tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אחר פטירת רבי נפתלי בשנת תשפ"ב הוכתר חתנו רבי שלמה גשטטנר (בן הרב נתן גשטטנר) לאדמו"ר מטשאקאווא בבית מדרשו בירושלים.
נכדו של רבי נפתלי, רבי יוסף מאיר כהנא הוכתר לאדמו"ר מטשאקאווא בית שמש, ובית מדרשו בשכונת רמת אברהם.
חסידות זידיטשוב היא חצר חסידית שקמה באמצע המאה ה-18 בעיר זידיטשוב שבגליציה.
ראשון האדמו"רים בשושלת היה רבי צבי הירש מזידיטשוב.
אביו של הרב צבי הירש היה רבי יצחק אייזיק אייכנשטיין (בערך ת"ק -א' באדר תק"ס), נכד התוספות יום טוב ותלמיד החוזה מלובלין.
היו לו חמישה בנים שהתפרסמו כצדיקים: רבי צבי הירש מזידיטשוב, רבי משה מסמבור, רבי ישכר בעריש מזידיטשוב, רבי אלכסנדר סנדר מקומרנה ורבי ליפא מסאמבור.
יש המציינים את החמישה בראשי תיבות "במסל"ה נעלה", (בעריש, משה, סנדר, ליפא והירש).
רבי צבי הירש (תקכ"ג-י"א בתמוז תקצ"א) היה תלמידם של רבי אלימלך מליז'נסק ושל החוזה מלובלין.
חיבר ספרים רבים, בהם: עטרת צבי על הזוהר (שעל שמו הוא מפורסם) ו"סור מרע ועשה טוב".
ממשיכיו של רבי צבי הירש
אחר פטירתו של רבי צבי הירש מינו חלק מחסידיו לאדמו"ר את אחיו, רבי ישכר בעריש, גם כן בזידיטשוב.
היה תלמידם של החוזה מלובלין ושל אחיו.
הוא נפטר כעבור פחות משנה לאחר התמנותו, בז' בסיוון תקצ"ב, כשהיה בעיירה סקאלה.
אח נוסף של רבי צבי הירש, רבי משה מסמבור, החל לשמש גם הוא כאדמו"ר מזידיטשוב בעיר סמבור הסמוכה בשנת תקצ"ב.
היה תלמידם של החוזה מלובלין, המגיד מקוז'ניץ, רבי מנדל מרימנוב ורבי משה מפשעווארסק.
חיבר את הספר "תפילה למשה".
נפטר בו' באייר ת"ר ונטמן באוהל אחיו רבי צבי הירש.
את מקומו מילא בנו רבי יחיאל מיכל, מחבר ספר "עטרת זקנים".
בן נוסף של רבי משה, רבי יהודה צבי מראזלה היה אדמו"ר של חסידי זידיטשוב, עוד בחיי אביו, לאחר שנפטרו שני דודיו.
היה חתנו של דודו רבי צבי הירש מזידיטשוב.
חיבר את הספרים "דעת קדושים" ו"עמוד התורה".
חתנו של רבי צבי הירש (בעלה של בתו חוה חיה), הרב יעקב נפתלי הירץ לאבין, ירש את בית המדרש של חותנו.
כאשר נקלע לחובות רכשו ממנו את בית המדרש חסידיו של רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב , שהיה בן דודו ומחותנו.
רבי יצחק אייזיק, בנו של רבי בעריש, היה תלמידם של דודיו הרב צבי הירש והרב משה מסמבור.
התנהג באדמו"רות אך סירב לשבת באופן רשמי על כיסא האדמו"רות עד כ"ז באלול תרט"ו, יום פטירתו של האדמו"ר רבי שלום רוקח מבעלזא.
נחשב לממשיכו הבולט של דודו רבי צבי הירש.
רבים באו לחצרו, בהם רבי חיים הלברשטאם מצאנז ורבי יהושע רוקח מבלז.
חיבר את הספר "ליקוטי מהרי"א".
חמשת בניו של הרב יצחק אייזיק היו לאדמו"רים:
בנו רבי אלכסנדר סנדר יום טוב ליפא היה אב"ד זידיטשוב עוד בחיי אביו.
היה חתנו של הרב לייבוש יאלעס (בנו של הרב יעקב צבי, "מלוא הרועים").
רבי שלמה יעקב (ה'תק"ץ - כ"ו בכסלו תרמ"ו) כיהן בזידיטשוב, חתנו בזיווג ראשון של רבי יהוסף רוטנברג מקוזובה, ובזיווג שני חתנו של רבי אברהם אבא הורוביץ משנדישוב.
שנה וחצי לפני פטירתו עבר לסטרי.
רבי יששכר בעריש (ה'תקצ"ה - כ"ט בשבט תרמ"ו) היה אדמו"ר בדולינה.
חתנו של רבי אברהם מסטרטין.
דברי תורתו נדפסו בקונטרס "ליקוטי תורה מהר"י".
חסידיו של אחיו רבי אליהו עברו אליו כשנפטר, בעקבות צוואתו.
רבי אליהו (נפטר בה' בסיוון תרל"ח) היה אדמו"ר בזידיטשוב, חתן רבי יהודה לייביש ערליך, רבה של ראזלה (חתנו של רבי צבי הירש מזידיטשוב).
רוב חסידי אביו פנו אליו.
דברי תורתו נדפסו בספר "זיכרון אליהו".
לאחר פטירת רבי אלכסנדר פנו חלק מחסידיו אל אחיו רבי מנחם מנדל (ה'ת"ר - י"א באדר תרס"א) היה חתנו של רבי חיים אברהם רדליך ממיקולייב (נכד רבי מאיר מפרמישלאן) שמסר לו את הרבנות במיקולייב.
לאחר מינויו לאדמו"ר חזר לזידיטשוב.
ארבעה מבניו של רבי אלכסנדר שימשו באדמו"רות:
רבי ישכר בעריש (בערך תר"ח- כ"א בניסן תרפ"ד) יורשו המרכזי של אביו (יחד עם דודו רבי מנדל).
היה חתנו של רבי מנשה מרופשיץ.
כיהן בוורצקי ובזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט לגרוסוורדיין ומשם למונקאץ' וזכה להערכתו של המנחת אלעזר.
מחבר ספר "מלבוש לשבת ויום טוב".
חתנו היה רבי יצחק אייזיק מספינקא.
חתנו של רבי יהושע מדז'יקוב.
מחבר הספרים "אלפי מנשה" ו"תורת האשם".
בנו רבי מתתיהו כיהן בארצות הברית כאדמו"ר מדז'יקוב.
רבי משה (נולד בערך תרל"ד, נרצח באושוויץ בג' בסיון תש"ד) ממלא מקום אביו במונקאץ' ובוורצקי.
כתביו יצאו בספר "זיכרון משה", ב' כרכים.
בנו רבי אליהו מילא את מקומו במונקאץ' ואחר כך כיהן ברבנות זידיטשוב.
חתנו של רבי יחיאל מקרילוביץ.
רבי יהושע מגרוסוורדיין (תרנ"ו - ט"ז בסיוון תש"ה).
חתנו ותלמידו של דודו רבי חיים ירוחם מאלטשטאט (סמבור ישן).
משנת תרפ"ב החל לכהן בגרוסוורדיין.
בזמן השואה נלקח לאושוויץ ובסיום המלחמה נפטר במחנה הולדהוזן.
ארונו הועלה לצפת בחשוון תשי"ב.
רבי שלום מזידיטשוב כיהן ברומניה, ברוקלין וצפת.
נכדיו הם האדמו"רים מזידיטשוב בני ברק ובורו פארק.
נפטר מעט זמן אחרי שהחל לכהן.
רבי ישכר דב ממלא מקום אביו.
חתנו של רבי מנחם נחום מלודמיר.
בניו היו רבי יהושע העשיל מחודורוב-שיקגו ורבי שלמה מחודורוב (חתן רבי שמואל מדמביץ).
בזמן מלחמת העולם הראשונה נמלט ללבוב שם נפטר.
רבי סנדר ממלא מקום אביו.
בנוסף כיהנו מנכדיו של רבי אלכסנדר:
רבי משה יואל אליעזר (תר"מ - כ' באדר א' תשי"ז, 1957), בן רבי יהודה צבי שכיהן ברבנות בסאנוק, כיהן באדמו"רות.
היה נוסע לחצרו של רבי יחזקאל שרגא משינאווא.
לפני המלחמה נסע ללונדון לאסוף כסף, ולא יכל לחזור.
היה חתנו של רבי נפתלי בן רבי דוד מקשאנוב.
נכדי רבי חיים יחיאל רובין חתנו של רבי אלכסנדר, כיהנו אף הם באדמו"רות.
רבי אלכסנדר סנדר ליפא בדולינה, רבי אברהם כאדמו"ר מזידיטשוב בוורשה ורבי ישכר בעריש כאדמו"ר מדולינה בניו יורק.
שנים מבניו של רבי שלמה יעקב שימשו באדמו"רות:
רבי אלתר (בערך תר"י - תר"פ), בנו של אביו מאשתו הראשונה.
חתנו ואחיינו רבי אהרן דוד רוזנפלד מילא את מקומו ביאריטשוב.
רבי יצחק אייזיק מנחם (ט"ו באב תרל"ט - י"ג באדר א' תש"ג) מפודהייץ, בנו של אביו מאשתו השנייה.
חתנו של רבי נחום מבורשטין.
גדל אצל סבו רבי אברהם משנדישוב.
בשנת תרס"ט החל לכהן באדמו"רות.
צאצאיו מפורטים להלן בשושלת פודהייץ-בורשטין.
בנו של רבי בעריש מדולינא היה רבי יהודה צבי (תרי"ח - י"ב באייר תרס"ט) מדולינה.
במקביל אליו כיהן גיסו רבי פנחס רוקח.
רבי פנחס עבר למונקאץ' בזמן מלחמת העולם הראשונה ושם גם הוכר כאדמו"ר מדולינא.
את מקומו של רבי יהודה צבי ברבנות ואדמו"רות מילא חתנו רבי יהושע הלברשטאם (משושלת ברדיוב).
היה ידוע כבעל תפילה מלהיב.
נשרף בשואה עם משפחתו בבית הכנסת שלו.
בזידיטשוב נותר רק בנו של רבי מנדל, רבי חיים אברהם (השאר כיהנו כאמור בוורצקי, בחודורוב, באלעסק, בסטרי, ביאריטשוב, בפודהייץ ובדולינה).
מילא את מקום אביו משנת תרס"א.
חתנו היה רבי משה מבוסטון.
נפטר בלבוב בשנת תרס"ט והובא לקבורה לזידיטשוב.
את מקומו מילא בנו רבי מנחם מנדל חתן רבי אפרים מרוזבדוב.
היה חסידם של אדמו"רי קומרנה.
המסורת החסידית מספרת כי מנהגו של האדמו"ר הראשון היה שבשעת הטיש ישבו עשרות חסידים לבושים בבגדי לבן, בניגוד למנהג בחסידויות אחרות, כמו חסידות קוסוב, שם התייחד האדמו"ר בלבוש הלבן ושאר החסידים לבשו שחורים.
