tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
שוטר שפעל לחילוץ הנוסעים ירה באוויר כדי להרחיק את התוקפים.
יושבי הרכב נפגעו באורח קל.
היו התפרעויות באבו תור ובואדי אל-ג'וז.
פלסטינים רבים נכחו בהר הבית והציתו את האזור.
בשעה 17:00 אחר הצהריים, הזרוע הצבאית של חמאס הציבה אולטימטום לממשלת ישראל לפיו עליה לפנות את הכוחות הישראלים מאל-אקצא, עד השעה 18:00. בשעה 18:02 החל החמאס בשיגור רקטות אל עבר יישובי עוטף עזה, ואזור ירושלים.
לאחר הירי, כוחות המשטרה פינו את המשתתפים במצעד ריקוד הדגלים.
ירי הרקטות מרצועת עזה לכיוון ישראל נמשך גם בלילה.
כתגובה, פתח צה"ל ב-"מבצע שומר החומות" שבמהלכו חיל האוויר הישראלי תקף וחיסל מספר בכירים ברצועת עזה, דוגמת מוחמד עבדאללה פאייד, מפקד בזרוע הצבאית של חמאס.
בשעות הלילה, בעקבות התפרעויות וירי זיקוקים בהר, נדלק עץ ברוש בהר הבית ושרפה פרצה במקום.
האש לא פגעה במסגד אל-אקצא.
בעקבות השרפה פינו כוחות המשטרה את המתפללים היהודים מרחבת הכותל המערבי.
באירועים בירושלים, השתתפו גם ערבים מהצפון ומהמשולש.
לאחר המהומה במסגד אל-אקצא, פלסטינים רבים קיבלו הודעת איום לטלפונים הניידים שלהם מהמודיעין הצבאי הישראלי, "שלום!
זוהית כחלק מאנשי המהומה במסגד אל-אקצא.
בחלק מהימים הבאים דווח על התפרעויות ועימותים בחלק משכונות מזרח הבירה.
ב-21 במאי, לאחר מבצע שומר החומות, היו הפרות סדר בהר הבית.
שוטר הותקף על ידי ערבי.
כמו כן באותו היום, פורסם תיעוד של נער ערבי בועט בשוטר בהר הבית, ותיעוד של נער ערבי מחווה אצבע משולשת כלפי שוטרי מג"ב, בשני המקרים השוטרים נמנעו מלהגיב.
בשכונת א-טור תקפו שני צעירים ערבים רכב של משפחה יהודית באבנים ובלוקים.
ופצעו בראשה תינוקת בת שבעה חודשים.
הם נעצרו לאחר מספר ימים.
המהומות בישראל (2021), או פרעות תשפ"א, היו רצף של אירועים אלימים רחבי היקף, בעיקר בין אזרחים ערבים ישראלים ופלסטינים לכוחות הביטחון הישראליים, שהתרחשו בחודש מאי 2021 במאות מוקדים במדינת ישראל.
במהלך המהומות נהרגו שלושה אזרחים ונפצעו מאות.
באירועים נגרמו נזקים כבדים בגוף וברכוש המוערכים בעשרות מיליוני ש"ח.
המהומות בירושלים פרצו על רקע תסיסה בעיר, שהלכה וגברה במהלך חודש הרמדאן.
האירועים החלו במחאה של תושבי שייח' ג'ראח הערבים על הכוונה לפנותם מבתיהם, המשיכו בעימותים של ערבים בשער שכם, והתפשטו לעימותים בין מוסלמים לשוטרים בהר הבית.
לאחר יידוי אבנים ממסגד אל אקצא, המשטרה פרצה להר הבית תוך שימוש ברימוני הלם.
בעקבות האירועים חמאס שיגר אולטימטום הדורש מישראל לפנות את כוחותיה מהר הבית ושייח ג'ראח, ועם פקיעת האולטימטום ב-10 במאי 2021 (ביום ירושלים) שיגר ארגון הטרור מטח רקטות מרצועת עזה לאזור ירושלים ולערים אחרות.
בתגובה פתחה ישראל במבצע שומר החומות.
החל מליל 10 במאי התפשטו המהומות מירושלים לערים ערביות ומעורבות בישראל.
במהלך חג השבועות נרשמה רגיעה הדרגתית במקביל לפריסת כוחות רבים של משטרה ומג"ב באזורי העימות.
במהלך המהומות בלוד נפצע אנושות בראשו יגאל יהושע, יהודי בן 56, מאבנים שערבים השליכו עליו בלוד ולבסוף נפטר מפצעיו.
יהודי בן 84, אַבִּי הר-אבן, לשעבר מנהל סוכנות החלל הישראלית, מת מפצעיו כתוצאה מהצתה על ידי אזרחים ערבים בעכו.
במהלך התפרעות בלוד שיזמו ערבים, נהרג מוסא חסונה, ערבי ישראלי בן 32 מירי של יהודי; מוחמד כיואן בן 17 מאום אל-פחם נפצע קשה בראשו מירי של שוטר, כשישב ברכב נוסע שנחשד בפיגוע דריסה.
כיואן מת מפצעיו כעבור שבוע.
כוחות מד"א דיווחו כי טיפלו ב-196 נפגעים, 10 קשה, 30 בינוני ו-155 במצב קל.
מספר השוטרים שנפגעו הוערך בכ-300. בנוסף, 27 פלסטינים נהרגו ואחרים נפצעו ביהודה ושומרון, במהלך עימותים או פיגועים.
על פי דוח מבקר המדינה במהומות נהרגו שלושה אזרחים ונפצעו מאות (ובכללם כ-306 שוטרים) בכ-520 מוקדי אירועים מתועדים שבשיאם השתתפו, על פי הערכת גורמי ביטחון מוסמכים, כ-6,000 תושבים מקרב ערביי ישראל.
על פי הודעת פרקליטות המדינה ב-19 במאי 2022, כשנה לאחר תחילת המהומות, הגישה הפרקליטות כתבי אישום נגד כ-616 נאשמים מקרב העצורים, רובם המכריע (89%) ממוצא ערבי.
למעלה מרבע מהנאשמים היו קטינים.
כחלק מההתמודדות עם האירועים תוגברו כוחות משטרת ישראל בכוחות משמר הגבול.
שירות הביטחון הכללי פרסם הודעה חריגה לאור התגברות האירועים האלימים, וקבע כי מדובר בטרור.
במהלך האירועים ולאחריהם בוצעו מעצרים והוגשו כתבי אישום.
הביטוח הלאומי הודיע כי מי שיוכר על ידי משרד הביטחון ככזה שנפגע במהומות, יזכה להכרה כנפגע פעולת איבה.
כמו כן פורסם שלהערכת השב"כ 85 אחוז ממפירי הסדר הערבים - הם בעלי רקע פלילי, אך עם שוך המהומות, ולאחר ניתוח נתונים חלקיים, דווח כי רק פחות מעשרה אחוזים ממפירי הסדר הערבים היו בעלי תיק פלילי קודם.
לאחר האירועים, אישרה הממשלה תוכנית חירום.
מפכ"ל המשטרה תמך שמג"ב תתפקד גם כמשמר לאומי.
ביוני 2022, הוצג המשמר הלאומי הישראלי, כחלק ממשמר הגבול.
עיקר המהומות בירושלים התרחשו באזור שער שכם, הר הבית והשכונות שייח' ג'ראח ושמעון הצדיק.
מהומות של ערבים בהר הבית התרחשו לאורך כל חודש הרמדאן.
בשל המהומות נסגר הר הבית לעליית יהודים ב-9 במאי, יום ירושלים.
בערב לפני כן התבצרו מאות מוסלמים על הר הבית ואגרו נשק קר כהכנה לעימותים שאכן אירעו בשעות הבוקר, במהלכם נפצעו מפגינים ושוטרים.
בהמשך המהומות שוב נכנסו שוטרים לתוך מסגד אל-אקצא לאחר שמתפללים יידו אבנים.
במהלך יום ירושלים, לאחר שהודיעה המשטרה על איסור כניסה של יהודים להר הבית ניסו עשרות יהודים לפרוץ להר.
בהמשך יום ירושלים ערבים שיגרו זיקוקים ואף ניסו לזרוק אבנים על החוגגים את יום ירושלים ברחבת הכותל, והציתו עץ בהר הבית, מה שיצר שרפה בהר.
המשטרה עצרה את החגיגות בכותל לזמן ממושך.
ב-14 במאי הותקפו שוטרים בהר הבית בידי פורעים ערבים שהשליכו אבנים לעברם.
בתגובה לכך הדפו כוחות המשטרה את הערבים בחזרה לשטח הר הבית.
המהומות ובכללם תקיפות שוטרים המשיכו גם בשבוע שלאחר מכן.
ב-23 במאי הותר מחדש ליהודים לעלות להר הבית.
בנוסף באותו היום נעצרו 33 חשודים בחשד להפרות סדר במזרח העיר.
מאות ערבים התעמתו עם שוטרים ותקפו יהודים באזור שער שכם מדי לילה מתחילת הרמדאן, בטענה שמחסומים משטרתיים מפריעים לשגרת חייהם ברמדאן.
ב-26 באפריל לאחר שהורתה המשטרה על הורדת המחסומים, הסירו פורעים ערבים את המחסומים בעצמם, והפרות סדר אלימות הכוללות פגיעה בשוטרים וירי זיקוקים לעבר הכוחות נמשכו.
ב-13 במאי 2021 תקפו מספר ערבים עובר אורח חרדי סמוך לשער שכם, ופצעו אותו באורח קל.
ב-10 במאי 2021 ביצעו לפחות עשרה ערבים ניסיון לינץ' בשלושה יהודים שעברו עם רכבם סמוך לשער האריות, ופצעו אותם באורח קל.
בשבועות שלפני חודש הרמדאן ובמקביל למהומות בהר הבית, התגבר השימוש ברשתות חברתיות לצורכי טרור, תופעה שקיבלה את הכינוי העיתונאי "טרור הטיקטוק" או "אינתיפאדת הטיקטוק" - זאת על אף שטיקטוק לא הייתה הפלטפורמה העיקרית ששימשה לקידום מעשי טרור, אלא ככל הנראה טלגרם.
ברצף של מספר ימים, החל ב-15 באפריל, הוצגו בכלי התקשורת סרטונים בעלי אופי אלים שהפכו ויראלים ברשת הטיקטוק ובפלטפורמות רשת אחרות, בהם מספר ערבים ישראלים הצטלמו כשהם נוקטים באלימות והשפלה כלפי יהודים בישראל, בעיקר בעלי חזות חרדית.
