tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אף על פי שגוגול הוא אכן מספר גדול, פעולות מתמטיות פשוטות מניבות מספרים גדולים יותר.
למשל, המספר 70 עצרת (!70) הוא מאותו סדר הגודל של גוגול.
מנוע החיפוש גוגל נקרא על שם המספר גוגול, ומטה החברה אף נקרא גוגלפלקס.
בגלל שגיאת כתיב של אחד ממקימי החברה כאשר הוא בדק אם הדומיין לאתר היה פנוי, מנוע החיפוש נקרא גוגל ולא גוגול.
המספר גוגולפלקס הוא 1 ולאחריו גוגול אפסים, או עשר בחזקת גוגול: .
מאחר שבגוגולפלקס יש גוגול ואחת ספרות, יהיה בלתי אפשרי לכתוב או לייצג את כל הספרות של גוגולפלקס בייצוג עשרוני, גם אם כל החומר ביקום היה משמש כדיו ונייר או ככוננים קשיחים.
אף שגוגול, ובוודאי גוגולפלקס, נראים מספרים חריגים בגודלם, המשפט הטיפשי של האריתמטיקה מוכיח שכמעט כל המספרים הטבעיים גדולים מגוגולפלקס.
מספרים גדולים עוד יותר מופיעים פה ושם במתמטיקה; ראו למשל מספר סקיוז ומספר גרהאם.
גוֹגוֹאִים (נקראים גם: אג'ואים (בעגה ירושלמית), עג'מים (ברחובות), עג'וקים) הם גלעיני פרי המשמש, המשמשים למשחקי ילדים.
משמעות המילה עַ'ג'וּ בערבית היא גלעין.
הגוגואים קשיחים ועמידים, ניתן להפרידם מן הפרי בקלות ללא שיירי ציפה שתרקיב על פניהם, ולכן הם מתאימים למשחקים.
עונת המשמש מתחילה זמן קצר בלבד לפני תחילת החופש הגדול.
מכיוון שהמשחק בגוגואים מתרחש בעיקר בחצר בית הספר היסודי, תקופת המשחק בגוגואים קצרה ביחס לעונת המשמשים.
למשחק בגוגואים גרסאות שונות, שהמשותף לכולן הוא ערך הגוגו.
מטרת השחקנים בכל משחקי הגוגואים היא לצבור גוגואים.
עקרונות המשחק בגוגואים דומים לעקרונות המשחק בגולות, אלא שהגולות עולות כסף בעוד הגוגואים הם הפסולת, ולצורך העניין תוצר הלוואי של המשמש.
משחקי גוגואים בשנות השמונים והתשעים של המאה העשרים התבססו על חיקוי משחקי קליעה: ילדים בעלי יוזמה מכינים קופסת קרטון ובה חורים בגדלים שונים.
ליד החורים רשומים מספרים, אשר משמעותם מספר הגוגואים שיקבל הילד אשר יקלע גוגו לאותו חור, כאשר הוא עומד מאחורי קו במרחק מסוים מן הקופסה.
לעיתים, כמו במשחקי המבוגרים, חור בגודל בלתי סביר (למשל כזה שיש צורך במאמץ פיזי כדי להעביר בו גוגו) יקבל ערך בלתי סביר (למשל 100).
בשנות החמישים עד שנות השמונים של המאה העשרים משחק הקליעה התנהל באופן שונה: במקום לקופסת קרטון מסומנת, הכינו הילדים בעלי היוזמה גומה בקרקע אליה היה צריך לקלוע.
משחק נוסף משוחק על משבצות הרצפה, של בית הספר לרוב, כאשר ילד אחד צריך לזרוק את הגוגו מספר משבצות קדימה.
אם הגיע למשבצת האחרונה, משבצת מטרה שנקבעה מראש - יקבל הילד כמות גוגואים, בהתאם למרחק הזריקה.
מקובל לתת כמות גוגואים כמספר המשבצות שמהם נזרק הגוגו (הקושי נובע מכך שזריקה חזקה מידי תוביל לחזרה של הגוגו לכיוון הזורק).
זוג או פרד (פרט) - ילד אחד מחביא גוגואים בידו, או בקופסה סגורה, והילד השני מנחש האם מספר הגוגואים בידו הוא זוגי או לא זוגי.
המילה זוג מציינת מספר זוגי, והמילה פרט מספר אי זוגי.
מקובל לסדר את הגוגואים בזוגות על מנת לדעת האם המספר זוגי או לא.
במשחקים הסימטריים אין צורך בהון התחלתי גדול של גוגואים.
הם אופייניים יותר לשנות החמישים עד השבעים.
מכינים ארבעון של גוגואים (משולש גוגואים על הקרקע, ועליו מוצב גוגו נוסף).
להקמת הארבעון תורמים גוגואים כל משתתפי המשחק.
לאחר מכן מנסים המשתתפים, כל אחד בתורו, להפיל את המבנה.
השחקן שהפיל את המבנה זוכה בכל הגוגואים אשר הוטלו עד כה, כולל המבנה.
מי קרוב לקיר - כמו בגולות.
המשתתף שהטיל את הגוגו שלו קרוב ביותר לקיר, זוכה בגוגואים של כל המשתתפים.
מי רחוק לקיר - קובעים מספר מסוים של משבצות, כל אחד צריך להעיף את הגוגו שלו, שיפגע בקיר ויחזור כמה שיותר רחוק.
ארבע בריבוע - מסדרים ארבעה גוגואים בריבוע, ומי שקולע לתוכו מקבל את הגוגו שזרק פלוס ארבעת הגוגואים.
את הגוגואים שלא נכנסו מקבל זה שסידר את הריבוע ותרם את ארבעת הגוגואים.
צליפות - כל שחקן בתורו מגלגל גוגו לעבר קיר מרוחק, מי שמצליח לפגוע בגוגו שכבר נמצא ב"מגרש" זוכה בכל הגוגואים שנזרקו.
צליפות מלך - לוקחים גוגו אחד וצובעים אותו (מקובל לצבוע בטיפקס).
משלב זה הכללים הם כמו במשחק צליפות רגיל, אלא שחייבים לפגוע במלך.
פגיעה בגוגו אחר לא תועיל.
פישולים - קובעים משבצת שצמודה לקיר.
כל משתתף בתורו זורק גוגו, הגוגו חייב לפגוע בקיר מבלי לפגוע בגוגו אחר.
כאשר אחד המשתתפים פוגע בגוגו אחר, זוכה יריבו בכל הגוגואים.
משתתף שזרק גוגו והוא פגע בקיר מחוץ למשבצת צריך לזרוק עוד גוגו.
זוגיים - שני מתמודדים מביאים מספר זוגי של אג'ואים.
אחד אוסף את כולם וזורק מלמעלה אל הריצפה, הם מתפזרים.
מעבירים זרת בין שני אג'ואים (לחתוך), בלי להזיז אותם ואז מכוונים אחד שיפגע בשני בלי לפגוע באחרים.
אם הצליח הם שלו ויש לו תור נוסף.
אם אחד מהם זז בזמן החיתוך או אחרים זזו בזמן הקליעה התור עובר לאחר.
ניתן לשחק משחקים אלו באמצעות בור או בעזרת כוס.
הראשון שקלע לבור אוסף את כל הגוגואים שנזרקו אליו אבל לא קולעו, או שכל מי שקלעו לבור מתחלקים בגוגואים של אלו שלא קלעו.
יש להטיל לבור מספר זוגי של גוגואים בו זמנית (שניים או ארבעה).
מנצח, וזוכה בכל הגוגואים שבבור, מי שהצליח להשאיר מחוץ לבור מספר אי זוגי של גוגואים.
לא הצליח המשתתף לעשות כן, יישארו הגוגואים שזרק בתוך הבור והתור עובר למשתתף הבא.
משחק זה נקרא בור יהודי או בור עברי.
יש להטיל לבור מספר זוגי של גוגואים בו זמנית (שניים או ארבעה) ולהשאיר מחוץ לבור מספר אי זוגי של גוגואים.
הצליח, הוא לוקח גוגו אחד מהבור, ומכה בחוזקה בגוגואים שבבור.
המטרה היא להוציא מספר זוגי כלשהו של גוגואים מן הבור.
לא הצליח המשתתף לעשות כן, יישאר הגוגו שזרק בתוך הבור והתור עובר למשתתף הבא.
אם הצליח, זוכה המשתתף בכל הגוגואים שבבור.
משחק זה נקרא בור אנגלי או בור ערבי.
ליבת הגוגו היא חרצן רך.
ניתן להכין מליבתם של גוגואים טריים משקה מר הדומה למשקה הרוזטה, המופק משקדים מרים.
בעבר היה נפוץ גם זן המשמש הכפרי, משמש בלדי, הגרעינים שלו לא היו מרים ואפשר היה לפצח את הגוגואים ולאכול אותם כמו שקדים.
טענות לגבי סגולות רפואיות של תמצית העשויה מגרעיני המשמש מעולם לא הוכחו, וצריכה של תמצית בכמות גדולה יכולה לגרום להרעלת ציאניד ולמוות.
על ידי שפשוף ניתן לשחוק את צידו החלק של גוגו וליצור בו נקב ליצירת משרוקית.
הליבה נעה בתוך הגוגו עם תנועות האוויר, ומעניקה סלסולים לצליל הנוצר.
ניתן גם להוציא את הליבה ולחורר חור נוסף בגוגו כדי להכין ממנו משרוקית.
ניתן לחורר שני חורים בכמה גוגואים, ולהכין מהם שרשרת.
הגוגואים מוזכרים בשירו של עוזי חיטמן, "ארץ הצבר" בין משחקי ילדותו.
בשירו של ברי סחרוף "כמה יוסי" העוסק בחוויית הילדות בשכונת רמת יוסף בבת ים, מוזכר הביטוי "גשם של גוגואים", ולאחר מכן באותו הקשר "בור ערבי ובור יהודי".
בהופעותיו של סחרוף התפתח נוהג ספונטני בעת אמירת המילים "גשם של גוגואים" - כאשר הקהל כולו נעמד על רגליו ומחקה תנועות תפיסה של גוגואים בחלל האוויר.
באירוויזיון 2010 שלחה ארמניה לאירוויזיון שיר בשם - "גוגו" ("Apricot Stone") אשר הושר על ידי הזמרת הארמנית אווה ריבס.
המשמש הוא הפרי הלאומי של ארמניה.
הצבע הכתום בדגל הארמני למעשה כונה בשם "משמש".
