tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
העשן החם פוגע או הורג על ידי שילוב של נזק תרמי, הרעלה וגירוי ריאתי ונפיחות, הנגרמים על ידי פחמן חד-חמצני, ציאניד ומוצרי בעירה אחרים.
התסמינים של שאיפת עשן נעים בין שיעול, הקאה, בחילה, ישנוניות ובלבול.
כוויות באף, בפה ובפנים, שערות נחיריים חדות, קשיי נשימה וכיח פחמני (רוק שרוף) הם סימנים נוספים לפגיעה משאיפת עשן.
טיפול רפואי מוקדם עשוי להיות נחוץ כדי להציל את חיי המטופל, כולל הנשמה מלאכותית מכנית, גם אם האדם בהכרה מלאה.
בהמתנה להתערבות רפואית, יש להביא את המטופל לאוויר צח ולתת לו חמצן רפואי במידת האפשר.
גז הפליטה מורכב בעיקר בחומר הבוער ובחום שבו הוא נשרף.
כל מרכיבי גז הפליטה יכולים להזיק מאוד לבריאות האדם.
אולם בדרך כלל הוא מורכב משלוש קבוצות גדולות:
גזים מגרים, כגון מימן כלורי או גופרית דו-חמצנית, בעלי השפעה קורוזיבית על ריריות, עיניים, מערכת הנשימה ועוד.
כאן מבדילים בין תת--קבוצות גזים.
גזים מגרים מיידית הם הידרופיל גזים מגרים מסוג חביון הם ליפופיליות.
גזים רעילים הם בעיקר פחמן דו-חמצני (CO2), המונע שחרור של פחמן דו-חמצני מהגוף, כמו גם פחמן חד-חמצני (CO) וציאניד (מימן ציאנידי, HCN), המונעים ניצול או קישור לחמצן לגוף האדם.
חלקיקי פיח ודיוקסינים עלולים לגרום לנזקים תרמיים, לשמש כלי הובלה לרכיבים מקשת הגזים המגרים ולשחרר אותם רק לאחר עיכוב, הגורם לגירוי ארוך טווח ולשינויים מכניים בגוף האדם.
ד"ר שאלאמון (שלמה) בק (בהונגרית: Beck Salamon; טופויה, 25 במרץ 1885 – בודפשט, 7 ביוני 1974) היה משפטן יהודי-הונגרי, עורך דין, פרופסור באוניברסיטה, ודוקטור למדע המדינה (1957).
שאלאמון (שלמה) בק נולד במשפחה יהודית אביו היה מוריץ בק, סנדלר.
אשתו הייתה ד"ר מגדולנה קליין.
את בית הספר היסודי שלו סיים בבית הספר היהודי של שש הכיתות בעיירת הולדתו ולאחר מכן למד בגימנסיה בסובוטיצה במשך שש שנים נוספות.
סיים את לימודיו ועבר את בחינות הבגרות בנובי סאד ב-1903 (כל המקומות היו אז בממלכת הונגריה במסגרת האימפריה האוסטרו-הונגרית) ולאחר מכן למד משפטים באוניברסיטת בודפשט (כיום אוניברסיטת אטווש לוראנד).
הוא קיבל את התואר דוקטור במשפטים ב-1907. בסיום לימודיו המשיך ללמוד בחו"ל ולאחר עיסוק כמתמחה בעריכת דין קיבל את ההסמכה כעורך דין ב-1910. הוא הצטרף לאידיאלים של הרדיקליזם הבורגני והפך לחבר בחוג הגלילאו.
בין שתי מלחמות העולם עסק בעריכת דין וגם כתב ספרים כמומחה משפטי.
(למשל ניתוח של חוק סימני המסחר ההונגרי שפורסם ב-1934).
הוא עסק בסוגיות של משפט פרטי ומשפט מסחרי.
בשנת 1925 שאלאמון בק יחד עם העורך הראשי ארתור מסלן והעורך המשותף אישטוואן וראנאי, הקימו את כתב העת הירחון "החוק האזרחי" (Polgári Jog), ששאלאמון בק לא היה רק העורך שלו, אלא גם כותב המאמרים התדיר.
מספר המאמרים שכתב שאלאמון בק במהלך 14 שנות קיום הירחון, (עד שנאסר להופעה בשלהי 1939), היה יותר מ-300.
בשנים 1929 עד 1931 היה חבר בוועדת הבחינות המאוחדת לשופטים ולעורכי דין.
לאחר מלחמת העולם השנייה פרש מעיסוקו כעורך דין ועבד רק כפרופסור באוניברסיטת אטווש לוראנד, שם לימד משפטים.
הוא פרש משם לגמלאות כראש החוג למשפטים.
בק היה היו"ר הבכיר ואחד החברים הפעילים ביותר באיגוד הקניין התעשייתי ההונגרי, שנוסד ב-1962, שעסק גם בדיני סימני מסחר ובדיני פטנטים.
מזכ"ל לשכת המסחר של בודפשט
יו"ר משותף של סניף בודפשט של לשכת עורכי הדין הלאומית
נשיא בכיר של האגודה ההונגרית לקניין תעשייתי
מסדר הצטיינות העבודה דרגת זהב
המעמד המשפטי של החלק המחייב (בודפשט, 1913)
שברי ניגודי עניין (בודפשט, 1933)
חוק סימני מסחר הונגרי (בודפשט, 1934)
התחייבויות אופייניות ולא אופייניות (בודפשט, 1938)
יישום חוקים מושאל (ארבע עבודות, בודפשט, 1941)
מתווה של חוק מסחרי ודיני שטרות (בודפשט, 1947)
הסכם השלום והטובין הרעיוניים (בודפשט, 1948)
ליטיגציה מרובת צדדים (בודפשט, 1952)
סיפורי חייו ההומוריסטים פרסם ב-1969 בכרך "יבול הקוצים של עורך דין זקן" .
הובא למנוחות בבית הקברות פרקשרטי בבודפשט.
מותו של עורך הדין מנתח הונגרי האחרון (Jogtud.
ב-13 בנובמבר 2015, הוועדה האזורית של מיסקולץ של האקדמיה ההונגרית למדעים (MTA-MAB) ארגנה כנס זיכרון של בק סלמון במישקולץ' .
בשנת 2016 הוקמה קרן בק סולומון.
סנדור וידה : סולומון בק ודיני סימנים מסחריים.
סקירת קניין תעשייתי וזכויות יוצרים, אפריל 2016
שאיר הוא קרוב משפחה של אדם הנותר בחיים לאחר מותו של אדם זה, כולל מי שנולד לו לאחר מותו.
חוקים וכללים שונים מקנים זכויות, כספיות ואחרות, לשאירים, וכן חלות על השאירים חובות מסוימות.
אחדים מחוקי מדינת ישראל מקנים זכויות לשאירים:
חוק הירושה קובע את השאירים היורשים את עזבונו של אדם שלא הותיר אחריו צוואה.
ראשונים בסדר הירושה הם בן זוגו וילדיו של המנוח, ובהיעדרם עוברת הזכות להוריו, ובהיעדרם - להורי הוריו.
בהתאם לחוק הביטוח הלאומי, שאירים זכאים לתשלום של קצבת שאירים מהמוסד לביטוח לאומי.
שאירים אלה כוללים אלמנה, אלמן העומד במבחן הכנסה, יתומים עד גיל 18 ובתנאים מסוימים, כגון לימודים או שירות בצה"ל, גם יתומים עד גיל 24. כאשר המנוח נפטר כתוצאה מפגיעה בעבודה, זכאים שיריו לגמלת תלויים (קצבה או מענק), וילדיו המקבלים קצבת תלויים ומקדישים זמנם ללימודים זכאים גם לדמי מחיה.
אלמנים ואלמנות הזכאים לקצבת שאירים או שבן זוגם נפטר כתוצאה מפגיעה בעבודה זכאים בתנאים מסוימים גם להכשרה מקצועית.
חוק שירות המדינה (גמלאות) מקנה זכות לפנסיית שאירים לשאיריו של המבוטח בפנסיה תקציבית לפי חוק זה.
זכות כזו ניתנת מכוח חוקים שונים לשאירים של עובדי ציבור נוספים, למשל שאיריו של ראש רשות מקומית מכוח חוק הרשויות המקומיות (גמלאות לראש רשות וסגניו), תשל"ז–1977.
חוק משפחות חיילים שנספו במערכה (תגמולים ושיקום) מסדיר מתן תגמולים מהמדינה לשאירים של חללי צה"ל.
חוק לפיצוי נפגעי גזזת קובע מענק חד-פעמי לשאיריו של מי שנפטר כתוצאה מהקרנות נגד גזזת שקיבל.
פקודת מס הכנסה מקנה פטור מלא ממס הכנסה לקצבת שאירים מהמוסד לביטוח לאומי ולתגמולים המשולמים לשאירים של חלל צה"ל, ופטור ממס בגבולות תקרה לפנסיית שאירים.
חוק יום הזיכרון לחללי מערכות ישראל מקנה לשאירים של חלל מערכות ישראל להיעדר בתשלום מעבודתם ביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל.
השאירים עלים חל חוק זה הם הורים, הורי הורים, בן זוג, ילדים, אחים ואחיות.
בתקנונים של קרנות הפנסיה ההסתדרותיות קבועים כללים מחייבים בדבר זכותם של שאירים לפנסיית שאירים.
בהסדרים אחרים של ביטוח פנסיוני, כגון קרנות הפנסיה החדשות וביטוח מנהלים ניתנת לעמית גמישות בקביעת שאיריו שיהיו זכאים לפנסיית שאירים.
לבת זוג של נפטר נתונה הזכות להשתמש בזרעו לשם הפרייתה, ובכך לאפשר למנוח הולדה לאחר המוות.
כאשר אדם נפטר ללא בת זוג, ניתנת להוריו הזכות להשתמש בזרעו לשם הפרייתה של אם פונדקאית, בתנאי שיוכיחו כי הבן הסכים לכך.
חובת אבלות חלה על מי שמת אחד משבעת הקרובים לו: אב, אם, אח, אחות, בן/בת זוג, בן, בת.
כאשר מת אדם שלא השאיר אחריו צאצאים, מצווה על אחיו לייבם את אלמנת אחיו, כלומר לשאת אותה לאישה, ו'להקים לאחיו שם' על ידי העמדת צאצאים מאשת אחיו.