את מנהגו הסביר כך: "קאסוב בבחינת מלכות, ואצל מלכות כתוב 'ובלעדיך לא ירים איש את ידו ואת רגלו', אצלנו בזידיטשוב שולט בחינת נבואה, ואצל נבואה כתוב 'ומי יתן כל עם ה' נביאים'".
חסידות זידיטשוב השפיעה על חצרות רבות בגליציה והונגריה, אשר אדמו"ריהן היו תלמידי או צאצאי אדמו"רי זידיטשוב.
בהן: חסידות ספינקא, חסידות טאש, חסידות קוסון, חסידות קומרנה, חסידות קאליב, חסידות בורשטין, חסידות רוזלה, חסידות דולנה, חסידות דרוהביטש ועוד.
כאמור, הרבה חצרות אימצו ממנהגי ונוסח זידיטשוב, וחצרות רבות השתלשלו מחצר זו.
להלן האדמו"רים שכיהנו תחת השם זידיטשוב.
בפתח תקווה שימש רבי מנשה יצחק מאיר, בנו של רבי אשר ישעיהו מפרוכניק (בן רבי ישכר בעריש מוורצקי).
הוא היה חתנו של רבי שמעון שיף מליז'ענסק ולפני השואה כיהן ב ובקלויזנבורג.
בשנת 1951 הוקם בביתו בית מדרש.
בסוף שנות ה-50 הוקם בית מדרש בבניין נפרד.
לאחר פטירתו, בכ"ז בטבת תשל"א, מילא את מקומו אחיינו רבי ישכר בעריש בן רבי יהושע מגרוסוורדיין, מחבר ספר "ישועת ישכר".
היה מראשוני תלמידי ישיבת פוניבז'.
בלוויה הוכתר בנו רבי יהושע אך הוא סירב להתנהג באדמו"רות וכיום מכהן באדמו"רות אחיו מירושלים, רבי משה שלמה (חתן בן דודו רבי אברהם אביש ווייס).
בתל אביב כיהן רבי נתן בן רבי יהושע מגרוסוורדיין בן רבי אשר ישעיהו מפרוכניק (בן רבי ישכר בעריש מוורצקי).
(תרפ"ג-תשל"ו כיהן ברבנות בטטרוש ובגרוסורדיין.
במלחמת העולם השנייה נמלט לרומניה ובסיום המלחמה עלה לארץ ישראל.
נשא את חנה בת הרב חיים שמריהו גוראריה.
בבורו פארק שבברוקלין, ארצות הברית, כיהן רבי אשר ישעיהו אייכנשטיין, בנו של רבי שלום מצפת (בנו של רבי אשר ישעיהו מפרוכניק) וחתנו של רבי משה אריה לב מביקסאד.
בית מדרשו נקרא "קהל ליקוטי מהרי"א זידיטשוב".
נפטר בג' באדר ב' תשס"ח.
כמו כן כיהן אחיו רבי ישכר בעריש, רב בית מדרש "קהל אוהב ישראל דחסידי זידיטשוב".
כיום מכהנים בבורו פארק בניהם רבי חיים יהושע אייכנשטיין (בנו יחידו של רבי אשר ישעיהו), ורבי חיים אייכנשטיין (בן רבי ישכר בעריש).
רבי יוסף מאיר אייכנשטיין (נפטר בכסלו תשפ"א), בנו הגדול של רבי ישכר בעריש, כיהן כאדמו"ר מזידיטשוב במונסי.
בשיקגו כיהן רבי יהושע העשיל בן רבי ישכר דב מחודורוב.
היגר לארצות הברית אחרי מלחמת העולם הראשונה.
נפטר בי"א באדר ב' ת"ש.
בנו רבי אברהם מילא את מקומו.
היה חתנו של רבי פנחס שלום מקוסון.
חתנו הוא רבי יעקב מנובומינסק.
בנים נוספים של רבי יהושע העשיל היו רבי מנחם צבי אב"ד סנט לואיס (סבו של האדמו"ר מטריסק) ורבי משה (חתן רבי נחום מרדכי מנובומינסק) שכיהן ברבנות בשיקגו.
בנו של רבי אברהם, רבי יהושע העשיל אייכנשטיין חתן רבי אברהם דוד הורוביץ מילא את מקומו בשיקגו עד לפטירתו בכ"ד סיון תשפ"ד לאחר מכן מילא את מקומו בנו רבי שלמה יהודה זלמן לייב, חתן רבי נחום דב ברייאר מבויאן שכיהן עד אז כאב"ד זידיטשוב שיקגו בשיקגו.
בנים אחרים של רבי יהושע העשיל אייכנשטיין הם: רבי פינחס שלום מחודרוב שיקגו, חתן רבי אליהו שטרנבוך.
רבי יחזקאל מזידיטשוב מארין פארק.
רבי ישכר דוב מזידיטשוב בולטימור
בירושלים כיהן כאדמו"ר מזידיטשוב-ספינקא רבי אלתר כהנא (נפטר ב-12 בפברואר 2009).
לרבי יצחק אייזיק מזידיטשוב הוא מיוחס דרך רבי ברוך רובין מבריזדוביץ שהיה חתנו של רבי מנדל בן רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב.
את מקומו מילא בנו רבי צבי הירש (נפטר ב-2014).
בן נוסף, רבי יצחק אייזיק הוא הרבי מזידיטשוב-ספינקא ורב בית הכנסת 'קהל חסידים אנשי ירושלים' בבית שמש.
בן שלישי הרב ברוך מתתיהו כהנא שליט"א הרה"צ מזידיטשוב, בית שמש הרב ברוך מתתיהו כהנא שליט"א, נולד בשנת תשכ"ד (1964) בירושלים.
כבר למעלה מ־30 שנה משמש הרב כהנא שליט"א כראש ישיבה בביתר עילית, ומעמיד תלמידים לאלפים, שיעוריו היומיים זוכים להאזנה ולהוקרה בקרב קהלים רחבים, בזכות בהירותם, עומקם ואהבת התורה שהוא מקרין.
בעיר בית שמש עומד הרב שליט"א בראש בית הכנסת המרכזי "זידיטשוב" ברחוב יוסי בן קיסמא, אשר הפך עם השנים למרכז תורני ורוחני עבור תושבים מכלל האזור, ומהווה עוגן של תורה, תפילה, והנהגה חסידית.
בוויליאמסבורג שבארצות הברית כיהן רבי נפתלי צבי לאבין כאדמו"ר מזידיטשוב-ברגסז (קולומיאה, תרע"ו - ט' באדר תשס"ט).
היה בן נינו של רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב.
אביו כיהן בברגסז כאדמו"ר מזידיטשוב.
למד אצל רבי יצחק אייזיק וייס ה"חקל יצחק" מספינקא וקיבל ממנו היתר הוראה.
היה חבר בחבורת שומרי אמונים שבברגסז.
לפני מלחמת העולם היה נשוי לבת דודו רבי חיים אברהם פולק מברגסז, נכדו של רבי יוסף מאיר מספינקא.
בזמן השואה נמלט לסטמר ומשם לדז'.
לאחר המלחמה כיהן כדיין בקהילת "שארית הפליטה" שהקים רבי יקותיאל יהודה הלברשטאם מקלויזנבורג.
בערך שנת תש"י היגר ללונדון לאחר מספר שנים היגר למונטריאול וכעבר שנתיים עבר לוויליאמסבורג שבארצות הברית.
נישא בשנית לבת הרב יחיאל אלתר הלוי שטיינברג.
מבניו: רבי ישעיה ממלא מקומו, רבי משה מזידיטשוב חרדים בארצות הברית, רבי שלמה דב מזידיטשוב לונדון, רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב בני ברק.
בבני ברק מכהן רבי חיים יחיאל אהרן מאיר שנייבאלג בן רבי ישעיה, שהיה חתן בזיווג ראשון של רבי שלום מצפת (בנו של רבי אשר ישעיהו מפרוכניק).
בנו רבי שמעון הוא מחנך ועומד בראש ארגון גדלנו הנותן מענה להורים שילדיהם יצאו בשאלה ופועל לקרב בין ההורים והילדים למנוע תופעת ניכור הורי (חתן האדמו"ר מסטרופקוב).
בנים אחרים של רבי ישעיה שנייבאלג הם רבי יצחק אייזיק מזידיטשוב באר שבע בבורו פארק; רבי בן ציון מראזלא בוויליאמסבורג (חתנו של רבי אשר מרדכי מסטרוז'ניץ) ורבי ישראל מבולחוב בית שמש (תשי"ט - כ"ז בניסן תשע"ג, חתנו של רבי אהרן יחיאל מנדבורנה באניה).
בנו הגדול של רבי יצחק אייזיק שנייבלג הוא רבי פנחס חיים יוסף אדמו"ר מווערצקי (חתנו של רבי מנחם אליעזר זאב מקרעטשניף).
בנו השני של רבי יצחק אייזיק שנייבלג הוא הרב יהושע פרץ שניבלג רב בית המדרש זידיטשוב בלינדין.
בנו של רבי ישראל מבולחוב, הרב יוסף יעקב, ממלא את מקום אביו.
בירושלים מכהן רבי יהושע זייבאלד, אדמו"ר מאלטשטאט, נכדו של רבי יהושע מגרוסוורדיין הנזכר לעיל, חתנו של רבי זאב מראחמיסטריווקא.
בית מדרשו נמצא בשכונת גאולה.
האדמו"ר הראשון בשושלת זו היה רבי יצחק אייזיק מנחם, בן רבי שלמה יעקב, שהוזכר לעיל.
בנו של רבי יצחק אייזיק מנחם היה רבי שלמה יעקב זיידא.
נולד בבורשטין, מקום מגורי סבו וממנו קיבל את שם המשפחה ברנדוויין.
היגר לאמריקה על מנת לכהן ברבנות הוואנה אך יהודי המקום לא היו חרדים ועל כן היגר לניו יורק שם פתח בית מדרש בשם בורשטין.
לאחר המלחמה התחתן בשנית ונולדו לו שני בנים.
תולדותיו יצאו בספר "צדיק מה פעל", ניו יורק תש"ס.
רבי יצחק אייזיק מנחם, אדמו"ר מגאלנטא בוויליאמסבורג.
חותנו הוא הרב שמואל, בנו של רבי יהושע בוקסבוים, ולבקשת חותנו התמנה לאדמו"ר מגאלנטא להנציח את שם אביו.
רבי דוד ממלא את מקומו כאדמו"ר מבורשטין בבורו פארק.
חותנו הוא רבי משה כהנא מספינקא בני ברק.
חסידות וסלוי היא חצר חסידית שנוסדה בעיר הרומנית וסלוי על ידי רבי שלום הלפרין, נכדו של רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, ופעילה כיום בעיר תל אביב.
נולד בט"ו בשבט תר"ח לרבי דוד וללאה בתו של רבי ישראל מרוז'ין.
נקרא על שם רבי שלום שכנא מפראהביטש, אביו של הרבי מרוז'ין.
גדל והתחנך בהשפעת סבו ודודו, רבי אברהם יעקב מסדיגורה.
