tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מחוץ לחומת הטירה נמצא בית קברות ישן שנבנה בסגנון הטירה עצמה, עם בארות גדולות.
המצודה נבנתה על גבעה כך שישנו קשר עין בינה לבין המצודות בופור ותבנין, כחלק משמירת הדרך לצור, מבחינה מסחרית ומבחינה צבאית.
דיר עאמס הוא כפר שיעי לבנוני בנפת צור, מחוז דרום לבנון.
הכפר שוכן בגובה ממוצע של 400 מטרים מעל פני הים, כ-17 קילומטרים דרומית מזרחית לעיר צור, מזרחית ובסמיכות לכפר .
לפי החוקר פאלמר, פירוש השם הוא "המנזר של עמיס" (Deir Amis).
המלה "עמאץ" ההיא ממקור סורי ומשמעותה: נסתר, מבודד.
כלומר המנזר הנסתר, או: המנזר המבודד.
במקום נמצאו שרידי קיר ואגן המזוהים עם התקופה הצלבנית.
הכפר שנקרא אז: Derreme, או Dairrhamos היה שייך ב-1243 לוונציה.
בשנות ה-60 של המאה ה-18 ביקר בכפר ארנסט רנן וכתב: שבכפר נמצא אגן גדול וחלק מהחומה שנראה מהתקופה הצלבנית.
בשנת 1875 מצא ויקטור גרן שהכפר מיושב על ידי מתואלים.
וציין: "בתים הרוסים רבים, שבר עמוד בתוך מסגד קטן, אבנים מסותתות פזורות על פני האדמה, בורות מים חצובים בסלע, ברכה שבחלקה בנויה ובחלקה חצובה.
על משקוף עתיק נמצא חקוק צלב כפול בתוך מעגל".
בשנת 1881 ביקרה בכפר משלחת של הקרן לחקר ארץ ישראל ותיארה: "כפר, בנוי מאבן, ממוקם על רכס, עם זיתים ואדמות חקלאיות מסביב, כולל כ-100 מתואלים.
בשנת 2014 היו רשומים בכפר 1,663 תושבים בעלי זכות בחירה לפרלמנט הלבנוני.
מעל 99% מהם היו שיעים.
דיר סניד היה כפר ערבי פלסטיני בנפת עזה של המנדט הבריטי, שהיה ממוקם 12 ק"מ צפון מזרחית לעיר עזה.
שטח הקרקע הכולל של הכפר היה 6,081 דונם.
לפני שננטש במהלך מלחמת העצמאות, התגוררו בו 730 תושבים.
החלק הראשון של שמו "דיר" משמעותו בערבית "מנזר", מה שמרמז על כך שפעם היה זה אתר של מסדר נזירי או שאוכלוסייה נוצרית התגוררה במקום בנקודת זמן מסוימת.
החלק השני - "סניד" - היה שמו של שבט ערבי באזור.
תחת האימפריה העות'מאנית, ברישומי המס של 1596, צוין דייר סונייד בנאחיה של עזה, חלק מסנג'ק עזה, עם 12 משקי בית, על פי ההערכות התגוררו בו 66 תושבים, כולם מוסלמים.
תושבי הכפר שילמו מס קבוע של 33.3% על מוצרים חקלאיים שונים, לרבות חיטה, שעורה, פירות, כוורות ועיזים; סך של 4,600 אקצ'ה.
במהלך המאות ה-17 וה-18, עבר אזור דיר סונייד תהליך משמעותי של נטישה עקב לחצי נוודים על הקהילות המקומיות.
תושבי הכפרים הנטושים עברו ליישובים ששרדו, אך האדמה המשיכו להיות מעובדת על ידי כפרים שכנים.
הכפר שרד ומופיע תחת השם דיר אסני על המפה ששרטט פייר ז'קוטין מנתונים שנאספו ב-1799.
בשנת 1838 ציין חוקר ארץ ישראל אדוארד רובינסון את המקום בשם דיר אסנייד ככפר מוסלמי, השוכן במחוז עזה.
בשנת 1863 ביקר החוקר הצרפתי ויקטור גרן בכפר, שאותו כינה דיר אסנייד, וציין שיש בו 150 תושבים.
ברשימת כפרים עות'מאניים משנת 1870 לערך כתוב כי בכפר אוכלוסייה של 144, בסך הכל 51 בתים, אם כי הספירה כללה גברים בלבד.
בסוף המאה ה-19, היה זה כפר בגודל בינוני שצורתו מלבנית, מפוצל לארבעה רבעים על ידי שני כבישים שהצטלבו בזווית ישרה.
היו בו בתים עשויים לבני טיט, שמונה בארות, גנים, בריכה, ומסגד במרכז הכפר.
בשנת 1920 הקימה הרכבת המנדטורית בכפר את תחנת הרכבת דיר סניד על קו קנטרה-חיפה ששימשה לנוסעים ולמשא גם יחד.
דרומית ובסמוך לתחנה עברה המסילה על גשר מעל נחל שקמה .
מאוחר יותר הקימו הבריטים מחנה צבאי סביב התחנה.
במפקד האוכלוסין בארץ ישראל (1922) שנערך על ידי שלטונות המנדט הבריטי, מנה הכפר 356 תושבים, כולם מוסלמים, במפקד של 1931 נמנו 475 תושבים, ב-103 בתים.
עד סוף תקופת המנדט הבריטי התרחב הכפר מערבה לכיוון כביש החוף.
בשנת 1945 נפתח בית ספר אליו נרשמו 63 תלמידים ונפתחו בו גם כמה חנויות קטנות.
מקור ההכנסה העיקרי של רוב התושבים היה חקלאות, ואחריה מסחר.
לפי סקר הכפרים ב-1945 מנתה אוכלוסיית הכפר 730 תושבים, כולם מוסלמים, עם שטח 6,081 דונם, מתוכם 158 דונם שימשו להדרים ובננות, 512 דונם למטעים וחקלאות שלחין, 4,863 לדגנים ו-13 דונם היו שטח בנוי.
בפברואר 1948 פינו הבריטים את מחנה הצבא ליד דיר סניד.
דיר סניד היה מוקד לחימה במלחמת העצמאות, כאשר חיל המשלוח המצרי פלש ב-15 במאי 1948 לארץ ישראל, מיד לאחר סיום המנדט הבריטי וההכרזה על הקמת מדינת ישראל.
גמאל עבד אל נאצר, שלחם כקצין בחזית זו, סיפר על הלילה בו בילה בבית החולים הצבאי בעזה: "המיטות סביבי היו מלאות בפצועים שלנו מהקרב בדייר סניד, שעדיין היה בעיצומו".
קיבוץ יד מרדכי נקרא בפי הערבים "דיר סניד".
קרב יד מרדכי הסתיים עם נטישת הקיבוץ ב-24 במאי.
לפי ההיסטוריון הישראלי בני מוריס, צה"ל התקיף את הכפר בתחילת מבצע יואב, ב-15–16 באוקטובר, "בהפצצות ובירי מקלעים ממטוסים".
הניו יורק טיימס דיווח שהכפר הותקף שוב ב-21 באוקטובר.
אין מידע ודאי בנוגע לתאריך המדויק בו הדפו כוחות צה"ל את חיל המשלוח המצרי מדיר סניד, אך ככל הנראה הכפר נתפס על ידי צה"ל בסוף אוקטובר 1948.
לא ידוע מתי בדיוק פונה הכפר מתושביו.
לאחר נסיגת החיילים המצרים לעיר עזה, פליטים מן הכפר הסתננו אליו בלילות כדי לקחת חפצים מבתיהם שננטשו.
על פי הסכמי שביתת הנשק בתום מלחמת העצמאות (1949) נכלל האזור בשטח מדינת ישראל.
אדמות הכפר עברו לבעלות רשות הפיתוח, והאפוטרופוס לנכסי נפקדים החכיר אותם מדי שנה לצורכי חקלאות.
בסוף 1956 חידשה רכבת ישראל את המסילה בין דיר סניד לתחנת הרכבת עזה.
לפי ההיסטוריון הפלסטיני וליד ח'אלדי, בשנת 1992 שרידי דיר סניד כללו "גשר רכבת, קטעי מסילה שאינם בשימוש, ושלושה מבנייני תחנת הרכבת...
גשר האבן בנוי על פני ואדי עובר על פני ארבעה גשרונים רחבים ועגולי קשת מבני התחנה שוממים ובמצב של הידרדרות".
בסמוך לתחנה, ליד וממזרח למסילה, נבנתה אנדרטה לפועלים מצרים, שמתו בזמן עבודתם להנחת המסילה, בתקופת מלחמת העולם הראשונה.
שרה קריסטינה נוטי (בשוודית: Sara Kristina Nutti; נולדה ב-28 בינואר 1996), ידועה בשם הבמה שלה דיר שרה, היא זמרת שוודית-סאמית.
בשנת 2012 נוטי השתתפה בעונה היחידה של "אקס פקטור שוודיה".
היא הודחה בשלבי הבתים על ידי אנדראס קלרסון, שהיה אמון על קבוצת הבנות.
בינואר 2021 הוציאה את סינגל הבכורה שלה, "Something You Should Know", לשירותי הסטרימינג.
זו הייתה הפעם הראשונה שמותגה תחת שם הבמה "דיר שרה".
ביוני אותה שנה פרסמה את המיני-אלבום הראשון שלה, .
נוטי כתבה והקליטה מספר שירים עם אחותה חנה, שגם היא מוזיקאית שוודית ידועת-שם.
ב-1 בדצמבר אישר תאגיד השידור השוודי כי נוטי עתידה להשתתף ב"מלודיפסטיבלן" השנתי, הקדם השוודי לאירוויזיון 2024, עם השיר "The Silence After You".
הוא התקיים ב-2 במרץ, ובסיומו דורגה נוטי במקום השמיני עם 169 נקודות, והודחה מהתחרות.
דיר ע'סאנה הוא כפר פלסטיני הממוקם במרכז השומרון, בנפת ראמאללה ואל-בירה של הרשות הפלסטינית.
הוא ממוקם כ-25 ק"מ צפונית-מערבית לעיר ראמאללה, בגובה של כ-400 מטרים מעל פני הים.
שפת הכפר היא ערבית וכל תושביו הם מוסלמים.
ב-1964 אוחד הכפר עם הכפר בית רימא למועצה מקומית אחת בשם בני זייד אל-ע'רביה.
הכפר נקרא על שם מנזר שהיה שייך לשבט ע'סאן הנוצרים.