שאלאמון קליין (בהונגרית: Klein Salamon; מישקולץ, 26 בספטמבר 1845 – בודפשט, 12 באפריל 1937) היה דוקטור לרפואה (MD) יהודי-הונגרי, רופא עיניים.
שאלאמון (שלמה) קליין נולד במשפחה יהודית כבנם של שמואל קליין ושל צציליה פרידמן.
בשנת 1870 הוסמך כדוקטור לרפואה.
משנת 1875 עבד כרופא עיניים בווינה, שם היה רופא המשנה במחלקת העיניים של פרופסור יגר במשך מספר שנים (1872–1875).
לאחר מכן עבד כעוזרו של לודוויג מאוטנר (1840–1894) בפוליקליניקה שלו.
ב-1883 הוא הוסמך כמרצה בכיר (חיצוני, לא חלק מהסגל) באוניברסיטת וינה וגם עסק בפרקטיקה פרטית בבאדן בחודשי הקיץ.
בשנת 1902 קיבל את התואר פרופסור חבר.
ב-1914 מונה לפרופסור באוניברסיטת וינה.
הוא התפטר מהפרקטיקה בבית החולים ב-1924.
מאמריו נמצאים בעבודותיהם של רופאים וחוקרי טבע הונגריים, מאמרים אחרים שלו פורסמו בעיקר
בכתב העת רפואת וינה (Wiener medicin)
שאיפה לחיים הוא סרט קומדיה ישראלי משנת 2020 בכתיבה ובימוי של מתן גוגנהיים ואסף אבירי, עם שלמה בר אבא, דב גליקמן וגדי יגיל בתפקידים הראשיים.
העלילה היא על קשיש שמוכנס לבית אבות בניגוד לרצונו ומנסה לאסוף כסף כדי לחזור לביתו הישן באמצעות סחר בקנאביס רפואי עד שארגון פשע נכנס לתמונה.
הסרט צולם ברובו בדיור מוגן מגדלי הים התיכון בנורדיה.
הסרט היה מועמד ל-12 פרסי אופיר: סרט; בימוי - מתן גוגנהיים ואסף אבירי; שחקן ראשי - שלמה בר אבא; שחקנית ראשית - ג'וי ריגר; שחקן משנה - דב גליקמן, גדי יגיל; עריכה - דורי טפר; עיצוב אמנותי - שונית אהרוני; איפור - אורלי רונן; מוזיקה - רן בגנו).
דב אהרון (שלמה בר אבא) הוא פנסיונר אלמן בן 79 שנאלץ למכור את ביתו לאחר מות אשתו ולעבור לדיור מוגן.
הוא מאשים בכך את בתו הגר ומנתק את הקשר אתה.
יש לו קשר רק עם נכדו גידי (אבי קורניק).
דב הוא מדוכא וממורמר בעיקר על שירות הדואר שעבד בו שנים רבות לאחר שנשללה ממנו הפנסיה עקב הפרטה.
אתו נמצאים בדיור המוגן גם הזוג אבנר (גדי יגיל) ואשתו ורדה (נירה רבינוביץ').
הם מנסים לעודד אותו ולוקחים אותו לספארי ברמת גן, מעשנים ג'וינט ונהנים אך דב מסרב לעשן ונותר בדיכאון.
אבנר מכיר לדב את יהודה (דב גליקמן), דייר משותק בדיור המוגן.
יהודה מציע לדב לסחור בקנאביס רפואי על ידי מסחר בקנאביס שמקבלים דיירי הדיור המוגן באופן חוקי מרופאת המקום ד"ר רותי מולכו (אודליה מורה מטלון) שהופכת באופן בלתי מודע ל"ספקית" קנאביס.
עם הזמן מתחיל להתפתח רומן בין דב והרופאה.
הקשר ביניהם יודע עליות ומורדות עד שדב מחליט להפסיקו.
את הקנאביס שהתקבל יש צורך להפיץ ולמכור.
כאן יש צורך ב"קונקשן" אותו מוצא דב בעורכת הדין דנה לוין (ג'וי ריגר) שהיא גם בת זוגו של נכדו גידי.
דנה מוסרת את הקנאביס לאליענה (אנסטסיה פיין) שהיא אחראית על ההפצה והתשלומים.
כסף רב מתחיל להצטבר אצל דב, יהודה ואבנר.
קצין המשטרה אריאל זינגר (אלון נוימן) שם לב לעלייה בצריכת הקנאביס במקום ומתחיל "לרחרח".
העבריין כרמלי (אבי קושניר) ובנו (יותם קושניר) משתלטים על הרשת באיומים.
זינגר לוכד את דב וכופה עליו הודאה בכתב אך דב מחליט לא לחתום אלא להסגיר את משפחת הפשע כרמלי והוא משוחרר.
לבסוף הוא מחליט להישאר בדיור המוגן ומחדש את הקשר עם ד"ר מולכו.
תמונת הסיום היא שיט בחוף תל אביב על יאכטה קטנה עליה שמחים וצוהלים דב, ד"ר מולכו, אבנר וורדה.
שם השחקן/ית שם הדמות הערותשלמה בר אבאדב אהרוןדב גליקמןיהודהג'וי ריגרדנה לויןגדי יגילאבנרנירה רבינוביץורדהאלון נוימןאריאל זינגראבי קושניראביגדור כרמלייותם קושנירכרמלי ג'וניוראבי קורניקגידיאודליה מורה מטלוןרות מולכורופאהאנסטסיה פייןאליענה
שאין גולנד (נולדה ב-3 בינואר 2007) היא שחיינית ישראלית, אלופת ישראל (2025) במשחים ל-50 מטר חופשי, 200 מטר חופשי ול-50 מטר פרפר.
גולנד החלה לשחות באגודת הפועל מועצה אזורית משגב, ובהמשך עברה לאגודת מכבי חיפה.
בפסטיבל האולימפי האירופי לנוער שנערך בבאנסקה ביסטריצה שבסלובקיה ביולי סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.12 שניות, במקום רביעי במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.24 שניות, ובמקום 20 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:10.20 דקות.
בנוסף, סיימה במקום 13 במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי משולב בתוצאה של 3:45.44 דקות, ובמקום 14 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב בתוצאה של 4:11.13 דקות.
באליפות ישראל 2023 שנערכה ביוני זכתה בשתי מדליות כסף: במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.00 שניות, אחרי דריה גולובטי (25.88 שניות) ולפני הדר קרפ (26.38 שניות), ובמשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.34 שניות, אחרי איילה ספיץ (56.28 שניות) ולפני הדר קרפ (57.51 שניות).
בנוסף, סיימה במקום רביעי במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 27.58 שניות.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בבלגרד שבסרביה ביולי סיימה במקום 14 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 26.07 שניות, במקום 23 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 57.22 שניות, במקום 23 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 27.86 שניות, ובמקום 39 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:06.06 דקות.
בנוסף, סיימה במקום 14 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב בתוצאה של 4:01.52 דקות, ובמקום 17 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:18.67 דקות.
באליפות העולם בשחייה לנוער שנערכה בנתניה שבישראל באוגוסט סיימה במקום 12 במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 25.76 שניות, במקום 17 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.55 שניות, ובמקום 18 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 27.62 שניות.
בנוסף, סיימה במקום שישי במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:46.67 דקות, במקום שישי במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:13.30 דקות, במקום תשיעי במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי משולב בתוצאה של 3:35.56 דקות, ובמקום 11 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:14.85 דקות.
באליפות אירופה בשחייה לנוער שנערכה בווילנה שבליטא ביולי סיימה במקום תשיעי במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 25.66 שניות, במקום 12 במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 56.08 שניות, במקום 21 במשחה ל-50 מטר פרפר בתוצאה של 27.71 שניות, ובמקום 40 במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:05.57 דקות.
בנוסף, סיימה במקום 12 במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב בתוצאה של 3:57.98 דקות, במקום 12 במשחה שליחות 4x200 מטר חופשי בתוצאה של 8:26.09 דקות, ובמקום 14 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 4:14.74 דקות.
בנוסף, סיימה במקום עשירי במשחה שליחים 4x100 מטר מעורב משולב בתוצאה של 3:55.40 דקות, ובמקום 21 במשחה שליחות 4x100 מטר מעורב בתוצאה של 3:55.40 דקות.
באליפות ישראל 2025 שנערכה בהמשך החודש זכתה במדליית זהב במשחה ל-50 מטר חופשי בתוצאה של 25.54 שניות, לפני גל גולן (26.08 שניות) ואליסה משקוביץ (26.29 שניות).
בנוסף, זכתה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר חופשי בתוצאה של 55.84 שניות, אחרי דריה גולובטי (55.29 שניות) ולפני אליסה משקוביץ (57.81 שניות).
שאלון הוא סדרת שאלות שתוכנן, ניסוחן ותוכנית סדר הצגתן קבוע במדויק מראש.
מקומה של שאלה בשאלון, או עצם הצגתה, עשוי להיות תלוי בתשובה לשאלה אחרת ועדיין תוכנית סדר השאלות קבוע מראש.
כלי מדידה פורמלי המשמש למחקר במדעי החברה ובחלק ממקצועות הרפואה והמקצועות הפרא-רפואיים.
כלי לאפיון ומיון כוח אדם.
מבחן בקיאות בחינוך ממלכתי הוא לרוב שאלון.
בקבלה למקומות עבודה ושירות ביחידות צבאיות.
במתן אישורי כניסה למדינה זרה.
שאלון יכול לכלול שאלות פתוחות, סגורות או סגורות עם סעיף פתוח.
בשאלות סגורות על המשיב לבחור בין התשובות הקבועות מראש.
בשאלות פתוחות הוא מספק תשובה משלו.
שאלות סגורות עם סעיף פתוח הן לרוב שאלות בהן הנשאל מתבקש להסביר בסעיף הפתוח מדוע אף אחת מהתשובות המוצעות לא מתאימה לו, או שהוא מתבקש להרחיב את תשובותיו הקודמות ולהסביר מדוע הוא השיב כפי שהשיב.
יתרונן של השאלות הסגורות הוא בקלות השוואת המידע מכמות גדולה של שאלונים על ידי הפיכתו למידע כמותי.
יתרון נוסף הוא מהירות וקלות קריאת המידע מהשאלונים.
העתקת המידע משאלוני נייר לבסיס מידע ממוחשב על ידי קלדן מהירה יותר מאשר העתקה של תשובות מילוליות ארוכות בשלל סגנונות.
