tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
OSC מבטיח תקשורת אמינה, מהירה, גמישה, בעלת טווח רחוק והעברת מסרים באופן סימולטני בזמן אמת.
OSC פותח במרכז למחקר CNMAT על ידי אדריאן פריד ומאת וורייאת', במטרה ליצור ממשק תקשורת פשוט בין מכשירים.
מטרתו של הפרויקט הייתה לפתח משהו דומה, אך באותו הזמן גם מתקדם ונגיש יותר ממידי.
היתרונות הבולטים של OSC על MIDI הם רזולוציה גבוהה יותר, אפשרות תקשורת בטווחים רחוקים יותר, סביבת מפתחים מזמינה והתבססות על ממשקים אוניברסליים (כמו ethernet ו-USB).
בתשתית רשתות, OSC מבוסס על פרוטוקול (UDP) ובתשתית USB, הנתונים מועברים בפרוטוקול SLIP.
בנוסף, לאור העובדה ש-OSC עובד על תשתית רשתות, ניתן לעבוד גם בתקשורת אל-חוטי Wi-Fi.
סביבת קוד פתוח - איננו מוגן ברישיון.
רזולוציה גבוהה, עד 4095 ערכים.
ארגון הודעות לעבודה במקביל - תגובה בזמן אמת
קיימים עשרות יישומים ל-OSC, ביניהם עיבוד קול, תמונה וודיאו בזמן אמת, כלים אינטראקטיביים ברשת, תוכנות סינטיסייזר, מגוון רחב של שפות תכנות וההתקנים.
OSC, השתלב בין היתר בסביבות כמו מוזיקה במחשבים, רובוטים, וידאו, תאורה ומייצגים חזותיים.
פקודות OSC כוללות תבנית כתובת, מחרוזת סוג, טיעונים ומשך.
תבנית הכתובת מבוססת על נתיב הקבצים ב-UNIX או שדה url.
מחרוזת סוג היא מחרוזת קצרה שמכילה את סוג הטיעונים.
טיעונים מייצגים מחרוזת בינארית בגודל 4 בייטים.
בארץ אין שימוש רחב לשיטה והיא כמעט ואיננה מוכרת.
השימוש בבקר ארדואינו הולך וגדל בזכות הדרך הפשוטה והזולה בה הבקר עובד.
OpenSSL היא ספריית תוכנה חופשית שמממשת את פרוטוקול TLS (אבטחת שכבת התעבורה) וקודמו SSL.
היא כתובה בשפת C, מממשת פרימיטיבים קריפטוגרפיים רבים ומספקת מגוון רחב של פונקציות והגדרות.
כמו כן קיימים ממשקי מעטפת לשפות תכנות אחרות.
קיימות גרסאות למערכות הפעלה דמויות יוניקס (סולאריס, לינוקס ומקינטוש ומערכות מבוססות BSD), מערכת ההפעלה OpenVMS וחלונות של מיקרוסופט.
IBM מספקת תמיכה למערכת i על OS/400.
TLS הוא פרוטוקול קריפטוגרפי שפותח לאבטחת תעבורת רשת האינטרנט ומיישם את תקן X.509 של ITU-T (מגזר קביעת תקנים בטלקומוניקציה) לתשתית מפתח פומבי, Public key infrastructure - PKI.
PKI משתמש בסרטיפיקטים וחתימה דיגיטלית להעברה ואימות של מפתח סימטרי.
OpenSSL מבוסס על SSLeay של אריק א.
יונג וטים הדסון, מפתחי תוכנה שסיימו באופן לא רשמי לעבוד על הפרויקט בדצמבר 1998 כאשר עברו שניהם לעבוד בחברת RSA.
ספריית OpenSSL מופצת ברישיון דואלי לשימוש חופשי.
שני הרישיונות דומים לרישיון BSD המקורי עם שינוי הקשור לפרסום.
סעיף הפרסום ברישיונות, הדורש מחומרי הפרסום של תוכנות מבוססות OpenSSL לכלול תיעוד מפורש לכך, מנוגד לדרישות רישיון GPL ולכן עשוי להוות מגבלה במקרה שילוב הספרייה בתוכנות המופצות ברישיון זה.
לדעת כותבי הספרייה, זו אינה מגבלה אם OpenSSL נחשבת חלק אינטגרלי ממערכת ההפעלה (לדוגמה: בהפצות לינוקס שונות).
במקרה של הפצת דביאן, יהיה קשה לטעון שהיא "ספריית מערכת" וכנראה תידרש תוספת קטנה לרישיון.
OpenSSL תומך במספר רב של אלגוריתמים קריפטוגרפיים למטרות שונות, בהם:
מפתח ציבורי: RSA, DSA, דיפי-הלמן, ECC, GOST.
באפריל 2014 התגלתה פרצת אבטחה בגרסת OpenSSL 1.0.1 ו-OpenSSL 1.0.2-beta ובמספר גרסאות נוספות, שבה ניתן לחטוף עד 64 קילובתים של מידע רגיש מהשרת באמצעות תת-פרוטוקול הנקרא Heartbeat, שהוא פרוטוקול סינכרון.
ההתקפה, הנקראת HeartBleed (פרפרזה על שם הפרוטוקול), מנצלת את העובדה שלא נעשית בדיקת גבולות (Bound Checking), ועל ידי בקשת סינכרון 'מעושה' (הצבת הערך שגוי במשתנה המייצג את גודל ההודעה) גורמת לשרת להפיק תגובה משובשת המכילה מידע מזיכרון היישום.
התוקף אינו שולט בתכולת המידע ולמעשה מכיל לרוב מידע אקראי לא מסודר.
עם זאת, גוש המידע שנחשף עשוי להכיל אינפורמציה קריטית כמו עוגיות, סיסמאות ואף מפתח מאסטר של השרת.
ההתקפה נקייה ואינה משאירה אחריה עקבות.
עם המידע שנחשף ניתן לבצע גנבת זהות על ידי התקפת אדם באמצע על השרת.
למעשה לחשוף את כל תעבורת הרשת.
מפתחי התוכנה המליצו לעבור לגרסה OpenSSL 1.0.1g (שבה תוקנה הבעיה) או לבטל את האופציה Heartbeat.
מומחים המליצו להחליף את כל הסיסמאות, ובכל מקרה לא ניתן להציל מידע שהוצפן בעבר.
Operation Israel (בראשי תיבות: OpIsrael או OpIsrael#; בתרגום חופשי לעברית: מבצע ישראל) היא מתקפת סייבר נגד אתרי אינטרנט ישראליים או כנגד ארגונים, חברות ואישים ישראליים.
הללו מבוצעים על ידי פעילים אינדיבידואלים, או ככאלה המזדהים עם "אנונימוס".
המתקפות כללו בעבר, בין היתר, התקפות מניעת שירות (DDoS), פריצות למסדי נתונים והדלפות פרטים מתוך מסדי נתונים, השתלטות על ממשקי ניהול של אתרי אינטרנט, השחתת דפי אינטרנט ישראלים (בעיקר על ידי החלפת קוד דף הבית שלהם), דוקסינג וטרור קיברנטי.
ההתקפה הראשונה התקיימה ב-7 באפריל 2013, יום הזיכרון לשואה ולגבורה, על פי המארגנים, במטרה "למחוק את ישראל מהאינטרנט".
זאת במחאה על מה שהם כינו פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות שמבוצעים נגד הפלסטינים לטענתם.
אתרי אינטרנט שנגדם הייתה מכוונת ההתקפה כללו בנקים, מוסדות חינוך, מוסדות ללא כוונת רווח ועסקים, בנוסף לאתר האינטרנט של "יד ושם" ואתרי מוסדות ומשרדים ממשלתיים.
ההודעה על המתקפה זרעה בהלה וזכתה לכיסוי תקשורתי נרחב.
בעקבות זאת ננקטו צעדי הגנה על אתרי אינטרנט מרכזיים וכן נקראו משתמשי האינטרנט לנקוט צעדי זהירות דוגמת שינוי סיסמאות, וגילוי ערנות וזהירות מפני פתיחת קבצים חשודים או לינקים חשודים.
איגוד האינטרנט הישראלי פתח קו חם בו יוכלו אנשים לדווח על התקפות.
בנוסף לכך גם פורסם מידע בזמן אמת על המתקפה.
בסופו של דבר המבצע נבלם על ידי מטה הסייבר הלאומי ונחשב לכישלון.
ב-2014 הכריזה קבוצת האקרים בשם "אנונימוס-עַרַבּ" על מתקפת סייבר שגם היא כמו קודמתה תהיה מכוונת ל-7 באפריל של אותה שנה.
כמו קודמתה גם התקפה זו נכשלה ביעדיה, על פי הצהרתם "למחוק את ישראל מהאינטרנט".
בסוף מרץ 2015 הכריזו ארגוני האקרים פרו פלסטיניים ששייכו את עצמם לקבוצה "אנונימוס", ובראשם ארגון בשם AnonGhost, על מתקפת סייבר שהייתה מתואמת גם כן ל-7 באפריל של אותה שנה.
המתקפה, שמטרתה הייתה לבצע "שואה אלקטרונית נגד ישראל" גם כן נכשלה ביעדיה והנזק שנגרם היה מזערי, וכך גם בשנה שלאחר מכן.
בראיון שהעניק יוני בן-יצחק, שותף וסמנכ"ל פיתוח עסקי בחברת הסייבר סיטאדל, לאתר "ישראל דיפנס" באפריל 2020, טען בן-יצחק כי המתקפה השנתית נמצאת בדעיכה מתמדת, ואת זאת הוא זוקף גם, בין היתר, לירידה במוטיבציה של ההאקרים הפרו-פלסטיניים ולהתארגנות מראש מצד גופי הממשל ובעלי העסקים.
ההתקפה הראשונה, שתוכננה לתאריך בו יתקיים יום הזיכרון לשואה ולגבורה - 7 באפריל 2013, התבצעה במטרה מוצהרת של ארגוני ההאקרים השונים "למחוק את ישראל מהאינטרנט" במחאה על פשעי מלחמה ופשעים נגד האנושות שמבוצעים, כביכול, על ידי ישראל כנגד הפלסטינים.
אתר האינטרנט של עמותת גדולים מהחיים הותקף פעמים רבות על ידי פעילים פרו פלסטיניים לפני מועד המתקפה המתוכנן באמצעות השחתת דף הבית שלו שכללה הכנסת תוכני שטנה אנטישמיים ואנטי ישראליים, ותמונות כגון דגלי פלסטין וציורי גולגולות.
עקב התזמון של המתקפה ליום השואה, הותקף במסגרת המתקפה גם האתר של ארגון יד ושם בצורה מסיבית ואף קרס למשך מספר שעות.
עם זאת שום נזק משמעותי לא נגרם והאתר חזר לקדמותו.
כמו כן הופלו אתרים נוספים כגון אתר משרד התמ"ת, אתר משרד הביטחון, אתר ועדת הבחירות המרכזית אך כפי שצוין שום נזק משמעותי לא נגרם.
אתר נוסף שהותקף על ידי האקרים מאינדונזיה, היה של מעצב שיער ישראלי ובו הושתלו תוכני שטנה: "OP ISRAHELL#, אנחנו מוסלמים חייליו של אללה".
אתרים נוספים שחוו הפרעות בפעילותם היו של משרד החינוך והלשכה המרכזית לסטטיסטיקה.
המתקפה לוותה גם בדיווחי שווא שפורסמו על ידי ההאקרים, ביניהם על נזק בשווי 5 מיליארד דולר שהמתקפה גרמה כביכול, ועל ניתוק לכאורה של תל אביב מהאינטרנט.
ארגון הטרור החמאס שיבח את המתקפה ובהודעה מדובר הארגון נמסר "אללה יברך את הפעילים במלחמה האלקטרונית".
ב-2014 הכריזה קבוצת האקרים בשם "אנונימוס-ערב" על מתקפת סייבר שגם היא כמו קודמתה תהיה מכוונת ל-7 באפריל של אותה שנה בדומה לתאריך של המתקפה הקודמת.
המתקפה כללה ברובה התקפות מניעת שירות כנגד אתרי אינטרנט כאשר בין האתרים הללו, על פי הכרזת ההאקרים, היה גם אתר האינטרנט של בנימין נתניהו.
כמו כן פורסמו כתובות דואר אלקטרוני וסיסמאות השייכות, לדברי התוקפים, למכון היצוא הישראלי.
ממכון היצוא נמסר בתגובה כי מדובר ברשימה ישנה של כתובות שניתן למצוא בקלות באתר, ושהסיסמאות שפורסמו אינן נכונות.
בנוסף, פורסמה רשימה של יותר מ-1,300 כתובות דואר אלקטרוני ממקורות שונים בשילוב עם סיסמאות, והומלץ לגולשים על שינוי הסיסמאות בעקבות המתקפה.
ארגון Israeli Elite Force השיב במלחמה משלו: האקר ישראלי בשם Buddhax חשף את פרטיהם האישיים של רוב המשתתפים במתקפה, ששייכו את עצמם לארגון AnonGh0st.
הפרטים כללו בין היתר, שמותיהם של חלק מהאנשים שלדבריו השתתפו במתקפה, הפרופילים שלהם בפייסבוק וחשבונות נוספים לצד תמונותיהם, שחלקם נחשפו לאחר שההאקר השיג גישה למצלמות האינטרנט של המחשבים שלהם.
ב-29 במרץ 2015 הכריזו ארגוני האקרים פרו פלסטיניים ששייכו את עצמם לקבוצת ההאקרים אנונימוס הבינלאומית, על מתקפת סייבר שתהיה מתואמת גם כן ל-7 באפריל של אותה שנה.
המתקפה מגיעה בתגובה למבצע צוק איתן ולדבריהם היא מגיעה כ-"עונש על הפשעים שביצעה ישראל לעם הפלסטיני ובטריטוריה הפלסטינית.
אתם ממשיכים להפציץ, לחטוף ולפגוע בפלסטינים, כפי שעשיתם במלחמה האחרונה בעזה בשנת 2014. אנחנו לא מוכנים להסתכל מהצד ולא לעשות כלום נגד הפשעים הנוראיים האלה כלפי האנושות.
לכן, ב-7 באפריל, כפי שעשינו פעמים רבות, נפגע בשרתים שלכם".
מסר שפורסם וכוון כלפי ראש הממשלה, בנימין נתניהו הכריז כי "עד שלא תעצרו את ההרג והג'נוסייד שעשיתם בעזה....
אנחנו לא צפויים ונראה לכם מה המשמעות של שואה אלקטרונית".
במסגרת האיום הודיע הדובר כי ביום המתקפה בכוונתם להפיל אתרי אינטרנט צבאיים, אתרי ממשל ואתרים נוספים שכן תפקידו של הארגון הוא "להגן על החלשים", כדברי ההאקרים.
בימים שקדמו למתקפה, נפרץ אתר מפלגת השמאל מרצ על ידי קבוצת ההאקרים AnonGh0st והושתלו בו מסרים דוגמת "שלום לעולם, אנחנו AnonGhost.
אנחנו הקול של פלסטין, אנחנו קולם של האנשים הנשכחים, לוחמי החופש בעולם הסייבר, והמטרה העיקרית שלנו היא "Israhell" (גיהנום לישראל)".
המתקפה העיקרית הגיעה ב-7 באפריל 2015, ובמהלכה נפרצו ופורסמו באינטרנט רשימות שכללו: חשבונות דואר אלקטרוני, מספרי כרטיסי אשראי וחשבונות פייסבוק, רובם לא פעילים או שגויים.
ארגון ההאקרים Israeli Elite Force, ארגוני האקרים ישראליים אחרים והאקרים אינדיבידואלים יצאו במתקפת נגד בשם OpIsraelRetaliate, שאותה הוביל ארגון Israeli Elite Force.
מתקפת הנגד כללה הפלת אתרי אינטרנט ערביים ומוסלמיים ברחבי העולם בעיקר מהרשות הפלסטינית אך גם ממדינות כמו סוריה, פרסום פרטי התחברות לחשבונות פייסבוק בבעלות ערבים ומוסלמים, כתובות דואר אלקטרוני ומספרי כרטיסי אשראי, פרטים של עובדים בחברות פלסטיניות, וכן הגדרות התחברות של נתבים ברשות הפלסטינית.
כמו כן תקפו את מכון המחקר האסלאמי העולמי והדליפו פרטי משתמשים.
בין המתקפות הגדולות שביצעו הארגונים הישראליים הייתה של ההאקר הישראלי Buddhax שפרץ למשרד הפנים ומרשם האוכלוסין הפלסטיני והדליף לרשת פרטים אישיים על 4 מיליון תושבי יהודה ושומרון ורצועת עזה, ופרסם את מאגרי הנתונים בפייסבוק ובטוויטר הרשמיים של הקבוצה.
בין היתר Buddhax היה אחראי לפריצת מצלמות הרשת וחשיפת פרטיהם האישיים של "ילדי סקריפטים" שהשתתפו במתקפה.
מבצעי #OpIsrael הכריזו על סבב פריצה נוסף ביום הזיכרון לשואה ולגבורה.
ב-4 באפריל, מני ברזילי, מומחה אבטחת מידע וסייבר, אמר כי "תרחיש הבלהות עלול להוות נזק כלכלי, פוליטי וחברתי משמעותי.
שוקי המניות קורסים, החשמל מתנתק, שום דבר לא עובד", אך הוסיף כי אף על פי שזה אפשרי, הוא לא רואה את זה קורה.
ב-7 באפריל 2016, נפרצו אתרים רבים, ביניהם אתר הכנסת, אתר לשכת רואי חשבון, אתר המוסד ועוד מאות אחרים.
בתור תגובת נגד, האתר של OpIsrael נפרץ ובו הושתלו מספר סיסמאות פרו-ישראליות, וכמו כן, האתר של רדיו זאין, תחנת רדיו פלסטינית, נפרץ גם הוא, ובו הושתל דגל ישראל.
לפני יום הזיכרון לשואה ולגבורה, קבוצת ההאקינג RedCult החלה להשיק מתקפות מניעת שירות נגד מספר אתרי ממשלה ישראליים כדי למשוך תשומת לב הן מן התקשורת והן כדי לגייס תוקפים פוטנציאליים נוספים.
ב-7 באפריל 2017, בסבב החמישי של #OpIsrael שכן התרחש ביום הזיכרון לשואה ולגבורה, נפרץ אתר משרד המשפטים ו-59 אתרי ממשלה אחרים ונתונים הודלפו.
ב-7 באפריל 2023, בסבב האחד עשר, נפרצו מספר אתרים וחברות ישראליות, ביניהם חוצה ישראל, נתיבי איילון, arberobotics ומעל ל-50 אתרים ישראלים אחרים.
בנוסף, חברת החשמל, תאגיד המים ומצלמות CCTV נפרצו, ומהן הודלף מידע רגיש.
ב-27 באפריל 2023, קבוצת אנונימוס סודאן לקחה אחריות על מתקפת סייבר על חברת החשמל, שהפילה את החשמל בערים רבות וגרמה לשיבושי תנועה.
עם זאת, חברת החשמל הכחישו את הדברים והמנכ"ל טען כי היה מדובר בתקלה טכנית בתחנת הכוח בחיפה.
אנונימוס סודאן היא קבוצת האקרים המשייכת את עצמה לאנונימוס.
הקבוצה היא אנטי-מערבית, פאן-ערבית, אנטי-ציונית ואסלאמית.
היא פורצת לאתרים ישראלים, אמריקאים ומערביים.
הקבוצה החלה לפעול ב-23 בינואר 2023 ולקחה חלק בפעילות DDoS נגד אתרים שוודים, בעקבות מקרה בו חבר פרלמנט שוודי שרף את ספר הקוראן.
בהמשך, החלה לתקוף את ישראל במתקפות DDoS.
הקבוצה הקריסה אתרי ממשל ישראלים, אתרי מפלגות, אתרי חדשות וכמו כן, גם אתרים פרטיים.
אנונימוס סודאן לקחה חלק בפעילות כנגד צבא ישראל ובפעילות כנגד חברת החשמל, ולקחה אחריות על נפילת החשמל בישראל.
הדבר הוכחש על ידי מנכ"ל חברת החשמל שטען כי מדובר בתקלה טכנית בתחנת הכוח בחיפה.
יחידת מודיעין לאיומים "Truesec" טוענים כי הקבוצה לא שייכת לאנונימוס, ולמעשה, שייכת לרוסיה, שמנסה למנוע את כניסתה של שוודיה לארגון נאט"ו.
המתקפות כנגד אתרי אינטרנט, חברות ואישים ישראלים, גררה מתקפת נגד מצד ארגוני האקרים ואף פעילים בודדים ישראליים שכללו השחתות של אתרי אינטרנט, הפלת אתרי אינטרנט, הדלפת מאגרי מידע מחשבונות פייסבוק, דואר אלקטרוני, כרטיסי אשראי (דוקסינג) ועוד.
