אלו קיבלו כינויים כדוגמת "הניאגרה הקטנה" ("Little Niagara"), "מעי השטן" ("Satan's Gut") ו"הטופרים" ("The Claw").
בתקופות של זרם חזק נוהג שירות הפארקים הלאומיים להקים מחנה מיד לאחר ביג דרופס ומשתמש בסירות סילון על מנת לחלץ מטיילים מסירות שטבעו.
עם זאת, מדריכי רפטינג מנוסים יודעים שהם חייבים לדעת להיחלץ בעצמם ולא לסמוך על עזרת שירות הפארקים הלאומיים.
בעבר היו בקניון קטרקט אשדות שכיום הם מתחת למי אגם פאוול ונקברו במשקעים ששקעו על קרקע האגם.
בהם, נחשבו קשים במיוחד למעבר אשד קניון הגבס (Gypsum Canyon Rapid) ואשד הקניון האפל (Dark Canyon Rapid).
שיט בנהר העובר דרך קניון קטרקט חייב קודם לכן לעבור דרך אחד מקטעי המים השטוחים מעל למפגש הנהרות גרין והקולורדו.
מרבית הקבוצות היוצאות לשיט זה מפליגות מפוטאש (Potash), שעל נהר הקולורדו או מ"מינרל בוטום" (Mineral Bottom) שעל הנהר גרין ושוהות על הנהר כ-5 ימים לפני שהם נכנסות לקניון קטרקט.
שיט בסירות ממונעות יכול לקצר את המסע לקניון קטרקט בצורה משמעותית, בדרך כלל ליום אחד.
בנוסף למים השטוחים שהקבוצות חייבות לעבור בתחילת השיט, הן גם חייבות לחצות את אגם פאוול לפני שהן מגיעות לנקודת הסיום בנהר דרטי דוויל (Dirty Devil River) או במרינה הייט (Hite Marina).
כתלות בגובה פני המים באגם פאוול עלולות הקבוצות לעבור מרחק של עד 56 קילומטרים באגם עד נקודת הסיום של המסע בקניון.
כמה חברות מסחריות מציעות טיולים מאורגנים דרך קניון קטרקט הנמשכים בין יום לשישה ימים.
בטיולים אלו נעשה שימוש הן בכלי שיט ממונעים והן בכלי שיט שאינם ממונעים.
קבוצות פרטיות יכולות לארגן שיט דרך קניון קטרקט לאחר השגת רישיון מתאים משירות הפארקים הלאומיים.
ילידים, קרוב לוודאי מתרבות פרימונט (בערך משנת 700 ועד שנת 1300 לספירה), שחיו במקביל לבני עם האנסאזי, התיישבו באזור קניונלנדס זמן רב לפני שהמתיישבים האירופים הגיעו לאזור.
בקניון קטרקט אותרו אתרי אמנות סלע וחורבות בני לפחות 800 שנים.
בשל ריחוקו, עבר זמן רב בטרם הגיעו חוקרי הארצות והמתיישבים האירופים לאזור.
נהר הקולורדו והקניונים סביבו היו יותר מכשול למעבר מאשר יעד למחקר.
האירופי הראשון שיש לגביו תיעוד שהגיע לקניון קטרקט היה צייד פרוות בשם דניס ג'ולין (Denis Julien).
ג'ולין הגיע לקניון קטרקט ב-1836 וחרת את שמו על קיר הקניון.
מסע המחקר המאורגן הראשון שעבר דרך קניון קטרקט היה מסע המחקר של ג'ון וסלי פאוול ב-1869. פאוול, גידם כתוצאה מפציעה משירותו בצבא הצפון בתקופת מלחמת האזרחים בארצות הברית, ארגן משלחת מחקר שהפליגה בסירות עץ בנהר גרין מנקודה בסמוך לעיירה גרין ריוור ביוטה.
המשלחת שטה במורד הנהר גרין עד למפגשו עם הנהר קולורדו בתחילת קניון קטרקט.
האשדות של קניון קטרקט היוו מכשול בלתי עביר למשלחת פאוול, ואנשיה נאלצו להוביל את סירותיהם מסביב לכל אשד בקניון, עבודה קשה ומאומצת.
אשדות מרהיבים אלו שגרמו למשלחת קשיים רבים הניעו את פאוול לכנות את הקניון "קניון קטרקט" (Cataract Canyon, "קניון מפלי המים").
לאחר שהמשלחת נחלצה מהקניון המשיך פאוול את מסעו במורד הזרם דרך קניון גלן, שכיום שקוע מתחת למי אגם פאוול, ובסופו של דבר חצה את הגרנד קניון לפני שסיים את מסעו בסמוך לשפך הנהר וירג'ין.
החל ב-1894 ערך נתניאל גאלוויי (Nathanial Galloway) כמה מסעות דרך הקניון.
מהניסיון שרכש היה גאלוויי חלוץ בשיטות חתירה ששייטים בנהר משתמשים בהן גם כיום.
האחים אמרי ואלסוורת קולב (Emery and Ellsworth Kolb) שטו דרך הקניון ב-1911. האחים קולב הקימו סטודיו על השפה הדרומית של הגרנד קניון שבו הקרינו את מסעותיהם באשדות של קניון קטרקט ושל הגרנד קניון.
"באז" הולמסטרום (Buzz" Holmstrom") שט לבדו דרך קניון קטרקט והגרנד קניון ב-1937 וסיים את מסעו בסכר הובר שבנייתו הסתיימה זמן קצר קודם לכן.
היזם הראשון שארגן מסעות שיט לתיירים דרך הקניון היה נורמן נווילס (Norman Nevills) ב-1938. סירות הגומי המתנפחות הגיעו לראשונה בתחילת שנות ה-50 של המאה ה-19 כאשר החלו להימכר סירות גומי עודפות ממלחמת העולם השנייה.
סירות גומי אלו היו זולות יותר והשייטים גילו שקל יותר לתמרן איתן והן היו סלחניות הרבה יותר לטעויות מאשר מקבילותיהן מעץ.
עם כניסת הציוד החדש החלו לפעול חברות מסחריות רבות שהציעו שיט בקניון קטרקט ובגרנד קניון.
קניון קטרקט נחצב על ידי נהר הקולורדו ברמת קולורדו, אזור נרחב הכולל את מרבית דרום-מערב ארצות הברית.
עד לפני כ-80 מיליון שנים הייתה רמת קולורדו בגובה פני הים.
במשך מיליוני שנים, כוסה האזור על ידי ים פנימי שנסוג ושב כמה פעמים, ובו הושקעו כמה שכבות סלע.