מעבר לזאת, את המידע משאלוני נייר עם שאלות סגורות אפשר להעביר בסיס המידע בעזרת סורק ותוכנת OCR מבלי להעסיק בכלל קלדן.
יש נושאים ששאלות פתוחות מספקות להן תשובות מדויקות יותר (כגון תאריך לידה או נימוק לדעה על תפקודו של פוליטיקאי זה או אחר) ואילו נושאים אחרים מקבלים תשובות מדויקות יותר בשאלות סגורות (כגון בחירת הפקולטה בה הנשאל מעוניין ללמוד).
לא תמיד המשתתפים עונים על כל השאלות.
חלק מהשאלות עשויות לפנות רק אל חלק מהנשאלים ואם השאלון אינו מעוצב כהלכה, הנשאלים עשויים שלא להצליח או לא לרצות לענות על חלק מהשאלות.
מסיבה זו יש לייחס חשיבות גבוהה לבנייה נכונה של השאלון, באופן אשר ינתב את המשיב לחלקים בשאלון ולשאלות הרלוונטיות לו ויימנע מלהציג לו שאלות שאינן רלוונטיות למצבו.
שאלונים יכולים להינתן בכתב, להיות מוקראים על ידי מתשאל או להיות מוצגים על ידי מחשב.
לכן שאלונים מוצגים בדרכים הבאות:
החוקר מקריא לנשאל את השאלות וכותב את תשובותיו
בפגישה אישית פנים אל פנים
בפגישה קבוצתית פנים אל פנים
המשיב מגיע למקום בו ניתנים שאלונים
שאלון בתוכנת מחשב ייעודית לשאלונים
שאלון בתוכנת מחשב שנועדה לצרכים רבים ושונים כמו מעבד תמלילים
המשיב מקבל את השאלון לביתו או מקום עבודתו
בדואר נייר (או דואר חבילות במקרים נדירים בהם השאלון מלווה במכשיר מדידה שהעונה צריך להפעיל)
בקובץ ממוחשב בדואר האלקטרוני או בהורדה מאתר אינטרנט
למעט שאלונים הממולאים פנים אל פנים, העברת השאלונים היא זולה, דורשת מעט זמן ונסיעות מהמשתתפים ומהחוקר.
לכן מחקר בעזרת שאלון ניתן לביצוע בקנה מידה רחב.
למעט שאלוני סקר בדואר נייר שאחריהם צריך להקליד או לסרוק הרבה נתונים אל תוך המחשב, סיכום הנתונים וניתוחם – מהירים.
שאלונים שאינם נערכים פנים אל פנים או בטלפון, לא דורשים צוות מתשאלים או תצפיתנים מיומנים ולמעשה, לא דורשים מתשאלים בכלל.
יתרונות השאלון הם שהופכים אותו לכלי מדידה בהערכה ומדידה בחינוך פורמלי, בצורת מבחן
לא מתקבל מידע שלא הוכנס מראש לשאלון.
בשאלון שלא נערך פנים אל פנים, אין אפשרות לקבל הבהרה על תשובות מעורפלות.
מילוי השאלון דורש ידיעת קרוא וכתוב ודורש ממי שמעצב את השאלון להתאים אותו לרמת ושפת הקריאה של אוכלוסיית היעד.
גם דרך הצגת השאלון צריכה להתאים לקהל היעד.
אין טעם בעריכת שאלון אינטרנט המיועד לחסרי בית או להתקשר ביום שישי ב-8:00 בערב ולתשאל אנשים על הרגלי הבילוי שלהם.
שאלות שאינן מנוסחות היטב עשויות לקבל פירוש שונה אצל משיבים שונים, להעליב או להכעיס חלק מהמשיבים או לדרוש דרישות שרק משיבים בעלי מוטיבציה גבוהה ביותר יבצעו (כמו: סכם בבקשה את הפרשי ההכנסה שלך בחודשי אוגוסט של 4 השנים האחרונות).
הבנת איכות השאלון, הן מבחינת אמינות (שגיאות מקריות), הן מבחינת הטיה (שגיאות שיטתיות) והן מבחינת קבילות תוכן (האם אנו מודדים בפועל מה שאנחנו חושבים שאנו מודדים) דורשת סדרת ניסויים.
עריכת שאלון איכותי דורשת התמצאות במחקר על אודות עיצוב שאלונים לצד ההתמצאות בתחום אותו מעוניין החוקר לבדוק.
זאת על מנת לא לשאול שאלות מוטות (כגון "האם אתה סובלני?" על שאלה זו כמעט כל אדם עונה "כן" ואין טעם לשלבה בשום שאלון).
בעיות אתיות עם שאלוני מחקר
בין אם אלה בסקרים בדואר האלקטרוני, בדואר נייר, בטלפון או שאלונים שממלאים מתשאלים המבקשים את רשותך לענות עליהם ברשות הרבים.
יש להקפיד לשלוח שאלוני סקר רק אל מי שמעוניין לקבלם.
שאלונים רבים עוסקים בחקירת ייעול פרסומות, הבעיה האתית עם קיום מחקר מסוג זה הוא שהמשתתף בו מספק מידע שעשוי להביא לו נזק – לגרום לו לקנות מוצרים שהוא לא צריך.
המידע שנאסף בשאלונים צריך להיות מוגן היטב, כשל באבטחת המידע יכול לגרום למשיבים נזק חברתי ולפעמים אפילו להפליל אותם.
יש להקפיד שהניסוח של השאלות לא יתברר בדיעבד כמעליב, חטטני או מכעיס.
במקרים קיצוניים שאלון יכול להפגיש את המשיבים עם עובדות שהם בחרו להדחיק.
שאלון 16 גורמי האישיות של קטל, או מבחן PF16, הוא מבחן אישיות בפסיכולוגיה קלינית.
המבחן פותח בשנות ה-70 של המאה ה-20, על ידי הפסיכולוג ריימונד קטל, ומשתמש בשיטה סטטיסטית לניתוח גורמים.
בשאלון 174 שאלות, כל שאלה מתייחסת לאחת משש עשרה קטגוריות שהוגדרו על ידי קטל.
כל תכונה מוצגת כרצף הנע בין שני קצוות של התכונה.
המבחן מעניק ציון ב-16 תכונות אישיות בסיסיות.
קטל מנסה להגיע לתאוריה שאין לה כלל הנחות יסוד והנשענת אך ורק על נתונים אמפיריים.
על ידי ניתוחים סטטיסטיים קטל מסיק כי קיימות 16 תכונות בסיסיות להסבר וניבוי מכלול ההתנהגות האנושית.
שאלות ותשובות (בראשי תיבות: שו"ת) היא אחת מהסוגות הענפות והפוריות בספרות התורנית, בעיקר בתחום ההלכה.
השו"ת מכיל מאגר של שאלות ותשובות הלכתיות, אשר נשאלו על ידי הציבור הרחב, ונענו על ידי רב אחד או קבוצה של רבנים.
נמצאות גם שו"ת בענייני קבלה, אגדה וכדומה (שאינם נוגעים להלכה).
בקרב פוסקי ההלכה לאורך הדורות היו גישות שונות לגבי זכויות היוצרים של כותבי התשובות, והאם מותר להדפיסם ללא הסכמת כותביהם.
בהיות עם ישראל בארצו, כאשר התעוררה שאלה הלכתית כלשהי ולא נמצא לה מענה בקרב הדיינים המקומיים, היו מעלים את השאלה לפוסקי הדור, אשר ישבו בסנהדרין (בירושלים, לאחר החורבן ביבנה ולאחר מרד בר כוכבא וחורבן הדרום, בגליל).
לאחר שגלה עם ישראל מארצו והתפזר בגולה, נוצרו פוסקים מקומיים, אשר אליהם פנו בשאלות הלכתיות.
נהוג היה כי השואל ישלח שאלה לרב, והרב יענה תשובה.
מפעם לפעם יצא קובץ שאלות ותשובות כאלו בדפוס, ונודע בשם "שו"ת".
תופעת השו"ת החלה להופיע כבר בספרות התנאים והאמוראים.
ישנן עדויות מן התקופה ההיא לאגרות שנשלחו בין שני המרכזים, בבל וירושלים, וביניהם לבין תפוצות אחרות.
יש מביניהן שהוכנסו לתלמוד כחלק ממנו.
ספרות השו"ת הקיימת לפנינו מתחילה מתקופת הגאונים (תשובות הגאונים) וכוללת עד היום כ-3000 חיבורי שו"ת, מהם הכוללים מספר כרכים.
בראשית ימי השו"ת היו השאלות בעיקר שאלות קצרות ומעשיות, בספרות הגאונים השו"ת היא בעיקר ביאורים בתלמוד.
בסוף ימי הגאונים ובימי הראשונים הונחו היסודות לשו"ת שעיקרם דיונים הלכתיים, אף שלא הוזנח ההיבט המעשי שלהם.
לעומת זאת בספרות השו"ת של האחרונים נמצאים תשובות רבות שעיקרם דיונים תלמודיים שנידונו בין חכמים שונים.
בתקופת הגאונים והראשונים, התשובות נערכו וקובצו לספר לאחר מיתת המחבר.
מקובל לומר כי הראשון שערך והדפיס את תשובותיו בעצמו היה רבי בנימין בן מתתיה, בן המאה ה-15 - המאה ה-16 בעל שו"ת "בנימין זאב".
עם המצאת הדפוס והדפסת ספרי שו"ת הפכה קטגוריית השו"ת לקטגוריה נוספת בספרות, ופרחה ספרות שו"ת שלא נשאלה מעולם, אלא כותבה העלה את השאלה ואת התשובה מדעתו.
ניצנים כאלו נמצאו אף טרם המצאת הדפוס, כדוגמה הספר תרומת הדשן.
המאפיין העיקרי של שו"ת שאין להם שואל הוא זוויות שונות לשאלה, שמאפשרות דיון בכל אחת מהם תחת מטרייה אחת, משום התוצאה המעשית שיש להם במקרה הנידון בשאלה.
בדורות הראשונים היו גאוני בבל משיבים את תשובותיהם בעילום שם, וכך צמחה ספרות תשובות הגאונים שאין לה מחבר מסוים (אף שתשובות רבות ממנה חתומות בשם המשיב, וחלקן קובצו בדורות האחרונים לפי מחברן, כמו תשובות רב נטרונאי בר הילאי ורב שר שלום גאון).
הרשב"א היה מגדולי המשיבים בדורו והשיב לפי עדות בני התקופה כ-10,000 תשובות, בידינו נכון לשנת 2013 כששת אלפים מתוכן.