צעירים ערבים רבים החלו להעלות סרטונים בהם הם נראים תוקפים שוטרים, משפילים עוברי אורח חרדים, מכים יהודים ומבזים סמלים ישראליים.
כתגובה, כעבור שישה ימים של אירועים הפגינו אנשי ארגון להב"ה בשער שכם מול המפגינים הערבים וקבוצות של יהודים תקפו ערבים במרכז העיר.
להלן מספר סרטונים שהופצו ברשתות החברתיות והוזכרו בכלי התקשורת:
ב-15 באפריל 2021, יום העצמאות, נער ערבי תקף נער חרדי וסטר לו בזמן נסיעה ברכבת הקלה בירושלים.
אירוע זה החל את התופעה ברמדאן 2021.
ב-19 באפריל 2021, סרטון של ערבי ששופך במפתיע קפה רותח על יהודי בשער שכם.
שלושה חשודים נעצרו לחקירת משטרה.
הפוגע הפיץ בטיקטוק סרטון נוסף של פגיעה בחרדי כיומים קודם, במצטבר ידוע על שלושה אירועים בהם מוערב אותו תוקף.
ב-26 באפריל הוגש נגדו כתב אישום.
ב-24 באפריל 2021, צעיר שטייל עם כלבו הותקף באלימות קשה בידי קבוצת ערבים, התקיפה נמשכה מספר דקות, כשכל העת מצלמים המשתתפים את האירוע.
עדי ראייה יהודים הזעיקו משטרה, ורק לאחר הגעתה הצליח להיחלץ מתוקפיו.
פונה לבית חולים כשהוא חבול בכל חלקי גופו.
הצעיר סובל מצלעות וחוליות שבורות.
שב"כ, משטרת ישראל וימ"מ עסקו במעצר המשתתפים.
עוד באותו יום, זוג נשוי שצעד בגבעה הצרפתית הותקף על ידי חבורת ערבים.
בשכונת שייח' ג'ראח התחוללו מהומות אלימות והפגנות מצד תושבי השכונה, בשל כניסה של עמותות יהודיות לבתים בשכונה לפי הכרעת בית המשפט העליון בנושא.
נערכו התפרעויות, הפרות סדר, יידוי אבנים וחפצים והותקפו שוטרים ואזרחים.
המאבק בשייח' ג'ראח ככל הנראה הפך לזרז ליצירת לגיטימציה למהומות בקרב ערביי ישראל ועזר להסלמה.
ב-6 במאי 2021 התחזקו המהומות בשייח' ג'ראח לאחר שלא הושגה הסכמה בין היהודים והמוסלמים בעניין בעלות על הדירות בשכונה, ומתוך מחאה ערבית על ההכרעה של בתי המשפט בישראל.
ב-11 במאי נפצעו במהומות מאות מפגינים ערבים שהתפרעו וניסו לפגוע בכוחות.
ב-12 במאי הפרו פורעים ערבים את הסדר ויידו אבנים לעבר כלי רכב של יהודים, המשטרה עצרה עשרה פורעים.
אחרי יומיים של רגיעה יחסית בירושלים, התחדשו העימותים בין ערבים, יהודים וכוחות הביטחון בשכונה.
יהודים הגיבו בירי חי לעבר פלסטינים תושבי השכונה שירו לעברם זיקוקים והמשטרה פיזרה בכוח הפגנה של כ-300 פעילי שמאל יהודיים מהמקום.
ב-14 במאי התפרעו בשכונה עשרות פורעים ערבים ושניים נעצרו בחשד שירו לעבר שוטרים.
כעבור יומיים מחבל ערבי ביצע פיגוע דריסה בשכונה ופצע 7 לוחמי מג"ב, המחבל חוסל.
לאחר הפיגוע התפתחו במקום עימותים בין שוטרים לתושבים ערבים.
ב-16 במאי הותקף יהודי עובר אורח על ידי ערבי בשכונה.
ב-23 באפריל, צעירים ערבים יידו אבנים על רכב בו נהג יהודי.
הנהג נטש את הרכב וניסה להימלט רגלית אך נתפס על ידי המון ערבי שביצע בו ניסיון לינץ'.
רכבו נשרף והוא פונה לבית החולים.
ב-24 באפריל, קבוצת ערבים ביצעה ניסיון לינץ' ביהודי שטייל עם כלבו.
ב-10 במאי, יום ירושלים: מאות ערבים התפרעו בהר הבית.
6 יהודים נפגעו מהתפרעות של ערבים סמוך להר הצופים.
ליד שער האריות נעשה ניסיון לבצע לינץ' ברכב בו נסעו מספר יהודים.
המשטרה הרחיקה את הפורעים באמצעות ירי.
בהמשך היום נורו רקטות מעזה לכיוון ירושלים.
ב-13 במאי יהודי עובר אורח הותקף בידי מספר ערבים בהגבעה הצרפתית.
מוקדם יותר הותקף ערבי על ידי יהודים.
לפני כן, התוקפים התפרעו בעיר.
ב-14 במאי עימותים התחדשו במספר שכונות במזרח ירושלים.
ב-15 במאי נמשכו העימותים וההתפרעויות בצפון ובמזרח ירושלים.
ב-16 במאי אירעו עימותים והתפרעויות בכמה שכונות.
ב-18 במאי, התפרעויות בשער שכם והפגנה שהפכה להפרת סדר בשייח ג'ארח.
ב-21 במאי, הפרות סדר בהר הבית.
באותו יום ערבים תקפו יהודי שהיה ברכבו באזור הגבעה הצרפתית.
ב-18 באפריל 2021 הותקפו באלימות ברחובות יפו ראש ישיבת שירת משה ומנכ"ל הישיבה על ידי שני ערבים.
נגד התוקפים הוגש כתב אישום.
לאחר האירוע הזה החלו מהומות ביפו ועימותים אלימים בין המשטרה לערבים בעיר.
ב-10 וב-11 במאי, התקיימו הפגנות אלימות של תושבים ערבים בשטח העיר.
הפורעים הערבים הציתו פחי אשפה, שברו תחנות אוטובוס ושיגרו נפצים וזיקוקים לעבר כוחות המשטרה שהיו במקום.
הם מחו על פעולות המשטרה בירושלים ועל "נוכחות המתנחלים בהר הבית".
יהודי שעבר במקום וצילם את התפרעותם הותקף על ידם ובוצע בו ניסיון לינץ'.
ב-13 במאי ביצעו צעירים ערבים ניסיון לינץ' בחייל בן 19 ופצעו אותו באורח קשה.
החייל פונה לבית החולים איכילוב בתל אביב.
בפוסט שפורסם על ידי יהודים המזוהים עם ארגון "לה פמיליה" נכתב: "מחאה נגד הערבים, צעדה מכיוון שכונת התקווה לכיוון יפו", ופורסמה קריאה לרצוח ערבים.
ב-14 במאי הוצתו בשכונת עג'מי ביפו חמישה בתים בידי פורעים ערבים, ארבעה מתוכם של יהודים ואחד בבעלות ערבית.
ילד ערבי בן 12 נכווה בפניו בעקבות השלכת בקבוק תבערה לתוך סלון ביתו על ידי מתפרעים ערבים.
הוא פונה לבית החולים, עם כוויות בינוניות-קשות.
ב-5 בספטמבר 2023, לאחר חתימה על הסדר טיעון, נדונו אחמד דאוד וריזק ג'רבוע לשבע שנות מאסר, ראאד ג'רבוע נידון לשש שנות מאסר, ועל שלושתם יחדיו הוטל תשלום פיצויים של 850 אלף שקלים.
המשטרה עצרה שני ערבים תושבי המקום החשודים בזריקת בקבוק התבערה, שטעו בזיהוי תושבי הבית, וזרקו אותו על בית המשפחה הערבית.
בהמשך הותקף ביפו עיתונאי על ידי ערבים והותקף גם תושב יהודי על ידי שני ערבים בשדרות ירושלים.
המהומות בלוד פרצו ב-10 במאי בשעות הערב, כשערבים־ישראלים החלו להתפרע בעיר, חלקם תושבי מזרח ירושלים.
אירועי האלימות כללו הרס מצלמות העירייה ועקירת תמרורים, יידויי אבנים ובקבוקי תבערה, ירי, השחתה והצתה של בתי כנסת, הצתת המכינה הקדם־צבאית "מעוז" בעיר, הצתת בית ספר, מוסדות ציבור, בתי יהודים, פחי אשפה, ארונות חשמל, מכוניות פרטיות וניידות משטרה.
בליל־המהומות הראשון, ירה יהודי לעבר קבוצת מתפרעים ערבים שסיכנו את חייו והרג צעיר ערבי.
למחרת, יהודי נפצע אנוש בראשו מפגיעת אבנים שהושלכו לעברו על ידי מתפרעים ערבים, ונפטר מפצעיו לאחר שבוע.
במהלך הימים הבאים גברה המתיחות בעיר, והגיעו ללוד מתנדבים יהודים, חלקם פעילי ימין קיצוני, במטרה להגן על התושבים היהודים.
חלק מפעילי הימין התעמתו עם ערבים ופגעו ברכוש.
כחלק מההתמודדות עם האירועים, תוגברה המשטרה בכוחות משמר הגבול, הוכרז אירוע חירום אזרחי והוטל עוצר לילה בעיר.
ב-10 במאי 2021 ברמלה הותקפו בית כנסת, נבזזו חנויות, הוצת בית הקברות היהודי בעיר והושחת אוטובוס של אגד.
במהלך ההתפרעויות הותקפו באבנים בתי יהודים בעיר, הוצתו כלי רכב ונורו זיקוקים לעבר שוטרים ועוברי אורח.
ב-11 במאי 2021, הוצתו חלקים מהשוק המקומי, בית העלמין המוסלמי בעיר הועלה באש, ושרפה הוצתה בבית פרטי.
במקביל הגיעו מאות פעילי ימין להפגנה בעקבות קריאה של ח"כ איתמר בן גביר ואנשי להב"ה לאזור קניון עזריאלי בעיר.
המפגינים ניסו לתקוף נהג ערבי, וכן ניסו לרוץ ולפרוץ לעבר השכונה בעיר העתיקה שבה היו יום קודם מהומות.
בהפגנה הותקף גם העיתונאי ברוך קרא.
על פי עדויות, המפגינים נשארו שעות רבות אל תוך הלילה, וחסמו את הכביש ליד קניון עזריאלי.
הם הכו עוברי אורח שנחשדו כערבים ורגמו באבנים מכוניות של ערבים.
בצומת רמלה-מרכז נפצע שוטר כתוצאה מירי של ערבים.
