tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אוניברסיטת הרווארד ודיקה קמאני אוניברסיטת סטנפורד הארוקי וואטנבה אוניברסיטת טוקיו נורמן יו אוניברסיטת קליפורניה בברקלי 2023 דייוויד סימונס-דאפין לפיתוח טכניקות אנליטיות ומספריות ללימוד תיאוריות שדה קונפורמיות, כולל אלו המתארות את הנקודה הקריטית באדי נוזל ומעבר הפאזה העל-נוזל.
המכון הטכנולוגי של קליפורניה אנה גרסלינו לגילוי שיפורי ביצועים גדולים לחללים מוליכים-על ניאוביום, עם יישומים החל מפיזיקת מאיץ ועד התקני קוונטום.
פרמילאב האנס ברנין לפיתוח מערכי פינצטה אופטיים למימוש שליטה באטומים בודדים ליישומים במדעי המידע הקוונטי, מטרולוגיה ופיזיקה מולקולרית.
אוניברסיטת שיקגו מנואל אנדרס המכון הטכנולוגי של קליפורניה אדם מ.
קאופמן JILA קאנג-קואן ני אוניברסיטת הרווארד הנס פיכלר אוניברסיטת אינסברוק האקדמיה האוסטרית למדעים ג'ף תומפסון אוניברסיטת פרינסטון
פיסלון הפרס המהווה יצירת אמנות שנוצרה על ידי האמן הדני-איסלנדי אולאפור אליאסון, הוא כדור כסוף המעוצב בצורת "מערבולת מפותלת".
הצורה היא צורת טורואיד, או סופגנייה, הנובעת משתי קבוצות של ספירלות תלת מימד המשתלבות זו בזו.
ספירלות אלה נמצאות בטבע ונראות בקרנות בעלי חיים, בקונכיות נאוטילוס, במערבולות ואפילו בגלקסיות וחורים שחורים.
פרס פריצת דרך במדעי החיים מוענק לחוקרים במדעי החיים, המתמקדים במחלות שכרגע נחשבות חשוכות מרפא ובמחקרים מאריכי חיים.
מטרת הפרס לתת למדענים חופש רב יותר בעבודתם ואפשרויות להגיע להישגים גדולים יותר.
המיליארדר הרוסי יורי מילנר, העומד בראש חברת ההשקעות הרוסית דיגיטל סקיי טכנולוג'יס, שייסד בשנת 2012 את קרן הפרס לפיזיקה בסיסית, הוא היוזם של הרעיון להקמת קרן לפריצת דרך במדעי החיים.
מילנר גייס את מייסד פייסבוק, מארק צוקרברג ואת רעיתו פרסיליה צ'אן, את סרגיי ברין, המייסד השותף של גוגל ואת רעיתו אן וויקיקי, מייסדת החברה 23andMe, העוסקת בפיתוח ערכות בדיקת DNA וכן את ארט לווינסון.
צוות השופטים של הקרן כלל את מארק צוקרברג, רעייתו פריסיליה צ'אן, סרגיי ברין ורעייתו אן וויקיקי.
שווי הפרס הוא 3 מיליון דולר לכל זוכה (33 מיליון דולר בסך הכול, נכון לשנת 2013 בלבד).
בראש ועדת הפרס עומד ארתור לוינסון, יו"ר אפל.
הפרס הוענק לראשונה ב-2 בפברואר שנת 2013.
קרן הפרס היא ארגון ללא כוונת רווח.
הזוכים בפרס נבחרים על סמך השגי העבר שלהם.
סכום הפרס, הוא יותר מכפליים מפרס נובל.
חלוקת הפרס לא לוותה בטקס רשמי, כפי שנהוג בפרסי נובל.
אבל הזוכים של השנה יהיו אלה שיבחרו את המועמדים לשנה הבאה.
בשנה זו, הם מתחייבים להעניק ראיונות והרצאות בנושאי עבודתם.
"אנחנו מאמינים שלפרס יש הזדמנות לתת פלטפורמה למודלים חדשים של פילנתרופיה, כך שלאנשים בכל מקום יהיה סיכוי גדול יותר לעתיד טוב יותר", אמרה אן וויקיקי.
"אנחנו נרגשים לתמוך במדענים שחושבים בגדול, לוקחים סיכונים ומצליחים להשפיע באופן משמעותי על החיים שלנו".
יוזמי הפרס טוענים כי מטרתם היא "להסב את תשומת לב הציבור "לעבר המדענים שמקדישים את חייהם לקידום הידע האנושי.
המייסדים הדגישו כי אין שום סיבה שמדענים יקבלו פחות כבוד או תשומת לב מכוכבי קולנוע וספורט' והם מתכוונים לגייס עוד תורמים כדי שיהיו, יותר זוכים ויותר פרסים.
אין הגבלת גיל או כל הגבלה אחרת על מי שיכול לזכות.
וגם אין הגבלה על מספר הפעמים שאדם יכול לזכות בפרס.
אמר יו"ר אפל וחבר בצוות השופטים, כי "אם אתה איינשטיין, אז כנראה תזכה שלוש פעמים".
בסיס מדעי זה עומד בבסיס הטיפול מבוסס מעגל במחלת פרקינסון על ידי גירוי מוחי עמוק.
אוניברסיטת אמורי מייקל ניפ הול לגילוי מטרת רפמיצין (TOR) ותפקידו בבקרת גדילת תאים.
המרכז הביולוגי באוניברסיטת בזל רוברט סמואל לנגר לתגליות המובילות לפיתוח מערכות לשחרור תרופות מבוקרות וחומרים ביולוגיים חדשים.
המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס ריצ'רד ליפטון לגילוי גנים ומנגנונים ביוכימיים הגורמים ליתר לחץ דם.
בית הספר לרפואה באוניברסיטת ייל אלכסנדר ורשבסקי לגילוי גורמים גורמים מולקולריים קריטיים ותפקודים ביולוגיים של פירוק חלבונים תאיים.
המכון הטכנולוגי של קליפורניה 2015 עלים לואי בנביד לעבודת גילוי והחלוץ על פיתוח גירוי מוחי עמוק בתדירות גבוהה (DBS), שחולל מהפכה בטיפול במחלת פרקינסון.
אוניברסיטת ז'וזף פורייה צ'ארלס דייוויד אליס לגילוי שינויים קוולנטיים של חלבוני היסטון ותפקידם הקריטי בוויסות הביטוי הגנטי וארגון הכרומטין, לקידום ההבנה של מחלות החל ממומים מולדים ועד סרטן.
אוניברסיטת רוקפלר ויקטור אמברוס לגילוי עולם חדש של ויסות גנטי על ידי microRNA, סוג של מולקולות רנ"א זעירות המעכבות תרגום או מערערות יציבות מטרות mRNA משלימות.
בית הספר לרפואה באוניברסיטת מסצ'וסטס גארי רובקון בית החולים הכללי מסצ'וסטס ובית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד ג'ניפר דאודנה לרתום מנגנון עתיק של חסינות חיידקית לטכנולוגיה עוצמתית וכללית לעריכת גנומים, עם השלכות רחבות על פני ביולוגיה ורפואה.
אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, המכון הרפואי הווארד יוז והמעבדה הלאומית לורנס ברקלי עמנואל שרפנטייה מרכז הלמהולץ לחקר זיהומים ואוניברסיטת אומאו 2016 אדוארד בוידן וקרל דייזרות לפיתוח ויישום של אופטוגנטיקה - תכנות של נוירונים לביטוי תעלות יונים ומשאבות המופעלות באמצעות אור, כך שניתן יהיה לשלוט על פעילותם החשמלית באמצעות אור.
המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, אוניברסיטת סטנפורד והמכון הרפואי הווארד יוז ג'ון הארדי לגילוי מוטציות בגן החלבון העמילואיד (APP) הגורם למחלת אלצהיימר מוקדמת, קישור הצטברות של פפטיד בטא עמילואיד שמקורו ב-APP לפתוגנזה של אלצהיימר והשראת אסטרטגיות חדשות למניעת מחלות.
יוניברסיטי קולג' לונדון הלן הובס לגילוי וריאנטים גנטיים אנושיים המשנים את רמות והפצת כולסטרול ושומנים אחרים, ומעוררים גישות חדשות למניעת מחלות לב וכלי דם ומחלות כבד.
המרכז הרפואי הדרום-מערבי של אוניברסיטת טקסס והמכון הרפואי הווארד יוז סוונטה פבו לחלוציות ברצף הדנ"א העתיק וגנום קדום, ובכך להאיר את מקורותיהם של בני האדם המודרניים, את היחסים שלנו לקרובי משפחה שנכחדו כמו ניאנדרטלים, ואת התפתחות האוכלוסיות והתכונות האנושיות.
מכון מקס פלאנק לאנתרופולוגיה אבולוציונית 2017 סטיבן אלדג' להבהרת האופן שבו תאים אוקריוטים חשים ומגיבים לנזק ב-DNA שלהם ומספקים תובנות לגבי התפתחות וטיפול בסרטן.
בריגהאם אנד וימנ'ס הוספיטל, בית הספר לרפואה באוניברסיטת הרווארד והמכון הרפואי הווארד יוז הארי נולר על גילוי מרכזיות ה-RNA ביצירת המרכזים הפעילים של הריבוזום, המנגנון הבסיסי של סינתזת החלבון בכל התאים, ובכך מחבר את הביולוגיה המודרנית למקור החיים ומסביר גם כמה אנטיביוטיקה טבעית משבשת את סינתזת החלבון.
אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז רואל נוס למחקר חלוצי על מסלול ה-Wnt, אחת ממערכות האיתות הבין-תאיות המכריעות בפיתוח, סרטן וביולוגיה של תאי גזע.
אוניברסיטת סטנפורד והמכון הרפואי הווארד יוז יושינורי אוסומי להבהרת אוטופגיה, מערכת המיחזור בה משתמשים התאים ליצירת חומרים מזינים מרכיבים בלתי חשובים או פגומים משלהם.
המכון הטכנולוגי של טוקיו הודא זוע'בי לגילויים של הגורמים הגנטיים והמנגנונים הביוכימיים של אטקסיה ספינוקרבלרית ותסמונת רט, ממצאים שסיפקו תובנה לפתוגנזה של מחלות ניווניות ונוירולוגיות.
ביילור קולג' לרפואה, בית החולים לילדים בטקסס והמכון הרפואי הווארד יוז 2018 ג'ואן קורי לגילוי האופן שבו צמחים מייעלים את צמיחתם, התפתחותם ומבנה התא שלהם כדי להפוך את אור השמש לאנרגיה כימית.