גוגו היה שמו של ערוץ המשחקים שהיה בתחילת השידורים הדיגיטליים בחברת "ערוצי זהב" (לימים חלק מחברת "הוט").
חברת גוגל היא חברת טכנולוגיה אמריקנית ותאגיד רב־לאומי, בבעלות חברת־האם, אלפאבית.
חברת גוגל, מתמחה בשירותים ומוצרים הקשורים לאינטרנט, הכוללים טכנולוגיות פרסום מקוון, מנוע חיפוש, מחשוב ענן, תוכנה וחומרה.
עיקר הכנסותיה מגיע מפרסום ברשת, דרך שירותי הפרסום שלה – Google Ads (לשעבר AdWords), ופעילות הליבה של החברה היא פרסום, בהתבסס על נתונים הנאספים על המשתמשים.
החברה הוקמה בספטמבר 1998 על ידי לארי פייג' וסרגיי ברין, בעת שלמדו באוניברסיטת סטנפורד, והפכה לחברה ציבורית באוגוסט 2004. בהצהרת הכוונות הרשמית של החברה היא "לארגן את כלל המידע העולמי ולהופכו לנגיש ויעיל לכלל העולם".
חברת הייעוץ גרטנר העריכה כי גוגל עושה שימוש ביותר ממיליון שרתי אירוח ברחבי העולם, ושבכל יום שרתי גוגל מטפלים ביותר ממיליארד שאילתות חיפוש וביותר מ־24 פטה־בית של מידע שנוצר על ידי משתמשים בשלל שירותיה של גוגל.
החברה מציעה מגוון מוצרי אינטרנט, כגון: שירות הדואר האלקטרוני "ג'ימייל", אתר הווידאו "YouTube" ואתר הבלוגים Blogspot של חברת Blogger, שנרכשה על ידי גוגל בשנת 2003.
גוגל מציעה גם תוכנות שולחניות כגון: דפדפן האינטרנט "גוגל כרום", תוכנת ארגון ועריכת תמונות – "Google Photos" ותוכנת מסרים מיידיים – "Google Chat".
גוגל מובילה את פיתוחה של מערכת ההפעלה לטלפונים סלולריים "אנדרואיד", מערכת ההפעלה למחשבים "Chrome OS" מערכת ההפעלה לטלוויזיות Android TV.
האתר הראשי של גוגל, google.com, הוא האתר הנצפה ביותר באינטרנט.
בבעלותה גם אתרים נוספים כגון YouTube, Blogger ו־Orkut.
החברה היא אחת מחמש חברות הביג טק – חברות טכנולוגיית המידע הגדולות ביותר בארצות הברית.
מרכזיותה של החברה בשוק האינטרנט העולמי גוררת עניין רב בתרבות העולמית ופעילותה מסוקרת בחדשות תדיר.
החברה זכתה אף לביקורות בשלל נושאים, בין היתר בענייני פרטיות, זכויות יוצרים וצנזורה.
גוגל החלה את דרכה בינואר 1996 כפרויקט מחקר של צמד היזמים האמריקאים-יהודים לארי פייג' וסרגיי ברין, בעת שהיו שניהם דוקטורנטים באוניברסיטת סטנפורד שבקליפורניה.
בעוד שמנועי חיפוש קונבנציונליים מדרגים את התוצאות לפי כמות הפעמים ששאילתת החיפוש הופיעה בדף, פייג' וברין הגו מערכת טובה יותר לניתוח היחסים והקשרים שבין אתרים.
הם קראו למערכת החדשה "PageRank", שבה הרלוונטיות של כל אתר נקבעה על ידי כמות הדפים (וחשיבותם) המקשרים בחזרה לאותו אתר.
בתחילה השניים קראו למנוע החיפוש שלהם "BackRub", "עיסוי גב", משום שהמערכת שפיתחו בדקה את מספר האתרים המקשרים לאתר מסוים כדי לקבוע את חשיבותו של אותו אתר.
לאחר מכן השם שונה לגוגל, שיבוש של המספר "גוגול" – אחד ואחריו מאה אפסים.
השם נבחר כדי להראות שמטרת מנוע החיפוש היא להנגיש את כמויות המידע הגדולות שבאינטרנט לציבור.
עוד בחיתוליו, מנוע החיפוש התארח על השרת של אוניברסיטת סטנפורד, בכתובת google.stanford.edu.
החברה נוסדה ב-4 בספטמבר 1998, ומשרדי החברה שכנו במוסך של חברה משותפת (סוזן ווצ'יצקי) במנלו פארק, קליפורניה.
13 שנים לאחר מכן, במאי 2011, ביקרו באתרה הראשי של גוגל יותר ממיליארד משתמשים.
התקציב הראשון שגוגל קיבלה היה 100,000 דולר שניתנו מאנדי בכטולשיים, אחד המייסדים של סאן מיקרוסיסטמס, באוגוסט 1998, לפני שהחברה בכלל הוקמה.
בין המשקיעים הראשונים היה ג'ף בזוס שהשקיע בחברה 250,000 דולר ב-1998 (ושווים היה כ-280 מיליון דולר בזמן הנפקת החברה).
בתחילת 1999, פייג' וברין, שעדיין למדו באוניברסיטה, החליטו שהעיסוק במנוע החיפוש גזל יותר מדי מזמנם.
הם פנו לקרן הון-סיכון בשם "Excite" והציעו למכור את מנוע החיפוש תמורת מיליון דולר.
ביוני 1999 החברה הצליחה לגייס יותר מ-25 מיליון דולר, מקרנות הון-סיכון אחרות.
לאחר חמש שנים, באוגוסט 2004, גוגל הונפקה בבורסת נאסד"ק.
המניות נמכרו במכירה מקוונת ייחודית.
הרווח מההנפקה, 1.67 מיליארד דולר, הפך את גוגל לחברה בעלת שווי-שוק של 23 מיליארד דולר.
הרוב המוחלט של 271 מיליון המניות שלא נמכרו לציבור נשארו בידי החברה, ורבים מעובדיה הפכו למיליונרים על הנייר.
רבים שיערו כי ההנפקה תוביל באופן בלתי-נמנע לשינויים באופייה של החברה.
בין החששות המרכזיים היו שכעת בעלי המניות יפעילו לחץ על החברה, וכמו כן שכעת, כשרבים ממנהלי החברה הפכו למיליונרים, חשיבותו ומרכזיותו של "העובד הקטן" תפחת.
בתגובה לחששות הללו, המייסדים פייג' וברין הבטיחו שהאופי והתרבות המייחדים את גוגל לא ישונו, ושיחפשו דרכים לשמור על ערכי הליבה שעליהם מושתתת החברה: ארגון שקוף בעל אווירה שיתופית.
ביצועיה של מניית גוגל לאחר ההנפקה היו טובים.
באוקטובר 2007 הגיעה המניה למחיר של 700 דולר, בעיקר בגלל הרווח הגדול של החברה בשוק הפרסומות באינטרנט.
הזינוק במחיר המניה נבע בעיקר מרכישות של גורמים פרטיים, ולא מקבוצות רכישה או משקיעים מוסדיים.
כעת החברה רשומה בנאסדק בשם GOOG, ובבורסת פרנקפורט בשם GGQ1.
במרץ 1999 העבירה החברה את משרדיה לפאלו אלטו, קליפורניה, שבעמק הסיליקון.
שנה לאחר מכן, בניגוד להתנגדות הראשונית של פייג' וברין למנוע חיפוש הממומן על ידי פרסומות, גוגל החלה למכור פרסומות המקושרות למילות-חיפוש ספציפיות.
כדי לשמור על מראה דף נקי ולא עמוס, וגם בשביל לשמור על מהירות האתר, נמכרו פרסומות טקסט בלבד.
מחיר הפרסומות נקבע מהצעות מחיר על כל הקלקה על פרסומות, כשהמחיר ההתחלתי היה 5 סנט להקלקה.
שיטה זו, שבה המפרסם משלם רק על הפעמים שלחצו על הפרסומת שלו, נקראה "תשלום לפי לחיצה", "Pay Per Click".
בתחילת 2003 החלה החברה להיות רווחית.
בשנת 2003, לאחר שכבר העבירה את משרדיה פעמיים, החברה עברה למיקומה הנוכחי במאונטיין ויו, קליפורניה.
קומפלקס החברה מכונה לעיתים קרובות ה"גוגלפלקס".
במאי 2022 חנכה החברה קומפלקס משרדים חדש במאונטיין ויו.
במהלך השנים, המילה "גוגל" הפכה למילה יומיומית השגורה בפי כל, עד כדי כך שהמילונים ובסטר ואוקספורד הכירו רשמית בפועל "to google".
במהלך שנות קיומה גוגל קנתה עשרות רבות של חברות.
ביוני 2004 גוגל רכשה את Picasa – תוכנת ניהול תמונות דיגיטליות, ששולבה עם PicasaWeb – שירות אלבומי תמונות אינטרנטי שהושק ביוני 2006. ביולי 2005 רכשה גוגל את חברת ההזנק אנדרואיד (.Android inc) שנוסדה ב-2003 ופעלה בפאלו אלטו, קליפורניה, והפכה אותה למערכת ההפעלה הפופולרית ביותר לסמארטפונים.
באוקטובר 2006 גוגל רכשה את אתר YouTube – אתר הווידאו השיתופי המוביל ברשת – בסכום של 1.65 מיליארד דולרים.
במאי 2007 רכשה את חברת האבטחה באינטרנט גרינבורדר טכנולוג'יס (GreenBorder).
ב-14 במרץ 2006 רכשה גוגל את SketchUp מידי חברת @Last Software.
בתוכנה זו אפשר ליצור בניינים בתלת מימד ואף חפצים.
גוגל רכשה את התוכנה עבור Google Earth, את התוכנה סיפקה החברה בחינם באתר שהקימה במיוחד.
הציבור התבקש לעצב בניינים ולהעלותם ל-Google Earth.
בזכות צעד זה, אפשר למצוא ערים שלמות בתלת־ממד.
בפברואר 2010 גוגל רכשה ב-123 מיליון דולר את On2 – ספקית שירותי דחיסת הווידאו, במטרה לשפר את שירותי ותכני הווידאו שלה – ולהרחיבם.
במרץ 2010 גוגל רכשה את חברת DocVerse שפיתחה תוכנה לעריכה מקוונת של קובצי אופיס.
במרץ 2010 גוגל רכשה את שירות עריכת התמונות המקוון פיקניק, ששולב בשירות התמונות האינטרנט פיקאסה.
באפריל 2010 ברכש הראשון בישראל, רכשה את חברת לאבפיקסיז הישראלית העוסקת בפיתוח חפיצים מותאמים למערכות הפעלה ב-20 מיליון דולר.
במאי 2010 היא רכשה את חברת הפרסום הסלולרי AdMob Inc תמורת 681 מיליון דולר, ואת BumpTop מפתחת שולחן עבודה בתלת־ממד.
באוגוסט 2010 גוגל רכשה את Slide – חברה המפתחת תוכנות לרשתות חברתית ב-179 מיליון דולר, ואת חברת ההזנק Jambool, שמפתחת כסף וירטואלי.
בסמוך רכשה את Zynga – חברה שמציעה משחקים ברשתות חברתיות.
באוקטובר 2010 רכשה את BlindType, שמשפרת את נוחות ההקלדה בצג מגע לשילוב במערכת האנדרואיד.
ובדצמבר 2010 רכשה את פלטפורמת התשלומים הסלולרית ZetaWire.
בספטמבר 2010 גוגל רכשה את חברת קוויקסי הישראלית שפיתחה טכנולוגיה להפיכת סרטון וידאו לאינטראקטיבי.
במרץ 2011 היא רכשה את חברת עריכת הווידאו Green Parrot האירית המתמחה בשחזור, עריכת והשבחת וידאו, טכנולוגיה שמיועדת לשילוב ביוטיוב.
במאי 2011 גוגל רכשה את הקניין הרוחני של חברת מודו הישראלית ב-17 מיליון.
ב-15 באוגוסט 2011 הודיעה גוגל על רכישת מוטורולה מוביליטי, לשעבר חטיבת המכשירים הניידים של חברת מוטורולה תמורת סכום של 12.5 מיליארד דולר.
הרכישה העניקה לגוגל, בין השאר, אוסף נאה של פטנטים בתחום המכשירים הניידים, אולם היא הציבה אותה בתחרות מול היצרניות העיקריות האחרות של מכשירי אנדרואיד.
בזמן הכרזה על העסקה, חברת הדירוג S&P הורידה את דירוג המניה של גוגל מ"קנה" ל"מכור".
כתשעה חודשים לאחר מכן, אושרו כל הליכי הקניה, הוחלפו מנהלים והקניה הושלמה.
גוגל פתחה בתוך מוטורולה חטיבת פיתוח של סמארטפון עם חלקים מתחלפים.
באפריל 2013 מכרה גוגל את חטיבת ממירי הטלוויזיה של מוטורולה מוביליטי לאריס גרופ, תמורת כ-2.35 מיליארד דולר.
ב-30 בינואר 2014 הודיעה גוגל על מכירת מוטורולה מוביליטי לחברת לנובו, תמורת 2.91 מיליארד דולר, תוך שמירת מרבית הפטנטים של מוטורולה מוביליטי בידי גוגל וכן השאירה אצלה את החטיבה של פיתוח סמארטפונים עם החלקים מתחלפים.
ב-6 ביוני 2013 הודיעה גוגל על רכישת חברת Waze הישראלית תמורת 1.1 מיליארד דולר אך לבסוף התשלום הסתכם ב-966 מיליוני דולרים.
ב-13 בדצמבר 2013 רכשה את בוסטון דיינמיקס, רכישה זו מהווה אבן דרך בכניסתה של גוגל לתחום הרובוטיקה.
ב-27 בינואר 2014 רכשה את דיפמיינד.
ב-16 בפברואר 2014 רכשה את SlickLogin.
בספטמבר 2017 הודיעה על רכישת החטיבה האחראית על פיסקל בחברת HTC תמורת סכום של 1.1 מיליארד דולר.
במאי 2018 גוגל רכשה את חברת Velostrata הישראלית.
ב-10 באוגוסט 2015 הוכרז בבלוג של גוגל על הקמת החברה אלפאבית שתאגד תחתה את חברת גוגל.
בראשה יעמדו מייסדי גוגל לארי פייג' (שישמש מנכ"ל) וסרגיי ברין (שיהיה נשיא).
סונדאר פיצ'אי נהפך למנכ"ל גוגל החדש.
על פי הניו יורק טיימס (2006), מחזיקה גוגל מספר שיא של יותר ממיליון שרתים המפוזרים על פני 25 אתרים ברחבי העולם.
החברה מפעילה מרכזים גדולים באירלנד, אטלנטה ועמק הסיליקון, שמחוברים ביניהם ברשת סיבים אופטיים.
החברה מציגה את חזונה במילים הבאות:
בתרגום חופשי: המשימה של גוגל היא לארגן את המידע העולמי ולהפוך אותו לנגיש ושימושי בכל רחבי העולם.
יושב ראש החברה הוא ד"ר אריק שמידט, לשעבר מנכ"ל חברת נובל.
בנוסף על משרדיה הראשיים, מחזיקה החברה משרדים בדבלין שבאירלנד ומרכזי פיתוח במקומות שונים, בהם ישראל.
ב־19 באוגוסט 2004 הנפיקה Google בפעם ראשונה את מניותיה לציבור לפי שווי שוק של 23.1 מיליארד דולר.
מניות החברה נסחרות בבורסת נאסדאק תחת הסמל GOOG.
שווי השוק של החברה נכון ליולי 2007 היה 160 מיליארד דולר.
באוקטובר 2006 רכשה חברת גוגל את אתר YouTube בעסקת חילופי מניות תמורת 1.65 מיליארד דולר.
גוגל מדורגת באופן קבוע כאחד ממקומות העבודה המועדפים על ידי עובדים.
החברה מופיעה בחמישייה הפותחת של רשימת החברות שהכי כדאי לעבוד בהן שמפרסם מגזין Fortune, מאז 2007.
בשנת 2005 בעקבות מעבר של קיי-פו לי ממיקרוסופט ל"גוגל" התנהל משפט שהסתיים בפשרה שלא פורסמה.
בישראל מדורגת החברה בחמישייה הפותחת בדירוג החברות שטוב לעובדי ההיי טק לעבוד בהן, על פי סקר של חברת CofaceBdi, המתפרסם בעיתונים הכלכליים.
גוגל נודעת כחברה בעלת תרבות ארגונית לא-פורמלית, וכחברה המתגמלת את עובדיה.
גוגל נודעה במדיניות "20% time" המעודדת את העובדים להשקיע חמישית מזמנם בפרויקטים אישיים, ורבים ממיזמי החברה נולדו מפרויקטים שכאלה.
באוגוסט 2013 נפוצו בעיתונים שמועות אודות ביטול המדיניות אך אלו הוזמו לאחר מכן.
מטה החברה ומרכז הפיתוח הראשי שלה ממוקמים במאונטיין ויו שבקליפורניה.
המתחם מכונה "גוגלפלקס" (Googleplex) – משחק מילים על המספר "גוגולפלקס", ממנו נגזר שם החברה, והמילה "קומפלקס".
גוגל ישראל מפעילה את האתרים והשירותים בעברית מהאתר Google.co.il.
היא מחזיקה בישראל מרכז מחקר ופיתוח עם משרדים במגדל אלקטרה בתל אביב-יפו ובפארק מת"ם בחיפה.
בראשות המרכז הישראלי עומד פרופסור יוסי מטיאס ואת תחום המכירות מנהל ברק רגב.
במרכז הפיתוח הישראלי פותחו מספר תכונות במוצרי גוגל, ביניהן מנגנון הצעת מילות החיפוש המשולב במנוע החיפוש (Google Suggest), תיקון שגיאות כתיב במילות חיפוש, יכולת הוספת שכבות ביוטיוב, יישומי תחרויות ביוטיוב, את Google Trends ו-Google Insights for Search, יישומי מעבדה ב-Gmail, שיטה חדשה למכרזי פרסומות לטלוויזיה ו-Google Visualization.
המוצר בזכותו התפרסמה החברה הוא מנוע החיפוש "גוגל", שהפך למנוע החיפוש הפופולרי ביותר ברשת האינטרנט זמן קצר לאחר השקתו.
מנוע החיפוש כה דומיננטי שבאנגלית המילה Google משמשת כפועל שמשמעותו לחפש ברשת, ובעברית הפועל "גיגול" או "לגגל", הנמצא בשימוש בשפה היומיומית, נגזר משמה של החברה.
מנוע החיפוש "גוגל" מבוסס על טכנולוגיה המכונה PageRank (שיטת דירוג הנקראת על שם ממציאה לארי פייג'), שיטה הקובעת את "חשיבותו" של דף אינטרנט על בסיס אלגוריתם סטטיסטי.
הרעיון שעומד בבסיס האלגוריתם הוא ספירה של מספר הפעמים בהם מגיעים אל הדף בשיטוט אקראי ברשת.
מדד כזה, לוקח בחשבון שיקולים גלובליים של המבנה הכולל של הרשת ולא רק שיקולים לוקאליים כמו מספר ההפניות לאותו דף.
מנוע החיפוש של גוגל מושך קהל גדל והולך של משתמשים, בזכות איכות תוצאותיו וממשק המשתמש הפשוט שלו.
בשנת 2000 החלה גוגל לפרסם מודעות טקסט פשוטות, על פי מילות החיפוש, בצד תוצאות החיפוש שהציגה.
בנוסף, קיימת אפשרות להציג אתר, תמורת תשלום, ברשימה נפרדת בראש תוצאות החיפוש.
פעמים רבות, בזמן כתיבת מחרוזת החיפוש, מציע גוגל להשלים אותה על פי מחרוזות השמורות אצלו.
למנוע החיפוש ממשק משתמש בשפות רבות, ובהן עברית.
בדף הבית של מנוע החיפוש נכללים, בנוסף לחיפוש הכללי באינטרנט, גם מדורים אחדים:
חיפוש חדשות: גוגל חדשות הוא אתר חדשות של גוגל, אשר מאגד לתוכו חדשות מאתרי חדשות רבים ומסדר אותם לפי אלגוריתם מיוחד.
החל ממרץ 2006. השירות מאפשר גם קבלת עדכונים בדואר אלקטרוני על חדשות העוסקות במילים שהגדיר המשתמש (למשל קבלת כל עדכון חדשות העוסק ב"מפלגת העבודה").
גם שירות החדשות מבית גוגל תומך בגרסה העברית.
חיפוש תמונות: גוגל תמונות מאפשר חיפוש תמונות ברשת.