ב-1873 נישא לבתו של בן דודו רבי יצחק פרידמן, מייסד חסידות בוהוש.
ב-1895 בעצת חותנו, החל לכהן כאדמו"ר ברדוקנן (Răducăneni), והנהיג שם את חצרו שמשכה אליה רבים מיהודי רומניה.
בהנהגתו השתלבו קנאות מחד ורחמנות ו'ירידה אל העם' מהצד השני.
לצד הסגנון המלכותי האצילי המקובל בבית רוז'ין, נלחם רבי שלום מלחמה חסרת פשרות בהשכלה ובציונות.
גם מעברו לווסלוי ב-1909 בא בעקבות פתיחת בית ספר יהודי שלא לרוחו.
רבי שלום הלפרין היה מתנגד חריף לציונות וטען כי הערבים ילחמו ביהודים עד בוא המשיח.
הוא נפטר בכ"ד באב תרצ"ט ונקבר בווסלוי.
רבי חיים דב הלפרין (1876 - 1957) הנהיג את החסידות לאחר מות אביו.
היה בנו היחיד של רבי שלום הלפרין.
נולד ב-1876 בבוהוש בחצר סבו, שם התחנך עד גיל שמונה עשרה יחד עם דודו רבי יעקב פרידמן, לימים הרבי מהוסיאטין.
הוא נשא את חיה בת ציון בתו של רבי דוד מסאווראן.
במלחמת העולם הראשונה נשלח לבוקרשט על מנת לארגן מרכז עבור הפליטים הרבים שהגיעו לשם.
ב-1939 אחר מות אביו, שב לווסלוי והנהיג את החסידות.
במהלך מלחמת העולם השנייה נתן מקלט בביתו לעשרות פליטים יהודים שבאו מפולין.
לאחר המלחמה עבר לבוקרשט וב-1949 עזב את רומניה והתיישב בחיפה, שם ריכז סביבו יהודים יוצאי רומניה.
נפטר כ"ב בסיון תשי"ז ונטמן בבית הקברות היהודי העתיק בטבריה, בחלקת אדמור"י רוז'ין, סמוך לקבר דודו רבי יעקב.
השאיר אחריו שלושה בנים ושלוש בנות.
בניו: רבי יצחק הלפרין - שוויתר על האדמו"רות לאחיו רבי יעקב יוסף שלמה הלפרין, ממשיכו; ורבי רפאל ישראל הלפרין, שהתיישבו בחיפה.
חתניו היו רבי שאול אדלשטיין, רבי ישראל יוסף בנו של רבי משה יהודה לייב מפאשקאן
רבי יעקב יוסף שלמה הלפרין (1902 - 1984) - נולד בה' באלול תרס"ב בחצר סבו ברדוקנן, שם התחנך יחד עם אחיו, רפאל ישראל ויצחק, על ידי מורים מיוחדים כמקובל בקרב אדמו"רי רוז'ין.
למד תקופה קצרה בוורשה שבפולין וכן בישיבתו של רבי מנחם מנדל הגר מווישווא.
נישא לשרה דבורה בתו של רבי יעקב שמשון קנר, האדמו"ר מטשכויב.
חתונתו נערכה בעיר קלויזנבורג בהשתתפות סבו הזקן.
החל לשמש כאדמו"ר ברומניה עוד בחיי אביו ושימש גם כרבם של חסידי שטפנשט ביאס.
עלה לארץ ישראל זמן קצר אחרי אביו.
תחילה ישב בנהריה, שבה התרכזו ציבור גדול של עולי רומניה, ופתח שם בית מדרש, מקווה וייסד חוגים תורניים לילדים ולנוער.
לאחר מכן בשנת תשט"ו עבר לתל אביב והקים שם מרכז רוחני.
נפטר בי"א בטבת תשמ"ה ונטמן בבית הקברות נחלת יצחק.
רבי אברהם שמשון שלום הלפרין.
בנו של רבי יעקב יוסף שלמה, וחתנו של הרב יהושע העשיל ברים ראש ישיבת רוז'ין הראשון.
מתגורר בימות החול בבני ברק ובשבתות וחגים בבית אביו בתל אביב, והוא בין האדמו"רים האחרונים הפעילים שם, זאת על פי צוואתו של אביו.
בבית אביו בשדרות בן-גוריון מתקיימים מדי יום תפילות ושיעורי תורה.
בסוכות מקיימת החסידות שמחת בית השואבה בהשתתפות רבים מתושבי תל אביב.
חסידות זוטשקא היא חצר חסידית משושלת נדבורנה.
האדמו"ר הראשון היה רבי יצחק אייזיק רוזנבוים.
רבי יצחק אייזיק רוזנבוים (ה'תרס"ו–ה'תש"ס) היה בנו של רבי איתמר מנדבורנא.
כיהן כרב ואדמו"ר בעיירה זוטשקא Jucica Veche שבבוקובינה ובהמשך בוואשקוביץ.
לאחר השואה התגורר בניו יורק, באיסט סייד ובקראון הייטס.
בשנת ה'תשל"ג (1973) לאחר פטירת אביו, עלה לישראל והחל לכהן בבית מדרשו של אביו בשכונת יד אליהו בתל אביב.
בשנת ה'תשמ"א עבר לבני ברק.
ייסד את מפעל שונה הלכות, שבמסגרתו נבחנים מאות אברכים ובחורים מדי חודש על שולחן ערוך ומשנה ברורה הלכות שבת.
נולד ברומניה, ובילדותו עברה משפחתו לארצות הברית.
נישא לבת רבי מרדכי מזוויהל.
כיהן כמנהל רוחני במוסדות חינוך של חסידות בעלז בוויליאמסבורג ושל חסידות גור בבורו פארק.
בשנת תשל"ג עלה יחד עם אביו לישראל, וכיהן כמנהל הרוחני של תלמודי התורה של חסידות דושינסקיא ושל חסידות סרט ויז'ניץ בבני ברק.
בשנת תש"ס נפטר אביו, והוא החל לכהן כאדמו"ר מזוטשקא, עד לפטירתו בשנת תשע"ט.
על פי צוואתו מונו ארבעת בניו לאדמו"רים.
בין חתניו: רבי אלימלך בידרמן - משפיע חסידי בולט, רבי חיים לייפר - האדמו"ר מטמשוואר באלעד, ורבי מנחם קאליש - האדמו"ר מאמשינוב בבורו פארק.
לאחר פטירת רבי נתן דוד הוכתרו ארבעת בניו לאדמו"רים:
רבי אשר ישעיה, האדמו"ר בבני ברק בבית מדרשו של אביו.
חתנו של רבי יעקב מושקוביץ משאץ, משפיע בישיבת באבוב ור"מ בישיבת צ'רנוביל.
רבי גדליה משה, האדמו"ר מזוטשקא-אמסנא, פתח בית כנסת בבני ברק והקים ישיבה קטנה כלל חסידית בשם "תורת דוד", על שם אביו האדמו"ר מזוטשקא וסבו רבי נתן דוד הולנדר, רבה של אמסנא.
חתנו של רבי אברהם יחיאל למברגר ממאקאווא בני ברק.
רבי שלמה – האדמו"ר מזוטשקא ירושלים, הקים בית מדרש בירושלים ומשמש משפיע בישיבת טשעבין בירושלים.
חתנו של רבי יעקב אשר קאפף, האדמו"ר מלעלוב ברנוביץ'.
רבי מרדכי (נולד אלול תשל"ט), אדמו"ר מזוטשקא במונסי.
רבי מאיר (ה' סיון ה'תרפ"ח 1928, - ג' אלול ה'תשפ"א 2021), בנו של רבי יצחק אייזיק כיהן כרב בקראקאס ולאחמ"כ כאדמו"ר מקראקאס.
בן אחר של רבי יצחק אייזיק, היה רבי ישראל (ה'תרצ"א, 1931 – כ"א בחשוון ה'תש"ע, 2009), שכיהן בחיי אביו כאדמו"ר מסטניסלב במונסי.
היה חתן רבי מנחם שלמה טויב מקאלוב.
רבי זונדל ישכר דב (בערל), מכהן כממלא מקומו בבית המדרש במונסי.
הקים ישיבה קטנה במקום, ולו חסידים.
רבי משה (נולד כ"ה בכסלו ה'תש"ל), האדמו"ר מסטניסלב בביתר עילית.
חתן רבי דוד לייפר מנדבורנא אראד.
הקים בביתר כולל אברכים "תפארת ישראל" על שם אביו.
קודם לכן היה ראש כולל ורב קהילת קאלוב בביתר.
רבי יהודה, מכהן כאדמו"ר מלינסק, בבני ברק.
חתן קרוב משפחתו רבי אליעזר זאב מראחוב.
חסידות טאש (טאהש) היא חצר חסידית שמקורה בעיירה נירטש בצפון מזרח הונגריה.
מאז 1962 נמצא מרכז החסידות בקריית טאש שב, פרבר של העיר מונטריאול בקנדה.
האדמו"ר הנוכחי הוא רבי אלימלך לאווי.
מייסד השושלת הוא רבי משולם פייש סג"ל-לאווי (תקפ"א, 1821 – כ"ח בסיון תרל"ג, 1873), בנם של מרדכי וזעלדע.
מצד אביו היה מיוחס לבעל התוספות יום טוב.
בצעירותו למד אצל רבי מאיר א"ש ורבי מאיר פרלס.
לאחר כך התקרב לחסידות ונסע להישמח משה, רבי חיים מצאנז, רבי יצחק אייזיק מקומרנא ורבי יצחק אייזיק מזידיטשוב אך רבו המובהק היה רבי דוד מדינוב.
הוא מכונה בקרב חסידיו "השרף" בגלל התלהבותו בעבודת ה'.
אחרי פטירתו מילא את מקומו חתנו, רבי יהוסף רוטנברג מקוסון שכן בנו רבי אלימלך (תרכ"ז, 1867 - כ"ג בכסלו תש"ג, 1942) היה עדיין נער.
רבי אלימלך גדל והתחנך בבית גיסו ויחד איתו עבר לעיירה מעזא-קוסוני (קוסון) שעל שמה הוא נקרא הרבי מקוסון.
נישא לבתו של הרב יצחק אייזיק וייס אב"ד סבליאבה.
לאחר נישואיו עבר רבי אלימלך למקום מגורי חותנו במונקאטש ובתרנ"ח (1898) התמנה לשבת על כיסא אביו בטאש בעידוד רבו, רבי אליעזר צבי מקומרנא.
היה גם תלמידו של רבי צבי אלימלך שפירא מבלאז'וב.
הוא מכונה בקרב חסידיו "הסבא קדישא".
לאחר שאחיינו (בן אחיו הגדול), רבי משולם פייש, התבסס בקנדה, הפסיק לקרוא לעצמו אדמו"ר מטאהש וכינה את עצמו רק בשם חוסט.
צאצאיו משמשים גם הם כאדמו"רים.
אחר מלחמת העולם השנייה שימש במשך שנים רבות כאדמו"ר נכדו של רבי אלימלך, רבי משולם פייש לאווי (השני).
בתשי"א (1951) עבר להתגורר במונטריאול.