לפני כ-80 עד 70 מיליון שנים התחוללו סדרה של אירועים של בניית הרים המכונה האורוגנזה הלרמידית שהרימו את האזור כולו.
בהמשך התחתר נהר הקולורדו דרך שכבות הסלע וחשף אותן.
שכבת הסלע העתיקה שניתן לראות בקניון קטרקט הוא תצורת פרדוקס (Paradox Formation), שהושקעה לפני בערך 320 מיליון שנים.
קניון נהר טארה (בסרבית Kanjon rijeke Tare) נמצא בפארק הלאומי דורמיטור במונטנגרו.
אורכו 82 ק"מ ועומקו המקסימלי הוא 1300 מטר, דבר המעניק לו את התואר של הקניון העמוק ביותר באירופה והשני בעולם אחרי הגרנד קניון.
נהר טארה מתחיל בדרום מונטנגרו באלפים הדינרים.
אורכו 144 ק"מ מתוכם 104 ק"מ בתחום מונטנגרו ו-40 ק"מ בתחום בוסניה והרצגובינה.
הוא זורם בתחילה צפונה ואחר כך מערבה שם הוא זורם בתחתית קניון טארה.
בבוסניה והרצגובינה הוא מתחבר לנהר פיבה ויוצר את נהר דרינה הנשפך לנהר סאווה, יובל גדול של הדנובה.
בגלל הבדלי הגבהים יש מפלים רבים לאורך הנהר ומפותח בו ספורט הרפטינג.
גשר ג'ורגוויצ'ה (בסרבית - Đurđevića) נמצא ליד העיירה ז'אבליאק (Žabljak).
זה גשר בטון הנמתח מעל קניון טארה ונהר טארה הזורם בתוכו.
אורכו 365 מטר וגבהו מעל נהר טארה הוא 172 מטר.
יש בו חמש קשתות שהגדולה ביותר אורכה 116 מטר.
הגשר נבנה בתקופת ממלכת יוגוסלביה בשנים 1938–1940 כפי שכתוב בלוח המתכת בכניסה אליו.
עם השלמתו הוא היה גשר הרכב הגדול ביותר באירופה.
לאחר כיבוש יוגוסלביה על ידי הצבא הגרמני באפריל 1941, שלטו הכוחות האיטלקים ברוב שטח מונטנגרו כולל קניון טארה.
במקום התפתחה מלחמת גרילה על ידי פרטיזנים.
ב-1942 פתחו האיטלקים באופנסיבה וכבשו את גשר ג'ורג'וויצ'ה שהיה חיוני למעבר כוחותיהם.
הפרטיזנים החליטו לפוצץ את הגשר.
הם השתמשו בשירותיו של המהנדס היהודי של הגשר יעקב לזר (Lazar Jauković) שידע את מקומות התורפה של הגשר והדריך אותם היכן יש להניח את חומר הנפץ.
הוא נתפס על ידי האיטלקים והוצא להורג על הגשר.
לוחית זיכרון לזכרו נמצאת בכניסה לגשר אשר שוקם ב-1946.
קניון סומידרו (בספרדית: Cañón del Sumidero) הוא אחד מאתרי הטבע החשובים של מקסיקו, והשני בחשיבותו במדינת צ'יאפס.
הוא נוצר בתקופה בה נוצר גם הגרנד קניון בארצות הברית, ונחצה על ידי נהר גריחאלבה (Grijalva), שזורם בקרקעיתו.
בחלקו הצפוני של הנהר נבנה סכר הידרואלקטרי, ונוצר אגם.
קירות הקניון מגיעים לגובה 1000 מטר.
הקניון הוא חלק מהפארק הלאומי של קניון סומידרו, שמשתרע על שטח של 217 קמ"ר (21,789 הקטר).
רוב המבקרים בקניון יוצאים להפלגה מהכפר Chiapa de Corzo.
קניון שער הצפון הוא מרכז קניות הנמצא סמוך למחלף אתא דרום בקריית אתא, ובסמוך לכביש 22 ("כביש עוקף קריות").
הקניון הוקם בשיתוף חברת שיכון ובינוי מקבוצת אריסון וקבוצת ברונפמן-פישר בהשקעה של כ-600 מיליון שקלים, ותוכנן על ידי משרד משה צור אדריכלים.
הקניון מחובר לסניף קריית אתא של "איקאה", החנות הצפונית של הרשת בישראל, כך שמסדרונות הקניון מובילים ישירות אל הסניף וממנו, ללא צורך במעבר לבניין נפרד.
קניון שער הצפון פתח את שעריו לציבור באוקטובר 2014 והוא הקניון הראשון בישראל שהוא בעל תקן לבנייה ירוקה בכלל ובעל הסמכת "LEED" בפרט.
התכנון שלו שילב בתוכו כיכרות כניסה, המשמשות גם כמקומות עצירה ומנוחה.
בנוסף, תקרת הקניון היא שקופה, לצורך מתן אפשרות לאור השמש לחדור פנימה, כחלק מפעילותו כקניון בבנייה ירוקה.
ביניהם, סופרמרקט של רשת שופרסל, חנויות אופנה והנעלה ובתי קפה.
החל מאפריל 2018, בשטח הקניון ממוקמת גם לשכה של רשות האוכלוסין וההגירה.
הקניון ממותג כ"קניון המשפחות של הצפון".
משנת 2015 ועד אמצע 2018, הובילה הקומיקאית ליטל שוורץ את הקמפיין הפרסומי שלו.
בשנת 2021 הוקם בסמוך לקניון מתחם "Redesign", שבו חנויות ואולמות תצוגה של חברות העוסקות במוצרים לעיצוב הבית.
מנכ"ל הקניון הוא דותן שלום.
קניון צ'דר הוא קניון אבן גיר בהרי מנדיפ (Mendip Hills), בסמוך לכפר צ'דר במחוז סאמרסט באנגליה.
זהו הקניון הגדול ביותר בבריטניה, והוא מכיל מספר רב של מערות.
באחת המערות בקניון נתגלה ב-1903 שלד אדם שלם, העתיק ביותר בבריטניה, המכונה איש צ'דר (Cheddar Man), שגילו מוערך מעל ל-9,000 שנים.
נתגלו שרידים עתיקים יותר, מהתקופה הפלאוליתית העליונה (לפני 13,000–12,000 שנים).
המערות, שנוצרו מפעילות של נהר תת-קרקעי, מכילות נטיפים וזקיפים.
קניון צ'דר, כולל המערות ואטרקציות אחרות, הוא יעד תיירותי פופולרי.
