tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
6 באוגוסט – מלחמת המפרץ - מועצת הביטחון של האומות המאוחדות מטילה אמברגו על עיראק בשל פלישתה לכווית.
5 בנובמבר – אל-קאעידה מתנקש בחייו של מנהיג ארגון כ"ך, הרב מאיר כהנא בניו יורק
29 בנובמבר – מועצת הביטחון של האו"ם מקבלת את החלטה 678, ובה אולטימטום לעיראק להסיג את כוחותיה מכווית עד ה-15 בינואר 1991
11 בדצמבר – הסכם בין ברית המועצות לארצות הברית על הפסקה מוחלטת של ניסויים גרעינים נכנס לתוקף.
12 בדצמבר – ארצות הברית העבירה לברית המועצות הלוואה בהיקף של מיליארד דולארים לרכישת מזון.
19 בינואר – ארתור גולדברג, פוליטיקאי ומשפטן יהודי-אמריקאי (נולד ב-1908)
20 בינואר – ברברה סטנוויק, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1907)
25 בינואר – אווה גרדנר, שחקנית קולנוע אמריקאית (נולד ב-1922)
16 בפברואר – קית' הרינג, אמן אמריקאי (נולד ב-1958)
3 באפריל – שרה ווהן, זמרת ג'אז אמריקאית (נולדה ב-1924)
15 באפריל – גרטה גרבו, שחקנית קולנוע (נולדה ב-1905)
25 באפריל – דקסטר גורדון, סקסופוניסט ג'אז אמריקאי (נולד ב-1923)
16 במאי – סמי דייוויס ג'וניור, שחקן ובדרן אמריקאי (נולד ב-1925)
16 במאי – ג'ים הנסון, במאי קולנוע אמריקאי, אבי "החבובות" (נולד ב-1936)
17 באוגוסט – פרל ביילי, שחקנית קולנוע וטלוויזיה וזמרת אפרו-אמריקאית (נולדה ב-1918)
18 באוגוסט – פרדריק סקינר, פסיכולוג אמריקאי (נולד ב-1904)
27 באוגוסט – סטיבי ריי ווהן, גיטריסט בלוז אמריקאי (נולד ב-1954)
4 בספטמבר – איירין דאן, שחקנית קולנוע וזמרת אמריקאית (נולדה ב-1898)
14 באוקטובר – ליאונרד ברנשטיין, מלחין ומנצח יהודי-אמריקאי (נולד ב-1918)
2 בדצמבר – אהרן קופלנד, מלחין אמריקאי (נולד ב-1900)
1989 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 213 שנה מיום היווסדה.
הנשיא: רונלד רייגן (המפלגה הרפובליקנית) עד 20 בינואר, ג'ורג' הרברט ווקר בוש (המפלגה הרפובליקנית)
סגן הנשיא: ג'ורג' הרברט ווקר בוש (המפלגה הרפובליקנית) עד 20 בינואר, דן קווייל (המפלגה הרפובליקנית)
יו"ר בית הנבחרים: ג'ים רייט (המפלגה הדמוקרטית) עד 6 ביוני, טום פולי (המפלגה הדמוקרטית)
מנהיג הרוב בסנאט: רוברט בירד (המפלגה הדמוקרטית) עד 3 בינואר, ג'ורג' מיטשל (המפלגה הדמוקרטית)
הקונגרס: הקונגרס ה-100 עד 3 בינואר, הקונגרס ה-101
20 בינואר – ג'ורג' בוש האב מושבע לנשיא ה-41 של ארצות הברית.
24 בפברואר – דלת המטען בטיסה 811 של חברת יונייטד איירליינס נפתחת וכתוצאה מכן נפער חור במטוס וחמש שורות של מושבים, ובהן 9 נוסעים, נפלטו החוצה ונהרגו.
24 במרץ – אסון הנפט של אקסון ואלדז: מכלית הנפט אקסון ולדז עולה על שרטון מול חופי אלסקה וגורמת לאסון אקולוגי מהגדולים בהיסטוריה
19 באפריל – בהתפוצצות צריח אוניית המלחמה איווה נספים 47 אנשי צוות
4 במאי – פרשת איראן קונטראס: הקולונל אוליבר נורת' מורשע בשלושה מתוך 12 סעיפי האישום נגדו.
אולם ערעור מזכה אותו גם מהם מאוחר יותר
19 ביולי – טיסה 232 של יונייטד איירליינס מתרסקת באיווה.
17 באוקטובר – רעידת אדמה בעוצמה של 7.1 על סולם ריכטר פוגעת בסן פרנסיסקו וגורמת למותם של 67 בני אדם.
18 באוקטובר – משוגרת הגשושית גלילאו
18 בנובמבר – שוגר הלוויין קובי לחקר קרינת הרקע הקוסמית
20 בדצמבר – ארצות הברית פולשת לפנמה במטרה להדיח את מנואל נורייגה
9 בינואר – נינה דוברב, שחקנית אמריקאית
16 בפברואר – אליזבת אולסן, שחקנית קולנוע אמריקאית
16 במרץ – בלייק גריפין, כדורסלן אמריקני
5 במאי – כריס בראון, זמר ושחקן אמריקאי
2 ביוני – פרדי אדו, אמריקאי יליד גאנה, הכדורגלן המקצועני הצעיר בהיסטוריה
11 ביולי – דייוויד הנרי, שחקן קולנוע אמריקאי
15 באוגוסט – ג'ו ג'ונאס, זמר בלהקת האחים ג'ונאס
30 באוגוסט – ביבי רקסה, זמרת אמריקאית
14 בספטמבר – לוגן הנדרסון, שחקן וזמר-יוצר אמריקאי
19 בספטמבר – טייריק אוונס, כדורסלן אמריקאי
21 בספטמבר – ג'ייסון דירולו, זמר פופ ו-R&B
1 באוקטובר – ברי לארסון, שחקנית קולנוע, במאית ומוזיקאית אמריקאית
4 באוקטובר – דקוטה ג'ונסון, שחקנית ודוגמנית אמריקאית
13 בדצמבר – טיילור סוויפט, זמרת-יוצרת אמריקאית
18 בדצמבר – אשלי בנסון, שחקנית אמריקאית
24 בינואר – טד בנדי, רוצח סדרתי אמריקאי (הוצא להורג) (נולד ב-1946)
6 בפברואר – ברברה טוכמן, היסטוריונית וסופרת אמריקאית (נולד ב-1912)
9 במרץ – רוברט מייפלת'ורפ, צלם אמריקאי (נולד ב-1946)
12 באפריל – אבי הופמן, פעיל פוליטי אמריקאי, זכור עקב מחאותיו נגד מלחמת וייטנאם (נולד ב-1936)
12 באפריל – שוגר ריי רובינסון, מגדולי המתאגרפים בהיסטורית ארצות הברית (נולד ב-1921)
22 באפריל – אמיליו סגרה, פיזיקאי איטלקי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נולד ב-1905)
26 באפריל – לוסיל בול, שחקנית טלוויזיה אמריקנית ("לוסי אהובתי") (נולדה ב-1911)
15 בספטמבר – רוברט פן וורן, משורר וסופר אמריקאי (נולד ב-1905)
1988 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 212 שנה מיום היווסדה.
14 במאי – אסון האוטובוס בקרולטון - נהג שיכור פוגע באוטובוס אשר הסיע ילדים וכתוצאה מהפגיעה והשריפה שפרצה בעקבותיה נהרגים 27 אנשים.
יוני – נובמבר: שרפת יער ענקית מתרחשת בפארק הלאומי ילוסטון.
בשריפה נשרף כשליש משטחו של הפארק (סך של 3,212,718 דונם).
3 ביולי – ספינת הצי האמריקאי "וינסנס" מפילה בטעות מטוס נוסעים איראני, וגורמת למות 290 נוסעיו.
