tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הביטיס צד את טרפו מן המארב, ובדרך כלל מחכה פרקי זמן ארוכים ללא תנועה עד להופעת טרף מתאים.
הוא נחשב נחש סבלני מאוד, גם כאשר מטפלים בו, ולעיתים נדירות מכיש או משמיע קולות אזהרה.
נחשי הביטיס ניזונים ממגוון סוגי בעלי חיים כמו יונים, מכרסמים למיניהם, שפנים ונמיות.
ישנם גם דיווחים על סוגי טרף פחות מצויים כמו קופים, דרבניים קטנים ואף על אנטילופה מלכותית, הקטנה שבאנטילופות.
ביטחון שוטף (בראשי תיבות: בט"ש) הוא כלל הפעולות הכרוכות בשמירה על שגרת ביטחון בכל מקום בו עלולה להתרחש פעילות צבאית עוינת: בעיקר באזורים בהם קיימות מחתרות אלימות, אזורי מורדים ולאורך גבולות בין מדינות עוינות.
שמירה על ביטחון תנועה בדרכים.
איסוף או ייצור כלי נשק.
מניעת פגיעות בביטחון התושבים וברכושם.
בפעילות בט"ש מבצעות היחידות תצפיות, סיורים, מארבים, מחסומים ושמירה.
אמצעי עזר לתצפיות הם בלוני תצפית וכלי טיס שונים.
סיורים מתבצעים באופן רגלי, על אופניים, סוסים, כלי רכב, ספינות, וסירות מנוע.
יחידות ביטחון שוטף הן יחידות צבאיות, יחידות משטרה סמי-צבאיות (ז'נדרמריה) ואף מיליציות מקומיות.
בישראל אחראים על פעילות ביטחון שוטף משטרת ישראל (משמר הגבול בעיקר) וצה"ל.
ביטחון שוטף מהווה חלק מתעסוקה מבצעית של יחידות קרביות בסדיר ובמילואים.
ב-2020 הקים צה"ל את חיל הגנת הגבולות האחראי על שמירת גבולות השלום של ישראל (מצרים וירדן).
בחיל הים הישראלי משמשים עשרות כלי שיט למשימות של ביטחון שוטף בגבולות לבנון, עזה, מצרים וירדן: דבורה, צרעה ושלדג.
בִּיטוּש דוידוב (בבולגרית: Битуш Давидов; 1905 – 8 בינואר 1976) היה במאי תיאטרון, שחקן, מחזאי, זמר אופרה ופסנתרן יהודי בולגרי ובהמשך ישראלי.
דוידוב נולד בשנת 1905 בסופיה בירת נסיכות בולגריה במשפחה אמידה.
למד בבית הספר לדרמה וקונסרבטוריון בסופיה והיה פסנתרן בתזמורת הנוער.
לאחר לימודי התיכון נסע לגרמניה ללמוד הנדסת טקסטיל ושירה.
הוא השתלם בבימוי אצל מקס ריינהרדט, ובשנים 1931–1933 שיחק בתיאטרון העירוני בדיסלדורף.
לאחר עליית הנאצים לשלטון ב-1933 חזר דוידוב לבולגריה והפך לאחד מזמרי האופרטה המפורסמים ביותר ממוצא יהודי-בולגרי.
הוא שיחק בתפקידים ראשיים ונחשב לאחד המתורגמנים הטובים של האופרטה האוסטרו-הונגרית בבולגריה.
דוידוב היה מחזאי ובמאי של התיאטרון היהודי הראשון בבולגריה.
כן כתב ליברטות שזכו להצלחה.
בשנת 1949 עלה דוידוב לישראל ועסק בבימוי, כתיבה ומשחק בתעשיית התיאטרון בישראל.
הוא שיחק וביים בעיקר באופרטות מאת אמריך קלמן, פרנץ להר, ז'אק אופנבך ויוהאן שטראוס.
בשנת 1965 הקים עם האמרגן נתן גלבוע את "תיאטרון מחזמר", שהעלה הפקות משותפות של זמרים ישראלים ואורחים.
בראשית שנות ה-70 הוא ביים את המחזמר לילדים שמלת השבת של חנה'לה של תיאטרון מארץ עוץ.
ב-1971 שיחק בסרט התרנגול בבימויו של אורי זוהר ובסרט אריאנה בבימויו של ג'ורג' עובדיה.
דוידוב היה נשוי לגרטה, והשניים היו הורים לבת, טלילה (טילי).
דוידוב נפטר בתל אביב ב-1976.
ב-1977 ראה אור קובץ לזכרו שערכה אלמנתו גרטה דוידובה ביחד עם רפאל בן-שושן, אהרון אסא ואלברט בני.
אולי תשארי לארוחת בוקר (1974)
שעת האמת (על צרלי צ'פלין)
לי לה לו (גם ביים)
אופנבך בתל אביב (גם ביים)
תליל – תיאטרון לילדים ליד מרכז הגננות
ביטחון תזונתי הוא מונח המתאר מצב שבו משק בית או פרט מקבל גישה ישירה ויום יומית למזון בכמות ובאיכות העונה על צרכיו הבסיסיים.
לעומת זאת, חוסר בביטחון תזונתי הוא מצב שבו למשק בית או אדם אין גישה ישירה או יום יומית למזון.
ברחבי העולם ישנם כ-925 מיליון אנשים הסובלים מרעב המוני בשל עוני ולעומת זאת ישנם כ-2 מיליארד אנשים הסובלים מאי ביטחון תזונתי בגלל רמות שונות של עוני.
השלכות אי הביטחון התזונתי הן קשות וחמורות, כפי שניתן לצפות מתופעה הקשורה לרעב ולמצב כלכלי.
אי-ביטחון תזונתי פוגע הן בבריאות הפיזית, הן בבריאות הנפש והן במישור החברתי.
לעיתים קרובות תזונתם של משקי בית הסובלים מאי-ביטחון תזונתי מורכבת בעיקר ממוצרי מזון לא בריאים.
לכן בקרב אנשים הסובלים מאי-ביטחון תזונתי נמצא בעיות בריאות פיזית, כמו עייפות, תשישות, מחלות לב וכלי דם, יתר לחץ דם, אוסטיאופורוזיס, אנמיה, מצבים של מומים ופגות, השמנת יתר.
אי-ביטחון תזונתי גורם גם להידרדרות מתמשכת של בריאות הנפש, למצוקה פסיכולוגית, לדיכאון וחרדה, להיעדר טיפול רפואי בילדים, לפגיעה ברווחתם וכן לפגיעה קוגניטיבית המשפיעה על כישורי הלמידה, הזיכרון והחשיבה.
הזנה לקויה של העובר או של הילד בתקופות הקריטיות תשפיע על עיכוב התפתחותי כבר בגיל הרך ובגילאי הגן, גורם המגדיל את הסבירות של פגיעה בלימודים, הישגים נמוכים עקב חוסר ריכוז בבית הספר ועזיבת מסגרות הלימוד בטרם עת.
החסך התזונתי גורם ללחצים במשפחה, לתחושת ניכור חברתי ולהתנהגות חברתית לא מקובלת.
המשפחות הסובלות מאי-ביטחון תזונתי נעזרות בעיקר ברשתות תמיכה לא פורמליות, משפחה מורחבת, שכנים, חברים וארגוני צדקה.
בעיות בריאותיות הנובעות מחוסר בביטחון תזונתי
ישנן בעיות בריאותיות רבות היכולות לנבוע מאי צריכת מזון.
הבעיות אצל הסובלים מחוסר בביטחון תזונתי נגרמות ממחסור בויטמינים ומינרלים הגורם למחלות רבות.
משום שהגוף אינו מייצר את רוב הוויטמינים ואינו מייצר מינרלים בכלל הוא מקבל את רובם דרך צריכת מזון ומשום שאנשים הסובלים מחוסר ביטחון תזונתי אינם צורכים מזון באופן סדיר הם אינם מקבלים את אותם הוויטמינים או מינרלים.
ישנם מחלות רבות הנובעות ממחסור בוויטמינים ומינרלים:
מחסור בוויטמין B1 עלול לגרום לדיכאון, בלבול, הפרעות בעיכול, חוסר תיאבון וחולשת שרירים.
בסיסה של "פרשת רמדיה" הוא במחסור בוויטמין B1 בתרכובות צמחיות של מזון לתינוקות שיוצרו על-ידי חברת "רמדיה".
המחסור בוויטמין גרם לפגיעה במערכת העצבים של תינוקות רבים וגרם להם לחלות במחלה בריברי הגורמת לחולשה, עצבנות, בחילה, כאבי שרירים, רעד בגפיים, ירידה במהירות הרפלקסים, הפרעה בקצב הלב והגדלת הלב.
מחסור בוויטמין B2 עלול לגרום לסדקים בזוויות הפה, צריבה או גירוי בעיניים ועוד.
מחסור בוויטמין B3 עלול לגרום להפרעות בעור, במערכת העיכול ובמערכת העצבים המרכזית.
מחסור בוויטמין B5 עלול לגרום לעצבנות, עייפות, חוסר תיאבון ותחושת נימול.
מחסור בוויטמין B6 עלול לגרום לאנמיה, עייפות והפרעות נוירולוגיות.
מחסור בוויטמין B12 עלול לגרום לאנמיה ולפגיעה במערכת העצבים.
מחסור בנתרן יכול לגרום לתשישות, התכווצויות שרירים, סחרחורת והקאות.
במקרים קשים עלולה לחול ירידה ניכרת בלחץ הדם, והיא גורמת בלבול, עילפון ופעמת.
מחסור במגנזיום יכול לגרום לעוויתות, נדודי שינה, פעימות לב מהירות ובלתי סדירות.
מחסור באבץ יכול לגרום לדיכאון ועצבנות.
מחסור באשלגן יכול לגרום לעייפות, אובדן תיאבון, קצב לב לא סדיר, חולשה, בססת מטבולית (בסיסיות יתר בדם ובנוזלי הגוף), אנורקסיה, אדישות, התכווצויות שרירים ועוד.
בישראל, חוק המועצה הארצית לביטחון תזונתי, התשע"א–2011 מגדיר ביטחון תזונתי כ"אפשרות לצרוך באופן סדיר מזון הכולל את כל רכיבי התזונה הנדרשים להתפתחות תקינה ולבריאות האדם".
המשמעות של אי-ביטחון תזונתי היא היעדר אחד מהתנאים שבהגדרות הביטחון התזונתי.