מכון סאלק למחקרים ביולוגיים והמכון הרפואי הווארד יוז פטר וולטר להבהרת תגובת החלבון שנפרשה, מערכת בקרת איכות תאית המאתרת חלבונים נפרשים הגורמים למחלות ומכוונת את התאים לנקוט באמצעים מתקנים.
אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו והמכון הרפואי הווארד יוז קאזוטושי מורי להבהרת תגובת החלבון שנפרשה, מערכת בקרת איכות תאית המאתרת חלבונים נפרשים הגורמים למחלות ומכוונת את התאים לנקוט באמצעים מתקנים.
אוניברסיטת קיוטו קים נסמית' להבהרת המנגנון המתוחכם המתווך הפרדה מסוכנת של כרומוזומים משוכפלים במהלך חלוקת התאים ובכך מונע מחלות גנטיות כגון סרטן.
אוניברסיטת אוקספורד דון קליבלנד להבהרת הפתוגנזה המולקולרית של סוג של ALS תורשתי, כולל תפקיד הגליה בניוון עצבי, והקמת טיפול באוליגנוקליאוטידים נגד חושים במודלים של בעלי חיים של ALS ומחלת הנטינגטון.
אוניברסיטת קליפורניה בסן דייגו 2019 פרנק בנט לפיתוח טיפול יעיל באוליגנוקליאוטידים אנטי-סנס לילדים עם מחלה ניוונית ניוונית בעמוד השדרה ניוון שרירים.
יוניס פרמצבטיקה אדריאן רוברט קריינר לפיתוח טיפול יעיל באוליגנוקליאוטידים אנטי-סנס לילדים עם מחלה ניוונית ניוונית בעמוד השדרה ניוון שרירים.
מעבדת קולד ספרינג הארבר אנגליקה אמון לקביעת ההשלכות של אנואפלואידיות, מספר כרומוזום לא תקין הנובע מהפרדה שגויה של כרומוזום.
המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס קזיהוי זינוג לגילוי מבנים נסתרים בתאים על ידי פיתוח הדמיה ברזולוציית-על - שיטה החורגת מגבול הרזולוציה המרחבית הבסיסית של מיקרוסקופ אור.
אוניברסיטת הרווארד והמכון הרפואי הווארד יוז ג'יג'יאן צ'ן להבהרת האופן שבו ה-DNA גורם לתגובות חיסוניות ואוטואימוניות מבפנים התא באמצעות גילוי האנזים החושש DNA cGAS.
המרכז הרפואי הדרום-מערבי של אוניברסיטת טקסס והמכון הרפואי הווארד יוז 2020 ג'פרי פרידמן לגילוי מערכת אנדוקרינית חדשה שדרכה רקמת השומן מאותתת למוח לווסת את צריכת המזון.
אוניברסיטת רוקפלר והמכון הרפואי הווארד יוז פרנץ-אולריך הרטל לגילוי פונקציות של מלווים מולקולריים בתיווך קיפול חלבונים ומניעת צבירת חלבונים.
מכון מקס פלאנק לביוכימיה ארתור הורוויץ' לגילוי פונקציות של מלווים מולקולריים בתיווך קיפול חלבונים ומניעת צבירת חלבונים.
בית הספר לרפואה באוניברסיטת ייל והמכון הרפואי הווארד יוז דייוויד ג'וליוס לגילוי מולקולות, תאים ומנגנונים העומדים בבסיס תחושת הכאב.
אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו וירג'יניה מן-יי לי לגילוי אגרגטי חלבון TDP43 בדמנציה פרונטוטמפורלית וטרשת לרוחב האמיוטרופית, וגילוי כי צורות שונות של אלפא-סינוקליין, בסוגי תאים שונים, עומדות בבסיס מחלת פרקינסון ואטרופיית מערכת מרובה.
אוניברסיטת פנסילבניה 2021 דייוויד בייקר לפיתוח טכנולוגיה שאפשרה תכנון של חלבונים שטרם נראו בעבר בטבע, כולל חלבונים חדשים שיש בהם פוטנציאל להתערבות טיפולית במחלות אנושיות.
אוניברסיטת וושינגטון והמכון הרפואי הווארד יוז קתרין דולאק על פירוק ההתנהגות המורכבת של ההורות לרמת סוגי התאים וחיווטם, והוכחת כי המעגלים העצביים השולטים בהתנהגויות הורות ספציפיות לגברים ולנשים ספציפיים קיימים בשני המינים.
אוניברסיטת הרווארד והמכון הרפואי הווארד יוז יוק מינג דניס לו לגילוי ש-DNA עוברי קיים בדם האימהי ויכול לשמש לבדיקה טרום לידתית של טריזומיה 21 והפרעות גנטיות אחרות.
האוניברסיטה הסינית בהונג קונג ריצ'רד יואל להבהרת מסלול בקרת איכות המנקה את המיטוכונדריה הפגועה ובכך מגן מפני מחלת פרקינסון.
המכונים הלאומיים לבריאות 2022 ג'פרי קלי להבהרת הבסיס המולקולרי של מחלות נוירודגנרטיביות ומחלות טרנסטיריטין לבביות, ולפיתוח טפמידיס, תרופה שמאטה את התקדמותן.
מכון סקריפס למחקר קטלין קריקו להנדסת טכנולוגיית RNA שונה שאיפשרה פיתוח מהיר של חיסונים יעילים ל-COVID-19. ביונטק ואוניברסיטת פנסילבניה דרו וייסמן אוניברסיטת פנסילבניה שנקר בלסוברמנין לפיתוח שיטה חזקה ובמחיר סביר לקביעת רצפי DNA בקנה מידה עצום, אשר שינתה את העיסוק במדע וברפואה.
אוניברסיטת קיימברידג' דייוויד קלנרמן אוניברסיטת קיימברידג' פסקל מאייר אלפאנוסוס 2023 קליפורד פ.
ברנגווין על גילוי מנגנון בסיסי של אורגניזם תאי המתווך על ידי הפרדת פאזה של חלבונים ו-RNA לטיפות נוזל חסרות קרום.
אוניברסיטת פרינסטון מכון הווארד יוז לרפואה המעבדה לביולוגיה ימית אנתוני א.
היימן מכון מקס פלנק לביולוגיה מולקולרית של תאים וגנטיקה דמיס חסאביס לפיתוח שיטת AI למידה עמוקה המנבאת במהירות ובדייקנות את המבנה התלת־ממדי של חלבונים מרצף חומצות האמינו שלהם.
ג'מפר DeepMind עמנואל מיגנוט על הגילוי שנרקולפסיה נגרמת על ידי אובדן אוכלוסייה קטנה של תאי מוח המייצרים חומר מקדם ערות, מה שסלל את הדרך לפיתוח טיפולים חדשים להפרעות שינה.
בית הספר לרפואה באוניברסיטת סטנפורד מאסאשי יאנאגיסאווה אוניברסיטת צוקובה
פרס קיוטו הוא פרס יפני בינלאומי המוענק מדי שנה, מאז שנת 1985, לתורמים משמעותית לשיפור מדעי, תרבותי, ורוחני של האנושות.
דומה במהותו לפרס נובל וניתן בשלוש קטגוריות: טכנולוגיה מתקדמת, מדע ואמנות ופילוסופיה.
קרן אינאמורי , שנוסדה על ידי קזואו אניאמורי , מחלקת את הפרסים הניתנים לא רק לאלה המייצגים את הבכירים מתחומם, אלא גם למי שתרמו לאנושות בעבודתם.
הפרס נחשב לאחד מהפרסים היוקרתיים בתחומים שבאופן מסורתי אינם קיימים בקטגוריות פרס נובל, ועל כן זכה לכינוי "המקבילה היפנית לפרס נובל".
חתני וכלות הפרס הם אנשים ולא ארגונים (אדם אחד לכל קטגוריה).
עם זאת, במקרים מיוחדים פרס בודד עשוי להיות משותף בין יותר מאדם אחד.
הבחירה נעשית ללא קשר ללאום, גזע, מין, גיל, או דת.
ולמקבלי הפרס מוענקים תעודה, מדליית זהב 20 קראט, ופרס כספי בגובה של 100 מיליון ין (כ-927,400 דולר) לכל קטגוריה.
בכל קטגוריה קיימים ארבעה תחומי דעת ספציפיים מתוכם נקבעים מדי שנה מקבלי הפרס, בכל קטגוריה מחולק פרס אחד בלבד.
המועמדים לפרס מתמנים על ידי הממנים הרשמיים, שנבחרים מדי שנה על ידי קרן אינאמורי, מבין הרשויות המקומיות והבינלאומיות המוכרות.
הבחירה נעשית בשלושה שלבים, במהלכם פועלות ועדות נפרדות עבור כל תחום דעת בכל קטגוריה, בנוסף לוועד הפועל של הפרס.
לאחר מכן, במהלך חודש יוני מכריזים על חתני וכלות הפרס, ובחודש נובמבר של אותה השנה מתקיים טקס הענקת הפרסים.
גם בפרס זה, שיעור מקבלי הפרס ממוצא יהודי הוא מעל 20 אחוז, בדומה לפרס נובל.
פרס קפלן הוא פרס ישראלי הניתן על התייעלות והעלאת פריון העבודה.
הפרס נוסד בשנת 1954 ונקרא על שמו של אליעזר קפלן, שר האוצר הראשון של מדינת ישראל.
את הזוכים בפרס קבעה ועדה בראשות מנהל המכון לפריון העבודה והייצור, ואת הפרס העניק לזוכים שר העבודה.
במשך שנים רבות חולק הפרס כחלק משבוע פריון הייצור.
סא"ל יוסף רום רומנובסקי מספנת חיל הים על השיפוץ הראשון הגדול של צוללת בארץ ומחשוב בתהליך השיפוץ.
חמת ארמטורות ויציקות (1957), על העלאת הפריון במחלקת המסמרים.
בויאר (1958), על שירות יוצא דופן לישראל, ברכישת איגרות חוב ממשלתיות בישראל.
יוסף חי לוי נחום (1961), על תרומתו לתחום שימור המזון.
יעקב מינס (1967), על ייעול המכונות והגדלת התפוקה במפעל העץ.
איתן זהבי (1968) על פיתוח גלגלי הבלון.
שמעון קליר (1969) ראש צוות התכנון וההקמה של מפעל ארגמן על הסבת מחלקת צביעת החוטים של המפעל לתהליכים אוטומטיים.
מרדכי קיקיון, על הקמת מרכז המחשוב של רפא"ל.