16 ביולי – פלורנס גריפית ג'וינר קובעת את שיא ריצת 100 מטר נשים ומעמידה אותה על התוצאה 10.49, שיא שלא נשבר עד היום.
26 בספטמבר – האצן בן ג'ונסון נאלץ להשיב את המדליות האולימפיות שבהן זכה באולימפיאדת סיאול עקב שימוש בסמים.
27 באוקטובר – הנשיא האמריקני רונלד רייגן מורה לסגור את מבנה השגרירות האמריקנית החדש שבמוסקבה לאחר שהתגלו במבנה מכשירי האזנה סובייטים.
8 בנובמבר – ג'ורג' בוש מנצח במערכת הבחירות הנשיאותיות ה-51 של ארצות הברית.
22 בנובמבר – נחשף המפציץ החמקן B-2.
25 במרץ – ביג שון, ראפר וזמר אמריקאי
27 במרץ – ברנדה סונג, שחקנית אמריקאית
2 באפריל – ג'סי פלמונס, שחקן אמריקאי
10 באפריל – היילי ג'ואל אוסמנט, שחקן קולנוע אמריקני.
27 באפריל – ליזו, זמרת-יוצרת וראפרית אמריקאית
17 במאי – ניקי ריד, שחקנית אמריקאית ממוצא יהודי
2 ביוני – אקוופינה, שחקנית, קומיקאית, וראפרית אמריקאית
20 ביולי – ג'וליאן האף, זמרת אמריקאית
26 ביולי – פרנסיה רייסה, שחקנית אמריקאית.
6 בנובמבר – אמה סטון, שחקנית אמריקאית
1 בדצמבר – זואי קרביץ, שחקנית אמריקאית-יהודייה
14 בדצמבר – ונסה הדג'נס,
27 בדצמבר – היילי ויליאמס, פזמונאית זמרת והסולנית של להקת הרוק פאראמור.
12 בינואר – היירם בינגהאם הרביעי, דיפלומט אמריקאי שסייע בהצלת יהודים בתקופת השואה (נולד ב-1903)
24 בינואר – רון האבארד, סופר ופילוסוף אמריקאי.
2 בפברואר – הת'ר אורורק, שחקנית אמריקאית (נולדה ב-1975)
15 בפברואר – ריצ'רד פיינמן, פיזיקאי אמריקאי (נולד ב-1918)
8 במאי – רוברט היינליין, סופר מדע בדיוני אמריקאי (נולד ב-1907)
25 ביוני – הלל סלובק, מוזיקאי אמריקאי ממוצא ישראלי, חבר להקת רד הוט צ'ילי פפרז (נולד ב-1962)
2 באוגוסט – ריימונד קארבר, משורר אמריקאי (נולד ב-1938)
6 בדצמבר – רוי אורביסון, זמר ופזמונאי אמריקאי.
ב-1988 נחגג בברית המועצות יום השנה ה-71 למהפכת אוקטובר.
בשנה זו החלה נסיגת הכוחות הסובייטיים מאפגניסטן, עשר שנים אחרי פלישת הכוחות הסובייטיים לשם.
מדיניות הפרסטרויקה של מיכאיל גורבצ'וב, שבסופה התפרקה ברית המועצות, נמשכה בשנה זו.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - אנדריי גרומיקו (עד ה-30 בספטמבר), מיכאיל גורבצ'וב (מ-1 באוקטובר).
1 בינואר – נכנסו לתוקף מספר חוקים בתחום הכלכלי שהקלו על המשק הפרטי.
5 בינואר – פרסום הודעה רשמית על הפסקת השימוש בפסיכיאטריה ככלי לדיכוי מתנגדי המשטר.
6 בינואר – שר החוץ אדוארד שוורדנדזה הודיע במהלך ראיון רדיו שברית המועצות מעוניינת להביא לפינוי 115 אלף חייליה מאפגניסטן במהלך השנה.
6 בינואר – העיר נברז'ני צ'לני, שנקראה "ברז'נייב" אחרי מותו של ליאוניד ברז'נייב שבה ונקראה בשמה המקורי.
7 בינואר – קרב קשה באפגניסטן תוך אבדות גדולות לצבא הסובייטי.
10 בינואר – סיום מבצע חרב של הצבא הסובייטי באפגניסטן.
22 בינואר – בפעם הראשונה בהיסטוריה של ברית המועצות התרחש קרב יריות בין כנופיות פשיעה חמושות.
28 בינואר – סגירת רשת חנויות "בריוזקה".
אזרחי ברית המועצות קבלו רשות להחזיק מטבע זר.
4 בפברואר – טיהור שמם של נאשמים במשפט שנערך במוסקבה במרץ 1938 למעט גנריך יגודה.
13 בפברואר – הפגנה המונית בסטפנקרט למען סיפוח חבל נגורני קרבאך לארמניה.
14 בפברואר – שרפה בספריית האקדמיה למדעים בלנינגרד.
בעקבות השרפה נגרם נזק בלתי הפיך לאוסף העשיר של ספרים עתיקים.
16 בפברואר – סטודנטים של מספר אוניברסיטאות בסיביר הפגינו נגד הכללת לימודים צבאיים בתוכנית הלימודים.
18 בפברואר – בוריס ילצין סולק מהפוליטביורו.
26 בפברואר – פוגרום ארמני בעיר סומגאיט באזרבייג'ן.
8 במרץ – ניסיון נפל לחטיפת מטוס על ידי בני משפחת אובצ'קין.
חלק מהחוטפים נהרגו, והיתר נשפטו לתקופות מאסר שונות.
11 במרץ – שיגור 8 חלליות לחלל באמצעות טיל שיגור בודד.
13 במרץ – פרסום מכתבה של נינה אנדרייבה נגד ההתרחשויות האחרונות בברית המועצות, בעיתון "סובטסקאיה רוסיה".
14 באפריל – בז'נבה נחתם הסכם להוצאת הכוחות הסובייטים מאפגניסטן, בתום שיחות.
22 באפריל – ביקור מזכיר המדינה של ארצות הברית, ג'ורג' שולץ, במוסקבה.
29 באפריל – מקדונלד'ס הודיעה על פתיחה קרובה של הסניף הראשון במוסקבה.
8 במאי – בפעם הראשונה הוקמה מפלגה חדשה בברית המועצות - מפלגת האיגוד הדמוקרטי ובראשה ואלריה נובודבורסקאיה.
15 במאי – תחילת הוצאת הכוחות הסובייטיים מאפגניסטן בהתאם להסכם שהושג בין הצדדים.
21 במאי – בעקבות המשך המהומות, הוחלפה הנהגתן של הרפובליקות ארמניה ואזרבייג'ן.
29 במאי – תחילת ביקורו של נשיא ארצות הברית רונלד רייגן במוסקבה.
4 ביוני – 3 קרונות רכבת עמוסי תחמושת התפוצצו בתחנת רכבת בעיר ארזמס.
נהרגו 91 מתושבי העיר ומעל 700 נפצעו.
5 ביוני – תחילת החגיגות לציון אלף שנות נצרות ברוסיה.
6 ביוני – כנס כלל ארצי של ראשי הכנסייה הרוסית.
7 ביוני – שיגור החללית המאוישת סויוז TM-5. החללית התחברה לתחנת החלל מיר, וחזרה לכדור הארץ ב-17 ביוני.
11 ביוני – פרסום החלטת הפוליטביורו לזרז את טיהור שמם של קורבנות הטיהורים הגדולים.
12 ביוני – בפעם הראשונה נערכה במוסקבה תחרות יופי.
23 ביוני – תגבור כוחות הצבא בארמניה ובאזרבייג'ן במטרה להשליט סדר באזור.
28 ביוני – בכינוס המפלגה הקומוניסטית סוכם על שינויים שלטוניים כולל ייסוד מוסד הנשיאות.
28 ביולי – ביקורו הראשון של נציג ממשלת ישראל במוסקבה.