רדב"ז גם הוא השיב רבות בעיקר בלשונות רמב"ם, גם מתשובותיו נותרו רבות בכתב יד.
בדורות האחרונים השיבו רבות הרב יחזקאל לנדא בספר נודע ביהודה, הרב משה סופר בספר שו"ת חתם סופר, הרב שלום מרדכי שבדרון מברעז'אן, הרב יוסף שאול נתנזון, הרב יצחק אלחנן ספקטור מקובנה, הרב יוסף רוזין ועוד.
בדור האחרון השיבו רבות הרבנים; הרב עובדיה יוסף, הרב אליעזר ולדנברג, הרב משה פיינשטיין, הרב יצחק יעקב וייס, הרב שמואל הלוי ואזנר, הרב משה שטרנבוך ועוד.
עם כינוס ההלכה במאה ה-16 על ידי ר' יוסף קארו ואחרים בעקבותיו, שוקעה בה רבות מספרות השו"ת, הספר בית יוסף מתבסס הרבה על תשובות הרשב"א, המהרי"ק, הריב"ש, והתשב"ץ.
לעומת דרכי משה של רבי משה איסרליש שמבוסס רבות על תשובות אשכנזיות ובעיקר על תשובות מהרי"ל.
גם בהמשך התפתחות ההלכה מהווה ספרות השו"ת חלק מרכזי ממנה, כדוגמה הספר ילקוט יוסף המבוסס בעיקר על פסקי הרב עובדיה יוסף בתשובותיו.
כאמור, נמצאות גם שו"ת בענייני אגדה, וכדומה (שאינם נוגעים להלכה).
לדוגמה, בשו"ת הרשב"א נשאל:בשו"ת רב פעלים, של רבי יוסף חיים מבגדאד מוקדש חלק מכל ספר בסדרה לשו"ת בנושאי קבלה שונים הנקרא סוד ישרים.
בדור האחרון, ההתפתחות הטכנולוגית מביאה עדנה לנושא השו"ת.
בראשית נוסד פרויקט "שו"ת במראה הבזק", שעל ידי כולל ארץ חמדה של הרב שאול ישראלי (היום עומדים בראשותו הרב משה ארנרייך והרב יוסף כרמל).
אברכי הכולל קיבלו שאלות מכל רחבי העולם והשיבו עליהן - באמצעות הפקס.
לימים קובצו שאלות ותשובות רבות מאלו ויצאו לאור בסדרת ספרים, המכילה נכון להיום שמונה כרכים (כל תשובה שנשלחת מאברכי הכולל עברה בדיקה של ראשי הכולל וכן של הרב זלמן נחמיה גולדברג והרב נחום אליעזר רבינוביץ').
עידן המידע הנוכחי מזרז את נושא השו"ת עוד יותר, ואם שאלה שנשאלה לפני דור אחד בלבד נענתה רק לאחר שבועות רבים, ובפרויקט "מראה הבזק" נענתה תוך ימים.
בימינו נפוץ השו"ת באתרי אינטרנט המאפשרים לשלוח שאלה בטופס פנייה ולקבל תשובה בדוא"ל תוך שעות ספורות.
בנוסף נוצרה כתיבה של שו"ת בו עונים רבנים שונים (לדוגמה- שו"ת 'תשובה מקובצת'), ולא רב אחד, כבעבר.
בנוסף, שכיח השו"ת גם בבמות פומביות כמו פורומים אינטרנטיים, שבהם השאלות ותשובות הרבנים משמשות בסיס לדיון גלוי בתגוביות.
השו"ת באינטרנט מכונה לעיתים שאל את הרב, כינוי שאף נטמע באנגלית בתעתיקו העברי, בקרב קהילות יהודיות דתיות דוברות אנגלית.
החל משנת תשמ"ז, 1986, החל להופיע פינת הלכה בצורת שו"ת בעלון פרשת השבוע שיחת השבוע בעריכת הרב יוסף שמחה גינזבורג בהם עונה על שאלות שנשלחו בענייני הלכה ומנהג, בשנת תשע"ג יצא שו"ת פינת ההלכה בשני כרכים ובהם למעלה מ-800 תשובות הלכתיות שענה הרב גינזבורג בעלון במשך השנים.
החל משנת 2004 החל להופיע "שו"ת SMS" בעלון פרשת השבוע עולם קטן ולאחריו גם במעייני הישועה.
במסגרת ה"שות סמס", יכול כל אדם לשלוח את שאלותיו במסרון לרבנים שמואל אליהו ושלמה אבינר, ולקבל תשובתם במסרון ישירות למכשירו.
השאלות הנבחרות מתפרסמות בעלוני השבת.
בשנת 2012 החלו להתפרסם במדור "שו"ת ברסלב" באתר ברסלב סיטי שאלות ותשובות שהופנו לרב אליעזר שלמה שיק ונענו על ידיו.
השאלות והתשובות שעוסקות בתחומים רבים ובפרט בנושאים הקשורים לחסידות ברסלב קובצו לאחר מכן לסדרת ספרים באותו השם - "שו"ת ברסלב", המונה נכון להיום שלושה-עשר חלקים.
מימד נוסף של הקידמה הטכנולוגית בא לידי ביטוי ב"פרויקט השו"ת" של אוניברסיטת בר-אילן.
במסגרת הפרויקט, שהחל בתחילת שנות ה-70, הועלו לפורמט ממוחשב מאות ספרים ואלפי דפי שו"ת מתקופות שונות, החל בשו"ת רב האי גאון (תקופת הגאונים) וכלה בשו"ת שרידי אש (מתקופת השואה של הרב יחיאל יעקב ויינברג) ושו"ת "יביע אומר" ו"יחווה דעת" (של הרב עובדיה יוסף).
פרויקט השו"ת מאפשר, הלכה למעשה, לכל רב למצוא פסיקות קדומות בנושאים רבים ומגוונים, ולהתאים את השאלה שבאה לפניו להיסטוריה ההלכתית המקובלת.
בנוסף לתפקידו המקורי של השו"ת לפסיקת הלכה, משמש השו"ת כמקור חשוב להיסטוריה של עם ישראל.
מועדון הכדורגל שאלקה 04 הוא מועדון כדורגל מהעיר גלזנקירכן, שבגרמניה.
המספרים "04" מתייחסים לשנת ההקמה 1904. המועדון הוא אחד הפופולריים בגרמניה ומשחק כיום בבונדסליגה השנייה.
המועדון שיחק ברציפות בליגה הבכירה מעונת 1991/1992, עד שנשר לבונדסליגה השנייה בתום עונת 2020/21, ונמנה עם המועדונים הגדולים במדינה.
המועדון זכה גם בסופרקאפ הגרמני (2011) ובגביע אופ"א (1997) והוא המועדון הגרמני הראשון לזכות בדאבל, הן אליפות והן גביע באותה עונה, זה קרה בעונת 1937.
המועדון מונה יותר מ־43,000 חברים ומנויים.
הקבוצה נחלה שורת הצלחות והישגים, הן בגרמניה והן בתחרויות אירופאיות, אך מאז 1958 לא זכתה באף אליפות.
ההישג הגבוה האחרון שלה היה בשנת 2018, אז סיימה במקום השני בליגה.
אצטדיונה של שאלקה, פלטינס ארנה, שבנייתו הושלמה בשנת 2001, מסוגל לאכלס 61,973 צופים (כ-45,000 מתוכם יישובים).
האצטדיון נחשב למשוכלל באירופה במונחי תפעול ואירח כמה ממשחקי המפתח של גביע העולם בכדורגל שנערך בגרמניה בשנת 2006.
לקבוצה יריבות מרה עם מועדון בורוסיה דורטמונד.
מאוקטובר 2006 עד פברואר 2022 חברת הגז הרוסית גזפרום הייתה הספונסר הראשי של הקבוצה, באמצעות חברת הבת שלה גזפרום גרמניה.
המועדון נוסד ב-4 במאי 1904 כמועדון וסטפאליה שאלקה (Westfalia Schalke), על ידי קבוצת תלמידי בית ספר ומדיהם הראשונים היו אדום וצהוב.
הקבוצה לא הצליחה להירשם כקבוצה מקצוענית.
בשנת 1912, אחרי שנים של כישלון להעפיל לטורנירים מקצועניים הקבוצה התמזגה עם מועדון ההתעמלות "שאלקה 1877" (Schalker Turnverein 1877).
הסכם המיזוג החזיק עד 1915 כאשר וסטפאליה שאלקה (SV Westfalia Schalke) הוקמה מחדש כמועדון עצמאי, אך השניים שבו והתאחדו בשנת 1919 בשם "מועדון הספורט וההתעמלות שאלקה 1877" (Turn-und Sportverein Schalke 1877).
המועדון זכה בתואר הראשון שלו בשנת 1923 כשזכה באליפות העיר.
ב-1924 המועדון נפרד שוב ממועדון ההתעמלות והחל להיקרא "שאלקה 04" ואימץ את הצבעים הכחולים-לבנים המזוהים עם הקבוצה.
המועדון הפופולרי יזם בניית אצטדיון חדש, Glückauf-Kampfbahn, בשנת 1928 והמועדון שינה את שמו למועדון גלזנקירכן-שאלקה 04 (FC Gelsenkirchen-Schalke 04).
הם זכו באליפות מערב גרמניה בשנת 1929 והתקדמו לליגה המקצוענית.
אך בשנה שלאחר מכן ספגו קנס על חריגה מרמות השכר שנקבעו על ידי הליגה והקבוצה מצאה את עצמה נאסרת לשחק במשך כמעט חצי שנה.
עם זאת, לאיסור הייתה השפעה מועטה על הפופולריות של הקבוצה: במשחק הראשון שלהם לאחר האיסור נגד פורטונה דיסלדורף, ביוני 1931, הקבוצה משכה 70,000 צופים למגרש הבייתי.
המועדון החל להשתפר משנת 1931 והקבוצה העפילה לחצי גמר אליפות גרמניה 1932, אך שם הפסידה 1–2 לאיינטרכט פרנקפורט.
בשנת 1933 המועדון זכה באליפות הלאומית הראשונה שלו.
עם ההתארגנות המחודשת של הכדורגל הגרמני בשנת 1933 תחת גרמניה הנאצית, מצאה שאלקה את עצמה בליגת גאוליגה ווסטפאלן, הליגה הראשונה מתוך 16 ליגות שהוקמו כדי להחליף את הליגות האזוריות והמקומיות, כולן טוענות למעמד הבכיר.
בליגה זו ראתה שאלקה את העשור המוצלח ביותר בתולדותיה: משנת 1933 עד 1942, הופיעה הקבוצה ב-14 מתוך 18 משחקי הגמר וזכתה באליפות הליגה שלה בכל אחת מעשר עונותיה הבאות.
המועדון מעולם לא הפסיד משחק ביתי בגאוליגה ווסטפאלן בכל 11 העונות הללו והפסידה שישה משחקי חוץ, תוך שהיא נשארת בלתי מובסת בשנים 1935–1943, סימן לדומיננטיות של המועדון.
הזכייה הראשונה באליפות הלאומית של גרמניה הנאצית הייתה בעונת 1934, לאחר המשחק נגד נירנברג שהסתיים בתוצאה 2:1. בעונת 1935 היא זכתה באליפות שוב, הפעם בניצחון על שטוטגרט 6–4. המועדון לא העפיל לגמר 1936, אך הופיע בכל אחת מגמרי האליפויות בשש השנים הבאות.
בגביע הלאומי של גרמניה הנאצית הקבוצה הייתה מוצלחת פחות: הם זכו בו פעם אחת בלבד, אחרי ניצחון על פורטונה דיסלדורף בגמר 1937, אך העפילו לגמר בעונת 1936, 1941 וב-1942.
במשך תריסר עונות (1933 עד 1945) שאלקה ניצחה ב-162 מתוך 189 משחקיה בגאוליגה, כשהיא מפסידה שישה משחקים בלבד ו-21 משחקים נוספים הסתיימו בשוויון.
באותה תקופה היא הבקיעה 924 שערים וספגה 145 בלבד, כאשר בשנים 1935–1939 היא לא הפסידה אף משחק ליגה.
הדומיננטיות של הקבוצה באותה עת שימשה את התעמולה הנאצית והייתה דוגמה ל"גרמניה החדשה" שהם טיפחו.
כשגרמניה הייתה בתוהו ובוהו לקראת סוף מלחמת העולם השנייה שיחקה שאלקה רק שני משחקים בשנת 1945. הם חזרו לשחק בסדירות לאחר המלחמה ובמשך תקופה ארוכה המשיכו להתמודד כמועדון חזק.
הם קבעו שיא במשחק הסיבוב הלאומי באליפות עם סיבוב של 20–0 באוברליגה, אבל הדבר רק הדגיש את המצב המוחלש של הכדורגל הגרמני מאשר היכולת של הקבוצה עצמה.
המשחק של שאלקה התדרדר והישג השיא באוברליגה המערבית החדשה בשנת 1947 המקום השישי.
תוך שנתיים הם ירדו למקום ה-12.
לשאלקה לקח עד אמצע שנות החמישים כדי לשקם את עצמה.
הם סיימו במקום השלישי במרוץ על תואר אלופת האוברליגה המערבית בשנת 1954. בשנה שלאחר מכן שאלקה העפילה לגמר הגביע, שם הפסידה 2–3 לקרלסרוהה.
האליפות הבאה והאחרונה של המועדון הייתה 1958 עם ניצחון 0–3 על המבורג.
בסיס האוהדים החזק של המועדון התמקם בכנסייה מקומית, סנט יוזף, בגלזנקירכן.
זה שופץ זמן קצר לאחר הזכייה באליפות 1958, בו אחד מחלונות הזכוכית מראה אלויסיוס גונזגה עם כדורגל ובלבוש בצבעי שאלקה.
שאלקה המשיכה לשחק היטב וסיימה באחד מארבעת המקומות הראשונים בשנים שקדמו להקמתה של הבונדסליגה בשנת 1963, הליגה הפדרלית והמערכת החדשה של מערב גרמניה.
תוצאות אלו זיכו אותם בבחירה כאחת מתוך 16 המועדונים שהעפילו לליגה העליונה.
השנים הראשונות בבונדסליגה היו קשות.
בעונת 1964/1965, הם ניצלו מירידה רק בשל הרחבת הליגה ל-18 קבוצות.
אך בהמשך הקבוצה סיימה בחלק התחתון של טבלת הליגה, לפני שיפור ניכר בעונת 1971/1972 והגיעו לשיא כשסיימה במקום השני לבאיירן מינכן ואחרי שהובילה את הליגה בחלק ניכר מהעונה.
באותה עונה זכתה שאלקה בפעם השנייה בתולדותיה בגביע הגרמני.
בשנת 1970 שיחקה שאלקה בגביע אירופה למחזיקות גביע.
בשמינית הגמר ניצחה את קבוצת נורשפין.
ברבע הגמר ניצחה את קבוצת דינמו זגרב, אך בחצי הגמר הפסידה לקבוצת מנצ'סטר סיטי.
למרות התוצאות המשופרות שלהם, זרעים של התדרדרות משמעותית כבר נזרעו.
אף על פי שהעונשים הועברו מאוחר יותר לאיסורים שנעו בין שישה חודשים לשנתיים, השערורייה השפיעה בצורה עמוקה על מה שאולי הייתה אחת הקבוצות הגרמניות הדומיננטיות בליגה.
בשנת 1973, המועדון עבר לפארקשטדיון, שנבנה לקראת מונדיאל 1974, עם תכולה של 70,000 מושבים.
בעקבות השערורייה משנת 1971, ביצועי המועדון היו לא אחידים.
המועדון אומנם סייע במקום השני בעונת 1976/1977, כשרק נקודה אחת הפרידה בינה לבין האלופה בורוסיה מנשנגלדבך.
בתחילת שנות השמונים שאלקה נקלעה לקשיים ומצאה את עצמה יורדת ל בעונת 1981/1982 ואחרי החזרה, שוב בשנים 1983–1988. הם חזרו לליגה העליונה בעונת 1984/1985 אך ירדו פעם נוספת בשנת 1988. הם חזרו לבונדסליגה בעונת 1991/1992 ונותרו בה מאז.
המועדון זכה בתואר הראשון מאז הזכייה בגביע מ-1972, עם זכייה בגביע אופ"א בעונת 1996/1997, לאחר שגברה בשלב הגמר על אינטר מילאנו בדו-קרב בעיטות עונשין בסן סירו, לאחר שוויון 1-1 בסיכום שני המשחקים.
בהדרכת המאמן ההולנדי הוב סטיבנס, זכתה נבחרת שאלקה מ-1997 בכינוי "לוחמי היורו", שעדיין נמצא בשימוש בקרב האוהדים.
סטיבנס, שהיה אז לא ידוע בגרמניה, זכה לחיבה לא רק מאוהדי שאלקה.
סטיבנס הטמיע בהצלחה מערכת של משמעת נוקשה, במיוחד בקו ההגנה.
עם כניסת המאה החדשה שאלקה חזרה להתחזק.
במהלך שנות התשעים ותחילת 2000 עבר המועדון רפורמה ושינוי מוצלח שהביאו אותו למצב של ארגון ספורט מסחרי מודרני וביסס את עצמו כאחת הקבוצות הדומיננטיות בבונדסליגה.
שאלקה זכתה ב פעמיים רצופות (2001, 2002) וסיימה במקום השני בבונדסליגה בעונות 2000/01, 2004/05, 2006/07. כאשר סיום עונת 2000/2001 היה קורע לב עבור אוהדיה של שאלקה, שהייתה פער של 2 נקודות מזכייה באליפות, אך לבסוף קטפה את התואר באיירן מינכן הבלתי מעורערת.
בשנת 2001 עברה הקבוצה לאצטדיונה החדש, פלטינס ארנה, שהחליף את הפארקשטדיון ששימש אותה עד אז.
בעונת 2005 שאלקה סיימה במקום השני שוב ובשנת 2006 הגיעה לשלב חצי גמר גביע אופ"א, בו הפסידה לקבוצת סביליה ובתום אותה עונה סיימה במקום הרביעי בבונדסליגה ושנה לאחר מכן שוב סיימה כסגנית האלופה, בפעם השלישית מזה בשבע עונות.
בעונת 2007/2008 שאלקה העפילה לרבע גמר ליגת האלופות, כשבפעם הראשונה היא עוברת את מכשול שלב הבתים.
ב-9 באוקטובר 2006 חברת הנפט הרוסית גזפרום הפכה לספונסר החדש של הקבוצה.
החברה הודיעה כי תשקיע 125 מיליון אירו במועדון בתקופה של חמש וחצי שנים.
כניסתו של ענק הנפט הרוסי הביאה לשיתוף פעולה בין הקבוצה למועדון הכדורגל הרוסי זניט סנקט פטרבורג, שאף הוא בבעלות גזפרום.
ב-13 באפריל 2008, המועדון הודיע על פיטוריו של המאמן מירקו סלומקה לאחר תבוסה מידי ורדר ברמן והדחתה מליגת האלופות.
מייק בוסקנס ו-יורי מולדר הופקדו למאמן בתקופת הביניים ולקראת עונת 2008/2009 בבונדסליגה, חתם פרד רוטן, לחוזה אימון עד יוני 2010. עם זאת, כבר במרץ 2009, רוטן פוטר ופעם נוספת, מייק בוסקנס, יורי מולדר מונו למאמנים זמניים.
ב-1 ביולי 2009, פליקס מגאת, שהוביל את וולפסבורג לראשות הטבלה בבונדסליגה, הפך למאמן הראשי החדש.
מינויו של מגאת לתפקיד בא במסגרת קמפיין הוצאות נרחב בשווי מיליוני יורו, שאיפשר לשאלקה לרכוש חלוצים ידועים בינלאומיים כמו קלאס יאן הונטלאר וראול גונזלס.
כהונתו של מגאת במועדון הייתה בתחילה מוצלחת, כשהקבוצה כבשה שערים רבים, אם כי שבריריות ההגנה ובחירת הסגל המפוקפק של מגאת הפכו אותו ללא פופולרי בקרב אוהדי שאלקה עד דצמבר 2010. ב-16 במרץ 2011, מגאת פוטר והוחלף בראלף ראנגניק.
תוך שבועות ספורים בלבד ממינויו, ראנגניק ראה את קבוצתו מנצחת 2–5 טת אינטר מילאנו בסן סירו במהלך עונת 2010/2011 בשלב רבע הגמר של ליגת האלופות.
שאלקה הגיעה לחצי הגמר], בו הפסידה 0–2 לקבוצת מנצ'סטר יונייטד במשחק הראשון ו-4:1 במשחק הגומלין.
בהמשך השנה זכתה שאלקה בגביע הגרמני, לאחר ניצחון 0:5 על קבוצת דויסבורג מליגת המשנה.
ב-22 בספטמבר 2011 הודיע ראנגניק על התפטרותו המיידית כמאמן הראשי של שאלקה 04 עקב תשישות.
עוזר מאמן סאפו אייקורן אימן את הקבוצה כמאמן זמני עד למינויו של הוב סטיבנס ב-27 בספטמבר 2011. החוזה של סטיבנס היה אמור להימשך עד 30 ביוני 2013.
שאלקה פתחה מעולה את עונת 2012/2013 והתבססה במקום השני בליגה עד נובמבר, ממש מאחורי באיירן מינכן.
ב-20 באוקטובר יצאה שאלקה למשחק החוץ נגד בורוסיה דורטמונד והצליחה לנצח את הקבוצה הביתית 1–2 כדי להבטיח את ניצחון הליגה הראשון שלהם במסגרת הדרבי ביניהן מאז פברואר 2010, עם זאת היא סיימה לבסוף את העונה במקום הרביעי.
בליגת האלופות, שאלקה התמודדה נגד סטיאווה בוקרשט, בזל וצ'לסי.
שאלקה סיימה בסופו של דבר את שלב הבתים במקום השני, אחרי צ'לסי והודח בשלב 16 האחרונות על ידי ריאל מדריד.
תוספת בולטת להרכב שאלקה הייתה הגעתו של קווין-פרינס בואטנג ממילאן.
לאחר פתיחה מאכזבת בעונת 2013/2014 שראה את שאלקה מסיימת במקום השביעי בטבלת הבונדסליגה, כמו גם ההדחה המוקדמת מהגביע, המועדון שיחק את המחצית השנייה של העונה, שנחשבת לאחת המצליחות ביותר בתולדות המועדון.
העונה התאפיינה בשפע של פציעות בקרב שחקני המפתח, כולל ג'פרסון פרפאן וקלאס-יאן הונטלאר, כמעט במשך כל העונה.
מה שהוביל לדיונים באשר ליכולותיו של המאמן הראשי יינס קלר.
באופן חלקי, שאלקה הציבה עד עשרה שחקנים צעירים בעלי פוטנציאל ששיחקו בקבוצת הנוער של שאלקה לאורך כל העונה.
בין תגליות העונה היו השחקן הצעיר מקס מאייר ולאון גורצקה.
הקבוצה הצעירה של שאלקה ניצחה 11 מתוך 17 משחקים, בסך הכל 36 נקודות ובסוף עונת 2013/2014, המועדון סיים במקום השלישי בטבלת הבונדסליגה כדי להעפיל בפעם השלישית ברציפות לליגת האלופות, הישג ששאלקה מעולם לא השיגה לפני כן.
ב-7 באוקטובר 2014, לאחר תבוסה 1–2 לקבוצת 1899 הופנהיים ואחרי שצברה שמונה נקודות בלבד משבעה משחקים, קלר פוטר והוחלף על ידי רוברטו די מטאו.
את עונת 2015 הקבוצה סיימה במקום הששי ושוב לא הצליחה להעפיל מעבר לשלב 16 האחרונות בליגת האלופות ובמקום די מטאו הובא אנדרה ברייטנרייטר ובעונת 2016 התמודדה ב וסיימה במקום החמישי בבונדסליגה.
לאור האכזבה, מונה מרקוס ויינצירל למאמן שתחתיו, בשנת 2017 שאלקה העפילה לרבע גמר הליגה האירופית ולאותו שלב בגביע, אך התדרדרה עד למקום העשירי בבונדסליגה.
בעונת 2017/2018, בהיעדר המפעלים האירופיים, שאלקה התרכזה בליגה המקומית והצליחה לסיים את העונה בשלב חצי גמר הגביע ולמקום השני בבונדסליגה, עם דומניקו טדסקו כמאמן הקבוצה.
עם זאת, בעונת 2018/2019 בבונדסליגה הקבוצה התדרדרה עד למקום 14 ובמרץ 2019 טדסקו פוטר ובמקומו הובא שוב הוב סטיבנס.
שאלקה הצליחה להעפיל לשלב 16 האחרונות בליגת האלופות, אך לא מעבר לכך והודחה מרבע גמר הגביע.
ביולי 2019, לקראת עונת 2019/2020 בבונדסליגה, מונה דייוויד וגנר למאמן הקבוצה, לחוזה אימון עד 30 ביוני 2022. עם זאת, הקבוצה הפסידה ברבע גמר הגביע הגרמני והתדרדרה למקום השמיני בטבלה.
בתחילת שנת 2020 הגיעה למאזן שלילי כשלא הצליחה לנצח במשך ארבעה חודשים: היא ניצחה במשחק נגד בורוסיה מנשנגלדבך ב-17 בינואר 2020, אך צברה 16 משחקים רצופים ללא ניצחונות, כולל תבוסות לבאיירן ולר.ב.
לייפציג בתוצאה 5:0, לקלן בתוצאה 3:0. גם לאחר שהוקפאה הליגה בעקבות התפרצות נגיף הקורונה בגרמניה וחודשה במרץ 2020 התקשתה הקבוצה והובסה 4:0 לבורוסיה דורטמונד וגם לוולפבסורג בתוצאה 4:1 והתמקמה בתחתית טבלת הליגה.
בחודשים מאי ויוני 2020 שחקני גלזנקירכן היו חסרי אונים לחלוטין: 7 הפסדים וללא ניצחון אחד בתשעה מחזורים.
התוצאה הייתה הידרדרות ממקום 6 ל-12, מחאת אוהדים והתפטרותו של יו"ר דירקטוריון המועדון, קלמנס טניס, שכיהן בתפקיד במשך 19 שנה.
אלא שזה לא סייע לה ובעונת 2020/2021 הקבוצה התדרדרה למקום האחרון ולא ניצחה ברציפות במשך למעלה מעשרה חודשים ועם רצף של 28 משחקי בונדסליגה ללא ניצחון.
עם זאת ב־22 בדצמבר 2020 גברה על קבוצת SSV Ulm 1846 Fußball בתוצאה 3:1 והעפילה לשמינית גמר הגביע הגרמני.
הרצף השלילי נשבר ב-9 בינואר 2021, לאחר 357 ימים ו-30 מחזורי ליגה כשהקבוצה הביסה 0–4 את הופנהיים.
בתום העונה נשרה לליגת המשנה, ושבה אליה לראשונה מאז עונת 1990/1991.
בפברואר 2022 בוטל הסכם החסות של המועדון עם גזפרום כתגובה לפלישה הבלתי חוקית של רוסיה לאוקראינה.
גזפרום הרוסית המשמשת ספונסרית החולצה של הקבוצה הוסרה מחולצת המועדון.
בסיום עונת 2021/2022 שבה הקבוצה לבונסליגה לאחר עונה אחת של היעדרות, עם זאת הקבוצה שיחקה עונה אחת בבונדסליגה ונשרה חזרה לליגת המשנה.
בעונת 2023/2024, הקבוצה סיימה במקום ה-10 בליגת המשנה, לאחר שרוב העונה נאבקה נגד הירידה.
שאלקה מארחת את משחקיה בפלטינס ארנה (Veltins-Arena), הממומן על ידי מבשלת הבירה פלטינס ונבנה בקיץ 2001 עם תכולת של 62,271 מושבים.
האצטדיון מחליף את פארקשטדיון ששימש את הקבוצה בעבר ונבנה ב-1973 (הכיל 62,000 מושבים).
קודם לכן אירחה הקבוצה במתחם Glückauf-Kampfbahn שנבנה ב-1928 והכיל 35,000 מושבים.
באחרונה צומצמה תכולת המושבים ל-5,000 והוא משמש למשחקים בליגות החובבניות.
אחד הספונסרים העיקריים של הקבוצה היא יצרנית האלקטרוניקה הסינית Hisense וענקית הפחמימנים הרוסית גזפרום.
בנוסף אליהן, חברות נוספות סיפקו מימון לקבוצה כמו חברת הביטוח הגרמנית ERGO Insurance Group; יצרנית הרכב BMW; יצרנית האופנועים BMW Motorrad; חברת הביטוח הספרדית Reale Seguros; חברת התקשורת הסינית וואווי; קוקה קולה; וחברת אדידס, שהיא גם המלבישה הרשמית.
בעונת 2023/2024, הספונסר שהופיע על חולצת הקבוצה הוא מבשלת הבירה VELTINS שעל שמה גם קרוי האצטדיון.
מבחינת הכנסות תפעוליות, שאלקה מחזיקה בהכנסה התפעולית השביעית בגובהה בעולם בסכום של 48 מיליון אירו.
שאלקה מייצרת את ההכנסה ה-12 בגובהה בעולם: 198 מיליון יורו.
במאי 2014 דורגה שאלקה 04 במקום 12 על ידי פורבס ברשימת מועדוני הכדורגל העשירים ביותר בעולם, בסכום של 446 מיליון יורו, עלייה של 16% לעומת השנה הקודמת.
"מועדון הכדורגל שאקלה 04" מפעיל קבוצות ספורט מקצועניות וחובבניות במספר ענפי ספורט מלבד הכדורגל:
מחלקת הכדורסל של מועדון הכדורגל שאלקה 04 התמודדה בעונת 1988/1989 בבונדסליג, אך משנת 2004 מתמודדת בבונדסליגה השנייה.
מחלקת הכדורגל נשים של שאלקה 04 זכתה באליפות וסטפאליה חמש פעמים והתמודדה באליפות גרמניה ובגביע, עם זאת המועדון פורק בשנות התשעים.
קבוצת הכדורעף של המועדון הוקמה בפעם הראשונה ב-1926 ומתמודדת באליפות הלאומית.
שאלה רטורית (מיוונית: ῥήτωρ = תורת הנאום; בעברית: שאלת ניצוּחַ) היא שאלה שאין מטרתה לקבל תשובה ממשית, אלא לעורר ולהבחין בבעיה או ברעיון.
השומע את הרעיון בצורה של שאלה עונה לעצמו וכך הרעיון מובן טוב יותר ומועבר טוב יותר כיוון שהוא משתף באופן פעיל את השומע.
השומע אינו פסיבי ורק שומע את הרעיון, אלא מנסה להשיב לעצמו.