דרור בן-דוד על פיתוח מערכות תיב"מ.
דב אשכול על פיתוח תיירות בגליל (1974)
נלו רובין (1988) על פריון עבודה
אפי רוזנצויג, שמואל קרן (1989) הקמת מפעל טמבור בעכו.
עדי אלדר (1994), על מצוינות בקליטת תושבים ועולים חדשים בכרמיאל.
מאיר אביטל (1995), על מצוינות בניהול, יצירתיות ומקוריות, פיתוח טכנולוגיה מתקדמת, הישגים במחקר ובביצוע.
פרס פרשיה שימל ניתן על ידי האגף לארכאולוגיה במוזיאון ישראל לחוקרים על תרומתם לארכאולוגיה של ארץ ישראל וארצות המקרא.
הפרס נוסד ב-1979 על ידי אספן העתיקות והנדבן האמריקני נורברט שימל (Norbert Schimmel) לזכר אימו.
פרס פרש הברונזה (מאנגלית: Bronze Wrangler) או בקיצור פרש הברונזה הוא פרס שנתי שמוענק על ידי המוזיאון הלאומי לבוקרים ולמורשת המערב.
הפרס מוענק לסרטים, סדרות טלוויזיה, ספרות ומוזיקה בנושא המערב הפרוע ובוקרים.
הפרס הוענק לראשונה בשנת 1961. הפרס מעוצב בצורת בוקר יושב על סוס ועשוי מברונזה.
את הפרס עיצב האומן ג'ון פרי.
תוכנית טלוויזיה עובדתית (הוענק בשנים 1961 - 1989)
יצירה מוזיקלית מערבית יוצאת דופן
אלבום מוזיקלי מערבי מסורתי יוצא דופן
פרס קמואש (בפורטוגזית: Prémio Camões) הוא הפרס הספרותי היוקרתי ביותר בעולם הדובר פורטוגזית.
הפרס, הקרוי על שמו של המשורר לואיש דה קמואש, מוענק כל שנה, החל מ-1989, במשותף על ידי מוסד הספרייה הלאומית של פורטוגל ומשרד התרבות של ברזיל.
פרס פתאל הוא פרס בתחום חקר המשפט, המוענק מדי שנה על ידי הפקולטה למשפטים באוניברסיטת חיפה, לזכרו של עורך הדין יוסף פתאל.
הפרס מוענק מדי שנה, בתחום מסוים בחקר המשפט שנקבע מראש על ידי ועדת ההיגוי של הפרס.
הוא מוענק לחוקר ישראלי מצטיין, אשר גילו אינו עולה על 50, על סמך ההישגים האקדמיים של המועמד והצטיינות במחקר.
ועדת הפרס, הבוחרת מדי שנה את הזוכה, מורכבת מחברי סגל מחמש הפקולטות למשפטים של האוניברסיטאות בישראל.
הבחירה נעשית על בסיס מצוינות אקדמית, כפי שזו באה לידי ביטוי בפעילות האקדמית של החוקר, ובכלל זה התרומה המשמעותי והחדשנות לקידום השיח והידע המשפטי בתחום הנבחר.
בשנת הלימודים תשע"ד (2013-2014) הפרס ניתן בתחום המשפט הציבורי לפרופ' ברק מדינה
בשנת הלימודים תשע"ה (2014-2015), הפרס ניתן בתחום דיני החיובים לפרופ' רונן פרי ופרופ' אהוד גוטל
בשנת הלימודים תשע"ו (2015-2016) הפרס ניתן לפרופ' אורן גזל-אייל, על מחקריו בתחום חקר משפט וחברה ומחקר אמפירי של המשפט
בשנת הלימודים תשע"ז (2016-2017) הפרס ניתן בתחום סדרי הדין ויישוב סכסוכים לפרופ' יששכר רוזן-צבי ולפרופ' מיכל אלברשטין.
בשנת הלימודים תשע"ח (2018-2017) הפרס ניתן בתחום המשפט הפלילי (מהותי ודיוני) לפרופ' טליה פישר ולפרופ' באדי חסייסי.
בשנת הלימודים תשע"ט (2019-2018) הפרס ניתן בתחום המשפט המסחרי לפרופ' אהוד קמר.
בשנת הלימודים תש"פ (2020-2019) הפרס ניתן בתחום משפט, טכנולוגיה וקניין רוחני לפרופ' טל ז'רסקי
בשנת הלימודים תשפ"א (2021-2020) הפרס ניתן בתחום התיאוריה של המשפט לפרופ' דוד אנוך ופרופ' יובל פלדמן
בשנת הלימודים תשפ"ב (2021-2022) הפרס ניתן בתחום חיי אדם וקהילתו: משפט ורווחה, משפט ודת לפרופ' הילה שמיר וד"ר אריאן ברזילי-רנן
בשנת הלימודים תשפ"ג (2022-2023) הפרס ניתן בתחום מקורות ההיסטוריים של המשפט הישאלי לפרופ' אורנה אלייגון דר וד"ר איילת הופמן ליבזון
בשנת הלימודים תשפ"ד (2023-2024) הפרס ניתן בתחום המשפט הבינלאומי ובכללו משפט בינ"ל פרטי, דיני מלחמה, משפט בינלאומי הומניטארי, בינ"ל פרטי, משפט על- לאומי, סחר בינ"ל, דיני אמנות, משפט כלכלי בינ"ל, משפט בינ"ל פלילי, טריבונאליים בינ"ל, דיני סביב ואקלים בינ"ל לפרופ' איתמר מן כהנוביץ וד"ר סיון שלמה-אגון
פרס קלייסט הוא פרס ספרותי גרמני.
הפרס הוענק לראשונה בשנת 1912, לרגל מאה שנה למותו של היינריך פון קלייסט.
פרס קלייסט היה הפרס הספרותי החשוב ביותר של רפובליקת ויימאר.
הפרס הוענק מדי שנה עד שהענקתו הופסקה בשנת 1933.
הפרס נוסד על ידי אגודת Kleist-Stiftung שמושבה בברלין.
הפרס יועד למשוררים בשפה הגרמנית, שעוררו השראה אך סבלו מחסרון כיס.
בשנת 1985 חודשה הענקת הפרס.
כיום נלווה לפרס סכום כספי של 20,000 אירו.
פרס קלינגה הוא פרס המחולק על ידי אונסק"ו מאז שנת 1952 לאישים שתרמו לפופולריזציה של המדע והנגשת ידע מדעי לקהל הרחב.
זוכי הפרס הם אישים אשר השתמשו באמצעי תקשורת, ספרים, סרטים, הרצאות, שידורי רדיו וטלוויזיה, להנגשת הידע המדעי לקהל הרחב והדגשת חשיבות המדע לקידום האנושות.
רבים מהזוכים היו מדענים, אולם היו גם עיתונאים, מורים וסופרים שזכו בפרס.
בשנים זוגיות הוא מחולק בניו דלהי ובשנים אי זוגיות הוא מחולק בחגיגות יום המדע העולמי שחל בתאריך 14 במרץ שהוא גם יום הפאי ויום הולדתו של אלברט איינשטיין.
מועמדים לפרס מוצגים על ידי המדינות החברות באונסק"ו, כאשר כל מדינה רשאית להמליץ על מועמד אחד לקבלת הפרס.
הזוכה נבחר על ידי מנכ"ל אונסק"ו על פי המלצת ועדה מייעצת בת ארבעה חברים, הכוללת שלושה נציגים של המדינות החברות באונסק"ו על פי חלוקה גאוגרפית, ונציג של קרן קלינגה.
פרס קוולי (בנורווגית: Kavliprisen; באנגלית: Kavli Prize) הוא פרס בין-לאומי המוענק על ידי קרן קוולי בשיתוף עם האקדמיה הנורווגית למדעים ואמנויות ומשרד החינוך והמחקר הנורווגי.
כל שנה שנייה מוענקים שלושה פרסים על עבודה מדעית מצטיינת בתחומים: אסטרופיזיקה, ננוטכנולוגיה ומדעי המוח.
הפרס נוסד ב-2005 והוענק לראשונה, על ידי הוקון, נסיך נורווגיה ב-2008. הפרס כולל מגילת הוקרה, מדליית זהב, ומענק כספי של מיליון דולר (אם יש יותר מזוכה אחד המענק מתחלק בין הזוכים).
המטרות העיקריות של הפרסים הם:
לכבד מדענים יצירתיים בעלי הישגים יוצאי דופן
לקדם הבנה ציבורית של המדענים ועבודתם
לטפח שיתופי פעולה בינלאומיים בין מדענים
האקדמיה הנורווגית למדעים ממנה שלוש ועדות לשלושת הפרסים, מנהלת את תהליך הבחירה ומכריזה על זוכי הפרסים.
קונסורציום בינלאומי של חמישה מדענים יושב בכל ועדה לבחירת זוכי פרס קוולי בכל תחום.
חברי הוועדות הם מדענים בינלאומיים מובילים בתחומי האסטרופיזיקה, הננוטכנולוגיה ומדעי המוח ונבחרים על ידי האקדמיה הנורווגית למדעים, על סמך המלצות שנעשו על ידי שש האקדמיות הבאות:
אסטרופיזיקה - פרס קוולי באסטרופיזיקה מוענק על הישג יוצא מן הכלל בקידום הידע וההבנה של מקורו, האבולוציה, מבנהו והרכבו של היקום.
תחומי המחקר כוללים את תחומי הקוסמולוגיה, אסטרופיזיקה, אסטרונומיה, מדע פלנטרי, פיזיקה סולארית , מדעי החלל, אסטרוביולוגיה, מכשור אסטרונומי ואסטרופיזי ואסטרופיזיקה חלקיקית,.
ב-29 במאי 2008, האקדמיה הנורווגית למדעים והאיגוד האסטרונומי הבינלאומי הסכימו לשתף פעולה בפרסי קוולי העתידיים באסטרופיזיקה.
החל משנת 2010, האיגוד האסטרונומי הבינלאומי והאקדמיה הנורווגית למדעים משתפים פעולה בבחירת חברי ועד פרס קוולי לאסטרופיזיקה על מנת להקים ועדת פרס מאוזנת ביחס לתחומים השונים של האסטרופיזיקה.
האקדמיה הנורווגית למדעים נישארה אחראית על הכרזת הפרס ומינוי הזוכים.
ומקבלת ייעוץ מקרן קוולי ומהאיגוד האסטרונומי הבינלאומי.
פרס קוולי באסטרופיזיקה פתוח למועמדים יחידים ולקבוצות שתרמו למחקר באסטרופיזיקה.