7 ביולי – שיגור הגשושית פובוס-1 לכיוון מאדים.
12 ביולי – שיגור הגשושית פובוס-2 לכיוון מאדים.
3 באוגוסט – מתיאס רוסט שנחת עם מטוסו בכיכר האדומה בשנת 1987 שוחרר מהכלא וגורש לגרמניה.
16 באוגוסט – תאונת רכבת בקו מוסקבה-לנינגרד.
31 נוסעים נהרגו ומעל 100 נפצעו.
תנועת הרכבות נעצרה ל-15 שעות.
21 באוגוסט – שימוש בכוחות מיוחדים של המשטרה לצורך פיזור הפגנה במוסקבה לציון 20 שנה לפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה.
24 באוגוסט – פתיחת בנק פרטי ראשון.
29 באוגוסט – שיגור החללית המאוישת סויוז TM-6. החללית התחברה לתחנת החלל מיר, וחזרה לכדור הארץ ב-7 בספטמבר.
4 באוקטובר – פיצוץ ברכבת עמוסה חומרי נפץ, ליד סברדלובסק.
כ-500 אנשים נפצעו ו-4 נהרגו.
11 בספטמבר – הפגנה בדרישה לעצמאות אסטוניה בהשתתפות 300 אלף מפגינים.
21 בספטמבר – הכרזת מצב חרום בחבל נגורני קארבך.
28 בספטמבר – טיסה ראשונה של מטוס איליושין Il-96.
30 בספטמבר – שינויים בהנהגה הסובייטית: אנדריי גרומיקו יצא לגמלאות.
1 באוקטובר – מיכאיל גורבצ'וב התמנה ליו"ר הסובייט העליון.
2 באוקטובר – הקמת ה"חזית העממית" באסטוניה.
הארגון תמך תחילה בפרסטרויקה אך עד מהרה החל לפעול בגלוי למען עצמאות לרפובליקה.
3 באוקטובר – הקמת יחידות מיוחדות של המשטרה לפעולות מיוחדות - ОМОН.
7 באוקטובר – השפה הליטאית הוקרה כשפה רשמית ברפובליקה.
7 באוקטובר – הקמת ה"חזית העממית" בלטביה.
15 באוקטובר – בהתאם להחלטת מועצת השרים ניתן להנפיק מניות של מפעלי תעשייה.
16 באוקטובר – החלו שידורי הטלנובלה Escrava Isaura בטלוויזיה סובייטית.
זו הייתה אופרת הסבון הראשונה ששודרה בברית המועצות אי פעם.
23 באוקטובר – הקמת ה"סאיודיס" בליטא.
27 באוקטובר – הנשיא האמריקני רונלד רייגן מורה לסגור את המבנה החדש של השגרירות האמריקנית במוסקבה, לאחר שהתגלו במבנה מכשירי האזנה סובייטיים.
2 בנובמבר – אישור צו להגדלת הגמלאות ב-40%.
15 בנובמבר – הקמת היחידה המיוחדת למיגור הפשע המאורגן שליד משרד הפנים של ברית המועצות.
15 בנובמבר – טיסה ראשונה של מעבורת החלל בוראן.
16 בנובמבר – הסובייט העליון של אסטוניה הכריז על ריבונות הרפובליקה.
21 בנובמבר – פוגרום ארמני במספר ערים באזרבייג'ן.
עד סוף שנה כ-180 אלף ארמנים עזבו את הרפובליקה.
26 בנובמבר – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-7. החללית התחברה לתחנת החלל מיר.
היא חזרה לכדור הארץ ב-24 באפריל 1989.
27 בנובמבר – הסובייט העליון אישר את השינויים השלטוניים במדינה.
29 בנובמבר – הפסקה של יצירת הפרעות לקליטת שידורים של תחנות השידור השונות.
1 בדצמבר – קבוצת פושעים השתלטה על אוטובוס בית ספר.
לאחר משא ומתן הם קיבלו מטוס וטסו לישראל.
שלטונות ישראל הסגירו את החוטפים לשלטונות ברית המועצות.
6 בדצמבר – מיכאיל גורבצ'וב הגיע לביקור שני בארצות הברית.
הביקור הופסק בעקבות רעידת אדמה שהתרחשה למחרת.
7 בדצמבר – רעידת האדמה בספיטק בחוזק של 7.2 בסולם ריכטר בארמניה הסובייטית.
כ-25 אלף הרוגים ו-514 אלף נותרו ללא קורת גג.
7 בדצמבר – מיכאיל גורבצ'וב הכריז על צמצום הצבא ב-10%.
7 בדצמבר – השפה האסטונית הוכרזה כשפה רשמית באסטוניה.
21 בדצמבר – טיסה ראשונה של מטוס מדגם אנטונוב An-225.
27 בדצמבר – בפעם ראשונה אושר תקציב המדינה עם גירעון של 7%.
במהלך שנת 1988 הלך והתעצם הסכסוך בין הארמנים לבין האזרים על השליטה בחבל נגורני קארבך,
סרט השנה: "הקיץ הקר של 53" (של אלכסנדר פרושקין)
עובר שנת 1988 הזוכים היו
עבור הסרט: "הקיץ הקר של 53" (של אלכסנדר פרושקין)
עבור תפקיד גברי בסרט: רולן ביקוב
עבור תפקיד נשי בסרט: נטליה נגודה
טנגיז אבולדזה - עבור סדרה של 3 סרטים
קבוצת אדריכלים ליטאים עבור בניית יישוב חדש
14 בינואר – גאורגי מלנקוב, מדינאי סובייטי, (נולד ב-1902).
19 בינואר – יבגני מראווינסקי, מנצח סובייטי, (נולד ב-1903)
27 באפריל – ואלרי לגסוב, כימאי סובייטי, מומחה תחום בטיחות ניצול אנרגיה גרעינית, התאבד (נולד ב-1937)
2 במאי – פאבל קדוצ'ניקוב, שחקן סובייטי (נולד ב-1916)
4 במאי – אולג ז'אקוב, שחקן סובייטי (נולד ב-1912)
6 באוגוסט – אנטולי לבצ'נקו, קוסמונאוט סובייטי (נולד ב-1941)
ב-1989 נחגג בברית המועצות יום השנה ה-72 למהפכת אוקטובר.
בשנה זו נמשכה מדיניות הפרסטרויקה של מיכאיל גורבצ'וב שבסופה התפרקה ברית המועצות.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - מיכאיל גורבצ'וב.
3 בינואר – העיתון איזבסטיה החל בפרסום פרסומות.
6 בינואר – פרסום החלטת הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות לטהר את שמם של קורבנות הרדיפות במהלך שנות ה-30 וה-40.
8 בינואר – ברית המועצות הבטיחה לפרק מצבורים של נשק כימי.
12 בינואר – נערך מפקד אוכלוסין.
16 בינואר – קבלת החלטה על הקמת מוזיאון לזכר ולדימיר ויסוצקי.
17 בינואר – הושבו השמות המקוריים של היישובים והמוסדות שנקראו ע"ש אנדריי ז'דאנוב.
21 בינואר – תחילת הקרנות הסרט "אינטרדבוצ'קה".
בסרט מוצגת בפעם הראשונה בברית המועצות בעיית הזנות במדינה.
23 בינואר – רעידת אדמה חזקה בטג'יקיסטן.
23-26 בינואר - מבצע "טיפון", המבצע האחרון של הצבא הסובייטי באפגניסטן.
26 בינואר – הקמת ארגון "ממוריאל" לזכר קורבנות רדיפות פוליטיות.
26 בינואר – השפה הליטאית הוכרה כשפה רשמית ברפובליקה של ליטא.
ינואר – תחילת המשבר הכלכלי במדינה.
החלה חלוקת מצרכים לפי תלושים.
2 בפברואר – סיום השיחות בווינה על צמצום נוכחות כוחות צבא במרכז אירופה.