חיפוש וידאו: בעבר היה קיים השירות גוגל וידאו, אך לאחר שהחברה רכשה את אתר הסרטונים הפופולרי YouTube, פחת השימוש בגוגל וידאו.
בשנת 2012 הודיעה החברה על ביטול השירות של גוגל וידאו ו-YouTube הפך לשירות הווידאו הרשמי של גוגל.
במכשירים ניידים (טלפונים ומחשבי לוח) ובמחשבים שולחניים, בתוך דפדפן "כרום" – גוגל גם מציגה את שירות Google Now המהווה סוג של "עוזר וירטואלי" המציג "כרטיסי מידע" והתראות מתפרצות לגבי נושאים שלדעת "גוגל" עשויים לעניין את המשתמש.
Google Now כולל גם הפעלה קולית, יכולת לחיפוש קולי ויכולת "לשוחח" עם המשתמש בשפה "כמעט טבעית".
בסך הכול, גוגל עושה מאמצים ניכרים על מנת לשמור את המשתמש "בתוך" האתר שלה.
Google Adwords: פרסום במנוע החיפוש שלה
Google AdSense: גוגל מאפשרת לבעלי אתרים להוסיף לאתרם פרסומות, ולקבל תשלום על כל לחיצה של הלקוח על אחת מפרסומות אלו.
ניתן גם להוסיף תיבת חיפוש לאתר, ואם גולש יחפש מידע וילחץ על קישור ממומן, בעל האתר יתוגמל על כך.
בנוסף למנוע החיפוש מספקת גוגל שירותים נוספים, כגון סרגל כלים הניתן להתקנה בדפדפן, שירותי תרגום מכונה עבור מספר שפות, קבוצות דיון, מדריך אתרים ידני, דואר אלקטרוני בשם Gmail, גוגל חדשות.
YouTube: אתר הווידאו השיתופי המוביל ברשת, אותו רכשה החברה באוקטובר 2006, בעסקת חילופי מניות בסך 1.65 מיליארד דולר.
Gmail: (ג'ימייל) מאפשר גישה בעזרת דפדפן לתיבת דואר אלקטרוני בעלת קיבולת של כ־15 ג'יגה בייט, שגדלה באופן קבוע.
בנוסף ניתן להשתמש בתיבה זו באמצעות פרוטוקולי POP3 ו-IMAP, אשר נתמכים על ידי כל תוכנות הדואר האלקטרוני.
גוגל כרום: דפדפן מבית גוגל אשר נכתב על מנוע V8 שפותח עבורו.
גוגל מפות: מציג את מפת העולם במספר שכבות מידע, מאפשר חיפוש וניווט, וכן תצוגת צילום 360 מעלות בחלק גדול מרחובות העולם.
יומן גוגל: מאפשר ניהול יומן ברשת.
כונן גוגל: מאפשר לפתוח ולנהל בחינם מסמכים, גיליונות אלקטרוניים ומצגות באינטרנט – כתחליף לתוכנות אופיס של מיקרוסופט וכן שירות של אחסון קבצים בענן.
Blogger: מאפשר יצירת בלוג אישי.
גוגל תרגום: מאפשר תרגום מכונה המבוסס על סטטיסטיקה.
השירות מיועד גם לתרגום דפי אינטרנט שלמים.
Google Earth: תוכנה מדמה כדור גלובוס אותה קנתה גוגל מחברת keyhole.
התוכנה מאפשרת לצפות בתצלומי לוויין של כדור הארץ, ואף ניתן להתקרב למיקום מסוים קרוב עד לרמת הרחוב בעזרת תצלומי לוויין ותצלומי אוויר רגילים.
נכון ליולי 2005 היה ניתן לצפות לפרטי פרטים (דהיינו – תצלומי אוויר) רק במקומות נבחרים מעטים (צרפת, הוותיקן, הפירמידות בגיזה וכולי) בעוד בשאר האזורים (תל אביב, ביירות וכולי) היו תצלומי לוויין מפורטים פחות, או תצלומי אוויר מגובה רב בלבד.
עם הזמן התפתחה התוכנה מאוד, כך שניתן לצפות בצילומים בעלי רזולוציה ורמת פירוט גבוהים כמעט בכל מקום בעולם.
לתוכנה נוספו אפשרויות רבות: הצגת מקומות נבחרים בעולם בתלת-ממד, צפייה בתמונות שהעלו המשתמשים, גבולות מדיניים ומוניציפליים והצגת שכבות מידע על גבי המפה או תצלום הלוויין הכוללות: סמלונים של מקומות לינה, מסעדות, אתרים ארכאולוגיים, ועוד.
בנוסף לגרסה הבסיסית, הניתנת חינם, ישנן שתי גרסאות מורחבות של התוכנה שהן בתשלום: Google Earth Plus, בעלת מערכת GPS, ביצועים גרפיים משופרים ויכולות הדפסה משופרות, ו-Google Earth Pro העסקית.
Picasa: תוכנה לניהול תמונות במחשב ואתר.
התוכנה מאפשרת יצירת אלבומים בקלות, עריכת תמונות, חיפוש תמונות במהירות והצגת תמונות בפני אנשים.
התוכנה מושלמת על ידי אתר ייעודי המאפשר את אחסון התמונות והצגתן, הן ישירות באתר והן מתוך גוגל+.
מדובר בתוכנה מאוד קלה ושימושית לבעלי מצלמות דיגיטליות או לאנשים שמאחסנים הרבה תמונות במחשב.
Google Play: חנות האפליקציות (וגם המוצרים) הרשמית של גוגל לאנדרואיד, הנכללת בתוך המכשירים, google play מתחרה בחנות האפליקציות App Store של אפל.
Google Pay: מאפשר העברת כספים ותשלום דרך האינטרנט (מחליף את Google Checkout), השירות דומה לשירות הוותיק PayPal ומתחרה בו.
Google Cloud Platform: חבילת שירותי ענן ומוצרים לעסקים המאפשרים להריץ יישומים, מכונות וירטואליות, אלגוריתמים ומערך מחשוב ארגוני על התשתית של גוגל.
Google Finance אתר פיננסי הכולל חדשות פיננסיות, מידע על חברות ציבוריות, גרפים וציטוטי מניות שהושק במרץ 2006.
אנדרואיד: מערכת הפעלה פתוחה המבוססת על לינוקס שפיתחה גוגל עבור טלפונים סלולריים ועבור מחשבי לוח.
מערכת ההפעלה פותחה על ידי חברת .Android INC שנרכשה על ידי גוגל והקמתו של Open Handset Alliance שכולל 50 חברות חומרה, תוכנה ותקשורת.
מערכת ההפעלה הוצגה לראשונה ב-5 בנובמבר 2007 עם הקמתו של ארגון ה-OHA בראשות גוגל.
לפי IDC, ב-2012 החזיקה מערכת ההפעלה נתח של 70% מכלל שוק הטלפונים החכמים העולמי.
Chrome OS: מערכת הפעלה למחשב.
גוגל מפעילה תוכנת קוד מקור פתוח לפיתוח מערכת זו בשם Chromium OS
Google TV: מערכת הפעלה לטלוויזיה.
Google Nexus: סדרת טלפונים חכמים המפותחים על ידי גוגל ומיוצרים על ידי מספר חברות חומרה הנבחרות על ידה.
Google Pixel: סדרת טלפונים חכמים המהווה סדרת המשך המחליפה את סדרת Nexus הקודמת.
יישומים ושירותים שנזנחו או נסגרו
Google Wave: היה מיועד להיות כלי מקוון לתקשורת ועבודה בזמן אמת, כלומר שירות מבוסס אינטרנט אשר מבצע מיזוג של דואר אלקטרוני, מסרים מיידיים, ויקי ורשתות חברתיות.
חוזקה של המערכת הוא בשיתוף פעולה בזמן אמת הכוללת הרחבות רבות כמו איות, בדיקת דקדוק, תרגומים בזמן אמת ועוד הרחבות רבות נוספות.
התוכנה כתובה בשפת Java באמצעות OpenJDK, וממשק האינטרנט שלה כתוב בסביבת Google Web Toolkit.
את המוצר פיתחו האחים לארס וינס ראסמונדסן, מפתחי גוגל מפות, לשירות לא נרשמו מספיק גולשים וגוגל החליטה לזנוח אותו, אך בהמשך, שילבה חלקים ממנו בפלטפורמת Google Docs שלה.
Google Page Creator: אפשר יצירת אתר אישי ואחסונו בנפח המוגבל ל-100 מגה בייט ללא תשלום.
השירות כלל עורך WYSIWYG מבוסס דפדפן.
(Google Page Creator) השירות נסגר וכל הדפים שנוצרו באמצעותו הועברו לשירות Google Sites.
Google Labs: ריכוז השירותים החדשים של גוגל, כשהם עוד בגרסת בטא, באופן המאפשר למשתמשים להתנסות בפיתוחים חדשים ולעזור בהכרעה אם יתווספו למוצרי החברה השונים.
ביולי 2011 הודיעה גוגל על סגירת השירות.
Google Buzz: רשת חברתית מקוונת המשולבת בתוך Gmail.
Google News Archive: הרחבה של Google News שנועדה לספק גישה פתוחה לארכיונים סרוקים וקישורים לאתרים של ארכיבים של עיתונים אחרים ברשת, הן בחינם והן בתשלום.
ב-2011 הודיעה גוגל שמעתה ואילך לא יתווספו תכנים חדשים לפרויקט.
ב-14 באוגוסט 2011, הפכה גוגל את עמוד הבית של הפרויקט ללא נגיש, ללא התראה מראש.
השירות התמזג עם Google News.
Google Reader: במרץ 2013 חברת גוגל הודיעה על סגירת קורא ה-RSS הפופולרי שלה, שנסגר רשמית ביולי 2013.
Google Audio Indexing: אפשר לחפש מילים אשר צוינו בתוך וידאו הלקוח מ-YouTube.
השירות עבד רק בערוץ הפוליטיקה.
לדוגמה השאילתה Israel, גרמה להצגת סרטונים בהם הוזכרה המילה "Israel".
iGoogle: התאמת דף בית אישי, עם רקע לפי בחירה ואפשרות לתוספות רבות לדף הבית כגון שעון, משחקים, חדשות, תמונות או תזכורות אישיות.
Knol: אוסף מאמרים שנכתבים על ידי הגולשים.
Search Google Desktop (נקראה גם בשם הקיצור GDS) הייתה תוכנה לחיפוש קבצים בתוך המחשב, שהתאימה למערכות ההפעלה חלונות, לינוקס ומק.