הנוסע מוסטפא אל-בכרי עבר דרכו בשנת 1710 לספירה, והזכיר אותה יותר מפעם אחת במסעותיו בשם "דיר ע'סאן".
הכפר מוקף בכפרים: כפר א-דיכ, ברוקין, בית רימא, כפר עין, עאבוד, אל-לובן אל-ע'רבי ודיר בלוט, וכן היישובים הישראלים פדואל ובית אריה.
ויליאם פוקסוול אולברייט ורולאן דה וו בקשו לזהות את דיר ע'סאנה עם העיר המקראית צרדה, בשל קרבתם של עין צרידה ועמק חלת צרידה המשמרים את שמה של צרדה לכפר.
כמו כן, בדיר ע'סאנה נמצא אתר ארכאולוגי מתקופת הברזל, המתאים לתקופה של ירבעם בן נבט.
אחרים זיהו את צרדה בכפר סורדא או במגוון אתרים באזור נחל שילה.
הכפר דיר ע'סאנה אוחד עם הכפר בית רימא למועצה מקומית בני זייד אל-ע'רביה, הקרויה על שם השבט הערבי בני זייד, שקיבל את השטח כפייף מאת הסולטאן האיובי צלאח א-דין במאה ה-12, בתמורה לשירות בצבא המוסלמי בתקופת מסעי הצלב הראשונים.
בשנת 1964, תחת השלטון הירדני, אוחד הכפר עם העיירה בית רימא למועצה מקומית אחת בשם בני זייד אל-ע'רביה.
דירה דאווה (באמהרית: ድሬዳዋ - "מישור ריק") היא עיר במעמד מדינה במזרח אתיופיה והעיר השנייה בגודלה במדינה.
העיר מהווה מרכז תעשייה גדול, ויש בה שווקים רבים ונמל תעופה בינלאומי.
היא ממוקמת במזרח אתיופיה על נהר הדאצ'ואטו, בין מחוז סומאלי בצפון ומחוז אורומיה בדרום.
העיר דירה דאווה נוסדה בשנת 1902 בעת שהושלמה מסילת הרכבת בין אדיס אבבה לג'יבוטי.
בתחילה אמור היה קו הרכבת לעבור דרך העיר הרר, המרכז הכלכלי והפוליטי של מזרח אתיופיה באותה עת, אך הרעיון נדחה לבסוף.
החלטה זו נבעה מהפרשי הגבהים בין המישור בו תוכננה המסילה להסלל לבין מיקומה של העיר.
הרר אמנם שוכנת בגובה של כ-1,900 מטר מעל פני הים, והמישור נמצא בגובה של כ-1,700 מטרים, אך בין שתי הנקודות, שהמרחק ביניהן הוא כ-40 קילומטרים בלבד, חוצץ רכס הרי אחמר שגובהו כ-2,200 מטרים.
קיסר אתיופיה מנליק השני אישר את התוכנית החדשה וקבע שבמישור תוקם תחנת רכבת שתכונה "הרר החדשה" ("אדיס הרר" -አዲስ ሐረር).
עם זאת, המהנדסים אשר חששו מבלבול אפשרי בין השמות "אדיס הרר" ו"אדיס אבבה", כינו את התחנה החדשה בשמו של כפר קטן ששכן במקום - "דירה דאווה", היינו, מישור ריק.
מסילת הרכבת הגיעה מהחוף לדירה דאווה ב-24 בדצמבר 1902. העיר החדשה שהתפתחה סביב תחנת הרכבת נבנתה לפי תוכנית בינוי ערים, והיא מתאפיינת ברחובות הערוכים בצורת שתי וערב.
הרר חוברה אל דירה דאווה בכביש, אחד מראשוני הכבישים באתיופיה, אך התפתחותה של העיר החדשה נישלה את הראשונה מחשיבותה הפוליטית והכלכלית.
דירה דאווה הופרדה ממחוז אורומיה בשנת 1998 והפכה לעיר עצמאית.
ב-4 ביוני 2002, אירע פיצוץ בתחנת הרכבת המרכזית בעיר.
הארגון לשחרור האורומו טען שביצע את הפעולה הזו בגלל המשך מעצרים של אנשי האורומו בידי הממשלה האתיופית.
על פי נתוני הסוכנות המרכזית לסטטיסטיקה של אתיופיה, לדירה דאווה אוכלוסייה של כ 398,000 (מדורגת תשיעית באתיופיה), כאשר 199,000 גברים ו-199,000 נשים.
שטחה הוא כ-1,213 (מדורגת תשיעית באתיופיה) עם צפיפות ממוצעת של כ-328 איש לקמ"ר.
השפה המדוברת בעיר היא האמהרית כשפה רשמית (פדרלית ומחוזית) לצד האורומית כשפת יומיום.
63.2% מאוכלוסיית העיר הם מוסלמים, 34.5% נוצרים קופטים, 1.5% נוצרים פרוטסטנטים, 0.7% נוצרים קתולים, 0.1% דתות אחרות.
בצי הסוחר דירוג הוא איש צוות שאינו קצין.
המלחים בצי הסוחר מתחלקים לכמה קבוצות בהתאם לתפקיד ולהכשרה.
על המלחים מפקד רב המלחים שכפוף לחובל הראשון (חובל בכיר).
תקנות הספנות (ימאים), תשס"ב-2002, קובעות חובת הסמכה לדירוגים שהם חלק ממשמרת הגשר באוניה או חלק ממשמרת המכונה.
בסוגי ההסמכה נכללים: ימאי רב תכליתי, מלח משמרת, מלח כשיר, מכונן בכיר, עובד מנוע, עובד קיטור.
בהסמכה עוסקת רשות הספנות והנמלים.
הימאים הדירוגים בישראל היו מאוגדים באיגוד הימאים הדירוגים.
במרוצת השנים הוחלפו הימאים הדירוגים הישראלים בצי הסוחר הישראלי במאים זרים (נותרו עדיין קציני ים ישראלים).
דירה להשכיר הוא ספר ילדים מפורסם של הסופרת והמשוררת העברית לאה גולדברג.
בספר מופיעים שלושה סיפורים: "דירה להשכיר", "כך ולא כך" (על פי סיפור מאת קורניי צ'וקובסקי) ו"מעשה בשלושה אגוזים".
לראשונה הופיע הסיפור המרכזי בספר, "דירה להשכיר", בעיתון "משמר לילדים" ב-22 באוקטובר 1948 עם איוריה של רות שלוס.
אחר כך יצא לאור כספר בספריית "חלון" של ספריית פועלים ב-1959, עם איורים של שושנה היימן.
הזרז לפרסומו של הספר בשנת 1959 היו אירועי ואדי סאליב.
למרות השנים הרבות שחלפו מאז פרסומו, גם במאה ה-21 הספר נמצא לעיתים ברשימת רבי המכר בתחום ספרות הילדים והנוער בישראל.
בשנת 2000 יצא לאור בהודו תרגום לאנגלית של הספר, מעשה ידיה של ברכה קפלן, עם איורים בסגנון הודי, בהוצאת קרן הספרים הלאומית של הודו.
ברי פרייזינגר ואסף לבבי תרגמו את הספר לאנגלית ב-2019.
הספר מתאר את קורותיו של בניין דירות בן חמש קומות.
בכל קומה גר דייר שונה ממשפחת בעלי החיים: תרנגולת, קוקייה, חתולה וסנאית.
האיזון העדין מופר בשעה שהעכבר מפנה את הדירה העליונה בבניין וכך נותרת דירה להשכרה.
חיות שונות (נמלה, ארנבת, חזיר וזמיר) שוקלות לשכור אותה.
בפני הקורא נחשפים השוכרים האפשריים בשל התנגדותם לאחד מהדיירים הנוכחיים, כשכל שוכר אפשרי מסרב לשכור את הדירה בשל דייר נוכחי אחר.
הנמלה החרוצה לא מחבבת את התרנגולת העצלה.
הארנבת, שיש לה יותר ילדים, לא מחבבת את הקוקייה מפקירת הבנים.
החזיר הלבן לא מחבב את החתולה הכושית.
הזמיר העדין והשקט לא מחבב את הסנאית הרועשת.
לבסוף שוכרת את הדירה היונה, על אף שהדירה אינה לרוחה, משום שכדבריה "השכנים טובים בעיניה".
הסיפור זכה להלחנה של פרופ' יחזקאל בראון בה הוא מתאר כל דמות ואופיה בעזרת מנגינות.
סטריאוטיפים ודעות קדומות - הספר מציג הדגמת קונפליקט בין-תרבותי המתבטא בסטריאוטיפים ובדעות קדומות המיוצגים על ידי החיות השונות המתגוררות במגדל (התרנגולת השמנה, החתולה ה"כושית" וכדומה), ומתוך כך מביא להבנה שסטריאוטיפים ודעות קדומות מובילים להיעדר תקשורת, לקונפליקט, לעוינות ולסכסוכים.
הדיירת שבוחרת לגור בדירה היא כאמור יונה, סמל השלום.
מוטיב הבית - מוצג בין השאר באמצעות היונה והעכבר.
בסיפור זה היונה מסמלת את הרצון והתשוקה לשוב הביתה.
ד"ר שמעונה פוגל משווה במאמרה את היונה שבסיפור לבני ישראל אשר הצליחו להגיע לארץ ישראל לאחר זמן ארוך למרות הקשיים והבעיות.
פוגל טוענת גם כי באמצעות סיפור זה מציגה גולדברג שיח בין תרבותי בעזרת הדגשת סטריאוטיפים אשר יוצרים מחלוקת ועיוות של דמויות, כדי לייצג את קיבוץ הגלויות בארץ ואת הניגוד הנוצר מתהליך זה.
אותם ניגודים תרבותיים ופוליטיים אשר נוצרו, מאוגדים בזכות בית משותף, ארץ ישראל.
בשנת 1992 יצא סרט מונפש קצר שמבוסס על הסיפור, אשר הופיע בקלטת הווידאו "להיטים מצוירים משלנו" יחד עם סרטים שמבוססים על הסיפורים "מיץ פטל" ו"הכינה נחמה".
משנת 2000 ועד היום עולה בישראל הצגת הילדים "דירה להשכיר" בהפקת התיאטרון שלנו.
בסיפור השני בספר, "כך ולא כך", הילדה ענת מבקשת מאביה שיצייר לה דוד, כלב, בית ואפרוח.
אביה משבש את הציורים במכוון, וענת נאלצת להסביר לו את חוסר ההיגיון בציוריו.
הסיפור מבוסס על יצירה של הסופר הרוסי קורניי צ'וקובסקי, ועובד על ידי לאה גולדברג.