4 בפברואר – ביקור אדוארד שוורדנדזה בסין.
חתימת הסכם עם סין על צמצום הכוחות בגבול והוצאת הצבא הסובייטי ממונגוליה.
15 בפברואר – סיום הוצאת הכוחות מאפגניסטן.
24 בפברואר – בפעם הראשונה מאז 1944 הונף בטאלין דגל אסטוניה העצמאית.
28 בפברואר – הקמת התנועה נגד ניסויים גרעיניים "נבדה-סמיפלטינסק".
2 במרץ – לעיר ריבינסק הוחזר השם המקורי (במקום "אנדרופוב").
15 במרץ – דיונים בוועד המרכזי של המפלגה על הרפורמות בתחום החקלאי.
26 במרץ – בפעם הראשונה נערכו בברית המועצות בחירות חופשיות כאשר ברוב הקלפיות היה יותר ממועמד אחד.
2 באפריל – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בקובה.
6 באפריל – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בלונדון.
7 באפריל – הצוללת הסובייטית הגרעינית K-278 קומסומולטס שוקעת בים ברנץ.
בתאונה נהרגו 41 ימאיים סובייטים.
9 באפריל – פיזור בכוח של מהומות בטביליסי.
נהרגו 16 אנשים ומאות נפצעו.
18 באפריל – הסובייט העליון של ליטא הכריז על ריבונות הרפובליקה.
25 באפריל – שינויים גדולים בהרכב הוועד המרכזי של המפלגה.
74 חברי ועד הוצאו ממנו.
מתנגדי גורבצ'וב מתחו ביקורת קשה על מדיניותו.
25 באפריל – תחילת הוצאת כוחות הצבא מהונגריה.
27 באפריל – חללית סויוז TM-7 חזרה לכדור הארץ.
2 במאי – שחקן הוקי קרח סובייטי עבר לקנדה.
3 במאי – שביתה כללית בחבל נגורני קרבאך.
11 במאי – תחילת הוצאת הכוחות מגרמניה המזרחית.
15 במאי – תחילת הוצאת הכוחות ממונגוליה.
15 במאי – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בסין.
ביקור ראשון של מנהיג סובייטי במדינה משנות ה-60.
19 במאי – בפעם הראשונה נבחרה "מלכת היופי של ברית המועצות".
20 במאי – טייס קרב סובייטי ערק לטורקיה עם מטוסו, מדגם מיג 29.
21 במאי – הפגנות המוניות במוסקבה בהשתתפות כ-150 אלף אנשים.
23 במאי – החזרת האזרחות הסובייטית לבמאי הנודע יורי ליובימוב.
25 במאי – תחילת הישיבות של הכינוס הראשון של ועידת נציגי העם של ברית המועצות.
28 במאי – הפגנות בארמניה למען עצמאות הרפובליקה.
29 במאי – בעקבות הלחץ, בוריס ילצין נכלל בבית העליון של הסובייט העליון.
3-10 ביוני - מהומות על רקע אתני בבקעת פרגנה.
4 ביוני – בעקבות פיצוץ צינור גז נהרגו 573 מנוסעי רכבת שעברה בסמוך.
12 ביוני – מיכאיל גורבצ'וב והלמוט קוהל חתמו על הצהרה לפיה מדינות מזרח אירופה יחליטו בעצמן על עתידן.
17 ביוני – מהומות על רקע אתני בקזחסטן.
30 ביוני – איגוד הסופרים הסובייטי החליט להחזיר לשורותיו את אלכסנדר סולז'ניצין, והוחלט על פרסום ספריו.
4 ביולי – תאונה אווירית של מטוס מדגם מיג 23, שנפל בשטח בלגיה.
4 ביולי – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בצרפת, כולל ביקור בישיבות הקהיליה האירופאית בשטרסבורג.
7 ביולי – במהלך כנס נציגי העם התאגדו חברי הכינוס שהתנגדו למדיניות הרשמית תחת השם קבוצת הנציגים הבין-אזורית.
11 ביולי – תחילת שביתה המונית של כורי הפחם באזור קוזבס שבסיביר.
בעקבות השביתה הראשונה החל גל שביתות בכל רחבי המדינה.
15 ביולי – מהומות על רקע אתני באזור סוחומי בין הגאורגים לבין האבחזים.
22 ביולי – השפה הטג'יקית הוכרזה כשפה רשמית בטג'יקיסטן.
28 ביולי – הסובייט העליון של לטביה הסובייטית הכריז על ריבונות הרפובליקה.
15 באוגוסט – על בסיס מפעלי משרד תעשיית הגז הוקם קונצרן גזפרום.
23 באוגוסט – לציון יובל של 50 שנה להסכם ריבנטרופ–מולוטוב תושבי אסטוניה, לטביה וליטא נעמדו בשרשרת אנושית שכללה 2 מיליון אנשים ממרכז טאלין עד למרכז וילנה.
27 באוגוסט – הפגנות המוניות בקישינב למען הכרה במולדובה כישות עצמאית.
31 באוגוסט – השפה המולדובנית הוכרזה כשפה רשמית במולדובה וסוכם על מעבר לאלפבית לטיני.
6 בספטמבר – שיגור החללית המאוישת סויוז TM-8. החללית התחברה לתחנת החלל מיר.
8 בספטמבר – הקמת הארגון העצמאי "נרודני רוח" באוקראינה.
20 בספטמבר – שינויים בהנהגה הסובייטית - 3 חברי פוליטביורו הוצאו לגמלאות.
21 בספטמבר – בהתאם לצו של הסובייט העליון בוטלה הענקת אות הניצחון לליאוניד ברז'נייב.
5 באוקטובר – הסובייט העליון של אזרבייג'ן הכריז על ריבונות הרפובליקה.
8 באוקטובר – "החזית העממית" של לטביה הכריזה שתפעל להוצאת הרפובליקה מברית המועצות והקמת מדינה עצמאית.
9 באוקטובר – שינויים בחוקי העבודה, והכרה בזכות השביתה.
9 באוקטובר – סוכנות הידיעות הרשמית של ברית המועצות מדווחת על נחיתה עב"ם בוורונז'.
18 באוקטובר – תאונה אווירית של מטוס תובלה מדגם איליושין IL-76 שהיה בטיסה להעברת חיילים.
נהרגו 9 אנשי הצוות ו-48 נחתים.
25 באוקטובר – ברית המועצות חזרה באופן רשמי מדוקטרינת ברז'נייב ומכריזה על הפסקת התערבות בענייני הפנים של מדינות מזרח אירופה.
16 באוקטובר – תחילת שידורי טלנובלות בטלוויזיה הסובייטית.
28 באוקטובר – השפה האוקראינית הוכרזה כשפה הרשמית ברפובליקה.
2 בנובמבר – תחילת שידורים של ערוץ פרטי ראשון בברית המועצות, ששידר בעיקר קליפים של זמרים זרים.
3 בנובמבר – הוכרז על סיום עבודות ההקמה של מסילת הרכבת באיקל-אמור.
4 בנובמבר – הקמת תשלובת נורילסק-ניקל.
7 בנובמבר – מהומות בקישינב.
14 בנובמבר – הסובייט העליון קיבל החלטה המגנה את הרדיפות והגירוש של עמים שונים בתקופת יוסיף סטלין.
19 בנובמבר – הסובייט העליון של גאורגיה קיבל החלטה לפיה להחלטות שלו יש עליונות על החלטות של המשטר המרכזי במוסקבה.
23 בנובמבר – סכסוך בין הגאורגים לבין אוסטינים.
צעדה של גאורגים לכיוון צחינבאלי.
24 בנובמבר – הפגנות המוניות ברחבי רוסיה ובעיקר בלנינגרד בדרישה להמשך הרפורמות הדמוקרטיות.