באמירה: השואל שאלה רטורית מביע שאלה בגוון הקול שלו, אולם אינו מצפה לקבל תשובה מאחר שהתשובה ברורה לו.
בכתיבה: בכתיבה מסומנת השאלה הרטורית בסימן תמיהה ולא בסימן שאלה, כך לדוגמה יש לכתוב: "נראה לך?!" ולא "נראה לך?".
בשירה: המשורר משתמש בשאלה רטורית כאמצעי אומנותי לייפות את השיר ומטרתו לעורר עניין בקרב הקוראים.
בסיפורי עם: המספר העממי משתמש בשאלות רטוריות כדי להביא לשינוי הטון, להגביר את המתח בהשהיה, ולשמש כרמז לבאות ("ומה, אתם חושבים, הוא עשה?!").
בנאום/דיון דמגוגי: שאלה רטורית יכולה לשמש דמגוגיה.
בשאלה רטורית שהתשובה עליה איננה יכולה להיות חיובית, אבל מעמידה את המתנגד באור שלילי, כמו "אני לוזר?!" או "מי בעד חיסול הטרור?!" כאילו יש מישהו שאינו בעד חיסול הטרור.
במקרא: השימוש בשאלות ריטוריות במקרא הוא שכיח והוא נועד למטרות שונות.
למשל: השאלה "הלנצח תאכל חרב?!
"(שמואל ב' פרק ב, פסוק כו) הביאה לחשיבה נוספת והעלאת הנושא למודעות והיוותה גורם להפסקת מלחמת האחים בין אבנר ואנשיו לאנשי דוד, בהנהגת יואב בן צרויה.
דוגמה נוספת היא קבוצת השאלות הריטוריות בהן משתמש הנביא עמוס "הילכו שנים יחדו בלתי אם נועדו"?
"הישאג אריה ביער וטרף אין לו"?
(עמוס פרק ג', פסוקים ג-ו) כדי להבהיר לעם ישראל שלכל דבר יש סיבה וסיבת הסבות היא האלהים.
שאלות ריטוריות נוספות במקרא הן "איכה"?..."מה זאת עשית"?
(בראשית, פרק ג', פסוק י',יג) וכן "אי הבל אחיך" ?(בראשית, פרק ד, פסוק ט).
שאלת חלום היא פעולה, מאגית לרוב, הנעשית לפני השינה על מנת לקבל בחלום מענה לשאלות בהלכה, בקבלה, או אף בצרכים אישיים.
המקור הראשון לשאלת חלום נמצא בספר שמואל: .
ופירש הרד"ק: בחלומות - באנשים שעושים שאלת חלום.
הרלב"ג הרציונליסט מבית מדרשו של הרמב"ם מפרש שאין הכוונה לפעולה מאגית, אלא ל"בעלי החלומות הצודקים, כשהיו משימים רעיוניהם בהקיץ על זאת השאלה כדי שתבא להם ההודעה בחלום".
בתלמוד () מסופר על רב, שעלה לבית הקברות ועשה מה שעשה כדי לקבל מענה לשאלה שהעסיקה אותו.
אחד הפרושים שנותן הערוך למקרה זה הוא שרב עשה שאלת חלום.
לעומת זאת, מובא סיפור על רבי מאיר, שפסק כהלכה בדיני ממונות.
הראו לו בחלום שהוא טועה - "אני להרוס ואתה לבנות".
אף על פי כן, רבי מאיר לא הקשיב לחלום,
בספרות הגאונים כבר מופיע גם פירוט כיצד לעשות שאלת חלום, ובתשובה לשאלה בנושא כתב רב האי גאון:
רבי אברהם אבן עזרא בפירושו לספר שמות (פרק יד פסוק יט), כתב בשם ספר רזיאל, שהרוצה לעשות שאלת חלום עליו לקרוא בתחילת הלילה את הפסוק , שיש בו שבעים ושתים אותיות, כנגד שם ע"ב.
רבנו בחיי (דברים פרק כט פסוק כח) כותב שיש לומר פסוק אחר, "הַנִּסְתָּרֹת לַיקֹוָק אֱלֹהֵינוּ וְהַנִּגְלֹת לָנוּ וּלְבָנֵינוּ עַד עוֹלָם לַעֲשׂוֹת אֶת כָּל דִּבְרֵי הַתּוֹרָה הַזֹּאת", ש"מהפסוק הזה יוצא שם מומחה לשאלת חלום בצירוף אותיות, והם שלושה שמות, כל שם ושם של שלש אותיות וכולן הן תשע...".
רבי משה מבוטריל בפירושו לספר יצירה כותב, שלפני שעושה האדם שאלת חלום עליו לצום יום אחד, יטבול במקוה, ישמור את כל בגדיו וסדיניו בנקיות וינקה את ביתו מכל לכלוך ומכל ריח רע, ולא יחשוב על דבר מלבד שאלתו, ויאמר פסוקים ושמות מסוימים המפורטים בדבריו, הכוללים גם השבעות למלאכים ספציפיים.
בספר המשיב, המרכז פרקטיקות מאגיות שונות מתקופת גירוש ספרד, מתוארות שתי דרכים לגילוי: בהקיץ ובחלום.
מתוך קטע אחד בספר המשיב נראה שכאשר הגילויים הם מפי הגבורה, הרי שלחסידים הקדמונים (וכך יהיה גם לעתיד לבוא) היה האלוהים נגלה עליהם בגוף רוחני מלובש ומוגשם בחומר, בגופו של אליהו הנביא עמו היו הקדמונים מדברים.
אצל מקובלי ספרד נעשה שימוש בשאלות חלום בעיקר כדי לברר שאלות שונות בתורת הקבלה, כפי שנראה מכתבים שונים של רבי אברהם בן אליעזר הלוי.
ב-1879 פרסם הרב אברהם שלום חי חמוי את הספר "לדרש אלהים".
בספר זה מתוארות ההכנות לשאלת חלום ומרשמים רבים שראו לראשונה אור בדפוס.
בספרות ההלכה קיימים דיונים נרחבים סביב השאלה אם ניתן לפסוק הלכה על פי חלום, בעקבות הסייג ההלכתי הקובע שפסקי ההלכה צריכים להיפסק על ידי משא ומתן שכלתני ולא על ידי גילויים שמימיים, שהתורה לא בשמים היא.
רבי יעקב הלוי ממרויש שאל שאלות הלכתיות רבות באמצעות שאלת חלום, והם רוכזו בספר שו"ת מן השמים, שהפוסקים דנו בהתאם לכך במעמדו ההלכתי.
במקרים רבים ביקשו השואלים בחלומותיהם לברר עתידות, והם נרמזו באמצעות פסוקים שונים בהתאם.
אך כאשר היו שואלים על קץ הגאולה, לא היו מקבלים תשובה.
אף רבי יעקב ממרויש "על קץ הגאולה שאל כמו כן, אך לא מצא התשובה כתובה לפניו" (שו"ת מן השמים סימן עב).
שאלון מקוון הוא שאלון המועבר באמצעות רשת האינטרנט.
עם העלייה בשימוש ברשת האינטרנט ביססו השאלונים המקוונים את מעמדם כאחת הדרכים הנפוצות והמקובלות לאיסוף מידע למחקר באמצעות האינטרנט ולצרכים אחרים.
זאת, עקב מספר יתרונות בולטים, המאפיינים את השאלון המקוון ומבדילים אותו מן השאלון המסורתי, כגון: עלות שילוח נמוכה יחסית לשאלון בדואר נייר ובטלפון, מהירות שילוח גבוהה יחסית לשאלון בדואר נייר, תצוגה וסדר שאלות גמיש יחסית לשאלון נייר והזנה אוטומטית של הנתונים בבסיס הנתונים הממוחשב.
השימוש בשאלונים מקוונים: יתרונות וחסרונות
לשאלון מקוון ישנם מספר יתרונות וחסרונות, להלן העיקרים שבהם:
מהירות: הפצה וקבלת תגובה מהירה למספר בלתי מוגבל של גולשים בלחיצת כפתור אחת, בהשוואה לסקרים באמצעות הדואר.
כמות: איסוף כמות גדולה של נתונים בזמן קצר.
עלויות נמוכות: עלות ביצוע סקר באמצעות שאלונים מקוונים נמוכה בהשוואה לעלות באמצעות שיטות מסורתיות אחרות.
העלות הנמוכה מתבטאת בחיסכון בזמן, בהפקת השאלון (שכפול דפים) ובעלויות כוח אדם (תפעול השאלון בשטח).
תפוצה פוטנציאלית גבוהה ביותר: האינטרנט הוא כלי המאפשר שליחה של שאלונים ללא גבולות גאוגרפים, בתפוצה כלל עולמית.
בנוסף ליתרון הכמותי, האינטרנט מאפשר גישה לאוכלוסיות סגורות, שלא היה ניתן להגיע אליהם באמצעות מאגר טלפוני.
גמישות בעיצוב השאלון: שאלון המופץ ברשת יכול להיות מותאם משתמש - אותו שאלון יכול להיות מוצג באופנים שונים, המתאימים לאוכלוסיות שונות.
בנוסף לכך, לעורך הסקר ישנה גמישות בהצגת השאלונים המקוונים.
אפשרויות ההצגה יכולות להיות : כפתורי רדיו, תפריט גלילה תחתון, תפריט קופץ, מסכי עזרה ושילוב גרפיקות שונות.
דיוק בהזנת הנתונים: תוצאות השאלון המקוון נשמרות ישירות לתוך בסיסי נתונים, גליונות אלקטרוניים או תוכנות סטטיסטיות.
מלבד היתרון הבולט של חיסכון בעלויות ובזמן, ישנו יתרון נוסף והוא דיוק הנתונים המוזנים.
תהליך זה נעשה באופן אוטומטי, ללא התערבות אנושית, וכך נמנעות טעויות אנוש בהזנת הנתונים וקידודם.
כמו כן, ניתן לוודא את תקינות הנתונים המוזנים על ידי המשיב ולהציג בפניו הודעת שגיאה אם הנתונים אינם תואמים את פורמט התשובה.
בעיית גישה: ישנן אוכלוסיות אשר אין להן גישה לרשת האינטרנט (למשל עקב בעיות פיננסיות, השתייכות לקבוצות אתניות מסוימות).
אי לכך, טווח ההיענות לשאלונים מוגבל מראש לחתך אוכלוסייה מסוים.
הסוקר אמור להכיר בחסרון זה, ובמיוחד כאשר השאלון מיועד למדגם, אשר אמור לייצג את כלל האוכלוסייה.