מעבר לתנאים אלה, ניתן לסווג מצבים של אי-ביטחון תזונתי לפי רמות חומרה שונות, למשל, אי-ביטחון תזונתי מתון או חמור, או לפי משך התופעה, למשל, אקוטי או כרוני.
בהתאם לחומרת התופעה ומשכה, אי-ביטחון תזונתי עשוי להוביל לאיכות הזנה לקויה, לחסרים תזונתיים, לתת- תזונה ובמצבי קיצון, לרעב.
על פי מחקר של סמנכ"לית המוסד לביטוח לאומי, ניצה קסיר, בשנת 2024 חיו בישראל כ-2.8 מיליון נפשות באי-ביטחון תזונתי, המהוות 28.1% מכלל מכלל הנפשות ו-27.1% ממשקי הבית.
מחקר זה כולל מדד שנוסף לראשונה בסקר 2023, הבוחן לא רק כמות אוכל אלא גם את איכותו.
כלומר, אנשים שאינם יכולים לממן רכישת מזון שאינו מזיק לבריאות - שמספרם הגיע ל-2.6 מיליון בשנת 2024. בהשוואה לשנת 2023, נרשמה ירידה בהיקף האי-ביטחון תזונתי.
בשנת 2023 כמעט 3.2 מיליון חיו באי-ביטחון תזונתי, וכ-3.3 מיליון נקלעו למצב שלא יכלו לממן מזון שאינו מזיק לבריאות.
לפי סקר שפרסם המוסד לביטוח לאומי בשנת 2016, 17.8% מהמשפחות חיו באי-ביטחון תזונתי, שיפור בהשוואה ל-2011/12. הירידה בלטה בקרב משפחות עם ילדים, מסביבות 30% ל-20%.
אי-ביטחון תזונתי היה בשיעורים גבוהים יותר בקרב מקבלי קצבאות הבטחת הכנסה, משפחות חד הוריות, נכים ובחברה הערבית.
לפי ארגון "לתת", קיימת עלייה משמעותית באחוז המשפחות שחיות באי ביטחון תזונתי.
מחודש מרץ לחודש יולי 2020, מספר הבקשות לסיוע גדל כמעט פי שניים.
לפי הערכה של המועצה לביטחון תזונתי, ביולי 2020 מספר משקי הבית המצויים באי-ביטחון תזונתי עומד על 150 אלף לפחות.
בשנת 2021 16% מהמשפחות חיו באי ביטחון תזונתי.
בשנת 2024 21.1% משפחות חיו באי ביטחון תזונתי, כרבע מהנפשות - כ-2.18 מיליון, ו-34.1% מהילדים- יותר ממיליון ילדים.
בשנת 2025 שיעור המשפחות הסובלות מאי ביטחון תזונתי עלה ל-26.9%.
2.8 מיליון ישראלים נמצאים באי ביטחון תזונתי, כולל 867 אלף משפחות - 26.9% מהמשפחות, ו-1.2 מיליון ילדים - 37.5% מהילדים.
מדובר בעלייה של כ-27.5% בשיעורי אי-הביטחון התזונתי בקרב משפחות ישראליות.
על פי מרכז אדווה המענה הישיר עבור משפחות הסובלות מחוסר ביטחון תזונתי ניתן על ידי עמותות, ארגונים חברתיים וארגוני צדקה.
ארגוני שירות כ'לתת', 'עמותת לשובע' ו'לקט ישראל', וארגוני סנגור כעמותות 'ידיד — מרכזי זכויות בקהילה', 'סנגור קהילתי' ו'המרכז לביטחון תזונתי'.
פועלים בחלקם מראשית שנות התשעים, נמצאים בשטח על בסיס יום־יומי וערים לשינויים המתרחשים בו בזמן אמת.
חלקם פיתחו לאורך השנים מערכי סיוע מקצועיים ענפים, בין אם בפעילויות סנגוריות־ייעוציות ובין אם במערכי תמיכה ישירים להספקת מזון במגוון דרכים החל בבתי תמחוי, עבור בחלוקת מנות מזון לבתי נזקקים וכלה בכרטיסים נטענים ייעודיים לרכישת מזון.
מאז 2012 כלל תקציב המדינה חלק במימון המיזם הלאומי לביטחון תזונתי המספק תלושי מזון לכ-11 אלף משפחות, אך עדכנית ל-2022, טרם שולב תקציב זה בבסיס התקציב של משרד הרווחה.
קואליציית ארגונים חברתיים בהובלת ארגון "מזון-תגובה יהודית לרעב" פנתה לשרי הממשלה בדרישה לשלב את מימון המיזם בבסיס התקציב ולהגדילו בהתאם לצורך הגובר כתוצאה מהעמקת העוני בתקופת הקורונה.
ביטחון סוציאלי הוא כתב עת לנושאי מדיניות חברתית, ביטחון סוציאלי, זכויות חברתיות ורווחה היוצא לאור שלוש פעמים בשנה, החל משנת 1971, על ידי מינהל המחקר והתכנון של המוסד לביטוח לאומי.
כתב העת הוא כתב עת אקדמי שפיט.
המאמרים בכתב העת עוסקים בנושאי הביטחון הסוציאלי במובן הרחב, לרבות היבטים כלכליים, פוליטיים, סוציולוגיים, דמוגרפיים, גאוגרפיים, והיסטוריים, וכן היבטים רלוונטיים מתחומים משיקים כגון תחומי החינוך, הבריאות והמשפט.
המאמרים בכתב העת נכתבים על ידי חוקרים העוסקים ברווחה ובביטחון סוציאלי בישראל, במחקר ובמעשה.
כל הגיליונות שהתפרסמו במסגרת כתב העת מאז הקמתו, עומדים לרשות הציבור בדפי כתב העת במסגרת אתר הביטוח הלאומי.
נכון לשנת 2026 העורך הראשון של כתב העת הוא ניסים (נסי) כהן ויו"ר המערכת היא ניצה (קלינר) קסיר.
הערך הראשי הראשון של כתב העת היה חיים אופז.
בין העורכים הראשיים שיהנו במהלך השנים היו יוסף קטן, אברהם דורון, ג'וני גל, ישראל (איסי) דורון וניסים (נסי) כהן.
יושבי ראש המערכת על פני השנים היו: דניאל גוטליב וניצה (קלינר) קסיר.
ביטיס מתנפח (שם מדעי: Bitis arietans) הוא מין של נחש ארסי מסוג ביטיס ממשפחת הצפעיים, המצוי בסוואנות ואזורי המרעה ממרוקו שבמערב דרך רחבי אפריקה, למעט הסהרה ואזורי יערות הגשם, ועד מערב חצי האי ערב.
הביטיס המתנפח אחראי למספר מקרי המוות הרב ביותר באפריקה מנחשים וזאת הודות למספר גורמים, כגון תפוצתו הרחבה ושכיחותו באזורי אוכלוסייה צפופים.
arietans - שכיח בכל רחבי אפריקה.
somalica - מצוי בסומליה וצפון קניה.
אורכו הממוצע של הביטיס המתנפח הוא 1 מטר.
נצפו גם פרטים גדולים באורך 1.90 מטרים, ובמשקל מעל 6 ק"ג ובעלי היקף של 40 ס"מ.
פרטים מאזור ערב הסעודית אינם גדולים כל כך, לרוב הם מגיעים לאורך של עד 80 ס"מ.
הזכרים גדולים מהנקבות ובעלי זנב ארוך יותר.
לראש צורה פחות משולשת עם חוטם קהה ומעוגל, אך עדיין הוא הרבה יותר רחב מהצוואר.
צבע התבנית של עורם משתנה בהתאם לאזור הגאוגרפי.
פרטים מהאזורים הגבוהים של מזרח אפריקה ואזור כף התקווה הטובה שבדרום אפריקה, הם בעלי תבנית בגוון צהוב ושחור.
מין זה הוא כנראה הנחש הנפוץ ביותר באפריקה.
כמו כן הוא נפוץ בחצי האי ערב, בערב הסעודית ותימן.
הוא מצוי ברוב אזורי המחיה, למעט מדבריות, יערות גשם ואזורים טרופיים.
לרוב הוא שכיח באזורי מרעה הרריים.
בדרך כלל הוא מין איטי, המתבסס בעיקר על הסוואה כהגנה.
כאשר מציקים לו, הוא נע בצורה אופיינית לנחשים עם מהירות מפתיעה.
למרות שהוא חי ביבשה לרוב, הביטיס המתנפח הוא שחיין טוב ואף מסוגל לטפס על עצים בנוחות; לעיתים קרובות מוצאים אותם נחים על שיחים נמוכים.
פרט אחד נמצא בגובה 4.6 מטרים מעל האדמה על עץ בעל ענפים סבוכים.
כאשר מפריעים לו, הוא משמיע קול אזהרה חזק ומתמשך, ומתכרבל לעמדה הגנתית כאשר החלק העליון שלו מוטה בצורת האות "S".
בזמן הזה הוא עשוי לסגת מהאיום לכיוון מחסה.
הוא עלול להכיש בפתאומיות במהירות גבוהה, הצידה או קדימה, ולאחר מכן לסגת חזרה לעמדה הגנתית, מוכן להכיש בשנית.
במהלך התקיפה, הכוח מהמהלומה כה חזק, שהניבים הארוכים חודרים כל כך עמוק, שהטרף לעיתים קרובות מת רק מהטראומה הפיזית.
הניבים ככל הנראה מסוגלים לחדור לאביזרים העשויים מעור רך.
הביטיס המתנפח מסוגל לתקוף למרחק של כשליש מאורך גופו, אולם פרטים צעירים ישליכו את כל גופם קדימה במהלך התקיפה.
נחשים אלו לעיתים נדירות יאחזו בטרף, במקום זאת הם יכישו וישחררו מהר על מנת לחזור לעמדת תקיפה מחדש.
הביטיס המתנפח פעיל בעיקר בלילה, והוא צד בצורה אקטיבית לעיתים נדירות בלבד, במקום זאת הוא מעדיף לארוב לטרף שלו.
הטרף שלו כולל יונקים, ציפורים, דו-חיים ולטאות.
מין זה אחראי ליותר מקרי הכשה ומוות מכל נחש אחר באפריקה.
הדבר נובע משילוב של גורמים, הכולל את תחום מחייתו הרחב, שכיחותו הרבה, גודלו, כמות הארס הרבה שהוא יוצר, ניבים ארוכים והעדפתו להימצא בצידי דרכים ולהיות בשקט כאשר ניגשים אליו.
הארס שלו הוא אחד מהרעילים מבין הצפעונים.
מספיקים 100 מ"ג של הארס שלו להרוג אדם בוגר, כאשר המוות מתרחש לאחר כ-25 שעות ללא טיפול.