בעקבות הופעתו בתוכנית הטלוויזיה "שבעה פלאי טבע" נקבע בסקר ב-2005 של קוראי כתב העת "Radio Times" שקניון צ'דר הוא פלא הטבע השני בחשיבותו בבריטניה, כשקדמו לו רק מערות דן אר אוגוב (Dan yr Ogof) בוויילס.
הקניון מושך כ-500,000 מבקרים מדי שנה.
צ'דר הוא קניון השוכן בקצה הדרומי של גבעות מנדיפ.
אורכו כ-5 קילומטרים ועומקו המקסימלי הוא 137 מטרים, הקניון העמוק ביותר בבריטניה, כשהקירות מדרום אנכיים כמעט לגמרי, והקירות מצפון תלולים ומכוסים בעשב.
כביש מספר B3135 עובר בקרקעית הקניון.
הבסיס לאזור הם פצלי בלק רוק (Black Rock slate) אואוליט ברינגטון (Burrington Oolite) ואבן גיר קליפטון דאון (Clifton Down Limestone) מסדרת אבן גיר מתור הקרבון, הכולל אואוליטים ושברי מאובנים, על גבי אבן חול אדומה (Old Red Sandstone) ועל ידי קונגלומרט דולומיטי של הקאופר.
עדויות לאורוגנזה הווריסקנית (Variscan orogeny) מופיעות בשברי הגזירה בסלע והפצלים המבוקעים.
במקומות רבים גרמה סחיפה של שכבות אלו להיווצרות קרקעות גיריות בלתי בשלות.
הקניון נוצר על ידי שיטפונות של מי הפשרת השלגים בתקופות פיריגלציאליות קרות שהתרחשו על פני 1.2 מיליון השנים האחרונות.
במהלך עידני הקרח סתמה קפאת-עד את פתחי המערות בקרח ובוץ קפוא והפכה את אבן הגיר לאטומה.
כאשר השלג הפשיר במהלך הקיץ המים זרמו על פני השטח וחצבו את הקניון.
בתקופות חמות יותר זרמו המים מתחת לפני הקרקע דרך אבני הגיר, יצרו את המערות והותירו את הקניון יבש, כך שבימינו אין נהר לאורך מרבית הקניון עד שהנהר התת-קרקעי צ'דר יאו (Cheddar Yeo) פורץ בחלק התחתון של הקניון ממערת גוף (Gough's Cave).
במי הנהר משתמשת חברת המים בריסטול ווטר (Bristol Water), המתחזקת באמצעות סדרה של סכרים ומאגרים את מאגר צ'דר (Cheddar Reservoir) הסמוך, באמצעות צינור בקוטר 137 סנטימטרים הלוכד את המים במעלה הזרם בגן סנסורי (Sensory Garden), פארק ציבורי בקניון מול השביל המטפס מקרקעית הקניון אל פסגתו המכונה "סולם יעקב" (Jacob's Ladder).
בשיטפון של 1968 (Chew Stoke flood) המים סחפו גושי סלע גדולים במורד הקניון, שגרמו נזק לבית הקפה ולכניסה למערת גוף, וסחפו מכוניות.
במערה עצמה השיטפון נמשך שלושה ימים.
ב-2012 נסגר כביש B3135 העובר דרך הקניון למשך כמה שבועות לאחר שהכביש ניזוק כתוצאה משיטפון נרחב.
הצד הדרומי של הקניון שייך למרקיז באת' (Marquess of Bath) ומנוהל על ידי חברתו, אחוזת לונגליט (Longleat Estate).
הצוקים בצד הצפוני הם בבעלות קרן הנאמנות הלאומית.
מדי שנה ממנים הבעלים המשותפים של הקניון בירוא של השיחים והעצים מהאזור.
רוב אתרי התיירות בקניון נמצאים בצד הדרומי שבבעלות לונגליט, כולל גישה לשתי המערות המרכזיות ולמרכז המבקרים המופעלים על ידי "חברת מערות וקניון צ'דר" בבעלות חברת לונגליט.
בשל העובדה שמספרי התיירים שביקרו במערות ירד מ-400,000 בשנה בשנת 1980 ל-150,000 בשנת 2013, הציע סיוולין תיין (Ceawlin Thynn), יורש העצר של מרקיז באת', להתקין רכבל ובו 18 קרונות בעלות של 10 מיליון ליש"ט, שייקח את המבקרים מאזור הכניסה למערות ישירות אל ראש הצוקים הדרומיים.
הקרן הלאומית התנגדה לפיתוח המוצע, וציינה כי הוא יקלקל את הנוף והוא יגרום לזילות של החוויה, באמצעות הקמת סוג של רכבת שדים שיגרום לאזור תחושה של פארק שעשועים.
רישיון בנייה התקבל באביב 2014, מה שאמר שהפעילות אמורה הייתה להתחיל באביב 2016. ב-2015 עדיין נבדקה הישימות הכספית, ונכון ל-2018 העבודות לא החלו בשטח.
מינים ראויים לציון בקניון כוללים נמנמניים, יערון צהוב-צוואר, קמטן שביר (Anguis fragilis) וצפע אירופאי ומיני הפרפרים: הכחליל הנדיר Maculinea arion (באנגלית Large blue butterfly), ו-Boloria selene (באנגלית Small pearl-bordered fritillary).
אפשר לצפות במגוון נרחב של עופות בקניון צ'דר כולל בז נודד, מיני עקבים ובזים אחרים, עורבים וחרגולן.
הצמחייה כוללת מיני עשבים המותאמים לקירטון כדוגמת אזוב תרבותי וקורנית.
ציפורן גרנובל (Dianthus gratianopolitanus), הקרויה באנגלית "ורוד צ'דר" (Cheddar pink) וגם פיירוויץ' (firewitch, "מכשפת האש"), גדלה בטבע רק בקניון.
המין היה נפוץ בעבר בקניון, אבל הידרדר לאחר שאספנים נהגו לקטוף אותו.
גם המינים הנדירים מאוד בבריטניה של גרניון הארגמן (Geranium purpureum), Galium fleurotii (באנגלית Cheddar bedstraw) וכן המינים הנדירים בבריטניה בקיה דקיקה (Vicia tenuissima), Cerastium pumilum (באנגלית Dwarf mouse-ear) וצורית פורסטר (Sedum forsteranum) גדלים בקניון.
זהו אחד המקומות המועטים בדרום בריטניה שבהם אפשר למצוא את מיני החזזיות Solorina saccata, Squamaria cartilaginea ו-Caloplaca cirrochroa.
הקניון הוא אתר חשוב של הסוג בן-חוזרר (Sorbus), והיה מוקד לסקר שנערך על ידי בוטנאים מעשבייה הלאומית של ויילס (Welsh National Herbarium), כחלק מסקר לאומי של בן-חוזרר.