האתר של פעילי "מבצע ישראל", opisrael.com, הושחת והושתלו בו מסרים פרו-ישראליים, והאתר של תחנת הרדיו הפלסטינית "רדיו זאין" גם כן הושחת, ובו הושתל דגל ישראל.
מתקפת הנגד כללה גם את הפלת אתרי הממשלות האיראנית, הפקיסטנית והטורקית והדלפת מידע לעמוד הטוויטר של מארגני המתקפה.
מתקפת הנגד זכתה לכיסוי תקשורתי.
בין הארגונים שנטלו חלק במתקפת הנגד:
ארגון OpenFabrics Alliance הוא מוסד ללא כוונת רווח המקדם את השימוש בטכנולוגיית גישה ישירה מרוחקת לזיכרון עבור טופולוגיית רשת מסוג switched fabric לשרתים ואחסון.
ארגון OpenFabrics Alliance מנסה לפתוח תכונה מבוססת קוד פתוח שיכולה לתמוך בשלוש הטכנולוגיות העיקריות של switched fabric: InfiniBand, RoCE ו-iWARP.
התוכנה כוללת שתי פקטות: האחת מבוססת על לינוקס ו-FreeBSD והשנייה על Microsoft Windows.
OpenSCAD היא תוכנת שרטוט חופשית ליצירת מודלים תלת־ממדים מוצקים ולאנימציה של חלקים נעים.
תוכנה זו אינה סימולטור מכני וחוקי הפיזיקה לא ממודלים בה.
לדוגמה: גלגל שיניים אחד יכול להיבלע בגלגל שיניים אחר.
התוכנה זמינה עבור מערכות הפעלה Microsoft Windows, macOS, ומערכות לינוקס.
ניתן להפיק בה קובצי ייצור המוכרים במדפסות תלת מימד.
ניתן לערוך רכיבי מכונה בקבצים נפרדים ואז לייבא אותם לקובץ אחד בו נקבל מכלול.
ניתן לייבא מכלולים מקבצים נפרדים לקובץ אחד בו נקבל מכונה שלמה.
שינוי באחד הרכיבים יתממש מייד בכל המכלולים המייבאים אותו ובמכונה השלמה שתייבא מכלולים אלה.
בשונה מתוכנות צייר, שרטוט, ותוכנות עריכה רבות, אופן יצירת המודל אינו מתבצע על ידי מתיחת קווים באמצעות סמן העכבר אלה באמצעות כתיבת קוד תכנות בשפת תיאור טקסטואלית.
חלון התוכנה מכיל שני חלקים עיקריים:
שבה נכתב סקריפט (קוד תכנות) בשפת תיאור טקטואלית המתאימה לתוכנה.
עורך זה מכיל עזרים לתקינות הקוד כגון סימון שגיאות וצביעת מילים שמורות.
הפלט - תמונת המודל שבו מתקבלת תמונת תלת־ממדית של המודול.
באמצעות העכבר ניתן לסובב, לשנות מרחק מתצוגה, ולהזיז את התצוגה לאזורים במודל.
OpenFlight (קבצים בסיומת flt.) הוא פורמט קבצים לייצוג מודל גאומטרי תלת-ממדי שפותח במקור על ידי Software Systems Inc עבור מודלי MultiGen זמן-אמת התלת-ממדיים שלה, ב-1988. הפורמט נקרא במקור Flight (טיסה), ותוכנן לשימוש חופשי של מודל 3d עבור תוכנות המייצרות סימולציה חזותית רבודה.
שם הפורמט שונה מאוחר יותר ל"OpenFlight" כדי לציין את השימוש החופשי ליצירת תמונה (IG).
חבילת המודלים MultiGen (הידועה כיום בשם Creator) והפורמט OpenFlight אומצו במהירות בתעשיית מאמני הטיסה בשנות ה-80 וה-90 המוקדמות.
מרכז המסחר איימס היה הלקוח הראשון של חבילת המודלים MultiGen.
OpenVAS (שם מלא: "Open Vulnerability Assessment System") היא תוכנת קוד פתוח, המשמשת לסריקה ואיתור פגיעויות ברשתות מחשבים.
לתוכנה מסד נתונים רחב המכיל כ-47,000 פגיעויות רשת שונות המתעדכנים מעת לעת.
התוכנה נכתבה בשנת 2005 תחת השם GNessUs, כגרסת קוד פתוח של סורק פגיעויות הרשת, Nessus, לאחר שחברת Tenable Network Security, החלה ליישם אידאולוגית קוד סגור.
בחלק מהפצות קאלי, מותקנת התוכנה באופן מובנה תחת הנתיב הבא:
OpenAI היא מעבדת מחקר של בינה מלאכותית (AI) המורכבת מהתאגיד ללא מטרות רווח OpenAI LP וחברת האם שלה, OpenAI Inc.
המעבדה שואפת לפתח בינה מלאכותית ידידותית במטרה להועיל לאנושות, לקדם ולפתח אותה.
החברה שואפת לשתף פעולה עם מוסדות וחוקרים אחרים על ידי פתיחת הפטנטים והמחקר לציבור הרחב.
חלק מהמייסדים, בהם אילון מאסק, הסבירו כי הם מוּנעים מחשש מהסיכון הקיומי שבינה מלאכותית מביאה עימה.
באוקטובר 2015 הכריז אילון מאסק יחד עם משקיעים נוספים על הקמת הארגון, בהשקעה של כמיליארד דולר.
באפריל 2016 פרסם הארגון בקוד פתוח פלטפורמה ללמידת חיזוק בשם "OpenAI Gym".
בדצמבר 2016 פרסם הארגון את "Universe", פלטפורמה למדידה ואימון של בינה מלאכותית.
ב-11 באוגוסט 2017 ניצח בוט שנוצר על ידי הארגון שחקן מקצועי במשחק המחשב Dota 2. לאחר ההדגמה הסביר המנהל הטכני של החברה כי הבוט התאמן על ידי משחק נגד עצמו במשך שבועיים, וטען כי התוכנה הלומדת מהווה אבן דרך ביצירת מכונות המבצעות פעולות מורכבות "כמו בניתוח".
בפברואר 2018 התפטר מאסק מדירקטוריון החברה, לטענתו, בשל "ניגוד עניינים עתידי פוטנציאלי" עם פיתוח בינה מלאכותית של טסלה למכוניות בנהיגה עצמית.
עם זאת, מאסק עדיין תורם לארגון.
בשנת 2019, הושקעו מיליארד דולר במיזם מטעם חברת מיקרוסופט.
במאי 2020 החברה הוציאה את GPT-3, מודל שפה אוטו-רגרסיבי חדש.
בינואר 2021 הוציאה את הגרסה הראשונה של DALL-E, מערכת בינה מלאכותית המסוגלת לייצר תמונות דמיוניות ודימויים ויזואליים אך ורק על בסיס טקסט שהוזן על ידי המשתמש.
בנובמבר 2022 הוציאה OpenAI לציבור הרחב גרסה מוקדמת של ChatGPT, צ'טבוט מבוסס בינה מלאכותית אשר ניתן לתקשר עימו בצורה של שיחה.
בנובמבר 2023 הודח מנכ"ל החברה סם אלטמן בידי הדירקטוריון ללא התראה מוקדמת בשיחת ועידה.
מירה מוראטי, המנהלת הטכנולוגית, מונתה לתפקיד כמנכ"ל באופן זמני.
לאחר חמישה ימים בוטלו הפיטורין, בשל איום של כמעט כל עובדי החברה להתפטר אם אלטמן לא יוחזר לתפקיד.
בפברואר 2024 הציגה החברה את Sora, מודל ליצירת סרטונים על בסיס פקודות טקסט.
בפברואר 2024 השלימה Open AI גיוס הון לפי שווי של 80 מיליארד דולר – פי שלושה משוויה בשנה שלפני כן.
ביוני 2024 הודיעה החברה כי הצליחה לזהות ולשבש חמישה מבצעי השפעה שהשתמשו במודלי הבינה המלאכותית הגנרטיבית (GenAI) שלה וניסו להשפיע על מהלכים פוליטיים במדינות שונות, וביניהם גם פעילות של חברה ישראלית בשם סטואיק (Stoic) שכוונה נגד קהלים בקנדה, ארצות הברית, ישראל, הודו וגאנה.
באוקטובר 2024 גייסה החברה 6.6 מיליארד דולר, לפי שווי של 157 מיליארד דולר.
בשנת 2025 הכריזה החברה על פיתוח שבב בינה מלאכותית עצמאי ראשון במטרה להפחית את תלותה ביצרנית השבבים אנבידיה.
השבב, מתוכנן לייצור בטכנולוגיית 3 ננומטר של חברת TSMC הטייוואנית, צפוי להיכנס לשלב ייצור ראשוני בחציון ראשון של 2025 ולהיות מוכן לשימוש רחב עד שנת 2026. במרץ 2025 גייסה החברה 40 מיליארד דולר, לפי שווי של 300 מיליארד דולר (לאחר הסבב גיוס).
עם המשקיעים בסבב זה נמנות החברות סופטבנק ומיקרוסופט.
בספטמבר חתמה עם אנבידיה על הסכם השקעת הון הדדית, ועם אורקל על קבלת שירותי ענן בשווי של 300 מיליארד דולר במשך חמש שנים.
באוקטובר חתמה החברה על עסקה עם AMD, שבמסגרתה תינתן לה אופציות ל-10% ממניות AMD כתלות בפריסת מאיצי AMD Instinct.
בדצמבר הודיעה דיסני על השקעה של מיליארד דולר בחברה והעניקה לה רישיון מוגבל לשימוש בדמויות שלה.
החברה נוטה להתמקד בתחום למידת החיזוק – אלגוריתם למידת מכונה הלומד באמצעות אינטראקציה עם הסביבה שלו, ובאמצעות קבלת משוב בצורה של תגמול או עונש.
החברה נחשבת למתחרה של חברת DeepMind.
עם המוצרים שפיתחה החברה נמנים:
DALL-E הוא כלי המבוסס על רשת עצבית מלאכותית, היוצר תמונות מקוריות מתיאורים טקסטואליים.
הכלי נחשף על ידי OpenAI בינואר 2021. באפריל 2022 הכריזה החברה על DALL-E 2, גרסה משופרת של המוצר, אשר לעומת קודמתה מסוגלת לייצר תמונות ריאליסטיות, מפורטות יותר ובעלות רזולוציה גבוהה יותר.
ובאוקטובר 2023 יצא DALL-E 3, שהוטמעה לתוך ChatGPT (בגרסת התשלום) ולתוך Microsoft Bing בחינם.
מוצר זה, שהושק לציבור הרחב בנובמבר 2022, הוא כלי בינה מלאכותית המספק ממשק שיחה המאפשר למשתמש לשאול שאלות ולקבל תשובות בשפה טבעית ובמהירות.
ChatGPT הושק בנובמבר 2022 והגיע למיליון משתמשים בתוך 5 ימים בלבד מיום ההשקה.
Search GPT הוא אב-טיפוס של כלי חיפוש חדשני מבוסס בינה מלאכותית, שפותח על ידי OpenAI.
הכלי משלב את מודל השפה GPT עם יכולות חיפוש מתקדמות, במטרה לספק תוצאות חיפוש מותאמות ומדויקות יותר.
בניגוד למנועי חיפוש מסורתיים כמו גוגל לדוגמה, Search GPT מסוגל להבין את כוונות המשתמש ולהציע תובנות על סמך הקשר השאילתא.
במקום להציג רשימה של קישורים לאתרי אינטרנט, המנוע מציג תשובות ישירות ומידע רלוונטי מהתוכן שבאתרים אלו, בשלב ראשוני המנוע יהיה זמין ל-10,000 משתמשי בטא שנרשמו ברשימת המתנה.
OpenAI קודקס הוא צאצא של GPT-3, שבנוסף אומן על קוד שנלקח מ-54 מיליון מאגרי GitHub (שירות פופולרי המאפשר למפתחים לאחסן את הפרויקטים שלהם).
במהלך 2021 הכריזה החברה כי הכלי ישמש כמנוע השלמה אוטומטית של קוד במסגרת המוצר GitHub Copilot (המציע למתכנת הצעות להשלמת הקוד תוך כדי תכנות).
לפי OpenAI, המודל מסוגל ליצור קוד תקין ביותר מתריסר שפות תכנות, ובצורה היעילה ביותר בשפת פייתון.
OpenAI מיקרוסקופ הוא כלי ויזואליזיציה המאפשר למשתמשים לחקור את פעולתם הפנימית של מודלים שונים בתחום למידת המכונה.
זאת, באמצעות ממשק אינטראקטיבי המאפשר לבחון לאילו חלקים מהקלט שהתקבל על ידי המודל ניתן משקל רב יותר בעת ביצוע תחזיות.
הכלי מאפשר לקבל תובנות שונות לגבי האופן בו המודל מקבל החלטות ולזהות הטיות פוטנציאליות במודל, ככל שהן קיימות.
Jukebox היא מערכת קוד פתוח ליצירת מוזיקה עם שירה, המבוססת על אלגוריתם שפותח ב-2020. המערכת מקבלת מהמשתמש ז'אנר, אמן וקטע קצר של מילים (ליריקה), ומוציאה דוגמאות של שירים.
מגזין The Verge ציין כי האלגוריתם "מרשים מבחינה טכנולוגית, אך התוצאות נשמעות כמו גרסאות של שירים הנשמעים מוכרים".
מגזין Business Insider הביע ביקורת חיובית יותר, וקבע כי "חלק מהשירים שנוצרו על ידי המערכת הם קליטים ולגיטימיים".
סורה היא מערכת חדשנית להמרת טקסט לווידאו שפותחה על ידי OpenAI והושקה בדצמבר 2024, במסגרת אירוע "12 הימים של OpenAI".
המערכת מאפשרת למשתמשים ליצור סרטונים ריאליסטיים מתוך הנחיות טקסטואליות, תוך שימוש במודלים מתקדמים המפיקים תוצאות מרהיבות ואמינות.
הכלי מיועד למגוון שימושים, החל משיווק ופרסום ועד ליצירת תוכן אמנותי וחינוכי, ומדגים את יכולות הבינה המלאכותית של OpenAI להביא פתרונות חדשניים לעולם המדיה הדיגיטלית.
אטלס הוא דפדפן בינה מלאכותית שפותח על ידי OpenAI והושק באוקטובר 2024. הדפדפן משלב בממשק המשתמש כלי בינה מלאכותית שמטרתם לשפר את חווית המשתמש.
הדפדפן מבוסס על התוכנה החופשית כרומיום המפותחת על ידי גוגל, וזמין במערכת ההפעלה macOS.
בעתיד יצאו לאור גרסאות עבור מערכות ההפעלה Microsoft Windows, iOS ו-אנדרואיד.
OpenAI הוקמה תחילה כארגון ללא מטרות רווח.
עם זאת, לאחר מספר שנים, הוחלט בתחילת מאי 2019, להפוך את החברה ל"חברה בעלת רווח מוגבל", מודל ייחודי, המשלב בין הרצון המקורי להיות חברה למטרת מחקר "טהור", לבין הרצון למשוך משקיעים בכל זאת.
המודל (בפישוט מסוים) מציע לכל משקיע, החזר ורווח עבור השקעתו, עד פי 100 מאשר סכום ההשקעה.
מכיוון שמכפלת רווח של 100 היא נדירה מאוד בעולם ההשקעות, והסיכוי שאכן משקיע יגיע ל"תקרה" זאת הוא נמוך מאוד, יש רבים בקהילה העסקית אשר קוראים להתייחס ל-OpenAI פשוט כחברה רגילה למטרות רווח.
בהקשר זה, חוקרים מסוימים טענו שהמעבר של OpenAI למודל למטרות רווח אינו עולה בקנה אחד עם טענותיה כי מטרת החברה היא "דמוקרטיזציה" של בינה מלאכותית.
במגזין Vice News פורסמה טענה לפיה "באופן כללי, מעולם לא הצלחנו לסמוך על משקיעי הון סיכון לשיפור האנושות".
לטענת מייסדיה, הקמת OpenAI כמלכ"ר נעשתה בשל רצונם למקד את המחקר בתרומה חיובית לטווח ארוך לאנושות.
לדברי המייסדים, קיים חשש לסיכון קיומי עקב התפתחות הבינה המלאכותית, ובדגש על בינה מלאכותית "כללית" (כזו המסוגלת לבצע מגוון רחב של משימות, להבדיל מלהיות מתוכננת או מאומנת במיוחד לביצוע משימה מסוימת).
עם זאת, לטענתם, הנגשת הבינה המלאכותית לציבור הרחב ממתנת סיכון זה, להבדיל ממצב שבו יכולת הבינה המלאכותית נמצאת אצל גורמים פרטיים בודדים בלבד.
הפילוסוף ניק בוסטרום הביע סקפטיות לגבי גישה זו, וטען כי: "אם יש לך כפתור שיכול לעשות דברים רעים לעולם, אתה לא רוצה לתת אותו לכולם".
Open Wide (בעברית: לפתוח פה גדול) הוא שיר של הדי ג'יי והמפיק הסקוטי קלווין האריס מתוך אלבום האולפן הרביעי שלו, Motion.
בשיר משתתף גם הראפר האמריקאי ביג שון.
השיר פורסם במקור כסינגל שיווקי ב-27 באוקטובר 2014. השיר יצא באופן רשמי ברדיו הקצבי-עכשווי בארצות הברית ב-27 בינואר 2015 כסינגל החמישי מתוך האלבום.
"Open Wide" הוא גרסה ווקאלית של הרצועה האינסטרומנטלית של האריס "C.
A", אשר דומה לבי-סייד של הסינגל "Blame".
השיר הגיע בשיאו למקום ה-23 בבריטניה, והפך לסינגל הראשון של האריס שלא הגיע לעשרת הראשונים שם מאז 10 במאי 2010.
הווידאו קליפ הנלווה בוים על ידי אמיל נאוה, והוא קליפ קולנועי המציג ירי מדברי.
כאשר שני צדדים מתנגדים יורים אחר ירייה זה על זה, רוקדת בלרינה באמצע קרב היריות, ומתחמקת מהכדורים באופן דומה לזריזותו של קיאנו ריבס במטריקס.
במערכת נעשה שימוש נרחב ברחבי העולם.
הפיתוח שלה מתמקד ביצירת כלים שמישים בקוד פתוח למפתחי תוכנות ומנהלי מערכות, תוך מתן שולחן עבודה נוח וסביבת שרת עשירה.
המהדורה הקהילתית הראשונית, הייתה גרסת בטא של לינוקס SUSE 10.0. הגרסה היציבה הנוכחית היא openSUSE Leap 16. בין השאר בפרויקט יש גם גרסה של הפצה מתגלגלת שנקראת openSUSE Tumbleweed, שמתעדכנת עם חבילות בדוקות ויציבות, ומבוססת על בסיס הקוד בשם 'Factory'.
openSUSE נוצרה על ידי חברת Novell לאחר רכישת לינוקס סוזה עבור 210 מיליון דולר ב־4 בנובמבר 2003.
על פי אתר ההפצה, דרישות המערכת המינימליות הן:
מעבד פנטיום 4 במהירות 1.6 גה"ץ לפחות (מומלץ להשתמש במעבד זה במהירות 2.4 גה"ץ ומעלה או מעבד המקביל לו).
זיכרון RAM בנפח 1 ג"ב לפחות (מומלץ להשתמש ב־2 ג"ב).
3 ג"ב פנויים בכונן הקשיח להתקנה ללא סביבת שולחן עבודה, 5 ג"ב להתקנה עם סביבת שולחן עבודה.
כרטיס קול או כרטיס גרפי מודרני ושימוש במסך ברזולוציה של לפחות 800x600 (מומלץ להשתמש ברזולוציה 1024x768 ומעלה).
Open Arms (בעברית: זרועות פתוחות) הוא סינגל שהוקלט על ידי הלהקה האמריקאית ג'ורני, מתוך אלבום האולפן Escape ומתוך הפסקול של הסרט "רוק בחלל".
Open Arms (בעברית: זרועות פתוחות) הוקלט מחדש בשנת 1995, על ידי הזמרת-יוצרת האמריקאית מריה קארי.
השיר יצא לאור באותה השנה בה הוקלט, על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס, כסינגל מתוך אלבום האולפן החמישי שלה, Daydream.
השיר הגיע למקום השביעי במצעד השירים שבאירלנד.
כבר בצאתו, זכה השיר להצלחה רבה כאשר נכנס אל העשיריות הפותחות במצעדים שבממלכה המאוחדת, אירלנד, וניו זילנד.
בסוף שנת 1996, דורג השיר במקום ה-161 במצעד שירי השנה המצליחים ביותר בהולנד לאותה השנה.