בתשכ"ב (1962) יזם את הקמת השיכון החסידי 'קריית טאש' בעיר בּוּאַבְּרִיאַן הסמוכה, שבו התגוררו ב-2016 כ-253 משפחות השייכות לחצר (המהוות רק כמחצית האוכלוסייה, כשהקבוצה השנייה בגודלה היא חסידי סאטמר).
בקריה רשת מוסדות של טאש.
לחסידות מוסדות גם בבורו פארק, ויליאמסבורג, מונרו, מונסי ולונדון.
דברי תורתו של האדמו"ר יצאו לאור בסט ספרים "עבודת עבודה".
אחרי פטירתו של הרב משולם פייש ב-2015 הוכתר תחתיו בנו רבי אלימלך.
קודם לכן היה הרב של קהילות טאש בעולם.
חסידות טאלנה (ביידיש: טָאלנא), היא חצר חסידית, ענף מבית צ'רנוביל, שמקורה מהעיר טאלנה (Talne, Тальне́, כיום באוקראינה).
מקים השושלת היה המגיד מטאלנא, רבי דוד טברסקי.
כיום מכהנים שני אדמו"רים מהשושלת.
האדמו"ר רבי יצחק מנחם וינברג, בירושלים.
ואחיינו, האדמו"ר רבי אמיתי (מלכיאל) טברסקי, באשדוד.
מייסד השושלת נולד בשנת תקס"ח לרבי מרדכי טברסקי מטשרנוביל, ולפייגא בתו של רבי דוד לייקס, תלמיד הבעל שם טוב.
נישא ליענטע דבורה בתו של רבי ישראל אברהם מצ'רני-אוסטרהא (בנו של רבי זושא מאניפולי).
שימש כמגיד בווסילקיוב ואחר כך עבר לטאלנה.
בשנת תרל"ח עבר תקופה קצרה לברודי ואחר כך שב לטאלנה.
חיבר את הספרים: "מגן דוד", "ברכת דוד" ו"קהלת דוד".
בנו היה הרב מרדכי שנפטר בצעירותו (ו' בתשרי תרל"ז, פרוומייסק).
היה חתנו של רבי שלמה מחסידות סאווראן.
בנותיו היו: חיה אשת בן דודה רבי מנחם נחום מטריסק-בריסק, שיינדיל אשת בן דודה רבי מנחם נחום משפיקוב וציזע אשת הרב חיים מאיר חודורוב מברדיטשב ולאחר פטירתו אשת בן דודה רבי מרדכי מרחמסטריווקא.
לאחר פטירתו של רבי דוד מילא את מקומו נכדו רבי מנחם נחום (בן בנו הרב מרדכי) מטאלנה-טולטשין.
הוכתר כינוקא בברכת דודו זקנו רבי יוחנן מרחמסטריווקא.
נישא לנכדת רבי יוחנן, בת דודו רבי משה צבי מטיטשלניק.
נפטר בקייב, בי"ט בכסלו תרע"ו.
בדור השלישי כיהנו שלושה מבניו של רבי מנחם נחום:
רבי דוד מרדכי (תרמ"ח - י"ז בתשרי תשי"ז), נמלט בשנת תרע"ג לארצות הברית לאחר שנודע לשלטונות שהוא עריק והקים חצר בניו יורק.
היה חתנו של רבי שלמה זלמינא מראשקוב.
רבי משה צבי (תר"נ - תשל"ב) בטולצ'ין, בסורוקה ולאחר מכן בפילדלפיה.
היה חתנו של רבי משולם זושא מקרילוביץ ובזיווג שני של רבי פייביש מזלישטשיק (בנו של רבי ברוך הגר מוויז'ניץ).
היגר לארצות הברית בשנת תרפ"ט והתיישב ברוקסברי (כיום חלק מבוסטון).
בנו היה הרב יצחק אשר טברסקי, חתנו של הרב יוסף דב סולוביצ'יק מבוסטון.
בנו של רבי חיים מאיר חודורוב (חתנו של רבי דוד), רבי מרדכי חודורוב (חתנו של רבי ברוך הגר מוויז'ניץ), כיהן כאדמו"ר מטאלנה-ויז'ניץ בבידוולה ובקולומיאה ולאחר מכן בניו יורק.
את מקומו מילא בנו רבי מנחם (מנדל) דוד (תרמ"ז - י"א באדר תש"מ) שכיהן כרב ברובע הברונקס.
בנו של רבי דוד מרדכי, רבי יוחנן, עלה לארץ לאחר בר המצוה בשנת תרפ"ו ולאחר כמה שנים חזר לארצות הברית.
למד בישיבת אוהל משה ובישיבת רבינו יצחק אלחנן.
התחתן בשנת תרצ"ד עם בתו של רבי משה לנגר מסטרטין טורונטו והתגורר במונטריאול שם החל לשמש באדמו"רות.
פעל למען הצלת יהודים בתקופת השואה.
לאחר השואה עלה שוב לישראל והקים בית מדרש בשכונת בית וגן.
נכדו של רבי יוחנן (בן חתנו הרב ישראל צבי וינברג) רבי יצחק מנחם וינברג משמש כאדמו"ר בירושלים.
בית מדרשו בשכונת נווה צבי בירושלים (בין שכונת הבוכרים לתל ארזה).
נינו (נכד חתנו ישראל צבי וינברג, בן חתנו רם (אפרים) מלכיאל), הרב אמיתי טברסקי, חתנו של רבי יעקב אלימלך רבינוביץ מביאלה פשיסחא אשדוד, משמש כאדמו"ר מטאלנא באשדוד.
הקים שם את מוסדות "תפארת יוחנן" לזכר סבו, וישיבה קטנה "מתיבתא דרבנו יוחנן".
אחיו הרב ישעיהו דוד מלכיאל, חתן הרב יצחק מאיר פלינטנשטיין, מכונה רב חסידי טאלנא בבית שמש.
בצפת קיים בית כנסת עתיק של חסידות טאלנא, ובו מתפללים כיום תושבים מקומיים ואורחים.
בבני ברק הוקם בית כנסת טאלנה על ידי שמואל שלזינגר, בהוראתו של רבי יוחנן, שרצה שיהיה בית כנסת סמוך לבית הקברות כדי שישמש את העולים לקברים.
רבי יוחנן התפלל בבית כנסת זה בסוף ימיו.
במקביל לרבי יוחנן מטולנא, כונה גם בן דודו הרב יצחק אשר טברסקי (נפטר 1997) כאדמו"ר מטאלנא בבוסטון.
בנו, הרב מאיר טברסקי מנהל שטיבל קטן של החסידות בריברדייל , בניו יורק.
שיטת החסידות מיוסדת על עבודת השם מתוך צניעות, כדרכה של חסידות צ'רנוביל.
בחסידות טאלנה היה דגש על עבודת השמחה.
אבי החסידות, רבי דוד, התבטא כי העצבות היא איסור חמור יותר מאשר איסור אשת איש, שכן האחרונה היא עבירה ידועה ומקובל לעשות עליה תשובה; לעומת זאת, השרוי במרה שחורה אינו רואה בכך חיסרון ואינו חושב לחזור בתשובה על כך.
חסידות טריסק היא חסידות ווהלינית (אז האימפריה הרוסית, כיום אוקראינה), ענף של בית צ'רנוביל.
אדמו"רי החצר כיהנו גם בפולין.
לפני מלחמת העולם השנייה היא הייתה חסידות גדולה בת כעשרים אלף חסידים.
כיום מכהנים מספר צאצאים של השושלת.
החסידות הוקמה על ידי רבי אברהם מטריסק (תקס"ו - ב' בתמוז תרמ"ט), בנו החמישי של רבי מרדכי מצ'רנוביל.
נישא לריקל, בתו של רבי יעקב אריה מקאוולא בנו של רבי מרדכי מנישכיז.
כיהן כמגיד ואדמו"ר בעיר טוריסק אחרי פטירת אביו בשנת תקצ"ז.
ספרו מגן אברהם הוא ספר יסוד של חסידות טריסק בפרט ושל חסידות צ'רנוביל בכלל.
חתניו של רבי אברהם היו: אחיינו רבי אפרים מרגליות (נכדו של השערי תשובה), רבי שמואל מקרילוביץ, אחיינו רבי ישראל בן רבי יצחק מסקווירא, אחיינו רבי מרדכי מקוריסטשוב וקרובו רבי דוד ממקארוב.
בנו הראשון של רבי אברהם היה רבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מטריסק.
התחתן בי"ג בסיוון ה'תר"ז עם חיה, בתו של דודו רבי דוד מטולנא.
אביו הסמיכו להנהיג חסידות בחייו, והיה שולחם אליו לעיתים קרובות הזכרות שיתפלל בעדם.
נפטר בד' בשבט ה'תרמ"ז בחיי אביו.
רבי יוסף בער סולובייצ'יק בעל הבית הלוי הספידו.
תורותיו ומכתביו נדפסו בספר "זיכרון מנחם נחום" (ירושלים ה'תשס"ה) על ידי צאצאו רבי יצחק דוד טווערסקי האדמו"ר מטריסק-טאלנא.
בנו השני היה רבי מרדכי טברסקי (המכונה ר' מאטעלע) מקוזמיר, חתן רבי אשר פרלוב מסטולין (מזיווגו הראשון).
סבל מנידודים רבים בהם וולדובקה, דומברוביץ, חלם, לובלין, קוזמיר וקילץ.
חיבר ספר בשם "מאמר מרדכי".
נפטר ללא צאצאים בח' בתמוז ה'תרע"ז.
את מקומו מילא אחיינו רבי ניסן יהודה לייב מקילץ, בן גיסו רבי דוד ממקארוב.
בנו השלישי היה רבי יעקב אריה לייב טברסקי מטריסק חתנו של רבי יוחנן טברסקי מרחמסטריווקא.
חתניו היו: קרובו רבי משה מסקווירא, אחיינו הרב נחום משה טברסקי רבה של קובל, רבי צבי אריה מאליק ו(בזיווג שלישי) רבי ישראל מויז'ניץ.
על פי גזירת ממשלת רוסיה נאלצו רבי מנחם נחום ואחיו רבי מרדכי מקוזמיר לנסוע מהעיר טריסק בסביבות שנת תרמ"ה.
רבי מנחם נחום עבר לעיר סלאוויטא, ואחר כך עבר לכפר קטלנה שליד בריסק שבליטא.
בניו של רבי מנחם נחום מטריסק היו:
רבי מרדכי זוסיא טברסקי (תר"כ - כ"ז באדר תרצ"ז) האדמו"ר מטריסק.
התחתן עם חוה גיטל בתו של רבי יצחק מבוהוש.
לאחר פטירת סבו רצו החסידים להכתירו לממלא מקומו (בהיותו נכדו הגדול) אך סירב ולאחר שנתיים בשנת תרנ"א עבר להוצלס (מחוז חרסון) ולאחר מספר שנים לבוהוש וליאסי.
חתניו היו: הרב אביגדור שור, רבי מנחם נחום מרגליות, האדמו"ר משטפנשט, רבי ישראל מסקאליה, רבי דוד מרדכי מטריסק שטפנשט ו (בזיווג ראשון-) רבי מרדכי השל מבני ברק ו (בזיווג שני-) רבי משה יהושע מבנדר.