הסיפור נדפס במקור בשנת 1959, כספרון ב"ספרית חלון" של הוצאת ספרית הפועלים, עם איוריה של אודרי ברגנר.
הסיפור מתאר בתחילתו גמד קטן ביער גדול.
הגמד מארח בביתו את שכנו הסנאי עד בוא האביב בתמורה לשלושה אגוזים בגדלים שונים.
אף על פי שלכאורה, שלושת האגוזים אינם בעלי ערך - משתכנע הגמד לקבל אותם כשכר דירה משום שהסנאי מספר לו שבשלושת האגוזים טמון כוח סודי המסוגל להפוך את האוחז בהם למאושר.
כמו כן, יש ביכולתם להציל מסכנה - ורק אז יתגלה טיבם האמיתי.
הגמד שומר על האגוזים מכל משמר כעל אוצר.
יום אחד מגלה הגמד כי היער בו הוא גר מועד לכריתה בפקודת השר.
הגמד מנהל משא ומתן עם חוטבי העצים, ומשכנע אותם לקבל את שלושת האגוזים הקסומים במקום שקל אחד שהובטח לכל אחד מהם.
הם מסכימים, לוקחים את האגוזים והולכים.
הגמד מאושר ורוקד מרוב שמחה.
הוא הבין את סוד האגוזים.
השר שזקוק לעצי היער על מנת לבנות ארמון לאהובתו, כועס על כך שהוראתו לא מולאה.
הוא טוען שנערתו לא תנשא לו אלא אם יבנה לה ארמון מפואר.
האנשים מספרים לו על אוצר מופלא יותר מן הארמון הנמצא ברשותם.
אוצר אשר אם יעניק אותו לאהובתו, תתרצה היא מיד ותנשא לו.
הם מספרים לו על האגוזים הקסומים ומוכנים למכור לו אותם תמורת שני שקלים לכל אחד מהם.
השר מסכים, והאנשים מאושרים ומבסוטים (כך במקור).
גם הם פיצחו את סוד האגוזים.
אהובתו של השר מתאכזבת על שלא קיבלה את הארמון המפואר אותו ביקשה והיא מסרבת להינשא לשר.
אז מציע השר לנערתו את אגוזיו הקסומים - היא נעתרת מיד וללא תנאים.
הנישואים גורמים אושר רב לשניהם.
אשת השר מטמינה את האגוזים ושוכחת מהם.
האגוזים מתגלים שוב על ידי בנם המשותף שש שנים מאוחר יותר.
הוא מחטט בארונות ומכיוון שאין איש בנמצא לספר לו על הקסם באגוזים, הוא מחליט פשוט לאכול אותם.
והיה-כל מי שיפתור את סודם,
בפברואר 2017 התזמורת הפילהרמונית הישראלית הציגה לראשונה את האופרה "מעשה בשלושה אגוזים", המבוססת על עלילת הסיפור.
יוני רכטר הלחין, וגם ביסס את הליברית על פי הספר ובתוספת חמישה שירים אחרים של גולדברג.
דירוג החברות של כתב העת Fortune הוא שמן של מספר רשימות שמפרסם כתב העת האמריקאי Fortune, המדרגות חברות אמריקאיות לפי הכנסה גולמית.
ברשימה זכאיות להיכלל חברות ציבוריות וחברות המפרסמות את ההכנסות שלהן.
כתב העת מפרסם את הממצאים פעם בשנה, ואלה מחולקים למספר רשימות, כדלקמן:
Fortune 100 - רשימת 100 החברות הראשונות.
Fortune 500 - רשימת 500 החברות הראשונות.
Fortune 1000 - רשימת 1,000 החברות הראשונות.
בנוסף, מפורסמת גם רשימת Fortune Global 500 הכוללת חברות מכל העולם.
רשימת 10 החברות הגדולות בארצות הברית נכון לספטמבר 2025:
הערה: הכנסות (נכון לספטמבר 2025) ושווי שוק (נכון לדצמבר 2025) במיליוני $US
רשימת 10 המדינות המובילות בארצות הברית עם הכי הרבה חברות:
דירוג מטריצות היא הפעלה של פעולות מתמטיות מסוימות על מטריצה, שאינן משנות את מרחב הפתרונות שלה.
השימושים של תהליך זה הם מציאת פתרונות של מערכת משוואות ליניאריות, מציאת דרגה של מטריצה, מציאת דטרמיננטה של מטריצה ומציאת המטריצה ההופכית של מטריצות הפיכות.
השיטה שבעזרתה מדרגים מטריצות נקראת "שיטת החילוץ של גאוס" או "שיטת האלימינציה של גאוס", ולעיתים גם "אלימינציית גאוס-ז'ורדן".
שיטה זו קרויה על שם המתמטיקאים קרל פרידריך גאוס הגרמני וקאמי ז'ורדן הצרפתי.
שיטות דומות מופיעות כבר בפרק השמיני של תשעת הפרקים של אמנות המתמטיקה, כתב מתמטי סיני עתיק מלפני הספירה.
בכל שורה במטריצה שאיננה שורת אפסים, הרכיב הראשון השונה מאפס ייקרא האיבר המוביל של השורה.
מטריצה תקרא מטריצה מדורגת אם היא מקיימת את התנאים הבאים:
שורות האפסים מופיעות מתחת לשורות שאינן שורות אפסים.
האיבר המוביל בשורה ה- i נמצא משמאל לאיבר המוביל בשורה ה- i+1 (השורה שמתחתיו).
מטריצה תקרא מטריצה מדורגת קנונית אם מתקיימים התנאים הבאים:
בכל שורה שאינה שורת אפסים, האיבר המוביל שווה ל-1 וכל האיברים שמתחתיו ומעליו באותה עמודה שווים ל-0.
האיבר המוביל נמצא משמאל לאיבר המוביל בשורה שמתחתיו.
אם ישנן שורות אפסים הן תופענה מתחת לשורה האחרונה שאינה שורת אפסים.
הרעיון המנחה את האלגוריתם הוא ביצוע פעולות על שורות המטריצה, באופן שאינו משנה את מרחב הפתרונות של המערכת שהיא מייצגת.
הפעולות הבאות נקראות פעולות אלמנטריות:
הכפלה של שורה בסקלר השונה מאפס, ששייך לשדה שהמטריצה מעליו.
(כלומר הכפלת כל האיברים בשורה מסוימת בסקלר);
חיסור או חיבור של שורה המוכפלת בסקלר בשורה אחרת.
קל לראות באמצעות פעולות אלגבריות פשוטות, כי ביצוע הפעולות האלמנטריות הללו אינו משנה את מרחב הפתרונות.
מטריצה המתקבלת ממטריצת היחידה על ידי הפעלת פעולה אלמנטרית נקראת מטריצה אלמנטרית.
הרעיון של האלגוריתם הוא לבצע רצף של פעולות אלמנטריות כדי להביא אותה לצורה מדורגת קנונית.
אם יש m משוואות ב-n נעלמים, אזי המטריצה שתוצג תהיה בעלת m שורות ו-n+1 עמודות, כאשר העמודה האחרונה היא עמודת המקדמים החופשיים.
עבור העמודות j=1 עד j=n, בצע:
אם המקדם הפותח (המקדם הראשון בשורה) בשורה ה-i הוא 0, בצע החלפת שורות עם השורה הראשונה שבה המקדם הפותח שונה מאפס.
אם אין מקדם כזה (כל העמודה היא עמודת אפסים) עבור לעמודה הבאה, j=j+1.
נרמל את השורה על ידי כפל בקבוע, כך שהמקדם הפותח יהיה שווה ל-1.
עבור כל שורה i מתחתיה: חסר את השורה הראשונה כפול המקדם הפותח של השורה ה-i ממנה כך שהמקדם הפותח החדש שיתקבל יהיה שווה לאפס.
בסוף התהליך עליך לקבל עמודה שבראשה 1 ומתחתיה אפסים.
עבור לעמודה הבאה, j:=j+1, ועבור לשורה הבאה i:=i+1 .
בסוף שלב זה עליך לקבל מטריצה מדורגת, שבה המקדמים הפותחים הם 1 או 0.
עבור j=n עד j=1 בצע:
חסר את השורה ה-i מהשורות שמעליה, על ידי הכפלת השורה ה-i במקדם שמופיע באותה עמודה בשורה שמעליה, כך שהחיסור ייתן 0 בעמודה זו.
בשלב זה כל האיברים שמעל האיבר הפותח בשורה ה-j יהיו שווים ל-0.
בסוף שלב זה מתקבלת מטריצה מדורגת קנונית שממנה אפשר לקרוא ישירות את הפתרון למערכת.
זמן הריצה של האלגוריתם הוא .
קיימות גרסאות יעילות יותר (אסימפטוטית) כגון זו של קופרסמיט-וינוגרד .
נכון ל-2024 הסיבוכיות המיטבית היא .
נניח שלפנינו מערכת המשוואות הבאה:
וקיבלנו את הצורה המדורגת קנונית ממנה אפשר לקרוא את הפתרון:
שיטת דירוג המטריצות, הידועה גם בשם אלימינציית גאוס-ז'ורדן, היא שיטה לפתרון מערכת משוואות ליניאריות.
באלגברה ליניארית מוכיחים כי כל מטריצה ניתנת לדירוג עד להבאתה לצורתה הקנונית היחידה.
לכן במסגרת שיטה זו מדרגים את המטריצה המתקבלת מהוספת וקטור המקדמים החופשיים למטריצת המקדמים, ומקבלים מטריצה מדורגת קנונית ממנה אפשר בקלות לקרוא את הפתרון.
כאשר יש פתרון יחיד למערכת (המטריצה הפיכה) מגיעים לצורה
כאשר 'b הוא וקטור ובו איברים ההמתקבלים מצירופים ליניאריים של המקדמים החופשיים, ותלויים בפעולות הדירוג שנעשו על המטריצה.
למשל, עבור מערכת של 2 משוואות ב-2 נעלמים מקבלים
ממנה קוראים את הפתרון .
כדי למצוא את המטריצה ההפכית של מטריצה הפיכה A, יש ליצור מטריצה חדשה המורכבת מבלוקים A ו-I (מטריצת היחידה).
כעת יש לדרג את A לצורת המדרגות הקנונית, כך ש-A תהפוך ל-I, ובמקביל לבצע את אותן הפעולות על I (כלומר: כל פעולה שעושים על שורות A עושים על השורות המקבילות ב-I).