בין שמונת המינים שזוהו היו שלושה מינים חדשים שלא היו ידועים קודם למדע.
19 דגימות של מין שעליו סגלגלים, כונו "בן-חוזרר צ'דר" (Sorbus cheddarensis), 15 דגימות של מין שעליו מעוגלים קיבל את הכינוי "בן-חוזרר צוקי התאומים" (Twin Cliffs whitebeam, Sorbus eminentoides) ו-13 דגימות של מין שעליו צרים וארוכים כונה "בן חוזרר סלע גוף" (Gough's Rock whitebeam, Sorbus rupicoloides).
בן-חוזרר צ'דר, שהתפתח כהכלאה בין בן-חוזרר נפוץ (Sorbus aria) ל-Sorbus porrigentiformis (באנגלית Grey-leaved whitebeam) הוא מין ייחודי לקניון, אבל קיומו שרוי בסכנה בשל העזים ששוחררו במטרה מפורשת לצמצם צמחייה של עצים חדשים, ולעודד את הגידול של ציפורן גרנובל.
ענפים נלקחו מהעצים של בן-חוזרר צ'דר על מנת לבצע הרכבה ולגדל אותו בעשבייה הלאומית של ויילס.
אחוזת לונגליט גידרה חלק גדול מהקרקע השייכת לה ושחררה עזים בשטח כחלק מתוכנית לעודד את המגוון הביולוגי באזור.
העזים נועדו להחליף את הכבשים שרעו בקניון עד שנות ה-70 של המאה ה-20. הקרן הלאומית הודיעה במרץ 2007 שהיא מתכננת לשחרר עדרי כבשים בצד שלה של הקניון מאותה סיבה, אבל תחילה תתייעץ בתושבים המקומיים ובעלי עניין האם לגדר את הקניון או להשתמש במחסומי בקר כדי למנוע מהכבשים לצאת מתחומי השטח.
בקניון כבר רועה עדר של כבשי סואיי.
שתי המערות העיקריות הפתוחות לציבור הן בצד הדרומי של הקניון ושייכות לאחוזת לונגליט.
מערת גוף (Gough's Cave) הנרחבת, ומערת קוקס (Cox's Cave) הקטנה יותר, קרויות על שם מגליהן.
שתיהן ידועות בשל הגאולוגיה, ומשערים כי המערות שימשו ליישון גבינה בזמנים פרהיסטוריים.
מערת גוף, שנתגלתה ב-1903, נמתחת לאורך 400 מטרים ומכילה מגוון של חדרים גדולים ותצורות סלע.
מערת קוקס, שנתגלתה ב-1837, קטנה יותר, אבל מכילה תצורות מורכבות רבות.
מ-2016 פועל במערת קוקס מופע המכונה "ציידי החלומות" (Dreamhunters), חוויית מולטימדיה תוך שימוש באורות תיאטרליים והקרנות וידאו.
בחינה של שרידי העצמות שנתגלו במערת גוף מצביעות על קניבליות בקרב התושבים שהיגרו מספרד וצרפת לפני כ-14,700 שנים.
המערות הרבות בקניון הן משכן למושבות של עטלפים מהמינים פרסף גדול (Rhinolophus ferrumequinum) ופרסף גמדי (Rhinolophus hipposideros).
כמה מהמערות הוגדרו רשמית כמונומנטים עתיקים (Ancient monument) בהיותם אתרים ארכאולוגיים חשובים מבחינה לאומית, כולל: "המערה העתיקה של גוף" (Gough's Old Cave),, הבור הגדול של אואון (Great Oone's Hole), בור סאייס (Saye's Hole), בור סולג'ר (Soldier's Hole), ובור השמש (Sun Hole).
כביש הצוק (Cliff Road) מספר B3135 עובר בקרקעית הקניון, שיפועו המקסימלי 16% והוא פופולרי לרוכבי אופניים לאימונים של רכיבת אופניים במעלה.
קטע עלייה זה היה חלק מהקטע השישי של טור אוף בריטן (Tour of Britain) מ-2011.
על גבי 27 צוקים המהווים את קניון צ'דר יש כ-350 מסלולי טיפוס צוקים המסווגים רשמית והפתוחים למטפסים בין 1 באוקטובר ו-15 במרץ.
לכל אחד מהמסלולים יש שם והם כלולים בספר ההדרכה של איגוד מטפסי ההרים הבריטי.
אף שמרבית המסלולים מוגדרים "מסורתיים" (trad), שבהם המטפס המוביל תוקע את היתדות, יש גם כמה מסלולים המוגדרים "ספורט", שבהם היתדות מושארים תקועים בסלע.
המטפס כריס בונינגטון (Chris Bonington), היה הראשון שטיפס במסלול המכונה "רחוב ההכתרה" (Coronation Street) ב-1965.
הביקור בצוקים מסתיים לעיתים בתאונות.
שרותי הצלה, כולל קבוצות המתמחות בחילוץ מהרים וממערות, משתמשים לעיתים קרובות בקניון כדי לקיים תרגילים.
הקניון גם משמש כאתר אימון לטייסי מסוקי חילוץ צבאיים.
"מוזיאון הפרהיסטוריה של איש צ'דר" (Cheddar Man Museum of Prehistory), שגילוי הומיניניים עתיקים בקניון כדוגמת איש צ'דר היו ההשראה להקמתו, מכיל מידע על המערות וההתפתחות הפלאונטולוגית.
המוצגים כוללים כלי צור מקוריים ושרידים אנושיים שנחפרו במערות.
יש בקניון מסלול טיפוס בן 275 מדרגות המכונה סולם יעקב על שם התיאור התנכי של הסולם לעולם הבא.
מגדל תצפית בפסגה מאפשר תצפית של 360 מעלות של כל האזור והכפר.
יש מסלול הליכה על קצה הצוקים מ"סולם יעקב" לאורך קו הרכס של הקניון ובחזרה אל הכביש.
אוטובוס סיור פתוח פועל בקיץ.
בחלק התחתון של הקניון מייצרים את גבינת הצ'דר.
קניון סיל (בספרדית: Canón do Sil) הוא ערוץ הנחל העמוק ביותר בגליסיה שבספרד לאורך נהר סיל מזרחית לעיר אורנסה.
הקניון נמשך לאורך חמישים הקילומטרים האחרונים לפני שהסיל נשפך לנהר מיניו (Minho).
מראה הקניון נחשב לאחד הנופים המרהיבים ביותר בגליציה.
המצוקים מתרוממים כמעט אנכית עד חמש מאות מטר מעל קו מפלס המים.