26 בנובמבר – הסובייט העליון קיבל החלטה על עצמאות כלכלית של הרפובליקות הבלטיות.
1 בדצמבר – שיגור תחנת החלל "גרניט".
התחנה פעלה במשך 9 שנים.
1 בדצמבר – מפגש ראשון בין מיכאיל גורבצ'וב והאפיפיור יוחנן פאולוס השני.
2 בדצמבר – מיכאיל גורבצ'וב נפגש עם רונלד רייגן במלטה.
5 בדצמבר – ראשי מדינות מזרח אירופה מגנות את הפלישה הסובייטית לצ'כוסלובקיה שבוצעה בשנת 1968.
6 בדצמבר – שיגור מודול נוסף שהתחבר לתחנת החלל מיר.
12 בדצמבר – כינוס שני של ועידת נציגי העם.
13 בדצמבר – הקמה המפלגה הליברל-דמוקרטית של רוסיה בראשות ולדימיר ז'ירינובסקי.
17 בדצמבר – הפגנות המוניות במוסקבה לזכר אנדריי סחרוב שנפטר יום קודם.
18 בדצמבר – המפלגה הקומוניסטית של ליטא הכריזה על ניתוק מהמפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.
31 בדצמבר – מהומות המוניות בנחיצ'יבאן.
לאורך הגבול עם איראן נהרסו מתקנים רבים.
בשנת 1989 הופסקו הניסויים הגרעיניים באתר ליד העיר סמיפלטינסק בקזחסטן.
משנת 1949 בוצעו באזור 340 ניסויים תת-קרקעיים ו-116 ניסויים על קרקעיים.
בעקבות מהומות על רקע אתני חזר הסופר הנודע צ'ינגיז אייטמטוב ממוסקבה לקירגיזיה כדי להרגיע את הרוחות.
הסובייט העליון החליט שהחתימה על הסכם ריבנטרופ–מולוטוב לא תאמה את האינטרסים של העם הסובייטי.
הוקמה סוכנות הידיעות הפרטית "אינטרפקס".
הקמת ארגון "Право Матери" (פרבו מאטרי, זכות האם) שמטרתו להגן על זכויות משפחות חיילים שנהרגו בתקופת השרות הצבאי.
כינון תפקיד "הרב הראשי לברית המועצות".
פתיחת סניף של הסוכנות היהודית במוסקבה ותחילת העלייה המסיבית.
החל משנת 1957 ערך הירחון הפופולרי "המסך הסובייטי" תחרות על בסיס סקרים להענקת תואר סרט השנה.
סרט השנה: "אינטרדבוצ'קה" (של פיוטר טודורובסקי)
עבור שנת 1989 הזוכים היו:
עבור הסרט: "אשיק קריב" (של סרגיי פרדז'נוב)
עבור תפקיד גברי בסרט: אולג בוריסוב
עבור תפקיד נשי בסרט: ילנה יאקובלבה
21 בספטמבר – סבטלנה רומשינה, ספורטאית רוסיה זכתה ב-3 מדליות זהב אולימפיות
10 בינואר – ולנטין גלושקו, מתכנן טילים סובייטי, (נולד ב-1901).
26 במרץ – מריס ליאפה, רקדן בלט סובייטי ממוצא לטבי, (נולד ב-1937)
2 במאי – וניאמין קברין, סופר סובייטי (נולד ב-1902)
23 במאי – גאורגי טובסטונוגוב, במאי סובייטי (נולד ב-1916)
9 ביוני – ראשיד בייבוטוב, זמר סובייטי ממוצא אזרי (נולד ב-1906)
30 ביוני – רוסטיסלב פליאט, שחקן סובייטי (נולד ב-1909)
2 ביולי – אנדריי גרומיקו, מדינאי סובייטי (נולד ב-1909)
25 באוגוסט – יאן פרנקל, מלחין סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1920)
1 בדצמבר – ניקולאי פטוליצ'ב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1908)
14 בדצמבר – אנדריי סחרוב, פיזיקאי רוסי סובייטי, דיסידנט ופעיל זכויות אדם (נולד ב-1921)
19 בדצמבר – קיריל מזורוב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1914)
1990 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-73 למהפכת אוקטובר.
בשנה זו נמשכה מדיניות הפרסטרויקה של מיכאיל גורבצ'וב שבסופה ברית המועצות התפרקה.
המשבר הכלכלי העמיק ותנועות לאומניות ברפובליקות המשיכו בפעילותן.
בראש הבדלנות עמדו הרפובליקות הבלטיות ובוריס ילצין שנבחר לראש הרפובליקה הרוסית.
חולשת השלטון המרכזי בלטה באי-יכולת להשליט סדר ושימוש רחב בכוחות צבא בתוך הערים הגדולות.
ראש הממשלה - ניקולאי ריז'קוב עד ל-26 בדצמבר כאשר התפקיד בוטל.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - מיכאיל גורבצ'וב (עד -14 במרץ), אנטולי לוקיאנוב (מ-14 במרץ).
נשיא ברית המועצות - מיכאיל גורבצ'וב (מ-14 במרץ).
11 בינואר – בליטא כ-300 אלף אזרחים הפגינו למען עצמאות הרפובליקה.
11 בינואר – מיכאיל גורבצ'וב הגיע לוילנה במטרה להרגיע את המצב ברפובליקה.
11 בינואר – בנמל של נובורוסיסק נתפס משלוח של טנקים שחברה פרטית ניסתה להבריח מברית המועצות.
13-19 בינואר - מהומות בבאקו על רקע אתני.
15 בינואר – לצורך הרגעת הרוחות בנגורני קרבאך הוכנסו כוחות של צבא.
16 בינואר – נחתם צו בהקשר להחזרת אזרחות ברית המועצות למסטיסלב רוסטרופוביץ' ואשתו גלינה וישנבסקאיה.
18 בינואר – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האזרית הכריזה מלחמה על הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הארמנית, אף על פי שהן מהוות חלק של ברית המועצות.
20 בינואר – כוחות סובייטיים מאסיביים כובשים את באקו בירת רפובליקת אזרבייג'ן לאחר שמיכאיל גורבצ'וב הורה על מצב חירום בעיר.
באירוע נהרגו מעל 130 בני אדם ונפצעו מעל 700 מפגינים.
21 בינואר – היידר אילייב שלא נראה בציבור מאז התפטרותו מתפקידי ניהול באזרבייג'ן בשנת 1987 שבר את השתיקה וקרא לציבור הבינלאומי לגנות את פעולות הצבא בבאקו.
31 בינואר – הסניף הראשון של מקדונלד'ס בברית המועצות נפתח במוסקבה.
4 בפברואר – הפגנה המונית בהשתתפות של 200 אלף איש במוסקבה.
המפגינים דרשו את המשך הרפורמות.
7 בפברואר – הוועד המרכזי של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות הצביע בעד ביטול הסעיף ה-6 בחוקה לפיו "המפלגה הקומוניסטית מהווה כוח מוביל במדינה".
11 בפברואר – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-9. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-19 באוגוסט.
12-14 בפברואר - מהומות בדושנבה.
במהלך המהומות נהרגו 22 אזרחים ו-565 נפצעו.
19 בפברואר – חללית סויוז TM-8 חזרה לכדור הארץ.
24 בפברואר – בבחירות לסובייט העליון של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הליטאית המפלגה הקומוניסטית לא הצליחה להגיע לרוב.
25 בפברואר – הפגנות המשך להפגנות של ה-4 בפברואר במוסקבה וברחבי רוסיה בדרישה להמשך הרפורמות הדמוקרטיות.
26 בפברואר – קבלת חוקים חדשים בהקשר לרכוש פרטי בחקלאות וכו'.
26 בפברואר – הכרזה על הוצאת הכוחות הצבאים מצ'כוסלובקיה לקראת יולי 1991.
מרץ – משחקי החורף של עמי ברית המועצות.