תורותיו נדפסו בספר "נועם מרדכי" (ירושלים תשס"ה) על ידי נכדו רבי יצחק דוד טווערסקי האדמו"ר מטריסק-טאלנא.
בנו רבי דוד חתן דודו רבי ישראל שלום יוסף מבוהוש מילא את מקום חמיו לאחר פטירתו (יחד עם גיסו רבי מנדל פרידמן).
נפטר בחיי אביו בכ"ג בכסלו תרצ"ד.
רבי משה יהודה לייב (תרל"ג - כ' בתמוז תרצ"ז) האדמו"ר מחלם.
חתן דודו רבי מרדכי מקוריסטשוב ובזיווג שני של קרובו רבי פנחס מקונסטנטין.
כיהן בבסלוב ולאחר פטירת דודו רבי מרדכי מקוזמיר רבים מחסידיו פנו אליו ועל כן עבר לחלם.
מחבר הספר "אמרי מ"י" על בראשית ושמות, (ורשה תרצ"ח).
נקבר בקילץ, פולין באוהל דודו רבי מרדכי מקוזמיר.
בנו רבי אברהם מנחם נחום מילא את מקומו.
בתחילת מלחמת העולם השנייה היה בפינטשוב משם הועבר לקילץ יחד עם משפחתו.
בי"א באלול לקחו את אשתו ובניו למחנה השמדה.
בניו של רבי יעקב אריה:
רבי מנחם נחום מורשה (תרל"ד - תש"ב).
חתנו של קרוב משפחתו רבי מרדכי משפיקוב ובזיווג שני של דודו רבי ישכר דב מחודרוב.
היה ידוע בשם ה"והוא רחום רבי" מפני שהיה אומר "והוא רחום" בשני וחמישי בבכיות רבות, ורבים באו לשמוע אותו.
בנו הוא חוקר תולדות ישראל פרופ' יוחנן טברסקי.
רבי משה מרדכי מלובלין (תרל"ז - ח' באייר תש"ג) חתנו של קרוב משפחתו רבי ברוך מאיר מאזרניץ (נכדו של רבי אהרן מצ'רנוביל).
חיבר ספר בשם "אהל משה".
רבי דוד אהרון מז'וריק (תרמ"ב - תש"ג) חתן רבי יצחק מבוהוש.
כיהן בז'רקי (מתרס"ו) ובצ'נסטוחוב, פולין.
רבי זאב מקאוולה (- תש"ג), חתן קרובו רבי שלמה בן ציון מטשרנוביל.
שימש כאדמו"ר בווהלין והיה נוסע מעיירה לעיירה.
את ניגוני טריסק שהיו שרים החסידים בערב חג שבועות בעיירה הרוביישוב (שם נפטר הרבי מטריסק).
העלה על הכתב החזן אברהם שטוקהמר, ושלח את תוויהם למכון ייוו"א שבוילנא טרם השואה.
מרבית חסידי טריסק נספו בשואה.
צאצאי האדמו"רים המשיכו לכהן באדמו"רות בארץ ישראל, במערב אירופה ובארצות הברית.
רבי שלום יוסף טווערסקי, בנו של רבי מרדכי זוסיא, כיהן כאדמו"ר מטריסק בבורו-פארק שבארצות הברית.
נישא לבתו של רבי יהושע השיל ממונסטריץ', ולאחר שהיא נפטרה בפתאומיות כחודש לאחר החתונה, נישא בזיווג שני ליענטע רייזיל בתו של רבי יוסף דוד מבאזיליה (נכד רבי שמואל אשכנזי חתן רבי יצחק מאיר מזינקוב, ורבי יוסף דוד מאליק).
לאחר פוגרום בעיר פרוסקורוב בט"ו אדר א' תרע"ט, שבו נרצחו חמיו, חמותו, ושתי בנותיו, ברח לרומניה ומשם לבבורו פארק שבארצות הברית שם הקים את חצרו.
בשנת תרצ"ג עלה לישראל והתגורר בתל אביב, אך נאלץ לחזור לארצות הברית עקב מצבה הרפואי של הרבנית.
בזיווג שלישי נישא לאלמנתו של הרב יצחק טברסקי בן רבי מנחם נחום מטולנא טולטשין, נפטר בכ"ה בשבט תש"ח ונקבר בחלקת טריסק שבית הקברות בית דוד שבשכונת Elmont, קווינס, ניו יורק.
רבי שריהו יונה טווערסקי אדמו"ר מטריסק במונטריאול שבקנדה, נכדו של רבי שלום יוסף, נשוי לבתו של הרב יוחנן ואזנר ראב"ד סקווירא.
רבי יעקב אריה טווערסקי, בנו של רבי מרדכי זוסיא, כיהן כאדמו"ר מטריסק בבני ברק ובלונדון.
נולד בטריסק בט' באב תרמ"ד.
נישא לבלומה רייזיל בת דודו רבי פנחס מזינקוב.
לבש שטריימל עם כיפה מחודדת כמנהג בית רוז'ין.
לאחר פטירת חותנו בשנת תרע"ו מילא את מקומו ונסע לקבל סמיכה מרבי דוד מסקווירא.
בשנת תר"פ נודע לו שמתכוננים להגלותו לסיביר ונמלט לווינה ומשם לברלין.
הקים שם חצר חסידית עם בית הכנסת אורחים, מאפיית מצות ומקווה.
בשנות השואה אירח פליטים יהודיים מאירופה.
בחודש אב תשכ"ד עלה לישראל והתגורר בבני ברק עד לפטירתו בהושענא רבה תש"מ.
תורותיו ומכתביו נדפסו בספר "אמרי יעקב" (ירושלים ה'תשס"ה) על ידי נכדו רבי יצחק דוד טווערסקי האדמו"ר מטריסק-טאלנא.
רבי חיים מנחם אברהם טווערסקי ("מוניא") מטריסק (תרע"ה - תשע"א) היה חתנו של רבי לייביש הורוביץ-שטרנפלד מחנטשין.
רבי מרדכי זושא טווערסקי מטריסק (-כ"ב בשבט תשע"ה, 2015).
רבי פנחס טווערסקי מטריסק (י"ד באייר תרע"ו - ט"ז באב תשס"א) היה חתנו של הרב מנחם מנדל סנדרוביץ (חסידו של החקל יצחק מספינקא).
בבחרותו למד אצל רבי יהודה משה טיברג-דנציגר (לימים האדמו"ר מאלכסנדר) שהגיע ללונדון בשנת תרצ"א ושימש כרב בית המדרש טריסק.
לאחר מכן נסע לאנטוורפן שם למד אצל רבי בן ציון יהודה לייב מהורניסטייפול.
כשפרצה מלחמת העולם השנייה חזר ללונדון והיה לו לעזר בקבלת הפליטים מאירופה.
לאחר נישואיו שימש כרב בבית הכנסת הגדול "בית דוד" במזרח לונדון.
לאחר עליית אביו לישראל ניהל את בית הכנסת יחד עם אחיו הגדול שאותו היה מעריץ והיה שולח אליו לברכות.
רבי מנחם מנדל מתתיהו טווערסקי מטריסק, בנו של רבי פנחס.
רבי יצחק דוד טווערסקי מטריסק-טאלנא, בנו של רבי מנחם מנדל מתתיהו.
בשלהי שנת תשפ"א הקים את חצרו בעיר מאנסי שבארצות הברית.
רבי יצחק טווערסקי, מבני ברק.
אדמו"ר נוסף בשם טריסק היה רבי דוד מרדכי העשיל מטריסק שטפנשט בארצות הברית.
היה בנו של רבי יצחק מאיר העשיל (חתן רבי אפרים מרגליות ממאצ'יב חתן רבי אברהם מטריסק) ונכדו של רבי שמואל מקרילוביץ חתנו של רבי אברהם מטריסק.
היה חתנו של רבי פנחס מבורשא ובזיווג שני של קרובו רבי מרדכי זוסיא מטריסק יאס.
נפטר בכ"ב בטבת תשכ"ד, נקבר באוהל ויז'ניץ בבית הקברות שומרי שבת בבני ברק.
בשנות תשמ"ט החל לכהן בירושלים הרב משה מרדכי אייכינשטיין (בן הרב דב בער ר"מ באיתרי, בן הרב מנחם צבי אייכינשטיין גאב"ד סנט לואיס, חתנו של רבי משה מרדכי מטריסק).
חסידות זיכלין הייתה חסידות פולנית.
מייסד החצר היה רבי שמואל אבא מזיכלין, תלמידו של רבי פישלי מסטריקוב.
רבי שמואל אבא נולד בשנת ה'תק"ע.
אחר חתונתו היה אדמו"ר בלויביטש, לאחר שנתיים עבר לבודזאנוב, לאחר מכן עבר לזיכלין שם השתקע וייסד את חצירו.
מאות מיהודי הסביבה נהרו לזיכלין לרבי שמואל אבא.
רבי שמואל אבא נפטר בשנת תרל"ט.
בנו רבי משה נתנאל מילא את מקומו.
נולד בשנת תר"ד ונפטר בשנת תרע"ב.
רבי מנחם ידידיה נולד בשנת תרל"ב ונפטר בשנת ת"ש.
רבי חנוך סעדיה נולד בשנת תרמ"ה, כיהן בסטריקוב ונרצח בשואה.
רבי שמואל אברהם אבא מזיכלין, בנו של רבי מנחם ידידיה.
רבי משה נתנאל זיכלינסקי בנו השני של רבי סעדיה חנוך כיהן בחיי אביו כאדמו"ר מזיכלין בלודז'.
היה חתנו של רבי אריה לייבוש מטומשוב.
אחיו הגדול הרב אפרים מאיר גד זיכלינסקי, הוציא את הספר להב אש ובו תולדות רבי שמואל אבא ובנו רבי משה נתנאל.
חסידות וישניצא היא חסידות שמקורה בגליציה.
אבי השושלת היה רבי אריה לייב ליפשיץ, ה'אריה דבי עילאי', ששימש בין היתר ברבנות וישניצא (פולנית: Nowy Wiśnicz).
רבי אריה לייב ליפשיץ נולד בירוסלב בשנת תקכ"ז לרבי חיים אשר.
היה תלמידו של החוזה מלובלין.
נחשב לאחד מגדולי הדור ושימש ברבנות בקראשוב, שינאווא, וישניצא ובריגל.
היה חתן של רבי משה טייטלבוים מאוהעל וחמיו של רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא.
בווישניצא החל לנהוג באדמו"רות ורבים מצדיקי דורו נסעו אליו.
בנו רבי חיים דב מיאנוב, ונכדיו רבי טוביה ליפשיץ מבריגל (בן בנו רבי משולם זלמן) ורבי נטע ליפשיץ מווילפולי (בן בנו רבי אהרן) שימשו אחריו כאדמו"רים.
רבים מצאצאיו שימשו כרבנים בגאליציה.
רבי חיים דב בעריש בנו של רבי אריה לייב שימש כאדמו"ר בעיר יאנוב.
היה חתנו של רבי יוסף קעזיס רבה של יאנובה ושל חלם והאדמו"ר הראשון מחלם.