ללא טיפול נכון וזהיר, נקרוזה עלולה להתפשט, וגורמת לעור, לרקמה תת-עורית ולשריר להיפרד מרקמות בריאות ולהתמלא בתפליט.
נמק וזיהומים משניים קורים בדרך כלל ועלולים לגרום לאיבוד גפיים.
אחוז התמותה תלוי לרוב בחומרת ההכשה ובגורמים אחרים.
מוות מתרחש בפחות מ-10% מכל הנשיכות הלא מטופלות, אולם דיווחים שונים מעידים על 52% תמותה.
רוב מקרי המוות מיוחסים לטיפול לא נכון או חוסר טיפול בכלל.
ביטיס (שם מדעי: Bitis) הוא סוג של נחש ארסי בתת-משפחת הצפעונים המצוי באפריקה וחצי האי ערב.
הביטיס כולל בתוכו חלק ממיני הצפעיים הגדולים ביותר והקטנים ביותר בעולם.
המינים בו ידועים בתצוגה מראה המאיים שלהם הכוללת את ניפוח הגוף ונשיפות קולניות.
ישנם 14 מינים מוכרים תחת הסוג ביטיס.
מגוון הגדלים של המינים השונים קיצוני, החל מהמין הקטן ביותר B.
schneideri, שגדל לאורך מקסימלי של 28 ס"מ וייתכן שהוא הצפע הקטן בעולם, ועד לביטיס גבוני, שיכול להגיע לאורך של מעל 2 מטר והוא הצפע הכבד בעולם.
לכולם ראש משולש, רחב בעל חוטם מעוגל, הנבדל מהצוואר, ומכוסה בקשקשים קטנים.
למספר מינים קשקשים מוגדלים הנראים כמו קרניים.
העיניים קטנות יחסית והם בעלי נחיריים גדולים המופנים כלפי חוץ ולמעלה.
הנחשים האלה משתנים ממוצעים למאוד רחבים ובעלי זנב קצר.
מיני הביטיס ידועים בשל נטייתם לנפח את גופם ולהשמיע קולות נשיפה חזקים לצורך הרתעה ואיום.
הם שוכני קרקע וצדים מן המארב.
הם בעלי מראה איטי ומגושם, אך הם מסוגלים להכיש במהירות מדהימה.
בניגוד לצפעוני גומה, הביטיס חסר את איבר קולט החום, ולא הראה כל שינוי התנהגות בבדיקות מעבדה כלפי חפצים קרים או חמים שדימו טרף.
כל מיני הביטיס משריצים מספר גדול של צאצאים.
הארס שלהם נחשב למסוכן, ובמינים מסוימים מסוכן מאוד.
קיימים לפחות שישה סוגים של נוגדני ארס שונים למינים השונים בסוג זה.
מין ביטיס מתנפח (Bitis arietans)
מין ביטיס גבוני (Bitis gabonica)
מין ביטיס הרים אתיופי (Bitis parviocula)
מין ביטיס פרינגיי (Bitis peringueyi)
ביטיס הרים אתיופי (שם מדעי: Bitis parviocula) הוא מין של נחש ארסי מסוג ביטיס ממשפחת הצפעיים, המצוי רק בדרום-מערב אתיופיה.
זהו ביטיס גדול עם ראש רחב ובעל צורות גאומטריות וצבעוניות בולטות על גבו.
עד שנת 1995, מין זה היה מוכר רק מ-3 פרטים בלבד, אולם מאז נאספו עליו פרטים נוספים.
מעט ידוע לגבי ההיסטוריה שלו או לגבי ארסו.
לא ידוע על תת-מין קיים.
השם המדעי שניתן לו, parviocula, הוא שילוב של שתי מילים בלטינית: parvus, שמשמעותה קטן, ו-oculus, שמשמעותה עין, כלומר, "עיניים קטנות".
מבין שלושת הפרטים הראשונים, האורך המרבי שנמדד היה 75 ס"מ, אולם ידוע כיום שהוא מסוגל להגיע לאורך של לפחות 1.3 מ'.
הראש ארוך, שטוח, רחב, בצורת משולש מכוסה קשקשים קטנים.
הגוף צילינדרי בעל קשת קלה בעוד הזנב קצר.
תבנית הצבע שלו בנויה מצבע חום בהיר עד חום כהה בבסיס ומעליהם סדרה של מתומנים או מעוינים שחורים היורדים לאורך מרכז גבו.
המתומנים השחורים עשויים להכיל אלכסונים בהירים יותר, בעוד המתומנים מופרדים ביניהם על ידי שרשרת של צורות דמויות פרפר צהובות.
הראש חום עם משולש כהה בין העיניים, וצורת דמוית פטיש כהה נמתחת מאחוריו עד לצוואר.
הסנטר והגרון לבנים עם נקודות שחורות.
הגחון בצבע ירקרק-אפור ועשוי להיות חלק או בעל נקודות שחורות.
מין זה נצפה רק ב-5 מקומות באתיופיה.
בשני צדדיו של הבקע המזרחי, שהוא חלק מהבקע הסורי-אפריקני, גם בהרי בייל במזרח וגם בין הערים בונגה וג'ימה במערב.
מבין 3 המינים הידועים עד 1995, 2 נמצאו באזורי יערות ממערב לבקע המזרחי והשלישי נמצא באזור עשבי.
מבין 2 המינים המערביים, אחד נתפס בחלקת יער פתוחה בחוות קפה ישנה, בעוד השני נתפס בעיירה מסתתר בדשא ליד מבשלה.
המין שנמצא במזרח נתפס באזור עשביה גבוהה ליד ערוץ סלעי.
ההתנהגות שלו לא לגמרי ידועה, אך מניחים שהוא חי על הקרקע ופעיל בלילה.
המין היחיד שנתפס חי היה פחות אגרסיבי מאשר ביטיס מתנפח טיפוסי ולא שש לתקוף.
אולם, כאשר התגרו בו הוא השמיע קולות נשיפה חזקים והתנגד בתקיפות כאשר נתפס, דבר המרמז שמזגו דומה לזה של ביטיס גבוני.
ההכשה הראשונה של אדם בארצות הברית קרתה ב-2009 כאשר רפטולוג נודע ננשך באצבעו.
הוא טופל בנסיוב המתאים למיני ביטיס אחרים, ונכון להיום הוא האדם היחיד הידוע ששרד הכשה של מין זה.
משערים שחלק מההכשות באזורים מאוכלסים באתיופיה נובעות ממין זה, והתושבים המקומיים מחשיבים אותו כמסוכן ביותר.
הארס שלו ניתן לנטרול על ידי נסיוב SAIMR.
בקריפטוגרפיה, ביטחון סֵמַנְטִי (Semantic security) היא הגדרה של ביטחון אלגוריתם הצפנה דטרמיניסטי או הסתברותי, סימטרי ואסימטרי כאחד.
נניח שליריב או התוקף גישה לזוג טקסטים קריאים כלשהם ובאפשרותו לראות את תוצאת ההצפנה שלהם עם האלגוריתם אותו הוא מעוניין לפצח.
האלגוריתם ייקרא בטוח סמנטית אם היריב לא יוכל ללמוד בזמן ריצה פולינומי בהסתברות גבוהה מחצי בשיעור שאינו זניח האם תוצאת האלגוריתם היא הצפנה של או מבלי לראות את המפתח.
המילה סמנטי מקורה מהגדרה היסטורית של ההצפנה בה הוצפנו מילים ואותיות.
הוכח, שביטחון סמנטי שקול להגדרת ביטחון מערכת הצפנה שנקראת 'אי-יכולת הבחנה' (indistinguishability) המסומנת בקיצור IND, שפירושה שהיריב לא יכול להבחין בין טקסטים מוצפנים של המערכת לבין טקסט אקראי אמיתי בהסתברות גבוהה מחצי בשיעור שאינו זניח (non-negligable).
אפשר לחלק את ההגדרה של ביטחון סמנטי לכמה דרגות בהתאם ליכולות היריב מהקל לכבד.
מהיבט תאורטי ההנחה היא שליריב בעל עוצמת חישוב גבוהה גישה ל"אורקל הצפנה" או "אורקל פענוח".
ההבדל ביניהם הוא שבראשונה היריב מקבל תוצאות הצפנה של טקסטים קריאים אותם הוא מגיש לאורקל לפי בחירתו, מה שקרוי התקפת גלוי-נבחר, או בקיצור IND-CPA.
יש לציין שבהצפנה אסמטרית מעצם ההגדרה, היריב יכול תמיד לקבל הצפנה של טקסטים קריאים כרצונו, בגלל שיש לו גישה למפתח הציבורי.
בשנייה הוא מגיש טקסטים מוצפנים לאורקל לפי בחירתו ומקבל בחזרה את הפענוח שלהם.
זוהי התקפת מוצפן-נבחר בקיצור IND-CCA שהיא ההגדרה היותר מחמירה וגם היא מתחלקת לשני סוגים CCA1 ו-CCA2 .
כל פרימיטיב קריפטוגרפי דטרמיניסטי כמו RSA אם משתמשים בו ישירות, לא יעמוד במבחן הגדרה זו כיוון שבהינתן שני מסרים שהוצפנו עם מפתח זהה הטקסט המוצפן ייראה תמיד זהה.
עובדה זו 'מדליפה' מידע כלשהו אפילו אם מועט ליריב פוטנציאלי ועל כן אינו בטוח סמנטית.
במודלים המתוארים מוקנת ליריב עוצמה רבה, במיוחד במודל CCA2. הגישה לאורקל משמעה במציאות גישה מלאה למערכת ההצפנה באופן שניתן להצפין או לפענח מבלי לראות את מפתח ההצפנה.
לא תמיד המודלים הללו קיימים במציאות, אך יש סיטואציות שבהן זה אפשרי במידה חלקית.
למשל אם המערכת מפיקה הודעות שגיאה שונות בהתאם לסיטואציות שונות או שזמן התגובה של המערכת משתנה באופן ניכר בהתאם למצבים שונים כגון שגיאה באחד הפרמטרים, הרי שהמערכת מדליפה באופן עקיף מידע מסוים למתקיף שיכול לעזור לו לפרוץ אותה.
קיימות דוגמאות מעשיות של התקפות מוצלחות נגד מערכות אבטחה על בסיס מידע כזה.
בהקשר הזה, הודעת השגיאה עצמה נחשבת ל'אורקל'.
ביטחון סמנטי הוא גרסה חלשה של סודיות מושלמת.