המטריצה המתקבלת היא המטריצה ההפכית (אם לא ניתן לדרג את המטריצה המקורית למטריצת היחידה, היא איננה הפיכה).
כדי למצוא דרגה של מטריצה יש לדרג אותה עד לצורה מדורגת (אין צורך להגיע לקנונית דווקא), ואז מספר השורות פחות מספר שורות האפסים שווה לדרגת המטריצה.
הדרך היעילה ביותר לחשב דטרמיננטה עבור מטריצות גדולות (למשל מסדר 4 ומעלה) היא לדרג את המטריצה עד אשר מגיעים למטריצה משולשית.
הדטרמיננטה של מטריצה משולשית היא מכפלת איברי האלכסון של המטריצה המשולשית.
כדי לקבל את הדטרמיננטה של המטריצה המקורית, יש לעקוב אחרי פעולות הדירוג שביצענו, ולתקן את ערך הדטרמיננטה בהתאם:
פעולה של החלפת שורות היא ביצוע של חילוף אחד נוסף ולכן הסימן משתנה, ולכן יש לכפול את הדטרמיננטה במינוס אחד, .
מהעובדה שהדטרמינטה היא מולטי-ליניארית, נובע כי על פעולה של הכפלת שורה או עמודה בסקלר , הדטרמיננטה מוכפלת באותו סקלר,
על פעולה של הוספת שורה מוכפלת בסקלר, לשורה אחרת, ערך הדטרמיננטה לא משתנה,
דירוג איגרות חוב הוא תהליך המתבצע על ידי חברות דירוג, ומטרתו העיקרית היא הערכת הסבירות של קבלת הקרן והריבית של איגרת החוב, בדרך כלל אג"ח קונצרניות.
אג"ח קונצרניות מוחזקות בעיקר על ידי גופים מוסדיים (חברות ביטוח, קופות גמל וקרנות פנסיה).
לגופים אלה השקעות מסיביות באיגרות חוב, ומכאן החשיבות בדירוג האיגרות.
גם לחברות המנפיקות יש חשיבות בדירוג, הנובעת מהפחתה ניכרת של עלות ההון המגויס על ידן, ככל שהדירוג הניתן גבוה יותר.
דירוג מתבצע גם לגופים שאינם חברות, כמו עיריות וגופים אחרים, וגם למדינות.
משמעות הדירוג היא הערכת הסיכון שבקניה או החזקה של איגרת החוב, ובעיקר הערכה של סבירות קבלת הקרן והריבית בגינה במועדים הקבועים מראש.
הדירוג מתבצע על סמך הערכה אנליטית של החברה, המתבצעת על ידי אנליסטים שהוכשרו לכך.
הוא נעשה לפי בחינת פרמטרים המשתייכים לשתי קטגוריות: סיכון עסקי וסיכון פיננסי.
במסגרת הערכת הסיכון העסקי נבחנים הסביבה הענפית של החברה, לרבות מעמדה התחרותי בענף, וזהו אחד הפרמטרים העיקריים בדירוג.
עוד נבחן מבנה הניהול והבעלות על החברה, שהוא פרמטר היכול להצביע על יכולתם ונכונותם של בעלי החברה לתמוך בה במקרה של בעיה בתזרים המזומנים העלול להקשות ולו זמנית על החזר הקרן והרבית.
הסיכון הפיננסי מושתת על בדיקת הדוחות הכספיים של החברה, תוך מתן דגש להכנסות ולרווחיות, למבנה ההון - ובעיקר הון עצמי מול התחייבויות, לנזילות החברה ולנגישותה למקורות מימון אחרים, ולתזרים המזומנים.
כמו כן נבחנות תביעות משפטיות, ערבויות, וחשיפה מטבעית של החברה הנבדקת.
בדירוג אג"ח ספציפי נבדקות גם הבטוחות, אם הן קיימות, היקף סדרת האג"ח מול סך התחייבויות החברה, וסדר הקדימויות של הנושים.
בישראל בשנת 2008 דורגו רק הבנקים הגדולים (בנק לאומי ובנק הפועלים) בדירוג AAA.
(הדירוג AAA נקרא בעגה המקצועית "טריפל A" והוא הגבוה ביותר הקיים).
סולם הדירוג בישראל הוא אוטונומי, ואינו מקביל לדירוג הבינלאומי.
כך למשל חברת טבע, המגייסת חוב בחו"ל, מדורגת Baa2 על ידי סוכנות הדירוג מודי'ס (השקול ל-BBB).
אילו הייתה טבע מגייסת הון בישראל, היא הייתה מקבלת דירוג גבוה בהרבה, ולחלופין, חברות ישראליות היו מדורגות בדירוג נמוך משמעותית לו היו מגייסות הון בחו"ל.
חברת החשמל היא דוגמה לבעייתיות בדירוג.
איגרותיה מדורגות - AA, נכון לתחילת 2014, על אף שפיננסית החברה אינה עומדת בדירוג זה.
הסיבה לדירוג האמור היא מתן משקל גבוה לבעלות על החברה, והערכת המדרגים כי ממשלת ישראל תעמוד מאחורי התחייבויות החברה.
בדירוג AA דורגו נכון לתחילת 2008 חברות שהיו אז בעלות איתנות פיננסית גבוהה, כמו החברה לישראל, בתי הזיקוק בחיפה, בזק, אי די בי חברה לפיתוח והבנקים הבינוניים.
האג"ח של אי די בי פיתוח הדרדרו עם הזמן לדירוג D ב-2013, לאחר שהחברה נקלעה למשבר והגיעה לסף הסדר חוב.
אג"ח החברה האם, אידיבי אחזקות, שהדרדרו גם הן לדירוג D, הצדיקו את הדירוג עם ההחלטה על הסדר החוב בחברה במהלך 2013, שגרר אחריו גם העברת השליטה מנוחי דנקנר לבעלים חדשים.
הדירוג של החברה לישראל ירד אף הוא לרמה של +A, ואילו חברת הבת בזן הדרדרה לBBB.
נכון ל-2008, חברות רבות היו מדורגות ברובן בציון A או נגזרותיו.
עם פרוץ משבר האשראי ב-2008 ובעקבות משבר האג"ח הקונצרניות בישראל בסוף שנה זו, הורדו דירוגים של חברות רבות, ובתוכן חברות נדל"ן.
בעת קבלת הדירוג הראשוני, מיעוט מבוטל של החברות מדורג ב-BBB.
הסיבה היא שחברות נרתעות מלהנפיק בדירוג זה.
עם זאת, חברות לא מעטות הגיעו לדירוג זה לאחר שדירוגן הדרדר עם הזמן.
לדירוג השלכה ישירה על עלות גיוס ההון של החברות.
כך למשל, התשואה לפדיון של איגרת חוב המדורגת AAA עשויה להיות קרובה לזו של איגרת חוב ממשלתית (בינואר 2008 נסחרו איגרות החוב הממשלתיות הצמודות לחמש שנים בתשואה לפדיון 3.3%, אג"ח מדורגות AAA סביב 4.1%, ואג"ח מדורגות A סביב 5%).
לעומת זאת, תשואה לפדיון של איגרת לא מדורגת עלולה להיות גבוהה בהרבה ולהגיע אף לשיעורים דו ספרתיים.
החברות המדרגות אג"ח בעולם הן חברות בינלאומיות, שמנוהלות בדרך כלל מארצות הברית.
אלו הן חברות שעיסוקן גם בדירוג מדינות ברחבי העולם.
בין החברות המובילות בתחום ניתן למנות את סטנדרד אנד פורס, פיץ', ומודי'ס.
בישראל היו ב-2013 שתי חברות מדרגות:
סולם הדירוג של מעלות (ושל סטאנדרד אנד פורס) כולל עשר דרגות המחולקות לשתי קבוצות :"דירוג השקעה" (Investment Grade) ו"דירוג ספקולטיבי".
כל דירוגי מעלות מתייחסים למנפיק בהשוואה למנפיקים ישראלים אחרים, ואינן מתייחסות לסיכון של ישראל כמדינה.
AAA: למנפיק יכולת מעולה לפרוע את התשלומים בגין ההתחייבות בהשוואה למנפיקים ישראלים אחרים.
AA: יכולת המנפיק לפרוע את התשלומים היא הרבה מעבר לממוצע.
A: יכולת המנפיק לפרוע את התשלומים היא מעבר לממוצע.
BBB: יכולת המנפיק לפרוע את התשלומים בגין ההתחייבות ממוצעת.
BB: יכולת המנפיק לפרוע את התשלומים בגין האיגרת היא מתחת לממוצע בהשוואה למנפיקים ישראלים אחרים.
B: יכולת המנפיק לפרוע את התשלומים היא הרבה מתחת לממוצע.
CCC: סיכוי מסוים לאי-עמידה בפירעון התשלומים.
CC: אי-עמידה בפירעון התשלומים נראית סבירה ביותר.
C: מנפיק האיגרת זו עומד לחדול או חדל מפירעון תשלום הריבית ו/או הקרן.
D: החברה המנפיקה לא פרעה את התשלומים בגין האיגרת (Default).
למדרוג (ולחברת האם מודי'ז) סולם דומה לזה של מעלות, אך צירופי האותיות שונים: הספרות 1,2,3 הן תחליף לסימני המינוס והפלוס של מעלות.
Aaa: מעולה - מקביל ל-AAA בדירוג מעלות
Aa: גבוה מאוד - מקביל ל-AA(הדרגות הן: Aa1,Aa2,Aa3)
A: בינוני-גבוה - מקביל ל-A (הדרגות הן: A1,A2,A3)
Baa: בינוני - מקביל ל-BBB (הדרגות הן: Baa1,Baa2,Baa3)
Ca: נמוך במידה רבה מאוד
בעקבות משבר הסאבפריים בארצות הברית, שהחל בשנת 2007, עלתה טענה כנגד חברות הדירוג כי הן פועלות במצב של ניגוד עניינים, מכיוון שהן מקבלות תשלום עבור פעולת הדירוג מאותן חברות שאת איגרות החוב שלהן הן מדרגות.
התוצאה היא, על פי אותה טענה, הטיית הדירוג כלפי מעלה.
כך לדוגמה, חלק מהאג"ח המגובה במשכנתאות סאבפריים, שהן מסוכנות בעליל, קיבלו את הדירוג AAA, שכאמור הוא הגבוה ביותר האפשרי.
טענה נוספת שעלתה נגדן היא שאינן מצליחות לחזות שינויים משמעותיים בחברות שהן מדרגות, ובכלל זה הידרדרות חמורה.