אחריו שימש בנו רבי יוסף זכריה מסליפוי.
היה חתנו של רבי יעקב מאפטא (בן רבי נחמיה בנו של רבי דוד מללוב) ששימש כרב בסליפוי.
אחר פטירת חמיו התמנה לאדמו"ר בסליפוי.
אחריו שימש בנו רבי אריה לייבוש מאפטא.
היה חתן רבי חיים מאיר מפינטשוב.
אחר פטירת אביו עבר למלא את מקומו באפטא.
במלחמת העולם הראשונה ברח לבודפשט ובשנת תרע"ח עלה לארץ ישראל.
רבי ישכר דוב ליפשיץ מאונגוואר נולד בשנת תרמ"ב.
היה חתנו של רבי אברהם שלום הלברשטאם האדמו"ר מסטרופקוב.
בשנת תרס"א התמנה לאדמו"ר ודיין באונגוואר.
בנו הראשון רבי ברוך אברהם שימש בחיי אביו כאדמו"ר.
היה חתן רבי אליעזר ליפא זילברמן רב בראצפרט.
בנו השני רבי יחזקאל שרגא ניצל מהשואה ועלה לארץ בשנת תש"ט.
בשנת תשי"ד מילא את מקום דודו רבי מנחם מנדל הלברשטאם מסטרופקוב.
ילדיו האחרים של רבי ישכר דוב היו רבי יוסף זכריה שנרצח בשואה וחתנו רבי נחמיה הורוביץ נכדו של רבי אברהם יעקב רב בפרוויזנא.
רבי יעקב מפוטילוטש, היה חתן רבי מנחם מנדל מפוטילוטש (בן רבי צבי נכד רבי אורי מסטרליסק).
שימש אחרי פטירת חמיו כאדמו"ר בפוטילוטש ולאחר מכן בראווה רוסקה.
רבי משה שלמה מטרנוב, שימש בחי אביו כאדמו"ר.
רבי טוביה ליפשיץ (י"ד בניסן תקפ"ה - ח' באדר תרע"ב) נולד לפריידא ולרבי משולם זלמן, רבה של בריגל.
היה חתנו של הרב ישראל יצחק ומרת צירל ברון מרדושיץ.
היה תלמידו של רבי חיים מצאנז.
מילא מקום אביו בבריגל וכיהן שם באדמו"רות.
חתנו רבי מנשה טייטלבוים (בן רבי נחום צבי מדרוהוביטש) שימש אחריו ברבנות בבריגל.
בנו של רבי מנשה, רבי נפתלי, התגורר בוויליאמסבורג וכונה האדמו"ר מבריגל.
רבי נתן נטע דוב ליפשיץ בנו של רבי אהרן זעליג, רבה של וישניצא.
היה חתנו של רבי שלמה זלמן מוויליפולי (תלמידם של רבי מאיר מאפטא ורבי נפתלי מרופשיץ), איתו נסע לרבי ישראל מרוז'ין ולשר שלום מבעלז.
שימש אחר פטירת חמיו כאדמו"ר בווילפולי.
כמו חמיו גם הוא הרבה לצום ולהסתגף.
נסע גם לרבי חיים מצאנז.
בנו רבי יצחק שימש אחריו כאדמו"ר בוויליפולי.
בן נוסף היה רבי אלתר שלמה זלמן מידלובה.
נכדו של רבי נטע, רבי משה ליפשיץ (נולד תרנ"ח), בן חתנו רבי דוד אריה בריזל, היגר לארצות הברית בשנות התר"פ ושימש כאדמו"ר בפילדלפיה.
בנו רבי נתן נטע יהודה (- ט' באייר תשע"ב, 1 במאי 2012) התגורר בירושלים והיה מכונה האדמו"ר מפילדלפיא.
חסידות ויסקוט-קרושנוביץ היא חסידות פולנית שנוסדה בראשית המאה ה-19 מייסדה היה רבי אברהם יוזפא לרמן מקונסקוולה.
רבי אברהם, המייסד, היה תלמידו של החוזה מלובלין, והיה נוסע אליו יחד עם חבריו רבי ישכר בר מרדושיץ ורבי יחזקאל מקוזמיר, החוזה מלובלין התבטא בשבחם שהם בבחינת , כלומר מלאכים.
רבי אברהם התגורר בעיירה קונסקוולה; בעיירה זו התקיימה החצר החסידית ובה כיהן כאדמו"ר.
נהג תעניות 35 שנה ברציפות.
השני בשושלת, היה בנו, רבי אליהו, אשר היה תלמידם של רבי מנחם מנדל מקוצק ורבי נח מקארוב.
בשנת תר"י התמנה לרב בפילוב, ואחר כך בויסקוט.
חיבר את ספרי השו"ת דבר אליהו ו-אזור אליהו על התורה.
השלישי, היה בנו, רבי אברהם יוזפא מויסקוט אשר נולד בשנת תרט"ז (1857).
אחרי פטירת אביו כיהן כאדמור בפילוב ובויסקוט.
חיבר את הספר חיי איברא - פירוש על התורה והש"ס.
הרביעי, היה בנו, רבי חיים מקרושנוביץ אשר נולד בשנת תרכ"ז (1867).
היה רב בדוברין (כיום דובז'ין על נהר ויסלה), פלוצק וקרושנוביץ (פולנית: Krośniewice).
היה מפורסם כגדול בתורה ובעל ידע ביבליוגרפי.
החמישי, היה בנו, רבי שמחה בונים מקרושנוביץ.
חסידות חלם היא חסידות פולנית.
מייסדה היה רבי יוסף קעזיס.
רבי יוסף קעזיס, בן רבי מרדכי היה תלמידו של החוזה מלובלין.
קעזיס היה נצר, בן אחר בן, של ב"ח וכן היה נצר של "פנים מאירות".
שימש כרב בלברטוב, יאנוב ובחלם.
חתנו היה רבי חיים דב מיאנובה.
רבי אריה לייב מטומשוב (הראשון), בנו של רבי יוסף, מילא את מקום אביו, נולד בשנת תקס"ה, היה חתנו של מאיר הלוי מאפטא בעל ה'אור לשמים'.
בשנת תרי"א עבר מחלם לטומשוב לובלסקי שם שימש גם כרב.
נסע לישראל פרידמן ולשלום רוקח מחסידות בעלזא אף אחרי ששימש כאדמו"ר.
בניו היו: רבי יוסף; ממלא מקומו רבי ישראל שמואל; רבי פנחס.
חתנו היה אחיינו רבי יעקב יוסף רובין מחסידות גלגוב.
רבי ישראל שמואל נייהוז, מילא את מקום אביו ברבנות ואדמו"רות טומשוב.
דברי תורתו נדפסו בקונטרס 'בנין מנחם'.
נפטר בצעירותו בי"ג באב תרכ"ט.
בניו היו: ממלא מקומו רבי מאיר יחיאל; רבי נחמן.
חתנו רבי יהושע השיל מבאלחוב.
נכד נוסף, רבי יהודה זונדל, בנו של רבי פנחס, שימש כאדמו"ר בלבוב.
אמו התחתנה בשנית עם רבי אורי מחסידות סאמבור שחינכו ומינהו לאדמו"ר, נרצח בשואה בלבוב.
רבי מאיר יחיאל נולד לרבי ישראל שמואל בשנת תרי"א.
בשנת תר"ל התמנה כאב"ד בסעלישץ.
אחר פטירת אביו כיהן כאדמו"ר ורב בטומשוב אך לאחר תקופה קצרה עזב והחל לכהן ברבנות ואדמו"רות בחלם.
בנו רבי ישראל שמואל מילא את מקומו.
היה חתנו של רבי מרדכי טברסקי מלויאב.
לפני מינויו לרב נספה בשואה.
רבי נחמן, היה רב בגרושקוב ולאחר מכן כיהן כמו"צ בטומשוב שם פתח בית מדרש עצמאי.
בנו רבי אריה לייבוש מטומשוב (השני) מילא את מקומו בטומשוב.
עם הכנסם של הנאצים לפולין נמלט לרוסיה שם נפטר.
חסידות חוסט היא חצר חסידית, ענף משושלת נדבורנא, אשר נוסדה במאה ה-19. האדמו"ר הראשון היה רבי ישראל יעקב מחוסט.
שורשי חסידות נדבורנא מגיעים עד לרבי מאיר הגדול מפרמישלאן תלמידו של הבעל שם טוב.
רבי מרדכי מנדבורנא היה דור חמישי לרבי מאיר הראשון מפרמישלאן.
ציווה שכל צאצאיו ישמשו באדמו"רות.
רבי ישראל יעקב לייפר, בנו הרביעי של רבי מרדכי, התיישב בעיר חוסט וניהל משם את חצירו.
היה חתנו של הרב ראובן פרנקל ממעליץ.
היה מפורסם במופתיו, והיה רושם מרשמי רפואה לחסידיו.
רבים מיהודי האזור נהרו אליו, אף אלו שלא היו חסידיו.
נפטר בט' באדר תרפ"ט (1929), ונקבר בבושטינה ליד אביו.
ארבעה מבניו שימשו כאדמו"רים, ביניהם ממשיכו רבי שמואל שמעלקע.
חתנו היה הרב שלום גינצבורג מסטורוז'ינץ, אביו של רבי מרדכי מחבר ספר תפארת מרדכי לתולדות רבי מרדכי מנדבורנא.
בדור השני, מילא רבי שמואל שמעלקע את מקום אביו בחוסט.
גדל אצל סבו רבי מרדכי מנדבורנא.
גם הוא כאביו היה מפורסם במופתיו.
היה מתפלל בהתלהבות, ונודע בפקחותו.
נפטר בכ"ז בסיוון תרצ"ד (1934) ונקבר בבושטינה עם אבותיו.
בנו ואחיו מילאו את מקומו.
אחיו רבי ישכר בער מחוסט, שימש גם הוא כאדמו"ר בחוסט, ואחר פטירת אחיו מילא את מקומו.
הנהיג את העדה בימי השואה.
נלקח לאושוויץ ונרצח במחנה בונה מונוביץ.
אחיו רבי ראובן חיים מויזער היה אדמו"ר בגרוסוורדיין.
נקרא הרבי מויזער על שם הרחוב בו גר.
אח נוסף, רבי דוד, גם הוא אדמו"ר בגרוסוורדיין.
בנו של רבי שמואל שמעלקע, רבי אהרן משה לייפר ניצל מהשואה והיגר לניו יורק.
היה חתנו של רבי ברוך פנחס רבינוביץ מסקאליע.
לפני המלחמה כיהן גם הוא כאדמו"ר בבודפשט.
תורותיו הועלו על הכתב, בספר 'תולדות אהרן משה'.
בספר מופיעות גם הנהגותיו וסיפור הצלתו בשואה.
בספרו הוא התייחס לשואה בטענה שלפיה דווקא החושך הלא טבעי מעיד על ההשגחה ודווקא הרוע החשוף מעיד על החוב המוסרי של היהודים בעולם.
נפטר בי"ז בטבת תשנ"א (1991) ונקבר בהר הזיתים.