לפי שאנון שיטת הצפנה תקרא מושלמת אם יריב פסיבי אפילו בעל עצמת חישוב בלתי מוגבלת, לא יוכל ללמוד מאומה אודות טקסט המקור מהתבוננות בטקסט-המוצפן בלבד, כיוון שכל טקסט יכול היה להיות המקור במידה שווה.
לכן ציתות לערוץ התקשורת בו עובר המידע המוצפן לא יועיל ליריב במאומה.
ביטחון סמנטי לעומת זאת מוגבל ליריב בעל עצמת חישוב מוגבלת בזמן ומקום.
ההגדרה הפורמלית של סודיות מושלמת היא; עבור כל שני מסרים אקראיים כלשהם המסומנים בקיצור אם ההתפלגות של ההצפנה וההצפנה זהה לחלוטין ולא ניתן להבחין ביניהם בשום אופן, אזי ההצפנה מספקת סודיות מושלמת.
למשל הוכח שאם הוא מחרוזת אקראית כלשהי (לפחות כמו המסר עצמו) הרי ש-XOR של המסר עם מספק ביטחון מושלם, כלומר הצופן אינו טומן בחובו שום מידע לגבי המקור.
ההוכחה נכונה רק אם נבחר באקראי בהסתברות שווה, מתוך מרחב המפתחות שגודלו לפחות כמרחב המסר, כלומר .
אם מפתח ההצפנה הוא כאורך המסר מתקבל פנקס חד-פעמי והוא בטוח ללא סייג, בתנאי שנעשה בו שימוש פעם אחת בלבד (ומכאן השם).
מסיבות ברורות, עובדות אלו מציבות קושי בשימוש בשיטה מבחינה מעשית.
כדי להצפין באופן יעיל (אך לא מושלם), יש למצוא דרכים להעביר מסרים גדולים בערוץ פתוח ללא הגבלה, עם מפתח קטן ככל האפשר, ובגודל קבוע.
אולם אז מאבדים את תכונת הסודיות המושלמת, כי בדרך זו מועבר ליריב מידע, באמצעות מפתח קטן בהרבה מהמסר (ההנחה היא, שליריב ידוע אורך המפתח איתו נעשה שימוש).
למעשה, כעת בידי היריב שתי אופציות, שאותן תמיד יוכל לנצל כדי לתקוף את הצופן, ללא תלות בביטחונו.
אם מפתח ההצפנה שאיתו נעשה שימוש בגודל סיביות והוא נבחר באקראי מתוך הטווח המקסימלי של המפתחות האפשריים, ההסתברות שהניחוש יצליח היא .
אך אם המפתח קל לניחוש, כגון: אם נבחר מתוך רשימה קצרה של מפתחות, או שמכיל יתירות מסוימת - דהיינו שאינו אקראי לחלוטין, הניחוש הרבה יותר קל.
האופציה השנייה היא כוח גס, דהיינו הניסיון לנחש מהו המפתח על ידי ניסיונות הצפנה במקרה הממוצע, עם כל המפתחות האפשריים.
אם התקפת איזון זמן/זיכרון אפשרית או תקיפת היפגשות באמצע (MITM), התוקף יכול להשתמש בטבלאות חיפוש.
למשל אפשר לאחסן טבלה של כל אפשרויות ההצפנה (עם כל המפתחות האפשריים) ולחפש התאמה.
חיפוש בטבלה אמנם מתבצע בזמן של אך דרישות הזיכרון מאידך אינן מעשיות.
אף על פי שקיימות טכניקות לאיזון בין צריכת זיכרון לזמן חישוב, אם המפתח גדול התקפה כזו לא תהיה מעשית.
בניסוח פורמלי, indistinguishability (אי-יכולת הבחנה) פירושה שאם נתונה סכמת הצפנה ופענוח (בקיצור: Enc/Dec), הפרמטר ומפתח אקראי , אז לכל שני מסרים כלשהם ופונקציה בוליאנית בסיבוכיות לפי פרמטר (הפרמטרים יובהרו בהמשך), מתקיים:
כלומר: בהינתן תוצאות ההצפנה של שני המסרים, היריב לא יכול לזהות בהבדל משמעותי (שאינו זניח) ביניהם, ולומר מי מהן היא תוצאה של המסר הראשון ומי מהן של השני.
רצוי שהפרמטר יהיה גדול, מסדר גודל של .
הפרמטר הוא טווח השגיאה, כלומר המידה שבה הפונקציה היא זניחה (להלן).
כלי שימושי להגדרת בטיחות ההצפנה היא המושג פונקציה זניחה (Negligible function).
הפונקציה נקראת זניחה, אם לכל פולינום ו- גדול מתקיים:
כלומר: תכונת אי-ההבחנה מתקיימת, אם ההסתברות שהיריב יצליח לזהות הבדל בין שני המסרים המוצפנים גדול מחצי בשיעור כה קטן, עד שהוא זניח (לא מורגש).
לדוגמה: היא פונקציה זניחה, היות שהיא מתכנסת ל-0 בקצב "מהיר"; לעומת זאת, אינה פונקציה זניחה.
שני פרמטרים שימושיים נוספים להגדרה קונקרטית של ביטחון סמנטי, הם הפונקציה שהיא כמות המידע שיש בידי התוקף לגבי ההתפלגות של טווח המסר לפני ההצפנה והפונקציה מייצגת את המידע שהתוקף מעוניין להשיג לגבי על ידי ציתות.
ייתכן שהתוקף מעוניין בחשיפת המסר כולו או מסתפק בסיבית אחת בלבד.
ההגדרה הקונקרטית של ביטחון סמנטי, בהינתן סכמת הצפנה (Enc,Dec), הפרמטרים , אם עבור כל התפלגות וכל פונקציה ופונקציה .
עבור כל אלגוריתם בסיבוכיות קיים אלגוריתם בסיבוכיות , כך שמתקיים:
במילים, ההסתברות שאלגוריתם עם פונקציית ההצפנה יפיק פלט כלומר ישיג את היעד שנקבע, לא גדולה בשיעור שעולה על , מההסתברות ש- יצליח לעשות זאת (ללא ההצפנה).
כלומר המידע הנוסף לתוקף על ידי ההצפנה זניח.
פרמטרים מעניינים מבחינה מעשית יכולים להיות למשל: ו- וסיבוכיות צריכה להיות קטנה מאוד.
אפשר לראות שאם ו- לא מוגבל, ההגדרה המתוארת תהיה מקבילה לסודיות מושלמת.
כאשר בידי התוקף ידע מוקדם לגבי זוגות טקסט-מוצפן/טקסט-מקור מתאימים, שהוצפנו במפתח שאינו ידוע לו.
למשל אם ביכולתו לבקש הצפנה של טקסט גלוי כלשהו לפי בחירתו, או כאשר מסר שהיה בתחילה סודי הפך לאחר הזמן להיות לא סודי (כך שעלה בידו להשיג את המקור ואת ההצפנה שלו אך לא את המפתח).
לסוג כזה של התקפה קוראים התקפת גלוי-נבחר או בקיצור CPA.
אי יכולת הבחנה תחת התקפת גלוי נבחר המסומנת בקיצור IND-CPA, פירושה שמניחים שהתוקף יכול לבחור זוגות טקסטים גלויים כלשהם, להציגם בפני אורקל הצפנה, שמחזיר לו הצפנה של אחד מהם באופן אקראי (לפי הטלת מטבע) ותפקידו לנסות להבחין איזה מהטקסטים ששלח הוצפן.
ההצפנה תהיה בטוחה תחת הנחה זו, רק אם אין בידי התוקף יתרון כלשהו שעוזר לו לגלות איזה מהטקסטים הוצפן בהסתברות גבוהה מחצי בשיעור כלשהו שאינו זניח (non-negligible).
בניסוח פורמלי עבור סכמת הצפנה (Enc,Dec), פונקציה בוליאנית בסיבוכיות , פרמטר המייצג פונקציית זניחות כלשהי ושני מסרים אקראיים כלשהם , מתקיים:
צריך לשים לב שבהצפנה א-סימטרית מעצם הגדרתה ליריב תמיד תהיה היכולת לבחור זוגות טקסט-גלוי/טקסט-מוצפן.
כמו כן קיימות הגדרות מחמירות של ביטחון סימנטי מסוג זה תחת התקפת מוצפן-נבחר שהיא יותר חזקה, המסומנת בקיצור IND-CCA.
בעיקרון כל פונקציה פסאודו-אקראית מוכחת יכולה לשמש לבניית סכמת הצפנה שתהיה בטוחה לפי הגדרת IND-CPA וכן IND-CCA.
המושג ביטחון סמנטי הועלה לראשונה על ידי גולדווסר ומיקלי במאמרים מ-1982 הדנים בחסרונות של הצפנה א-סימטרית דטרמיניסטית דוגמת RSA והציעו רעיון שנקרא הצפנה הסתברותית שאמורה להתמודד עם חסרונות אילו.
צופן אל-גמאל הוא הדוגמה הטובה ביותר לכך.
הם הציעו דרך משלהם ליישום הצפנה הסתברותית הנקראת הצפנת בלום-גולדווסר.
שיטת הצפנה דטרמיניסטית כמו RSA מכילה מטבעה מספר חולשות מהותיות:
היא אינה בטוחה עבור כל מסר במידה שווה (למשל במסרים קטנים מאוד, הצפנת הערך 0 או 1 תניב תוצאה זהה, כך שקל לזהות זאת).
קל לעיתים לחשב מידע חלקי אודות מקור הצופן מתוך הטקסט המוצפן.
למשל ב-RSA ניתן לחשב את הסיבית הנמוכה ביותר של המסר על ידי חישוב סימן יעקובי.
הצפנה חוזרת של אותו המסר תניב תמיד תוצאה זהה.
אפשר לזהות בקלות תעבורה של מסרים תדירים בעלי אופי מיוחד גם אם לא ניתן לקרוא את תוכנם.
אפשר להפוך כל שיטה דטרמיניסטית לבטוחה סמנטית על ידי הוספת אקראיות למסר לפני תהליך ההצפנה.
הכנת מסר באופן זה נהוגה למעשה כחלק מתקן מפתח פומבי של RSA ונקראת RSA-OAEP.
ביטיס פרינגיי (שם מדעי: Bitis peringueyi) הוא מין נחש ארסי מהסוג ביטיס החי בדרום-מערב אפריקה.
לביטיס זה גוף קטן ומסורבל המגיע לאורך 20–27 ס"מ ויכול להגיע עד 32 ס"מ, חי במדבר נמיב בנמיביה (שם הוא מצוי בעיקר בואלוויס ביי) ועד דרום אנגולה.