ננוטכנולוגיה - מדע בקנה מידה אטומי.
קרן קוולי תומכת במחקר חלוצי שמטרתו הבנת המיקרו-יקום ויצירת חומרים, מכונות וחומרים חדשים המועילים לאנושות.
פרס קוולי במדעי הננו מוענק על הישג יוצא מן הכלל במדע ויישום התכונות הפיזיקליות, הכימיות והביולוגיות הייחודיות של מבנים ומערכות אטומיות, מולקולריות, מקרומולקולאריות ותאיות המתבטאות בסולם הננומטר.
תחומי המחקר כוללים את תחומי הרכבה עצמית מולקולרית, ננו-חומרים, מכשור ננומטרי, ננוביוטכנולוגיה, סינתזה מקרומולקולרית, מכניקה מולקולרית ונושאים קשורים.
מדעי המוח - קרן קוולי תומכת במחקר מדעי על התוצר המורכב והמתקדם ביותר של הטבע - המוח האנושי.
פרס קוולי במדעי המוח מוענק על הישג יוצא מן הכלל בקידום הידע וההבנה של המוח ומערכת העצבים, תחומי המחקר כוללים את תחומי מדעי המוח המולקולריים, מדעי המוח הסלולריים, מדעי המוח במערכת, נוירוגנטיקה, מדעי המוח ההתפתחותיים, מדעי המוח הקוגניטיביים, מדעי המוח החישוביים והיבטים הקשורים למוח ולמערכת העצבים.
פאנלים מכובדים אלה של ביקורות מדענים בינלאומיים ממליצות על זוכי הפרסים על בסיס תהליך מועמדויות.
פרס קושוט (בהונגרית: Kossuth díj) הוא הפרס הגבוה ביותר בהונגריה להכרה ביצירה ובטיפוח של התרבות ההונגרית.
הפרס נקרא על שמו של לאיוש קושוט.
הפרלמנט ההונגרי ייסד את הפרס בשנת 1948. מאז שנת 1990 הוא מוענק על ידי נשיא הרפובליקה, בדרך כלל על בסיס הצעתו של ראש ממשלת הונגריה.
את הפרס מעניקים בדרך כלל ב-15 במרץ, יום העצמאות ההונגרי.
על מנת לשמר את יוקרת הפרס, הסכום המוענק לזוכה הוא פי חמישה מהשכר הממוצע השנתי על פי נתוני הלשכה המרכזית לסטטיסטיקה של הונגריה.
סכום פרס קושוט הגדול הוא פי שניים מפרס קושוט הרגיל, והוא מוענק רק להכרה בהישגים אישיים.
הפרסים הראשונים הוענקו ב-14 במרץ 1948 לאנשים הראויים ביותר במדינה שתרמו להצלחת שיקום הונגריה לאחר מלחמת העולם השנייה.
הפרס הוענק כגמול לאנשים ולקבוצות בעלי ביצועים גבוהים בתחום המדע, האמנות והספרות.
מועצת השרים החליטה בשנת 1963, שהזכייה תהיה רק בשל פעילות תרבותית ואמנותית.
בזמן הקמתו היו לפרס שתי דרגות, מ 1951 שלוש, מ 1953 ארבע; משנת 1977 שוב חזרו לשתי דרגות.
שלילת הפרס לאחר הענקתו קרה פעם אחת.
הוא נשלל בדצמבר 1953 מגאבור נאדי, מנכ"ל חברת אנרגיה גדולה.
הפרס הוענק לו ב -15 במרץ 1952 בגין המצאת הטכנולוגיה של הפיכת פחם לגז (גזיפיקציה), אך התברר שטכנולוגיה זו לא הומצאה על ידו, אלא הועתקה מטכנולוגית מערב גרמנית.
מאלה שברחו מהונגריה במסגרת המרד בשנת 1956 או הורשעו בגין פעילותם במרד לא נשלל הפרס, אף על פי שבשנת 1959 הועלתה הצעה כזאת.
בשנת 2008, ראש הממשלה, פרנץ דיורצ'אני, ביטל את הזכייה של השחקן יוז'ף שאש בשל הרשעתו בהעלמת מיסים.
פרס פרנץ ליסט (בהונגרית: Liszt Ferenc-díj) הוא הפרס הגבוה ביותר בתחום המוזיקה, שמוענק על ידי הרפובליקה של הונגריה.
הפרס הוא על שמו של הפסנתרן והמלחין ההונגרי הגדול פרנץ ליסט.
המשרד למשאבי אנוש מעניק את הפרס כהכרה והוקרה בשל פעילות מצטיינת בתחום המוזיקה ואמנויות הבמה המוזיקליות (ביצוע מוזיקלי, ניצוח וכדומה).
הפרס מוענק לשמונה אנשים בלבד בכל שנה ב־15 במרץ.
עד 1976 היו לו שלוש דרגות לפרס שלאחר מכן אוחדו לאחד בלבד.
מקבל הפרס זוכה בפרס כספי, במדליה ובתעודה על שמו שמאשרת את זכאותו לפרס.
בחלקו הקדמי דיוקנו של פרנץ ליסט מביט ימינה ומסביב הכיתוב "FERENC LISZT 1886-1811".
זר עלי דפנה בצד האחורי, על הגב המדליה, עם הכיתוב "FERENC LISZT AWARD".
המדליה עוצבה על ידי הפסל וולטר מאדארשי.
משנת 1992: מדליית ברונזה עגולה חד-צדדית, קוטר 80 ס"מ, עובי 8 מ"מ.
שנושא דיוקן ימני, קמור, שך המלחין והכיתוב "FERENC LISZT PRIZE".
המדליה עוצבה על ידי הפסל גאבור גאטי.
פרס פרויליך הוא פרס המוענק על ידי האגודה המתמטית של לונדון עבור עבודה מקורית וחדשנית ביותר בכל ענף במתמטיקה ונקרא לזכרו של המתמטיקאי אלברכט פרויליך (זוכה מדליית דה מורגן לשנת 1992).
על פי התקנות הפרס מוענק "למתמטיקאי שיש לו פחות מ־25 שנים במעורבות במתמטיקה ברמה פוסט־דוקטורט, מה שמאפשר הפסקות ברציפות, או שלדעת ועדת הפרסים נמצא בשלב שווה ערך בקריירה שלהם".
פרס פרויליך לשנה X יכול להינתן רק למתמטיקאי, שהוא או (i) תושב בדרך כלל בממלכה המאוחדת של בריטניה הגדולה וצפון אירלנד ב־1 בינואר של שנה X, או (ii) חבר בחברה ושאת עיקר השכלתו רכש בממלכה המאוחדת.
לא ניתן להעניק את פרס פרויליך למי שקיבל את מדליית דה מורגן או את פרס פוליה.
פרס צ'רן הוא פרס שנוסד בשנת 2001 לכבוד פרופסור שינג-שן צ'רן.
פרס צ'רן מוענק מדי שלוש שנים בקונגרס הבין־לאומי של מתמטיקאים סינים בגין "תרומות יוצאות דופן למחקר מתמטי או לפעילות שירות ציבורי לתמיכה במתמטיקה".
הזוכים נבחרים על ידי ועדה של מתמטיקאים להכיר בהישגיהם של מתמטיקאים ממוצא סיני.
בשנת 2010 התקיים בבייג'ינג אירוע הנצחה מיוחד בנוסף למעמד הפרס הרגיל לחגיגת מאה שנה להולדתו של פרופסור צ'רן.
פרס צ'צ'יק למחקרים בביטחון ישראל על שם סא"ל מאיר ורחל צ'צ'יק הוא פרס ספרותי המוענק על ידי המכון למחקרי ביטחון לאומי מאז שנת 1995. הפרס מוענק לספרים ולעבודות מחקר בנושא ביטחון ישראל (ובכללן עבודות מוסמך אוניברסיטה ודיסרטציות), וערכו 30,000 שקל.
פרס פריצת הדרך במתמטיקה הוא פרס בינלאומי שנתי שהוכרז בשנת 2014 במסגרת פרסי פורצי הדרך וממומן על ידי יורי מילנר, מארק צוקרברג ויזמים נוספים והוא מגיע עם מענק כספי של 3 מיליון דולר.
הפרס מתגמל תגליות משמעותיות בענפי המתמטיקה הרבים.
מייסדי פרסי פורצי הדרך הצהירו כי הם רוצים לעזור למדענים להיתפס כסלבריטאים, והם מקווים שהדבר עשוי לגרום ל"סטודנטים צעירים יותר לשאוף להיות מדענים".
ועדת הפרס בוחרת גם עד שלושה זוכים ב"פרס אופקים חדשים במתמטיקה" והחל משנת 2021 מוענק "פרס הגבולות החדשים על שם מרים מירזחאני" לעד שלוש זוכות.
להלן רשימת זוכי פרס פריצת הדרך במתמטיקה, לפי סדר כרונולוגי:
עד שלושה פרסי אופקים חדשים במתמטיקה (100,000 דולר לזוכה) זמינים לחוקרים צעירים בתחילת דרכם.
פרס הגבולות החדשים על שם מרים מירזאח'אני
החל משנת 2021, מוענק פרס בין-לאומי הנושא את שמה של המתמטיקאית מרים מירזאח'אני, לעד שלוש נשים מתמטיקאיות שסיימו את הדוקטורט בשנתיים האחרונות.
הפרס על סך 50,000 דולר לזוכה, מוענק מדי שנה עבור הישגים מוקדמים בקריירה, על ידי קרן פרס פריצת הדרך שנוסדה על ידי יורי מילנר ויזמים נוספים.
מספר הפרסים הועלה מאחד לשלושה, "בגלל העניין הרב שמייצר הפרס והזכאות הגבוהה ביותר של מועמדויות".
נינה הולדן - "לעבודה בגאומטריה אקראית, במיוחד עבור תורת השדה ליוביל כגבול קנה המידה של משולשים אקראיים.", המכון הטכנולוגי של ציריך (דוקטורט במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס, 2018).
אורמילה מהדב - "לעבודה המתייחסת לשאלה היסודית של אימות תפוקת חישוב קוונטי.", המכון הטכנולוגי של קליפורניה (דוקטורט באוניברסיטת קליפורניה בברקלי, 2018).
ליסה פיקירילו - "לפתרון הבעיה הקלאסית שהקשר הקונווי אינו פרוס בצורה חלקה.", המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (דוקטורט באוניברסיטת טקסס באוסטין, 2019).
שרה פלוזה - "עבור תרומות לקומבינטוריקה האריתמטית ולתורת המספרים האנליטית, במיוחד בכל הנוגע לתבניות פולינום בקבוצות צפופות."
הונג וואנג - "עבור התקדמות בהשערת ההגבלה, השערת ההחלקה המקומית ובעיות נלוות."
יילין וואנג - "לעבודה חדשנית ומרחיקת לכת על אנרגיית Loewner של עקומות מישוריות."
מגי מילר - "לעבודה על קשרי סרט סיבים ומשטחים ביריעות 4 ממדיות."
ג'יניונג פארק - "על תרומות לפתרון מספר השערות מרכזיות על ספים ותהליכי ברירה."
ורה טראוב - "עבור התקדמות בקירוב התוצאות בבעיות אופטימיזציה קומבינטורית קלאסית, כולל בעיית הסוכן הנוסע ועיצוב הרשת."
פרס צ'ארלס אלברט שול מוענק על ידי האגודה האמריקאית לביולוגית צמחים.
הפרס הוענק לראשונה בשנת 1971 כדי להוקיר את ד"ר צ'ארלס א.
שול, שעניינו האישי ותמיכתו היו אחראים במידה רבה לייסודה ולצמיחה של האגודה.
זהו פרס כספי הניתן מדי שנה עבור חקירות יוצאות דופן בתחום ביולוגיה של צמחים לחבר באגודה שגילו בדרך כלל מתחת לארבעים וחמש או פחות מעשר שנים ממתן הדוקטורט.
הזוכה מוזמן לנאום לאגודה באספה השנתית בשנה שלאחר מכן.
להלן רשימת זוכי הפרס נכון לשנת 2022:
פרס קופה הוא פרס כדורגל המוענק בכל שנה לשחקן הטוב ביותר מתחת גיל 21, על ידי המגזין הצרפתי פראנס פוטבול.
הפרס הוענק לראשונה בשנת 2018, ונקרא על שמו של כדורגלן העבר הצרפתי רמון קופה.
הזוכה נבחר על ידי זוכי פרס כדור הזהב בשנים קודמות, ובניגוד לפרס נער הזהב המקביל, הוא פתוח גם לשחקנים המשחקים מחוץ לאירופה.
מועדוןשחקניםזכיות ברצלונה 3 3 פריס סן-ז'רמן 1 1 יובנטוס 1 1 ריאל מדריד11
דירוגשחקןמועדוןנקודות1 קיליאן אמבפה פריז סן-ז'רמן110 2 כריסטיאן פוליסיק בורוסיה דורטמונד31 3 יוסטין קלייברט אייאקס18 רומא 4 רודריגו גויס סנטוס12 ג'אנלואיג'י דונארומה מילאן 6 טרנט אלכסנדר-ארנולד ליברפול6 7 פטריק קוטרונה מילאן5 8 חוסאם עוואר אולימפיק ליון4 9 ריטסו דואן חרונינגן0 אמאדו היידארה רד בול זלצבורג
דירוגשחקןמועדוןנקודות1 מתייס דה ליכט אייאקס58 יובנטוס2 ג'יידון סאנצ'ו בורוסיה דורטמונד493 ז'ואאו פליקס בנפיקה ליסבון41 אתלטיקו מדריד4 ויניסיוס ז'וניור ריאל מדריד175 אנדריי לונין לגנס9 ריאל ואיאדוליד6 מתאו גנדוזי ארסנל5 קאי האברץ באייר לברקוזן8 מואיזה קן יובנטוס3 אברטון9 סמואל צ'וקווזה ויאריאל1 לי קאנג-אין ולנסיה
דירוגשחקןמועדוןנקודות1 גאבי ברצלונה592 אדוארדו קמבינגה סטאד רן51 ריאל מדריד3 ג'מאל מוסיאלה באיירן מינכן474 ג'וד בלינגהאם בורוסיה דורטמונד315 נונו מנדש פריז סן-ז'רמן96 ראיין חראפנברך אייאקס3 יושקו גברדיול ר.ב.
לייפציג בוקאיו סאקה ארסנל9 כרים אדיימי רד בול זלצבורג110 פלוריאן וירץ באייר לברקוזן0
+דירוגשחקןמועדוןנקודות1 ג'וד בלינגהאם בורוסיה דורטמונד90 ריאל מדריד2 ג'מאל מוסיאלה באיירן מינכן423 פדרי ברצלונה334 אדוארדו קמבינגה ריאל מדריד295 גאבי ברצלונה206 צ'אבי סימונס פ.ס.וו.
איינדהובן4 רד בול לייפציג7 אלחנדרו באלדה ברצלונה48 אנטוניו סילבה בנפיקה39 רסמוס הוילונד אטאלנטה0 מנצ'סטר יונייטד אליה ואהי מונפלייה לאנס
דירוגשחקןמועדוןנקודות1 לאמין ימאל ברצלונה1132 ארדה גולר ריאל מדריד263 קובי מיינו מנצ'סטר יונייטד204 סאביו ז'ירונה195 פאו קובארסי ברצלונה86 אלחנדרו גרנאצ'ו מנצ'סטר יונייטד6 ז'ואאו נבש בנפיקה8 כרים קונאטה רד בול זלצבורג3 מאטיס טל באיירן מינכן וורן זאיר-אמרי פריז סן-ז'רמן
פרס ארקל פרנץ (בהונגרית: Erkel Ferenc-díj) הוא פרס ממלכתי הונגרי למלחינים מצטיינים, למנהלים מוזיקליים ולפעילות אמנותית.
הפרס נוסד בשנת 1952. כיום עד שלושה אנשים יכולים לקבל אותו כל שנה והוא מוענק ב-15 במרץ (החג הלאומי של הונגריה).
זוכה הפרס יקבל תעודת, מדליה ותגמול כספי הקשור לפרסי הביניים הממלכתי של אמנות.
המדליה עגולה, עשויה ברונזה, בקוטר 80 מ"מ ובעובי של 8 מ"מ.
היא פרי עבודתו של הפסל והמדליסט פרנץ לבו, ומתארת דיוקן חד-צדדי של המלחין פרנץ ארקל בתבליט ומוטבעת בתווית ERKEL FERENC-DÍJ (פרס פרנץ ארקל).
מתוך למעלה מ-100 (עשרות מהם יהודים)
פרס קנדה גיירדנר הבין-לאומי הוא אחד מפרסי גיירדנר, המוענקים על ידי קרן גיירדנר.
הפרס מוענק מדי שנה לחמישה אנשים על תגליות יוצאות דופן או תרומה למדעי הרפואה.
מקבלי פרסי גריירנדר (ביניהם הפרס הבינלאומי) נחשבים לבעלי סיכוי לזכות בפרס נובל לרפואה.
נכון לשנת 2023, 98 פרסי נובל הוענקו לאישים שזכו בפרסי גיירדנר.
הפרס מוענק מדי שנה לחמישה אנשים מכל העולם, כל אחד מהם זוכה ב-100,000 דולר.
לעיתים הפרס ניתן למספר אנשים על אותה תגלית, במקרה כזה כל אחד מהם זוכה במלוא שווי הפרס.
פרס קסדת הזהב (בשוודית: Guldhjälmen) הוא פרס המוענק מדי שנה ל-MVP של ליגת ה-SHL והליגה המקבילה לנשים (SDHL).
הזוכים נבחרים על ידי שחקני הליגה.
הפרס ממומן על ידי Magasinet Hockey השוודי בשיתוף עם CCM Hockey ו-TV4.
החל מ-2020 הפרס הוענק גם לשחקניות ב-SDHL, הליגה המקבילה ל-SHL.
2020 – לארה סטאלדר, ברינס
2021 – קאתרינה מראזובה, ברינס
2022 – סידני ברודט, לינשפין
2023 – אנה מייקסנר, ברינס
2024 – לינה ליונגבלום, מודו הוקי
2025 – אליסה הולופיינן, פרלונדה
שחקנים ששמם מודגש אף זכו באותה עונה בפרס דסקית הזהב.
פרינץ הוא פרס ספרותי של איגוד הספריות האמריקאי המוענק מדי שנה ל"ספר הנוער הטוב ביותר לפי הכשרון הספרותי שלו".
הפרס ממומן על ידי המגזין Booklist ונקרא על שם מייקל ל.
פרינץ, ספרן בבית ספר בטופיקה, קנזס.
פרס פרינץ נוסד בשנת 2000 עבור ספרי נוער שפורסמו בשנת 1999. הפרס נוצר כדי לתת במה ליצירות הספרותיות הטובות ביותר שנכתבו עבור נוער באותה שנה.
פרינץ היה ספרן בבית הספר התיכון טופיקה ווסט שבקנזס, עד שפרש בשנת 1994. הוא גם היה חבר פעיל באגודה לשירותי ספריות לצעירים, כיהן בוועדת הספרים הטובים ביותר לנוער ובוועדת פרס מרגרט א.
הוא הקדיש את חייו כדי להבטיח שלתלמידיו תהיה גישה לספרות טובה.
לשם כך הוא עודד סופרים לכתוב יצירות המיועדות לקהל צעיר.
בנוסף, הוא יצר תוכנית כתיבה בתיכון כדי לקדם כישרונות חדשים ולעודד את תלמידיו.
מקור: "מדיניות ונוהלי פרס מייקל ל.
ועדת הבחירה כוללת תשעה מחברי האגודה שמונו על ידי הנשיא הנבחר לתקופת כהונה של שנה.
הם בוחרים זוכה אחד ועד ארבעה ספרים נוספים לסגנים.
למטרות פרס זה, המונח "נוער" מתייחס לקוראים מגיל 12 עד 18. פרס מייקל ל.
פרינץ ממומן על ידי Booklist, מגזין של איגוד הספריות האמריקאי (ALA).
ספרי עיון, סיפורת, שירה ואנתולוגיות זכאים כולם לקבל את פרס פרינץ.
ספרים חייבים להתפרסם בין ה-1 בינואר ל-31 בדצמבר של השנה שקדמה להכרזה על הפרס.
הספרים חייבים להיות מוגדרים כ"ספרי נוער" על ידי המוציא לאור שלהם או להתפרסם עבור טווח הגילאים שהאגודה מגדירה כ"נוער": כלומר, 12 עד 18. ספרים למבוגרים אינם רשאים לקבל את הפרס.
ספרים שנכתבו על ידי יותר ממחבר אחד או עברו עריכה משותפת זכאים לפרס.
הפרס עשוי להינתן לאחר מותו של הסופר או הסופרת.
ספרים שפורסמו בעבר במדינה אחרת זכאים (בהנחה שמהדורה אמריקאית יצאה לאור במהלך תקופת הזכאות).