אחת התגובות של חברות הדירוג לביקורת הייתה פרסום הכלי של אופק הדירוג, Rating Outlook.
כלי זה מאפשר לחברות הדירוג להודיע שהן עוקבות באופן צמוד יותר אחר גופים מסוימים.
יחד עם ההודעה על התחלת מעקב כזה הן מודיעות האם האופק שהן רואות עבור אותם גופים הוא של שיפור, שימור המצב הקים לאורך זמן, או הרעה.
כאשר התמונה של אותם גופים מתבהרת, חברות הדירוג תפסקנה את המעקב המיוחד של אותם גופים, ואולי ישנו את האופק שהן רואות עבור אותם גופים.
דירוג האצטדיונים של אופ"א משמש לחלוקת האצטדיונים באירופה לקטגוריות שונות לפי קריטריונים שנקבעו על ידי אופ"א, אשר מנהלת את הכדורגל באירופה.
הקריטריונים פורסמו בתקנון אצטדיוני אופ"א.
לפי הקריטריונים שבתקנון, האצטדיונים נכנסים לקטגוריה 1, 2, 3 או 4 (בעבר "עילית").
שיטה זו החליפה ב-2006 את שיטת הכוכבים שחילקה את האצטדיונים לכוכב אחד עד חמישה כוכבים.
החלוקה לקטגוריות עוזרת לקביעת האצטדיונים הרשאים לארח משחקים רשמיים של מפעלי אופ"א השונים (ליגת האלופות, הליגה האירופית ואליפות אירופה) לפי הקטגוריה בה האצטדיון נמצא.
קטגוריה 1 - לא ייערכו משחקים רשמיים של מפעלי אופ"א באצטדיונים אשר בקטגוריה זו.
קטגוריה 2 - משחקי הסיבוב הראשון והשני של מוקדמות ליגת האלופות והליגה האירופית.
קטגוריה 3 - משחקי הסיבוב השלישי של מוקדמות ליגת האלופות, משחקי הסיבוב השלישי, הפלייאוף ומשחקי סיבוב הבתים של הליגה האירופית ומשחקי מוקדמות אליפות אירופה.
קטגוריה 4 - משחקי הפלייאוף של המוקדמות עד לשלב חצי הגמר של ליגת האלופות, משלב 36 הגדולות עד לשלב חצי הגמר של הליגה האירופית ומשחקי טורניר הגמר של אליפות אירופה.
לאירוח גמר ליגת האלופות וגמר הליגה האירופית על האצטדיון להיות בקטגוריה 4 ולעמוד בתנאים נוספים אשר יקבעו לפני בחירת האצטדיון המארח.
לכל קטגוריה מספר רב של קריטריונים אשר נמצאים במלואם בתקנון אצטדיוני אופ"א.
בנוסף, ישנם קריטריונים אשר חלים על כל האצטדיונים בכל הקטגוריות, ובניהם:
משטח דשא טבעי או סינתטי, אשר עליו להיות חלק ושטוח.
מערכות שונות אשר יוודאו אפשרות משחק בכל עונת המשחקים של אופ"א (כמו מערכות חימום למשטח במדינות מושלגות).
חל איסור על מיקום חפצים שונים בגובה 21 מטר או פחות מגובה הדשא (כמו גג האצטדיון).
אזור חימום לשחקנים מחליפים לצד קו החוץ או מאחורי השערים.
שלושה שערים תקניים (2 למשחק ואחד להחלפה במידת הצורך).
שני ספסלים מקורים לשחקנים המחליפים עם מקום ל-13 שחקנים בכל אחד, אשר נמצאים במרחק של 5 מטר לפחות מקו החוץ.
שני חדרי הלבשה המכילים לפחות 5 מקלחות, 3 תאי שירותים, 25 מקומות ישיבה, שולחן עיסוי ולוח טקטי בכל אחד.
אזור חניה לקבוצות ובעלי תפקידים עם מקום לשני אוטובוסים ו-10 רכבים לפחות.
בכל הקריטריונים, למעט גודל המגרש, המספרים המצוינים מייצגים את הגודל ומספר המקומות המינימלי בכל קריטריון.
אצטדיונים בישראל שקיבלו את דירוג אופ"א המרבי (דירוג 4 כוכבים) למשחקי כדורגל בינלאומיים באירופה: אצטדיון טדי, אצטדיון סמי עופר, אצטדיון בלומפילד, אצטדיון טרנר, אצטדיון מרים ואצטדיון המושבה.
דירוג אשראי הוא ציון הניתן לאנשים פרטיים, חברות או מדינות, ומגדיר את יכולתם לפרוע הלוואות (באנגלית משמש המונח Credit rating לדירוג אשראי לחברות או מדינות, ו-Credit score לאנשים פרטיים).
חישוב הדירוג, על ידי סוכנויות דירוג אשראי, מסתמך על היסטוריה פיננסית, מצב הנכסים וההון העצמי, והיקף ההתחייבויות שיש לגוף המוערך.
דירוג האשראי משמש משקיעים לצורך הערכת סיכונים בנוגע ליכולת הפירעון של הגוף הלווה.
ככלל ניתן לומר שככל שדירוג האשראי של גוף לווה גבוה יותר, כך התשואה שעליו להעניק למשקיעים נמוכה יותר, משום שהתשואה הנדרשת נמצאת ביחס הפוך לסיכון.
דירוג אשראי של חברות ומדינות
חברות ומדינות נוהגות ללוות כספים מציבור המשקיעים באמצעות הנפקה של איגרות חוב.
דירוג האשראי של חברות ומדינות מתבצע בעיקר בהקשר של הערכת יכולת לפרוע איגרות חוב.
דירוג האשראי מתבצע על ידי חברות המתמחות בניתוח כלכלי של חברות ומדינות.
מנקודת המבט של משקיע, יש דמיון רב בין חברה למדינה, שכן לשתיהן מערכות כלכליות דומות מאוד מבחינת הפרמטרים הנמדדים:
קיימות מספר חברות בעלות מוניטין, העוסקות בקביעת דירוג אשראי של חברות ומדינות, ובהן סטנדרד אנד פורס, מודי'ס ופיץ'.
החברות משתמשות בסולמות המגדירים את רמת הסיכון.
בסולם, המיוצג על ידי אותיות ומספרים, קיימות דרגות שונות של מנפיקים.
הדירוגים שנותנות שלוש החברות הללו דומים מאוד, בדרך כלל.
מלבדן קיימות חברות דירוג אחרות במדינות שונות, אשר הערכותיהן יכולות להיות שונות בתכלית.
כך, למשל, חברת הדירוג דגונג גלובל הסינית נותנת לארצות הברית דירוג של AA, ולגרמניה AA-.
הדירוג הגבוה ביותר לפי סולם סטנדרד אנד פורס ופיץ' הוא AAA, המייצג יכולת מעולה לפרוע את התשלומים בגין ההתחייבות בהשוואה למנפיקים אחרים.
AA משמעו שיכולת המנפיק לפרוע את התשלומים היא הרבה מעבר לממוצע, וכן הלאה.
בנוסף לדירוג עצמו, מקובל גם לפרסם "אופק" לדירוג.
נתון זה חוזה שינוי של הדירוג בעתיד.
אופק "שלילי" מהווה מעין "כרטיס צהוב", המציף בעיות ונותן הזדמנות לתיקון.
אופק "יציב" מעיד כי לא צפוי שינוי בדירוג בעתיד הקרוב.
אופק "חיובי" מראה כי יש אפשרות לשיפור הדירוג.
ה"אופק" יכול להינתן לתקופה מוגבלת, ובתום התקופה הדירוג משתנה בהתאם.
הדירוגים של סטנדרד אנד פורס הם:
AAA: יציבה ביותר, בעלת היכולת הגבוהה ביותר להחזיר את חובותיה.
AA: יציבה מאוד, בעלת יכולת גבוהה מאוד להחזיר את חובותיה.
רמת סיכון רק מעט גבוה מ-AAA (כולל גם +AA ו-AA).
A: יציבה, בעלת יכולת גבוהה להחזיר את חובותיה, אך רגישה במידה מסוימות לשינויים במצב הכלכלי (כולל גם +A ו-A).
BBB: יכולה סבירה להחזיר את חובותיה, אך רגישה יותר למצב כלכלי בעייתי (כולל גם +BBB ו-BBB).
דירוג ספקולטיבי (ידועות גם כדירוג לא להשקעה)
BB: יכולה להחזיר את חובותיה בטווח הקצר והבינוני אבל עם חוסר ודאות משמעותי לגבי מצב עסקי, פיננסי וכלכלי בעתיד (כולל גם +BB ו-BB).
B: יכולה להחזיר את חובותיה כרגע אבל עם חוסר ודאות גדול לגבי מצב עסקי, פיננסי וכלכלי בעתיד (כולל גם +B ו-B).
CCC: חשופה כרגע לכשל פירעון ותלויה במצבים כלכליים חיוביים כדי לעמוד בהתחייבויות (כולל גם +CCC ו-CCC).
CC: קרובה מאוד לכשל פירעון.
עוד לא כשלה בהחזר חוב, אך זה כמעט וודאי בקרוב (כולל גם +CC ו-CC).
C: קרובה מאוד לכשל פירעון עם צפייה להחזר סופי נמוך מאשר בדירוגים גבוהים יותר (כולל גם +C ו-C).
R: תחת פיקוח ממשלתי עקב מצב כלכלי.
SD: כשלה בהחזר חלק מהתחיבויותיה.
D: כשלה בהחזר חוב ו-S&P מאמינה כי לא תפרע את רוב או מכל ההתחייבויות.
הדירוג במצב של פשיטת רגל.
AAA: חברה/מדינה בעלת דירוג מושלם.
יציבה ביותר ובאופן מעשי חסרת סיכון.
+AA: חברה/מדינה בעלת דירוג קרוב מאוד למושלם.
עם בעיות לא משמעותיות מבחינת סיכון.
AA: חברה/מדינה איכותית, בעלת סיכון גבוה יותר מאשר AAA.
-AA: חברה/מדינה איכותית, בעלת סיכון גבוה יותר מאשר AA.
+A: חברה/מדינה אשר תוצאותיה יכולות להיות מושפעות ממצב כלכלי במידה מועטה.
A: חברה/מדינה אשר תוצאותיה יכולות להיות מושפעות ממצב כלכלי.
-A: חברה/מדינה אשר תוצאותיה יכולות להיות מושפעות ממצב כלכלי באופן מוגבר.
+BBB: חברה/מדינה במעמד בינוני, שכרגע תוצאותיה מניחות את הדעת ולמעלה מזה.