כמו לרוב חברי הסוג הראש שלו גדול ומעוגל עם עיניים גדולות, כתומות בעלות קרום רגיש במקום עפעפיים ולשון ארוכה העוזר לו בהרחה.
הקשקשים מגודלים והגוף מגושם ובעל קשקשים זהובים עם פסים דקיקים לבנים.
הבטן לבנה או צהבהבה והזנב הקטן אפור או כהה יותר.
כמו רוב הנחשים, גם נחש זה צריך את חום השמש כדי להתחמם והמדבר הוא מקום טוב לכך, אך בשלב מסוים הוא צריך להימלט ממנה ולהתחפר אל תוך החול.
הביטיס הוא נחש ארסי ההורג את טרפו במהירות באמצעות שיניו.
הוא מסתתר מתחת לחול, מסתווה וממתין במארב לטרף קטן שיחלוף ומכיש במהירות.
הטרף העיקרי הוא לטאות קטנות מהסוגים לטאה שטוחת-אף ו-Ptenopus.
לטאות אלה עשירות בנוזלים והן מספקות לו נוזלים שמצויים במחסור במדבר.
הוא מסוכן גם לאדם ישנם מעט אנשים בסביבתו כך שמספר המוכשים קטן וגם הארס שלו נמוך יחסית בהשוואה לבני סוגו.
BitLocker היא טכנולוגיית הצפנת דיסק, הכלולה במערכות ההפעלה של מיקרוסופט מ-Windows Vista ואילך.
היא נועדה להגן על הנתונים על ידי הצפנת אמצעי האחסון כולו.
כברירת מחדל נעשה שימוש באלגוריתם ההצפנה AES בצופן בלוקים (CBC) או במוד XTS ועם מפתחות של 128 או 256 ביט.
CBC אינה בשימוש לאורך כל הדיסק אלא נעשה ברמת סקטור של מידע.
ביאטריס "ביטי" אדני היא שחקנית טלוויזיה אנגלייה, מרבה לשחק בסרטים מסוגת האימה, ההיסטוריה, והמתח.
היא בתה של השחקנית סילביה סימס ואחותו של בנג'מין אדני.
היא זכתה להכרה כשגילמה את הת'ר מקלאוד, אהובתו של קונור מקלאוד (כריסטופר למברט) בסרט "איש הנצח" משנת 1986, הראשון בסדרת סרטי "איש הנצח".
בשנת 2000 חזרה וגילמה את אותה דמות בסרט "איש הנצח 4: סוף המשחק".
ב-1987 שיחקה אדני בהפקה הטלוויזיונית של "The Dark Angel" עם פיטר או'טול.
בסרט שיחקה בתפקיד הראשי בתור מוד רות'ין (Maud Ruthyn), נערה שנשלחת להתארח אצל דודה סילאס רות'ין (פיטר או'טול), נוכל כריזמטי שעומד לרשת את ההון המשפחתי.
עם מאדאם דה לה רוז'יר הרודנית כאומנת שלה, מוד מגלה שהאחוזה טומנת בחובה אימים.
ב-1990 הופיעה בסרט הדרמה "מיסטר ג'ונסון" בבימויו של ברוס ברספורד לצדם של פירס ברוסנן ואדוארד וודוורד.
תפקידיה הרבים בטלוויזיה כוללים את התפקיד הראשי בסדרה "Lost Empires" המבוססת על רומן מאת ג'.
פריסטלי עם קולין פירת' מ-1986. היא השתתפה בפרק בסדרות "רוזמרי ות'יים", "A Touch of Frost", "החשוד העיקרי", "המפקח מורס", "לואיס", "פוארו" בעיבוד לספר "הרצח המסתורי בסטאייל" ובסדרה "וולנדר" ב-2009. ב-1994 גילמה את לואיזה גרדגיינד בעיבוד טלוויזיוני של הרומן "זמנים קשים" מאת צ'ארלס דיקנס.
ב-1995 כיכבה בסיטקום "Dressing for Breakfast" של ערוץ 4. ב-2012 שיחקה בתפקיד המלכה שרלוט בהפקה מחודשת של המחזה "טירופו של המלך ג'ורג'" בתיאטרון אפולו.
בסדרת הטלוויזיה "פולדארק" ששודרה בשנים 2015-2019, גילמה בייטי אדני את דמותה של פרודי פיינטר.
פרודי היא משרתת בביתו של הדמות הראשית, רוס פולדארק, בגילומו של איידן טרנר.
פרודי לעיתים קרובות מספקת הקלה קומית בסדרה עם הערותיה השנונות ואינטראקציות הומוריסטיות עם דמויות אחרות והיא משרתת נאמנה ומסורה בבית המשפחה.
בִּיטוּש קומפורטי (בבולגרית: Битуш Комфорти; 15 בדצמבר 1921, סופיה, ממלכת בולגריה – 3 באפריל 1988, תל אביב-יפו, ישראל) היה אדריכל ואומן שעבד למעלה מעשרים וחמש שנה בשירות המדינה.
במסגרת עבודתו זו תרם תרומה משמעותית לבנייה הציבורית בארץ בשימו דגש רב על פיתוח טיפוסים שונים של מבני מגורים המותאמים לאקלים ולסביבה.
במקביל, עבד ביטוש קומפורטי יחד עם אשתו האדריכלית, איקה (חורסי) קומפורטי עובדיה, ויחדיו תכננו מבני ציבור ובתים פרטיים.
ביטוש קומפורטי נולד בסופיה, בולגריה.
אביו היה מומחה ליצור ולשיווק מוצרי טבק ושימש המנכ"ל של "בלקן טבק" בעיר פלובדיב, לשם עברה המשפחה כאשר היה ילד .
בתקופת מלחמת העולם השנייה, גויס קומפורטי למחנה עבודת כפייה על ידי המשטר הפרו-נאצי בבולגריה.
הוא הועסק בעבודות פרך ונפצע בזמן עבודתו.
לאחר המלחמה החל קומפורטי בלימודי ארכיטקטורה בפוליטכניקה בסופיה, אותם סיים ב-1949. הוא עלה לארץ עם אשתו האדריכלית איקה חורסי עובדיה-קומפורטי ובתם שוש ב-1950. ב-1954 נולד לביטוש בן ג'קי קומפורטי, לימים במאי, סופר, דוקומנטר וחוקר שואה.
בתחילת דרכו המקצועית בארץ עבד קומפורטי כאדריכל במשרדו של היינץ פנחל בשנים 1950–1954 ובהמשך, במשרדם של אל מאנספלד - דורה גד בשנים 1954–1956. במסגרת עבודתו זו היה שותף מרכזי בעיצוב הפנים של אניות הנוסעים הישראליות הראשונות של צים.
החל משנת 1957 ועד לפרישתו בסוף שנת 1983 עבד ביטוש כאדריכל בשרות המדינה.
תחילה במחלקת השיכון של משרד העבודה, והחל משנת 1961 במשרד השיכון, שהפך למשרד עצמאי.
בין השנים 1968–1983 הוא שימש בתפקיד הממונה על המחלקה לתכנון מגורים, והאחראי על בקרת התוכניות של מתכננים חיצוניים.
אחרי פרישתו, עם מעבר המשרד לירושלים, המשיך לעבוד כיועץ חיצוני למשרד השיכון, עד למותו בטרם עת בשנת 1988.
בנוסף לעבודתו כאדריכל עסק ביטוש בעיצוב פנים, ובכלל זה בעיצוב רהיטים.
קומפורטי היה גם צייר ופסל חובב.
ב-1977 התקיימה בבית יד לבנים בתל אביב תערוכה של ציוריו.
לצד עיסוקים אלה, היה קומפורטי שחקן כדורעף, שארגן קבוצת כדורעף לחברים יוצאי בולגריה.
במסגרת עבודתו בשרות המדינה, תכנן קומפורטי שכונות ובנייני מגורים לבניה ציבורית בכל הארץ.
הוא השתתף בתכנון שכונה ה', ו-ט' בבאר שבע, ובתכנון שכונות נוספות בעיר זו; כמו כן תכנן כאדריכל ראשי יחד עם עמיתים, שכונות שנבנו בכרמיאל, בנצרת עלית, בקרית ארבע, בקרית גת, באופקים ובנתיבות.
גישתו הארכיטקטונית התאפיינה בדגש על קיימות ועל התאמת התכנון לצורכי הדיירים ולסביבה הגאוגרפית והפיזית.
תרומתו המרכזית לתכנון הדיור הציבורי בארץ הייתה פיתוח טיפוסי מגורים שונים המותאמים לתנאי הסביבה והאקלים.
מומחיותו וסמכותו המקצועית בכל הקשור לתכנון למגורים זכו להכרה רחבה מצד עמיתים ודיירים.
ביטוש ואיקה קומפורטי השתתפו בתחרויות ארציות ובינלאומיות לעיצוב אנדרטאות, פארקים ומבני ציבור.
מבין הפרויקטים שתוכננו ונבנו ניתן למנות את הפרויקטים הבאים:
קומפורטי, הנחיות והוראות לאדריכלות מבני מגורים, משרד השיכון, האגף לתכנון, המכון לחקר הבניה והטכניקה, המכון לחקר הבניה והתעשייה, 1973.
הנדסה ואדריכלות 7 - 8, אגודת האינג'ינרים והארכיטקטים, חוברת ז' - ח, כרך יז', תמוז - אב תשי"ט, 1959.
ישראל בונה 1964, משרד השיכון, מדינת ישראל.
פעילות התכנון והביצוע 1971 - 1972, משרד השיכון האגף לתכנון והנדסה, עורך: אדריכל יהונתן גולני, עמ' 29 - 46.
ישראל בונה 1988, משרד הבינוי והשיכון, עורך: אדריכל עמירם חרל"פ, עמ' 352 - 353.
שירילי גלעד - אילסר, תפיסות על הטבע בנופה של תל אביב, ההיסטוריה הסביבתית והתכנונית של פארק הירקון, חיבור מחקר לצורך מילוי חלקי של הדרישות לקבלת תואר בדוקטור לפילוסופיה, אוניברסיטת חיפה, 2015, עמ' 115 - 148
מעוז עזריהו, במותם ציוו: אדריכלות בתי הקברות הצבאיים בישראל - השנים הראשונות, היחידה להנצחת החייל משרד הביטחון, 2002, עמ' 46 - 49
מעוז עזריהו, זיכרון בנוף: האנדרטאות הסמויות מן העין, קתדרה, אוניברסיטת חיפה, 2013, עמ' 249
שכונה ה' בבאר שבע, מרחב המגורים הישראלי, 2011, המעבדה לעיצוב עירוני, אוניברסיטת תל אביב
מיכאל יעקובסון, ניסוי וטעייה, "אורבנולוגיה", 25 בדצמבר 2013
חתוקה טלי ואחרים, שכונה מדינה, הוצאת רסלינג, תל אביב, 2012
ביטלג'וס הוא עיבוד מוזיקלי עם שירים ומוזיקה מאת המלחין אדי פרפקט ותסריט מאת סקוט בראון ואנתוני קינג, המבוסס על סרט האימה הפרודי באותו השם משנת 1988, שנכתב על ידי מייקל מק'דוול וורן סקארן ובוים על ידי הבמאי טים ברטון.