פרס פרינץ מוענק עבור ספר אחד בשנה ללא יוצא מן הכלל.
קינג קיבלה את הפרס פעמיים, פעם אחת עבור ספרה "Dig" בשנת 2020 ופעם שנייה כעורכת וכתורמת לאנתולוגיה "The Collectors: Stories" בשנת 2024.
גוינגFat Kid Rules the Worldקרולין מקלר2005מג רוסוףככה אני חיה עכשיוזוכהקנת' אופלAirbornסגניםאלן סטרטוןChanda's Secretsגארי ד.
שמידטLizzie Bright and the Buckminster2006ג'ון גריןמחפשים את אלסקהזוכהמרגו לנגןBlack Juiceסגניםמרקוס זוסאקI Am the Messengerאליזבת פרטרידג'John Lennon: All I Want Is the Truth, a Photographic Biographyמרילין נלסון2007ג'ין לואן יאנגלהיות סיני אמריקאיזוכהסגניםג'ון גריןשפע של קתרינותסוניה לואיז הארטנטSurrenderמרקוס זוסאקגנבת הספרים2008ג'רלדין מקקריןזוכהאליזבת נוקסDreamquakeסגניםג'ודית קלארקOne Whole and Perfect Dayאיי.
דוד לוויתן, קורי מקארטי, אנה-מארי מקלמור, גרג נרי, ג'ייסון רנולדס, רנדי ריביי וג'ני טורס-סנצ'זזוכהמואה באקה אסטוטFire from the Skyסגניםקנת' מ.
קדוGatherשאנון גיבניקנדיס אילוSalt the Water2025סמואל טיר ומאר ג'וליהBrownstoneזוכהסאפיה אלהילהBright Red Fruitסגניםרקס אוגלRoad Homeמולי אוסטרטאגאנדרו ג'וסף וייטCompound Fracture
פרס רומא היה פרס שנתי שניתן על ידי האקדמיה לאמנות בפריז לתלמידים המצטיינים בחריטה, בציור, באדריכלות ובפיסול.
הזוכים נשלחו ללמוד ארבע שנים על חשבון ממשלת צרפת באקדמיית צרפת ברומא, שם נוסדה בשנת 1666 על ידי ז'אן-בטיסט קולבר, שהיה שר האמנות של לואי הארבעה עשר מלך צרפת.
פרס זה ניתן לאמנים צעירים מבטיחים שהוכיחו את כישרונותיהם באמצעות מבחנים קשים.
ב-1803 נוסף הפרס במוזיקה, וב-1816 – הפרס בציור נוף היסטורי.
עם הזמן ירדה חשיבותו של הפרס, ונמתחה ביקורת על התנהלות הוועדה המעניקה את הפרסים.
המלחין מוריס ראוול הגיש מועמדות לפרס חמש פעמים אך לא זכה בפרס (בשנת 1902 הוא הפסיד לאלויס קונק ובשנת 1905, מכיוון ששוב לא הוענק הפרס לראוול ולאור הסערה הציבורית, שונה הרכב הוועדה בתחום המוזיקה).
ב-1968, כשהיה אנדרה מאלרו שר התרבות בממשלת צרפת, שונתה מתכונת הענקת הפרס, והבחירה בין המועמדים עברה לידי משרד התרבות והמדינה.
כיום ניתנת לזוכים שהות של 6 עד 18 חודשים (לעיתים רחוקות שנתיים) באקדמיה הצרפתית לאמנות ברומא.
פרס רוג'ר קרוזייר היה פרס של ליגת ה-NHL שהוענק, מאז שנת 2000 ועד 2007, לשוער עם אחוז ההצלות הגבוה ביותר בעונה הרגילה, בתנאי ששיחק לפחות 25 משחקים.
הפרס נקרא על שמו של רוג'ר קרוזייר, שהיה השוער של דטרויט רד וינגס ושל באפלו סייברס בין 1964 ו-1977. הוא נתרם על ידי בנק MBNA (כיום חלק מבנק אוף אמריקה) בו עבד קרוזייר לאחר פרישתו ממשחק.
גובה הפרס היה 25,000 דולר, לתרומה למען שחקני הוקי קרח צעירים או לתרומה למען מטרה חינוכית אחרת, לפי בחירת הזוכה.
פרס קרל פרידריך גאוס ליישום המתמטיקה הוא פרס המוענק על ידי האיחוד המתמטי הבינלאומי והחברה המתמטית הגרמנית בשל "תרומות יוצאות מן הכלל במתמטיקה אשר נמצאו כבעלות יישום משמעותי מחוץ לתחום המתמטיקה".
הפרס הוענק לראשונה ב-2006, והוא מוענק מדי 4 שנים על ידי הקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים.
הפרס נקרא על שם המתמטיקאי הגרמני קרל פרידריך גאוס והוא כולל מדליה ומענק כספי של 10,000 אירו.
ההכרזה הרשמית על הפרס התרחשה ב-30 באפריל 2002 - יום ההולדת ה-225 של גאוס.
הפרס הוצע במטרה לספק הכרה למתמטיקאים: בזמן שלמתמטיקאים יש השפעה על העולם שמחוץ לתחום עיסוקם, המחקרים שלהם לא זוכים להכרה.
לפרס יש מטרה ברורה לתת כבוד למתמטיקאים אשר תרמו תרומות במתמטיקה שיש להם השפעה בתחומים כמו עסקים, טכנולוגיה, ואפילו בחיי היום יום.
דייוויד דונו (David Donoho) 2018
פרס ראש הממשלה לקומפוזיטורים הוא הפרס החשוב ביותר בקטגוריית הקומפוזיציה בישראל המוענק על ידי משרד התרבות והספורט ומיועד למלחינים ישראלים בתחומי המוזיקה הקלאסית, והג'אז.
הפרס נועד לעודד מצוינות וחדשנות ביצירה המוזיקלית הישראלית, ובכך לתרום להעשרת התרבות והאמנות במדינה.
מדי שנה מוענקים חמישה פרסים, ופרס שישי מוענק ליוצר בתחום הג'אז.
הסכום המוענק עומד היום על סך של כ-40,000 ש"ח לכל זוכה.
יו"ר חבר הנאמנים של הפרס הוא שר החינוך והתרבות לשעבר, אהרון ידלין.
עמו מכהנים בחבר הנאמנים גם עו"ד אורון שורץ, דבורה בן דוד, פרופ' איתן שטיינברג, ד"ר חיים פרלוק, ד"ר הגר קדימה, ד"ר ארי בן שבתאי, פרופ' ינעם ליף.
חבר הנאמנים מאשרר מדי שנה את בחירת השופטים.
1995 - ראובן סרוסי משה רסיוק
1999 - בנימין יוסופוב ואהרון חרל"פ
2001 - חיים אלכסנדר, בטי אוליברו
2002 - משה זורמן, שרה שהם ומרק קופיטמן
2003 - גדעון לבינסון, בועז בן משה מרק קופיטמן, אריאל דוידוב, הגר קדימה, גיל שוחט
2004 - ולדימיר שקולניק, מיכאל דמיאן ו
ויסאם ג'ובראן, איגור גלפרין, איליה חפץ
2005 - גד אברהמי, ארי בן שבתאי, אבי ליבוביץ', אלה מילך-שריף, דינה סמורגונסקי, רונן שפירא
2007 - בנימין יוסופוב, גילעד הוכמן, ואיתן שטיינברג
2008 - אייל אדלר, חנה אג'יאשוילי ורפי קדישזון
2009 - אלברט בגר, בטי אוליברו ומתן פורת
2010 - ילנה סוקולובסקי, רון וידברג
2011 - אבנר חנני, שי כהן, דגנית אליקים, עמוס אלקנה
2012 - הדס גולדשמידט-חלפון, מרינה גלר, יונתן קרן, מנחם ויזנברג, רמי שולר וזוהר שרון
2013 - סטיב הורנשטיין, נטע אלוני, יואב תלמי, מיכאל וולפה, נטע אלוני ואלונה אפשטיין
2014 - שרה שהם, עודד זהבי, אהרון חרל"פ וירון גוטפריד
2015 - יונתן כנען, זיו קוז'וקרו, הדס פארי, גורי אגמון,.גדעון לוינסון, מאיה דוניץ
2016 - מיכאל זלטנרייך, מעיין צדקה, אדם מאור, אמנון וולמן, אליאב קול, אלון פרבר
2017 - אורי ברנר, אראל פז, דניאל עקיבא, ולדימיר שקולניק, יובל כהן, יורם מיוחס
2018 - מוזיקה קונצרטנטית: סרג'יו נטרא, טליה עמר, אהוד (אודי) פרלמן, יאיר קלרטג, איתן שטיינברג.
2021 - חנה אג'אשוילי, ניזאר אלכאטר, בעז בן-משה, יגאל מירטנבאום ואריאלה (רלי) מרגלית קמחי, ג'אז: ארנון פלטי ועמית פרידמן
2023 - אייל אדלר, עמית ויינר, דור פישר, ברכה בדיל, דן יוהס
2024 - טליה אליאב, הד בהק, דרור בינדר, רות עלון, שרית שליי זונדינר, ג'אז: קאי גלוסקא
פרס רוקח לאדריכלות מבנים ע"ש ישראל רוקח הוא פרס בתחום האדריכלות המוענק על ידי עיריית תל אביב-יפו לאדריכלים שונים על תרומתם בבניית בניין ייחודי, תכנון נופי ועירוני ומפעלי בנייה נוספים בתחומי העיר ולעיתים גם מחוצה לה.
הפרס מוענק מאז שנת 1954 להוקרת פועלו של ראש העיר ישראל רוקח אשר בתקופתו התקיימה הבנייה הרבה ביותר של תל אביב-יפו.
פרס רוקח הוא מפרסי האדריכלות היוקרתיים ביותר באדריכלות הישראלית יחד עם פרס ישראל לאדריכלות ופרס רכטר.
על פי תקנון הפרס מ-2015 הוענק הפרס אחת לארבע שנים לשני זוכים, על תוכניות אדריכליות שביצוען הושלם במלואו.
פרס רוטשילד הוא פרס שמעניקה יד הנדיב מאז שנת 1959 בעשרה תחומים: הנדסה, מדעי המחשב, מתמטיקה, מדעי החיים, מדעי הסביבה, מדעי הכימיה, מדעי הפיזיקה, מדעי החברה, מדעי הרוח, ומדעי היהדות.
הפרסים מוענקים אחת לשנתיים עבור הישגים מדעיים יוצאי דופן, פריצות דרך או תגליות.