לאור המצב הכלכלי במדינה המארגנים נאלצו להעביר את התחרויות מלנינגרד לקייב.
4 במרץ – הבחירות הפרלמנטריות ברוסיה 1990: בחירות לסובייט העליון של 3 רפובליקות סובייטיות: רוסיה, אוקראינה ובלארוס.
11 במרץ – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הליטאית הכריזה על עצמאות מברית המועצות.
12 במרץ – תחילת הישיבות של ועידת נציגי העם ה-3 במוסקבה.
14 במרץ – מיכאיל גורבצ'וב נבחר לנשיא ברית המועצות הראשון.
14 במרץ – הסובייט העליון קיבל החלטה על ביטול הסעיף ה-6 בחוקה.
15 במרץ – ברית המועצות מצהירה כי הכרזת העצמאות של ליטא בלתי חוקית.
17 במרץ – הקמת ממשל חדש בליטא בראשות קזימירה פרונסקיינה.
18 במרץ – בחירות לסובייט העליון של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית.
כוחות האופוזיציה זכו ב-25% מהקולות.
19 במרץ – ניצחון למועמדים מהאופוזיציה בבחירות ברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הלטבית.
25 במרץ – כוחות של הצבא הסובייטי נשלחו לוילנה.
25 במרץ – המפלגה הקומוניסטית של אסטוניה הכריזה על כך שאינה רואה עצמה כחלק מהמפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.
27 במרץ – עריקה המונית של ליטאים מהצבא הסובייטי.
30 במרץ – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אסטוניה הכריזה על כך שחוקת ברית המועצות אינה בתוקף בגבולות הרפובליקה.
31 במרץ – מיכאיל גורבצ'וב דרש מהממשל בליטא לבטל את הכרזת העצמאות ואיים בסנקציות.
1 באפריל – העברת כוחות צבא נוספים לליטא.
2 באפריל – בעקבות הלחץ הכבד הממשל בליטא הסכים לנהל משא ומתן עם נציגי הממשל המרכזי ממוסקבה.
3 באפריל – מעל עיריית לבוב הונף דגל אוקראינה.
4 באפריל – שיחות בין אדוארד שוורדנדזה לבין ג'יימס בייקר בנושא ליטא.
9 באפריל – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של גאורגיה הכריזה על עצמאותה.
13 באפריל – ברית המועצות קיבלה על עצמה אחריות על טבח יער קאטין.
17 באפריל – הממשל במוסקבה התחיל במצור כלכלי על ליטא והפסיק העברת גז, פחם ונפט.
17 באפריל – הנשיא ג'ורג' בוש הזהיר את ברית המועצות בנוגע למצור כלכלי על ליטא.
30 באפריל – תחילת שידורים של תחנת רדיו פרטית ראשונה במוסקבה.
4 במאי – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הלטבית הכריזה על עצמאותה מברית המועצות.
6 במאי – בפעם הראשונה הותר לאזרחי רומניה לעבור את הגבול למולדובה ללא ביקורת גבולות כלשהי.
האירוע קיבל כינוי "גשר הפרחים" לאור כך שלנהר פרוט המהווה גבול בין המדינות הורדו פרחים רבים לציון האירוע.
8 במאי – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית של אסטוניה הכריזה על עצמאותה.
12 במאי – ראשי ליטא, אסטוניה ולטביה חידשו את הסכם ידידות משנת 1934 במטרה להציג חזית מאוחדת מול הלחץ הסובייטי.
14 במאי – מיכאיל גורבצ'וב הכריז על אי-חוקיות פעולות הממשל המקומי ברפובליקות הסובייטיות של ליטא, לטביה ואסטוניה.
17 במאי – פגישה בקרמלין בין מיכאיל גורבצ'וב לבין ראש ממשלת ליטא קזימירה פרונסקיינה.
זו הייתה הפגישה הראשונה שלו עם נשיאי הרפובליקות הבלטיות המורדות.
23 במאי – אנטולי סובצ'ק נבחר לתפקיד של ראש הסובייט של לנינגרד.
24 במאי – ראש הממשלה ניקולאי ריז'קוב נאם בהקשר למעבר לכלכלת שוק וציין שמחירים למספר של מצרכי יסוד נמוכים מהנדרש.
כבר במהלך הנאום נוצרה פאניקה ותוך יום נמכרו במוסקבה מצרכי יסוד בהקפים חסרי תקדים (בהקף של עד פי 30 מהרגיל).
בכל המדינה נערכו הפגנות נגד עליית המחירים.
בעקבות הלחץ, מיכאיל גורבצ'וב הכריז על דחיית התוכנית הכלכלית של הממשלה.
בהלה בשווקים ותחילת חלוקת מצרכי יסוד לפי תלושים.
26 במאי – הקמת המפלגה הדמוקרטית הרוסית.
27 במאי – התנגשויות בארמניה עם כוחות של צבא.
29 במאי – בוריס ילצין נבחר ליו"ר הסובייט העליון של רוסיה.
30 במאי – ביקור של מיכאיל גורבצ'וב בארצות הברית.
במהלך הביקור נחתמו עשרות הסכמים בנושאים שונים.
31 במאי – שיגור מודול נוסף של תחנת החלל "מיר".
המודול "קריסטל" התחבר לתחנת החלל ב-10 ביוני.
4 ביוני – מהומות על רקע אתני באוש שברפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקירגיזית בין האוזבקים לבין הקירגיזים.
בהתאם למידע רשמי נהרגו כ-1200 קירגיזים ובהתאם למידע לא רשמי - כ-10 אלפים אוזבקים.
במהומות השתתפו כ-35 אלף אנשים.
7 ביוני – כינוס ראשי הכנסייה הפרבוסלבית ובחירת אלכסיי השני לתפקיד הפטריארך.
12 ביוני – הסובייט העליון של רוסיה קיבל צו על כך שלחוקים של רוסיה יש עליונות על חוקי ברית המועצות.
20 ביוני – הקמת המפלגה הקומוניסטית של רוסיה.
גנאדי זיוגאנוב היה בין מקימי המפלגה.
20 ביוני – אוזבקיסטן הכריזה על עצמאותה.
23 ביוני – מולדובה הכריזה על עצמאותה.
29 ביוני – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הליטאית הקפיאה את עצמאותה לאור משא ומתן עם הממשלה במוסקבה.
2 ביולי – הכינוס ה-27 של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.
3 ביולי – יגור ליגצ'וב, מראשי המתנגדים למדיניות הפרסטרויקה, קיבל תמיכה רחבה בנאומו בכינוס מפלגתי.
11 ביולי – שביתה ב-100 מכרות פחם באוקראינה תוך הכרזה על דרישות פוליטיות.
12 ביולי – במהלך כינוס המפלגה, בוריס ילצין ומספר תומכיו הכריזו על עזיבת המפלגה.
14 ביולי – הלמוט קוהל הגיע למוסקבה במטרה לקדם את איחוד גרמניה.
15 ביולי – גרמניה החלה בקליטת יהודים מברית המועצות.
15 ביולי – הפגנות המוניות במוסקבה נגד שליטת הקומוניסטים בממשל, צבא וכוחות הביטחון.
16 ביולי – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוקראינית הכריזה על עצמאותה.
16 ביולי – מיכאיל גורבצ'וב והלמוט קוהל הודיעו על הגעה להסכמות בנושא איחוד גרמניה וחברותה בנאט"ו.
27 ביולי – בעיתון הניו יורק טיימס פורסמה הודעה שחתומה על ידי יותר מ-133 מדענים ואנשי ציבור בגנות הפורגומים בארמנים שמבוצעים באזרבייג'ן.
27 ביולי – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הבלארוסית הכריזה על עצמאותה.
10 באוגוסט – טרוריסטים ארמנים ביצעו פיצוץ של אוטובוס שנסע בשטח אזרבייג'ן.
נהרגו כמה עשרות אנשים ועד 30 נפצעו.
1 באוגוסט – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-10. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-10 בדצמבר.
1 באוגוסט – קבלת חוק על ביטול הצנזורה.
11 באוגוסט – קבוצת אסירים השתלטה על כלא בעיר סוחומי.
לאחר משא ומתן נערכה מתקפה של הכוחות המיוחדים.
חלק מהאסירים נהרגו, כל בני הערובה שוחררו.
13 באוגוסט – הנשיא מיכאיל גורבצ'וב הכריז על ביטול האשמות של קורבנות הטיהורים הגדולים.
15 באוגוסט – ביטול צווי ביטול אזרחות וצווי גירוש לכל הדיסידנטים.
לאלכסנדר סולז'ניצין הותר לחזור לברית המועצות.
19 באוגוסט – קבוצת אסירים הצליחה להשתלט על מטוס בו הם הועברו מכלא אחד לשני.
בסופו של דבר המטוס נחת בפקיסטן.
כל החטופים נשפטו להוצאה להורג.
בשנת 1998 חלק מהם הועבר לרוסיה.
22 באוגוסט – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטורקמנית הכריזה על עצמאותה.
22 באוגוסט – תחילת שידורים של תחנת רדיו פופולרית "אכו מוסקבי".
23 באוגוסט – בשקיריה הכריזה על ריבונותה.
זו פעם ראשונה שרפובליקה אוטונומית הכריזה על ריבונותה.
24 באוגוסט – מיכאיל גורבצ'וב שלח מברק לסדאם חוסיין תוך ציון שהמצב באזור "מסוכן מאוד".
30 באוגוסט – טטרסטן הכריזה על עצמאותה.
30 באוגוסט – פרסום תוכנית כלכלית "500 ימים".
2 בספטמבר – טרנסניסטריה הכריזה על עצמאותה וניתוק ממולדובה.
לא היה גוף בינלאומי שהכיר בצעד זה.
5 בספטמבר – ביקור של שר החוץ של עיראק במוסקבה.
8 בספטמבר – מפגש של ג'ורג' בוש ומיכאיל גורבצ'וב בהלסינקי בנושא עיראק.
9 בספטמבר – אלכסנדר מן, כומר ודיסידנט ידוע נרצח ליד ביתו.
12 בספטמבר – חתימת הסכם על ההסדר הסופי ביחס לגרמניה.
ההסכם כלל בין היתר התחייבות ברית המועצות להוציא את כוחותיה משטח גרמניה עד לשנת 1994 וסוכם על שמירת גבולות המדינות באזור.
18 בספטמבר – פרסום מאמר של אלכסנדר סולז'ניצין בעיתון נפוץ "קומסומולסקיה פרבדה" בהקשר לרעיונותיו להסדר עתידי במדינה.
19 בספטמבר – יסוד סיומת אינטרנט .su.
24 בספטמבר – גרמניה המזרחית סיכמה עם ברית המועצות על עזיבתה את ברית ורשה.
24 בספטמבר – הסובייט העליון אישר מעבר לכלכלת שוק.
30 בספטמבר – כינון יחסים דיפלומטיים בין ברית המועצות לבין קוריאה הדרומית.
2-15 באוקטובר - הפגנות ושביתות רעב בקייב תוך דרישות לאומניות.
בסופו של דבר הממשל קיבל את רוב הדרישות, כולל התפטרות ראשי הממשל המקומי.
9 באוקטובר – קבלת חוק חדש בהקשר לארגוני ציבור.
בהתאם לחוק החדש ניתן להקים מפלגות ולרשום אותן.
13 באוקטובר – לאחר הפסקה של 70 שנים נערכו תפילות בקתדרלת בזיל הקדוש.
15 באוקטובר – פרס נובל לשלום מוענק למנהיג ברית המועצות מיכאיל גורבצ'וב.
17 באוקטובר – הקמת ונשטורגבנק, הבנק השני בגודלו ברוסיה
22 באוקטובר – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקירגיזית הכריזה על עצמאותה.
22 באוקטובר – החזרת שמה ההיסטורי לעיר ניז'ני נובגורוד (במקום "גורקי" על שם מקסים גורקי).
22 באוקטובר – הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הקזחית הכריזה על עצמאותה.
24 באוקטובר – הסובייט העליון של ברית המועצות קיבל חוק בהקשר לעליונות חוקי ברית המועצות על חוקי הרפובליקות המרכיבות אותו.
25 באוקטובר – תחילת מצעד של לאומנים מולדובנים לכיוון אזור בו התגוררו גגאוזים בדרום מולדובה.
המטרה הייתה לא לתת אפשרות להקמת אזור אוטונומי.
המהומות הופסקו רק לאחר התערבות הצבא.
27 באוקטובר – אסקר אקייב נבחר לנשיא קירגיזסטן.
26 באוקטובר – תחילת שידורים של תוכנית הטלוויזיה גלגל המזל (משודרת גם נכון לשנת 2012).
28 באוקטובר – בבחירות לסובייט העליון של גאורגיה ניצחו מפלגות האופוזיציה.
30 באוקטובר – לציון קורבנות הטרור הוצב פסל על כיכר לוביאנקה.
31 באוקטובר – הסובייט העליון של רוסיה קיבל החלטה על כך ששליטה על תעשייה ואוצרות הטבע של הרפובליקה עברו לשליטת הרפובליקה ולא לשליטה הממשל של ברית המועצות.
2 בנובמבר – מהומות דמים בטרנסניסטריה.
5 בנובמבר – שינוי שמות תחנות המטרו של מוסקבה בעלי "שמות קומוניסטים".
7 בנובמבר – בפעם אחרונה נערכות הפגנות מאורגנות על ידי השלטונות לציון יום למהפכת אוקטובר.
במהלך המצעד בוצעה התנקשות במיכאיל גורבצ'וב.
9 בנובמבר – מיכאיל גורבצ'וב חתם על הסכם אי-לוחמה עם גרמניה.
11 בנובמבר – תחילת הוצאה לאור של "רוסייסקאיה גזטה" - עיתון של ממשלת רוסיה.
14 בנובמבר – בפעם הראשונה השלטונות הכריזו על קיום אבטלה במדינה.
הוכרז על 2 מיליון מובטלים.
16 בנובמבר – מיכאיל גורבצ'וב הכריז על כך שפקידי ממשל וצבא המתנגדים לרפורמות יפוטרו.
19 בנובמבר – חתימת הסכם בין חברי ברית נאט"ו וברית ורשה על צמצום הנשק בפריז.
20 בנובמבר – מעצר של רוצח סדרתי אנדריי צ'יקטילו.
20 בנובמבר – ברית המועצות בפעם השנייה התנגדה במועצת הביטחון לאישור שימוש בכוח צבאי בעיראק.
23 בנובמבר – הנשיא מיכאיל גורבצ'וב קיבל סמכויות מיוחדת להשלטת הסדר במדינה.
27 בנובמבר – כינוס נציגי הסובייטים של רוסיה השני.
29 בנובמבר – ברית המועצות תמכה בהכרזת אישור לפלישה לעיראק אם לא תוציא את כוחותיה מכווית.
30 בנובמבר – לאור המצב הכלכלי הקשה, גרמניה ומדינות נוספות החלו בשליחת עזרה הומניטרית לברית המועצות.
1 בדצמבר – בוריס פוגו מונה לשר הפנים.
2 בדצמבר – שיגור חללית מאוישת סויוז TM-11. החללית התחברה לתחנת החלל מיר וחזרה לכדור הארץ ב-26 במאי 1991.
4 בדצמבר – עיראק הבטיחה לשחרר 3300 אזרחים סובייטים שהוחזקו במדינה.
10 בדצמבר – חללית מאוישת סויוז TM-10 חזרה לכדור הארץ.