המספר את סיפורם של בעל ואישה שמגלים, לאחר שקיפחו את חייהם, שמשפחה יאפית עברה לגור בביתם ומנסים לגרש אותם ללא הועיל בעזרתו של "מגרש חיים" (על משקל "מגרש שדים") בשם ביטלג'וס, שמזומן באמצעות אמירת שמו שלוש פעמים.
המחזמר עלה בהצגת בכורה ב-14 באוקטובר 2018 בתיאטרון הלאומי שבוושינגטון די.
סי., והוא עלה על תיאטראות ברודוויי ב-25 באפריל 2019.
בשנת 2016, דווח על תהליכי עבודה עבור עיבוד מוזיקלי שייעשה לסרט "ביטלג'וס" שיצא לאקרנים בשנת 1988 בבימויו של הבמאי טים ברטון.
המחזמר עתיד היה להיות מבוים על ידי הבמאי אלכס טימברס ולהיות מופק תחת אחריותם של אולפני האחים וורנר ואף נעשתה קריאה מקדימה עם כריסטופר פיצגראלד.
במרץ 2017 נודע שהקומיקאי המוזיקלי האוסטרלי אדי פרפקט יכתוב את המוזיקה ואת מילות השירים, ושסקוט בראון ואנתוני קינג יכתבו את התסריט עבור המחזמר ושקריאה נוספת תתקיים במאי, בהשתתפותו של קריס קוקול כמפקח מוזיקלי.
למחזמר היו שלוש קריאות ושתי סדנאות ניסיוניות עם אלכס ברייטמן בתפקיד הראשי, סופיה אן קארוזו כמו לידיה דץ וקרי באטלר ודני פודי כברברה ואדם מייטלנד.
המחזמר עלה בהצגת הבכורה שלו בתיאטרון הלאומי שבוושינגטון די.
ב-16 באוגוסט, הוכרז שאלכס ברייטמן יככב בתפקיד הראשי כביטלג'וס לצדה של סופיה אן קארוזו כלידיה דיץ, לאחר שגילמו את התפקידים האלו בסדנאות.
ב-22 באוגוסט הוכרז על צוות השחקנים המלא, ביניהם קרי באטלר (לאחר שהופיעה בסדנאות) ורוב מק'לור כברברה ואדם מייטלנד, לסלי קריטזר ואדם דאנהייזר כדליה וצ'ארלס דיץ, ג'יל אברמוביץ' ודני רוטיגליאנו כמקסין ומקסי דין וקאלווין מון לו כאוטו.
האנסמבל יכלול את טסה אלבס, ג'וני ברנטלי, ריאן ברסלין, ברוק אנגן, אייב גולדפרב, אריק אנתוני ג'ונסון, אליוט מטוקס, מתאו מלנדז, ג'ורג' מריק, ראמון אוונס, דווין רוברטס, פרסלי ריאן, קים סאווה ודנה שטיינגולד.
ההצגה מתחילה בלווייתה של אמילי דיטץ.
בתה של אמילי, לידיה, שרה על ההשלכות של המוות של אימה, כיצד אביה לא מתייחס למוות ואליה, ועל איך שהיא מרגישה שקופה ו"בלתי נראית" בעיני החברה ("Prologue: Invisible").
בסוף השיר, מתגלה דמותו של ביטלג'וס, שד ששר שיר על המוות וכל הקונספט של למות ("The Whole Being Dead Thing").
לאחר מכן, ביטלג'וס שובר את הקיר הרביעי ומספר לקהל על החיים שלו בתור מת בעולם של החיים, ושאף אחד לא יכול לראות אותו, אלא אם כן בן- אדם חי יאמר את שמו שלוש פעמים.
הוא מספר שהוא מתכנן לגרום לכך בקרוב.
ביטלג'וס מציג לנו את אדם וברברה מייטלנד.
הם זוג נשוי נורמי וקצת חנונים, שרוצים להקים משפחה.
אבל הם לא מוכנים רגשית לזה, ומתרצים סיבות רבות מדוע הם עדיין לא מוכנים להביא ילד.
תוך כדי שברברה ואדם שרים, הם קופצים ביחד, הרצפה נשברת והם נופלים לתוכה ומתים ("Ready Set, Not Yet").
"הספר למת המתחיל" נופל מהשמיים (באנגלית- The Handbook for the Recently Deceased) וביטלג'וס שורף אותו, מכיוון שהוא לא רוצה שברברה ואדם ילכו לעולם התחתון של המתים (כמו שכתוב בספר) אלא שיירדפו את הבית שלהם ואת האנשים שעוברים לגור בו על מנת שיעזרו לו לגרום למישהו לאמר את שמו שלוש פעמים.
לאחר מכן, ברברה ואדם מטפסים בחזרה מההריסות של הרצפה ומבינים שהם מתים;
ביטלג'וס מציג את עצמו לאדם וברברה ומציע לעזור להם לרדוף את ביתם.
ובתמורה, הם יעזרו לו לגרום לאיש חי לאמר את שמו ("The Whole "Being Dead" Thing, Pt.
ביטלג'וס מראה לברברה ואדם שמשפחת דיטץ
קנתה את הבית שלהם ומסביר להם שרק אם יתנו לו לעזור, הם יוכלו להעיף את משפחת דיטץ מהבית.
ברברה ואדם מסכימים לקבל את עזרתו (The Whole "Being Dead" Thing, Pt.
בינתיים צ'ארלס, אביה של לידיה מגיע לבית עם דיליה העוזרת האישית ששכר לביתו והמאהבת שלו ומשוחחים על עיצוב הבית ועל האם לספר ללידיה מה שקורה בניהם.
לפני שהם מסיימים את השיחה לידיה נכנסת
שיר שנכלל בסרט המקורי.^ שיר שנחתך והוצא מן המחזמר לאחר ניסיונות ההרצה.
לאחר ניסיונות ההרצה בוושינגטון די.
סי., השיר "Everything is Meh" נכתב מחדש לחלוטין בגלל תלונות הקהל על כך שהשיר נראה כחסר סנכרון לחלוטין עם שאר המופע והוחלף בתיאטראות ברודוויי בסצנה אחרת, שבה מיס ארגנטינה מבצעת את השיר החדש שנקרא כעת "What I Know Now".
שיר שנכלל בסרט המקורי.^ השיר אינו כלול באלבום ההקלטות המקורי של הפקת ברודוויי.
אלבום ההקלטות של הקאסט המקורי מברודוויי הופץ באופן דיגיטלי על ידי חברת "גוסטלייט רקורדס" ב-7 ביוני 2019.
ביטחון המדינה הקטרי הוא ארגון המודיעין והביטחון של קטר.
הגוף נוצר בשנת 2004, לאחר מיזוג בין שירות המודיעין הכללי ושירות שירות הביטחון.
הגוף אחראי לביצוע חקירות בתחום ביטחון פנים, איסוף מודיעין פנימי וריגול
ברכה (ביטי) דויטש היא אתלטית ישראלית אמריקאית המשתייכת למגזר החרדי.
היא אלופת ישראל בריצת חצי מרתון (2018) ובריצת מרתון (2019, 2021, 2022, 2025), אלופת מרתון ירושלים (2018) לישראליות, ובעלת שיא המסלול לישראליות למרתון זה.
דויטש נולדה בארצות הברית וב-2009 עלתה לישראל.
היא החלה להתאמן בריצות ארוכות בשנת 2015, בהיותה בת 25. היא נוהגת לרוץ בחצאית ובכיסוי ראש.
היא מתאמנת תחת המאמן ואתלט העבר עמית נאמן.
מתגוררת במושב נווה מיכאל ליד בית שמש עם בעלה ו-5 ילדיהם ועובדת כאשת קשר בארגון החינוך היהודי "עולמי".
בשנת 2024 אורן רוזנפלד יצר סרט תעודה על חיי ביטי דויטש
את המרתון הראשון בחייה היא רצה בתל אביב.
היא סיימה אותו בתוצאה של 3:27:26 שעות והגיעה למקום השישי מבין הנשים.
במרתון תל אביב קבעה תוצאה של 4:08:16 שעות, על אף היותה בחודש השביעי להריונה.
במרתון ירושלים שנערך בחודש מרץ, היא סיימה ראשונה בין הישראליות, בתוצאה של 3:09:50 שעות.
בהמשך אותה שנה היא זכתה במדליית זהב באליפות ישראל בחצי מרתון, לאחר שקבעה תוצאה של 1:19:53 שעות.
באליפות ישראל בריצת מרתון (מרתון טבריה) שנערכה בחודש ינואר, זכתה דויטש במדליית זהב בתוצאה של 2:42:18 שעות, שמיקמה אותה כישראלית החמישית בטיבה בכל הזמנים, בעת שנקבעה..
כתוצאה מהישגה זה היא צורפה לסגל האולימפי.
חודש לאחר מכן, בריצת חצי המרתון במסגרת מרתון תל אביב, סיימה במקום הראשון בשיא אישי חדש של 1:17:23 שעות.
באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר שנערכה בחודש אפריל, זכתה דויטש במדליית כסף בשיא אישי חדש של 35:14:94 דקות, אחרי סלאמוויט באיולין-טפרי ממכבי תל אביב (32:18.48 דקות) ולפני כרואן חלבי ממכבי חיפה כרמל (35:50.65 דקות).
התוצאה שקבעה מדרגת אותה במקום השביעי בין האתלטיות הישראליות בכל הזמנים.
חודש לאחר מכן, במרתון ריגה, זכתה דויטש במדליית זהב בריצת חצי המרתון בתוצאה של 1:17:34 שעות.
במרתון קייפטאון שנערך בספטמבר קבעה שיא אישי חדש של 2:36:41 שעות.
במרתון טבריה שנערך בינואר זכתה ביטי במדליית זהב וסיימה במקום רביעי כללי, בשיא אישי חדש של 2:32:25 שעות.
בחצי מרתון מיאמי היא זכתה במדליית זהב בתוצאה של 1:16:49 שעות.
במרתון צ'שייר עלית באנגליה שיפרה דויטש את שיאה האישי בריצת מרתון והעמידה אותו על 2:31:39 שעות.
באליפות ישראל שנערכה ביוני באותה שנה זכתה במדליית ארד בריצת 800 מטר, בשיא אישי חדש של 2:10.80 דקות, אחרי אדוה כהן (2:09.35 דקות)
באליפות ישראל במרתון טבריה זכתה במדליית זהב בתוצאה של 2:41:12 שעות.
ב-11 בפברואר הגיעה למקום הראשון במרוץ אור יהודה בריצת 10 ק"מ ושיפרה את שיאה האישי בתוצאה 34:32.
ב-20 בפברואר במרתון ציריך שיפרה ביטי את שיאה האישי בריצת מרתון כשסיימה בתוצאה 2:31:32.
באליפות ישראל במרתון טבריה זכתה במדליית זהב בתוצאה של 2:41:17 שעות.
באליפות ישראל במרתון טבריה זכתה במדליית זהב בתוצאה של 2:55:41 שעות.
באליפות ישראל באולטרה מרתון בים המלח זכתה במדליית זהב בתוצאה של 3:25
ביטחון אישי היא מזכויות האדם הבסיסיות, המובטחת בהכרזה לכל באי העולם בדבר זכויות האדם, אשר אומצה על ידי האו"ם בשנת 1948. זוהי גם זכות בסיסית המפורשת ומוגנת על ידי האמנה האירופית לזכויות האדם, החוקה הקנדית, החוקה של דרום אפריקה וחוקים אחרים ברחבי העולם.
ככלל, הזכות לביטחונו של האדם קשורה בחירות וכוללת את הזכות, אם נכלא שלא כדין, לצו הגנה כמו הביאס קורפוס.
ביטחון אישי יכול גם להתפרש כהרחבה של זכויות על מניעת עינויים וענישה אכזרית ובלתי רגילה.
הזכויות לביטחון אישי יכולות להישמר מפני התנהגות פחות קטלנית, וניתן להשתמש בהן בכל הקשור לזכויות האסירים.
הזכות לביטחון אישי מובטחת בסעיף 3 להכרזה לכל באי העולם בדבר זכויות האדם.
בהכרזה זו היא משולבת עם הזכות לחיים ולחירות.
במקור נכתב, "לכל אחד יש את הזכות לחיים, חירות וביטחון אישי".
אמנת האומות המאוחדות, האמנה הבין-לאומית בדבר זכויות אזרחיות ומדיניות (1966), מכירה גם בזכות לביטחון אישי.
סעיף 9 קובע כי "לכל אדם יש זכות לחירות ולביטחון אישי", והקטע אוסר על "מעצר שרירותי או מעצר".
הסעיף ממשיך, "לא תישלל חירותו של אדם אלא מטעמים אלה ובהתאם לנוהל שנקבע בחוק".
הזכות לביטחון האדם מוזכרת בסעיף 5 (1) לאמנה האירופית לזכויות האדם תחת הכותרת "הזכות לחירות ולביטחון" ("לכל אדם יש זכות לחירות ולביטחון אישי".
וכן, "לא תישלל חירותו של אדם אלא במקרים הבאים ובהתאם לנוהל הקבוע בחוק") ובסעיף 6 למגילת הזכויות הבסיסיות של האיחוד האירופי ("לכל אדם יש זכות לחירות ולביטחון איש").
הזכות לביטחון האדם הוכרה בקנדה במסגרת שטר הזכויות הקנדי בשנת 1960. סעיף 1 (א) לחוק זה הכיר בזכותו של אדם לחיים, לחירות, לביטחון האדם ולנכסי מקרקעין, ובזכות שלא להיות מקופח אלא על ידי הליך משפטי תקין".
עם זאת, מגילת הזכויות הייתה חוק ולא חלק מהחוקה.
ב-1982 נוספה החוקה לביטחון האדם.
סעיף זה נכלל בסעיף 7 לכתב הזכויות והחרויות הקנדי, הקובע כי "לכל אדם יש זכות לחיים, חירות וביטחון אישי והזכות שלא לאבד אותם אלא בהתאם לעקרונות הצדק היסודי.
"ביטחון האדם שבסעיף 7 מורכב מזכויות הפרטיות של הגוף ובריאותו ועל הזכות להגן על "השלמות הנפשית" של הפרט.
כלומר, הצדק מגן מפני פגיעה משמעותית של הממשלה למצב הנפשי של הפרט.
זכות זו יצרה פסיקה מהותית, שכן הפלה בקנדה הוסמכה בפסק דין משנת 1988, לאחר שבית המשפט העליון מצא שוועדות ההפלות הטיפוליות הפרו את ביטחונה של האישה על ידי איום על בריאותה.
כמה שופטים גם הרגישו ששליטה על הגוף היא זכות בתוך ביטחון האישי של אדם אשר הופר על ידי חוק ההפלות.
בין בית המשפט העליון ובין אנשי האקדמיה התנהל דיון בשאלה האם ביטחון אישי מבטיח גם זכויות כלכליות.
תאורטית, ביטחונו של האדם ייפגע אם הממשלה תגביל את יכולתו של אדם לייצרלהכנסה, על ידי שלילת רווחה, שלילת רכוש חיוני למקצועו או שלילת רישיונות.
עם זאת, סעיף 7 עוסק בעיקר בזכויות משפטיות, ולכן קריאה זו של זכויות כלכליות מוטלת בספק.
נושאים כלכליים רבים יכולים להיות גם שאלות פוליטיות.
בשנת 1996 אימצה ממשלת דרום אפריקה חוק זכויות חוקתי אשר הכיר בזכות לביטחון אישי בסעיף 12. שם, זכות זו משולבת עם הזכות לחירות.
סעיף 12 המשיך להגדיר את הביטחון של האדם ואת הזכות לחופש ביתר יסודיות, וכולל בתוכו גם שליטה גופנית וגם שליטה ברבייה, חופש מעינויים ועונשים אכזריים אחרים וכן וזכות למשפט.
חוקת טורקיה מבטיחה את הביטחון האישי, לצד הזכות לחירות, בסעיף 19, שנחקק בשנת 1982 ותוקן בשנת 2001. סעיף זה מפרט את הגבולות של זכויות אלה בדמות פסקי דין של בתי משפט לפי החוק, המאפשרים למוסדות ומוסדות לחולי נפש ומוסדות גמילה למכורים, הסגרה וכו'.
סעיף זה גם מגביל את מעצרם במקרים בהם שופט מתיר זאת, כאשר אין די זמן לכך, או שהאדם נתפס כאחראי לפשע.
לאחר מכן ייאמר לאדם מדוע נעצרו, ושני קרובי משפחה נוספים יעודכנו גם הם על המעצר.
לבסוף, החוק מאפשר פיצוי ממשלתי אם זכויות אלה מופרות.
חוק זכויות האדם של ניו זילנד, שאומץ בשנת 1990, מבטיח "חיים וביטחון של האדם" בסעיפים 8 עד 11. סעיף 8 מבטיח זכות לחיים, למעט מקרה בו הוא מקופח על ידי הצדק הבסיסי, ואילו סעיף 9 אוסר על ענישה אכזרית ובלתי רגילה.
סעיף 10 אוסר על אדם להיות נתון לטיפול רפואי בניגוד לרצונו.
לבסוף, סעיף 11 נותן לאדם את הזכות שלא להיות מטופל בטיפול רפואי.
ביטחון אישי נזכר בתוספת הראשונה בסעיף 5 לחוק זכויות האדם, התשמ"ח–1998. גרסה זו היא ההתגשמות האחרונה של החוק, אם כי היו שינויים קלים מאז.
מעשה חדש זה מייצג היבט אחד של הרפורמה החוקתית של טוני בלייר.
ביטחון סוציאלי הוא הידיעה של הפרט שיוכל להתקיים בכבוד גם אם יאבד את היכולת לפרנס את עצמו ואת משפחתו.
ביטחון סוציאלי הוא מרכיב מרכזי של מדינת רווחה.
מרכיבי הביטחון הסוציאלי ורמתם משתנים ממדינה למדינה, ואף באותה מדינה במהלך השנים.
חלק מהם הם בגדר חובה החלה על כל תושבי המדינה וחלק אחר נובע מהסכמים בין ארגוני עובדים לארגוני מעסיקים, ומיוזמה אישית של הפרט.
הזכות לביטחון סוציאלי נכללת בהכרזה לכל באי עולם בדבר זכויות האדם: "כל אדם, כחבר החברה, זכאי לביטחון סוציאלי וזכאי לתבוע שהזכויות הכלליות הסוציאליות והתרבותיות, שהן חיוניות לכבודו כאדם ולהתפתחות החופשית של אישיותו, יובטחו במאמץ לאומי ובשיתוף פעולה בינלאומי בהתאם לארגונה ולאוצרותיה של המדינה."
להבטחת ביטחון סוציאלי משמשים אמצעים אחדים:
ברמת המדינה: ביטוח לאומי, המבטיח סיוע במקרים של נכות, פגיעה בעבודה, זקנה ועוד.
ביטוח בריאות, המבטיח שירותי בריאות בסיסיים לכל תושב.
מימון אמצעים אלה נעשה באמצעות מיסים ייעודיים (בישראל: דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות).
ברמת ארגוני העובדים: הסכמים לביטוח פנסיוני לעובדים, המבטיחים לעובד ולמשפחתו פרנסה במקרים של נכות, מוות וזקנה.
ברמת הפרט: רכישת ביטוחים אישיים להרחבת הכיסוי הניתן בשני הרבדים הקודמים בתחומי ביטוח פנסיוני וביטוח בריאות.
בחלק מהמקרים גמלאות הביטחון הסוציאלי הן בהתאם להכנסה המבוטחת, ובמקרים אחרים הגמלאות הן בסכום אחיד, או בסכום הנגזר מצורכי המבוטח.
בישראל פועלים גופים אחדים, ציבוריים ופרטיים, להבטחת ביטחון סוציאלי:
המוסד לביטוח לאומי: זהו הגוף הממלכתי העיקרי להבטחת ביטחון סוציאלי, בקשת רחבה של ענפים, לתושבי המדינה ובמידה מצומצמת גם לעובדים זרים בישראל, בהתאם לחוק הביטוח הלאומי וחוק הבטחת הכנסה.