התחומים מחולקים לשתי קבוצות, כך שכל תחום למעשה חוזר על עצמו אחת לארבע שנים.
ב-1959, הוקמה מועצת המנהלים לפיקוח על הפרסים.
הדירקטוריון כלל בתחילה נציגים ממשפחת רוטשילד, ממשלת ישראל ומוסדות אקדמיים מובילים כמו האוניברסיטה העברית, הטכניון ומכון ויצמן, המשקפים ראייה רחבה יותר של שיתוף פעולה בין פילנתרופיה, אקדמיה וממשלה לקידום מצוינות מדעית ותרבותית.
במהלך השנים, הדירקטוריון התפתח לכלול מנהיגים מדיסציפלינות ומוסדות חדשים יותר, דבר המבטיח כי הפרסים יישארו בקנה אחד עם סדרי העדיפויות האקדמיים העכשוויים.
הדירקטוריון גם התאים את התהליכים שלו כדי לעמוד בסטנדרטים הגבוהים ביותר של ביקורת עמיתים בינלאומית, והדגיש את מחויבותו לחוסר משוא פנים וקפדנות.
רשאים להגיש מועמדים לפרס: ראשי האוניברסיטאות בישראל, דיקני הפקולטות של האוניברסיטאות בישראל, ראשי המחלקות והחוגים הרלוונטיים וחברי האקדמיה הלאומית הישראלית למדעים, וכן כל אדם שהוענק לו פרס רוטשילד בעבר, ובלבד שיציע מועמד בתחום שבו הוא קיבל את הפרס.
רשימת זוכי הפרס לפי שנה
פרסי רולף שוק (בשוודית: Schockprisen) נוסד ומוענק על ידי עזבונו של הפילוסוף והאמן רולף שוק (Rolf Schock; 1933–1986).
הפרסים הוענקו לראשונה בסטוקהולם שבשוודיה ב-1993, מדי שנתיים, ובשנים 2005–2017 הם הוענקו מדי שלוש שנים.
כל זוכה מקבל סכום העומד כיום על סך 400,000 קרונה שוודית.
הפרסים מוענקים בארבע קטגוריות, על פי החלטת ועדות הממונות על ידי שלוש מהאקדמיות המלכותיות השוודיות:
לוגיקה ופילוסופיה - האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
מתמטיקה - האקדמיה המלכותית השוודית למדעים
אמנות חזותית - האקדמיה המלכותית השוודית לאמנות
מוזיקה - האקדמיה המלכותית למוזיקה של שוודיה
פרס קראפורד הוא פרס מדעי בין־לאומי הניתן אחת לשנה.
הפרס ניתן החל משנת 1982 על ידי , שנוסדה על ידי התעשיין השוודי הולגר קראפורד ורעייתו , והוא מנוהל על ידי האקדמיה המלכותית השוודית למדעים.
מטרת הפרס היא לקדם את המחקר הבסיסי בתחומי: אסטרונומיה, מתמטיקה, מדעי כדור הארץ, מדעי החיים (בדגש מיוחד על אקולוגיה), ודלקת מפרקים שגרונית (Polyarthritis).
התחומים שנבחרו לפרס הם אלה, שלא מצאו ביטוי בפרס נובל, פרט למחלת דלקת הפרקים השגרונית שבה חלה תורם הפרס.
בכל שנה ניתן פרס בנושא אחד.
הנושא נקבע בסבב בין התחומים: אסטרונומיה / מתמטיקה, מדעי כדור הארץ ומדעי החיים.
הפרס בתחום דלקת פרקים שגרונית ניתן בלי קשר לסבב, רק כאשר נעשה מחקר פורץ דרך בנושא זה.
זוכי הפרס מוכרזים כל שנה באמצע ינואר, והפרס ניתן ב"יום קראפורד" באמצע אפריל על ידי מלך שוודיה, שהוא גם זה שמעניק את פרס נובל.
אנדראה גז היא האשה הראשונה שזכתה בפרס (יחד עם ריינהרד גנצל לשנת 2012 בתחום האסטרונומיה).
פרס קריל הוא פרס להצטיינות במחקר מדעי המוענק בישראל מטעם קרן וולף.
הפרס מוענק משנת 2005, ומיועד לחוקרים מובילים שהם חברי סגל אקדמי מצטיינים, בדרגת מרצה או מרצה בכיר שעדיין לא קיבלו קביעות, המועסקים באחת האוניברסיטאות בישראל.
הפרס מקביל לפרס וולף אך לחוקרים צעירים.
בכל שנה מעניקה קרן וולף עשרה פרסים בתחומים הבאים:
את הפרס מעניקה "קרן וולף", שנוסדה בשנת 1975 על ידי ד"ר ריקרדו וולף, ממציא, דיפלומט ונדבן, ואשתו, פרנציסקה סובירנה-וולף.
הפרס בכל תחום הוא בסך עשרת אלפים דולר, והזוכים נבחרים על ידי ועדת מומחים בינלאומית המתמנה מדי שנה.
כללי הענקת הפרס קבועים בחוק קרן וולף, שאושר בכנסת בשנת 1975. לפי החוק, ישמש שר החינוך והתרבות בתפקיד יושב ראש מועצת הקרן, והקרן תהיה נתונה לביקורת מבקר המדינה.
פרסי קריל להצטיינות במחקר מדעי ניתנים על שם בנימין וגיטלה קריל מנסבך שלנגר.
בנימין נולד בגרמניה בשנת 1912 והיה נשוי לדבורה קרציג סלצר.
ומשנת 1938 פעל רבות בדרום אמריקה למען הקהילה בהקמת קרן עזרה לנזקקים.
שם אוניברסיטה שנת זכייה תחום הפרס תחומי המחקר יונינה אלדר הטכניון 2005 פיזיקה פיתוח אלגוריתמים להצגת אותות ועיבודם בהדגשת שיטות לשערוך פרמטרים, תורת הדגימה, עיבוד אותות למערכות תקשורת, גילוי בערוצים קוונטיים, ושיטות אופטימיזציה לעיבוד אותות.
דבורה פאס מכון ויצמן למדע רפואה מבנה, קיפול ועיצוב של חלבונים.
תפקידם של הדינמיקה ושינויי המבנה בפעילות החלבון, ושימוש בקריסטלוגרפית קרני-X כדי "לצלם" חלבונים ברזולוציה גבוהה.
ארז לפיד האוניברסיטה העברית מתמטיקה תורת המספרים, ובפרט: תבניות אוטומורפיות, פונקציות-L ונוסחת העקבה.
יורם לוזון אוניברסיטת בר-אילן מתמטיקה ביולוגיה ואימונולוגיה מתמטית, תהליכים סטוכסטיים ותורת הגרפים.
עודד רגב אוניברסיטת תל אביב מדעים תאוריה של מדעי המחשב, חישוב קוונטי, סיבוכיות חישובית.
אהוד בכר הטכניון פיזיקה אסטרופיזיקה בקרני X, עטרות כוכבים, שרידי סופרנובות, גלקסיות פעילות, דיאגנוסטיקה של פלסמות, אסטרופיזיקה במעבדה, פיזיקה של אטומים רב-מיוננים.
טל פופקו אוניברסיטת תל אביב 2006 רפואה אבולוציה מולקולרית וביו-אינפורמטיקה.
שולמית לבנברג הטכניון רפואה הנדסת רקמות מתאי גזע, יצירת כלי דם ברקמה מהונדסת, התמיינות תאים על פיגומים פולימריים, גלאוקומה.
אלי ברקאי אוניברסיטת בר-אילן פיזיקה מכניקה סטטיסטית של מערכות קטנות, תאוריות של דינמיקה לא-אֶרגוֹדית, ואופטיקה קוואנטית של מולקולות בודדות.
דורית אהרונוב האוניברסיטה העברית מדעים אלגוריתמים קוואנטיים, חישוב קוואנטי עמיד לרעש, הצפנה קוונטית, והמעבר הקוואנטי-קלאסי מנקודת מבט חישובית.
איתמר סימון האוניברסיטה העברית רפואה שימוש בשיטות גֶנוֹמיות לחקר בקרת השעתוק בתאים נורמלים ובתאי סרטן, במיוחד מחזור התא בתאי אדם, זיהוי גני מטרה של P53 ואפיון גֶנוֹמי של אספקטים שונים של מבנה הכרוֹמאטין.
ליאור קרוניק מכון ויצמן למדע פיזיקה הבנה וחיזוי של תכונות אלקטרוניות, אופטיות ומגנטיות של חומרים מתוך עקרונות היסוד של המכניקה קוואנטית.
טל אלכסנדר מכון ויצמן למדע 2007 פיזיקה חורים שחורים מאסיביים, במיוחד זה שבמרכז הגלקסיה; דינמיקה, אינטראקציות ותהליכים של כוכבים בקרבת חורים שחורים מאסיביים, כולל עידוש כבידתי וגלי כבידה.
אמיר אורין הטכניון רפואה תפקוד ובקרה של רשתות גנטיות בביולוגיה התפתחותית ובסרטן.
זאב זלבסקי אוניברסיטת בר-אילן מדעים מערכות ושיטות במרחב חופשי לאיכות הדמיה משופרת וחישה; התקנים אלקטרואופטיים פנים סיביים ומבוססי מוליכי-גל לחישת מידע, לעיבודו ול-RF פוטוניקה.
אורן פרוי האוניברסיטה העברית חקלאות בקרת השעון הביולוגי על חילוף החומרים, מערכת החיסון המולדת, מחלות מטבוליות והזדקנות.
רודד שרן אוניברסיטת תל אביב מדעים ביולוגיה מערכתית חישובית בהתמקדות בניתוח השוואתי של רשתות חלבונים, גנומיקה חישובית ואלגוריתמים בגרפים.
יואב צרי אוניברסיטת בן-גוריון מדעים תאוריה של דרכים לשליטה במבנים תת-מיקרוניים, בעיקר של שדות חיצוניים ואיך הם מביאים למעברי-פאזה חדשים בנוזלים, פולימרים ופאזות מסודרות של חומרים רכים אחרים.
שירי ארטשטיין-אבידן אוניברסיטת תל אביב 2008 מתמטיקה אנליזה פונקציונלית גאומטרית, קמירות בממדים גבוהים, דואליות.
ג´ף סטיינהאור הטכניון פיזיקה מחקר של גז קר של אטומים שנקרא עיבוי בוזה איינשטיין, כולל מגוון תופעות במערכת זו, כגון מנהור קוונטי של אטומים נייטרליים בתופעת ג'וזפסון.