BBB: חברה/מדינה במעמד בינוני, שכרגע תוצאותיה מניחות את הדעת.
-BBB: חברה/מדינה במעמד בינוני, שכרגע תוצאותיה עדיין מניחות את הדעת, אך בסיכון מוגבר.
+BB: חברה/מדינה במעמד בינוני, אשר רגישה למצב הכלכלי מסביבה במידה מועטה.
BB: חברה/מדינה במעמד בינוני אשר רגישה למצב הכלכלי מסביבה.
-BB: חברה/מדינה במעמד בינוני, אשר רגישה למצב הכלכלי מסביבה באופן מוגבר.
+B: חברה/מדינה שמצבה הכלכלי מתנדנד.
B: חברה/מדינה שמצבה הכלכלית מתנדנד באופן משמעותי.
-B: חברה/מדינה שמצבה הכלכלי מתנדנד באופן משמעותי מאוד.
+CCC: חברה/מדינה פגיעה ותלויה בסביבה כלכלית אוהדת במידה מסוימת.
CCC: חברה/מדינה פגיעה ותלויה בסביבה כלכלית אוהדת.
-CCC: חברה/מדינה פגיעה ותלויה בסביבה כלכלית אוהדת באופן מוגבר.
C: חברה/מדינה פגיעה מאוד, על סף פשיטת רגל, אך כרגע ממשיכה לעמוד בהתחייבויותיה.
D: חברה/מדינה אשר אינה עומדת בהתחייבויותיה, ונראה כי לא תעמוד בהתחייבויותיה גם בעתיד.
NR: לא פורסם דירוג ציבורי.
Aa1, Aa2, Aa3: חברה/מדינה איכותית מאוד.
A1, A2, A3: חברה/מדינה במעמד גבוה.
Baa1, Baa2, Baa3: חברה/מדינה במעמד בינוני.
השקעה עם מידה מסוימת של אלמנטים ספקולטיבים.
Ba1, Ba2, Ba3: חברה/מדינה במעמד בינוני שהשקעה בה מוגדרת ספקולטיבית.
B1, B2, B3: חברה/מדינה שהשקעה בה נחשבת ספקולטיבית בסיכון גבוה.
Caa1, Caa2, Caa3: חברה/מדינה הנחשבת למסוכנת והשקעה בה נחשבת לבעלת סיכון גבוה מאוד.
Ca: השקעה שיש סיכוי מסוים שלא תהיה אבודה.
C: השקעה שיש סיכוי קטן מאוד שלא תהיה אבודה.
WR: דירוג מבוטל או מוקפא
P: דירוג מושעה או בתהליך בדיקה
להלן טבלת דירוג סטנדרט אנד פורס של מספר מדינות נבחרות.
מדינת ישראל היא אחת מעשרות המדינות הזוכות לקבלתו של דירוג האשראי התקופתי, וזאת הודות למדיניותה הכלכלית הבינלאומית.
התבססותה ופריחתה הפיננסית אירעה עוד בעשורים הראשונים של המאה ה-20, בתקופה הקצרה שלאחר הכרזת עצמאותה של המדינה.
הענף העסקי בישראל הוא מהמצליחים בעולם המערבי - והוא כולל ענפים כמו חדשנות, טכנולוגיה, ביטחון, נדל"ן, ועוד.
בשנתיים האחרונות ענקיות הדירוג החליטו להוריד את דירוג האשראי של ישראל באופן דרמטי.
בסיבות לכך נטען בין היתר לאי-יציבות גיאופוליטית וסיכונים פוליטיים פנימיים, כאשר חברת מוד'יס התייחסה מפורשות להיחלשות יכולתן של החברה האזרחית ומערכת המשפט לספק מערכת בלמים להחלטות ממשלתיות, לדחיית החלטות תקציביות ולאי-גיבוש אסטרטגיית יציאה מהעימות הצבאי.
כל אלה הפחיתו את רמת האמון של הענקיות במוסדות הישראליים.
דירוג האשראי הנוכחי (2025) של מדינת ישראל
מודי'ס: Baa1 עם תחזית שלילית.
פיץ': A עם תחזית שלילית.
סטנדרד אנד פורס: A עם תחזית שלילית.
לדירוג האשראי של מדינת ישראל השפעה מכרעת על כלכלתה ועל אמון הקהילה הבין-לאומית בשוק המקומי.
היסטוריית האשראי של מדינת ישראל לתקופותיה
כחלק מהידוק היחסים הדיפלומטיים עם ארצות הברית וכניסתה של ממשלת שרון השנייה לשלטון, הליך קבלת ההלוואות מהמדינה החזקה בעולם הוקל משמעותית.
לאור זאת, השלכותיה השליליות של הורדת הדירוג האשראי באותה התקופה צומצמו - והכלכלה הישראלית התאוששה מהמשבר הפיננסי של אותה העת.
דירוג האשראי הנמוך ביותר בהיסטוריה הישראלית (BBB+) הוענק למדינה על-ידי הענקית סטנדרד אנד פורס ב-שנת 1988. דירוג זה הוא שווה ערך לדירוג האשראי הנוכחי של הפיליפינים הידועה בכלכלתה הקורסת ובמשאביה המוגבלים.
דירוג האשראי החיצוני של ישראל מאז שנת 1988
עקב התנהלות הממשלה במלחמה ועקב התנהלות שר המשפטים יריב לוין, שעיכב מינויים חשובים של שופטים, בהם תפקיד נשיא בית המשפט העליון.
נושא דירוג האשראי האישי מוסדר בישראל על ידי חוק נתוני אשראי, התשע"ו-2016, שהחליף את חוק שירות נתוני אשראי, התשס"ב-2002. חוק זה מאפשר לגופים המלווים להעריך את מידת הסיכון שיש בהתקשרות עם אדם פרטי על ידי גישה למאגרי מידע האוספים מידע כלכלי על אנשים פרטיים.
איסוף המידע מתבצע על ידי לשכות אשראי הפועלות ברישיון ובפיקוח בישראל.
בישראל יש שתי לשכות אשראי המנפיקות דירוג:
לשכת האשראי לישראל מבית דן אנד ברדסטריט (Dun&Bradstreet), המציגה את הדירוג דרך אפליקציית קפטן קרדיט.
לשכת האשראי BDI שמנפיקה את הדירוג דרך האתר שלה בתשלום והטווחים נעים בין 350-850. לכל לשכה מודל סטטיסטי של הדירוג, שעל בסיסו מחושב הדירוג, אולם בשניהם הפרמטרים החשובים ביותר הם עמידה בהתחייבויות פיננסיות ושימוש נכון ומושכל באשראי.
המידע שעל בסיסו מחושב הדירוג מגיע ממאגר נתוני אשראי של בנק ישראל, אליו מדווחים מקורות כמו כונס הנכסים הרשמי, ההוצאה לפועל, בנק ישראל, בתי משפט והבנקים.
החוק מסדיר את נושא הפרטיות בנוגע לגישה למידע הנאסף.
המידע הנאסף משמש את הגוף המלווה לצורך דירוג האשראי של הלקוח.
ניתוח המידע ואופן השימוש בו תלוי בגוף המלווה.
מעלות ומידירוג הן שתי החברות שמדרגות גופים הנסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב, לפי הזמנה מהגוף המדורג.
בשנת 2013 יזם המפקח על הבנקים תקנה המחייבת את הבנקים להעביר לכל לקוח תעודת זהות בנקאית, מסמך בו הבנקים יחשפו בפני הלקוחות שלהם את דירוג האשראי שלהם בבנק.
הדירוג שהיה כבר קיים במערכות הבנקים, לא היה מוצג ללקוח.
הרעיון מאחרי המהלך היה שהלקוח יוכל להציג מסמך זה לבנקים אחרים ויכול לקבל הלוואות בתנאים תחרותיים.
בשנת 2016 נחקק חוק נתוני אשראי שהחליף את החוק מ-2002. על פי החוק החדש ישמר גם מידע חיובי, מידע הכולל נתונים על הלוואות שנלקחו ונפרעו.
מערכת נתוני אשראי החדשה, שבאחריות בנק ישראל, החלה לפעול באפריל 2019.
דירוג פיב"א הוא שיטת חישוב המדרגת את נבחרות הכדורסל המאוגדות תחת פיב"א.
ישנם שלושה דירוגים: גברים, נשים ודירוג משולב.
דירוג חדש מפורסם לאחר כל תחרות רשמית של פיב"א.
הדירוג כולל את התוצאות של כל מדינה בתחרויות הרשמיות בשמונה השנים האחרונות.
בדירוג מחושבות רק תוצאות שהושגו בתחרויות רשמיות שאורגנו על ידי פיב"א, כך שלמשחקי ידידות אין השפעה על הדירוג.
לכל תחרות של פיב"א יש ערך שונה, המבוסס על רמת הנבחרות המשתתפות בתחרות.
מס' תחרויות הנכללות בדירוג תחרות ערך 2 אליפות העולם 5 2 תחרות הכדורסל האולימפית 5 2 אליפות העולם עד גיל 21 1 2 גביע העולם בכדורסל עד גיל 19 1 5 אליפות אפריקה 0.2 5 אליפות אמריקה 0.8 5 אליפות אסיה 0.3 5 אליפות אירופה 1 5 אליפות אוקיאניה 0.1
בניגוד לתחרויות הכדורגל, בתחרויות פיב"א הנבחרות שהודחו ממשיכות לסדרה של משחקי דירוג על מנת לקבוע את מספר נקודות הדירוג שהן יקבלו.
דירוג אקדמי של אוניברסיטאות בעולם , הידוע גם בכינויים "דירוג שאנגחאי" ו"מדד שאנגחאי" (ובאנגלית, "Shanghai Ranking"), הוא דירוג של איכות מוסדות אקדמיים בעולם, המתפרסם אחת לשנה מאז שנת 2003. בשנותיו הראשונות ערכה את הדירוג אוניברסיטת ג'יאו טונג שאנגחאי, ומאז 2009 נערך הדירוג בידי ארגון עצמאי, Shanghai Ranking Consultancy.
הדירוג משווה בין 1,800 מוסדות להשכלה גבוהה ברחבי תבל ומדרג את 1,000 המובילים שבהם.
שיטת דירוג זו פורסמה לראשונה על ידי החוקרים ליו וצ'נג בשנת 2004.
כדירוג הרב-ממדי העולמי הראשון של אוניברסיטאות, דירוג זה זוכה לתשומת לב רבה מצד אוניברסיטאות, ממשלות והתקשורת העולמית, מאז שהתפרסם לראשונה.