ב-13 במאי, תושבי רמלה טענו כי נזרק מטען צינור, וירי חי התבצע ברחוב שמואל הנביא לכיוון שתי נשים יהודיות, וגם דיווחו על יידוי אבנים.
יום קודם לכן הוצתה מכונית.
ראשי החמולות ברמלה, יחד עם המשטרה ופרנסי העיר, ניסו למנוע אלימות וכניסת מתפרעים מחוץ לה.
ב-15 במאי הוצתה חנות בבעלות יהודית בשוק העירוני בעיר.
ב-30 במאי, לאחר סיום מבצע שומר החומות, בוצע בעיר פיגוע דריסה בו נרצח דסטאו ביסט, עולה חדש מאתיופיה, על ידי מחבלים ערבים שנסעו ברכבם.
לאחר חקירת המשטרה האירוע הוגדר כאירוע על רקע לאומני וכפיגוע.
למרות זאת, נכון לפברואר 2024 דסטאו ביסט טרם הוכר כנפגע פעולות איבה.
מהומות בבית החולים אסף הרופא
במהלך הלילה שבין 10 ל-11 במאי, התגודדו ברחבת המיון של בית החולים אסף הרופא בצריפין מאות מתפרעים ערבים שהגיעו למקום בעקבות קליטת חבריהם הפצועים מהפרות הסדר בלוד וברמלה.
המתפרעים השליכו אבנים, השחיתו ציוד, קיללו ואיימו על הצוותים הרפואיים שהסתתרו מחשש לחייהם.
כמו כן הופנו איומים מפורשים כלפי ערבים בצוות הרפואי על כך שהם ממשיכים לעבוד בחדר המיון בתקופה זו, ולא מזדהים עם הפורעים.
ב-11 במאי הוצתו על ידי ערבים בעכו מסעדת הדגים ומלון האפנדי שבבעלות אורי ירמיאס וכן נקודת המשטרה בעיר העתיקה.
במלון שהה אבי הר-אבן שנפצע קשה ממהצתה, וכעבור שלושה שבועות נפטר מפצעיו.
בנוסף מספר אנשים נפצעו קל מההצתות.
ב-12 במאי ביצעו פורעים ערבים לינץ' בשלושה אזרחים יהודים ופצעו אחד מהם אנושות.
נוסף על כך, נעצר פורע ערבי על שירה לעבר לוחמי מג"ב בעיר.
הלוחמים השיבו באש ופגעו ביורה, שנפצע באופן בינוני.
ב--14 במאי הציתו ערבים חלקים מתיאטרון בבעלות ערבית ויהודית, ותועדה גם ביזה.
ב-9 וב-10 במאי הפגינו עשרות ערבים במושבה הגרמנית בחיפה, התעמתו עם השוטרים ויידו לעברם בקבוקים ואבנים, והבעירו צמיגים ברחוב בן-גוריון, הרחוב המרכזי במושבה הגרמנית.
15 חשודים שהגיעו מחיפה, טייבה וסכנין והשתתפו בהתפרעות נעצרו.
ב-11 במאי, התקיימו הפגנות של הציבור הערבי.
בחיפה הפגינו כ-500 צעירים, תלו דגל פלסטין וירו כמה זיקוקים.
המשטרה הגיבה בירי רימוני הלם.
ב-12 במאי, צעיר ערבי שנקלע בערב עם רכבו לתהלוכת ימין קיצוני, הצועדת בחיפה, הותקף על ידי המפגינים שניסו לעשות בו לינץ' ונפצע באורח בינוני.
במקביל, התקיימו עימותים אלימים בין כמאה מפגינים יהודים למשטרה, במושבה הגרמנית בעיר.
ב-13 במאי התפרעו ערבים בעיר, רגמו אוטובוס באבנים בשכונת הדר ופצעו אישה מבוגרת במצב קל.
גבר יהודי שעשה את דרכו לביתו בשכונת קריית אליעזר הותקף על ידי עשרות ערבים משולהבים, שחבטו בראשו בחוזקה עד שאיבד את הכרתו, וגרמו לו חבלות קשות בראשו ובגופו.
במקביל, ערבים חמושים בנשק קר, חפשו לכלות את זעמם על בתי עסק, ריהוט רחוב, פחי אשפה, עמודי תאורה, רמזורים, תמרורים ושלטי הכוונה.
מסעדנים בשדרות בן-גוריון, הרחוב הראשי של המושבה הגרמנית, המתויירת בדרך כלל, גייסו לערב הזה את אנשי הצוות זה היום שני-שלישי ברציפות, וישבו מבוצרים בתוך החנויות כדי להגן על הרכוש בגופם, אם יגיעו הפורעים.
יהודים המזוהים עם הימין הפגינו בעיר, מלווים בניידות משטרה, צעקו קריאות קצובות של "מוות לערבים", גרמו נזק למכוניות חונות, יידו אבנים לעבר בתים של ערבים ותקפו ערבים שנקרו בדרכם במושבה הגרמנית.
התקפות נגד ערבים נרשמו גם בשכונת עין הים וקריית אליעזר.
ב-14 במאי צוותים סמויים של המשטרה התארגנו ברכבים אזרחיים לא מזוהים ופעלו על פי המודיעין שהתקבל במטרה למנוע אלימות.
העיתונאי מוחמד חטיב, שעשה את דרכו לעבודתו הותקף על ידי יהודים, בנוסף לכך הותקף צעיר יהודי בידי חבורה של ערבים ברחוב אלנבי.
במקביל, בית הכנסת "שערי תורה" ברחוב הגיבורים ניזוק בעקבות התפרעויות.
ב-15 במאי בוצע ניסיון פיגוע דריסה, הנהג נמלט תוך כדי שכוחות משטרה יורים לעברו.
ב-16 במאי ניזוק בית הכנסת "פאר ישראל" ברחוב הירדן בשכונת תל עמל בעקבות התפרעויות.
הפגנות התרחשו ביישובים ערביים רבים ובכללם יישובים של בדואים בגליל.
מאז מוצאי שבת, 8 במאי, המשטרה הורתה לסגור כבישים בגליל עם רדת החשכה ולא לאפשר לתושבים היהודים לנוע בדרכים.
בנוסף, נקלע קצין מג"ב למארב של עשרות צעירים ערבים שחסמו את דרכו ליד צומת עילוט, והשליכו לעברו זיקוקים ואבנים.
לאחר שירה באוויר הצליח השוטר להימלט, אך בתיעוד נראים המתפרעים ממשיכים לגרום נזק לרכב.
ב-9 במאי נערכה בנצרת הפגנת הזדהות עם תושבי שייח ג'ראח מול תחנת המשטרה בעיר.
במקום הובערו צמיגים והתפתחו עימותים שהובילו למעצר של כמה מהמשתתפים.
ב-10 וב-11 במאי, בתום לילה של התפרעויות במחוזות הצפוניים של המשטרה, נעצרו קרוב ל-100 מתפרעים ערבים שהפגינו, חסמו כבישים, הציתו צמיגים ופחי אשפה וגם תקפו עוברי אורח ושוטרים.
הותקפה תחנת המשטרה בכפר מנדא.
בכביש 79, באזור היישוב הבדואי ביר אל-מכסור, השליכו מתפרעים אבנים לעבר רכב חולף, ונהגו, כבן 25, נפצע באורח קל.
מחלף המוביל - נחסם לפרקים בצמיגים ופחים בוערים.
בכביש 85 באזור היישוב נחף.
המפגינים פוזרו באמצעות ירי רימוני הלם.
בפאתי הכפר שייח' דנון הותקפה ונפגעה משפחה יהודית מהיישוב טל אל.
בציפורי - מאות ערבים ישראלים הבעירו צמיגים וחוסמים כבישים
בכפר כנא בשני מקרים שונים ביצעו מתפרעים ערבים ניסיונות לינץ' ביהודים.
בטובא-זנגרייה, הציתו את נקודת המשטרה וירו לעבר שוטרים.
במג'ד אל-כרום מאות ערבים ידו אבנים לעבר תחנת המשטרה, רכבי משטרה ניזוקו.
בעכו היו עימותים קשים, כשכוחות משטרה גדולים מנעו יציאת מפגינים לכיוון העיר המנדטורית.
במחאות שהתקיימו בחיפה, עכו, אבו סנאן ובסמת טבעון נעצרו 26 בני אדם.
בג'סר א-זרקא נעצרו שלושה חשודים בזריקת אבנים והבערת צמיגים.
בעיר העתיקה בעכו פונתה אכסניה שתושבים גרמו לה לה נזק קשה, מחשש לשוהים בה.
המקום הוצת וגם מסעדות נקודות משטרה מקומית וכדומה.
אוטובוס שבו שהו חיילים נרגם באבנים בוואדי עארה.
הפגנות נוספות התקיימו בין היתר בבענה, סח'נין, נצרת, עילוט, משהד, זרזיר, ואדי סלאמה ועוד.
בכל האירועים, המשטרה עצרה 151 חשודים בהפרות סדר.
בטבריה, מפגן תמיכה בכוחות הביטחון הידרדר למהומה לאחר שנהג ערבי ככל הנראה נקלע למקום עם רכבו ואז הותקף באלימות.
המפגינים טענו מנגד שהנהג ניסה לדרוס אותם.
נוסף על כך, במרכז העיר, יהודים פגעו בעסקים וכלי רכב של ערבים, לדבריהם כנקמה על האירועים בלוד.
בטמרה ערבים ביצעו ניסיון לינץ' ביהודי עובר אורח שנקלע שם ברכבו.
חסימות דומות התבצעו בשל מהומות של תושבי ערבים מהאזור: כביש 85 (עכו-כרמיאל) וכביש 784 בין כרמיאל למשגב נסגרו בשעות החשיכה מאחר שפורעים הבעירו עליהם צמיגים ויידו אבנים.
גם בגליל התחתון היו חסימות ואלימות לאורך כבישים מרכזיים, בין השאר בצומת המוביל, בכביש 77 לכיוון טבריה, בכביש 79 לכיוון נצרת ועוד.
בג'סר א-זרקא נסגר כביש החוף בעקבות התפרעויות של ערבים, המתפרעים השליכו אבנים על מכוניות בכביש החוף הישן מפורדיס.
פעילי ימין קיצוני פעלו לתקוף ערבים ונעצרו על ידי המשטרה.
נעצרו 36 בהפגנות אלימות שאירעו בג'סר א-זרקא, ואדי עארה וחדרה.
תושבים מאור עקיבא יידו אבנים לעבר כלי רכב של ערבים ושרפו צמיגים בצומת ברניצקי.
בכפר קרע יודו אבנים ונשרפה נקודת השיטור המקומית.
ערבים ביצעו ניסיון לינץ' ביהודים.