עדו דגן אוניברסיטת בר-אילן מדעים עיבוד שפות טבעיות (בלשנות חישובית) ויישומי מידע טקסטואלי, סמנטיקה יישומית, שיטות למידה, יישומים סמנטיים כולל מנועי חיפוש, מיצוי מידע וסיווג טקסטים.
יובל דור האוניברסיטה העברית רפואה דינמיקה רקמתית והתפתחות עוברית של הלבלב, בדגש על תאי ביתא מייצרי אינסולין; מנגנונים של רגנרציה ובקרה על גודל איבר.
רועי בר-זיו מכון ויצמן למדע כימיה מחקר בין-תחומי במערכות ביולוגיות מלאכותיות ושבבים ביולוגיים אקטיביים; הפיזיקה של גבישים מיקרופלואידיים.
אלי ברגר אוניברסיטת חיפה מתמטיקה קומבינטוריקה ובפרט, תורת הגרפים, תורת המטרואידים ושימושים טופולוגיים בקומבינטוריקה.
דבי לינדל הטכניון 2009 רפואה חסי גומלין בין פיטופלנקטון ונגיפים ימיים: השפעות על פיזיולוגיה, פוטוסינתזה, דינמיקה של אוכלוסיות ואבולוציה גנומית.
בועז צבאן אוניברסיטת בר-אילן מדעים קומבינטוריקה, במובן הרחב: שימושים של קומבינטוריקה אינסופית בטופולוגיה ובאנליזה פונקציונלית; תורת רמזי; תורת החבורות הקומבינטורית.
נטלי בלבן האוניברסיטה העברית מתמטיקה פיזיקה ביולוגית של תהליכים דינמיים בתאים חיים.
אילן קורן מכון ויצמן למדע כימיה פיזיקת עננים ומעבר קרינה באטמוספירה, השפעות בני האדם על התכונות המיקרו-פיזיקליות והאופטיות של עננים ושינויי האקלים הנגזרים מכך.
יוליה קמפה אוניברסיטת תל אביב מדעים חישוב ואינפורמציה הקוונטיים: אלגוריתמים, סיבוכיות, חישוב עמיד בכשלים, והצפנה.
אלי לואיס אוניברסיטת בן-גוריון רפואה רגישותם הרבה של התאים המייצרים אינסולין בגופינו, פותח חלון הזדמנויות לריפוי מחלת הסוכרת באמצעות תרופה בטוחה וזמינה.
ערן הלפרין אוניברסיטת תל אביב 2010 מדעים גנטיקה חישובית - פיתוח שיטות חישוביות לאנליזה של שונות גנטית בהקשר של מחלות מורכבות.
אן ברנהיים אוניברסיטת בן-גוריון רפואה ביולוגיה סינתטית בה יחידות מולקולאריות פשוטות משמשות לפיתוח מערכות ביולוגיות מהונדסות אשר להן יישומים רבים, ביניהם בתחום הביוטכנולוגיה והרפואה.
כנרת קרן הטכניון פיזיקה ביופיזיקה, התארגנות עצמית ביולוגית, תנועת תאים המבוססת על אקטין, תאים מלאכותיים.
דן תומאס מאיור אוניברסיטת בר-אילן כימיה פיתוח ויישום של שיטות תאורטיות לחקר מערכות ביולוגיות וננו-חומרים.
מאשה ניב האוניברסיטה העברית חקלאות סימולציות מחשב של דינמיקה והכרה מולקולארית של חלבונים, חקר תהליכים בתא ותכנון ממוחשב של מעכבי העברת סיגנל, כולל מעכבים פפטידיים.
דגש על פרוטאין קינאזות ורצפטורים טרנס-ממברנאלים כגון רצפטורים לטעם.
אהוד אלטמן מכון ויצמן למדע פיזיקה פאזות קוונטיות, מעברי פאזה ודינמיקה בחומר קוונטי בעל קורלציות חזקות.
ראובן כהן אוניברסיטת בר-אילן 2011 מתמטיקה תכונותיהן של רשתות מורכבות.
אבישי גל-ים מכון ויצמן למדע פיזיקה טבען של התפוצצויות קוסמיות.
אורן כהן הטכניון פיזיקה אופטיקה לא ליניארית, קיצונית.
שי מאירי אוניברסיטת תל אביב כימיה אקולוגיה, אבולוציה וביוגאוגרפיה של בעלי חיים.
טאלב מוקרי אוניברסיטת בן-גוריון כימיה פיתוח מבנים ננומטרים ליישומים של אנרגיה מתחדשת.
אמיר עמדי האוניברסיטה העברית רפואה המוח כמכונת משימות ולא כמכונה חושית: מחקרים בעזרת הדמיה מוחית והתמרה חושית.
יובל שקד הטכניון רפואה תגובת המאחסן לטיפול אנטי-סרטני והשפעתו על הגידול וגרורותיו.
עמוס תנאי מכון ויצמן למדע 2012 גישות חישוביות ונסיוניות למחקר אפיגנומי.
ענת לוין מכון ויצמן למדע 2013 צילום חישובי אמיר יהודיוף הטכניון 2014 בעיות מתמטיות הקשורות לסיבוכיות.
דניאל פודולסקי לוי הטכניון מצב מוצק.
נתן קלר אוניברסיטת בר-אילן השפעת משתנים על פונקציות לוגיות.
רועי ירושלמי האוניברסיטה העברית תכנון מולקולרי.
לילך גלבוע מכון ויצמן למדע התפתחות תאי גזע ונישה בשחלת זבוב הפירות.
שחל אילני מכון ויצמן למדע ננו-צינוריות ומשטחי פחמן אטומיים ככלי לחקר אלקטרונים וספינים בממדים נמוכים.
ערן בוכבינדר מכון ויצמן למדע מדעים הפיזיקה של מערכות מורכבות מחוץ לשיווי-משקל.
עירית גת-ויקס אוניברסיטת תל אביב גנטיקה בהקשר של מחלות מורכבות.
ניב פפו אוניברסיטת בן-גוריון פיתוח חלבונים ספציפיים לטיפול במחלת הסרטן אור דונקלמן אוניברסיטת חיפה שיטות לפריצת צפנים.
מורן ברקוביץ' הטכניון 2015 פיתוח התקני מיקרו זרימה לדיאגנוסטיקה רפואית ביומולקולרית מתקדמת שיאפשר גילוי מהיר בתוך דקות של מחלות, דוגמת שחפת, איידס וסרטן.
אורי שפירא הטכניון הדינמיקה על מרחבים הומוגניים ושימושיה.
עודד רכבי אוניברסיטת תל אביב תגליות חדשניות בתחום ההורשה האפיגנטית והשלכותיה על תורת האבולוציה.
שרון רוטשטיין אוניברסיטת בר-אילן הבנת תהליך מעבר יוני הנחושת בתא להבנת הגורמים להתפתחות מחלות נוירולוגיות.
מיכאל שפירא האוניברסיטה העברית שיפור תשתית התקשורת באינטרנט (בהיבטי אבטחה, ביצועים, עמידות לתקלות, ועוד).
אלכס רצ'קר האוניברסיטה העברית מדידות קוונטיות מדויקות ומחשוב קוונטי.
נטלי אליה-חרותי אוניברסיטת בן-גוריון הבנת מנגנון ה-ESCRT (חלוקת התא) בתאים חיים, תוך שימוש בשיטות מתקדמות של מיקרוסקופיה בסופר-רזולוציה.
ערן אופק מכון ויצמן למדע שבירת הלם מסופר נובות עם רוח כוכבית חזקה ועל גילוי שיטתי של התפרצויות לפי פיצוצם כסופר נובה.
עידו עמית מכון ויצמן למדע הבנת חקר אזורים רגולטורים בגנום והשפעתם על התפתחות המערכת החיסונית בבריאות ובמחלות אימונולוגיות שונות.
פרס רוברט היינליין של אגודת החלל הלאומית הוא פרס הקרוי על שמו של סופר המדע הבדיוני רוברט היינליין, אשר ניתן על תרומה יוצאת דופן לקידום חקר החלל והשאיפה של אגודת החלל הלאומית לכינונה של חברה שוחרת חלל.
בפרס ניתן לזכות פעם אחת בלבד.
קיים פרס נוסף על שמו של היינליין, פרס היינליין
חלוץ הטילאות וורנר פון בראון (1990)
יוצר מסע בין כוכבים, ג'ין רודנברי (1992)
האסטרונאוטים באז אולדרין (1996) וניל ארמסטרונג (2000)
הפרס מעוצב כתותח ימי המוצב על כן, ועל קנהו חרוטות האותיות TANSTAAFL, המייצגות ראשי תיבות של אמרה שגורה של היינליין: There Ain't No Such Thing As A Free Lunch ("אין ארוחות חינם").
התותח נבחר כמחווה לרוח ההתרסה והתעוזה המוצגת בסיפור הקלאסי של היינליין, עריצה היא הלבנה.
פרס קרל סייגן הוא פרס הקרוי על שמו של האסטרונום האמריקאי קרל סייגן.
הפרס מוענק על ידי (AAS) והאגודה הפלנטרית על תרומה יוצאת דופן של יחידים לקידום מדעי החלל.
הפרס מוענק מדי שנה, מאז ייסודו בשנת 1997. בשנים 2009 ו-2010 לא הוענק הפרס מכיוון שחבר השופטים לא איתר אנשים הראויים לו.
קיים פרס נוסף על שמו של סייגן, "מדליית קרל סייגן למצוינות בתקשורת ציבורית במדעי כדור הארץ" (Carl Sagan Medal for Excellence in Public Communication in Planetary Science), המוענק על הישגים בולטים בתיווך בין המדע לציבור הרחב (פופולריזציה של המדע).
אד סטון (1999), מנהל המעבדה להנעה סילונית
מייקל מאלין (2005), אסטרונום אמריקאי שתרם תרומה משמעותית לפיתוח מצלמות לחקר מאדים באמצעות רובוטים
פרס רופין הוא פרס חיפאי לספרות, על שם ארתור רופין ולזכרו.
הפרס הוענק לראשונה בשנת 1945.
פרס רופין נוסד כאות הוקרה לסיוע שניתן על ידי ארתור רופין לפיתוח העיר חיפה.
ההחלטה על חלוקת הפרס נעשתה בקיץ 1943. בתחילה הפרס ניתן על ידי ועד הקהילה העברית בחיפה וועד הדר הכרמל בחלקים שווים ולאחר קום המדינה ניתן על ידי עיריית חיפה.
הפרס ניתן בשלושה תחומים: ספרות יפה, מדעי החברה וטכניקה ולכל תחום חבר שופטים נפרד.