סקר על השכלה גבוהה שהתפרסם על ידי האקונומיסט ציין לטובה את הדירוג כ"דירוג השנתי המצוטט במידה הרבה ביותר של אוניברסיטאות מחקר בעולם." במאמר שהתפרסם בכתב העת לענייני חינוך The Chronicle of Higher Education בשנת 2006 נכתב כי הדירוג "נחשב כדירוג הבין-לאומי המשפיע ביותר."
אחד הגורמים התורמים למעמדו ולהשפעתו הרחבה של הדירוג נעוץ בעובדה שקיימת שקיפות בשיטת הדירוג והיא נראית אמינה וללא הטיה הנובעת ממיקום גאוגרפי.
נתוני הדירוג האקדמי של אוניברסיטאות בעולם צוטטו בהרחבה ויושמו כנקודת התחלה לזיהוי נקודות חוזק וחולשה במערכת ההשכלה הגבוהה של מדינות שונות, וכן כמנוף לשינוי וליוזמות חדשות במערכת החינוך.
בביקורת על דירוג זה נטען שהוא מייחס משקל רב מדי לפרס נובל ולמדליית פילדס (30% מהדירוג) אף שהזוכים בפרסים אלה משקפים רק חלק קטן מאוד מתוך כלל פעילות האוניברסיטה, ושקריטריונים אלה מתעלמים מהפקולטות שאינן שותפות לפרסים אלה (כגון מדעי הרוח, משפטים, ומרבית המחלקות במדעי החברה).
להמחשת העיוות מביא בריאן לייטר כדוגמה את אוניברסיטת קליפורניה בסן פרנסיסקו, העוסקת רק במדעי הבריאות, ונמצאת במקום גבוה בדירוג, לפני אוניברסיטאות המקיימות מחקר והוראה בדיסציפלינות מרובות.
ביקורת נוספת ציינה שהדירוג מתעלם מפרסים חשובים בתחומים אחרים, כגון פרס טיורינג במדעי המחשב.
הטבלה מכילה את 100 האוניברסיטאות הראשונות בדירוג האקדמי של אוניברסיטאות בעולם, בשנים 2019 עד 2024. אוניברסיטה ששמה אינו מוזכר ברשימה, לא דורגה בין 100 הראשונות בעולם בשנים המופיעות בטבלה.
הדירוג המלא הכיל 500 אוניברסיטאות, ובהמשך גדל ל-1,000 אוניברסיטאות.
בשנת 2020 היה מכון ויצמן המוסד האקדמי היחידי בישראל שדורג בין 100 האוניברסיטאות הטובות ביותר בדירוג העולמי.
בעבר גם האוניברסיטה העברית הייתה בין 100 האוניברסיטאות הטובות ביותר בדירוג זה (וכן הטכניון), אך על פי הערכות, קשיים כלכליים ותקציביים שנובעים, בין היתר, מפנסיות תקציביות לסגל המבוגר שפרש, הקשה על האוניברסיטה לגייס חברי סגל חדשים מובילים, והשפיע על התדרדרותה בדירוג העולמי.
עם זאת, בשנת 2021 חזרו שלושה מוסדות אקדמיים בדירוג למאה המקומות הראשונים: האוניברסיטה העברית בירושלים דורגה במקום ה-90, מכון ויצמן למדע ברחובות במקום ה-92 והטכניון בחיפה במקום ה-94.
מגמת העלייה בדירוג נמשכה אף בשנת 2022: האוניברסיטה העברית דורגה במקום ה-77 (עלייה של 13 מקומות ביחס לדירוגה בשנת 2021), הטכניון ומכון ויצמן דורגו במקום ה-83 (עלייה של 11, 9 מקומות בהתאמה).
בשנת 2023 התברג מכון ויצמן במקום ה-68 ואחריו הטכניון במקום ה-79. האוניברסיטה העברית ירדה 9 מקומות למקום ה-86.
המקום הגבוה ביותר בדירוג אליו הגיעה אוניברסיטה ישראלית הוא מקום 53 בו דורגה האוניברסיטה העברית בשנת 2012.
דירוג אוניברסיטאות ישראליות לפי דיסציפלינות
דירוג המשחק ההוגן של אופ"א שימש בשנים 1995–2015 להענקת 3 כרטיסים נוספים להעפלה לליגה האירופית על ידי אופ"א, לקבוצות שהפגינו התנהגות ספורטיבית ונמנעו מהפגנת אלימות או כוחנות.
החל מ-2015 הדירוג מעניק מענק כספי למדינות הזוכות.
בכל שנה הוענק לשלוש הליגות בעלות הניקוד הגבוה ביותר בדירוג המשחק ההוגן של אופ"א כרטיס נוסף לסיבוב המוקדמות הראשון של הליגה האירופית.
התנאי לקבלת הכרטיס הנוסף הוא מינימום של משחקי ליגה אשר נקבע מראש, וניקוד ממוצע מינימלי של 8.0 בדירוג המשחק ההוגן.
כרטיסים אלו הוענקו לקבוצות הנמצאות במקום הראשון בדירוג המשחק ההוגן המקומי של כל ליגה ושלא קיבלו כרטיס לליגת האלופות או לליגה האירופית בדרך אחרת לפי שיטת הדירוג של אופ"א.
שיטה זו בוטלה עם תחילת עונת 2016/17.
לפני ביטולו של גביע אופ"א, שימש דירוג המשחק ההוגן, להענקת 3 כרטיסים למוקדמות הגביע.
הקבוצה שהייתה בעלת הניקוד הגבוה ביותר של בדירוג המשחק ההוגן של אופ"א, ואשר לא קיבלה כרטיס לליגת האלופות או לליגה האירופית בדרך אחרת, זכתה בכרטיס לסיבוב המוקדמות הראשון של גביע אופ"א.
הקבוצות אשר היו במקומות השני והשלישי הצטרפו להגרלה יחד עם 8 הליגות במקומות הראשונים בדירוג המשחק ההוגן.
הקבוצות בהגרלה זכו בכרטיס לסיבוב המוקדמות הראשון של גביע אופ"א.
ישנן 3 קטגוריות אשר לכל אחת דירוג משלה: משחק הוגן, התנהגות הוגנת של המועדון, והתנהגות הוגנת של הקהל.
המדינות מקבלות נקודות עבור כל אחת מהקבוצות אשר משתתפת במשחק רשמי באחד ממפעלי אופ"א ומשחקי הנבחרות, עבור כל אחת מהקטגוריות השונות.
התאחדות אחת לא יכולה לזכות ב-2 קטגוריות שונות.
הזוכות בכל קטגוריה זוכות למענק כספי.
כלל הקבוצות בהתאחדות כדורגל מקומית משפיעות על הניקוד בדירוג המשחק ההוגן של אופ"א, כאשר הן משחקות במשחק רשמי באחד ממפעלי אופ"א.
בנוסף, גם משחקים של הנבחרת הלאומית של אותה התאחדות משפיעים על הדירוג.
הניקוד עבור הדירוג נאסף בין התאריכים ה-1 ביוני עד ה-31 במאי של השנה שאחרי.
ניקוד מתקבל עבור "משחק הוגן" לפי הקריטריונים הבאים:
כרטיסים - ניקוד זה יגיע למקסימום של 10 נקודות ואפשרות לניקוד שלילי.
בכל משחק תקבל כל קבוצה 10 נקודות.
עבור כל כרטיס צהוב אשר ישלף לחובתה תפסיד הקבוצה נקודה אחת.
עבור כל כרטיס אדום אשר ישלף לחובתה תפסיד הקבוצה 3 נקודות.
במידה והכרטיס האדום נשלף לאחר שני כרטיסים צהובים הניקוד יהיה זהה לאדום ישיר, אך במידה וישלף אדום ישיר לאחר צהוב ראשון תפסיד הקבוצה 4 נקודות.
משחק חיובי - ניקוד זה יגיע למקסימום של 10 נקודות, ומינימום של נקודה אחת.
ניקוד חיובי יתקבל עבור משחק התקפי, זירוז המשחק, ניסיון למקסם את זמן המשחק וניסיון לכיבוש שערים.
ניקוד שלילי יתקבל בעקבות האטת המשחק, בזבוזי זמן, ריבוי עבירות והתחזויות.
כיבוד היריב - ניקוד זה יגיע למקסימום של 5 נקודות, ומינימום של נקודה אחת.
כיבוד השופט - ניקוד זה יגיע למקסימום של 5 נקודות, ומינימום של נקודה אחת.
ניקוד חיובי יתקבל עבור קבלת שריקות גבוליות ללא מחאה.
ניקוד שלילי יתקבל בעקבות ויכוחים עם השופט.
התנהגות הנהלת הקבוצה - ניקוד זה יגיע למקסימום של 5 נקודות, ומינימום של נקודה אחת.
הניקוד ייקבע לפי התנהגות הנהלת הקבוצה מול בעלי תפקיד בקבוצה היריבה והקהל, והתנהגות מול התקשורת.
התנהגות הקהל - ניקוד זה יגיע למקסימום של 5 נקודות, ומינימום של נקודה אחת.
ניקוד חיובי יתקבל עבור דחיפת הקבוצה ועידודה במהלך המשחק על ידי שירה ושילוט.
ניקוד שלילי יתקבל בעקבות קללות, ניסיון להפחדת היריב ופגיעה ברוח הספורטיבית של המשחק.
ניקוד זה יכלל רק במידה וישנו קהל משמעותי באצטדיון.
מספר הנקודות הכולל יחולק במספר הנקודות המקסימלי אליו קבוצה יכלה להגיע (40 במשחק רגיל, 35 במידה ולא היה קהל), ויוכפל ב-10 כך שיתקבל מספר בין 0 ל-10 בעל 3 ספרות אחר הנקודה.
שנההמדינה הזוכההקבוצה הזוכהזוכות ההגרלהמדינהקבוצהמדינהקבוצה1995 נורווגיה ויקינג פ.צ.
אוקראינה Illichivets2005 נורווגיה וייקינג פ.צ.
דירוג QS של אוניברסיטאות בעולם הוא דירוג של אלף האוניברסיטאות המובילות בעולם, זאת מתוך כ-5,500 מוסדות הנבדקים לצורך הדירוג.
הדירוג הנעשה על ידי החברה הבין-לאומית Quacquarelli Symonds (QS) המתמחה בחינוך.
משנת 2004 ועד 2009 פרסמה החברה את הדירוג בשיתוף עם השבועון הבריטי Times Higher Education, ומאז 2010 מתפרסמים שני דירוגים נפרדים, האחד של QS והאחר הוא דירוג אוניברסיטאות בעולם של Times Higher Education.
בנוסף לשני דירוגים אלה, בולט דירוג נוסף של אוניברסיטאות בעולם, הידוע בכינוי "דירוג שאנגחאי".
דירוג האוניברסיטאות הוא רק שיטה אחת להערכת ביצועים ולביצוע השוואות מוסדיות.
דירוגים שונים משתמשים במדדים שונים, ולכן יש לקחת כל תוצאה בהקשר המתודולוגי שלה.
דירוג QS מנסה להתבסס על קשת נרחבת של פעילויות אוניברסיטאיות.
חמישה מדדים באים לידי ביטוי בדירוג:
מרכיב זה בדירוג מבוסס על סקר דעות המכונה "ביקורת עמיתים אקדמית", שלצורך ביצועו חברת QS עושה שימוש ברשימות דיוור שרכשה, בבקשות ובהצעות המוגשות לה, ופונה לאקדמאים פעילים בעולם כדי לזהות את האוניברסיטאות המובילות בתחומם.
QS מפרסמת את תפקידיהם המקצועיים והתפוצה הגאוגרפית של משתתפי הסקר.
לצורך הדירוג לשנת 2010 ניתן משקל לתוצאות סקר בקרב 15,050 אנשי מקצוע אקדמאים, כולל משובים שהתקבלו מן השנתיים האחרונות אם לא התקבל מאותו אדם משוב עדכני יותר.
המשיבים יכלו להציע עד 30 אוניברסיטאות, אולם אסור להם להצביע על המוסד בו הם פועלים.
בממוצע כל משיב מציע 20 מוסדות, סך הכל יותר מ-170,000 פרטי מידע.
בשנת 2004, כאשר נערך הדירוג הראשון, חלקו של הסקר במשקל הכללי היה 50%.
חלקו של הסקר הופחת ל-40% לאחר שהוסף מרכיב "ביקורת מגייסי כוח אדם".
ביקורת מגייסי כוח אדם (10%)
מרכיב זה ביצירת הדירוג מתבצע בשיטה דומה לזו של מרכיב "ביקורת עמיתים אקדמית", אולם הסקר מופנה למגייסי כוח אדם, המחפשים מועמדים לעבודה בקנה מידה בין-לאומי.
מספר הנשאלים בשנת 2010 היה 5,007 אנשי מקצוע.
תוצאות סקר זה מרכיבות 10% מן הציון הכללי של האוניברסיטה.
הסקר הזה נערך על בסיס ההנחה שמעסיקים יכולים להעריך באופן מדויק את איכות בוגרי מוסדות אקדמיים.
היחס שבין מספר אנשי הסגל למספר התלמידים באוניברסיטה נועד לבחון את מחויבות המוסד להוראה, אולם חברת QS הודתה כי מדד זה אינו מספק.
ציטוטים ביחס לאנשי סגל (20%)
מספר הציטוטים שלהם זוכים מאמרי מחקר של אנשי סגל הוא אחד המדדים בהם נעשה שימוש נרחב בשיטות דירוג שונות של מוסדות אקדמיים.
מאז שנת 2007 QS עושה שימוש במאגר המידע Scopus לצורך קביעת נתון זה.
הנתון מורכב מן היחס שבין המספר הכולל של ציטוטי מאמרים בחמש שנים אחרונות, לבין מספר אנשי הסגל האקדמי באוניברסיטה.
חברת QS הסבירה כי היא מעדיפה שיטת חישוב זו על פני מניין מספר הציטוטים לכל מאמר, כפי שנעשה בשיטות דירוג אחרות, וזאת כדי להפחית את השפעת המחקר הביו-רפואי על התמונה הכוללת היות שבתחום הביו-רפואה קיימת תרבות שלטת של "פרסם או היכחד" (publish or perish).
המרכיב האחרון בציון לצורך הדירוג מורכב משני מדדים שנועדו למדוד את הנטייה הבין-לאומית של האוניברסיטה: חצי ממרכיב זה מוקדש לאחוז התלמידים הזרים במוסד וחצי מוקדש לאחוז אנשי סגל זרים במוסד.
דירוג QS ל-100 האוניברסיטאות הראשונות בעולם
דירוג QS של אוניברסיטאות בעולם ספג ביקורת מצד גורמים רבים על שהוא שם דגש רב מדי על ביקורת עמיתים, מרכיב המקבל 40% בציון הכללי של המוסד.
היו שהביעו דאגה באשר לאופן שבו נאספים הנתונים למרכיב ביקורת העמיתים.
חברת QS אף הואשמה בטעויות שנפלו באופן איסוף המידע.
כך, בדירוג לשנים 2006 ו-2007 נופלת אוניברסיטת וושינגטון בסנט לואיס מן המקום ה-48 למקום ה-161 לאחר שחברת QS בילבלה את הנתונים בינה לבין אוניברסיטת וושינגטון הפועלת בעיר סיאטל במדינת וושינגטון.
חברת QS ביצעה שגיאה דומה שנה קודם לכן, כאשר אספה נתונים עבור כתב העת Fortune ובילבלה בין שני בתי ספר לעסקים הפועלים בשני מוסדות חינוך במדינת קרוליינה הצפונית.
דווחו אף שגיאות באופן שבו בא לידי ביטוי מרכיב היחס בין מספר אנשי סגל לתלמידים.
בכנס הבין-לאומי ה-16 לחינוך שנערך בקרייסטצ'רץ' בניו זילנד בשנת 2007 הוצג מאמר החושף טעויות יסודיות באופן ביצוע דירוג ה-QS לאוניברסיטאות בעולם.
כמה מן הנקודות העיקריות עליהן עומדת ביקורת זו הן: מחצית ממשקל הדירוג מורכב מן התדמית הנוכחית של המוסד האקדמי: 40 אחוז מתוצאות סקר בין עמיתים באקדמיה ("ביקורת עמיתים"), ו-10 אחוז נוספים מסקר בין מעסיקים פוטנציאלים בעולם.
באופן זה הסקר פתוח מדי למניפולציות כיוון שחברת QS אינה חושפת מי הם הנשאלים בסקר, או מהן השאלות המוצבות להם.
על שינויים בקהל הנשאלים, או במשקל הניתן לשאלות, ניתן לשנות באופן מהותי את תוצאות הסקר.
מאגר הנשאלים בסקר מוטה לטובת אנשי סגל אקדמי ממדינות שבהן Times Higher Education מוכר וידוע (כך עד לשנת 2009 שבה נערך הדירוג במשותף עם ירחון זה), כגון בריטניה, אוסטרליה, ניו זילנד, מלזיה וכדומה.
יפה לשמוע שנשאלים מספרים על מוסדך דברים טובים, אך חשוב יותר שדברים אלה יהיה מדויקים.
קשה להימנע מן הפיתוי לעשות שימוש בדירוג לצורך קידום ושיווק המוסד האקדמי, אולם זוהי שגיאה להניח כי מדובר בנתונים מבוססים היטב.
תוצאות הדירוג משתנות לעיתים בחדות משנה אחת לאחרת, במיוחד בין המקומות 100–200 בדירוג, שם הבדלים קטנים בנתונים עשויים ליצור קפיצות חדות בדירוג.
כך לדוגמה, אוניברסיטת אמורי באטלנטה עלתה בשנה אחת מן המקום ה-173 בדירוג למקום ה-56, אוניברסיטת פרדו נפלה מן המקום ה-56 למקום ה-127.
בשנת 2007 הוכנסו מספר שינויים לשיטת הדירוג שנועדו להשיב על טענות אלה.
דירוג אוניברסיטאות בעולם של Times Higher Education הוא דירוג של האוניברסיטאות הטובות בעולם המתפרסם על ידי Times Higher Education (THE בראשי תיבות), שבועון בריטי העוסק בהשכלה גבוהה.
זהו פרסום החדשות הבריטי המוביל בתחום ההשכלה הגבוהה.
השבועון פרסם את דירוג האוניברסיטאות הטובות בעולם מאז שנת 2004 ועד לשנת 2009 בשיתוף עם חברת QS.
החל משנת 2010 מפרסם השבועון דירוג נפרד, בשיטה שונה, שמאגר המידע באשר לציטוטי מאמרים ששימש עבורה הופק בשיתוף פעולה עם חברת המידע תומסון רויטרס.
משנת 2014 מתבסס הדירוג על מאגר המידע של חברת אלסוויר.
חברת QS מפרסמת בנפרד את דירוג QS של אוניברסיטאות בעולם.
בנוסף לדירוגים אלה ידוע אף "דירוג שאנגחאי".
בחודש ספטמבר 2010 פרסם השבועון לראשונה את דירוג האוניברסיטאות בעולם, בשיטת הדירוג החדשה שאימץ.
בטבלה 100 האוניברסיטאות בראש הדירוג, בחמש השנים האחרונות.
שיטת הדירוג בשנת 2022–2023, על מרכיביה, מפורטת בטבלה:
המרכיב הכללי המרכיב הפרטני משקל באחוזים הכנסות מתעשייה - חדשנות הכנסות מהתעשייה עבור מחקר (ממוצע לאיש סגל אקדמי) 2.5% מגוון בינלאומי (סגל, תלמידים, מחקר) היחס בין סגל בינלאומי לסגל מקומי
היחס בין סטודנטים בינלאומיים לסטודנטים מקומיים
מספר תלמידי תואר ראשון לכל איש סגל
היחס בין תוארי דוקטור שהוענקו לתארים ראשונים 15%
2.25% מחקר - היקפו, הכנסות ומוניטין סקר מוניטין (מחקר)
מספר פרסומים לכל סגל מחקר והוראה
הכנסות למחקר ממקורות ציבוריים/הכנסות מחקר סה"כ (בוטל בדירוג האחרון 19.5% (18% לשנת 2022–23)
הציון של כל אוניברסיטה מורכב מנתונים בחמישה תחומים: הוראה, מחקר, אזכורים, הכנסות מתעשייה, הרכב בינלאומי.
הוראה - משקל מרכיב זה הוא 30% מן הציון הכולל.
מחציתו של מרכיב זה (15% מן הציון הכולל) הוא תוצאות סקר תדמית ההוראה במוסד.
6% מן הציון הכולל ניתן ליחס שבין מספר תוארי הדוקטור המוענקים במוסד לבין מספר אנשי הסגל.
4.5% מן הציון הכולל ניתן ליחס שבין מספר התלמידים לתואר ראשון לבין מספר אנשי הסגל.