הצמחייה באזור אופיינית לאזור אקלימי אטלנטי-יבשתי המאופיין בעצי אלון וערמונים, אבל מבנה השטח יוצא הדופן מאפשר צמחייה וגידולים ים תיכוניים, כגון עצי זית, אורנים ועצי פרי הדר.
במקום גדלים צמחי מרפא כיארו ומיורן ופירות יער כאוכמניות, תותי בר, ורדים.
המצוקים סביב הנהר עובדו כטראסות כדי לאפשר גידול כרמים של ענבים.
ייצור היין התחיל באזור הזה כבר בתקופה הרומית.
חבל הארץ הזה נקרא אזור היין Ribeira Sacra והוא המקום היחיד בגליסיה שמייצר יותר יין אדום מאשר יין לבן.
בין בעלי החיים הנפוצים באזור ניתן למצוא חזירי בר, שועלים, שפנים, צביים, גיריות.
זה הוא ביתם של כמה מינים נדירים של ציפורים, וכן של מספר יונקים כגון לוטרות ועטלפים.
הערוץ מסווג ב-Natura 2000 (רשת שמורות טבע אירופאי) כאתר בעל חשיבות גאוגרפית וקהילתית.
קניון עזריאלי מודיעין הנקרא גם קניון מודיעין הוא מרכז קניות מקורה אשר משלב עירוב שימושים, נמצא בסמוך לכיכר התחבורה במודיעין מכבים רעות והוא המרכז המסחרי הגדול בעיר ובסביבתה.
קניון עזריאלי מודיעין הוא הקניון הראשון אשר נבנה במודיעין מכבים רעות.
עלות בניית המתחם עלתה כ-500 מיליון שקלים.
הקניון נפתח בשנת 2008 על ידי קבוצת עזריאלי.
מתחם הקניון נמצא בצמידות לתחנה המרכזית של מודיעין ותחנת הרכבת מודיעין-מרכז.
במהלך שנות פעילות הקניון הקניון הוצף במי גשמים פעמים רבות אשר רובן הגיעו לתקשורת הארצית.
בשנת 2019 הודיעה קבוצת עזריאלי שהמתחם עומד לעבור הרחבה אשר תכלול אגף נוסף לקניון, שני מגדלים בני 14 קומות, במסגרת תוספת שטחי מסחר, משרדים, מגורים להשכרה ולראשונה במודיעין גם בית מלון
וכ-400 מקומות חניה בארבעה מפלסים אשר יחוברו לחניון הקיים של הקניון.
המתחם כולל מספר מבנים ואגפים:
הקניון כולל שתי קומות מסחר.
בין היתר בקניון רשת אורבניקה, סופרפארם, מועדון הכושר אגו, מאות בתי עסק וחנויות של מותגים מובילים כגון זארה, פול & בר, מנגו, אדידס, אמריקן איגל, קסטרו, פוקס, רנואר לצד רשתות בינלאומיות וארציות נוספות, מספר בתי קפה ומסעדות ביניהן רולדין, ארומה, גרג, ReBar, מאפה נאמן, ג'פניקה, ריבר וסניף של מקדונלד'ס.
מתחם המזון המהיר בקומה העליונה מקושר ישירות אל בית יהונתן שהוא אחד משלושת בנייני המשרדים במתחם.
לקניון שש כניסות להולכי רגל הנקראות שערים: שער מתתיהו, שער המכבים, שער הירידים, שער מודיעין, שער ירושלים, שער חשמונאים.
הקניון דורג בשנת 2018 בין 15 הקניונים המובילים בישראל.
מתחם למתחם ישנו חניון בן שתי קומות הכולל כ-1665 מקומות חנייה.
חלק ממקומות החנייה במפלס התחתון מביניהם מוקצה עבור שוכרי דירות המגורים אשר נמצאות במתחם.
החניון תחום לארבעה אזורים אשר לכל אחד מהם צבע אחר וכל אחד מהם מיועד לקשר לאזור שונה במתחם.
ישנם שלושה מבני משרדים אשר כוללים בין היתר סניפים של קופות החולים מכבי, כללית ומאוחדת, בית רופאים, מכון כושר ומשרדים.
הבניינים נקראים על שמם של שלושה מבניו של מתתיהו החשמונאי: יהונתן, אלעזר ושמעון.
בתים אלעזר ושמעון כוללים שלוש קומות כל אחד ובית יהונתן אשר מקושר ישירות לקניון כולל קומה נוספת בה נמצא מכון הכושר.
בין מפלס הקרקע לקומה השלישית בבית שמעון ממוקם אולם עינן אשר הוא אולם כנסים אשר נבנה עם המתחם.
במקום שלושה מבני מגורים אשר הדירות בהם משמשות להשכרה בלבד, עקב מדיניות של קבוצת עזריאלי שלא לבנות בנייה למגורים.
מבני המגורים נקראים על שמות של שלושה צמחים: רותם, אלון ואלה.
קניון עיר ימים הוא מרכז קניות מקורה אשר ממקומם בשכונת עיר ימים הנמצאת בדרום העיר נתניה.
קניון עיר ימים הוא הקניון הגדול ביותר בעיר נתניה, ואחד הגדולים באזור השרון.
הקניון נבנה על ידי החברות "שיכון ובינוי" ו"אזורים".
מספר חודשים לאחר פתיחתו, חברת "שיכון ובינוי" עמדה למכור את חלקה בקניון לקבוצת עזריאלי, אולם בסופו של דבר, העסקה לא יצאה לפועל.
כמו כן, ביולי 2012 ניסתה חברת "אזורים" למכור את חלקה בקניון, אך גם משא ומתן זה נכשל לבסוף.
במשך שנת 2018 נבנה אגף הרחבה לקניון בהשקעה של 200 מיליון ש"ח.
האגף החדש נפתח לציבור בחודש בספטמבר 2018. אגף ההרחבה נבנה על חשבון חניון עילי אשר שכן בכניסה לקניון מיום פתיחתו.
כפיצוי על אובדן מקומות החנייה אשר שכנו בכניסה הדרומית לקניון, נבנה מפלס חנייה נוסף מעל המפלס הקיים בחנייה התת-קרקעית אשר נבנה כקומה כפולה כבר בשנת 2010. עם ההרחבה נבנה מגדל אשר מכיל 12 קומות משרדים בצמוד לקניון.
עם פתיחתו, נפתחו בקניון חנויות מותגים רבות, מסעדות, בתי קפה, באולינג וסניפי בנקים.
הקניון כולל שלוש קומות מסחר כאשר התחתונה שבהן משמשת כחניון תת-קרקעי בחלקה הדרומי וכקומת מסחר בעלת גישה לפארק הצמוד בחלקה הצפוני.
במתחם הקניון שני מפלסי חנייה תת-קרקעיים ללא תשלום כאשר התחתונה מביניהן בעלת גישה ישירה לקניון.
מגדל המשרדים הצמוד כולל כ-12 קומות.
קניון פרקינס הוא קניון לאורך צידו הצפוני של רכס ויסקונסין - רכס ההרים המרכזי של הרי הורליק (המהווים חלק מההרים הטראנס-אנטארקטיים), בארץ מרי בירד שבאנטארקטיקה.
הקניון ממוקם בראשו של קרחון קוונסט, בין שלוחת רוססקי לבין הר לשאק.
רכס ויסקונסין (ובו גם הקניון) מופו על ידי הסקר הגאולוגי של ארצות הברית, בהתבסס על סקרים של הקרקע, ועל תצלומי אוויר שצולמו על ידי צי ארצות הברית בין השנים 1959–1960.
ההר נקרא על שם דייוויד מ.
Perkins), שהיה גאומגנטאי (פיזיקאי חוקר גאומגנטיות) בתחנת בירד, בחורף האנטארקטי 1961.
קניון קוקס היה צייר, מאייר, סופר ומורה אמריקאי.
קוקס היה מדריך רב השפעה וחשוב בליגת הסטודנטים לאמנות בניו יורק.
הוא גם עיצב את לוגו הליגה.
הוא נולד בוורן, אוהיו, בנם של ג'ייקוב דולסון קוקס והלן פיני קוקס.
קוקס הצעיר למד אמנות באקדמיה לאמנות של סינסינטי בסינסינטי.
לאחר ביקור בתערוכת המאה בפילדלפיה, החליט קניון כי לאקדמיה לאמנות בפילדלפיה יש הרבה יותר מה להציע לו מאשר לסינסינטי.
קניון נרשם לאקדמיה לאמנויות יפות בפנסילבניה בתקווה לקבל הדרכה טובה יותר ובסופו של דבר להבטיח לעצמו דרך ללמוד באירופה.
בשנת 1877 עבר קוקס לפריז כמו אמנים אמריקאים רבים בימיו כדי להיות חלק ממה שהוא האמין שהוא מעין רנסאנס שני באמנות.
שם למד בסטודיו של קרולוס-דוראן ולאחר מכן אצל אלכסנדר קבנל וז'אן ליאון ג'רום באקול דה-ביו-ארטס.
לאחר אמריקה, פריז נראתה לו גן עדן לאמנים.
בעודו באירופה, קוקס ניצל את ההזדמנות לטייל ברחבי צרפת ואיטליה ולראות את יצירותיהם של מאסטרי הרנסאנס.
מאוחר יותר הוא כתב על מסעותיו באירופה שעשו לו יותר להרחבת ההשכלה ולהגדרת תפישות האמנות שלו מכל מה שקרה לו בעבר.
בשנת 1882 עזב קוקס את פריז ועבר לניו יורק שם המשיך לצייר.
הוא גם התחיל להכין איורים רבים.
קניון התבסס היטב כמאייר מגזינים.
האיורים שלו הגיעו לקהל רחב יותר מאשר ציוריו.
קוקס גם התחיל לכתוב ביקורת אמנותית (לא חתומה) ב"ניו יורק אוונט פוסט".
עבודות כתיבה ועבודות אחרות הרחיקו את זמנו של קניון מציור, אך גם עזרו לו להתפרנס.
קוקס המשיך לחיות ולעבוד בניו יורק במשך רוב חייו.
הוא הפך למורה משפיע וחשוב בליגת הסטודנטים לאמנות בניו יורק.
בשנת 1900 הוא נבחר לאקדמיה הלאומית לעיצוב כעמית, והיה לאקדמאי מלא בשנת 1903.
קוקס היה אחד המייסדים ומזכיר הליגה הלאומית לאמנויות חופשיות, והיה חבר באגודת האמנים האמריקאים, האקדמיה הלאומית לעיצוב ובאקדמיה האמריקאית לאמנויות ומכתבים ושימש כנשיא האגודה הלאומית לציירי קיר בין השנים 1915–1919.
קניון השפיע עמוקות על חייהם וקריירותיהם של תלמידיו, שכללו את הציירת מרדנה הינטשמן מפילדלפיה והאמן ג'רום מאיירס, שלמד אצל קוקס במהלך שנות הכשרתו הראשונות בליגת הסטודנטים לאמנות.
אף על פי שמאוחר יותר מאיירס עבר דרך שונה מאוד בעבודתו האמנותית, הוא זכר בבירור את קוקס וציין זאת באוטוביוגרפיה שלו משנת 1940, "אמן במנהטן."
האמנות של קוקס הייתה שונה מאוד מסגנונות הקוביסטיים, הניו-אימפרסיוניסטים, הפאוסטיים, האקספרסיוניסטים והמודרניסטים שהופיעו במהלך חייו.
הוא דגל ברישום קפדני ובצביעה מדויקת, ולעיתים קרובות השתמש באלגוריה ובסמליות כדי להציג את רעיונותיו.
קניון קוקס צייר בצורה ריאליסטית וצבר מוניטין של ציורי נופים, דיוקנאות וז'אנר.ציורי העירום האידיאליים והטיפול המסורתי שלו בנושאים קלאסיים יש להם מעט במשותף עם אמנות האוונגרד הפופולרית של ימינו.
מאוחר יותר, בשנת 1912, כתב קוקס מאמר למוזיאון המטרופוליטן לאמנות בשם "שתי דרכים לציור".
במאמר זה הוא מתאר את ההבדל בין האמנות הפיגורטיבית שעשה לבין האמנות המופשטת האופנתית יותר או האמנות הייצוגית.
במאמר הוא כתב על הדעות הקדומות שחש כאמן פיגורטיבי מסורתי יותר.
הוא כתב כי הדבקות בשמרנות אינה מבורות או גמחה מכוונת, אלא מידיעה כי אלה הדרכים היחידות שיובילו אותם - את האמנים הפיגורטיביים - ליעד שלהם.
קוקס ניסה לשכנע את עולם האמנות ואת הציבור להעריך שוב את האמנות המסורתית והייצוגית.
כתביו בנושא הפכו פופולריים מאוד; אולם אמנותו לא עשתה זאת.
קניון קוקס החל להתמקד יותר בציורי קיר לאחר התערוכה הקולומביאנית העולמית בשנת 1893 בשיקגו.
קוקס צייר ציורי קיר בבנייני הקפיטול הממלכתיים של דה מוין, סנט פול ומדיסון וכן בבתי משפט, ספריות ובנייני מכללות.
בשנים 97–1896 קוקס צייר ציורי קיר בספריית הקונגרס בוושינגטון הבירה.
קוקס גם יצר פסיפסים רבים למקומות כמו בניין הקפיטול של מדינת ויסקונסין.
בשנת 1910 הוענק לקניון קוקס אות הכבוד על ציורי קיר.
הוא כיהן גם כנשיא החברה הלאומית לציירי קיר בין השנים 1915–1919.
כשעבד בניו יורק, התחיל קוקס ללמד בליגת הסטודנטים לאמנות.
אחת התלמידות שלו, לואיז קוקס מסן פרנסיסקו, תפסה את עיניו והן החלו להתכתב מחוץ לכיתה.
ב־30 ביוני 1892 התחתן קוקס בן השלושים ושש עם לואיז האולנד קינג בת העשרים ושבע.
הזוג ביצע את ציורי הקיר שעיטרו את בניין האומנויות הליברליות בתערוכה הקולומביינית בשנת 1893 בשיקגו.
לאונרד, יליד 1894 היה גיבור מלחמה במלחמת העולם הראשונה ובעל קריירה בתכנון ערים ובארכיטקטורה.
הבן אלין, שנולד שנתיים לאחר מכן, הפך לאמן, שזכה לפרסום בציורי הקיר שלו.
קוקס המשיך לצייר, ללמד ולכתוב עד למותו ב-17 במרץ 1919, הוא נפטר בביתו בניו יורק מדלקת ריאות.
הקְּנִזִּי הוא שמו המקראי של עם המוזכר כאחד מעשרת העמים שבברית בין הבתרים ה' הבטיח לאברהם שלעתיד לבוא, צאצאיו יכבשו אותם ויספחו את נחלתם לארץ ישראל.
בני השבט ישבו בדרום הארץ ונמנים עם העמים מהמוצא החוֹרִי.
משערים שחלק ממשפחות הקניזי נטמעו באדומים, וחלקם נטמעו בשבט יהודה.
החשובה במשפחות הקניזי שנטמעו ביהודה היא משפחת כלב, שבזמן ההתנחלות כבשה את אזור חברון וסביבותיה.
הראב"ע סובר שהקיני, קנזי, והקדמוני שלושתם מבני כנען.
אולם רש"י מביא את דברי המדרש שסובר שהקיני, הקניזי, והקדמוני, הם בעצם אדום, מואב ועמון.
בנוסף, יהודה קיל מביא בפירושו "דעת מקרא" לספר בראשית, שככל הנראה הקנזי ישבו באזור ארץ אדום.
קניון פסטיבל סיטי הוא מרכז קניות הממוקם באום סלאל מוחמד, צפונית לבירה דוחה, קטר.
המרכז נפתח בחודש אפריל 2017, גודלו כ-600,000 מ"ר, ובכך נחשב לקניון הגדול ביותר בקטר.
בין כותלי הקניון ניתן למצוא משטח סקי שלג, מתחם קולנוע 4D, מסלול רכיבה על אופניים, מסלול מרוצים חיצוני, חנות NBA, מרכול מונופריקס (Monoprix), סניף איקאה וכ-200 חנויות עם מותגים בינלאומיים מארצות הברית, בריטניה, איטליה וגרמניה.
הקניון קיבל דירוג של כ-3 כוכבים מארגון המפרץ למחקר ופיתוח (GSAS Design & Build) ובבנייתו הושקעו כ-6 מיליארד דולר.
קניון עזריאלי עכו הוא מרכז קניות בעיר עכו, הקניון בבעלות קבוצת עזריאלי.
הקניון ממוקם בכניסה לעיר, סמוך לצומת תל עכו, ומכיל שתי קומות.
שטחו של הקניון כ-12,500 מטרים רבועים וקיימות בו כ-90 חנויות.
הקניון הוקם בשנת 2011 על ידי קבוצת עזריאלי (שבבעלות דוד עזריאלי).
עלות הקמת הקניון המשוערת היא 130 מיליון ש"ח.
ב-2015 פורסם שקבוצת עזריאלי תבנה שתי קומות משרדים בשטח של 9,000 מטר רבוע מעל קניון עכו, כחלק מתוכנית־האב לעיר.
קניון סופיה הוא קומפלקס הכולל מרכז קניות ומשרדים הממוקם בעיר סופיה שבבולגריה.
המרכז נפתח ביוני 2006 וחולק את מתחמו עם מגדל סופיה (Sofia Tower).
מגדל הקניון בן ארבע קומות והוא משתרע על שטח של 70,000 מ"ר, מתוכם כ-35,000 מ"ר שייכים למרכז הקניות והבידור וכ-10,000 מ"ר מוקצים למשרדים:
קנייה בתשלומים הוא הסדר פיננסי המאפשר לאנשים לרכוש סחורות ולשלם עבורם לאורך תקופה ממושכת באמצעות סדרה של תשלומים אשר ישולמו בפרקי זמן קבועים, לרוב חודשיים, עד אשר מחיר הקנייה ישולם במלואו, לעיתים בתוספת ריבית או עמלות.
לעיתים הרוכש נדרש לשלם מקדמה ראשונית (לדוגמה תשלום 40% מהסכום הכולל) בעוד שאת יתר מחיר הנכס הוא ישלם על פני תקופה ממושכת.
להסדרת התשלומים מקובלות שלוש דרכים:
התקשרות ישירה בין המוכר לקונה, כלומר המוכר הוא נותן האשראי בעסקה זו, והתשלומים מובטחים לו בחוזה המכירה, לעיתים גם באמצעות המחאות דחויות לתקופת התשלום.
חוזה מכר מסוג זה כולל לעיתים סעיף לפיו אם הקונה לא יצליח לשלם בזמן את התשלומים לפי ההסכם, הוא יידרש להחזיר את הנכס לרשות המוכר.
תשלום באמצעות כרטיס אשראי, שבו המוכר מקבל את מלוא התשלום (בניכוי עמלה) מחברת האשראי, והקונה פורע את מחיר הקנייה בתשלומים לחברת האשראי.
הלוואה מחברת מימון (בדרך כלל בנק), שבאמצעותה הקונה משלם למוכר את מלוא המחיר בתשלום אחד, ופורע את ההלוואה בתשלומים לחברת המימון.
בהסדר מסוג זה נפוץ שעבוד של הנכס הנרכש לחברת המימון, כך שבמקרה של אי-עמידה בתשלום הנכס יעבור לבעלות חברת המימון (משכנתאות הן סוג של תוכנית קנייה בתשלומים).
קנייה בתשלומים מאפשרת לצרכנים לרכוש פריטים מבלי לשלם את מלוא המחיר באופן חד-פעמי ובאופן זה מאפשרת לכמות גדולה בהרבה של צרכנים לבצע רכישות גדולות יחסית.
קנייה בתשלומים נפוצה יחסית במסגרת רכישות קמעונאיות (עבור רהיטים, ומכשירים אלקטרוניים לדוגמה), בעת רכישת רכב ובעת רכישת נדל"ן.
הסכמי הקנייה בתשלומים פותחו במקור בבריטניה במאה ה-19 על מנת לאפשר ללקוחות עם מחסור במזומנים לבצע רכישות יקרות משום שאחרת אותם הלקוחות לא היו רוכשים את אותם הנכסים.
קניון שבעת הכוכבים באילת הוא מרכז קניות הנמצא בצמוד לפארק הטרמינל והחל לפעול ב-2024. הקניון נמצא בבעלות חברת הכשרת היישוב, וקרוי על שם דגל שבעת הכוכבים בדומה לקניון שבעת הכוכבים בהרצליה.
ככל העסקים באילת, הקניון נמצא באזור סחר חופשי הנהוג באילת משנת 1985, ולכן המוצרים הנמכרים בו פטורים ממע"מ.
הקניון מצטרף לשאר מרכזי הקניות הפועלים באילת בניהם: קניון אייסמול, קניון מול הים, מרכז ביג אילת ומרכז רכטר.
קניון קולקה (בספרדית: Valle del Colca) הוא קניון של נהר קולקה (Colca River) בהרי האנדים, בדרום פרו, הממוקם כ כ-160 קילומטרים צפון-מערבית לארקיפה.
אורכו כ-70 קילומטרים והוא אחד הקניונים העמוקים ביותר בעולם.
עומקו בין 1000 ל-2,000 מטרים, כשקרקעיתו נמצאת בגובה של כ-2000 מטרים מעל פני הים ושוליו נמצאים בגובה של 3000–4000 מטרים מעל פני הים.
זהו יעד התיירות השלישי הכי מתויר בפרו.
בעידן הטרום-אינקה, עמק הקולקה היה מיושב על ידי שני עמים דוברי קצ'ואה: בני שבט הקאבאנס (Cabanas), כנראה צאצאי תרבות הווארי (Wari), ובני שבט הקולאגוּאס (Collaguas) דוברי האיימארה (Aymara), שהיגרו מאזור אגם טיטיקאקה.
בני האינקה הגיעו לעמק בסביבות שנת 1320 לספירה, ושלטו בו באמצעות נישואין ולא דרך כיבוש.
בשנת 1540 הגיעו לאזור הספרדים בראשות גונזאלו פיזארו (Gonzalo Pizarro).
בשנות ה-70 של המאה ה-16, הורה המשנה למלך הספרדי, פרנסיסקו דה טולדו לתושבים לעבור מבתיהם המפוזרים ליישובים מרכזיים ויישובים אלו נותרו עד היום הערים המרכזיות בעמק.
ב-1565 בנו מיסיונרים פרנציסקנים את הקפלה הראשונה, והכנסייה הראשונה הוקמה ב-1569.
בני שבט הקולאגואס נהגו לקבור את מתיהם במערות חפורות במצוקי העמק, ולצבוע את מקום הקבורה בצבע אדום.
שרידים קיימים בחלקים העליונים של העמק.
דרכים עבירות בעמק קולקה נסללו רק בשנות ה-40 של המאה ה-20 כדי לשרת מכרות כסף ונחושת.
דרכים נוספות נבנו בשנות ה-70 וה-80 במסגרת פרויקט ההידרואלקטריקה של מאחֶס (Majes Hydroelectric Project), שנועד להטות מים מנהר הקולקה להשקיית גידולים.
במאי 1981, משלחת רפטינג פולנית בשם קאנואנדס (Canoandes), בראשות אנדז'יי פיאטובסקי (Andrzej Pietowski), הייתה הראשונה שסיירה ברגל ובשייט בנהר קולקה והכריזה עליו כקניון העמוק בעולם.
הקניון הוכר על ידי ספר השיאים של גינס ב-1984, ותואר ככזה במאמר ב"נשיונל ג'יאוגרפיק" בינואר 1993.
למשלחת הפולנית, ניתנה הזכות לתת שמות לחלק מהאתרים בקניון.
הם קראו למפל הגדול ביותר שעברו על שם האפיפיור יוחנן פאולוס השני ולחלק מהקטעים הקשים: קניון הפולנים (Kanion Polaków), קניון השוקולד (Kanion Czekoladowy) וקניון רפארזה(Kanion Reparaza).
אוטוקולקה (Autocolca), רשות אוטונומית שנוצרה על פי החוק הפרואני, בשנות ה-80 והיא אחראית על קידום וניהול התיירות בעמק קולקה.
הקניון הוא ביתו של הקונדור האנדי, מין שהיה מוקד למאמצי שימור עולמיים.
את הקונדורים ניתן לראות מקרוב כשהם חולפים על פני קירות הקניון.
קונדור האנדים חי בדרך כלל כ-60–70 שנים, ומוטת כנפיו היא 2.7-2.1 מטרים.
"מירדור קרוז דל קונדור" (Mirador Cruz del Cóndor) היא תחנת תיירות פופולרית לצפייה בקונדורים.
בנקודה זו קרקעית הקניון היא כ-1,200 מטרים מתחת לשפת הקניון.
ציפורים מיוחדות נוספות בקולקה הן: יונק הדבש הענק (Patagona), הגדול ביותר במשפחת יונקי הדבש, אווז האנדים, פלמינגו צ'יליאני וקרקרה הררית.
בין בעלי החיים נמנים הוויזקצ'ה (vizcacha), קרוב משפחה בגודל ארנבת של הצ'ינצ'ילה, איילים, שועלים והוויקוניה, האב הקדמון הפראי של האלפקה.
ברחבי העמק פזורים מספר מעיינות חמים שחלקם פותחו לשימוש תיירותי והגדול שבהם הוא אתר "מעיינות חמים לה קלרה" (Aguas Termales la Calera).
ברחבי העמק ישנם מספר אתרים ארכאולוגיים כמו: מערות מולפונקו (Caves of Mollepunko) מעל קלאלי (Callalli), שם שרדו כמה יצירות אמנות על סלע, בנות 6,000 שנה, ובהן תיאור של ביות האלפקה.
המומיה של פאראקרה (mummy of Paraqra), מעל סיבאיו (Sibayo), מצודה משוחזרת "פורטלזה דה צ'ימפה" (Fortaleza de Chimpa) וכן חורבות של יישובים טרום-היספניים.
מקורו המרוחק ביותר של נהר האמזונאס נמצא בעמק קולקה, מעיין בגובה 5,120 מטרים מעל פני הים.