חתנו היה הרב בנימין שיק, אב"ד טוקאי בפלטבוש.בניו התאומים מלאו את מקומו:
בנו הגדול רבי שמואל שמעלקא לייפער (ה'תש"ד, 1944 – כ"ט בשבט ה'תשפ"ג, פברואר 2023) היה האדמו"ר מחוסט ארצות הברית.
בבחרותו שימש את סבו האדמו"ר מסקאליע.
בצעירותו עבד כיהלומן, לאחר מכן כיהן כר"מ בישיבת גור.
אחר זמן פתח ישיבה בשם "תורת חסד".
לאחר פטירת אביו מילא את מקומו באדמו"רות בבורו פארק.
אחיו רבי ברוך פנחס לייפער מכהן כאדמו"ר בישראל.
הוא חתנו של הרב שמואל אלכסנדר אונסדרופר, ותלמידם של רבי שלמה מבאבוב ורבי שמעון נתן נטע בידרמן מלעלוב.
גר והקים בתי כנסת בעמנואל, בירושלים (בשכונות רמת שלמה וגבעת שאול), בבני ברק, באלעד ובבית שמש.
הוא פועל גם עם קהילת ביתא ישראל וריכז פרויקט עם זקני העולים מאתיופיה בבית שמש, שהתפללו בקביעות בבית מדרשו.
ערך והוציא את ספרו של אביו 'תולדות אהרן משה'.
הוציא תקליט בשם "שבת ויום טוב בחוסט".
בפברואר 2024 נעצר בשל חשד ליחסים אסורים עם קטינה.
אח נוסף הוא רבי ישראל יעקב המכונה אב"ד חוסט.
חתן רבי יוסף מנדבורנה ווערדאן.
רבי יעקב יוסף בנו של רבי ראובן חיים מויזער ניצל אף הוא וכיהן כאדמו"ר מאונגוואר בארצות הברית.
חתנו של רבי ישראל יעקב מחוסט היה רבי חיים שלמה לאווי, בנו של רבי אלימלך מטאהש.
רבי חיים שלמה נולד בשנת תר"נ.
לאחר פטירת חתנו נתמנה כממלא מקום חמיו בבית מדרשו, לפני מלחמת העולם השנייה היגר לארצות הברית וכיהן כאדמו"ר מטאהש-חוסט, אחר שאחיינו האדמו"ר מטאהש בקנדה רבי משולם פייש לאווי התבסס, הפסיק רבי חיים שלמה לקרוא לעצמו אדמו"ר מטהש והשתמש רק בשם חוסט.
נכדו (בן חתנו רבי צבי מאיר גינזבורג מנהל אגודת הרבנים בארצות הברית וראש בית הדין שלה) רבי משולם פייש גינזבורג (חתן רבי אהרן אריה כץ חתן רבי אליעזר טברסקי מפאלטישאן) ממלא את מקומו בבורו פארק, נחשב לדרשן גדול.
נכד אחר הוא רבי יעקב שמשון טירנואר מחוסט בן חתנו רבי יהודה טירנואר (רב בית הכנסת שומרי שבת בבורו פארק).
חסידות ויז'ניץ מונסי היא חצר חסידית, ענף של חסידות ויז'ניץ.
את הענף הקים רבי מרדכי הגר, בנו השני של רבי חיים מאיר הגר מוויז'ניץ.
מרכז החצר בעיירה מונסי שבמדינת ניו יורק.
החסידות מנתה כ-3,500 משפחות ב-2016, מתוכן כמה מאות בישראל.
בשנת תש"ו הגיע רבי מרדכי הגר להתגורר בארצות הברית לאחר שנשא את בת האדמו"ר מסקווירא הרב יעקב יוסף טברסקי.
אביו, רבי חיים מאיר הגר, מינה אותו לרב חסידי ויז'ניץ בארצות הברית.
הוא התגורר בוויליאמסבורג עד לשנת תשכ"ו, אז עבר למונסי עם עשרות משפחות חסידים.
הרב הגר היה בין האדמו"רים הראשונים במונסי, והוא עבר לשם כדי להתרחק מהעיר הגדולה.
בשנת ה'תשל"ב, לאחר שנפטר אביו, רבי חיים מאיר הגר, הוכתרו שני בניו לאדמו"רים.
רבי משה יהושע הגר הוכתר כממלא מקומו בהנהגת חסידות ויז'ניץ בישראל, ורבי מרדכי הוכתר לאדמו"ר בארצות הברית.
החסידים בישראל כינו אותו "האדמו"ר ממונסי", לעומת חסידי ארצות הברית שכינו אותו "האדמו"ר מוויז'ניץ" (ואת אחיו רבי משה יהושע "האדמו"ר מבני ברק").
תחת הנהגתו נפתחו מוסדות וקהילות בוויליאמסבורג, בבורו פארק, בלייקווד ובקייאמישא לייק שבהרי קטסקיל, שם פועלת גם ישיבה של החסידות, וכן בלונדון, ובמונטריאול.
בישראל יש לחסידות מוסדות בבני ברק, בבית שמש ובירושלים.
הדור השני בחסידות, בני ונכדי רבי מרדכי
עוד בחיי רבי מרדכי מונו בניו לרבנים של הקהילות של החסידות, כדי שבבוא היום יהיה לכל אחד מקום הנהגה משלו.
לאחר פטירתו בה'תשע"ח (2018) החלו, לפי הוראתו, שבעת בניו ונכדו (בן בנו הגדול) לשמש כאדמ"ורים באותן קהילות;
הרב ישראל (נולד ה' בתמוז ה'תשי"א), בנו השני, הוא ממלא המקום המרכזי, בחצר במונסי.
המונה כאלפיים חברי קהילה, קודם לכן שימש כרב הקהילה המקומית, "קהל תורת חיים ויז'ניץ", וכיד ימינו של אביו שם.
משמש גם כיושב ראש בוועדת הרבנים הכללי בעיר מונסי.
הרב מנחם מנדל (נולד ח' בניסן ה'תשי"ד), הוא האדמו"ר בקייאמישא לייק (גיברס) שבהרי קטסקיל שבניו יורק.
בעבר שימש כרב "קהל תורת חיים ויז'ניץ" במקום.
הקהילה מונה כמאה וחמישים משפחות.
בעבר פעלה במקום הישיבה של חסידות ויז'ניץ מונסי.
לאחר פטירת רבי מרדכי עברה הישיבה לנייאק, והבניינים בקיימישא לייק נמכרו למוסדות ויז'ניץ קיימישא לייק, ובמקום נפתחה ישיבה חדשה "בנין אבות" תחת הנהגתו של האדמו"ר מוויז'ניץ קיימישא ובהנהלת בנו הרב ישראל.
לחצר זו בית כנסת גם בעיר מונסי, בו מתפללים חסידי ויז'ניץ קיימישא הגרים בעיר.
כאביו, הוא מתנגד לכך שיצלמו אותו.
בשנת תש"פ, במהלך ביקור בישראל, החל ללבוש משקפי שמש כדי להסתיר את פניו.
בנו של רבי מרדכי, רבי יצחק יוחנן (נולד ח' באב ה'תשט"ו), מכהן כאדמו"ר מוויז'ניץ־ויליאמסבורג.
בצעירותו למד בישיבת ויז'ניץ בבני ברק, ושהה אצל סבו האדמו"ר רבי חיים מאיר הגר.
בשנת ה'תשל"ג נישא עם חיה מינדל, בתו של רבי משה הלבשטאם מקיוויאשד .
הוא כיהן כרב קהילת חסידי ויז'ניץ ("קהל תורת חיים ויז'ניץ") בוויליאמסבורג, שנוסדה כאמור על ידי אביו לפני שעבר למונסי, ולאחר פטירת אביו החל לכהן בה כאדמו"ר.
בשנת תש"פ נפתחה ישיבה בבלומינגראוו, בראשה עומד הרב חיים מאיר, בנו של האדמו"ר, וחתן דודו הרב ברוך שמשון הגר מוויז'ניץ בית שמש.
בהמשך התפתחה במקום קהילה והוקם שיכון לחסידי ויז'ניץ במקום, רב הקהילה הוא הרב חיים מאיר בן האדמו"ר.
ישיבה קטנה "אהבת ישראל" הוקמה בליברטי.
כמו כן קיים כולל של חסידי ויז'ניץ-ויליאמסבורג במונסי.
הקהילה בירושלים נוסדה בסביבות שנת ה'תש"מ, והיא התבססה על רבים מהנידחים שנזרקו מישיבת ויז'ניץ בתשכ"ג בעקבות סכסוך עם ראש הישיבה רבי משה יהושע שקיבל גיבוי מלא מאביו רבי חיים מאיר שלא הסכים ללחוץ את ידם של הנידחים.
ברבנות הקהילה עמד במשך כמה שנים הרב אליעזר זאב (נולד כ"ג בחשוון ה'תשי"ז), וכיום הוא מכהן בה כאדמו"ר, על אף שהוא מתגורר בבורו פארק.
הרב אליעזר זאב הוא עסקן רפואי ורב בית מדרש של החסידות בבורו פארק שבניו יורק, ובחגים הוא שוהה על פי רוב בקהילתו בירושלים.
בתשע"ט הונחה אבן הפינה ל"קריית וויזשניץ" בלייקווד הצפויה לעמוד תחת נשיאותו.
הרב דוד (נולד כ"ח בכסלו ה'תש"כ), חתנו של רבי משה טויב מקאלוב, הוא האדמו"ר בלונדון.
שימש בעבר רב "קהל אמרי חיים ויז'ניץ" המקומי, המונה כ-150 משפחות.
תחת נשיאותו תלמוד תורה, ישיבה קטנה וישיבה גדולה "בית ישראל".
במונטריאול שבקנדה מכהן הרב אהרן כאדמו"ר.
גם הוא שימש קודם לכן כרב "קהל אהבת ישראל ויז'ניץ" המקומי.
הקהילה בבית שמש היא קהילה צעירה יחסית, ומורכבת ברובה מבני הדור השני והשלישי של החסידים בבני ברק ובירושלים.
כאדמו"ר מכהן בה הרב ברוך שמשון (נולד ז' בשבט ה'תשכ"ד), צעיר בניו של רבי מרדכי וחתן בן דודו האדמו"ר רבי ישראל הגר.
הרב ברוך שמשון הוא ממלא המקום המרכזי בישראל.
בעבר היה רב הקהילה בבני ברק, ובהמשך עם הקמת הקהילה בבית שמש עבר אליה והמשיך לנהל את שתי הקהילות.
גם לאחר מינויו לאדמו"ר בבית שמש הוא מגיע מדי פעם לשבות בקרב בני קהילתו בבני ברק, וחתנו הרב ישראל טברסקי מכהן כרב הקהילה שם.
בשנת תשפ"ג נפתחה קהילה נוספת של חסידיו בבית שמש, בשכונת רמה ד'.
הרב שניאור זלמן ארנסטר, חתן האדמו"ר הרב ברוך שמשון, מכהן ברבנות הקהילה.
בשנת תשע"ו הוקמה ישיבה קטנה "אמרי חיים" בעיר ובשנת תש"פ נפתחה ישיבה גדולה "תורת מרדכי", בשכונת רמת אברהם.