באום אל-פחם נקלעה משפחה יהודית לעיר והותקפה בידי ערבים בעיר שפצעו אותם במצב קל.
בכפר מנדא התפרעו ערבים, ירו זיקוקים ויידו אבנים בעקבות הפרת הסדר נחסם כביש 784.
בין צומת פאחם לצומת מוסמוס התפרעו ערבים, יידו אבנים לעבר שוטרים וירו זיקוקים, 11 נעצרו.
בבאקה אל-גרבייה התפרעו ערבים ויידו אבנים לעבר שוטרים.
בקלנסווה הציתו ערבים את תחנת המשטרה המקומית.
בנצרת התפרעו ערבים, וקראו קריאות בשבח החמאס.
בנחף הפרו את הסדר ערבים, זרקו אבנים וירו זיקוקים לעבר שוטרים.
בסכנין התפרעו מספר ערבים וירו זיקוקים לעבר שוטרים.
היישוב מורשת נחסם כליל לתנועה עקב הפרות סדר של תושבי הכפרים הסמוכים.
בקריית אתא, יהודים ניסו לתקוף נהגים ערבים בכביש ביאליק.
כמה כבישים בצפון נחסמו בגלל הפגנות.
שייח כמאל ח'טיב, סגן יו"ר הפלג הצפוני של התנועה האסלאמית, נעצר בכפר כנא בחשד לעברת המרדה.
לאחר מכן פרצו מהומות במועצה המקומית - ולפחות 30 בני אדם נפצעו, ארבעה מהם במצב קשה.
בשפרעם הושלכו בקבוקי תבערה לעבר חניון אגד ו-3 אוטובוסים נשרפו כליל.
בכפר סאלם בוצע ניסיון לינץ' בידי ערבים כלפי משפחה יהודיה שנקלעה לכפר בטעות.
חלקם אף קראו לחמאס להפציץ את תל אביב.
בדיר אל אסד התפרעו ערבים יידו אבנים וירו זיקוקים לעבר כוחות משטרה.
בנצרת התפרעו ערבים והתעמתו עם כוחות הביטחון.
המושב מי עמי הותקף בידי ערבים מאום אל פאחם שהקיפו את המושב וזרקו לעברו אבנים.
בטבריה, לוחמי מג"ב עצרו ארבעה ערבים שהשתוללו עם אלות בעיר.
בכביש 375 יידו פורעים אבנים לעבר כלי רכב כוחות משטרה עצרו חלק מהמתפרעים.
באום אל-פחם נעצר תושב בחשד שהצית נקודת משטרה בעיר.
בג'סר א-זרקא יידו ערבים אבנים לעבר כביש החוף, שניים נעצרו.
נחסם כביש 65 לתנועה מצומת מחצבות ורד לצומת מגידו עקב התפרעויות של ערבים.
במהלך המהומות בעיר שפרעם ביצעו ערבים תרגיל הונאה לכוח כיבוי אש.
תושבים מהעיר התקשרו לכיבוי אש ודיווחו על שרפה בבניין בעיר.
לצוות שיצא לזירה פורעים רגמו אותם עם אבנים ופצעו אחד מהם בעינו.
בג'סר א-זרקא יידו מתפרעים ערבים אבנים ירו זיקוקים לעבר כוחות משטרה.
בפוריידיס התפרעו ערבים זרקו אבנים וירו זיקוקים לעבר שוטרים.
באום אל פאחם התפרעו ערבים, המשטרה ירתה באוויר.
כביש 754 בין ריינה למחלפון בית רימון (דרך כפר כנא) נחסם בגלל חשש להפרות סדר.
ב-12 במאי נבלמו יהודים בבת ים על ידי המשטרה לאחר שהתכוונו להגיע ליפו ולהתעמת עם תושבי המקום, לטענתם כדי "להחזיר את הכבוד היהודי".
הללו התארגנו דרך הרשתות החברתיות.
הם המשיכו לכיוון טיילת העיר בסמוך לחוף הים, שם התנפלו על חנויות אשר בבעלות ערבית.
הפורעים היהודים ניפצו את חלונות הראווה של העסקים ובזזו חלק מהם, בעיקר מוצרי מזון ושתייה.
כל זאת ללא נוכחות משטרתית כלל.
כשעתיים לאחר מכן בוצע ניסיון לינץ' בנהג ממוצא ערבי, הנהג נפצע קשה.
גם נזרקו אבנים ונופצו כל חלונות הרכב שלו.
עד להגעת לבוא השוטרים לנקודה שמרו על התושב, שכבר איבד את הכרתו, עוברי אורח אחרים ממוצא יהודי.
לפי עדויות, אנשי לה פמיליה שהתפרעו הצליחו להגיע ליפו בשעות הלילה, לאחר האירועים בבת ים.
שישה חשודים באירוע נעצרו לאחר חקירה משטרתית.
כנגד שישה מהם הוגש כתב אישום.
אירוע שלא זכה לחשיפה בתקשורת בזמן המהומות אלא מספר שבועות לאחר מכן הוא תקיפה ודקירה של ערבי בשנות השישים לחייו מטייבה סמוך למסגד סידנא עלי בהרצליה.
הקורבן פונה לבית חולים כשהוא פצוע בינוני.
שבעה יהודים נעצרו בחשד לתקיפה על רקע לאומני וכנגד חמישה תושבי פתח תקווה הוגש כתב אישום.
לדברי חוקרי המשטרה והשב"כ השתתפו בתקרית 15 צעירים רעולי פנים.
בוואדי עארה חסמו המפגינים את כביש 65 לפרקי זמן ממושכים, ובשתי הזדמנויות שונות פגעו בשוטרים וניסו לדרוס אותם.
שני שוטרים נפצעו באורח קל.
המשטרה עצרה בשני האירועים 31 מתפרעים.
תקיפת אזרח יהודי, אשר נקלע להתפרעויות אלימות במיוחד בכפר קרע סמוך לכביש 65, בזמן שנהג ברכבו.
בטייבה - מפגן תמיכה בחמאס ועימותים עם המשטרה.
בג'לג'וליה, טייבה וקלנסווה הוצתו צמיגים בכניסה לערים.
סמוך לגשר טייבה מאות מתפרעים ערבים הבעירו צמיגים וחלקם השליכו אבנים ובקבוקי תבערה לעבר שוטרים, אדם אחד נעצר.
בטירה, נעצרו שלושה מתפרעים לאחר שמאות צעירים יידו אבנים ובקבוקי תבערה לעבר השוטרים, אמבולנס שעבר במקום נרגם באבנים.
גם בכפר קאסם נרשמו מהומות.
במהלך מחאה אלימה באום אל-פחם נזרק בקבוק תבערה לקבוצת שוטרים.
במהלך הסריקות אחר משליך הבקבוק בוצע ירי לכיוון כוח השוטרים ולוחם משמר גבול נפצע באורח בינוני, צוותי מד"א שבאו לפנות את הפצוע הותקפו.
ניסיון לינץ' במשפחה יהודית שנקלעה בטעות לכפר קרע, במהלכו רגמו ערבים את רכבם במטח אבנים ונעשה ניסיון לפתוח את דלתות הרכב ולפגוע בנוסעיו.
מוחמד מחאמיד כיואן, בן 17, נורה בראשו כשישב ברכב במהלך עימותים באום אלפחם.
הוא מת מפצעיו כעבור שבוע.
באום אל-פחם חילצה המשטרה משפחה יהודית שנקלעה בטעות לאזור והותקפה.
בני המשפחה - הורים ושלושת ילדיהם הקטנים - נפצעו קל ופונו לטיפול רפואי במרכז הרפואי העמק לאחר שהצליחו להימלט ממקום התקיפה.
פיגוע ירי ליד הכפר זלפה.
בערערה התפרעו ערבים וירו זיקוקים לעבר כוחות משטרה.
תושבים התעמתו עם שוטרים, ושרפה הוצתה ליד בניין העירייה.
בעקבות העימותים נעצרו חמישה בני אדם.
בטייבה התפרעו ערבים המשטרה פיזרה אותם.
בקלנסווה פורעים ערבים יידו אבנים וירו זיקוקים לעבר שוטרים.
בטייבה התפרעו ערבים ואף ביצעו ירי חי לעבר שוטרים.
כביש 65 נחסם לתנועה עקב ניסיון ערבים מהמשולש ליצור שיירת כלי רכב מהמשולש לאום אל פאחם המשטרה מנעה מהם להתקדם והתפתח ביניהם לבין המשטרה עימות במקום.
למחרת, הופצו ברשתות סרטונים שתיעדו שיירת כלי רכב שנסעה בפראות בכביש 444 כשחלק מהנוסעים והנהגים הם רעולי פנים, מניפים דגלי חמאס ונוהגים בצורה מסוכנת.
במהלך המהומות, בין היתר בכביש ואדי עארה, נעקרו רמזורים ואחרים חדלו לעבוד בשל הנזק שנגרם להם.
כך גם בכביש 65 סמוך לכניסה לערערה.
ב-25 במאי, הייתה תאונת דרכים בין משאית לרכב פרטי בכביש זה.
אמנה אבו ואסל, אישה בשנות ה-70 לחייה, נהרגה.
פורעים ביצעו ניסיון לינץ' בצומת אבו כף סמוך למיתר.
הפורעים הדליקו צמיגים בכביש חסמו אותו ורגמו באבנים רכב שעבר במקום ופצעו את שני נוסעי הרכב.
בשגב שלום התעמתו מתפרעים עם שוטרים ויידו לעברם אבנים.
ברהט ניסו עשרות פורעים לפגוע בתחנת המשטרה.
בתל שבע תקפו פורעים את נקודת המשטרה במקום.
המשטרה עצרה חמישה חשודים ביידוי אבנים.
במקביל, צעירים בדואים השליכו אבנים לעבר אוטובוס וכלי רכב בכבישים 6, 25 ו-80.
במחלף שוקת פורעים עצרו נהגת, הוציאו אותה מרכבה והציתו אותו.
נהג משאית חילץ את האישה.
שוטרים פינו את הנהגת לתחנת משטרה.
יודו אבנים מטווח קצר לעבר כלי רכב בכביש 6. הוגשו כתבי אישום נגד תושבי לקייה.
התקהלו כ-200 איש בשדרות בן-גוריון ליד האוניברסיטה בבאר שבע.
היו שיידו אבנים לעבר מספר לא ידוע של מכוניות נוסעות במחשבה שנוסעיה ערבים.
במקום נכחו גם ערבים אשר הפגינו.יהודי נדקר בחזהו בידי ערבי ליד האזור שבו התפתחו עימותים בין מפגינים לשוטרים (ולפני כן בין המפגינים למתנגדיהם).
נבדק קשר בין התקרית לבין ההתפרעויות.
סמוך ללקייה התפרעו מתפרעים ערבים ורגמו כלי רכב הנוסעים בכביש שש באבנים, השב"כ עצר חמישה חשודים.
ברהט יידו פורעים ערבים אבנים לעבר שוטרים בעיר.
בחורה הציתו פורעים ערבים מרכז שיטור בעיר.
כביש 31 נסגר בעקבות התפרעויות של פורעים ערבים.
המשטרה חסמה את כביש 31 בצומת תל ערד בעקבות התפרעויות של תושבים בדואים במהלך הלילה וסלעים וצמיגים שנותרו על הכביש ומסכנים את הנהגים.
היא פנתה לתושבים בדואים כדי שיסייעו לה ושינסו למנוע מהצעירים להתפרע בכביש 25.
ראשי הרשויות יהודים ובדואים בנגב קיימו מפגש במועצה המקומית ערערה כדי לקרוא להפסקת האלימות בדרום.
בבני שמעון, דווח על ירי חי שבוצע לעבר נהג שנסע בין שובל למשמר הנגב.
לדברי הודעת המועצה, הנהג גם נרגם באבנים.
סמוך לאבו קוידר נפצעה ילדה בת שמונה עקב יידוי אבנים לעברה בידי פורעים ערבים, מצבה בינוני.
בכביש 25 בין בבאר שבע לדימונה נרגם אוטובוס באבנים בידי מתפרעים.
ברהט התפרעו ערבים וזרקו אבנים לעבר תחנת המשטרה.
בעקבות האירועים, במשטרת מרחב הנגב הקימו כוח משימה מיוחד שכלל שוטרי יחידת האופנועים של יחידת "יואב", שוטרי יס"מ, מסתערבי מג"ב וחוקרי שב"כ.
במסגרת זאת, המשטרה הצליחה להחדיר לתוך הפורעים שוטרים סמויים, ומתפרעים שנסעו בכלי רכב אזרחיים נתפסו בשעת מעשה.
כתוצאה מכך בוצעו מעצרים רבים של חשודים ביידוי אבנים, זריקת בקבוקי תבערה והצתת צמיגים, והוגשו כתבי אישום.
ביהודה ושומרון התגברה המתיחות בתחילה בעיקר בעקבות ביטול הבחירות לרשות המחוקקת הפלסטינית.
ב-2 במאי, פיגוע הירי בצומת תפוח - מחבל ירה מרכב חולף לעבר הטרמפיאדה בצומת תפוח, ופצע שלושה אזרחים, בהם יהודה גואטה שנפצע באורח אנוש ונפטר מפצעיו יומיים לאחר מכן.
ב-7 במאי, חוליה של שלושה מחבלים ניסתה לבצע פיגוע ירי במוצב צה"ל בסאלם, שבואדי עארה.
השלושה הגיעו אל המוצב והחלו לירות לעבר החיילים שבו באמצעות רובה קרלו.
החיילים השיבו בירי, הרגו שניים מן המחבלים ופצעו את השלישי.
ב-11 במאי, ניסתה מחבלת לבצע פיגוע דקירה בכיכר הסמוכה לחטמ"ר שומרון, ונוטרלה ללא ירי.
הפרות סדר בין בית ענון לקריית ארבע על כביש 60, בהן צמיגים בוערים הושלכו על ידי מחבלים.
ב-12 במאי, מחבל ניסה לדקור לוחמים מגדוד שקד בחסם שוטר בחברון.
הלוחמים ירו לעבר המחבל ופצעו אותו באורח בינוני.
סמוך לשעה 23:20 מחבל פתח באש לעבר שני חיילי צה"ל בציר גלעד בשומרון, ופצע אותם בינוני וקל.
ב-14 במאי, ניסו שני מחבלים לבצע פיגוע דריסה סמוך לכפר יעבד שני המחבלים נוטרלו.
בערב, סוכל פיגוע דקירה ליד שכם: מחבל חמוש בסכין נוטרל.
בנוסף התפתחה הסלמה היו באזור הפרות סדר ואירועים כמו זריקת אבנים ובקבוקי תבערה.
למחרת, ביום הנכבה, היה יחסית רגוע.
ב-15 במאי, ניסיון פיגוע דריסה בצומת זיף באזור חברון.
לא היו נפגעים, והמחבל נוטרל, בנוסף לכך היה ניסיון פיגוע דריסה במחסום דהריה.
לא היו נפגעים, המחבל חוסל.
באזור קלקיליה בוצע פיגוע ירי לעבר חיילי צה"ל חייל אחד נפצע קל מירי לרגלו.
ב-16 במאי, משפחה מנווה דניאל שנסעה בכביש 90 נתקלה בפלסטינים שהציתו צמיגים על הכביש וניסתה להימלט.
במהלך מנוסתם, חיילי צה"ל החלו לירות בהם משום שחשבו שמדובר בפלסטינים שמנסים לדרוס אותם.
ב-17 במאי, מחבל ניסה לדרוס חיילים בחווארה ונוטרל על-ידם.
פת"ח קרא לפלסטינים לפתוח בשביתה כללית ולהתעמת עם כוחות הביטחון.
בנוסף לכך במעבר מיתר מחבל ניסה לדרוס יהודים, ונעצר.
בהמשך גם ירו מחבלים על חיילים ליד חברון והחיילים השיבו בירי, לא היו נפגעים.
ב-18 במאי, בחברון מחבל חמוש ברובה קרלו ומטעני נפץ ניסה לבצע פיגוע, אך אחד המטענים התפוצץ בידו.
חייל צה"ל הבחין במחבל וחיסל אותו.
באחר הצהריים, תוך כדי הפרת סדר באזור רמאללה, ירו מחבלים לעבר חיילי צה"ל ופצעו שניים מהם.
ב-19 במאי מחבלת נוטרלה ונהרגה על ידי הכוחות בקריית ארבע לאחר שירתה כמה כדורים בניסיון לפגוע בעוברי אורח.
נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין גינה את המהומות בלוד.
הוא אמר כי הוא מחזק את המשפחות השכולות, וטען כי שתיקת ההנהגה הערבית נותנת רוח גבית לטרור.
המהומות שהתקיימו בלוד במסגרת האירועים כונו בידי נשיא המדינה "הפוגרום בלוד".
שר הביטחון בני גנץ שוחח עם 30 ראשי רשויות ערביות וביקש לסייע בהרגעת הרוחות והשבת השקט לערים והכפרים.
ראשי רשויות בפרוזדור ירושלים – ערבים ויהודים – יצאו בקריאה לשמירה על יחסי שכנות טובים ודו קיום.
קראו להרגעת רוחות, שמירה על ביטחון התושבים וערבות הדדית.
כך גם ראשי עיריות יהודיות וערביות בשרון.
ב-13 במאי התקיימו ברחבי ישראל הפגנות משותפות של יהודים וערבים, בהן קראו המפגינים קריאות נגד האלימות ובעד חיים משותפים.
בנוסף היו יוזמות של יהודים וערבים ברחבי ישראל לפיוס והרגעה.
לפי ישראל היום, לאחר הורדת המחסומים משער שכם חה"כ איימן עודה כתב בחשבונו בפייסבוק בערבית כי "הכיבוש נסוג" והשווה את המקרה להורדת גלאי המתכות במהומות הר הבית (2017) והוסיף: "הניצחון המופלא והמכובד הזה הוא של הצעירים הירושלמים.
מדובר בהתנגשויות לעיתים רגועות ולעיתים מתפרצות וכך יהיה עד שתבוא האינתיפאדה שתביא לסוף הכיבוש ותניף את דגל פלסטין מעל למסגד אל-אקצא".
לגבי שאר המהומות בישראל, חה"כ עודה בראיון בשפה הערבית גינה את המתקפות של הציבור הערבי, כולל פגיעות בבתי כנסת וברכוש.
חה"כ מנסור עבאס פנה להנהגות הפוליטיות הערביות, לראשי המועצות והכפרים ולאנשי הדת, "לצאת בקריאה ברורה לשמור על חיי האנשים, לשמור על הסדר הציבורי ולפעול באחריות ובחוכמה כדי למנוע הידרדרות של המצב עוד יותר.
בימים הבאים נמצא את הזמן לעשות חשבון, לגנות ולהטיל את האחריות על מי שצריך לשאת באחריות.
אולם כעת בואו ונחשוב בהיגיון, נפעל בהיגיון ונשאף כולנו לתקן את המצב".
הראשון לציון הרב יצחק יוסף גינה פעילי ימין קיצוני שתכננו לצעוד מבת ים ליפו ולהתעמת עם תושבים ערבים מקומיים, הרב טען כי אין להיגרר לפרובוקציות ולקחת את החוק ליידים.
גינויים נוספים למקרה נשמעו מצד הרב הראשי דוד לאו ומצד פוליטיקאים כמו ראש הממשלה בנימין נתניהו, יו"ר הציונות הדתית בצלאל סמוטריץ' ויו"ר יש עתיד יאיר לפיד.
במהלך האירועים היו מקרים של תקיפות עיתונאים ואיומים אשר גונו על ידי ארגון העיתונאים בישראל.
ועדת המעקב הכריזה על שביתה כללית ליממה ביום 18 במאי, פרט לעובדי מערכת הבריאות.
בכירים במשטרה הזהירו את ראש הממשלה בנימין נתניהו מפני פעילותו של ח"כ איתמר בן גביר וטענו כי הוא "מביא לאינתיפאדה יהודית" לפי מידע מודיעיני ותורם משמעותית להתססת השטח.
בן גביר טען לנקמנות בשל אמירויותיו.
לפני כן, בן גביר אף יעץ ללכת למבצע צבאי שימנע את הקמת ממשלת בנט-לפיד.
במקביל התקיימו בערים המעורבות ובמקומות אחרים בארץ הפגנות משותפות של ערבים ויהודים למען דו קיום.
ביקורת כלפי המשטרה והממשלה הושמעה ביחס לרמת ההתמודדות עם המהומות ורמת המשילות.
כך גם לגבי רמת ההסברה.
ביולי 2022 פרסם מבקר המדינה, מתניהו אנגלמן, דו"ח על הפעילות של כוחות הביטחון באירועים בערים המעורבות.
הביקורת מצאה כשלים בפעילות של גורמי אכיפת החוק בתחום המודיעין, בפריסת הכוחות, בגיוס המילואים, במענה המבצעי בשטח, בהיערכות הלוגיסטית, בהכשרת הכוחות להתמודדות עם הפרות סדר ובפעילות למיצוי חקירות והעמדה לדין.
הדרג המדיני לא נבדק, ולא הוזכר בדוח.
בנוסף, כלל דוח המבקר חלק שעסק במצבן הכלכלי-חברתי של הרשויות בערים המעורבות, ובכשלים שלהן בטיפול בחברה הערבית.
בין הממצאים על אירועי שומר החומות:
המשטרה ושב"כ לא סיפקו התרעה על מהומות בערים המעורבות.
מערכת שהותקנה במשטרה, להפקת מודיעין גלוי מרשתות חברתיות, לא פעלה.
בהקצאת הכוחות בימים שקדמו למהומות ניתן דגש רב על תגבור מחוז ירושלים על חשבון מחוזות אחרים לאור המודיעין.
כוחות אלו חסרו במחוזות האחרים בהתמודדות עם המהומות.
בתחנות המשטרה של לוד ויפו היה מחסור בשוטרים.
התקיים פער ניכר בין תקן הציוד הנחוץ למשטרה ולכוחות המילואים שלה ובין המצב בפועל.
אלפי שיחות של תושבי לוד למוקד 100 לא נענו או לא קיבלו מענה נאות בין התאריכים 11 עד 13 במאי 2021.
על פי נתוני חטיבת החקירות של המשטרה (לפי נתוני מדור מחקר וסטטיסטיקה 2,200) נעצרו כ-3,200 אנשים, ואילו כתבי אישום הוגשו נגד כ-574 חשודים בלבד.
במהלך המבצע חשפו חוקרי מיזם פייק ריפורטר קבוצות שבהן התארגנו לינצ'ים באזרחים ערבים על ידי פעילים כהניסטים.
על פי דיווח מנכ"ל הפייק ריפורטר, חוקרי המיזם דיווחו למשטרה על ההתארגנויות המסוכנות אך רק לאחר ארבעה ימים ושורה של אירועים אלימים החלה המשטרה לפעול בעניין.
לאחר המהומות, קודמה יוזמה של השר מאיר כהן וארגון יוזמות אברהם לשימוש במרכזי הגישור בערים המעורבות ליישוב סכסוכים מקומיים בין יהודים לערבים.
לפי מחקר של המרכז הירושלמי לענייני ציבור ומדינה, יוסי קופרווסר, יהונתן דחוח-הלוי, נדב שרגאי, פנחס ענברי ויוני בן מנחם, התפרעויות האלימות היו בדרך כלל פרי יוזמה מקומית של צעירים לא מאורגנים, שמזדהים עם הגורמים הקיצוניים בחברה הערבית בישראל.
אפרים לביא, מאיר אלרן, אילהאם שחברי, ח'דר סואעד וג'וני עיסא מהמכון למחקרי ביטחון לאומי הגדירו ב-2021 את המתפרעים "נעדרי מרות, חסרי שיוך פוליטי".
המהומות בלוד היו רצף אירועי אלימות קשים שהתרחשו בלוד במאי 2021 כחלק מהמהומות בישראל (2021).
המהומות פרצו ב-10 במאי בשעות הערב כשערבים־ישראלים החלו להתפרע בעיר, חלק מהמתפרעים היו ערבים תושבי מזרח ירושלים.
בליל־המהומות הראשון, ירה יהודי מתוך הגנה עצמית לעבר קבוצת מתפרעים שסיכנו את חייהם של קבוצת יהודים והרג צעיר ערבי.
למחרת, נפצע אנוש יהודי בראשו מפגיעת אבנים שהושלכו לעברו על ידי מתפרעים ערבים ונפטר מפצעיו לאחר שבוע.
במהלך הימים הבאים גברה המתיחות בעיר, והגיעו ללוד מתנדבים יהודים, חלקם פעילי ימין קיצוני כדי להגן על התושבים היהודים.
מרבית המתיחות הורגשה בירושלים אבל אירועי אלימות של ערבים ישראלים ופלסטינים התרחשו במספר מוקדים ברחבי ישראל.
הגורמים שהובילו לאירועים היו המתיחות הקבועה המלווה את חודש הרמדאן, החלטות בתי-משפט על פינוי תושבים ערבים בשכונת שייח ג'ראח בירושלים, פעילות מוגברת של פוליטיקאים ופעילים מהימין הקיצוני בבירה ואירועי יום ירושלים שחל בשנה זו בסוף חודש הרמדאן.
בנוסף פעלו ארגונים שונים להתסיס את השטח, ברשתות החברתיות הופצו סרטונים, הודעות ופוסטים שסייעו להתארגנות לפעולות ולליבוי המתח בין יהודים לערבים.
במסגרת המהומות, אירעו התפרעויות בשער שכם, שכונת שייח' ג'ראח, והתפרעויות קשות בהר הבית שהגיעו לשיא של מתיחות ביום ירושלים, כששוטרים פרצו למסגד אל-אקצא וירו רימוני הלם בתוך המסגד ומתפללים יידו אבנים והחלו לירות זיקוקים על כוחות המשטרה.
בתגובה הודיע החמאס שבשעה 18:00 יירה טילים לירושלים וערים אחרות, וכך היה.
פעולה זו הובילה לפתיחת מבצע שומר החומות.
המבצע הצבאי ומעורבות חמאס הובילו להחרפת המהומות האלימות ברחבי ישראל, בין השאר בעיר לוד.
ביום ירושלים, 10 במאי, החל משעות אחר הצהריים ערבים תושבי לוד התפרעו, יידו אבנים ובקבוקי תבערה.
הרסו את מצלמות האבטחה של העירייה, הציתו כלי רכב של יהודים, מבנים של תלמוד תורה, ומוזיאון הפסיפס.
החליפו את דגלי ישראל שהיו תלויים ברחובות העיר בדגלי פלסטין.
הוצת גם מבנה המכינה הקדם צבאית מעוז בשכונת רמת אשכול.
בית הכנסת ובית המדרש של המכינה הוצתו בחלקם.
חניכים שהתפנו מהמבנה חילצו את ספרי התורה ויצאו ללא פגע, אך ספרי קודש שהיו במבנה נשרפו.
לפנות בוקר פתח אזרח יהודי בירי על ערבים מתפרעים.
מהירי נהרג תושב לוד, מוסא חסונה, ואדם נוסף נפצע.
חמישה יהודים שירו נעצרו בעקבות הירי, וכעבור חמישה חודשים תיק החקירה בעניינם נסגר מחוסר אשמה, לאחר שנקבע כי היורה פעל מהגנה עצמית.
במהלך החקירה סירב ראש מעבדת הנשק במשטרה לערוך בדיקה של הקליעים בזירה בנימוק שגם הוא תושב לוד.
לאחר הירי, חלק מהפורעים הגיעו לבית החולים שאליו הובא ההרוג, ואיימו על הצוותים הרפואיים ממוצא ערבי תוך השתוללות, זריקת אבנים והשחתת רכוש.
למחרת, המהומות חודשו ונשלחו כוחות משמר הגבול כחלק מההתמודדות איתן.
ראש עיריית לוד, יאיר רביבו כתב בחשבון הטוויטר שלו "70 שנות דו-קיום נרמסו".
לפי המשטרה, ברמלה ולוד היו 80 אירועים בשעה.
בלווית ההרוג היו עימותים עם המשטרה, שוטר נפצע קל מיידוי אבנים.
בנוסף, נעשה ניסיון לינץ' בצלם ערוץ 20. עוד במהלך אותו יום, ערבים הציתו בית כנסת ועשרות מכוניות.
ניידת משטרה וקטנוע משטרתי הוצתו על ידם.
באותו יום פינתה העירייה משפחות יהודיות הגרות בבניינים הסמוכים לאזורי העימות למקום בטוח, מחשש לשלומן, וכן החלו בפינוי תושבים יהודים מבניינים מעורבים.
כמו כן נבדקה האפשרות להכניס צבא לעיר, ולחטיבת כפיר ניתנה הוראה להתכונן לכניסה.
בינתיים נשלחו לתגבור המשטרה כוחות של מג"ב ויצאה הוראה ל-16 פלוגות מג"ב במילואים להיערך לכניסה לעיר.
בלילה הוכרז בעיר אירוע חירום אזרחי, הכולל הענקת סמכויות מיוחדות לשוטרים ולכוחות הביטחון.
מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי הצהיר כי יעביר את לשכתו ללוד.
השר לביטחון הפנים אמיר אוחנה לא התבטא כלל על ההתפרעויות ברחבי הארץ אך יצא נגד המשטרה המייחסת לחשוד יהודי מעורבות במותו של תושב העיר ב-10 במאי.
בלילה נפצע קשה מפגיעת לבנה בראשו יגאל יהושע, יהודי בן 56 תושב שכונת גני אביב, בעת שחזר לביתו, ונפטר כעבור שבוע.
בתחילת יוני נעצרו 6 אזרחים ערבים ושני פלסטינים בחשד לרציחתו.
לפי המשטרה והשב"כ, הם החליטו להשליך אבנים על כלי רכב של יהודים.
כשזיהו את יהושע כיהודי – יידו לעברו אבנים מטווח קצר.
יהושע הצליח להימלט מהזירה כשהוא פצוע בראשו, איבד הכרה והתנגש עם רכבו ברכב חונה ליד ביתו, וכעבור כמה ימים מת מפצעיו.
במקביל, התקיימו הפגנות תמיכה של פעילי ימין בלוד.
הם הניפו דגלי ישראל וקראו לכוחות הביטחון להמשיך במאבקם הנחוש בטרור.
לנוכח האירועים הקימו חברי הגרעין התורני בלוד חמ"ל אזרחי שהפעיל אלפי מתנדבים מהעיר ומחוצה לה שסייעו בשמירה ואבטחה וריכזו את יוזמות הסיוע הרבות שהגיעו לעיר מרחבי הארץ.
ראש הממשלה בנימין נתניהו בביקורו בעיר תיאר את האירועים כ"אנרכיה של פורעים שאנחנו לא מסוגלים לקבל".
כחלק מאירוע החירום האזרחי, הודיעה המשטרה על הטלת עוצר על העיר מ-20:00 עד 4:00 לפנות בוקר.
העוצר כלל איסור כניסה ללוד ועל התושבים נאסר לצאת מבתיהם.
לפניו, התפרעויות פרצו בעיר, במעורבות תושבים ערבים ופעילי ימין רדיקלי שהתעמתו עם שוטרים ואלה עם אלה.
בין היתר, ערבים הציתו רכב ופח, ופעילי הימין השליכו אבנים על השוטרים – שהגיבו בזריקת רימוני הלם.
לאחר תחילת העוצר, צעירים ערבים החלו להתעמת עם שוטרי מג"ב שהוצבו בעיר.
במהלך ההתפרעויות ירה אחד המתפרעים על אזרח יהודי ופצע אותו.
באירוע אחר ערבי הותקף ונדקר.
בנוסף, דווח על אלימות בין יהודים וערבים כשהמשטרה ומג"ב ניסו לשמור על הסדר.
צומת בית המשפט הווה מוקד מרכזי של מהומות, כאשר מאות יהודים עצרו מכוניות בזו אחר זו, ותקפו רק את אלו שבהן נהג ערבי.
לטענת הערבים, פורעים יהודים גם שברו חלונות של מסגד אחר.
בנוסף, בוצע ניסיון הצתה במסגד אל-עומרי.
מתפללים שהיו במסגד מנעו מרעולי פנים להיכנס למסגד.
במהלך הלילה היו מספר אירועי ירי שבוצעו על ידי ערבים.
בעקבות האירועים, כתב נשיא המדינה, ראובן ריבלין: .
בשעות הבוקר, מחבל ערבי דקר יהודי שהלך לתפילת שחרית, ופצע אותו באופן בינוני.
מאוחר יותר נפצעו שני יהודים מירי.
מתנ"ס שיקגו הוצת על ידי ערבים.
כך גם דירה בשכונת רמת אשכול.
על אף העוצר בלילה עשרות ערבים עשו מעשי ונדליזם ושרפו משאית.
הוצתו חדרים בבית הכנסת "דוסא".
במקביל, יהודים מתנועת האוהדים הקיצונית "לה פמיליה", הציתו מכולת ערבית, השריפה כובתה על ידי תושבים יהודים.
ללוד הגיעו גם קבוצות יהודים חמושות, לדבריהן ולדברי תושבי העיר היהודים על מנת לסייע בשמירה על בתי היהודים בעיר, ולהפגין נוכחות יהודית.
חלק מהיהודים שבאו ללוד היו מתנחלים, כך למשל ציין דובר יצהר צבי סוכות, כי הוא גאה ש-70% מהגברים ביצהר נסעו להפגין נוכחות בלוד.
לוחמי מג"ב נכחו במוקדי החיכוך וההתקהלויות, פיזרו את החשודים באמצעים לפיזור הפגנות וביצעו מעצרים של 43 מתפרעים במהלך הלילה.
במהלך הלילה אירעו 40 מקרי ירי של נשק חי וירי זיקוקים מצד ערבים לעבר היהודים בשכונת רמת אשכול.
מהירי נפצעו יהודים באורח קל.
בבית קברות מוסלמי אותרו בקבוקי תבערה ומצבות שנופצו.
לקראת יום השבת, מספר רבנים פרסמו פסיקות מיוחדות לצורך התמודדות עם המצב.
ביניהם היו הרב ישראל סמט, רב הגרעין התורני בעיר, שהנחה את המתנדבים הרבים שהגיעו לעיר.
רב העיר לוד, הרב שמעון ביטון, פסק מספר הלכות משמעותיות לתושבי העיר.
הרב דוד סתיו פרסם גם הוא סרטון הנחיות לתושבי לוד היהודים וליהודים נוספים שבאו להגן על הקהילה.
והרב שמואל אליהו פרסם קריאה ליהודים לבוא להעביר את השבת בלוד ואף הגיע בעצמו לשהות בשבת בעיר.
במהלך יום שישי הגיעו לעיר מאות כלי רכב מרחבי הארץ בתיאום עם חמ"ל קהילוד שהקים הגרעין התורני וקיימו צעדות דגלים לעידוד האוכלוסייה היהודית.
עד תחילת היום, לטענת התושבים היהודים, נפגעו שמונה בתי כנסת.
בעקבות זאת במשטרה פעלו למיפוי כל בתי הכנסת בעיר, והחלו בהצבת שוטרים באזורים המועדים לפורענות.
במקביל הכווינה המשטרה גם כוחות סמויים שינסו לאתר מבעוד מועד פורעים שתכננו לפגוע בבתי כנסת.
באותו יום, משטרת ישראל הכניסה לעיר לראשונה מסתערבים שפעלו בדרך כלל ביהודה ושומרון.
נמסר כי לוחמי משמר הגבול תפסו בביתו של חשוד בלוד רובה טעון מסוג קרלו.
עוד איתרו הכוחות בעיר בקבוקי תבערה וזיקוקים ועצרו 15 חשודים בהפרות הסדר.
באחד האירועים בעיר התקהלו כ-200 ערבים באזור המסגד הגדול שבעיר, אחד החשודים השליך שני בקבוקי תבערה לעבר כוחות המשטרה, שהגיבו בירי שפגע בחשוד הקטין ברגלו.
הוא נמלט לתוך המסגד והכוחות תפסו אותו לאחר מרדף רגלי.
החשוד נעצר, קיבל טיפול רפואי בשטח ופונה מהמקום.
למרות זאת, השבת נחשבה שקטה יחסית.
עוצר חל בעיר החל מ-20:00 בערב.
לפי הדיווחים והמשטרה, חלה ירידה משמעותית בכמות ובעצימות האירועים.
ב-17 במאי נקבע מותו של יגאל יהושע, חשמלאי תושב לוד, שנפצע קשה לאחר שמתפרעים ערבים השליכו אבנים לעבר רכבו בלינץ', שהתרחש ב-10 במאי.
בכינוס שנערך בעיר בהשתתפות נציגים יהודים וערבים מלוד ומרמלה, אולם הוחרם בידי חלק מיהודי וערבי העיר, הציג מפכ"ל המשטרה קובי שבתאי תוכנית להתמודדות עם ההתפרעויות.
בנוסף התבטא: "זה לא משנה כרגע אם זה יהודים או ערבים.
נמצה את הדין עם כל הטרוריסטים, משני הצדדים".
השר לביטחון הפנים אמיר אוחנה, הממונה על שבתאי, הגיב במהירות וכתב כי ההתבטאות על אודות טרוריסטים משני הצדדים הייתה "התבטאות מקוממת".
בשבת, 22 במאי, דיווחו תושבי הגרעין התורני בעיר שנהג ערבי ניסה לבצע פיגוע דריסה בגני אביב ונמלט.
ביום שני בהמשך השבוע, יהודי הותקף והתוקפים הערבים נעצרו.
ב-28 במאי הושלכו 3 בקבוקי תבערה לעבר דירה יהודית בעיר.
הוגשו כתבי אישום נגד המעורבים.
ב-16 ביוני 2021 נעצר אימאם העיר לוד יוסוף אל-באז בחשד להסתה לאלימות, טרור ואיומים.
ב-2 בדצמבר 2021, פרסם שירות הביטחון הכללי כי פיענח פיגוע מחודש מאי 2021. בפיגוע נפצע יהודי באורח קל עד בינוני מירי לעבר קבוצת יהודים ברחוב אקסודוס בלוד.
המחבלים, תושבי לוד בסוף שנות העשרים לחייהם – אמסאלם חסונה ועייד חסונה (בני אותה משפחה), ירו והסתירו את הנשק.
במסגרת החקירה עלה כי השניים שביצעו את פיגוע הירי השתתפו בהתפרעויות נוספות שאירעו בלוד במאי 2021, ירו לכיוון יהודים במספר אירועים נוספים וזרקו אבנים.
אחד מהם הסתובב חמוש בנשק ארוך וקצר במהלך המהומות ומכר רובה קלצניקוב מספר ימים לאחר מכן.
לאחר חקירה של שירות הביטחון הכללי בשיתוף משטרת ישראל, נעצרו שני מחבלים והוגש נגדם כתב אישום חמור.
אחד מהם נמלט לטורקיה בניסיון להקשות על מעצרו וחזר בנובמבר 2021.
בכתב האישום שהוגש לבית המשפט המחוזי בלוד הואשם אמסאלם חסונה בעבירות של מעשה טרור של חבלה בכוונה מחמירה, ירי מנשק חם, נשיאת נשק, אבזר ותחמושת, שיבוש מהלכי משפט, סחר בנשק, הפרעה לשוטר בנסיבות מחמירות והתפרעות.
עייד חסונה הואשם בעבירות של מעשה טרור של חבלה בכוונה מחמירה בצוותא, נשיאת נשק, אבזר ותחמושת ושיבוש מהלכי משפט.
בדו"ח שהוציא מבקר המדינה ב-27 ביולי 2022, בנושא "השיטור ואכיפת החוק בערים מעורבות באירועי שומר החומות ובעת שגרה", כותב המבקר כי התגלו ליקויים תפקודיים משמעותיים במערך המודיעין המשטרתי, במימוש אחריותו למתן התרעה מפני אירועים, והמשטרה לא נערכה למתן מענה מבצעי הולם.
לפי הנתונים שמביא בדו"ח גם בעיר לוד סבלו התושבים מחוסר מענה וטיפול של המשטרה בתלונותיהם, ו-6,895 שיחות של תושבים לא קיבלו מענה רלוונטי מהמשטרה.
"כ-2,836 שיחות בין התאריכים 11 עד 13 במאי 2021 – שפנו למוקד המשטרתי בגין מצוקה שאליה נקלעו, או כדי לדווח על תקרית שהיו עדים לה – לא זכו לקבל מענה משטרתי כלשהו.
אלפי פניות אחרות, כ-4,059 אירועים, שנענו ואף הובילו לפתיחת אירועים, לא קיבלו מענה משטרתי רלוונטי".
המהומות בעכו היו רצף אירועים אלימים שאירעו בעכו על ידי ערביי העיר והסביבה במאי 2021 כחלק מהמהומות בישראל ברמדאן 2021. המהומות פרצו ב-11 במאי לאחר שמאות ערבים ישראלים, תושבי העיר והסביבה, פתחו במחאות אלימות מתוכננות נגד אזרחים יהודים ושוטרים.
יום קודם אירועי האלימות הגדולים היה אירוע תקיפה בבית ספר יהודי בעיר על ידי ערבים ואירוע הצדעה לרגל יום ירושלים.
ידועים לפחות ארבעה ניסיונות לינץ' שבוצעו נגד יהודים על ידי ערבים, אחד במצב קל, אחד במצב בינוני, אחד במצב קשה ואחד אנוש.
בעקבות המתיחות הותר לחיילים שהגיעו לעכו לנוע בלבוש אזרחי.
נכון ל-9 ביוני 2021 המשטרה עצרה 184 ערבים אשר לקחו חלק במהומות, חלק מכתבי האישום שהוגשו כללו מניעים גזעניים ושנאת יהודים.
בניגוד לטענה כי מדובר בפורעים בעלי עבר פלילי, מתוך שמונים ערבים במחוז הצפון נגדם הוגש כתב אישום, נכון ל-13 באוגוסט 2021, לשישה בלבד היה עבר פלילי.
ביקורת הופנתה נגד המשטרה ומכבי האש שלא מנעו את ההצתות והביזה של העסקים והרכוש היהודיים.
כוחות ההצלה קיבלו לכאורה הנחיה שאין להיכנס לעתיקה אלא אם יש "סכנת חיים ממשית", בהקשר לכך תושבים יהודים ובעלי עסקים טענו כי הם נאלצו להתמודד בעצמם אל מול ההמון הערבי וכוחות המשטרה סירבו להגיע.
היו אלו המהומות השלישיות בעיר, והראשונות בעשור זה, אחרי אירועי אוקטובר 2000 והאחרונה בשנת 2008 הידועה בשם "המהומות בעכו" או "מהומות יום כיפור".
המהומות בעכו בשנת 2008 היו גדולות גם הן בהיקפן ונמשכו מספר שבועות, וזכו לעידוד מארגוני טרור שיעים וסונים בהם חזבאללה, הג'יאהד האיסלאמי ואף מהמשטר הסורי, ובניגוד למהומות בשנת 2021 לא היו בהם אבדות בנפש, זאת ככל הנראה הודות לכוחות השיטור הגדולים שפקדו את העיר.
החל מאותה שנה נרשמה מתיחות רבה בשנים שלאחר מכן וכוחות שיטור הגיעו לתגבר את העיר בימי כיפור.
הגורמים שהובילו לאירועים היו המתיחות הקבועה המלווה את חודש הרמדאן, החלטות בתי-משפט ובהם בית המשפט העליון על פינוי תושבים ערבים בשכונת שייח ג'ראח בירושלים, פעילות מוגברת של פוליטיקאים ופעילים מהימין הקיצוני בבירה ואירועי יום ירושלים שחל בשנה זו בסוף חודש הרמדאן.
קדם לפעולות אלו גל אירועי תקיפה על ידי ערבים ישראלים כנגד יהודים, שכונה גל ה'טיקטוק', לאחר שערבים העלו תיעודים של התקיפות לרשתות החברתיות.
במסגרת המהומות, אירעו התפרעויות בשער שכם, שכונת שיח ג'ראח, והתפרעויות קשות בהר הבית שהגיעו לשיא של מתיחות ביום ירושלים, כששוטרים פרצו למסגד אל-אקצא וירו רימוני הלם בתוך המסגד ומתפללים יידו אבנים והחלו לירות זיקוקים על כוחות המשטרה.
ב-11 במאי התארגנו מחאות של ערבים, בהודעה שפורסמה לכאורה על ידי אגף הביטחון מועצת משגב והופצה ברשתות החברתיות ובתוכנת המסרים 'וואטסאפ' נראית רשימה של עשרות הפגנות מתוכננות בעשרות יישובים, רובם המוחלט ערביים וצמתים מרכזיים בין יישובים אשר חלקם יהודים.
ביישובים ערביים בצפון הוגשו כתבי אישום נגד תושבים בגין מעשי טרור ולקיחת חלק בלינצ'ים בסמוך לכפרים.
הודות לתושייתם של מספר תושבים ערבים בכפר כנא נמנע לינץ' קשה יותר על יהודי.
גם הוועדה העממית בעכו קראה להגיע להפגנה בעיר תחת הכותרת "ירושלים קוראת לך" בה נכתב: "אנחנו מזמינים אתכם להפגנה המונית בעכו לתמיכה באנשינו בירושלים, אנחנו לא שותקים וסולחים על מה שקורה בירושלים ובגדה המערבית על הפרות והתקפות אכזריות על אחינו ואחיותינו ועל קדושותינו, הנכבה הייתה ועודנה ממשיכה".
בתוך כך, בצפון עכו ברחוב ויצמן (בסמוך לעיר העתיקה) מאות ערבים תושבי העיר והסביבה פתחו במחאות הזדהות עם אירועי הימים האחרונים, חלק מהמפגינים בעלי חזות חיצונית פלסטינית נשאו שלטי הזדהות עם תושבי שכונת שייח' ג'ראח ומסגד אל אקצ'ה.
המחאות גלשו במהרה למחאות אלימות תוך כדי שהמפגינים קוראים קריאות מסיתות "בדם ואש נפדה את אל אקצ'ה" ו"איד'בח אל יהוד", מיידים אבנים וזיקוקים לעבר אזרחים יהודים ושוטרים ומשחיתים רכוש אזרחי וציבורי.
במהלך הערב עצרה המשטרה לפחות מספר חשודים בחשד ליידוי אבנים.
בהפגנה בעכו השתתפו חברי מועצת העיר מהמפלגות הערביות, ח"כ לשעבר והשייח עבאס זכור ובהובלת חה"כ עאידה תומא סלימאן ממפלגת חד"ש.
סלימאן טענה שהיא וערבי עכו ניסו להציל את אל"ם אבי הר-אבן מבית המלון הבוער.
במהלך הערב הוצתו שתי תחנות משטרה בעיר העתיקה, תחנת משטרה שבנמל וזו שבכניסה למתחם אולמות האבירים.
נכון לסוף אוגוסט 2021 הן לא חזרו לפעילות עדיין.
סביב מלון האפנדי התקבצו עשרות ערבים אשר כיתרו את המקום ואיימו על הדיירים היהודים, במהלך האלימות הוצת בית המלון.
בבית המלון שהה אבי הר-אבן שנפצע אנושות מהשריפה ושאיפת העשן, ולאחר מספר שבועות נפטר מהכוויות החמורות בגופו וקריסת ריאותיו.
בנוסף לאבי הר-אבן נפצעו קל עוד מספר בני אדם.
הדיירים באכסניית האבירים שהוצתה גם היא פונו על ידי המשטרה והכניסה לעיר העתיקה נסגרה.
בנוסף לתחנת המשטרה, הוצתו כבר באותו ערב מספר רב של עסקים של יהודים, בהם מסעדת אורי בורי של השף אורי ירמיאס.
בסרטונים מהרשתות החברתיות נראים ערבים בעיר העתיקה צוהלים בזמן השריפה באכסניית האבירים.
בתיעוד אחר שעלה נראה ערבי מתגרה בשוטר מג"ב ושואל אותו מה הוא חושב על השוטר שהם דרסו.
כשבועיים לאחר פרוץ המהומות נודע כי ערבים הציתו שש סירות ויאכטות של יהודים שעגנו בנמל ועל מנת למנוע שריפה של רכוש ערבי הם העבירו את הספינות רחוק מהנמל, שם הציתו אותם.
עם זאת, היאכטות והסירות של היהודים בעיקר נבזזו בשל הקושי להעביר אותם מחוץ לנמל.
ב-12 במאי האלימות החריפה והגיעה לנקודת שיא נוספת, החל מהבוקר ועד הערב כבר עשרות עסקים וחנויות של יהודים הוצתו, ידועים לפחות ארבעה ניסיונות לינץ' שבוצעו נגד יהודים.
בשעות הצהריים כתב השייח' של עכו מוחמד סאלם בקבוצת הפייסבוק של העיר 'הבמה הפתוחה בעכו': "אפשר אחרת, כולנו ביחד חייבים כל אחד מהמקום שבו הוא נמצא להשפיע להחזרת השקט השלווה השלום והביטחון לכול אזרחי המדינה.
הודעה זו גררה ביקורת בעקבות אי התייחסות לאירועים אמש ואי פרסום גינוי לאלימות הערבית.
בצהריים ביקר ראש הממשלה בנימין נתניהו יחד עם שר הפנים אמיר אוחנה והורה לתגבר שתי פלוגות של מג"ב בעיר.
בערב, הוועדה העממית של העיר פרסמה הודעה לקריאה לסדר.
ההודעה הופצה בעברית וערבית בנוסחים שאינם זהים.
בהודעה בעברית הושמט המשפט "זה הזמן להתאחד מול הכובש והמדכא" והוחלף במשפט "זה הזמן לשאת באחריות ולכבד אחד את השני" וכן בהודעה בערבית לא הוזכר המשפט "שמירה על חיים משותפים".
כתגובה לפעולות האלימות בעיר שבוצעו על ידי ערבים והאירועים במדינה בכלל, במהלך הצהריים החלו להתארגן לקראת הפגנה של יהודים בבית העם, שם התרכזו לפחות עשרות יהודים אשר שרו שירים כגון "עם ישראל חי" קראו קריאות "שמע ישראל" ופתחו בריקודים תוך ליווי משטרתי.
ההפגנה המשיכה בשכונות שיכוני המזרח עד לכיכר שטראוס המעורב.
עשרות מתושבי העיר נשאו דגלי ישראל, חלקם קראו קריאות גזעניות ומסיתות כמו "מוות לערבים".
בהמשך תועדו חלק מהיהודים מתעמתים עם כוחות המשטרה וחלק מהם ככל הנראה יידו אבנים לעברם.
על פי דיווח בגל"צ השר אוחנה שקל להכריז על העיר עכו מצב חירום.
ככל הנראה במהלך הערב התארגנו קבוצות ערביות ופעולות יחידות של ערבים לפגיע ברכוש ואזרחים יהודים, חלקם התקבצו בשכונות מעורבות עם רוב ערבי כגון שכונת 'וולפסון' והאחר בעיר העתיקה.
באותם פעולות הוצתו עסקים נוספים של יהודים בעיר העתיקה שלא הוצתו עוד יום קודם לכן.
יצוין כי הפעולות לא בוצעו על ידי עבריינים או כנופיות ידועות למשטרה, מתוך שמונים ערבים במחוז הצפון נגדם הוגש כתב אישום נכון ל-13 באוגוסט 2021, לשישה בלבד היה עבר פלילי.
חלק מבעלי העסקים היהודים התלוננו שהפורעים היו אנשים שהם מכירים וכי שכניהם התעלמו.
תחנת הרכבת בעיר הושחתה ומכוניות שחנו בסמוך הועלו באש.
מרדכי כץ תושב העיר נתקל בחבורה של ערבים שהחלו לבצע בו לינץ', להכות ולבעוט בו בזמן שהם משתמשים באבנים גדולות ובמוטות ברזל, בהמשך הוא איבד את הכרתו ונראה כמת.
רב פקד משה שלי ששהה כמאה מטרים מהאירוע רץ לכיוונו של מרדכי תוך כדי שהוא חוטף אבנים מהגגות והחצרות.
על מנת לעצור את ההמון הוא ירה באוויר.
למרדכי היו סדקים בגולגולת ובעמוד השדרה ובנוסף שבר את ידיו.