ההופעה של מריה קארי עם השיר זכתה להצלחה רבה כאשר צברה למעלה מ-6.5 מיליון צפיות.
Open Door הוא סיבוב הופעות משותף של הזמרת האמריקאית אינדיה ארי והמוזיקאי הישראלי עידן רייכל, שנתמך על אלבומם המשותף הנושא את אותו שם, שהיה אמור לצאת בשנת 2011, אך נגנז.
המופע התקיים ברחבי העולם, עלה ב-2011 והסתיים באותה השנה.
המופע עלה לראשונה ביוני 2011 באופרה הישראלית החדשה.
ביוני 2011 הכריזו רייכל וארי על אלבום משותף שעתיד לצאת בשנת 2012, ואיתו על סיבוב ההופעות המשותף.
שירי האלבום הוצגו במופעים, אך בסופו של דבר, האלבום נגנז.
לפני סיבוב ההופעות, חיבורם של רייכל וארי החל בהופעות שונות, בהם הופעה בוושינגטון די.
בפני נשיא ארצות הברית ברק אובמה בשנת 2008 ובטקס הענקת פרס נובל לשלום בשנת 2010.
תאריךמיקום24 ביוני 2011האופרה הישראלית החדשה13 ביולי 2011סן דייגו14 ביולי 2011סנטה מוניקה16 ביולי 2011גראס ואלי17 ביולי 2011נאפה21 ביולי 2011דנוור7 באוגוסט 2011לייטונביל18 בספטמבר 2011מונטריי13 באוקטובר 2011לוס אנג'לס15 באוקטובר 2011אוקלנד18 באוקטובר 2011ניו יורק19 באוקטובר 2011בוסטון20 באוקטובר 2011ברלינגטון22 באוקטובר 2011צפון ביתסדה
יוסי חרסונסקי העניק ביקורת חיובית למופע: "אנחנו העולם.
המילים, המוזיקה חיברו לי את ההמנון ההוא של מייקל והסטארים להמנון החדש של אינדיה ארי את עידן רייכל.
אחרי הערב המחניף הזה, אין לי מושג מה מוזיקת עולם.
די בעובדה שזמרת אמריקאית ענקית חוברת למוזיקאי ישראלי?
[...] אינדיה ארי בעברית, לידה בחור בחיצוניות אתנית, על הבמה יש כלים אוריינטליים.
זה כמעט כמו להמציא את גלגל המוזיקה מחדש".
OpenLisp היא שפת תכנות ממשפחת שפות ה־Lisp.
היא פותחה על ידי כריסטיאן ג'וליאן מתאגיד Eligis בשנת 1988. היא כתובה בשפת C ובשפת Lisp, ורצה על רוב מערכות ההפעלה הפופולריות.
OpenLisp היא מרובת פרידגמות, כלומר, השפה תומכת במספר עקרונות תכנותיים שונים (למשל תכנות פונקציונלי, תכנות אימפרטיבי ותכנות מונחה-עצמים).
היות שאחת ממטרות השפה היא להשתלב באפליקציות בשפות תכנות פופולריות יותר כגון C, , Java, Visual Basic וכו', OpenLisp משומשת פעמים רבות כספריה (בשפות מבית מיקרוסופט – כ־dll).
ניתן להריץ את OpenLisp במצב קונסולה – במערכת ההפעלה windows בשורת הפקודה ובמערכות הפעלה ממשפחת Unix כגון MacOS ו־Linux ב־Terminal.
בנוסף, ניתן לכתוב ולהריץ את OpenLisp באמצעות עורך הטקסט Emacs, או באמצעות סביבת פיתוח משולבת (תוכנת מחשב שמסייעת בתהליך התכנות וכוללת בדרך כלל עורך טקסט, מהדר, דיבאגר וכו') אשר תומכת בכך כגון LispIDE.
הדוגמה הבאה נלקחה מהאתר הרשמי של מפתח שפת OpenLisp.
</html>בקטע הקוד לעיל, שילבנו את OpenLisp ב-HTML, כתבנו באופן רקורסיבי את סדרת פיבונאצ'י, והשתמשנו בפעולה זו.
יש לשים לב כי בסביבה זו נכתוב את הקוד ב-OpenLisp בתוך התגית: <?openlisp
משמעות המושג היסב במדעי המחשב הוא מימוש תוכנה בפלטפורמה מסוימת.
לתוכנות עם היסבים למערכות הפעלה רבות, ישנו קהל משתמשים גדול יותר.
ל-OpenLisp ישנם יותר מ-90 היסבים במערכות הפעלה ופלטפורמות שונות, כגון Windows, רוב מערכות ההפעלה ממשפחת יוניקס (במשפחה זו כלולים MacOS ולינוקס), DOS ועוד.
רקורסיה במדעי המחשב בדרך כלל מתייחסת לקריאה לזימון של הפעולה בתוך הפעולה עצמה, בדרך כלל בהינתן תנאי עצירה לסיום הקריאות.
הגדרת פעולה רקורסיבית לסדרת פיבונאצ'י ב-OpenLisp:(defun fib (n)
בכל הרצה של הפעולה, אם האינדקס הנוכחי n שווה ל-1 או ל-2, ערך הביטוי יהיה 1. אחרת, הביטוי יצטמטם לסכום הזימון של הפעולה עם אינדקס n-1 וזימון של הפעולה עם אינדקס n-2, שכן זו ההגדרה הרקורסיבית של סדרת פיבונאצ'י: כל איבר שווה לסכום האיבר הקודם והאיבר הקודם לאיבר הקודם.
ההתניה מבוצעת באמצעות אופרטור cond (המקביל של המילה השמורה "if" לצורך התניות בחלק מניבי Lisp).
המהדר מתרגם את קוד המקור לקוד ביניים, וכן מבצע אופטמיזציה בטכניקת Peephole Optimization.
מצורף קוד הביניים לאחר האופטמיזציה: ((fentry fib 1 0 0)
(end))לאחר מכן, מתורגם קוד הביניים לשפת התכנות C:static POINTER
אם כי ניתן לכתוב מספר בלתי מוגבל של תווים בשורה, מומלץ לכתוב עד כ-80 תווים בשורה.
נלקח מן הדוקומנטציה של OpenLisp.
פעולת set משנה את הערך של משתנה דינמי בשם המשתנה (symbol) לערך הנתון (value).
concat (מהמילה concatenate) – מחזיר את השרשור של הערכים המוכנסים לפעולה.
שרשור היא פעולה בינארית אשר מאגדת את שני האופרנדים.
לדוגמה, כאשר נשרשר את המילה hello עם המילה world נקבל helloworld.
Open Broadcaster Software (בעברית: תוכנת שידור פתוחה) הידועה גם בתור OBS היא תוכנת הזרמה והקלטה חופשית חוצה-פלטפורמות עם קוד פתוח, שנבנתה עם Qt ומתוחזקת על ידי פרויקט OBS.
נכון לשנת 2016, התוכנה מכונה כיום OBS Studio.
התוכנה זמינה למערכות ההפעלה Microsoft Windows, MacOS ו-Linux והיא ממומנת דרך אתר Open Collective.
OBS Studio הוא תוכנת קוד פתוח בחינם להקלטה וסטרימינג בשידור חי.
OBS נכתב בשפות C, C++ ו-Qt, ויכול לצלם מסך, מצלמה ומכשירים אחרים בזמן אמת.
העברת נתונים מתבצעת בעיקר באמצעות פרוטוקול המסרים בזמן אמת (RTMP) וניתן לשלוח אותה לכל יעד תומך ב-RTMP, כולל אתרים מוגדרים מראש כמו YouTube, Twitch, Instagram ו-Facebook.
ניתן לקודד רצועות שמע מרובות באמצעות קידוד ה-AAC .
ממשק המשתמש הראשי מאורגן בחמישה חלקים: סצנות, מקורות, מערבל שמע, מעברים ולוח בקרה.
סצנות הן קבוצות של מקורות כמו וידאו, טקסט ואודיו.
מערבל השמע מאפשר למשתמש להשתיק את השמע ולהתאים את עוצמת הקול באמצעות לחצנים וירטואליים ולהחיל אפקטים על ידי לחיצה על גלגל השיניים שליד כפתור ההשתקה.
בלוח הבקרה יש אפשרויות להפעלה / עצירה של זרם או הקלטה, כפתור להפיכת OBS למצב סטודיו מקצועי יותר, כפתור לפתיחת תפריט ההגדרות וכפתור ליציאה מהתוכנית.
בחלק העליון יש תצוגה מקדימה של וידאו חי המשמש לניטור ולעריכת הסצנה הנוכחית.
ניתן להחליף את ממשק המשתמש למגוון צבעים, כולל צבעים כהים ובהירים, תלוי מה המשתמש מעדיף.
כאשר התוכנה במצב סטודיו, ישנם שני חלונות תצוגה מקדימה, השמאלי לשינוי ותצוגה מקדימה של סצנות שאינן פעילות, ואילו החלון הימני מיועד לתצוגה מקדימה של הסצנה הקיימת ("תצוגה מקדימה" ו"תוכנית" בהתאמה).
באמצע יש כפתור מעבר משני, המאפשר מעבר לסצנה הלא פעילה בחלון השמאלי באמצעות "מעברים מהירים" שהוגדרו על ידי המשתמש.
יש מספר מדריכים פשוטים באינטרנט המראים כיצד להשתמש בתוכנת Open Broadcaster, כולל הדרכות מעמיקות יותר שנועדו לכסות כל היבט ביישום.
התוכנה התחילה כפרויקט קטן שיצר יו "ג'ים" ביילי, אך צמחה במהירות בעזרת משתפי פעולה רבים ברשת שעבדו הן לשיפור התוכנה והן להפצת הידע אודות התוכנה.
בשנת 2014, פיתוח התוכנה התחיל בגרסה משוכתבת המכונה OBS Multiplatform (שמה שונה מאוחר יותר ל-OBS Studio) לתמיכה בפלטפורמות מרובות, יותר אפשרויות ו-API מהיר יותר.
בשנת 2016, "OBS Classic" כבר לא נתמך ו-OBS Studio הפך לגרסה הראשית.
התוכנה תומכת במגוון תוספים כדי להרחיב את מגוון האפשרויות בתוכנה.
תוספים נטענים כספריות דינמיות מקומיות, אם כי יש אפשרות לטעון תוספים חיצוניים הכתובים ב-.NET.
OpenVZ (קיצור של: Open Virtuozzo) היא טכנולוגיית וירטואליזציה ברמת מערכת הפעלה עבור לינוקס.
היא מאפשרת לשרת פיזי להריץ מספר מופעי מערכת הפעלה מבודדים, הנקראים קונטיינרים, שרתים וירטואליים פרטיים (VPS) או סביבות וירטואליות (VEs).
OpenVZ בהשוואה לטכנולוגיות וירטואליזציה אחרות
בעוד שטכנולוגיות וירטואליזציה כגון VMware, Xen ו- KVM מספקות וירטואליזציה מלאה ויכולות להריץ מספר מערכות הפעלה וגרסאות ליבה שונות, OpenVZ משתמשת בליבת לינוקס אחת ולכן יכולה להריץ רק לינוקס.
כל מכלי OpenVZ חולקים את אותה ארכיטקטורה וגרסת ליבה.
זה יכול להיות חיסרון במצבים שבהם נדרשות גרסאות קרנל שונות מזו של המארח.
עם זאת, מכיוון שאין לו תקורה של Hypervisor אמיתי, הוא מהיר ויעיל ביותר.
הקצאת זיכרון עם OpenVZ היא "רכה" בכך שזיכרון שאינו בשימוש בסביבה וירטואלית אחת יכול לשמש אחרים או לאחסון מטמון בדיסק.
בעוד שגרסאות ישנות של OpenVZ השתמשו במערכת קבצים נפוצה (כאשר כל סביבה וירטואלית היא רק ספריית קבצים המבודדת באמצעות chroot), הגרסאות המאוחרות יותר של OpenVZ מאפשרות לכל מכל מערכת קבצים משלו.
ליבת OpenVZ היא ליבת לינוקס, ששונתה כדי להוסיף תמיכה בקונטיינרים של OpenVZ.
הליבה שהשתנה מספקת וירטואליזציה, בידוד, ניהול משאבים ונקודות ביקורת.
החל מ-vzctl 4.0, ליבת OpenVZ יכולה לעבוד עם ליבות Linux 3.x לא משודרגות (unpatched), עם מערך תכונות מופחת.
כל קונטיינר הוא ישות נפרדת, ומתנהג במידה רבה כפי ששרת פיזי היה מתנהג.
ספריות מערכת, יישומים, וירטואליזציה /proc ו- /sys, מנעולים וירטואליים וכו'
לכל קונטיינר יש משתמש שורש משלו, כמו גם משתמשים וקבוצות אחרות .
קונטיינר רואה רק את התהליכים שלו (החל מ-init).
PIDs הם וירטואליזציה, כך PID init הוא 1 כפי שהוא צריך להיות.
התקן רשת וירטואלי, המאפשר למכל לקבל כתובות IP משלו, כמו גם קבוצה של netfilter (iptables) וכללי ניתוב
במידת הצורך, ניתן להעניק לכל קונטינר גישה להתקנים אמיתיים כמו ממשקי רשת, יציאות טוריות, מחיצות דיסק וכו'
ניהול משאבי OpenVZ מורכב מארבעה רכיבים: מכסת דיסק דו-מפלסית, מתזמן CPU "הוגן", מתזמן קלט/פלט של דיסקים.
ניתן לשנות משאבים אלו במהלך זמן הריצה של קונטיינר, ולבטל את הצורך באתחול מחדש.
לכל קונטיינר יכולות להיות מכסות דיסק משלו, הנמדדות במונחים של בלוקים של דיסק ואינודים (בערך מספר קבצים).
בתוך המכולה, ניתן להשתמש בכלים סטנדרטיים כדי להגדיר מכסות דיסק של UNIX למשתמש ולכל קבוצה.
מתזמן ה-CPU ב-OpenVZ הוא יישום דו-שלבי של אסטרטגיית תזמון שיתוף הוגן.
ברמה הראשונה, המתזמן מחליט לאיזה קונטיינר יש לתת לפס זמן של ה-CPU, בהתבסס על ערכי יחידות מעבד לכל קונטיינר.
ברמה השנייה מתזמן לינוקס הסטנדרטי מחליט איזה תהליך להפעיל באותו קונטיינר, תוך שימוש בסדרי עדיפויות סטנדרטיים של תהליכי לינוקס.
אפשר להגדיר ערכים שונים עבור המעבדים בכל קונטיינר.
זמן מעבד אמיתי יתחלק באופן יחסי לערכים אלו.
בנוסף לאמור לעיל, OpenVZ מספק דרכים:
להגדר מגבלות מעבד קפדניות, כגון 10% מזמן המעבד הכולל ( --cpulimit )
הגבלת מספר ליבות המעבד הזמינות למכל ( --cpus )
לאגד מכל לקבוצה מסוימת של מעבדים ( --cpumask )
בדומה מתזמן מעבד שתוארו לעיל, I / O מתזמן ב OpenVZ הוא גם דו-מפלסי, ניצול Jens Axboe של CFQ I / O מתזמן על הרמה השנייה שלו.
לכל קונטיינר מוקצית עדיפות I/O, והמתזמן מחלק את רוחב הפס הזמין של I/O בהתאם לעדיפויות שהוקצו.
לכן אף קונטיינר אחד לא יכול להרוות ערוץ קלט/פלט.
User Beancounters הוא קבוצה של מונים, הגבלות וערבויות לכל קונטיינר, שנועדו למנוע מקונטיינר בודד למנף את משאבי המערכת.
בקרנלים הנוכחיים של OpenVZ (מבוסס RHEL6 042stab*) ישנם שני פרמטרים עיקריים ( RAM ו- swap, או physpages ו- swapages ), ואחרים הם אופציונליים.
משאבים אחרים הם בעיקר זיכרון ואובייקטים שונים בתוך הליבה כגון מקטעי זיכרון משותפים בתקשורת בין-תהליכית ומאגרי רשת.
ניתן לראות כל משאב מתוך /proc/user_beancounters ויש לו חמישה ערכים המשויכים אליו: שימוש נוכחי, שימוש מקסימלי (למשך חייו של מכל), מחסום, מגבלה ומונה כישלונות.
המשמעות של מחסום וגבול תלויה בפרמטרים; בקיצור, אפשר לחשוב על אלה כגבול רך וגבול קשה.
אם משאב כלשהו פוגע במגבלה, מונה הכשלים עבורו גדל.
זה מאפשר לבעלים לזהות בעיות על ידי ניטור /proc/user_beancounters בקונטיינר.
תכונת העברה ונקודת ביקורת חיה שוחררה עבור OpenVZ באמצע אפריל 2006. זה מאפשר להעביר קונטיינר משרת פיזי אחד לאחר מבלי לסגור את הקונטיינר.
התהליך ידוע כ-checkpointing: קונטיינר מוקפא וכל מצבו נשמר בקובץ בדיסק.
לאחר מכן ניתן להעביר את הקובץ הזה למכונה אחרת וניתן לבטל שם קונטיינר (לשחזר); העיכוב הוא בערך כמה שניות.
מכיוון שהמצב בדרך כלל נשמר לחלוטין, הפסקה זו עשויה להיראות כהשהייה חישובית רגילה.
כברירת מחדל, OpenVZ מגביל גישה לקונטיינר להתקנים פיזיים אמיתיים (ובכך הופכת קונטיינר לבלתי תלוי בחומרה).
מנהל OpenVZ יכול לאפשר גישת קונטיינר להתקנים אמיתיים שונים, כגון כונני דיסקים, יציאות USB, התקני PCI או כרטיסי רשת פיזיים.
/dev/loopN מוגבל לעיתים קרובות בפריסות (כיוון שהתקני לולאה משתמשים בשרשורי ליבה שעלולים להיות בעיית אבטחה), מה שמגביל את היכולת לטעון תמונות דיסק.
דרך לעקוף היא להשתמש ב- FUSE .
OpenVZ מוגבל לספק רק חלק מטכנולוגיות VPN המבוססות על PPP (כגון PPTP/L2TP) ו-TUN/TAP.
כאשר IPsec נתמך בתוך קונטיינרים מאז הקרנל 2.6.32.
ממשק משתמש גרפי בשם EasyVZ נוסה בשנת 2007, אך הוא לא התקדם מעבר לגרסה 0.1. עד גרסה 3.4, Proxmox VE יכול לשמש כסביבת וירטואליזציה של שרת מבוססת OpenVZ עם ממשק משתמש ממשק, אם כי גרסאות מאוחרות יותר עברו ל-LXC .
Open Charge Point Protocol (OCPP) הוא פרוטוקל תקשורת בין עמדות טעינה לרכב חשמלי (EV) לבין מערכת ניהול מרכזית, הידועה גם כרשת עמדות טעינה.
הגרסה המקורית נכתבה על ידי ז'ורי דה ראובר ופרנק ביווה.
הגרסה האחרונה היא גרסה 2.0.
הפרוטוקול הוא יוזמה של קרן ELaadNL בהולנד.
מטרתו הייתה ליצור פרוטוקול פתוח המאפשר לתחנות טעינה ולמערכות ניהול מרכזיות לתקשר זה עם זה.
הפרוטוקול נמצא בשימוש על ידי מספר רב של ספקי עמדות טעינה ומערכות ניהול מרכזיות בכל רחבי העולם.
החל משנת 2019 נדרש שימוש ב-OCPP (או שווה ערך) בכל עמדת טעינה חדשה בבריטניה כדי לעמוד בדרישות תוכנית הטעינה של כלי רכב חשמליים.
בעלי עמדות טעינה, תלויים פחות בספקי מערכות ספציפיים - אם יצרן עמדות טעינה יפסיק להתקיים, ניתן לעבור לרשת אחרת מבוססת OCPP.
מתן אפשרות ללקוחות עמדות טעינה בחירה וגמישות להשתמש בכל רשת בכל עמדת טעינה תעודד, באמצעות כוחות השוק, יצרני עמדות טעינה וספקי רשתות להתחרות על מחיר, שירות, וחדשנות - כל אלו יעודדו ביקוש לעמדות טעינה.
התוצאה הסופית היא יתרון משמעותי לנהגי כלי רכב חשמליים והתרחבות של תשתית עמדת הטעינה.
OCPP גם מקל על יצירת רשת אחידה המשתמשת במגוון של עמדות טעינה שונות שכן ישנה דרישה למערכת הפעלה אחת בלבד.
התומכים ב-OCPP גם מציינים הפחתה בעלויות הפיתוח מאחר שתוכנה המיועדת לספק פונקציונליות נוספת תצטרך להיות מפותחת רק פעם אחת ולא מספר פעמים כדי להתאים לכל מערכת הפעלה אינדיבידואלית.
OCPP גם יקל על תאימות תפעולית בישראל ובמקומות אחרים, ותצמצם את התחזוקה במערכות.
חלק האבטחה של OCPP מגדיר ארכיטקטורת הכוללת הנחיות יישום לעמדות הטעינה ועבור מערכת הניהול המרכזית.
הארכיטקטורה הוצגה לראשונה בשנת 2018 וכעת היא בגרסתה השלישית.
יישום נכון של הנחיות אבטחה אלו יכול להגן מפני כמה מתרחישי ההתקפה הנפוצים יותר, כולל חטיפת שרת, האזנת תקשורת והתחזות לתחנת טעינה.
קיימת תוכנית הסמכת OCPP, שבאמצעותה יצרני נקודות הטעינה ומערכות הניהול יכולים לקבל אסמכה ליישומי OCPP 1.6 שלהם לפי מפרט ה-OCPP הרשמי.
הסמכת אבטחה נפרדת המאמתת את התאימות לארכיטקטורת האבטחה זמינה גם כן.
תוכנית הסמכה זו תסייע ליצרני המטענים ויצרני מערכות הניהול להציג בפני לקוחותיהם סטטוס ברור של יישום ה-OCPP שלהם.
לעת עתה רק גרסת הפרוטוקול 1.6 יכולה להיבדק במלואה ולהיות מוסמכת.
גרסאות OCPP ישנות יותר מ-OCPP 1.6 (כגון OCPP 0.7, OCPP 1.2 ו-OCPP 1.5) וכן OCPP 2.0 אינן מכוסות תחת תוכנית ההסמכה הנוכחית.
הבדיקות בפועל מבוצעות על ידי מעבדות בדיקה עצמאיות.
נכון לשנת 2020, בחרה OCA שלוש מעבדות הסמכה: DNV-GL, KSGA ו-Dekra, אשר קיימות בצפון אמריקה, אירופה ובאסיה.
כדי לקבל אישור OCPP, המערכת הנבדקת חייבת לעבור בהצלחה את שתי הקטגוריות הבאות של מבחנים:
1. מבחני התאמה: המערכת נבדקת מול כלי בדיקת התאימות של OCPP.
הכלי מריץ מבחנים שונים שאינם אמורים להיכשל במהלך מבחני הסמכה.
בעזרת אימותים אלה הכלי מוודא אם המערכת נבדקת מיישמת את מפרט ה-OCPP בצורה נכונה.
2. מדידות ביצועים: מספר ערכי ביצועים של המערכת הנבדקת נמדדים ונותנים מושג כיצד המכשיר מתנהג בסביבת מעבדה.
פרמטרי הביצועים מצוינים על ידי הספק בהצהרת התאמה ליישום הפרוטוקול (Protocol Implementation Conformance Statement).
ניתן למצוא רשימה מלאה של כל החברות המוסמכות OCPP באתר Open Charge Alliance (OCA).
רק חברות מוסמכות רשאיות להשתמש בלוגו ההסמכה.
OpenAI Codex הוא מודל בינה מלאכותית שפותח על ידי חברת OpenAI.
המודל מנתח שפה טבעית ומייצר קוד בתגובה.
והוא המודל העומד מאחורי GitHub Copilot, כלי השלמה אוטומטית לתכנות עבור סביבות פיתוח נבחרות, כמו ויז'ואל סטודיו ו-Vim.
המודל נבנה על בסיס GPT-3 של OpenAI, ואומן לשימוש ביישומי תכנות.
מעבר למודל הבסיסי של על GPT-3, אומנה Codex על 159 גיגה-בייט של קוד פייתון נוסף מתוך 54 מיליון מאגרי GitHub.
לפי מחקרים של OpenAI נראה ש-Codex יכול להשלים כ-37% מהבקשות להשלמת קוד והוא הופך את התכנות האנושי למהיר יותר.
לפי הבלוג של OpenAI, Codex מצטיין ביותר ב"מיפוי בעיות פשוטות לקוד קיים", שהם מתוארים כ"כנראה החלק הכי פחות מהנה בתכנות".
על פי מאמר שנכתב על ידי חוקרים מחברת OpenAI, ממשק Codex נתן פתרונות עבור 70.2% מניסיונות המשתמשים.
OpenAI טוענת ש-Codex יכול ליצור קוד בלמעלה מתריסר שפות תכנות, כוללGo, JavaScript, Perl, PHP, Ruby, Swift ו-TypeScript, אם כי השפה בה הוא יעיל ביותר היא Python.
OpenAI הראתה ש-Codex יכול להתממשק עם שירותים ואפליקציות כמו Mailchimp, מיקרוסופט וורד, ספוטיפיי ו-יומן גוגל.
במקרים מסוימים השימוש ב-Codex הציג פגמים כמו קוד לא יעיל ומוזרויות חד פעמיות בדגימות קוד.
בראיון ל-The Verge, מנהל הטכנולוגיה הראשי של OpenAI, גרג ברוקמן, אמר כי "לפעמים [Codex] לא ממש מבין מה אתה שואל" ושזה יכול לדרוש קצת ניסוי וטעייה.
מאחר ש-Codex מאומן על נתונים ציבוריים, הוא עלול להיות פגיע ל"הרעלת נתונים" באמצעות העלאות מכוונות של קוד זדוני.
על פי מחקר של חוקרים מאוניברסיטת ניו יורק, כ-40% מהקוד שנוצר על ידי GitHub Copilot (המשתמש ב-Codex) נמצא בסיכון גבוה לתקלות או פגמי תכנון אחרים שניתנים לניצול.
המוסד לתוכנה חופשית הביע דאגה שקטעי קוד שנוצרו על ידי Copilot ו-Codex עלולים להפר זכויות יוצרים.
סוגיות שהועלו כוללות האם הדרכה על מאגרים ציבוריים נחשבת שימוש הוגן או לא?
כיצד מפתחים יכולים לגלות קוד שמפר זכויות יוצרים?
האם מודלים של למידת מכונה מאומנים יכולים להיחשב כקוד מקור שניתן לשינוי או אוסף של נתוני ההדרכה?
ואם מודלים של למידת מכונה יכולים בעצמם מוגנים בזכויות יוצרים ועל ידי מי?
מחקר פנימי של GitHub מצא שכ-0.1% מהקוד שנוצר הכילו עותקים ישירים מנתוני האימון.
בדוגמה אחת המודל פלט את קוד נתוני האימון תוך יישום אלגוריתם השורש הריבועי המהיר, כולל הערות והודעת זכויות יוצרים שגויה.
בתגובה, OpenAI קבעה כי "אי הוודאות המשפטית לגבי השלכות זכויות היוצרים של אימון מערכות בינה מלאכותית מטילה עלויות משמעותיות על מפתחי הבינה המלאכותית".
Op.22 Y-Waltz: in Major הוא המיני-אלבום הראשון של הזמרת הדרום-קוריאנית ג'ו יו-רי.
האלבום יצא לאור ב-2 ביוני 2022, על ידי חברת התקליטים וייק ואן אנטרטיינמנט, ומכיל חמש רצועות, בהן הסינגל המוביל .
ב-17 במאי הודיעה וייק ואן אנטרטיינמנט שג'ו יו-רי תוציא לאור את המיני-אלבום הראשון שלה, ששמו Op.22 Y-Waltz: in Major, ביוני 2022. יום לאחר מכן, הוכרז על תאריך היציאה המדויק ועל הסינגל המוביל, .
ב-24 במאי נחשפה רשימת הרצועות, וב-30 במאי פורסמו טיזרים למיני-אלבום ולקליפ הסינגל המוביל.
ב-2 ביוני 2022, לפני יציאתו, ערכה ג'ו יו-רי אירוע להשקת המיני-אלבום וכן קיימה מפגש מעריצים.
במצעד האלבומים של גאון, דורג Op.22 Y-Waltz: in Major לראשונה במקום החמישי.
אזור תאריך פורמט חברת תקליטים קוריאה הדרומית 2 ביוני 2022 CD וייק ואן • סטון מיוזיק עולם הורדה דיגיטלית • סטרימינג
"Opalite" מתואר כיצירה רפלקסיבית ואינטימית, הבוחנת את מושגי האהבה, הסליחה העצמית והיכולת לברוא אושר מתוך מודעות עצמית ותהליך ריפוי אישי.
לדברי סוויפט, ההשראה לשיר נבעה מחיבתה רבת השנים לאבני אופאל ומהמחשבה על הצורך לברוא אושר באופן עצמאי.
לצד ההיבט האישי, ניכר כי השיר ניזון גם מהתפתחות מערכת היחסים בינה לבין טרוויס קלסי בראשית דרכה, עוד טרם אירוסיהם.
כותרת השיר מאזכרת את האופלייט, גרסה סינתטית של אבן האופאל, המזוהה במיסטיקה המודרנית עם תקווה, ריפוי ואנרגיה חיובית.
הכותרת נושאת גם הקשר ביוגרפי מובהק, שכן אופאל היא אבן הולדתו של קלסי, יליד חודש אוקטובר.
העובדה שסוויפט לא התארסה מעולם מוסיפה לשיר רובד אישי של התבוננות פנימית: הוא מציג אותה כמי שמכירה לראשונה את רעיון המחויבות הרומנטית, ובד בבד מהרהרת במעבר שבין נעוריה לבין בגרות רגשית ושלמה יותר.
סוויפט עצמה תיארה את היצירה כ"שיר על סליחה עצמית לאחר חוויה שלא התגשמה כמצופה" ועל מתן היתר פנימי לטעוֹת וללמידה.
מבחינה סגנונית, "Opalite" משתייך לז'אנר הפופ-רוק ומשלב השפעות של רוק עכשווי ויורודאנס אירופי.
ההפקה המוזיקלית משלבת סינתיסייזרים, גיטרות בס ואלמנטים אלקטרוניים הנבנים בהדרגה.
המילים עוסקות ביחס שבין עבר להווה, בין חרטה לריפוי.
בשורה "I had a bad habit of missing lovers past" ("הייתה לי נטייה רעה להתגעגע לאהובים מן העבר") מתייחסת סוויפט לדפוסי העבר שלה, ואילו "You couldn't understand it, why you felt alone" ("לא יכולת להבין זאת, מדוע הרגשת לבד") מתוארת כרמיזה לחוויותיו של קלסי טרם היכרותם.
דימוי ה-"Sky of Opalite" ("שמי אופליט") חוזר לאורך השיר ומשמש אלגוריה לאושר מעשה ידי אדם, כזה הנוצר מבחירה, ולא כמתת גורל.
"Opalite" התקבל באהדה רבה בקרב מבקרי המוזיקה והוגדר כאחת מהרצועות הטובות באלבום.
בכתבי עת אחדים תוארה ההפקה ככזו ש"נוצצת כברק האבן שעל שמה נכתב השיר", והודגש השילוב בין קו עלילה אישי למורכבות הפקה גבוהה.
מבקרים ציינו כי סוויפט מפגינה ביצירה זו בגרות אמנותית, ביטחון עצמי וחמלה, כשהיא מיישבת את המתח שבין שבר לריפוי ובין כאב לתקווה.
קולה הוגדר כ"תופס במדויק את המתח בין לב שבור לאופטימיות זהירה".
השיר הוצג כעליז, מלודי ובעל מבנה קליט, הנושא עמו גישה חיובית ומפויסת, ובכך יוצר ניגוד לטון האפל של הרצועות הקודמות באלבום.
בחלק מן הביקורות תואר השיר כ"מסע מבולגן אך יפהפה של התגברות על דפוסי עבר", ובאתר For the Win דורג במקום הראשון מבין שירי האלבום ותואר כ"קליל ומתוק, שכולו שיקוי של שמחה".
באתרים אחרים, בהם NME ובילבורד, הודגש אופיו האופטימי והמלודי, ונכתב כי הוא מזכיר את השפעת הפופ השוודי של להקת אבבא ביצירת אווירה סוחפת וקליטה.
המבקרים ציינו כי סוויפט מצליחה להמיר את חוויותיה הרומנטיות לפרשנות אמנותית רחבה, המשקפת את התפתחותה ככותבת וכמבצעת.
ארגוןרשימהמיקוםמקוראסקווייר10 השירים הטובים ביותר לשנת 2025–בילבורד100 השירים הטובים ביותר לשנת 202567
השיר הגיע למקום השני במצעד בילבורד הוט 100 ונשאר במצעד במשך 17 שבועות.
ב-4 בפברואר 2026 סוויפט הודיעה כי תוציא את הקליפ לשיר ב-6 בפברואר.
הקליפ היה זמין תחילה באופן בלעדי בשירותי אפל מיוזיק ובספוטיפיי פרימיום.
החל מ־8 בפברואר הקליפ הפך לזמין לצפייה גם ביוטיוב.
סוויפט פרסמה באתר שלה ספירה לאחור להשקת הקליפ, בדומה לחשיפות קודמות מתקופת האלבום Life of a Showgirl.
בווידיאו קליפ מופיעים יחד עם סוויפט: קיליאן מרפי, גרטה לי (אנ'), דונל גליסון, לואיס קפלדי, ג'ודי טרנר-סמית' וגרהם נורטון, כל מי שהופיע יחד עם סוויפט בפרק של התוכנית של גרהם נורטון ב-3 באוקטובר 2025, יום יציאת האלבום.
Ooredoo QSC (לשעבר Qtel) היא חברת תקשורת רב לאומית קטרית שבסיסה בדוחה.
Ooredoo מספקת שירותי סלולר, תקשורת אלחוטית וקווית ושירותי תוכן עבור השוק הביתי והעסקי בקטר ומדינות נוספות בהן היא פועלת.
Ooredoo הייתה המפעילה הראשונה בעולם שהשיקה שירותי 5G מסחריים בקטר והיא אחת מחברות התקשורת הסלולרית הגדולות בעולם, עם למעלה מ-121 מיליון לקוחות ברחבי העולם נכון לשנת 2021.
Ooredoo פועלת בעשר מדינות וטריטוריות ברחבי המזרח התיכון, צפון אפריקה ודרום-מזרח אסיה: אלג'יריה, אינדונזיה, עיראק, כווית, מיאנמר, האיים המלדיביים, עומאן, הרשות הפלסטינית, קטר ותוניסיה.
מניות Ooredoo רשומות למסחר בבורסה של קטר ובבורסה לניירות ערך של אבו דאבי.
Ooredoo נוסדה בדוחה בשנת 1987, בתחילה כחברת מרכזיות טלפונים.
מאז הפכה למפעילת התקשורת הגדולה ביותר בקטר, והשיקה שירותי אינטרנט סלולרי, אינטרנט בפס רחב, ותקשורת מבוססת סיב אופטי.
היא חברה ציבורית בבעלות משפחת המלוכה הקטרית.
היא פעלה תחילה בשם "קטר טלקום" או בקיצור Qtel.
ב חוותה החברה צמיחה משמעותית, והפכה ממפעילת שוק יחידה בקטר לחברת תקשורת בינלאומית, עם בסיס לקוחות עולמי.
בשנת 2010 החברה שדרגה את רשת ה-3G שלה במדינה והשיקה את שירות Mobile Money שלה.
עד 2012, הרשת שלה גדלה עם רשת הסיבים שלה שסיפקה שירותים במהירויות הורדה של עד 100 מגה-ביט לשנייה, HDTV, והשלב הראשוני של שירות הפס הרחב הנייד 4G LTE שלה.
בסיס הצרכנים של החברה גדל משמעותית בתקופה האחרונה, מ-1.9 מיליון מנויים בשנת 2008 ל-2.5 מיליון בשנת 2012 בתוך קטר.
קבוצת Qtel וכל חברות התפעול שלה ברחבי העולם אוחדו רשמית תחת קבוצת Ooredoo בפברואר 2013, כחלק מאסטרטגיית החברה לשלב את נכסיה על מנת ליצור עסק גלובלי בתעשיית התקשורת.
השם Ooredoo בערבית פירושו "אני רוצה", ונבחר "כדי לשקף את שאיפותיהם של לקוחות Ooredoo ואת האמונה המרכזית ש-Ooredoo יכולה להעשיר את חייהם של אנשים ולעודד צמיחה אנושית בקהילות בהן היא פועלת".
על פי דיווחיה החברה, 68% מהחברה נמצאת בבעלות גופים הקשורים לממשלת קטר בהם רשות ההשקעות של קטר, 10% בבעלות רשות ההשקעות של אבו דאבי, ו-22% הנותרים מוחזקים בידי הציבור.
הוקמה בשם Qtel בשנת 1987.
בשנת 2006, Qtel השיקה שירותי 3G והכריזה על סדרה של יוזמות, כולל שותפות הון עם AT&T ב-NavLink, שירותי נדידה בינלאומיים של נתונים ניידים במהירות גבוהה (GPRS) והשקת שירותי IP (פרוטוקול אינטרנט) וטלפוניה.
בשנת 2012, Qtel החלה בפריסת רשת הסיבים הארצית שלה, והציעה חבילות עם מהירויות הורדה של עד 300 מגה-ביט לשנייה ושירות טלוויזיה HDTV.
היא גם החלה בשלב הניסיון של שירות הפס הרחב הנייד 4G LTE שלה.
בפברואר 2013, חברת Qtel שינתה את שמה באופן רשמי ל-Ooredoo.
Ooredoo עומאן הייתה ידועה בעבר בשם Nawras, היא הושקה בשנת 2004. החברה רשומה בבורסת ניירות הערך של מוסקט מאז 2010.
בנובמבר 2014, שם החברה שונה רשמית ל-Ooredoo Oman.
Ooredoo עומאן מספקת שירותי קול קוויים ללקוחות עסקיים ופרטיים.
כמו כן, היא מספקת מגוון תוכניות טלפון סלולרי בתשלום מראש ובתשלום פוסט-פייד, ושירות אינטרנט בפס רחב, הן לבית והן לנייד.
פעילותה של Ooredoo Kuwait החלה בדצמבר 1999 בשם Wataniya Telecom, כאשר השיקה שירותי סלולר כמפעילה השנייה במדינה.
במרץ 2007, Ooredoo רכשה את השליטה ב-Wataniya Telecom מממשלת כווית, תמורת 3.8 מיליארד דולר.
בשנת 2012, Qtel (כיום Ooredoo) הגדילה משמעותית את אחזקותיה בחברת Wataniya Telecom הכוויתית מ-52.5% ל-92.1%.
היא שילמה 519.1 מיליון דינר כוויתי (כ-1.8 מיליארד דולר) עבור המניות הנוספות, כדי להשיג שליטה רבה יותר על חברות הבת הצומחות של Wataniya באלג'יריה, פלסטין ותוניסיה.
במאי 2014, חברת Wataniya Telecom שינתה את שם החברה רשמית ל-Ooredoo Kuwait.
אסיאסל, חברת התקשורת הסלולרית הראשונה בעיראק, נוסדה בסולימניה בשנת 1999.
באוגוסט 2007, Asiacell הגישה הצעה וזכתה ברישיון לאומי ל-15 שנים, והפכה למפעילת הטלקום GSM עם כיסוי הרשת הגדול ביותר בעיראק.
כדי לטפל בפעילות עסקית חדשה, Asiacell הקימה במקביל גם משרדים חדשים בגדאד, בצרה וערים גדולות אחרות בעיראק.
בפברואר 2013 נרשמו מניות החברה למסחר בבורסה של עיראק, לאחר שגייסה 1.35 מיליארד דולר בהנפקה ראשונה לציבור.
באותה עת היו לה כ-10 מיליון מנויים.
החברה החלה לפעול ברשות הפלסטינית שרכשה את חברת התקשורת הכוויתית "וטנייה" במרץ 2007. "וטנייה" זכתה במכרז של הרשות הפלסטינית להקמת מפעיל סלולר שני בשטחה, תמורת תשלום של כ-354 מיליון דולר.
במשרד התקשורת של הרשות הפלסטינית הוציא את המכרז במטרה להפעיל חברת סלולר פלסטינית נוספת, בנוסף לחברת "ג'וואל", החברה הבת של חברת התקשורת הלאומית הפלסטינית פלטל, שמספקת שירותי סלולר מאז 1999.
"וטנייה" התחייבה להתחיל מייד בהקמה של רשת סלולרית 2G ו־3G בטכנולוגיית GSM; לצורך כך הרשות הפלסטינית פנתה לממשלת ישראל, בניסיון לשכנע את משרד התקשורת הישראלי לשחרר תדרים עבור החברה החדשה.
שנה אחר כך, למרות הבטחתה, מדינת ישראל עדיין לא הקצתה את התדרים, והחברה הייתה על סוף סגירה, עוד לפני שהחלה לפעול.
פעילותה של Ooredoo אלג'יריה החלה בשנת 2004 בשם Nedjma, והייתה מפעילת המולטימדיה הראשונה באלג'יריה.