כמו כן עוסק המוסד בישום חוק התגמולים לנפגעי פעולות איבה ובגביית דמי ביטוח בריאות ובחלוקתם לקופות החולים.
קופות החולים, המספקות שירותי בריאות לתושבי המדינה.
גופי הביטוח הפנסיוני (קרן פנסיה, פנסיה תקציבית, ביטוח מנהלים ועוד) משלימים את המוסד לביטוח לאומי בהבטחת פרנסה לעת נכות, זקנה או מוות של המפרנס.
משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים אחראי למתן שירותי רווחה.
התחומים שבהם עוסק משרד הרווחה כוללים בין היתר ילדים ונוער במצבי סיכון, אלימות במשפחה, נכויות ופיגור שכלי, נפגעי סמים ואלכוהול, זקנים במצבי מצוקה ועוד.
שירותי המשרד ניתנים בשני אופנים:
באמצעות המחלקות לשירותים חברתיים (לשכות הרווחה) הנמצאות ברשויות המקומיות.
באמצעות יחידות משנה של המשרד, כגון האגף לטיפול באדם עם מוגבלות שכלית התפתחותית, השירות למען הילד (אימוץ), שירות המבחן לנוער ושירות המבחן למבוגרים.
בביטחון הסוציאלי של המשרתים בצה"ל (שירות סדיר ובשירות מילואים עוסקים חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום), שמבטיח תגמולים למשפחתו של חייל שנפטר, וחוק הנכים (תגמולים ושיקום), שמבטיח תגמולים למי שהפך לנכה בעת שירותו ועקב שירות זה.
במימוש חוקים אלה עוסק אגף השיקום של משרד הביטחון.
ביאטריס לואיז "ביטי" אדמונדסון היא שחקנית אנגלייה.
ב-2015 החלה לככב בסדרה "ג'וש" של ערוץ BBC Three.
אדמונדסון היא בתם האמצעית של השחקנים אדריאן אדמונדסון וג'ניפר סונדרס.
היא גדלה במחוז דבון, עם אחיותיה אלה ופרייה.
היא התחנכה בבית הספר אקסטר.
אחר כך למדה באוניברסיטת מנצ'סטר.
בשנה השנייה ללימודים באוניברסיטה החליטה שלא להיבחן לבית ספר לדרמה, ובמקום זה להקים להקה קומית עם ארבע מחברותיה.
אחרי שעבדה עם קבוצת הבנות שנקראה ליידי גרדן, ב-2008 הייתה הפריצה שלה בטלוויזיה.
הופעת הבכורה שלה הייתה בסיטקום "The Wright Way" של בן אלטון שבוטל אחרי עונה אחת.
ב-2015 הופיעה אדמונדסון בסדרה הקומית "ג'וש" של ערוץ BBC Three, שזכתה לשבחים בעיתון האינדפנדנט.
ב-2016 שודרה עונה שנייה לסדרה, ובאוקטובר 2017 החל שידור העונה השלישית.
ב-4 ביוני 2017 התחתנה אדמונדסון עם תחקירן חדשות של ה-BBC, סם פרנסיס.
ב-20 ביוני 2019, יום אחד אחרי יום הולדתה ה-32, היא ילדה את בתה הבכורה.
ביטחון פנים הוא הפעולה של שמירת שלום בגבולות מדינה ריבונית או שטחים בעלי שליטה עצמית אחרים, בדרך כלל על ידי שמירה על החוק הלאומי, והגנה מפני איומי ביטחון פנים.
האחריות לביטחון הפנים עשויה לנוע בין כוחות המשטרה לכוחות צבאיים למחצה (כגון ז'נדרמריה או משמר לאומי), ובנסיבות חריגות, הצבא עצמו.
איומים על השלום הכללי עשויים לנוע בין סדר אזרחי ברמה נמוכה, אלימות בקנה מידה גדול, או אפילו התקוממות מזוינת.
איומים על ביטחון הפנים עשויים להיות מופנים כלפי אזרחי המדינה, או כלפי הגופים והתשתיות של המדינה עצמה, ועשויים לנוע בין פשע קטן, פשע מאורגן חמור, אי שקט פוליטי או תעשייתי, או אפילו טרור פנימי.
מעצמות זרות עשויות גם לשמש איום על ביטחון הפנים, על ידי ביצוע או מתן חסות לטרור או מרד, מבלי להכריז מלחמה בפועל.
האחריות הממשלתית לביטחון הפנים תהיה לרוב על משרד הפנים, להבדיל ממשרד ההגנה או הביטחון.
בהתאם למדינה, ביטחון הפנים של מדינה יישמר על ידי המשטרה הרגילה או כוחות ביטחון צבאיים יותר (הידועים בשם ז'נדרמריה או, פשוטו כמשמעו, כוחות הפנים).
סוכנויות מיוחדות אחרות לביטחון פנים עשויות להתקיים כדי להגביר את הכוחות העיקריים הללו, כגון משמר לאומי, משמר גבול, יחידות משטרה מיוחדות, או היבטים של סוכנויות מודיעין של המדינה.
במדינות מסוימות, ביטחון הפנים עשוי להיות האחריות העיקרית של כוח המשטרה החשאית.
רמת הכוח המורשה המשמשים סוכנויות וכוחות האחראים על שמירה על ביטחון הפנים עשויה לנוע בין משטרה לא חמושה לארגונים חצי צבאיים חמושים לחלוטין, או להפעיל רמה מסוימת של נשק פחות קטלני ביניהם.
במצבים אלימים, כוחות ביטחון הפנים עשויים להכיל רכיב כלשהו של ציוד צבאי כגון כלי רכב משוריינים שאינם צבאיים.
בהתאם לארגון המדינה, לכוחות ביטחון הפנים עשויה להיות סמכות שיפוט ברמה הלאומית או הפדרלית.
מכיוון שהמושג ביטחון פנים מתייחס לישות המדינה ואזרחיה, אנשים המהווים איומים על ביטחון הפנים עשויים להיות מוגדרים כאויב המדינה או אויב העם.
אנשים שנעצרו על ידי כוחות ביטחון הפנים עשויים להיות מטופלים על ידי מערכת המשפט הפלילי הרגיל, או עבור פשעים חמורים יותר נגד ביטחון הפנים כגון בגידה, הם עלולים לעמוד בפני אמצעים מיוחדים כגון משפטים חשאיים.
בזמנים של אי שקט קיצוני, פעולות ביטחון הפנים עשויות לכלול אמצעים כגון כליאה (מעצר ללא משפט).
בהתאם לאופי צורת הממשל במדינה, אכיפת ביטחון הפנים לא תתבצע בדרך כלל על ידי כוחות הצבא של המדינה, שתפקידם העיקרי הוא הגנה חיצונית, למעט בתקופות של אי שקט קיצוני או מצב חירום אחר, או מלחמת אזרחים.
לעיתים קרובות, מעורבות צבאית בביטחון הפנים אסורה במפורש, או מוגבלת לסיוע צבאי מורשה למעצמה האזרחית כחלק מעיקרון השליטה האזרחית בצבא.
כוחות מיוחדים צבאיים עשויים במקרים מסוימים להיות תחת פיקוד זמני של כוחות אזרחיים, יפעלו במדינה בעת מצבים מיוחדים של ביטחון פנים כגון פעולות סיכול טרור.
ביטחון תעסוקתי הוא ההסתברות שעובד ימשיך להתפרנס מעבודתו לתקופה ארוכה.
ביטחון תעסוקתי נמדד משני היבטים:
ביטחון תעסוקתי במקום העבודה, כלומר מידת הביטחון של העובד שמקום עבודתו הנוכחי ימשיך להעסיקו לטווח ארוך, ללא שתאיים עליו סכנת פיטורים.
ביטחון תעסוקתי מקצועי, כלומר מידת הביטחון שמקצועו של העובד מקנה לו, כך שאם יפוטר ממקום עבודה אחד ימצא בקלות מקום עבודה אחר.
דוגמה: עובד מקצועי בחברת הזנק חש ביטחון תעסוקתי נמוך במקום עבודתו, משום שבפעמים רבות חברת הזנק אינה עומדת ביעדיה ונסגרת, אך בתקופה של פריחה בהיי טק הוא חש ביטחון תעסוקתי מקצועי גבוה, ביודעו שאם יאבד את מקום עבודתו הנוכחי יוכל למצוא עבודה מתאימה בחברת היי טק אחרת.
משרה הדורשת כישורים גבוהים ותקופה ממושכת של התאקלמות בעבודה מבטיחה ביטחון תעסוקתי משום שמעסיק לא ימהר להחליף עובד כזה, הן משום שלא קל למצוא לו מחליף והן מחמת העלות הגבוהה של קליטת מחליף.
לעומת זאת, בעבודה שאיננה מצריכה כישורים מיוחדים וההתאקלמות בה מהירה הביטחון התעסוקתי נמוך (עבודה כזו מכונה מקג'וב).
ביטחון תעסוקתי גבוה הוא יעד מרכזי של ארגוני עובדים, החותרים לעגנו בהסכמי עבודתו שיבטיחו לעובדים הגנה מפני פיטורים.
הגנה זו מתבטאת במתן קביעות לעובד שהשלים בהצלחה תקופת ניסיון, כך שפיטורי עובד קבוע יקרו רק במקרים חריגים ובהסכמת ועד העובדים.
במקומות עבודה שבהם אין קביעות פורמלית, הענקת תחושת ביטחון תעסוקתי לעובדים היא מרכיב בפעולות המעסיק לשימור עובדים.
בישראל מתאפיין המגזר הציבורי בהסדרי קביעות נוקשים, המקנים ביטחון תעסוקתי גבוה לעובדים במגזר זה.
דרך עיקרית של מעסיקים להימנע ממתן קביעות לעובדים, ובכך להגמיש את יכולתם לפטר עובדים, היא העסקה באמצעות קבלן כוח אדם.
דרך נוספת היא העסקה בחוזה לתקופה קצובה, המתחדש מפעם לפעם (באנגלית צורת העסקה זו קרויה permatemp, הלחם של המילים permanent ו-temporary).
בצה"ל ובמשטרת ישראל, שבהם הביטחון התעסוקתי נמוך מאשר ביתר המגזר הציבורי, נהוגה כפיצוי על כך תוספת שכר הקרויה "תוספת היעדר ביטחון תעסוקתי".
הפרטה, כלומר העברת פעילות מהמגזר הציבורי למגזר הפרטי, כרוכה בירידת הביטחון התעסוקתי של העובדים בגוף המופרט, ולכן מלווה בדרך כלל במענק הפרטה לעובדים, כפיצוי על פגיעה זו.