היא אפשרה להתקין אייקון קטן ב-Deskbar, שסרק את הקבצים הקיימים במחשב ויוצרה אינדקס של כל הקבצים, כך שהיה ניתן לחפש קבצים במהירות וללא מאמץ.
החיפוש היה יכול להתבצע באתר Google, דרך לשונית Desktop שהתווספה לאחר התקנת התוכנה, או באמצעות חיפוש רגיל בגוגל; מופעי החיפוש במחשב יוצגו בצד וגם בדף אינטרנט דמוי דף הבית של גוגל.
מבין אפשרויות החיפוש שהיו בתוכנה: חיפוש בתוך קובצי טקסט (txt, קובצי Word, Powerpoint, Excel), חיפוש בדוא"ל (דרך תוכנות Outlook), חיפוש בתוכנת המסרים המידיים AOL, וחיפוש בהיסטוריית הגלישה בדפדפן אינטרנט אקספלורר.
תוכנה זו סיפקה גם שירותי-אינטרנט בתוך המחשב באמצעות סרגל הכלים שנמצא כברירת-מחדל בצד הימני של שולחן העבודה.
גודל התוכנה היה מגה בייט וחצי.
'Google Web Accelerator יישום להאצת הגלישה באינטרנט משנת 2005 שהתמיכה בו הופסקה בשנת 2008.
גוגל+: הרשת החברתית של גוגל המתחרה בפייסבוק ומתממשקת עם מרבית השירותים של גוגל.
מאפשרות בין השאר לקיים שיחות ווידאו מרובות משתתפים, לשתף תמונות, ועוד.
Google+ נסגרה ב-2 באפריל 2019, וזאת לאחר פרצות אבטחה שגרמו לדליפת פרטים של מיליוני משתמשים.
גוגל מצדה הודיעה כי גוגל+ נסגרת "עקב שימוש מועט".
סטדיה אפשר אספקת שירותי הזרמת מדיה למשחקי וידאו ממרכזי המידע של החברה ברזולוציה עד 4K ו-60 פריימים לשנייה, עם תמיכה בטלוויזיה בטווח דינמי גבוה (HDR).
השירות אפשר לקנות משחקים דרך החנות המקוונת, יחד עם משחקים חינמיים, בשעה שהשירות עצמו היה חינם ואפשר למשתמשים שירותי הזרמה ברזולוציה עד 1080p.
בדצמבר 2020, גוגל הוציאה יישום אינטרנט מתקדם מבוסס-iOS עבור סטדיה, מה שאפשר לשחק באמצעות דפדפן ספארי.
בספטמבר 2022, חברת גוגל הכריזה שתסגור את שירותי סטדיה, שנמשכו עד ל-18 בינואר 2023. החברה זיכתה את המשתמשים שקנו את החומרה, וסיפקו עדכון תוכנה לבקר סטדיה כדי לאפשר חיבור בלוטות' לשימוש במחשבים אישיים ובקונסולות משחקים.
הפולמוס סביב השפעת גוגל על החברה
במהלך השנים נקלעה גוגל מספר פעמים למרכזו של פולמוס ציבורי.
החברה הואשמה בפגיעה בפרטיות, בפגיעה בזכויות יוצרים ובשיתוף פעולה עם משטרים המפירים זכויות אדם.
נושאים נושאים בהם הועלו שאלות על התנהלות החברה היו סביב: זכויות יוצרים, תשלום מיסים, התנהלות לא תחרותית והעדר נייטרליות במערכת החיפוש.
בעניין חוסר התחרותיות צפוי להיפתח משפט בספטמבר 2023.
המידע הרב הנגיש לגוגל על אנשים רבים ברחבי העולם, הוא חסר תקדים בכמותו ובהיקפו.
המידע משמש את גוגל להצגת פרסומות מותאמות למשתמש ולמקסום רווחיה מפרסום.
הרווחים הגדולים מפרסום הם אלו שמאפשרים לגוגל להציע את שירותיה בחינם למשתמשים הפרטיים ולאסוף עליהם מידע רב נוסף.
גוגל מחזיקה ביכולת לגלות, מי הם חבריו של אדם, מה הם הנושאים המעניינים אותו, והיכן הוא נמצא בכל שעה ביום.
יכולת שגורמת לדאגה בקרב גופים העוסקים בהגנת הפרטיות, בקרב רגולטורים, ובקרב משתמשים רבים.
בדצמבר 2009 בריאיון נשאל מנכ"ל גוגל, אריק שמידט, האם הגולשים צריכים לחלוק מידע עם גוגל כאילו היה חבר קרוב: מבקריו של שמידט טענו כי הוא מפנה את האחריות לגולשים ואף מאיים עליהם.
למעשה, זכות הפרטיות של הגולשים אינה נשמרת על ידי ענקית האינטרנט, כשהיא "מתחבאת" מאחורי החוק האמריקאי.
באחד במרץ 2012, גוגל שינתה את מדיניות הפרטיות שלה ואפשרה שימוש במידע לחברות בת ואתרי צד שלישי המשתמשים בשירותי Google AdSense ו-Google Analytics.
מבקרים טענו ששינוי המדיניות מונע חדשנות באינטרנט ופוגע בגולשים.
מחקר שבצעה אוניברסיטת אוקספורד בשנת 2018, שניתח את זרימת המידע שאוספות מיליון אפליקציות – לרבות היסטוריית גלישה, מידע אישי כללי והיסטוריית מיקום – הראה שכ-88% מהמידע שאספו אותן אפליקציות הגיע לחברת האם אלפאבית, כאשר כמעט כל המידע (87.57%) הועבר ישירות לשימוש חברת גוגל.
גוגל שומרת על שרתיה מידע רב שיצרו המשתמשים במודע: תכתובות דואר, תוכני וידאו ומסמכים וכן מידע שיצרו המשתמשים אגב שימושם בשירותי החברה, כדוגמת מילות החיפוש בהם השתמשו, והסרטים בהם בחרו לצפות.
בנוסף מתעדת החברה את מיקומם של משתמשי מערכת ההפעלה אנדרואיד בכל רגע נתון.
גוגל מגבילה את הגישה למידע האישי של המשתמשים לעובדים וקבלני משנה הזקוקים למידע עבור עיבודו.
כל מי שיש לו גישה למידע מחויב בהסכמי סודיות עם ענישה נזיקית והגבלת מידע במקרה של הפרתם.
ב-2010, חשפה גוגל מידע אישי של משתמשי שירות הדואר שלה, כאשר השיקה את רשת חברתית חדשה בשם Buzz.
גוגל ניסתה לקדם את הרשת החברתית באופן אגרסיבי, על ידי צירוף אוטומטי של כל בעלי חשבונות ג'ימייל לרשת והוספת האנשים איתם התכתבו כחבריהם ברשת החברתית בצורה הגלויה למשתמשים אחרים.
הביקורת החריפה על המהלך, ומספר תביעות משפטיות שהוגשו נגד גוגל גרמו לה לבטל את המהלך.
גוגל שומרת מידע על משתמשיה בטלפונים החכמים ובמחשבים בהם הם משתמשים, אך פעמיים בעבר לא הקפידה על מחיקת המידע לאחר פרק זמן סביר.
מה שמעלה את הנזק שעלול להיגרם למשתמש אם אדם זר יפרוץ למחשב או לטלפון החכם של המשתמש.
מקרה ראשון היה כאשר מנוע החיפוש של גוגל השתמש בעוגיות ארוכות-טווח לשמירת מידע על זהות המשתמש, העדפותיו והיסטוריית החיפוש שלו, והגביל את משך שמירת המידע עד לשנת 2036. מקרה שני היה חשיפת העובדה שמערכת ההפעלה אנדרואיד לטלפונים חכמים, שומרת את היסטוריית המיקום של אדם בקובץ שאינו נמחק לעולם.
בשני המקרים הביקורת הציבורית גרמה לחברה לשנות את מדיניות שמירת המידע.
גוגל הודיעה שתגביל את משך פעולת העוגיות לשנתיים ותצנזר מידע אישי לאחר תאריך זה.
גוגל מצנזרת את כתובות ה-IP של החיפושים שביצעו משתמשים לאחר תשעה חודשים ותוכן עוגיות לאחר שנה וחצי.
במאי 2018 נכנסו לתוקף תקנות הפרטיות של האיחוד האירופי, ובעקבות הפרה שלהן הטילה בשנת 2019 הרשות להגנת הפרטיות הצרפתית (CNIL) קנס של 50 מיליון אירו על גוגל, בגין הפרת פרטיות.
בתגובה למחקרים השונים שיצאו נגדה וגררו קנסות חוזרים, הכריזה גוגל על מספר שינויים מתוכננים במדיניות הפרטיות שלה, בהם צמצום הרשאות של אפליקציות בחנות האנדרואיד, כך שתוגבל כמות המידע שיוכלו לגשת אליו במכשירים השונים.
ביקורת חריפה כלפי גוגל נשמעה על שיתוף הפעולה שלה עם צנזורת האינטרנט בסין.
החברה נכנעה לתכתיבי השלטונות בסין והסכימה לצנזר תוצאות חיפוש של ערכים, בהתאם לדרישת השלטון הסיני.
חיפוש של מושגים דוגמת "דלאי למה", "כיכר טיאננמן", "טאיוואן" במנוע החיפוש, הניב הודעה בנוסח "לא ניתן למצוא אתר בנושא".
מעבר לכך, גוגל ושלל שירותיו יפסיקו לעבוד לדקות ספורות אם יהיו ניסיונות חוזרים לחפש את המילים המסומנות.
לתפיסת רבים היה בכך שיתוף פעולה של גוגל עם רודנות השלטונות בסין.
בסוף מרץ 2010, צמצמה החברה את פעילותה בסין, בעקבות פריצות שביצע הממשל בסין לשרתי החברה ולחשבונות הדואר האלקטרוני של פעילי זכויות אדם.
הגולשים לאתר גוגל סין הופנו לאתר גוגל הונג קונג, מהלך שהפסיק את הצנזור.
ב-10 בינואר 2020, הכריזה גוגל כי היא מתכננת להפסיק את הצנזורה במנוע החיפוש שלה בסין.
בשנים 2021, ו-2022, התמודדה החברה עם לחץ רב מצד ממשלת רוסיה.
מנוע החיפוש של גוגל מציג בתוצאות החיפוש תמצית מהאתר, שלעיתים מייתרת את הצורך בגלישה לאתר, התנהגות שפוגעת בבעלי האתר שייצר את התוכן.
מנוע החיפוש של גוגל מחזיק גרסת מטמון של אתרים רבים, ובמקרה אחד לפחות, פנה עיתון הניו יורק טיימס לגוגל בבקשה להסיר עותקים של דפי ארכיון של העיתון מגרסת המטמון.
קבע בית משפט מחוזי של מדינת נבדה כי גרסת המטמון שמחזיקה גוגל אינה מהווה הפרה של זכויות יוצרים.
גוגל מאפשרת למנהלי אתרים למנוע מהזחלן שלה לשמור גרסת מטמון של דפים באמצעות שימוש בקובץ Robots.txt.
בשנת 2003 החלה גוגל ספרים תוכנית סריקה למיליוני ספרים במטרה להעלותם לאינטרנט.
גוגל לא ביקשה את אישורם של המוציאים לאור או הסופרים לסריקה ומרבית הספרים היו עדיין תחת זכויות יוצרים.
שתי תביעות הוגשו נגד גוגל בשנת 2005 בנושא הפרת זכויות יוצרים: האחת, על ידי איחוד הסופרים האמריקאי שייצג שלושה סופרים והשנייה על ידי איחוד ההוצאות לאור האמריקאי.
גוגל ביקשה להגיע להסכם פשרה עם שני התובעים והציעה לשלם על עבודות שנסרקו בעבר על ידה, בניית מערך תשלומים עבור סריקה של ספרים עתידיים ואפשרות של סופרים ומוציאים לאור לפרוש מהתוכנית.
הסכם הפשרה זכה לביקורות רבות ממספר סיבות: ההסכם התייחס לספרים מכל רחבי העולם, כלל ספרים שלא הודפסו יותר, אך עדיין היו תחת זכויות יוצרים וחיזק את מעמדה של גוגל כמונופול בענף האינטרנט.
הצעת הפשרה נוסחה מחדש תוך התייחסות לחלק מהחששות, אך נתקלה בביקורת דומה, ובסופו של דבר ההסדר נדחה בשנת 2011, ושתי התביעות התאחדו (Authors Guild, Inc.
בסוף 2013, לאחר שהתביעה הייצוגית נדחתה, בית המשפט המחוזי נתן פסק דין מקוצר לטובת גוגל ודחה את התביעה.
בית המשפט אישר שפרויקט גוגל ספרים עומד בכל הדרישות החוק לשימוש הוגן.
בית המשפט לערעורים אישר את פסק הדין המקוצר של בית המשפט המחוזי באוקטובר 2015, וקבע כי "הפרויקט של גוגל מספק שירות ציבורי מבלי להפר את חוק הקניין הרוחני".
גוגל הואשמה במקרים שונים בכך שניצלה את כוחה כמונופול בתחום מנועי החיפוש כדי למנוע תחרות.
עיקר המהלכים במישור זה בוצעו על ידי האיחוד האירופי, אך לא רק.
ב-2015 פתחה נציבות התחרות של האיחוד האירופי בהליכים נגד חברת גוגל, בחשד שניצלה לרעה את כוחה המונופוליסטי בתחום מנועי החיפוש.
ביוני 2017 הטילה הממונה על ההגבלים העסקיים באיחוד האירופי קנס בסך 2.42 מיליארד יורו על אלפאבית, חברת האם של גוגל, בנימוק שמנוע החיפוש העניק עדיפות לשירותי השוואת מחירים הקשורים לגוגל.
בשנת 2018 הטיל האיחוד האירופי קנס נוסף על גוגל – 5 מיליארד יורו בגין הפרת תקנות הגבלים עסקיים.
במרץ 2019 הטיל נציבות ההגבלים העסקיים האירופית קנס של כ-1.5 מיליארד אירו בשל פגיעה בפרסומות של מתחרים.
לאחר איסוף ממושך של ראיות, הגיש באוקטובר 2020 משרד המשפטים האמריקאי תביעה נגד גוגל, בטענה שהפרה מספר חוקי הגבלים עסקיים גם בארצות הברית על מנת לקבע את מעמד החברה כמונופול וכשומר סף של האינטרנט.
אל התביעה הצטרפו תובעים כלליים מ-11 ממדינות ארצות הברית.
בין היתר נטען בתביעה שהיא מנצלת את כוחה כמונופול מול מתחרותיה בתחום הפרסום המקוון.
משרד המשפטים האשים את גוגל בפגיעה בתחרותיות באמצעות תשלום לחברות טלפונים ניידים שיטמיעו את מנוע החיפוש של גוגל כברירת מחדל בטלפונים.
בהמשך תובעים מ-38 מדינות וטריטוריות בארצות הברית הגישו תביעה נוספת.
בשנת 2023 אתר דה ורג' חשף כי גוגל שילמה 26.3 מיליארד דולר במצטבר לחברות על מנת להיות ברירת מחדל למנוע החיפוש בדפדפני אפל, פיירפוקס ואחרים.
משרד המשפטים האמריקאי שוקל פירוק חלקים של גוגל בעקבות פסיקת בית משפט מ-5 באוגוסט 2024 שהכירה בה כמונופול בתחום החיפוש, וזאת לאור מהלכים אנטי-תחרותיים.
בדיונים על פתרונות נבחנים צעדים כמו פירוק כרום ואנדרואיד או הגבלת עסקאות שמבטיחות את מנוע החיפוש שלה כברירת מחדל.
ההצעות לתיקון המצב יוגשו עד 4 בספטמבר 2024, עם דיון נוסף שיתקיים ב-6 בספטמבר.
במהלך העשור השני של המאה ה-21, האיחוד האירופי ערך הליכי חקירה לענקיות הטכנולוגיה, בהן גוגל, בשל הימנעות ממס במיליארדי דולרים.
ההליכים העלו חשד כי גוגל וענקיות הטכנולוגיה הנוספות, נמנעו במשך שנים מתשלום מס חברות אמריקאי באמצעות תכנון מס המכונה אירי כפול עם כריך הולנדי, שבאמצעותו שילמה גוגל במשך שנים מס אפקטיבי בשיעור 2.4% בלבד.
במסגרת הסדר שנערך עם האיחוד האירופי הסכימה חברת גוגל לשלם קרוב למיליארד יורו לרשויות הצרפתיות בגין המס אותו החסירה.
בשנת 2017 הואשמה גוגל באפליה מגדרית על ידי הממשלה הפדרלית של ארצות הברית.
"גוגליזציה" הוא מונח שנטבע על ידי ג'ון בטל ואלכס סלקאבאר בשנת 2003. המונח נגזר מהמילה גלובליזציה, ומביע את התפיסה לפיה גוגל משולבת בחיי היומיום של בני האדם בכל רחבי הגלובוס.
גוגל (Google) הוא מנוע חיפוש, הנמצא בבעלות חברת Google.
זהו מנוע החיפוש הפופולרי ביותר באינטרנט ואתר האינטרנט הגדול בעולם וידוע ביותר.
מדי יום הוא זוכה למאות מיליוני מבקרים השולחים אליו כ־3 מיליארדי בקשות למציאת תוכן באתרי אינטרנט.
המנוע פותח במקור על ידי לארי פייג' וסרגיי ברין באוניברסיטת סטנפורד בשנת 1997 ומשמש כדף הבית של חברת "גוגל".
מנוע חיפוש הוא תוכנה המשמשת לחיפוש פריטי מידע במאגר מידע גדול.
היישום הנפוץ ביותר של מנועי חיפוש הוא חיפוש דפים ברשת האינטרנט, אך קיימים גם מנועי חיפוש שמטרתם לחפש במאגרי מידע הנמצאים באופן מקומי במחשב.
מנועי חיפוש פותחו החל משנת 1990.
בשנת 1994 יצא לשוק WebCrawler, מנוע חיפוש שהיה הראשון ששילב חיפוש בטקסט שבגוף האתרים ולא רק בכותרות האתרים.
מנוע החיפוש המסחרי הגדול של התקופה היה לייקוס, שפותח על ידי מייקל מלודין מאוניברסיטת קרנגי מלון.
בעקבות הצלחתו של לייקוס פותחו מנועי חיפוש נוספים.
מנועי חיפוש באינטרנט נבחנים על ידי הגולשים לפי איכות התוצאות שהם מספקים.
בהתאם לכך, מאז שנת 2001 שולט מנוע החיפוש גוגל בשוק מנועי החיפוש.
מנועי החיפוש סורקים את רשת האינטרנט בחיפוש אחר דפים באמצעות שימוש בזחלן אינטרנט.
הזחלן מעביר עותקים של הדפים שנסרקו למנוע האינדקס לצורך פירוק הדף למרכיביו ובניית מאגר מידע של תוכן הדפים.
בעת ביצוע חיפוש נשלחת שאילתה למאגר המידע, והמידע המתקבל כפלט מוצג למשתמש על פי מידת הרלוונטיות שלו כתוצאת החיפוש.
מנוע החיפוש פותח בשנת 1996 כפרויקט מחקר על ידי לארי פייג' וסרגיי ברין, דוקטורנטים למדעי המחשב באוניברסיטת סטנפורד.
בניסיון למצוא נושא לעבודת הדוקטורט שלו, שקל פייג' לחקור את המאפיינים המתמטיים של הרשת העולמית כדי להציג את מבנה הקישורים שלה בצורה גרפית.
לצורך כך בנה פייג' זחלן שנקרא BackRub שסרק את הקישורים בין אתרים.
זמן קצר לאחר מכן הצטרף ברין לפרויקט, ובמרץ 1996 החל הזחלן לסרוק את רשת האינטרנט תוך שהוא מתייחס לעמוד האישי של פייג' בתור נקודת המוצא שלו.
האלגוריתם נבנה בצורה כזו שעבור אתר אינטרנט כלשהו המוגש כקלט מתקבלת רשימת אתרי אינטרנט המקושרים ממנו.
כדי לנתח את המידע ולהציג את האתרים על פי חשיבותם פיתחו פייג' וברין את אלגוריתם PageRank.
השניים גילו כי מנוע חיפוש המבוסס על אלגוריתם ייתן תוצאות טובות יותר ממנועי החיפוש הקיימים.
בסתיו 1997 ברין ופייג' החליטו לשנות את שמו של מנוע החיפוש החדש אך התקשו במציאת שם קליט שעדיין לא היה בשימוש.
פייג' פנה לחברו למשרד, שון אנדרסון, והוא העלה את הרעיון לשם "גוגולפלקס", כלומר מספר עצום.
פייג' הציע לקצר את השם ל"גוגול".
כשהקליד אנדרסון את השם החדש במחשב, הוא טעה באיות כך שרשם google במקום googol.
התברר שבניגוד לגוגול, גוגל עדיין לא היה תפוס.
באותה שנה מנוע החיפוש נפתח לשימוש פנימי לסטודנטים, לסגל ההוראה ולמנהלים תחת הדומיין של סטאנפורד, בכתובת google.stanford.edu.
במרץ 1998 נפגשו פייג' וברין עם פול מלהרטי, אחד ממייסדי מנוע החיפוש "אלטה ויסטה".
הם ניסו לשכנעו שמנוע החיפוש שפיתח הולך ומתיישן וגוגל זהו מנוע החיפוש העתידי.
הם ניסו למכור את שיטת "PageRank" תמורת פחות ממיליון דולר.
לאחר כמה שבועות הודיע מלהרטי שאלטה ויסטה לא מעוניינת בהצעתם.
גם חברות מנועי חיפוש אחרות לא הסכימו לקנות את השיטה, הם לא ראו בה חשיבות ועדיפות על שיטות אחרות, אך ברין ופייג' היו נחושים בדעתם להמשיך לפתח את גוגל ולמצוא לו ביסוס כלכלי.
באוגוסט 1998 הם נפגשו עם אנדי בכלשהיים, גאון מחשבים ומשקיע אגדי בשורה של חברות.
לאחר שיחה עם השניים הבין בכלשהיים שלרעיון יש פוטנציאל ורשם צ'ק על מאה אלף דולר שעבר לחשבון הבנק של חברת גוגל שהקים הצמד.
ב־1999 ברין ופייג' עברו למשרדים ביוניברסיטי אבניו במרכז העיר פאלו אלטו.
מספר השאילתות הנכנסות במנוע החיפוש הגיע למאה אלף ביום וזאת כתוצאה משמועות שעברו מפה לאוזן, הודעות דוא"ל ומסרים מיידיים.
לטענתם, המטרה הייתה לספק לעולם איכות טובה יותר וחיפוש משופר.
הם העסיקו יותר עובדים והציעו עוד שרתים על מנת להגדיל את המערכת.
החזון העיקרי של החברה היה לארגן את המידע העולמי ולהפוך אותו לאוניברסלי, נגיש ושימושי.
במשך השנים הבאות חברת גוגל התרחבה הן מבחינת העובדים והן מבחינת חומרת מחשבים שיכלו להכיל את כמות החיפושים הגדולה.
עד 2003 עשרות מיליוני אנשים כבר חיפשו מדי יום בגוגל בשפות האם שלהם, לאחר בחירה מתוך רשימה של כמעט מאה שפות זמינות.
אנשי מקצוע רבים ומגוונים השתמשו בגוגל לצורכיהם, בהם משקיעים, עורכי דין, סופרים, אנשי ממשל וכדומה.
בניגוד לנהוג בתעשיית האינטרנט, דף הבית של גוגל מעוצב בפשטות ומורכב מהלוגו של גוגל, תיבת החיפוש ועוד מספר אלמנטים טקסטואליים.
באופן דומה, המודעות בדף תוצאות החיפוש מעוצבות בסגנון מינימליסטי.
סמלילה של גוגל השתנה מעט מאז עוצב עם הקמת החברה.
הגרסה הנוכחית של הלוגו משמשת את החברה מאז ספטמבר 2015.
לכבוד אירועים מיוחדים כגון חגים או ימי הולדת של אנשים מפורסמים, מוחלף הלוגו של גוגל בראש עמוד החיפוש למשך יממה, לכזה שיש בו שילוב של אלמנטים גרפיים שונים הקשורים לאותו אירוע.
סמלילים אלה ידועים בכינוי "גוגל דודלס" (Google Doodles) ובעברית: שרבוט גוגל.
בנוסף לחיפוש דפי אינטרנט, גוגל מאפשר לחפש תוכן באתרים ספציפיים, לחפש את כל הדפים המקשרים לדף מסוים, להיכנס באופן אוטומטי לתוצאת החיפוש הראשונה שתימצא, ולבצע פעולות מתמטיות.
בין השירותים הנוספים של גוגל, המתבססים על מנוע החיפוש שלה, נכללים:
Google News - חיפוש חדשות
Google Scholar - חיפוש מאמרים אקדמיים.
שירות זה מאפשר חיפוש ממוקד של מאמרים אקדמיים ונותן מידע ביבליוגרפי.
במסך תוצאות החיפוש ניתן להקיש את שם המאמר, אם המאמר זמין במלואו הוא יוצג בפני המחפש, אם אינו זמין ברשת יוצג תקציר ומידע המאפשר למחפש להזמין את המאמר המבוקש.
גוגל תמונות - חיפוש תמונות
Google lens - חיפוש לפי תמונה.
תוצאות החיפוש מוצגות על פי סדר החשיבות שנקבע להן באמצעות אלגוריתם הסריקה.
מנוע החיפוש אינו מכיל תכונות לשוניות לחיפוש מילה והטיותיה אך הוא מכיל אפשרויות להצגת חיפוש נפוץ יותר.
אם קיימת מילה דומה בעלת איות נפוץ יותר יציג מנוע החיפוש אפשרות לחיפוש חדש המכיל את האיות הזה.
בנוסף לאפשרות לצפות בקישור ישיר לאתר, ניתן לצפות בגרסת המטמון השמורה שלו, לבצע חיפוש לדפים דומים ולתרגם אותו באופן אוטומטי באמצעות גוגל תרגום.
כל האתרים המופיעים בתוצאות החיפוש עוברים סינון באמצעות כלי אבטחת מידע המתריעים בפני המשתמש על אתרים המכילים תוכנות זדוניות.
ועוד אפשרויות שונות בקשר לתוצאות לא רצויות במנוע החיפוש.
בשנת 2009 השיקה גוגל שירות חדש, SearchWiki, המאפשר לגולשים לדרג את רלוונטיות תוצאות החיפוש שלהם.
באמצעות כפתורים שהתווספו ליד תוצאות החיפוש ניתן להקפיץ לראש הדירוג תוצאות מסוימות כך שיוצגו ראשונות בחיפושים הבאים או להסיר אותן כך שלא יופיעו כלל.
ניתן גם להוסיף הערות לתוצאות חיפוש מסוימות ולחלוק אותן עם משתמשי גוגל אחרים.
בסוף שנת 2010 הוסיפה גוגל למנוע החיפוש שלה באנגלית ובמרץ 2011 למנוע החיפוש בעברית את אפשרות ה־Instant Preview, זכוכית מגדלת שמופיעה לצד תוצאות החיפוש, ועל ידי לחיצה על סמל הזכוכית מגדלת המופיע בצד כל תוצאת חיפוש, נפתח תמונת תצוגה מקדימה של דף התוצאה.
המאפשרת לראות את האתר באופן שגולש יכול להתרשם מהתוצאה לפני המעבר לדף, ובכך נותנת לו אופציה נוספת לבחור את התוצאה הרצויה.
אופציה נוספת - Google Instant, מאפשרת למשתמש לצפות בדף תוצאות חיפוש, המשתנה באופן דינאמי תוך כדי הקלדת שאילתת החיפוש בהתאם למחרוזת המופיעה בתיבת החיפוש בכל רגע נתון.
ב־31 במרץ 2011 הכריזה גוגל על שירות חברתי חדש בשם גוגל+ המופיע בתוצאות החיפוש.
השירות, שהורחב והפך לרשת חברתית בפני עצמה, הושק ונפתח לציבור בצורה מדורגת ב־28 ביוני 2011.
"יותר מזל משכל" היא אפשרות הניתנת בחלון חיפוש המידע.
כאשר המשתמש כותב את טקסט השאילתה לחיפוש ולוחץ על הכפתור "יותר מזל משכל", הדפדפן עובר אוטומטית לתוצאה הראשונה בחיפוש.
קיימת סברה שגוגל מפסידה מדי שנה עקב אפשרות זו כ־110 מיליון דולר.
זאת כיוון שבאמצעות כלי זה, המשתמש עוקף את עמוד התוצאות שבו מופיעות הפרסומות.
הסברה הזו היא לא נכונה שכן גוגל הצהירו בעבר שלא יכניסו אפשרות שתגרום להם להפסדים בסדרי גודל כאלה.
השימוש בכלי נחשב לנדיר יחסית.
נכון ל־2007, רק באחוז אחד מסך החיפושים באתר נעזרים בו.
חברת גוגל אינה חושפת מהו אלגוריתם החיפוש.
בעבר, מנוע החיפוש היה מבוסס על אלגוריתם הנקרא PageRank.
דירוג של דף נקבע על פי כמות הדפים שמקשרים אליו וחשיבותם של הדפים המקשרים.
כלומר, אם דפים רבים מקשרים אל דף מסוים האלגוריתם קובע את מידת החשיבות של דפים אלה ומדרג את הדף על פי מידת חשיבותם.
הדירוג מתבצע על סקאלה לוגריתמית עם ערכים בין 1 ל־10 ומושפע מגורמים נוספים כגון כמות הכניסות לדף והופעה של מילים רלוונטיות נוספות.
האלגוריתם נכתב על ידי לארי פייג' וסרגיי ברין במסגרת מחקר שערכו באוניברסיטת סטנפורד.
בשנת 1998 השניים הציגו אבטיפוס למנוע החיפוש, שנקרא BackRub.
בזמן הסריקה מבצע מנוע החיפוש הטמנה של הדפים שהוא סורק.
בנוסף לדפי HTML רגילים מתבצעות סריקה והטמנה של קובצי DOC, PDF, XLS וסוגים נוספים המומרים בדרך כלל לפורמט HTML.
בפברואר 2011 נערך שינוי באלגוריתם החיפוש, שקיבל את הכינוי "גוגל פנדה".
השינוי נועד להפחית את דירוגם של אתרים באיכות תוכן נמוכה ולנסות להסיר ממנוע החיפוש אתרי חוות תוכן (בין השאר בעקבות תלונות על תוצאות חיפוש המכילות אתרים באיכות תוכן נמוכה) ובהתאמה העלאתם לדירוג גבוה של אתרים באיכות תוכן גבוהה.
השינוי גרם לעלייה בדירוג של אתרי חדשות ואתרי רשתות חברתיות וירידה בדירוג של אתרים המכילים כמויות גדולות של פרסום ומאמרי קידום בעלי תוכן ירוד.
מעריכים שהשינוי השפיע על כ־12% מתוצאות החיפוש בגוגל.
באפריל 2012 נערך שינוי נוסף באלגוריתם החיפוש שקיבל את השם "גוגל פינגווין".
העדכון נועד להפחית את דירוגם של אתרים המפרים את הנחיות גוגל למנהלי אתרים על ידי תמרון כמות הקישורים המפנים לאתר בשיטות שהוגדרו על ידי גוגל כשיטות קידום כובע שחור.
מעריכים שהשינוי השפיע על כ־3% מתוצאות החיפוש בגוגל.
אחד הדברים שנפגעו במיוחד שמסגרת עדכון זה היו קישורי ביטוי מדויק וקישורי פוטר רוחביים שהיו נפוצים בשימוש עד עדכון זה.
מנוע החיפוש של גוגל הוא הפופולרי ביותר מבין מנועי החיפוש ברחבי העולם, עם נתח שימוש כולל של 87%, ולמעלה מ־94 אחוזים בישראל.
לשם השוואה, מנוע החיפוש בינג של חברת מיקרוסופט תופס נתח שוק של 3.9% ברחבי העולם ובישראל 1.8% בלבד.
פופולריותו הצמיחה את הביטוי גיגול, שמשמעותו הכללית היא חיפוש מידע באינטרנט, לאו דווקא באמצעות מנוע החיפוש של "גוגל".
בנוסף, מנוע החיפוש המשמש גם כדף הבית של חברת גוגל הוא דף האינטרנט הנצפה ביותר בעולם.
החיפוש יהיה עם זיכרון מושלם, יזהה חיפוש חדש או שיחזור דבר שכבר נמצא קודם ויביא תוצאות המותאמות באופן אישי למשתמש לפי העדפותיו ורצונותיו.
כך למשל, אדם אשר מתעניין בפוליטיקה וירשום "מצרים" בגוגל, יקבל תוצאות הכוללות את המהומות במצרים.
לעומת זאת, אדם אשר מתעניין בטיולים וירשום "מצרים" בגוגל, יקבל מידע הכולל אטרקציות, מלונות ועוד.
גוגל החלה בתהליך זה על ידי שמירת היסטוריית החיפושים של המשתמש.
תוצאות החיפוש בעתיד יגיעו בצורה הרלוונטית ביותר לחיפוש, החל מקובץ וידאו/אודיו או טקסט, דו"חות או סיכום הדעות והמגמות ועד המלצה לפנות לאדם מסוים כדי לקבל תשובה לשאלה במקום לקרוא עליה מסמכים.
כל דבר שאיבדת תוכל למצוא באמצעות השבב וגוגל.
התחלה של רשת חכמה כזו מופיעה בחיפוש הקולי של גוגל (search by voice).
זהו מותג של גוגל אשר מאפשר לחפש בגוגל על ידי אמירת מילות החיפוש במקום להקליד אותן.
החיפוש לפי קול קיים כאפליקציה במכשירי אייפון ואנדרואיד ומקצר תהליך וזמן החיפוש.
ב־14 ביולי 2011 גוגל הודיעה על כוונתה להשיק את המוצר וימים ספורים לאחר מכן הוא יצא לשוק.
החיפוש הקולי קיים ב־24 שפות, בהן ערבית ועברית שהן התוספות החדשות ביותר.
"מדד גוגל" (או "מבחן גוגל") הוא קנה־מידה הקרוי על שם מנוע החיפוש ומשמש למדידת תפוצתו של מושג מסוים בדפי האינטרנט שמציג "גוגל", כמשקף את תפוצתו של המושג בציבור.
מיקומו של מושג במדד נקבע על פי כמות התוצאות שמחזיר מנוע החיפוש בעת חיפוש המושג; מיקומו של אתר במדד נקבע על פי המקום שלו ביחס לאתרים אחרים בדף תוצאות החיפוש.
מדד גוגל מאפשר לקבל מושג על הפופולריות של מונח מסוים אך לא על נכונותו; מאחר שהמדד נותן מושג לגבי תפוצת המונח באינטרנט תינתן בו עדיפות למונח שגוי אך נפוץ לעומת המונח הנכון והנפוץ פחות.
באופן דומה, בשל אופן ההפעלה של אלגוריתם החיפוש, מונחים אקטואליים יקבלו עדיפות על פני מונחים ישנים יותר.
כדי למשוך תנועה לאתרם מעוניינים בעלי אתרים להציג אותם ראשונים ככל האפשר בתוצאות הדירוג במנוע החיפוש.
הדבר יצר תעשייה של קידום אתרים במנועי חיפוש.
שיטות קידום אתרים כוללות מצד אחד שיפור מבנה האתר (לדוגמה: לוודא שכל תוכנו ייחשף למנועי החיפוש, לוודא שמילות מפתח הקשורות לתוכנו יופיעו במקום ברור).
מצד שני, יש גם שיטות קידום אתרים אשר מנסות לקדם אתר לא בהכרח בקשר למבנה האתר: שתילת מילות מפתח מלאכותיות פופולריות, קישורים מלאכותיים מאתרים אחרים, ועוד.
קיימות חברות המתמחות בשיפור הדירוג עבור אתרי אינטרנט.
חלק מהדרכים להצגת אתרי אינטרנט נחשבות פעולות שאינן אתיות, אשר גוגל מנסה להילחם בהן אך קיימות גם שיטות לגיטימיות לשיפור הדירוג במנועי חיפוש.
חברת גוגל מציעה למפרסמים שיטה בשם אדוורדס (AdWords), המאפשרת לפרסם מוצרים ושירותים רלוונטיים בין משתמשים של מנוע החיפוש.
שיטה זו נותנת למפרסמים פוטנציאליים של חברת גוגל, למקם את הקישורים הפרסומיים שלהם בעמוד יחד עם תוצאות החיפוש שהתקבלו למשתמש למילות חיפוש שהוא כתב.
כלומר, כאשר משתמש לוחץ על כפתור החיפוש, יחד עם שאר התוצאות הוא מקבל גם הודעות פרסום הנאספות על ידי אדוורדס, שבאופן מלא או חלקי מתאימות למילות החיפוש שכתב משתמש.
אדוורדס מיועדת למנוע מצב שבו מפרסמים יוכלו לפרסם מוצרים ושירותים שלהם בתוצאות החיפוש הלא קשורים להודעותיהם.
כך למשל, אם משתמש מחפש מתכון למרק, אז הוא לא יכול לקבל בין תוצאות החיפוש פרסום של חנות חלקי חילוף לרכב.
לפי השיטה של גוגל, מחירי הפרסום תלויים בהקלקה.
כלומר, מפרסם משלם רק עבור הקלקה על פרסומו על ידי משתמש.
בנוסף לכך, כדי לאפשר למפרסמים לבדוק את האפקטיביות של פרסומותיהם, גוגל הציעה שיטה בשם גוגל אנליטיקס (Google Analytics), אשר נותנת אפשרות לכל מפרסמים, באופן יומיומי ובחינם, לבדוק מידע לגבי הפרסומות שלהם, כמו מספר הקלקות על הפרסום, מכירות והתאמה למילות חיפוש שבחר המפרסם.
כיוון שאלגוריתם החיפוש של גוגל הוא סודי בחלקו, לא ידוע מהם הגורמים המדויקים המשפיעים על הדירוג.
עם זאת ידוע שכאשר דפים רבים מפנים לאתר מסוים באמצעות טקסט אחיד, יציג גוגל את האתר הזה בתגובה לחיפוש של טקסט אחיד זה, אף אם הטקסט אינו מופיע באתר עצמו.
תופעה זו פורסמה לראשונה על ידי אדם מאתס, במאמר שפרסם ב־6 באפריל 1999, ובו נטבע המושג "הפצצת גוגל" (Google bombing).
מאתס גילה שחיפוש המילים "internet rockstar" נותן כתוצאה ראשונה טקסט על הזמר בן בראון, אף שהטקסט המבוקש לא מופיע באתר עצמו.
התופעה קרתה, כנראה, עוד קודם לכן, כאשר התגלה שחיפוש בגוגל של הביטוי "more evil than Satan" מוביל לאתר של מיקרוסופט.
דוגמה להפצצת גוגל בלתי־מכוונת היא חיפוש הביטוי "click here" ("לחצו כאן"), שבעבר, התוצאה הראשונה שהוא היה נותן היא אתר הבית של אדובי אקרובט.
הביטוי "click here" כמעט ואינו מופיע באתר, אך כמעט כל אתר המחזיק קובצי PDF, מזמין את קוראיו להוריד את תוכנת Adobe Reader מהקישורית "Click Here".
בישראל התקיימה תחרות להפצצת גוגל שהוביל האתר nrg מעריב, בשם "לתור מוטור".
מטרת התחרות הייתה "לעודד מעשים של הפצצת גוגל למען הבנה טובה יותר של האמצעים שבהם ניתן לתמרן את מנוע החיפוש החשוב הזה ופענוח דרכי עבודתו".
בעת פתיחת התחרות ב־28 בדצמבר 2004 לא הניב חיפוש המילים "לתור מוטור" אף תוצאה ובסוף התחרות ב־29 בפברואר 2005 הציג מנוע החיפוש כ־211,000 אתרים הכוללים את הביטוי.
רבות מההפצצות שהתפרסמו במהלך השנים, נעלמו מראש תוצאות החיפוש.
יש התולים זאת בשינוי האלגוריתם של גוגל, כך שהוא יתעלם מהפצצות, ויש אומרים שמדובר בהסרה ידנית של הדפים מהאתרים שהשתתפו בתחרות אחרי סיומה ושבירת רשת הקישורים הצולבים כתוצאה מהסרה זו.
הפצצות גוגל חדשות, כמו הודעה על חרם צרכנים בחיפוש שם החברה ישראייר, הצליחו להתברג במקומות הראשונים בחיפוש.
הפצצה נוספת שבוצעה בידי ישראלים בשנת 2007 גרמה לכך שהתוצאה הראשונה בחיפוש הביטוי 'כישלון חרוץ' היה עמוד קורות החיים של ראש הממשלה אהוד אולמרט.
מרכזיותה של החברה בשוק האינטרנט העולמי הוביל לביקורת על החברה בשלל נושאים, בין היתר בענייני פרטיות, זכויות יוצרים וצנזורה.