היענות לשאלונים מקוונים: ההיענות למילוי שאלונים מקוונים קשורה, בין השאר, למידת הפתיחות של המשתמש כלפי מסירת פרטים באמצעות רשת האינטרנט.
הרשת נתפסת כמקום פתוח, בו כל נתון חשוף לכל ולכן לעיתים, העניין מוביל לכך שהמשיב ממלא תשובות שאינן משקפות את דעותיו האמיתיות.
מדגם מוטה: שאלונים מוטים בשל שלוש סיבות מרכזיות:
דגימה: מחקרים מצביעים על כך שמבחינה דמוגרפית, ההיענות לשאלונים מקוונים היא בעיקר בקרב הדור הצעיר ולכן קיימת אפשרות שהמדגם יהיה מוטה ולא ייצג את כל פלחי האוכלוסייה.
תכנון הדגימה: הבעייתיות של דגימת המשתמשים באמצעות שיטות דגימה הסתברותיות נובעת מהיעדר מאגר נתונים מרכזי לגבי כלל משתמשי האינטרנט.
כפילויות: סקרים באינטרנט רגישים מאוד לכפילויות (מצב בו אותו אדם משיב מספר פעמים על אותו שאלון) בין אם בטעות או במזיד.
לסוקרים אין שליטה על המדגם / האוכלוסייה, ולכן יכול להיות מצב שאותו נבדק עונה על השאלון מכמה מחשבים או אפילו מאותו מחשב.
בעיות טכניות: יכולות להיות בעיות טכניות מגוונות, הן לגבי מילוי השאלון המקוון (במקרה שהשאלון ארוך מדי) והן לגבי בעיות טכניות במחשב עצמו.
דרכי הפצה של שאלונים מקוונים
החל משנות ה-90 המאוחרות ולנוכח העלייה המתמדת במספר המשתמשים ברשת האינטרנט, גבר העניין וגברה המודעות לשימוש באינטרנט ובדואר האלקטרוני לצורכי מחקר.
חוקרים החלו לעשות שימוש באינטרנט לצורך הפצת שאלונים ואיסוף נתונים במקביל, בנוסף לשיטות המחקר המסורתיות הנפוצות, אשר בין המקובלות שבהן ניתן לציין את השאלונים המדוורים (קרי, באמצעות הדואר) ואת הראיונות הטלפוניים.
שאלונים מקוונים מופצים בשתי שיטות מרכזיות :
שאלונים המוכוונים לאיתור מגמות וחקר נתונים בקרב פרטים.
שאלונים המוכוונים לאיתור מגמות וחקר נתונים בקרב קבוצות וארגונים.
סוגי שאלונים המוכוונים לאיתור מגמות וחקר נתונים בקרב פרטים
אימייל (טקסט) : אחת השיטות הראשונות, שבהן נעשה שימוש היא טקסט מבוסס דואר אלקטרוני.
בשיטה זו, הנבדק מקבל קובץ (הסקר עצמו) לתיבת הדואר האלקטרוני שלו ולאחר המילוי משיבו לסוקר.
הפצת קבצים באמצעות פורומים ובקשתם לשליחה במייל: בשיטה זו הסוקר נכנס לפורומים שונים ברשת האינטרנט ומבקש ממשתתפי הפורום לענות על הקובץ המצורף ולהחזירו אליו.
אתר אינטרנט : שאלון הנפתח כדף אינטרנט, הכולל לחצנים ותיבות מילוי.
הנשאל ממלא את התשובות ושולח לסוקר.
סוג שאלון זה מתאים לאוכלוסיית נשאלים כמשתמשים רשומים או במסגרת ביצוע מחקרים.
שיטה זו היא הנפוצה ביותר בתחום השאלונים המקוונים.
שאלון אינטראקטיבי חכם : שאלון המבוסס על תבנית שאלון משתנה.
השאלות מוצגות לנשאל ומותאמות אליו אישית לאור תשובותיו על שאלות קודמות.
השאלון מאפשר לסוקר להגדיר תחומי בדיקה משתנים בהתאם לתשובות הנשאל.
סוגי שאלונים המוכוונים לאיתור מגמות וחקר נתונים בקרב קבוצות וארגונים
סוג השאלון שאלון רב משתתפים שאלון מאוחזר יתרונות קל ומהיר + - עלות נמוכה + - שליטה במילוי השאלון - + מתאים לסקר כמותי + - חסרונות מיומנות מילוי + + פורמט לא גמיש לסוקר + - איבוד נתוני סקר באחזור שאלון - +
שאלון רב משתתפים: בשיטה זו מזמנים נבדקים לדף אינטרנט ספציפי שבו פורסם דיון.
הנבדקים עונים על השאלות ולאחר מכן לנבדקים אחרים ניתנת האפשרות להגיב לתשובותיהם.
שאלונים מאוחזרים: שאלונים אלו מורדים מהאינטרנט וניתן לפתוח אותם רק באמצעות תוכנה שמספק הסוקר, כאשר המידע מוזן למערכת של הסוקר בפעם הבאה שהנבדק מתחבר לרשת אינטרנט.
סוג נוסף של סקר כזה הוא לסקרים שמתוכנתים להיות סקרים חד פעמיים.
מתאים בעיקר לקבוצות או ארגונים, אשר מקושרים לחברה העורכת את הסקר.
גורמים מרכזיים לשיעורי היענות לשאלונים מקוונים
ישנם מספר גורמים מרכזיים, העשויים לשפר את שיעורי ההיענות בשאלונים מקוונים :
עצמת הקשר עם קהל היעד (יצירת מחויבות).
מידת העניין של משתתפים פוטנציאלים בנושא השאלון עשוי אף הוא להוות תמריץ להשתתפות.
נמצא כי שאלונים שהופצו ברשת האינטרנט זכו לאחוזי היענות גבוהים ובתוך פרק זמן קצר יותר בהשוואה לשיעורי החזר של שאלונים בדואר.
את אחוזי ההיענות הגבוהים ניתן להסביר באמצעות תיאורית החליפין, הטוענת כי פעולותיהם של נחקרים פוטנציאלים מונעות על ידי הרווחים אותם הם עשויים לקבל כתוצאה מהשתתפותם .
כך עולה כי כאשר יתקיימו שלושה מרכיבים הכוללים: תגמולים, רווחים ואמון, יעלו אלה את הסיכוי להשתתף בסקר.
האינטרנט הביא עמו אפשרויות תקשורת מסועפות בין אנשים שונים בנושאים שונים.
מחקר באמצעות רשת האינטרנט מעלה נושאים קריטיים של סיכון ובטיחות ולכן חוקרים המשתמשים באינטרנט עלולים להיתקל בקונפליקטים בין דרישות מחקריהם ותועלתם לבין התלות בזכות האנושית לעצמאות, פרטיות והסכמה מדעת.
המחקר מקדם מקצועית את החוקר אך בד בבד אחריותו נתונה למען קידום הידע לטובת האנושות תוך שמירה על כללי האתיקה - שמירה על הזכות לחירות, פרטיות ועצמאות המשתתף.
החוקר אחראי למנוע כל פגיעה אפשרית במשתתף כתוצאה מקיום המחקר.
חוקר המבצע את מחקרו באמצעות שאלונים מקוונים, מבקש מציבור מקבלי השאלונים לשתף פעולה עמו ולהשתתף במחקרו.
משמעות שיתוף הפעולה היא, שהאדם המביע עמדות בשאלון מקוון מסתכן בכך שעמדותיו הפרטיות ייחשפו.
נתוניו האישיים הכלליים (כגון גיל ופרנסה) עלולים אף הם להיחשף משום שהם מעובדים ומשמשים את החוקר להסבר ממצאיו וטיעוניו האקדמיים.
כתוצאה מכל האמור לעיל, ממלא השאלון עלול לשלם מחיר גבוה עבור הסכמתו להשתתף בשאלון המקוון: המשתתף עלול להיפגע ולהינזק.
השימוש בשאלון המקוון מצריך את החוקר להתייחס לסוגיות האתיות הבאות:
חטטנות וחדירה לפרטיות – מהו הגבול שבין צורכי המחקר לאסוף פרטים חיוניים לבין חדירה לפרטיות ופולשנות לחיי משתתפי השאלון המקוון.
פגיעות – כיצד ניתן לאזן בין קידום המחקר לבין האיום שציבור המשתתפים ייפגע ויינזק באופן ישיר וממשי.
נזק פוטנציאלי – כיצד ניתן להגן מפני פגיעה עתידית אפשרית בפרט או בקהילה שלמה, שלא היו מעורבים במילוי השאלון.
הסכמה מדעת – מתייחס לשיקול שעל החוקר להפעיל בשלב בו מתבקשת הסכמת הנשאל להשתתף במחקר וכן למידת מחויבות הנשאל לאורך המחקר.
זכויות יוצרים – כיצד מתייחס החוקר לזכויות היוצרים של המשתתפים (יצירתם/עמדתם).
אנונימיות – ערך אבטחת והבטחת האנונימיות של המשתתף מועצם בסביבת האינטרנט, בה קיימת סכנת גישה לנתוני הזולת וחשיפתם.
אחת המטלות העיקריות של החוקר היא נקיטת אמצעים לשמירת אנונימיות המשתתפים ושלמות הנתונים.
הקשיים האפשריים ביישום כללים אתיים בשאלונים מקוונים
הקודים האתיים יכולים להשתנות בצורה קיצונית מתחום אקדמי אחד למשנהו, בייחוד כאשר אנו עוברים ממדעי החברה למדעים המדויקים.
הגישות השונות של החוקרים והמשתתפים ביישום האתיקה, עלולות להרתיע משתתפים פוטנציאלים.
ההבדל בין התרבויות השונות ודפוסי האתיקה הנלווים אליהן.
ייתכנו פערים בין תכונות אישיותו של החוקר והמשתתף בשאלון לבין ערכיהם החברתיים.
קיים קושי בזיהוי חוקר שאינו פועל ממניעים טהורים למען קידום האנושות, שלא יפעל בהכרח למימוש העקרונות האתיים במחקרו.
פיקוח אקדמי על מחקרים - מוסד שחוקריו עורכים מחקרים באמצעות שאלונים מקוונים (כגון, האקדמיה) צריך להקים גוף שיפקח על מחקרים מסוג זה על מנת לוודא את יישום כללי האתיקה ולמנוע כל פגיעה במשתתפי השאלון המקוון.