ברבנות הקהילה בבורו פארק עמד הרב פנחס שלום, בנו הגדול של רבי מרדכי.
בנו, הרב יעקב יוסף הגר (נולד ב' בכסלו ה'תשכ"ט), מילא את מקומו ברבנות וכיום הוא מכהן שם כאדמו"ר.
מוסדות ויז'ניץ בורו פארק כוללים תלמוד תורה ובית ספר, ישיבה קטנה "אמרי חיים" בליברטי וישיבה גדולה בסטטן איילנד.
בנוסף לבית המדרש המרכזי, נמצאים בבורו פארק שני שטיבלאך נוספים של החסידות, באחד מהם מתפלל הרב אליעזר וולף, האדמו"ר מוויז'ניץ ירושלים (המתגורר בבורו פארק).
הרב יעקב יוסף טברסקי , נכדו הגדול של רבי מרדכי (בן חתנו הרב אברהם דב טברסקי, אב"ד רחמסטריווקה מונסי), מונה באלול תשע"ט לאדמו"ר מתולדות מרדכי בלייקווד.
גם הוא כיהן לפני כן כרב הקהילה.
בשנת תשפ"ה הקימו חסידיו קהילה ובית כנסת בירושלים.
רבי מרדכי הרבה לעורר בדרשותיו על ההתמדה בלימוד התורה, ודרש מכל החסידים ללמוד תורה לפחות שעתיים מדי יום, כולל ביום כיפור.
הנהיג שכל אחד מהחסידים יגיש לו מדי חודש רשימה של השעות שבהן למד בחודש הקודם.
האדמו"רים בניו של הרב מרדכי הכריזו לאחר פטירתו, לפי צוואתו, על סדר לימוד של דף גמרא ליום, בשם "מאמר מרדכי".
חסידות טמשוואר היא חסידות רומנית, ענף מחסידות נדבורנה.
למעשה שם החסידות ניתן רק בדור השלישי לחסידות ועד אז כונו האדמו"רים על שם מקום מגורם.
אבי השושלת הוא רבי יוסף לייפר, בנו של רבי ישכר בער מנדבורנה.
כינוי נוסף לחלק מהאדמו"רים מהמשפחה הזו: נדבורנה אראד.
רבי יוסף מבורשה אבי השושלת היה בנו של רבי ישכר בער לייפר (ר' בערטשע) מנדבורנה.
רבי יוסף סירב לשמש באדמו"רות ונכנע לאחיו רבי מרדכי לייפר.
היה מפורסם בשמירתו משיחת חולין.
לאחר פטירתו בניו החלו לשמש באדמו"רות.
רבי יששכר בער כיהן באונגוואר.
התיישב באונגוואר שהייתה עיר של מתנגדים אך הצליח לרכוש חסידים.
היה חתנו של הרב יעקב צבי וואלד אב"ד בורשה.
שלושת בניו כיהנו כאדמו"רים בחיי אביהם באונגוואר והקימו בתי כנסת משלהם, רבי מאיר, רבי חיים לייב ורבי ראובן מנחם.
חתנו של הרב חיים רסלר, דומ"צ בווסלוי, צאצא ל"בני יששכר".
בתו שרה נישאה לקרוב משפחתה רבי יוסף לייפר מנדבורנא-טמשוואר ראו להלן בבני רבי אהרן אריה.
רבי יחיאל כיהן ב (סלובקית: Michalovce).
היה חתנו של רבי צבי אלימלך רסלר (נכד רבי שמואל שפירא מפרמישלא בנו של הבני יששכר) נפטר בכ' תשרי תרפ"ט.
עשרים שנה לא אכל בשר.
רבי מאיר, מילא את מקום אביו במיהלוביץ.
היה מפורסם כבעל מופת וכסגפן.
היה לו בית כנסת גדול ובית הכנסת אורחים.
נרצח באושוויץ לאחר שראה את חמשת ילדיו נרצחים.
רבי לוי יצחק לייפער מנדבורנה-אראד-חיפה.
רבי אהרן אריה לייפער מנדבורנה-טמשוואר.
חתנו של רבי אלעזר אלימלך ולדמן מברדיוב.
כיהן בטמשוואר ולאחר מכן בירושלים.
חתנו רבי בערצ'י לייפר, כיהן בוושארהלי.
חתנו רבי יעקב רסלר, כיהן בביסטריץ.
שניים מבניו של רבי יחיאל ממיהלוביץ ניצלו מהשואה וכיהנו בישראל.
רבי לוי יצחק מנדבורנא אראד ורבי אהרן אריה מנדבורנא טמשוואר.
בניו של רבי אהרן אריה
רבי יוסף לייפער, נולד בשנת תרפ"א, כיהן כאדמו"ר בפתח תקווה.
נישא לשרה בתו של קרוב משפחתו רבי אהרן אריה לייפער מביסטריץ, שהגיעה לבית הוריו אחרי שניצלה מהשואה בגפה.
בשנת תש"נ עבר לבני ברק וקנה את בית המדרש הישן של חסידות באבוב ברחוב קוטלר פינת רחוב סוקולוב בבני ברק.
רבי יצחק (תש"ז - ד' בתמוז תשפ"א, 2021) מברדיטשוב בארצות הברית, חתנו של רבי מרדכי גולדמן האדמו"ר מזוויהל.
רבי חיים מטעמשוואר (נולד: י' באב תש"י, 1950), ממלא מקום אביו בבני ברק, חתנו של רבי יחיאל מיכל מיכלוביץ מזלוטשוב.
רבי יחיאל מנדבורנא פ"ת בני ברק (חתן הרב יעקב בן ציון רוטנר 'הרב מחליסה')
רבי יששכר בערצי לייפער האדמו"ר מהרי"ב מנדבורנא (חתן רבי אברהם אלתר פולק מבערגסאז)
רבי מאיר מדינוב בביתר עילית.
בנים נוספים הם: רבי בנימין - ראש כולל אור יוסף בירושלים (חתן דודו רבי יחיאל לייפער מטמעשוואר ירושלים),ור' אהרן אריה לייפער.
חתניו הם הרב ירמיה ניישלאס (בנו של רבי משה ניישלאס, רבו של שיכון סקווירא) ראש כולל לרבנים, הרב מנחם הורנצ'יק (נכדו של הרבי מלעלוב) ורבי אברהם רבינוביץ (בנו של רבי עקיבא רבינוביץ מפוריסוב).
רבי יחיאל לייפער מטמשוואר, נולד כ"ז באדר תרצ"א, היה חתנו של הרב נחמן פפירנא (סופר), עלה לירושלים לאחר פטירת אביו, במשך תקופה כיהן בבית מדרשו של אביו ברחוב חגי ולאחר מכן מכרו ופתח בית מדרש ברחוב עזרא, נפטר בכ' בשבט תש"ע.
ראש מכון עוז והדר ורב קהילת באר משה בעיר מונסי.
רבי יוסף, ממלא מקום אביו בירושלים.
חתנו של הרב אברהם צבי בעק רבה של מלבורן.
בין חתניו; הרב אברהם כהנא, ר"מ בישיבת סאטמר בירושלים, הרב יעקב כהנא (בנו של רבי משה מספינקא בני ברק) ר"מ בישיבת מכנובקא בעלזא ומקים תלמוד תורה 'נועם אלימלך', הרב משה קאהן, ראש ישיבת תולדות אהרן.
רבי יוסף מאיר מטמשוואר בורו פארק (-כ"ב בכסלו תשע"ט, 2018) חתן ר' יוסל שפירא מבני ברק ('ר' יוזל')
רבי חיים מטעמשוואר אלעד (חתן ר' נתן דוד רוזנבוים מזוטשקא)
רבי ישכר בער מטמשוואר ניו יורק
רבי לוי יצחק לייפער מטמשוואר-ירושלים (יחד עם אחיו רבי יחיאל).
נולד בט"ו באב תרפ"ט, נפטר י"ב באדר תשנ"ט.
רבי צבי הירש לייפער מפרמישלאן-אנטווערפן, נפטר כ"ז סיון תשנ"ג.
רבי לוי יצחק, בנו של רבי יחיאל ממיהלוביץ, כיהן כאדמו"ר מנדבורנה-אראד בחיפה.
כיהן באראד ולאחר מכן בחיפה.
נפטר בכ"א בתמוז תשכ"א ונטמן בירושלים.
היה חתנו של הרב מאיר ויסבלום מנדבורנה.
חתנו היה רבי ישכר בער מנדבורנה באניה ניו יורק.
רבי יחיאל לייפער (י"ג באדר תרצ"א, 1931 - י"ג באדר תשנ"ג, 1993), מילא את מקום אביו באדמו"רות נדבורנא אראד.
התגורר בירושלים והיה חתנו של הרב משה צבי מינצברג (בן הרב דוד מראשי חסידות אשלג).
בנו רבי יוסף (נולד: כ"ג בסיוון תשל"ו), הקים את החסידות בבית שמש, הוא בנה בית כנסת, מקווה ומפעיל במקום כוללי אברכים.
רבי דוד אלימלך (י"ד בטבת תרצ"ד, 1934 - ג' באייר תש"פ, 2020) בנו של רבי לוי יצחק אף הוא מכונה האדמו"ר מנדבורנא אראד בירושלים.
היה חתנו של הרב דוד שלמה אייכלר שהיה יו"ר הנהלת העדה החרדית.
בנו רבי לוי יצחק לייפער מילא את מקום אביו באדמו"רות נדבורנא אראד.
בנו רבי מאיר לייפער מילא את מקום אביו באדמו"רות נדבורנא אראד - רמת אלחנן.
חתנו של רבי משה טוביה גרינצוויג משב"ק מהר"א מבעלזא.
בנו רבי יחיאל לייפער מכהן כאדמו"ר ממיהאלאוויטץ בבית מדרשו של אביו בשכונת מאה שערים.
בנו רבי יוסף לייפער מילא את מקום אביו באדמו"רות נדבורנא אראד - ארצות הברית.
חתנו רבי משה רוזנבוים מסטניסלב ביתר.
רבי יוסף מאיר לייפער מברוקלין.
חסידות וְיֶלִיפּוֹלִי היא חסידות פולנית.
אבי החסידות היה רבי שלמה זלמן פרנקל.
רבי שלמה זלמן יוסף נולד בשנת תקס"ד.
היה תלמידם של רבי מאיר הלוי מאפטא ורבי נפתלי צבי הורוביץ מרופשיץ.
היה מסתגף וצם רוב ימיו.
נפטר בי"ג בכסלו תרי"ח בקרקוב.
בדור השני כיהנו במקביל בנו רבי אברהם פרנקל וחתנו רבי נטע ליפשיץ, רבי אברהם היה חתנו של רבי יעקב ממעליץ.
בדור השלישי כיהן בנו של רבי אברהם, רבי שלמה זלמן פרנקל (תרי"ז-י"ט בטבת תרצ"ח), כיהן כאדמו"ר גם בידלובה ובדמביץ שם נפטר.
במקביל כיהן רבי יצחק ליפשיץ, בנו של רבי נטע, כאדמו"ר בוויליפולי.
בדור הרביעי כיהנו בניו של רבי אברהם: