tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בחלק היהודי של צפת הוכרז ממשל צבאי על ידי כוחות ההגנה.
הממשל הצבאי ניסה להסדיר את החיים השגרתיים, ובין היתר נפתח ב-4 במאי משרד דואר מקומי, אך להפעלת שירותי דואר נדרשו בולים, שיחליפו את הבולים המנדטוריים.
המפקד הצבאי, מאיר מייברג, הטיל על אריה מוסקוביץ', הידוע לנו כ מ.
אריה, אז עולה חדש בן 18 מרומניה, שכבר התפרסם כמוכשר בציור, לעצב בולים.
בעיר היה רק בית דפוס אחד, "דפוס פרידמן", לשעבר דפוס הגליל.
בית הדפוס נתפס על ידי "ההגנה" ונמסר לאיש הפלמ"ח אהרון בן-זקן (בזק) לצורכי הדפסת העיתון "קול צפת" ולהדפסת הבולים, אך היה חסר נייר מתאים.
בבית הדפוס נמצאה קופסה עם אותיות ומגני דוד בגדלים שונים ובהתאם לכך עוצב והודפס בול עם 4 מגני דוד גדולים יחסית בפינות, ומגני דוד קטנים המשלימים את השורות ביניהם.
על הבול הודפסו המילים: דאר צפת - 10 מיל - ארץ ישראל.
הנייר, שנמצא בבית הדפוס, הספיק להדפסת 2,200 בולים בגיליונות של 12 בולים, המחולקים בפס לבן באמצע גיליון.
הבולים נמכרו בכמויות של חצי גיליון לפחות.
השימוש בבולים אלה נפסק כשמבצע יפתח, בסוף חודש מאי, שחרר את צפת והגליל העליון והשימוש בבולי צפת הומר בשימוש בבולי דאר עברי.
עקב מלחמת העצמאות, החל מ-25 באפריל 1948, נהריה הייתה מנותקת מכל קשר יבשתי עם יתר היישובים היהודים בארץ ישראל ומשום כך נותק גם קשר הדואר.
כדי לקיים קשר דואר שכרה מועצת נהריה סירת מנוע שהובילה את המכתבים לחיפה ובחזרה דרך הים.
לתשלום הוצאות הפעלת סירת הדואר הנהיגה מועצת נהריה בולים, שהודבקו לדברי הדואר והוחתמו בחותמת מיוחדת.
ב-25 באפריל 1948 הנפיקה המועצה שלושה בולים בערכים ובצבעים הבאים: 10 מיל ארץ ישראלי, כחול, למשלוח גלויה, 20 מיל, אדום, למשלוח מכתב רגיל ו-50 מיל, ירוק, למשלוח מכתב רשום.
ב-16 במאי באתה שנה בוצעה הנפקה מהדורה נוספת עם שינויים קטנים בעיצוב ובכיתוב, אך ללא שינוי הערכים והצבעים.
עקב מלחמת העצמאות, במרץ 1948 נותקה ירושלים היהודית משאר היישובים היהודים והייתה נתונה במצור.
ב-9 במאי 1948 נפתח בירושלים, על ידי מנהלת העם, סניף דואר ראשי בבית ברניך.
באותו יום נפתחו גם שלושה סניפי משנה, בגאולה-מאה שערים, במחנה יהודה וברחביה.
סניפי הדואר קיבלו דואר לחלוקה בתוך ירושלים, חלוקה שבוצעה על ידי הדוורים תוך חירוף נפש.
לתשלום שירותי הדואר, בתקופה בה העיר הייתה נתונה במצור, הן בתקופה שקודם להקמת המדינה והן לאחר ה-16 במאי 1948ביוון שלא ניתן היה להוביל אליה את בולי הדואר העברי מתל אביב, עשו שימוש בתוויות הקרן הקיימת לישראל בהם הודפסה מפת החלוקה של ארץ ישראל.
על התוויות נוסף הדפס רכב שכלל את הערך הנקוב ואת המילה "דואר".
בולי קרן קיימת לישראל הם בולים המונפקים על ידי קרן קיימת לישראל ואינם משמשים כבולי דואר, אלא כאמצעי להפצת רעיונות ציוניים ולאיסוף כספים למטרות קרן קיימת לישראל.
הבול הראשון יצא לאור ב-1902 ונקבע שמחירו יהיה בכל מדינה המטבע הנמוך ביותר של אותה מדינה.
מאז הופעתם בולי הדואר היוו, בנוסף לתפקידם במערך הדואר, גם סמלים לאומיים.
ליהודים לא הייתה מדינה, לכן גם לא היו להם בולים משלהם - כדי לפצות על חוסר זה החליטה קרן קיימת לישראל להפיק בולים ולעודד את היהודים להדביקם, לצד הבולים הרשמיים של מדינתם, על מכתביהם.
בהמשך שימשו בולי קרן קיימת לישראל גם לביול תעודות שניתנו על ידי מוסדות יהודים, למשל תעודות בית ספר.
המניעים שקבעו את תוכני הבולים היו:
בולים עבור תעודות בתי הספר
לקבוצה הראשונה שייכים בולים שהופעתם יועדה לקהל מגוון, כגון בולים בעלי תכנים קלסיים (שהונפקו מספר פעמים) - בולי "מגן דוד" ו"בולי הרצל".
בולים אלה משדרים מסרים ציוניים-יהודיים, שקל להמונים להזדהות איתם.
בעיצוב הבול הנ"ל משולבים איפוא אלמנטים רבים: עבר-והווה, אדם-ומקום, גולה וארץ ישראל, המנהיג והעם, האור והתקווה.
יש להניח כי הנפקת בולים כאלה לוותה בצפיית אנשי התעמולה של הקק"ל לכיבוש לבבות המוני העם היהודי.
לקבוצה זו יש לשייך גם בולי אישים שונים שנטלו חלק באתוס הציוני כברון רוטשילד או דיזנגוף.
בולים נוספים, שניתן לשייכם לקטגוריה הנידונה, אלה בולים שבאו להנציח את הגבורה היהודית.
מוטיב הגבורה, הופך להיות נושא מוביל בעיצוב האתוס הציוני, ואין לתמוה על הקרן הקיימת שראתה בו אלמנט חשוב להנצחה בבולים.
ברוב המקרים הבולים הופיעו כחלק מתהליך ההנצחה הכולל של היישוב היהודי בארץ כגון לאחר מלחמת העולם השנייה (בולי הצנחנים, הבריגדה, מרד גטו ורשה).
להנצחה מיוחדת זכתה פרשת תל-חי, וגיבורה יוסף טרומפלדור, שדמותו הפכה להיות אחד הסמלים הבולטים ביותר באתוס הגבורה הארץ ישראלית ואמנם הקק"ל הפיקה מספר פעמים בולי תל-חי בשנים שונות.
המניע הנ"ל קשור ברצון לבטא בבולי הקק"ל את הארגון, ראשיו, מייסדיו ומפעליו השונים.
תחילה הונפקו למטרה זו בולים בודדים, ביניהם בולים לזכרו של הרמן שפירא, (1917) המופיע בקבוצת בולי אישים נוספים.
בהמשך, לאחר מלחמת העולם הראשונה, התחילו בולי הקק"ל להנציח את מפעליה בארץ ישראל, והנושא המועדף בשלב זה, היו מוסדות שהוקמו בסיועה: כטכניון בחיפה והאוניברסיטה העברית בירושלים.
בולים בנושאים אלה הופיעו מספר פעמים, בסדרה משותפת עם בולים אחרים, כגון מבנים היסטוריים עתיקים - יד אבשלום או מגדל דוד (1927).
לקטגוריה זו אפשר לשייך את כל הבולים שהנציחו את "גאולת אדמת הארץ" על ידי הקק"ל: כבולי העמקים - יזרעאל, חפר, זבולון או ירדן, וכן בולי מפות הארץ, שהופיעו במספר רב של צורות וגוונים, ואף הונפקו לצרכים דידקטיים שונים.
כאשר נפטרו בשנה אחת (1940) שניים מראשיה, מוציאה הקק"ל, את סדרת בולי נשיאיה: ה.
משנפטרו מנחם אוסשקין (1941) והרמן שטרוק (1944) הופיעו הבולים להנצחתם המשלימים למעשה את סדרת בולי נשיאי וראשי הארגון, עד לאותם תקופה.
משנוכחו אנשי התעמולה בלשכה הראשית ובמשרדים הארציים בחשיבות הבולים לצורכי תעמולה בקרב תלמידים, הם החלו להנפיק סדרות בולים שיעדם המוגדר היה דידקטי.
הבולים הופיעו בסדרות המציגות מספר גדול של איורים, כפי שהיה בסדרת "בולי הא"ב" (שהופיעה ב-1940).
סדרות דידקטיות עתירות בולים ורעיונות, הופיעו בארצות הברית כבר ב-1938. הגורם שדרבן את הופעתם, היה "מועצת המורים העבריים" שפעלה למען הקק"ל בניו יורק.
סדרות אלה כללו בולי מפות מחולקות, ובעיקר התפרסמה הסדרה שנקראה "הידעת?", בעלת 99 בולים, הכוללים נושאי תעמולה מובהקים של הקק"ל - נופי הארץ, אישים ועוד.
בולים אלה הודבקו בחוברת מיוחדת כחלק מפתרון חידון בנושא ידיעת ארץ ישראל וקרן הקיימת.
יש לשייך לקטגוריה זו של בולים דידקטיים, את הסדרה הידועה בשם "בולי הגולה" (1943), בה הופיעו ארבעים בולים, ומטרתה הייתה לקרב את הילדים בארץ למורשת הגולה, ולגורל חיי היהודים.
סדרה זו היוותה אנטיתיזה לכל השקפת העולם שהונצחה בבולי הקק"ל עד לאותה העת - ההשקפה שדגלה בשלילת הגולה על מנת "לקרב את הילד בגולה למולדת הרחוקה".
היינו, הצגת תכנים להגברת ההזדהות של ילדי הגולה עם נופי הארץ הנכספת.
סדרת בולי הגולה באה לקרב את ילדי הארץ, אל גורל העולם היהודי ותרבותו בניכר.
בולים עבור תעודות לבתי הספר
במסגרת המאמצים שעשתה הקק"ל לבייל את כל המסמכים במוסדות הציבור הציוניים בכלל ובמערכת החינוך בפרט, היא הגיעה אף לתעודות בתי הספר - תעודות גמר ותעודות מעבר משנה לשנה.
מאחר שכל תלמיד במערכת החינוך העברית היה מקבל מספר תעודות בשנה, הרי נדרשו לכך עשרות אלפי יחידות בולים.
כבר בראשית שנות העשרים היה קיים נוהג הדבקת הבולים על תעודות בית הספר, כיוזמה מקומית, ובצורה בלתי מאורגנת מרכזית.
מאחר, והיה צורך להנפיק עשרות אלפי יחידות בולים להדבקה על תעודות, נראה כי בולים שונים הותאמו לייעוד זה.
התאמת הבולים לצורכי בית הספר התבטאה לא רק בפורמט אלא גם בכתובות ובערכים הכספיים של הבולים.
בקבוצה זו הכוונה למספר קטן של בולים שהוצאו בעקבות אירועים פוליטיים, או התרחשויות שונות, שבהם הקק"ל סייעה ותמכה בעמדות פוליטיות וחברתיות.
הבולים שימשו אמצעי תעמולתי, קל להפקה, ומהירות התגובה בעזרתם, על אירועים פוליטיים, הייתה יכולה להיות גבוהה.
כך לדוגמה, בעקבות פרסום "הספר הלבן", בחודש מאי 1939, הציעו להדפיס את בול ירושלים או בול מפת ארץ ישראל, עם הפסוק - 'אם אשכחך ירושלים, תשכח ימיני'.
אושרה, האיור שנבחר היה צילום של הכותל, המעוטר בכתובת הנ"ל - שילוב אלמנטים קלסי, שחשיבותו הסמלית נותרה עצומה.
המחאה הפוליטית והסמליות, שעמדו מאחורי הנפקת הבול, בולטים לאור העובדה כי זו לא הפעם הראשונה שהכותל המערבי הופיע על בול, אך הפעם הוא לווה בכתובת "אם אשכחך ירושלים".
לקטגוריה הנידונה אפשר לשייך גם את "בול המפה", שהופיע מספר פעמים, והפך להיות אחד הבולים הנפוצים ביותר על גבי מסמכים שונים שהפיקו מוסדות וארגונים בארץ באותם ימים.
נושא – "מפת ארץ ישראל", בעיצוב גרפי נקי, איפשר הזדהות של כל שדרות העם עם הבול הנידון.
הנפקת הבולים של הקק"ל פותחה לצורכי גיוס כספים למען קניית אדמות הארץ, ולמימון פעילותו של הארגון.
כבר לאחר מלחמת העולם הראשונה, היה ברור לראשי הארגון, כי לא יצליחו לגייס כספים רבים בעזרתם, אך הבינו את חשיבותו לתחום התעמולה, ולפיכך התמידו "בעבודת הבולים", במשך התקופה כולה.
מאחר שהבולים היוו כרזות מיניאטוריות, המשקפות מדיניות ואידאולוגיה, ניתן דרכם להציץ אל העולם הפנימי של הקק"ל.
בתקופה שבה התקשורת החזותית הייתה רק בראשיתה, ואף אינציקלופדיות ועיתונים מאוירים לא היו נפוצים בקרב אוכלוסייה יהודית דלת האמצעים ברחבי העולם, היוו הבולים חידוש תקשורתי מרתק שהציג ליחיד (בתפוצה נרחבת ובמחיר זול יחסי) מראות נוף הארץ ואישים מפורסמים שונים.
דואר מנהלת העם, שפעל בארץ ישראל בתקופת המעבר בין הפסקת פעילות דואר המנדט הבריטי ותחילת פעילותו של דואר ישראל, לקח מן הקרן הקיימת בולים שהיו באותה עת במחסני הארגון והסב אותם לשימוש כבולי דואר באמצעות החתמה של הדפס רכב עם המילה "דאר".
במהלך השנים הפיקה קרן קיימת לישראל מעל 5,200 בולים שונים, במסגרת כ-1,500 סדרות.
בוליבר (בספרדית: Bolívar) היא אחת מ-23 המדינות המרכיבות את ונצואלה.
המדינה גובלת בגואריקו, אנסואטגי, מונגס ודלטה אמקורו בצפון, בגיאנה במזרח, בברזיל בדרום ובאפורה ובאמסונאס במערב.
המדינה משתרעת על שטח של 238,000 קילומטרים רבועים, והיא המדינה הגדולה ביותר מבחינת שטח בוונצואלה.
בירתה היא סיודד בוליבר והעיר הגדולה ביותר בה היא סיודד גואיאנה.
במדינה נמצא הפארק הלאומי קנאימה, הכולל בתוכו את הר רוריימה ומפל אנחל.
ונצואלה חולקה לפרובינציות והאזור הפך לפרובינציית גואיאנה.
ב-1854 שם הפרובינציה שונה לאורינוקו.
ב-1864 ונצואלה הפכה למדינה פדרלית והפרובינציה הפכה למדינת גואיאנה.
בהמשך המאה ה-19 הופרדו מהמדינה שטחים שהפכו בהמשך למדינות אמסונאס, אפורה ודלטה אמקורו.
ב-1901 שם המדינה שונה לבוליבר כהוקרה לסימון בוליבר שלחם למען עצמאות ונצואלה ומדינות נוספות באמריקה הדרומית.
כלכלת המדינה מסתמכת בין היתר על כריית מינרלים כמו ברזל, זהב ובוקסיט, חקלאות, הכוללת בין היתר גידול כותנה ומניהוט מצוי, וייצור אנרגיה לאורך נהר קארוני, במקומות כמו סכר גורי.
בולי קרן תל חי הם בולים שהנפיקה קרן תל חי של התנועה הרוויזיוניסטית.
קרן תל חי הוקמה בעקבות מאורעות הדמים בקיץ תרפ"ט כדי לתמוך ולממן את פעולות תנועת ז'בוטינסקי, כגון הצה"ר ותנועת הנוער בית"ר.
הבולים כללו דימויים אחדים ומגוונים, בהם:
דמויים של דיוקנות אישים: הרמב"ם, הרב קוק, בנימין זאב הרצל, מקס נורדאו, שרה אהרנסון, יוסף טרומפלדור וזאב ז'בוטינסקי (שני בולים).
דימויים העוסקים בהכשרה צבאית, ובכלל זאת הכשרה צבאית ימית על ידי תנועת בית"ר, בהם "האונייה שרה" (על שם שרה אהרנסון, שבה נסעו בית"רים רבים לארץ ישראל המנדטורית) ו"בית הספר הימי בצ'יוויטווקיה".
דימויים של מבנים: מגדל דוד בירושלים, מצודת זאב בתל אביב, בית זאב, בית התנועה הרוויזיוניסטית ברמת גן.
מפת ארץ ישראל המנדטורית שהייתה במרכזו של הוויכוח על גבולות הבית הלאומי, בין ההסתדרות הציונית, ואחר כך התנועה הרוויזיוניסטית לבין השלטונות הבריטים בארץ ישראל.
הבולים הודפסו בצבעים אחדים פעמים רבות.
הבולים שימשו לשתי מטרות עיקריות: האחת, אמצעי למימון הקרן על ידי חבריה גם בסכומים קטנים, בדומה לבולי קרן קיימת לישראל והשקל של התנועה הציונית.
והשנייה, אמצעי להסברת ערכי התנועה הרוויזיוניסטית.
הבולאי אורי אגוזי מספר כי בתקופת היישוב, .
בוליבר (בספרדית: Bolívar) הוא מחוז בקולומביה.
הוא נקרא לפי שמה של אחת מתשע המדינות המקוריות שהרכיבו בזמנו את ארצות הברית של קולומביה.
מחוז בוליבר ממוקם בצפון קולומביה, ומשתרע מכיוון צפון לדרום: מאזור העיר קרטחנה שבחוף הים הקריבי, ליד שפך הנהר מגדלנה, דרומה לאורך הנהר עד לגבול עם מחוז אנטיוקיה.
במערב הוא גובל במחוזות סוקרה וקורדובה, בדרום-מערב במחוז אנטיוקיה, בדרום מזרח במחוז סנטנדר, במזרח במחוזות ססאר ומגדלנה ובצפון-מזרח (לרוב באמצעות תעלת דיגה) במחוז אטלאנטיקו.
ערים חשובות אחרות בו הן אל כרמן דה בוליבר, מגנגה, סנטה קרוס דה מומפוס וטורבקו.
דגל מחוז בוליבר דומה לדגל ליטא.
בולי העץ של לינקולן הוא משחק הרכבה מארצות הברית המכיל בולי עץ מיניאטוריים שבעזרתם בונים מבצרים ומבנים קטנים.
המשחק הומצא על ידי ג'ון לויד רייט, בנו השני של האדריכל פרנק לויד רייט.
בולי העץ של לינקולן נכנסו להיכל התהילה הלאומי של הצעצועים בשנת 1999. משנת 2014 בולי העץ של לינקולן מיוצרים על ידי חברת קונקס.
הקוטר של בולי העץ הוא 3/4 אינץ' (בערך 2 ס"מ).
בדומה לבולי עץ אמיתיים שמשמשים לבניית בקתות עץ, לבולי העץ של לינקולן ישנם חריצים כך שניתן להרכיבם אחד על גבי השני ליצירה של מבנים הדומים לבקתות עץ.
חלקים נוספים של הסט כוללים גגות, ארובות, חלונות ודלתות אשר מביאים מראה ריאליסטי ליצירה הסופית.
במקור בולי העץ יוצרו מעץ הסקויה, עם צבעים שונים של חתיכות גג.
בשנת 1970 החברה החליפה חלק מבולי העץ לחלקים מפלסטיק, אך במהרה רובם חזרו להיות עשויים מעץ אמיתי.
בולי העץ של לינקולן הומצאו בסביבות שנת 1916 כאשר ג'ון לויד רייט עבד ביפן עם אביו.
העיצוב של הצעצוע התבסס על הארכיטקטורה של מלון אימפריאל בטוקיו, שתוכנן על ידי אביו של הממציא.
היסודות של המלון תוכננו עם קורות עץ משתלבים, מה שהפך את המבנה להיות חסין מפני רעידות אדמה.
כשחזר רייט לארצות הברית הוא הקים חברת צעצועים שנקראה "חברת הצעצועים הריבוע האדום" והחלה לשווק צעצועים בשנת 1918. רייט רשם את הצעצוע כפטנט ב 31 באוגוסט 1920 וקרא לו "צעצוע לבניית בקתות עץ", אך זמן קצר לאחר מכן שינה את שם הצעצוע ל"ג.
סט בולי העץ של לינקולן הגיעו בהתחלה עם הוראות בנייה של בקתת העץ של הדוד תום והבית של אברהם לינקולן.
הסטים הבאים אחריהם היו גדולים יותר ומשוכללים יותר.
קונקט, המפיץ הנוכחי של הצעצוע קובע כי הוא נקרא על שמו של הנשיא ה-16 של ארצות הברית, אברהם לינקולן, שנולד בבקתת עץ, בשל הפטריוטיות שהייתה באותם זמנים במהלך מלחמת העולם הראשונה.
אחרים טוענים כי השם של הצעצוע הוא על שמו של אביו של הממציא, פרנק לויד רייט שהיה במקור פרנק לינקולן רייט אך שינה את שמו.
בשנת 1999 בולי העץ של לינקולן נכנסו להיכל התהילה הלאומי של הצעצועים.
בחודש דצמבר 2014 קונקט הודיע על כך שכל הייצור של המוצר יהיה בארצות הברית ולא בסין.
בולי יום העצמאות הם סדרת בולים שמנפיק השירות הבולאי לקראת יום העצמאות.
החל משנת תש"י (1950) ועד לשנת תשל"ג (1973) הונפקה סדרה מדי שנה, ובשנים שלאחר מכן הונפקה הסדרה רק אחת לכמה שנים.
משנת תשי"ב (1952) ועד לשנת תשכ"ה (1965) היה הבול משותף ליום העצמאות וליום הזיכרון לחללי מערכות ישראל (הדבר צוין בשובל של הבול).
החל משנת תשכ"ו מונפק מדי שנה בול נפרד ליום הזיכרון.
פעמים רבות מלווים בולי יום העצמאות בגיליון מזכרת.
דוגמה: ליום העצמאות ה-25 הונפק בול שבו חלקה התחתון של מגילת העצמאות.
יחד איתו הונפקה גיליונית זיכרון המציגה את מגילת העצמאות בשלמותה.
מוטיבים עיקריים בבולי יום העצמאות:
סמל גרפי המייצג את מספר השנים לעצמאות ישראל.
דוגמה: ביום העצמאות התשיעי מתאר הבול מטוס המצייר בשמים את המספר 9.
דוגמה: ליום העצמאות ה-23 הונפקה סדרה של ארבעה בולים ובהם שערי ירושלים.
סדרה ובו ארבעה שערים נוספים הונפקה ליום העצמאות ה-24.
דוגמה: ביום העצמאות ה-21 הוקדשו הבולים לחיל השריון ולחיל הים.
בוליביאנה דה אביאסיון (בספרדית: Boliviana de Aviación) המכונה לעיתים קרובות פשוט בואה (BoA), היא חברת התעופה הלאומית של בוליביה הנמצאת בבעלות מלאה של המדינה.
החברה הוקמה באוקטובר 2007, במקום חברת Lloyd Aéreo Boliviano, והחלה את פעילותה בחודש מרץ 2009. בסיס הפעילות המרכזי של החברה נמצא בקוצ'במבה, למרות שמרבית הטיסות הבינלאומיות מופעלות מסנטה קרוס דה לה סיירה.
כיום החברה מפעילה טיסות לכ-17 יעדים ב-5 מדינות (לנמלי התעופה שבתוך בוליביה, ליעדים באמריקה הלטינית, ובנוסף לכך למיאמי, מדריד וברצלונה.
לחברה הסכם שותפות קוד עם חברת התעופה הספרדית איבריה.
בוליביה משתתפת בכל המשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010).
לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער הבוליבינים מדליית זהב יחידה בכדורגל.
המשלחת הראשונה של בוליביה למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור.
המשלחת כללה 25 ספורטאים שהתחרו בארבעה ענפי ספורט והייתה המשלחת הגדולה ביותר שבוליביה שלחה עד כה.
נבחרת הנערים בכדורגל זכתה במדליית הזהב.
הנבחרת השתתפה בענף האתלטיקה, אופניים ושחייה אך לא הגיעה להישגים.
המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה שבעה ספורטאים שהתחרו בחמישה ענפי ספורט.
המשלחת הגיעה להישג בענף האתלטיקה עם סיום במקום התשיעי בהליכת 10 ק"מ לנערים.
המשלחת השתתפה בענפים אופניים, כדורעף חופים, סיף ושחייה אולם לא הגיעה להישגים.
חג החנוכה זכה לבולי דואר רבים בישראל, בארצות הברית, בקנדה, בהודו ובאיי מרשל.
מוטיב מרכזי בבולים אלה הוא החנוכייה, ולעיתים מופיע בהם הסביבון.
בשנת 1972 הונפקה סדרת בולי חנוכה בעיצוב צבי נרקיס.
בסדרה שלושה בולים שעל כל אחד מהם צילום של חנוכייה, ממרוקו, מפולין ומגרמניה, מאוסף מוזיאון ישראל.
על כל בול מוצג פריט יודאיקה הקשור בחנוכה.
בשנת 1992, לציון 20 שנה לכינון יחסים דיפלומטיים בין הודו לישראל הונפקו שני בולים משותפים בישראל ובהודו, האחד לציון חג האורים היהודי - חנוכה, והשני לציון חג האורים ההינדי - דיפאוולי.
בשנת 1996 הונפק לראשונה בול חנוכה משותף לארצות הברית ולישראל .
בשנת 2014 הונפק בול חנוכה שבו ציור של ילד וילדה לפני חנוכייה, בעיצוב רינת גלבוע.
שובל הבול מציג קערת סופגניות.
בשנת 2018 הונפק פעם נוספת בול חנוכה משותף לארצות הברית ולישראל.
הבול עוצב בידי אתל קסלר, והוא מציג איור אמנותי של חנוכייה שנוצר בידי תמר פישמן.
בבולים נוספים מופיעים סמלי חנוכה:
בשנת 1957 הונפק בול לרגל מלאת יובל לבית הספר לאמנות "בצלאל".
לצד מבנה בית הספר הוצגה בבול חנוכייה שנשמרה באוסף היודאיקה של בית הספר.
בשנת 1975 הונפקה סדרה של שלושה בולים בשם "אמנות הציור", שהוקדשה לחגי ישראל.
בבול המוקדש לחנוכה מוצג ציורו של מוריץ אופנהיים המתאר את חנוכה.
בשנת 2002 הונפקה סדרה של תריסר בולים בעיצוב מירי ניסטור סופר, המוקדשים לחודשי הלוח העברי.
בבול המוקדש לחודש כסלו מוצגים נרות חנוכה וסביבון.
בשנת 2013 הונפק בול לכבוד החג של החגים המצוין בחיפה, בעיצוב לימור פרץ-סמיה, ובו איור סמלי של חנוכייה, פנס ועץ אשוח - סמלי חנוכה, רמדאן וחג המולד, בהתאמה.
צילום של חנוכייה הופיע גם על בול בסדרת "50 שנה למוזיאון ישראל" בעיצוב אסנת אשל, שהונפקה בשנת 2015.
שירות הדואר של ארצות הברית הנפיק פעמים אחדות בולים לכבוד חנוכה.
בשנת 1996 הונפק לראשונה בול חנוכה בארצות הברית, ביוזמת דלית קמחי, וזהו גם הבול הראשון על נושא יהודי שהונפק בארצות הברית.
על הבול, בעיצוב חנה סמוטריץ' ובערך נקוב של 32 סנט מופיעה חנוכייה ובה נרות חנוכה צבעוניים והכיתוב HANUKKAH.
בול בעיצוב זהה, בערך נקוב של 2.50 ש"ח, הונפק בידי השירות הבולאי בישראל, כמיזם ראשון של בול משותף לישראל ולארצות הברית.
הבול הונפק מחדש בארצות הברית בשנת 1999 בערך נקוב של 33 סנט, בשנת 2001 בערך נקוב של 34 סנט ובשנת 2002 בערך נקוב של 37 סנט.
בשנת 2004 הונפק בול חנוכה, בעיצוב אתל קסלר, ועליו ציור של סביבון על רקע המילה "HANUKKAH", בערך נקוב של 37 סנט.
בשנת 2009 הונפק בול חנוכה ועליו תצלום של חנוכייה שכל נרותיה דולקים, בערך נקוב של 44 סנט.
בחנוכייה עוצבה בידי ליסה רגן וצולמה בידי אירה וקסלר.
בשנת 2011 הונפק בול חנוכה, במחיר 44 סנט אך ללא ערך נקוב, למשלוח של מכתב רגיל בארצות הברית, שעליו המילה "HANUKKAH" מופרדת לשמונה אותיות, שאחת מהן (ה-K השנייה) היא בצורת סביבון.
בשנת 2013 הונפק בול חנוכה במחיר 46 סנט אך ללא ערך נקוב, למשלוח של מכתב רגיל בארצות הברית, ועליו חנוכייה שכל נרותיה דולקים, על רקע חום.
בשנת 2016 בול חנוכה במחיר 50 סנט אך ללא ערך נקוב, למשלוח של מכתב רגיל בארצות הברית, ועליו חנוכייה שכל נרותיה דולקים, על רקע כחול.
בשנת 2011 הונפקו שני בולי חנוכה, על האחד חנוכייה שכל נרותיה דולקים, ועל האחר שני סביבונים.
על כל אחד משני הבולים מופיע הכיתוב "חנוכה שמח" באנגלית ובצרפתית.
בשנת 2017 הונפק בול חנוכה, ועליו ציור של חנוכייה.
בנובמבר 2011 הונפקה באיי מרשל סדרה של שמונה בולים המוקדשים לשמונת ימי החנוכה.
על כל בול מופיעה חנוכייה, שמספר הנרות הדולקים בה הוא כמספרו של היום בימי החג.
בשנת 1968 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 28 בולים חדשים בערך נקוב כולל של 18.47 ל"י ובעלות כוללת של 18.97 ל"י.
הבולים שהונפקו במהלך שנת 1968 משקפים במידה רבה את תוצאות הניצחון במלחמת ששת הימים.
עובדה זו באה לידי ביטוי בעיקר בנושאים להם הוקדשו בולי הסדרות המסורתיות של יום העצמאות, יום הזיכרון ומועדים לשמחה.
בשנת 1968 הודפסו שמונה סדרות בשיטת שקע וחמש סדרות הודפסו בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1968 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
בשנה זו הצטרף לראשונה דרור בן דב אל קבוצת מעצבי הבולים בישראל, וזאת לאחר שזכה במכרז לעיצוב חמשת בולי סדרת מועדים לשמחה.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםאוסוולד אדלר414אליעזר ויסהוף44מקסים וגבריאל שמיר23דרור בן דב15יעקב צים11צבי נרקיס11
בשנת 1968 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת סמלי ערים א' שהונפקו לראשונה בשנת 1965.
כמקובל, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם כמות נוספת במהלך שנת 1968:
בשנת 1968, בארבעה מועדים שונים במהלך השנה, הונפקה הסדרה החמישית של בולי דואר אוויר בישראל.
בולים אלו נועדו להחליף את הסדרה הקודמת שהונפקה בשנת 1963 ועסקה בנושא ציפורי ישראל.
העלאת תעריפי הדואר חייבה להנפיק בולים חדשים בעלי ערכים נקובים המתאימים לצורכי לקוחות הדואר.
סדרה זו כללה את בולי דואר האוויר האחרונים שהונפקו בישראל.
הם נותרו בשימוש עד מחצית שנות השבעים ולאחר מכן השתמשו בבולים רגילים גם לצורך משלוח דברי דואר בדרך האוויר.
הבולים עוצבו בידי אוסוולד אדלר
הסדרה החדשה התמקדה במוצרי היצוא של ישראל אותם הובילו מחוץ לישראל בדרך האוויר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:
הבולים עוצבו בידי מקסים וגבריאל שמיר.
הבול עוצב בידי אליעזר ויסהוף.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.40 ל"י23124.04.196831.10.19681,256,000155פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.55 ל"י22824.04.196831.10.19681,309,000155פוטוליטומסרק 14
הבולים עוצבו בידי דרור בן דב ומציגים את נופיה של ירושלים.
הבול עוצב בידי יעקב צים.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.80 ל"י23205.06.196829.11.1968875,000155שקעמסרק 13x14
הבול עוצב בידי מקסים וגבריאל שמיר.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.60 ל"י22724.04.196831.07.1968838,000155שקעמסרק 13x14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.30 ל"י23321.08.196828.02.19691,756,000155פוטוליטומסרק 13
הבול עוצב בידי אוסוולד אדלר.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.30 ל"י24008.10.196828.02.19691,086,000155שקעמסרק 13x14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.80 ל"י19911.03.196831.07.19681,083,000155פוטוליטומסרק 13
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה1.00 ל"י21605.06.196829.11.19681,100,000155שקעמסרק 13x14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה1.00 ל"י23908.10.196831.03.1969954,000155שקעמסרק 14x13
תערוכת תבירה - גיליונית זיכרון
גיליונית הזיכרון עוצבה בידי אוסוולד אדלר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת גיליונית הזיכרון:
ערךנקובמחירמכירהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרושיטתהדפסהשיטתהפרדה1.00 ל"י1.50 ל"י08.10.196817.10.1968492,000שקעלא מנוקבב
גיליונית הזיכרון הוצעה למכירה רק במהלך ימי התערוכה, עד יום 17 באוקטובר 1968.
בשנת 1968 אירחה מדינת ישראל את המשחקים הפאראלימפיים השלישים.
שמו הרשמי של האירוע היה "המשחקים הפאראלימפיים תל אביב (1968)".
זאת, אף על פי שהמשחקים התקיימו בפועל באצטדיון רמת גן ובמרכז הספורט לנכים שברמת גן.
טקס הפתיחה נערך ב-4 בנובמבר 1968 וטקס הנעילה נערך ב-13 בנובמבר 1968.
הבול עוצב בידי צבי נרקיס.
באותה תקופה השתתפו במשחקים הפאראלימפיים רק ספורטאים משותקים בכיסאות גלגלים, ובהתאם שולבה בבול הכתובת "המשחקים הבין-לאומיים למשותקים 1968".
הבול מציג מהלך במשחק כדורסל בין שני שחקנים היושבים בכיסאות גלגלים ונאבקים על השליטה בכדור.
כדורסל היה אחד הענפים בהם השתתפו ספורטאים נכים מישראל, וזכו במדליית הזהב.
בשובל הבול שולב סמל אולימפיאדת הנכים, המופיע גם כקישוט על מעטפת היום הראשון.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הבולים:.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.40 ל"י24106.11.196828.02.19691,763,000155שקעמסרק 13x14
בשנת 1967 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 24 בולי דואר חדשים בעלות כוללת של 9.67 ל"י.
לרשימת הבולים שתוכננו להנפקה בשנת 1967 נוספה סדרה מיוחדת שנועדה לציין את הניצחון במלחמת ששת הימים, ואת הערכת העם לצבא הגנה לישראל.
בשנת 1967 הודפסו שבע סדרות בשיטת שקע ושתי סדרות הודפסו בשיטת פוטוליטו.
כל הבולים של שנת 1967 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםאוסוולד אדלר36אליעזר ויסהוף26מקסים וגבריאל שמיר26אשר קלדרון13"סטודיו רולי": גרד רוטשילד וזאב ליפמן13
בשנת 1967 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת סמלי ערים א' שהונפקו לראשונה בשנת 1965, תוך שהוא מוסיף לה מספר ערכים נקובים חדשים.
הבולים האלו הודפסו במועדים הבאים (לפני תאריך ההנפקה):
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1967 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
בשנת 1967 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת ציפורי ישראל שהונפקו לראשונה בשנת 1963.
כמקובל, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם כמות נוספת במהלך שנת 1967:
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.55 ל"י19510.05.196716.10.19671,016,000155שקעמסרק 14x13
הבולים עוצבו בידי אליעזר ויסהוף.
הבולים עוצבו בידי אוסוולד אדלר.
בעקבות הנפקת הבולים הועלתה שאילתה במליאת הכנסת ועסקה בסיבה לאי השתתפות ישראל ביוזמה של האו"ם להנפקת בולים מיוחדים לשנת התיירות הבינלאומית.
השואלת תמהה מדוע לא נוצלו בולים אלו, העוסקים בנושאי תיירות מובהקים, על ידי הוספת כיתוב מתאים בשובל הבולים.
כותבים אחרים תמהו שהדואר לא שילב בבול את הסמל של שנת התיירות הבינלאומית, והחמיץ בכך הזדמנות להגדיל את תפוצת הבולים.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.40 ל"י19422.03.196731.07.1967952,000155שקעמסרק 13x14
הנהלת דואר ישראל שלחה את סדרת הבולים הזו כשהם ארוזים מאלבום מפואר אל מלכת בריטניה ואל משפחת בלפור באנגליה.
בתגובה התקבלו מכתבי תודה מארמון בקינגהאם וממשפחת בלפור.
מיד בתום מלחמת ששת הימים הוחלט בשירות הבולאי להנפיק סדרת בולים לציון הניצחון במלחמה.
הודות לשיתוף פעולה מצד כל הגורמים המעורבים בהנפקה (ציירים, מדפיסים וכו') הצליח השירות הבולאי לעצב ולהדפיס את הבולים בפחות מחודשיים.
הבולים עוצבו בידי "סטודיו רולי": גרד רוטשילד וזאב ליפמן.
ברקע הנפקת הבולים עומדת שאילתה שהועלתה במליאת הכנסת ועסקה בסיבה לאי השתתפות ישראל ביוזמה של האו"ם להנפקת בולים מיוחדים לשנת התיירות הבינלאומית.
הבולים עוצבו בידי אשר קלדרון.
בול הקונגרס ה-52 של אספרנטו
בחודש אוגוסט 1967 הייתה מדינת ישראל אמורה לארח את הקונגרס העולמי ה-52 של דוברי האספרנטו.
השירות הבולאי תכנן להנפיק לרגל האירוע בול מיוחד, ולכבד באותה הזדמנות את זכרו של הרופא היהודי ד"ר אליעזר זמנהוף, ממציא שפת האספרנטו.
הבול עוצב והודפס ב-22 במאי 1967 במיליון ושש מאות אלף עותקים.
עם פרוץ מלחמת ששת הימים החליט המרכז העולמי של האספרנטו לקיים את הקונגרס ברוטרדם שבהולנד במקום בתל אביב, והעילה להנפקת הבול התבטלה.
מרבית עותקי הבול הושמדו למעט מספר גיליונות שנשמרו בארכיון השירות הבולאי.
בולי רכבת - 75 שנה
בתוכנית המשוערת של הנפקות השירות הבולאי לשנת 1967 הוכרז על כוונה להנפיק בולים שיוקדשו לציון מלאת 75 שנה למסילת הברזל הראשונה בארץ ישראל.
הנפקה זו בוטלה בטרם הודפסו הבולים.
בשנת 1966 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 37 בולי דואר חדשים בעלות כוללת של 15.06 ל"י.
בשנת 1966 בלטו במיוחד הבולים שהונפקו לרגל חנוכת משכן הכנסת ומוזיאון ישראל.
בשנה זו הונפק לראשונה בול מיוחד שהוקדש ליום הזיכרון לחללי צה"ל (בנפרד מבולי יום העצמאות), מסורת שנמשכה מאז ברציפות.
בשנת 1966 הודפסו שבע סדרות, וכן בול אחד מסדרת מוזיאון ישראל, בשיטת שקע.
סדרה אחת, וכן חמישה בולים מסדרת מוזיאון ישראל, הודפסו בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1966 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
הרי פרנק, בעל סטודיו לגרפיקה "גרפיס" בחיפה, עיצב בשנה זו את בול "מחקר הסרטן".
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםאליעזר ויסהוף313מקסים וגבריאל שמיר215אוסוולד אדלר27"גרפיס": הרי פרנק11"רולי": גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן11
בשנת 1966 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש.
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1966 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
בשנת 1966 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת ציפורי ישראל שהונפקו לראשונה בשנת 1963.
כמות הבולים שהודפסה בשנים קודמות ונשמרה במחסני הדואר סיפקה את צורכי הדואר בשנת 1966 ולא היה צורך בביצוע הדפסות חוזרות של בולי דואר אוויר לחידוש המלאי.
מתאר המבנים שבתחתית כל אחד משלושת הבולים יוצר תמונה משותפת הקושרת בין בולי הסדרה.
הבולים מציגים את הדרכים בהן נהוג היה לציין את חגיגות יום העצמאות: הנפת דגלים, זיקוקין די נור, ומצעד צבאי.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.40 ל"י16220.04.196613.01.19691,779,000155שקעמסרק 13x14
הבולים עוצבו בידי "גרפיס": הרי פרנק.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.15 ל"י18314.12.196630.06.19671,976,000155שקעמסרק 13x14
הבולים עוצבו בידי "רולי": גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה1.00 ל"י17122.06.196628.02.1967955,000123שקעמסרק 14x13
בשנת 1965 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 25 בולי דואר חדשים בעלות כוללת של 8.40 ל"י.
בשנת 1965 הודפסו שבע סדרות בשיטת "שקע", ושלוש סדרות הודפסו בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1965 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
צילה מנוסי עיצבה בול בפעם הראשונה בנפרד מחווה אורנן, שותפתה בעיצוב בולים בשנים הקודמות.
נלו וולפנסון, סטודנט בבית הספר "בצלאל", עיצב בשנה זו את בול "יריד הספרים הבין-לאומי".
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםמקסים וגבריאל שמיר310צבי נרקיס23אשר קלדרון16"רולי": גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן13יעקב צים11צילה מנוסי11נלו וולפנסון11
בשנת 1965 החל דואר ישראל בהנפקת סדרה חדשה של בולים מן המניין בעיצוב חדש.
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1965 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
המשך השימוש בבולי סדרת מזלות
במקביל, המשיך הדואר להשתמש בבולי סדרת מזלות שהונפקו לראשונה בשנת 1961, תוך שהוא מדפיס מחדש בולים שאזלו מן המלאי.
בשנת 1965 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת ציפורי ישראל שהונפקו לראשונה בשנת 1963.
כמקובל, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם כמות נוספת במהלך שנת 1965:
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.37 ל"י14627.04.196515.10.19651,297,000155שקעמסרק 13x14
הבולים עוצבו בידי צבי נרקיס.
תרשים המנוף שבמרכז כל אחד משני הבולים יוצר תמונה משותפת הקושרת בין בולי הסדרה.
יעקב צים, בעצמו ניצול שואה, שילב בשובל הבול, בספרות זעירות, את המספר שחקקו הנאצים בזרועו (176895).
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י14727.04.196515.10.19651,155,000155שקעמסרק 13x14
הבול עוצב בידי צילה מנוסי.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.70 ל"י14921.07.196514.02.19661,192,000155שקעמסרק 14x13
הבולים עוצבו בידי נלו וולפנסון.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.70 ל"י12924.03.196510.09.19651,209,000155שקעמסרק 14x13
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.36 ל"י14821.07.196514.02.1966945,000155פוטוליטומסרק 14
בשנת 1964 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 22 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 8.53 ל"י, ובעלות כוללת של 8.96 ל"י.
בשנת 1964 הודפסו שש סדרות, וכן בול אחד מסדרת מועדים לשמחה, בשיטת שקע.
שלוש סדרות, וכן שני בולים מסדרת מועדים לשמחה, הודפסו בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1964 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
מרדכי קרופ, שעבד בשירות הבולאי במחלקה להדפסת בולים, הצטרף לראשונה לקבוצת מעצבי הבולים.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםמקסים וגבריאל שמיר34אשר קלדרון25מרדכי קרופ22אליעזר ויסהוף14דוד ריזינגר14צילה מנוסי ו-חוה אורנן13
בשנת 1964 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת מזלות שהונפקו בשנת 1961.
כמקובל, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם כמות נוספת במהלך שנת 1964:
בשנת 1964 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת ציפורי ישראל שהונפקו לראשונה בשנת 1963.
כמות הבולים שהודפסה בשנים קודמות ונשמרה במחסני הדואר סיפקה את צורכי הדואר בשנת 1964 ולא היה צורך בביצוע הדפסות חוזרות של בולי דואר אוויר לחידוש המלאי.
הבולים עוצבו בידי צילה מנוסי ו-חוה אורנן.
הבול עוצב בידי מרדכי קרופ.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.12 ל"י10913.04.196415.11.19642,240,000155שקעמסרק 13x14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.70 ל"י12402.11.196414.05.19651,548,000155שקעמסרק 13x14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י12502.11.196414.05.19651,393,000155פוטוליטומסרק 14
הבולים עוצבו בידי דן רייזינגר.
בשנת 1963, כחלק מן ההכנות להרכבת הנבחרת הישראלית לאולימפיאדה בטוקיו, ביקש הוועד האולימפי הישראלי משר הדואר להעלות את הערך הנקוב של בולי האולימפיאדה ולהקצות את הסכום הנוסף כמקור למימון המשלחת האולימפית.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה1.00 ל"י11705.08.196431.03.19651,187,000155שקעמסרק 13x14
הבול עוצב בידי אשר קלדרון.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.57 ל"י12130.11.196415.06.1965499,000155שקעמסרק 13x14
תערוכת הבולים ידידות אפריקה-ישראל - גיליונית הזיכרון
גיליונית הזיכרון עוצבה בידי אשר קלדרון.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרושיטתהדפסהשיטתהפרדה0.57 ל"י12130.11.196406.12.1964287,000שקעלא מנוקבב
גיליונית הזיכרון הוצעה למכירה רק במהלך ימי התערוכה.
בשנת 1963 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 26 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 11.35 ל"י.
בשנת 1963 הודפסו חמש סדרות בשיטת "שקע", וארבע סדרות הודפסו בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1963 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
אליעזר ויסהוף ו-ז'אן דוד הצטרפו לראשונה לקבוצת מעצבי הבולים.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםמרים קרולי110מקסים וגבריאל שמיר14צבי נרקיס13ז'אן דוד13פאול קור12אשר קלדרון11צילה מנוסי ו-חוה אורנן11אוטה וליש11אליעזר ויסהוף11
בשנת 1963 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת מזלות שהונפקו בשנת 1961.
כמקובל, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם כמות נוספת במהלך שנת 1963:
בשנת 1963, בארבעה מועדים שונים במהלך השנה, הונפקה הסדרה הרביעית של בולי דואר אוויר בישראל.
בולים אלו נועדו להחליף את הסדרה הקודמת שהונפקה החל משנת 1960 ועסקה בנושא נוף.
הבולים עוצבו בידי מרים קרולי.
הסדרה החדשה הציגה את ציפורי ישראל.
הדפסות נוספות של בולי הסדרה הזו בוצעו בשנת 1965 ובשנת 1967.
הבולים עוצבו בידי ז'אן דוד.
הבולים עוצבו בידי פאול קור.
הבול עוצב בידי אוטה וליש.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.12 ל"י9519.06.196331.12.19634,660,000164שקעמסרק 13x14
בבול זה נעשה, לראשונה בישראל, שימוש בשמה של המדינה כחלק מן העיצוב של הבול.
עד לבול זה נרשם שם המדינה והערך הנקוב בשולי הבול, בעוד שבבול זה החליט המעצב לנהוג באופן שונה.
הוא שילב את שם המדינה במרכז הבול, בחלקת השדה אותה ניקה המעדר מן הקוצים וחשף את המילה "ישראל".
בכך ביקש המעצב לסמל את תרומתם של "הראשונים" להקמתה של מדינת ישראל.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.37 ל"י9921.08.196328.02.19641,173,000155פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.55 ל"י8121.03.196330.08.19631,193,000155שקעמסרק 14x13
הבול עוצב בידי צילה מנוסי ו-חוה אורנן.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה1.00 ל"י10416.12.196331.05.1964593,000123שקעמסרק 14x13
בשנת 1962 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 22 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 8.15 ל"י ובעלות כוללת של 8.60 ל"י.
בשנת 1962 הודפסו שמונה סדרות וכן בול אחד מסדרת השואה והגבורה, בשיטת שקע.
שלוש סדרות, וכן בול אחד מסדרת השואה והגבורה, הודפסו בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1962 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
שתי השותפות צילה מנוסי ו-חוה אורנן, כמו גם יעקב צים ו-דן ריזינגר, הצטרפו לראשונה בשנה זאת לקבוצת מעצבי הבולים.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםמקסים וגבריאל שמיר49עמנואל בלאושילד24צילה מנוסי ו-חוה אורנן24"רולי": גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן11דן ריזינגר11פרידל שטרן11אוסוולד אדלר11יעקב צים11
בשנת 1962 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת מזלות שהונפקו לראשונה בשנת 1961, תוך שהוא מוסיף לה מספר ערכים נקובים חדשים.
הבולים עוצבו בידי עמנואל בלאושילד.
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1962 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
בשנת 1962 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת נוף שהונפקו לראשונה בשנת 1960, תוך שהוא מוסיף לה בול אחד בעל ערך נקוב חדש.
הבול עוצב בידי פרידל שטרן.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה3.00 ל"י2021.02.196229.11.1963465,00093פוטוליטומסרק 14
כמות הבולים שהודפסה בשנים הקודמות ונשמרה במחסני הדואר סיפקה את צורכי הדואר בשנת 1962, ולא היה צורך בביצוע הדפסות חוזרות של בולי דואר אוויר לחידוש המלאי.
תכנון הבול החל בשנת 1958 והוא נועד להופיע בחודש מרץ 1959 לציון מלאת עשר שנים לכיבוש אילת בידי צה"ל.
ערכו הנקוב של הבול אמור היה להיות 5 לירות.
הבול שערכו הנקוב 0.12 ל"י עוצב בידי צילה מנוסי ו-חוה אורנן.
הבול שערכו הנקוב 0.55 ל"י עוצב בידי יעקב צים.
העיצוב המקורי של בול השלהבת כלל את הנוסח המלא של אמירת "שמע ישראל", כולל שם האלוהים.
בעקבות מחאה של חוגים דתיים שתבעו לא להדפיס את שם השם על "פיסות נייר המושלכות לעיתים לסלי האשפה", הוחלט לעצב מחדש את הבול ולהסתפק במילים "שמע ישראל"
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.55 ל"י7207.11.196216.05.1963919,000155שקעמסרק 14x13
אל על - גיליונית זיכרון
גיליונית הזיכרון עוצבה בידי מקסים וגבריאל שמיר.
להלן ריכוז המידע על הנפקת הפריט:
ערךנקובמחירמכירהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרושיטתהדפסהשיטתהפרדה0.55 ל"י1.00 ל"י07.11.196214.11.1962288,000שקעתיבה 14x13
גיליונית הזיכרון הוצעה למכירה למשך שבוע.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.20 ל"י6030.04.196224.10.19621,076,000155שקעמסרק 13x14
הבול עוצב בידי עמנואל בלאושילד.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.20 ל"י7926.12.196214.07.19631,187,000155שקעמסרק 14x13
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.30 ל"י8026.12.196214.07.19631,139,000155שקעמסרק 14x13
הבול עוצב בידי "רולי": גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י5930.04.196224.10.19621,061,000155שקעמסרק 13x14
הבול מציג לוח עם מידות חום כשהקו האדום משקף את תנודות החום העוברות על החולים במחלת הקדחת.
בנקודה הנמוכה ביותר פוגע הקו בראשו של היתוש הגורם למחלה
הבול עוצב בידי דן ריזינגר.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.55 ל"י6505.06.196231.12.1962961,000155פוטוליטומסרק 14
בשנת 1961 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 31 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 8.99 ל"י.
בשנת 1961 הודפסו חמש סדרות בשיטת שקע.
ארבע סדרות, וכן בול אחד מסדרת "מזלות", הודפסו בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1961 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
אליהו ורדימון הצטרף לראשונה בשנה זאת לקבוצת מעצבי הבולים.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםצבי נרקיס24מקסים וגבריאל שמיר22עמנואל בלאושילד113פרידל שטרן16אשר קלדרון13פאול קור11אוסוולד אדלר11אליהו ורדימון11
בשנת 1961 הנפיק דואר ישראל סדרה חדשה של בולים מן המניין בעיצוב חדש.
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1961 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
בשנת 1961 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת נוף שהונפקו לראשונה בשנת 1960, תוך שהוא מוסיף לה, בשני מועדים שונים במהלך השנה, מספר ערכים נקובים חדשים.
הבולים עוצבו בידי פרידל שטרן.
העיצוב המקורי של סדרת דואר אוויר כלל בול שהוקדש לעיר נצרת, אולם הנפקתו בוטלה עקב התנגדות הדתיים להופעה של צלב בבול ישראלי.
ביטול ההנפקה לאחר הצגת הבול בפורומים בין לאומיים הובילה לחשש מפני פגיעה במעמד הבולים הישראלים בעולם.
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מאחד הבולים במהלך שנת 1961 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
הבולים עוצבו בידי שני מעצבים שונים.
ערך נקובשם המעצב0.25 ל"יצבי נרקיס0.30 ל"יפאול קור
מכירת הבולים הופסקה כחודש וחצי בלבד לאחר שהונפקו לציבור.
הפסקת המכירה הייתה תוצאה של פיחות הלירה הישראלית למול הדולר האמריקאי, ופגיעה בסוחרי הבולים אמריקאים ששימשו כסוכנים של דואר ישראל.
בעקבות הפסקת המכירה והמחסור שנוצר בבולים לשימוש הדואר הוחלט על הנפקת בולים מסדרת מזלות עם הדפס רכב של ערכים נקובים חדשים.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.50 ל"י5114.06.196101.11.19611,019,000155שקעמסרק 13x14
הבול עוצב בידי אליהו ורדימון.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י5221.08.196131.01.19621,171,000155שקעמסרק 14x13
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.50 ל"י5626.12.196112.02.1962573,000155פוטוליטומסרק 14
מכירת הבול הופסקה כחודש וחצי בלבד לאחר שהונפק לציבור.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י5018.04.196101.09.19611,136,000155פוטוליטומסרק 14
בשנת 1960 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 27 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 6.56 ל"י, ובעלות כוללת של 6.81 ל"י.
החל מהנפקות שנת 1960 החל השירות הבולאי להדפיס את מועד ביצוע ההדפסה בשולי גיליונות הבולים.
עובדה זו מאפשרת להתחקות אחר מועדי ההדפסה המקוריים וההדפסות החוזרות של בולי ישראל.
נוהג זה ממשיך מאז ברציפות.
בשנת 1960 הודפסו חמש סדרות בשיטת שקע וחמש סדרות בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1960 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
פרידל שטרן, אשר קלדרון ו-אוסוולד אדלר הצטרפו לראשונה בשנה זאת לקבוצת מעצבי הבולים.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםאוטה וליש314פרידל שטרן13אשר קלדרון13צבי נרקיס12מקסים וגבריאל שמיר11פאול קור11אוסוולד אדלר11לא ידוע12
בשנת 1960 הנפיק דואר ישראל סדרה חדשה של בולים מן המניין בעיצוב חדש.
במקור נועדו בולים אלו לבטל את תוקפם של כל הבולים הקודמים שערכם היה נקוב בפרוטות.
הבולאים בישראל קיבלו את הבשורה הזאת ברגשות מעורבים, ולצד אלו שקיוו כי התוכנית להחלפת בולים תאפשר להם להיפטר ממלאים מיותרים של בולים ישנים, היו רבים שהתרעמו על הפרת ההבטחה שתוקף בולי הדואר לא יפוג בעתיד.
לאור המחאות וקשיי הביצוע של המרת הבולים הישנים הוחלט לבטל את ההחלטה על ביטול תוקף בולי הפרוטה.
הבולים עוצבו בידי אוטה וליש.
בנוסף, חידש הדואר את מלאי הבולים מסדרה זו שאזלו בבתי הדואר, והדפיס מהם במהלך שנת 1960 כמות נוספת לאחר מועד ההנפקה המקורי:
בשנת 1960 החלה הנפקת הסדרה השלישית של בולי דואר אוויר בישראל.
בולים אלו נועדו להחליף את הסדרה הקודמת שהונפקה החל משנת 1953 ועסקה גם היא בנושא נוף הארץ.
כמות הבולים שהודפסה בטרם ההנפקה ונשמרה במחסני הדואר סיפקה את צורכי הדואר בשנת 1960 ולא היה צורך בביצוע הדפסות חוזרות של בולי דואר אוויר לחידוש המלאי.
בחירת הנופים המייצגים את הערים השונות שהופיעו בבולי הסדרה הייתה כרוכה במאבקים רבים
השימוש בבולי דמי דואר מן הסדרה השנייה, אשר הונפקו בשנת 1952, הופסק ב-5 בינואר 1960. דואר ישראל לא הנפיק עוד בולי דמי דואר, ותשלום הקנסות ממועד זה ואילך בוצע באמצעות בולי דואר רגילים.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י4331.08.196003.02.19611,112,000205פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י4414.12.196015.05.19611,527,000205שקעמסרק 14x13
הבול עוצב בידי פאול קור.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.50 ל"י2506.07.196030.11.19601,050,000205פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י3009.10.196019.10.1960644,000205שקעמסרק 14x13
ערךנקובמחירמכירהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרושיטתהדפסהשיטתהפרדה0.25 ל"י0.50 ל"י09.10.196019.10.1960198,000שקעתיבה 14x13
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה0.50 ל"י4514.12.196015.05.19611,074,000205פוטוליטומסרק 14
בשנת 1959 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 18 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 3500 פרוטות.
בשנת 1959 הודפסו ארבע סדרות בשיטת "שקע" וחמש סדרות בשיטת פוטוליטו.
מרבית הבולים של שנת 1959 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
פאול קור הצטרף לראשונה בשנה זאת לקבוצת מעצבי הבולים.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםמקסים וגבריאל שמיר46צבי נרקיס37"רולי": גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן14פאול קור11
בשנת 1959 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת שבטי ישראל שהונפקו החל משנת 1955.
בשנת 1959 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת נוף הארץ שהונפקו לראשונה בשנת 1954.
בשנת 1959 לא הונפקו בישראל בולי דמי דואר בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולי דמי דואר מן הסדרה השנייה שהונפקו בשנת 1952.
הנהלת הדואר, שיחסה חשיבות רבה לאיכות ההנפקה של בולי מפעלות הדואר, תכננה את הסדרה מספר שנים מראש.
הצעות לעיצוב הבולים הוזמנו בתשלום מלא הן מן המעצב אוטה וליש והן מן המעצבים של משרד רולי, שהצעתם הייתה זו שזכתה לאחר תהליך חריג של ביצוע הדפסות ניסיון משתי ההצעות.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה250 פרוטות16630.03.195930.08.19592,009,000205שקעמסרק 13x14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה120 פרוטות15604.05.195930.09.19593,002,000205פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה500 פרוטות16422.07.195905.01.19601,350,000205פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה250 פרוטות16522.07.195905.01.19601,578,000205שקעמסרק 13x14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה250 פרוטות14825.11.195905.01.1960870,000205פוטוליטומסרק 14
בשנת 1958 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 13 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 3880 פרוטות.
בשנת 1958 הודפסו בשיטת שקע שלוש סדרות וכן שלושה מבולי ספנות.
שלוש סדרות ואחד מבולי ספנות הודפסו בשיטת פוטוליטו.
כמחצית ממספר הבולים של שנת 1958 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
"רולי": (גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן), צבי נרקיס ו-עמנואל בלאושילד הצטרפו לראשונה בשנה זאת לקבוצת מעצבי הבולים.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםמרים קרולי14צבי נרקיס14אוטה וליש11מקסים וגבריאל שמיר11אברם גיימז11"רולי": גרד רוטשילד ו-זאב ליפמן11עמנואל בלאושילד11
בשנת 1958 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת שבטי ישראל שהונפקו החל משנת 1955.
בשנת 1958 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש.
בשנת 1958 לא הונפקו בישראל בולי דמי דואר בעיצוב חדש.
המעצב שילב בכל אחד ממרכיבי הבול את המספר 10: 10 עלים צומחים מן המנורה, המנורה מורכבת מעשרה קווים, וגם אותיות המילה "ישראל", המעוצבות על פי הכתב של המגילות הגנוזות, מורכבות מעשרה קווים.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה400 פרוטות14021.04.195825.03.19592,165,000124פוטוליטומסרק 14
הבול עוצב בידי אברם גיימז.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה500 פרוטות13320.01.195815.06.19581,858,000205שקעמסרק 13x14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה750 פרוטות14710.12.195830.04.1959930,000205פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה400 פרוטות14102.07.195828.11.19581,403,000205פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה200 פרוטות14202.07.195828.11.19581,986,000205שקעמסרק 14x13
בשנת 1957 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 12 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 2860 פרוטות.
בשנת 1957 הודפסה סדרה אחת בשיטת "שקע" (בולי "ביטחון") וכן שניים מבולי מועדים לשמחה.
יתר בולי מדינת ישראל שהונפקו בשנת 1957 הודפסו בשיטת פוטוליטו.
כל הבולים של שנת 1957 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםאוטה וליש24ר.
בשנת 1957 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש, והדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת שבטי ישראל שהונפקו החל משנת 1955.
בשנת 1957 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת נוף הארץ שהונפקו לראשונה בשנת 1953.
בשנת 1957 לא הונפקו בישראל בולי דמי דואר בעיצוב חדש.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה250 פרוטות13229.04.195731.03.19586,239,000205פוטוליטומסרק 14
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה400 פרוטות13129.04.195731.03.19584,153,000205פוטוליטומסרק 14
אראל, תוך שיתוף פעולה טכני עם דוד פגץ, ראש מחלקת הבולים במדפיס הממשלתי.
ערךנקוביוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרושיטתהדפסהשיטתהפרדה1000 פרוטות17 באפריל 195723 בספטמבר 19572,313,000פוטוליטודיקור קו
הפרדת הבולים נעשתה בשיטה חריגה זו על מנת שלא לפגוע בשלמות גלגל המזלות המופיע בגיליונית..
בשנת 1956 הנפיק השירות הבולאי של מדינת ישראל 17 בולי דואר חדשים בערך נקוב כולל של 6070 פרוטות.
השירות הבולאי החל לפרסם את נתוני המכירה של הבולים שהונפקו מאז חודש אפריל 1956, והמשיך לעשות זאת עד ההנפקות של חודש אפריל 2003.
בשנת 1956 התחזקה המגמה של הדפסת בולים איכותיים בשיטת "שקע" במכונת הדפוס החדישה שהוכנסה לשימוש שלוש שנים קודם לכן במדפיס הממשלתי.
שלוש מסדרות הבולים הודפסו בשיטה זו (בולי שבטי ישראל, בול איינשטיין, ובול הטכניון) וכן אחד מבולי מועדים לשמחה.
יתר בולי מדינת ישראל שהונפקו בשנת 1956 הודפסו בשיטת פוטוליטו.
כל הבולים של שנת 1956 הוכנו בידי בכירי המעצבים בישראל, אשר עיצבו בולים גם בשנים קודמות.
שם המעצבמספר סדרותמספר הבוליםג'ורג' המורי412מקסים וגבריאל שמיר22מרים קרולי13
בשנת 1956 לא הונפקו בישראל בולים מן המניין בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולי סדרת שבטי ישראל שהונפקו לראשונה בשנת 1955, תוך שהוא מוסיף לה בשני מועדים שונים מספר ערכים נקובים חדשים.
הבולים עוצבו בידי ג'ורג' המורי.
עקב העלאת תעריפי הדואר הודפס מחדש בול שבט יששכר (120 פרוטות), והפעם על נייר ללא סימן מים.
השירות הבולאי עורר תרעומת בקרב אספני הבולים כיוון שלא הודיע על ביצוע ההדפסה הנוספת.
בשנת 1956 לא הונפקו בישראל בולי דואר אוויר בעיצוב חדש.
הדואר המשיך להשתמש בבולים מסדרת נוף הארץ שהונפקו לראשונה בשנת 1953, תוך שהוא מוסיף לה, בשני מועדים שונים במהלך השנה, שני ערכים נקובים חדשים.
ערךנקובמספרגלופהיוםההופעהיוםהפסקת המכירהמספרפריטים שנמכרובוליםבגיליוןשבליםבגיליוןשיטתהדפסהשיטתהפרדה750 פרוטות12121.08.195605.01.19603,073,000255פוטוליטומסרק 143000 פרוטות12213.11.195605.01.19601,977,000255פוטוליטומסרק 14