11 בדצמבר – ראש הק.ג.ב ולדימיר קריוצ'קוב הודיע בשידור טלוויזיה על כך שמדינות המערב קשרו קשר לפירוק ברית המועצות.
11 בדצמבר – הסכם עם ארצות הברית על הפסקה מוחלטת של ניסויים גרעינים נכנס לתוקף.
12 בדצמבר – הכרזת מצב חרום בדרום אוסטיה.
12 בדצמבר – ארצות הברית העבירה לברית המועצות הלוואה בהיקף של מיליארד $ לרכישת מזון.
17-27 בדצמבר - כינוס ועידת נציגי העם ה-4. בהתאם להחלטות שהתקבלו, בשנת 1991 התקיים רפרנדום בהקשר להמשך קיום ברית המועצות.
20 בדצמבר – שר החוץ אדוארד שוורדנדזה עזב את התפקיד תוך הכרזה על סכנה להפיכה שלטונית.
20 בדצמבר – הקמת אלפה בנק, הבנק הפרטי הגדול ברוסיה עד היום.
26 בדצמבר – גנדי ינאייב נבחר לסגן נשיא ברית המועצות.
26 בדצמבר – ניקולאי ריז'קוב התפטר מתפקיד ראש הממשלה.
27 בדצמבר – חג מולד הוכרז כיום חופשי מעבודה.
31 בדצמבר – גארי קספרוב זוכה במשחק אליפות העולם בשחמט.
החל משנת 1957 הירחון הפופולרי "האקרן הסובייטי" החל לערוך תחרות על בסיס סקרים להענקת תואר סרט השנה.
סרט השנה: "טאק ז'יט נלזה" (של סטניסלב גובורוחין)
עבור שנת 1990 הזוכים היו:
עבור הסרט: "אסטניצ'סקי סינדרום" (של קירה מורטובה)
עבור תפקיד גברי בסרט: אינוקנטי סמוקטונובסקי
עבור תפקיד נשי בסרט: נטליה גונדרבה
קאיסין קולייב - עבור תרומתו לספרות הסובייטית
אנדריי טרקובסקי - עבור תרומתו לפיתוח הקולנוע (לאחר מותו)
6 בינואר – פאבל צ'רנקוב, פיזיקאי סובייטי, חתן פרס נובל (נולד ב-1905)
16 בפברואר – ולדימיר שצ'רביצקי, מדינאי סובייטי, מראשי אוקראינה (נולד ב-1919)
20 במרץ – לב יאשין, כדורגלן סובייטי (נולד ב-1930)
4 באפריל – מארק פרדקין, מלחין סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1915)
3 במאי – פימן, פטריארך בתקופה הסובייטית (נולד ב-1911)
11 במאי – בנדיקט ירופייב, סופר סובייטי (נולד ב-1929)
12 במאי – אנדריי קירילנקו, מדינאי סובייטי (נולד ב-1907)
5 ביוני – ואסילי קוזנצוב, מדינאי סובייטי (נולד ב-1901)
22 ביוני – איליה פרנק, פיזיקאי סובייטי ממוצא יהודי, חתן פרס נובל (נולד ב-1909)
18 ביולי – ולנטין פיקול, סופר סובייטי (נולד ב-1922)
19 ביולי – גאורגי בורקוב, שחקן סובייטי (נולד ב-1933)
21 ביולי – סרגיי פרדג'נוב, במאי סובייטי (נולד ב-1924)
22 ביולי – אדוארד סטרלצוב, כדורגלן סובייטי (נולד ב-1937)
15 באוגוסט – ויקטור צוי, זמר סובייטי (נולד ב-1962)
3 בספטמבר – יבגני מרטינוב, זמר סובייטי (נולד ב-1948)
9 בספטמבר – אלכסנדר מן, כומר ודיסידנט סובייטי (נולד ב-1935)
16 בספטמבר – סמיון קורקוטקין, מרשל ברית המועצות (נולד ב-1917)
27 בספטמבר – מטוויי בלנטר, מלחין סובייטי (נולד ב-1903)
15 באוקטובר – בוריס פיוטרובסקי ארכאולוג סובייטי (נולד ב-1908)
29 באוקטובר – סרגיי פלוטניקוב, שחקן סובייטי (נולד ב-1909)
19 בנובמבר – גאורגי פליורוב, פיזיקאי סובייטי (נולד ב-1913)
האולימפיאדה ה-24 נערכה מ-17 בספטמבר עד ה-2 באוקטובר.
אולימפיאדת החורף ה-15 נערכה מ-13 בפברואר עד 28 בפברואר.
בג'ירו ד'איטליה ניצח אנדרו המפסטן ()
בטור דה פראנס ניצח פדרו דלגדו ()
בוואלטה אספניה - ניצח שון קלי ()
באליפות העולם ברכיבת אופניים ניצח מאוריציו פונדריסט ()
על תחרויות האתלטיקה במשחקים האולימפיים האיבה פרשת האימרוץ.
יומיים לאחר שבן ג'ונסון ניצח בריצת 100 מטר בשיא עולם חדש של 9.79 שניות, לפני האלוף האולימפי קרל לואיס (9.91 שניות), התברר שהוא השתמש בסמים והמדליה, שיא העולם, ומדליית הזהב שלו מאליפות העולם (רומא 1987) נשללו ממנו.
פלורנס גריפית' ג'וינר () זכתה ב-4 מדליות, מהן 3 זהב ו-1 כסף (ריצת 100 מטר וריצת 200 מטר בשיא עולם חדש של 21.34 שניות - הנוכחי).
קרל לואיס () זכה ב-3 מדליות מהן 2 זהב ו-1 כסף.
הוא הגן על תאריו בקפיצה לרוחק ובריצת 100 מטר בשיא עולם חדש.
הזוכים באליפות העולם בהחלקה על הקרח שנערכה בבודפשט, שבהונגריה
יחידים - בריאן בויטנו ()
אליפות צרפת הפתוחה - שטפי גראף ()
אליפות וימבלדון - שטפי גראף ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - שטפי גראף ()
שטפי גראף () זכתה בגאנד סלאם ובטורניר היחידות בטניס באולימפיאדת סיאול.
אליפות ארצות הברית הפתוחה - מאטס וילאנדר ()
נבחרת גרמניה () זכתה בגביע לאחר ניצחון 1–4 על נבחרת שוודיה ().
נסיונל () זוכה בתואר לאחר ניצחון על פ.ס.וו.
איינדהובן זכתה בגביע לאחר ניצחון בגמר על בנפיקה ליסבון בפנדלים.
מכלן () זוכה בגביע המחזיקות, לאחר ניצחון על אייאקס אמסטרדם () בתוצאה 0–1.
באייר לברקוזן () זוכה בגביע אופ"א, לאחר ניצחון על אספניול () 0-6 במפגש הכפול.
ראסינג קלוב זוכה בתואר בפעם הראשונה והיחידה, לאחר ניצחון על קרוזיירו 3-2 במפגש הכפול.
אולימפיה () זוכה בתואר לאחר ניצחון על דיפנס פורס (), 4-0 בסיכום המפגש הכפול.
מרקו ואן באסטן () זכה בתואר.
ליברפול זוכה באליפות בפעם ה-17.
ווימבלדון זוכה בגביע ה-FA, לאחר ניצחון על ליברפול בתוצאה 0–1.
ניואל'ס אולד בויס זוכה באליפות
ורדר ברמן זוכה באליפות בפעם השנייה.
איינטרכט פרנקפורט זוכה בגביע בפעם הרביעית.
מכבי תל אביב זוכה בגביע לאחר ניצחון על הפועל תל אביב בתוצאה 1:2.
הפועל תל אביב זכה במשחק אלוף האלופים לאחר ניצחון על מכבי תל אביב 3:0.
ברצלונה זוכה בגביע בפעם השנייה.
בטורניר הכדורסל שנערך במשחקים האולימפיים זכתה נבחרת ברית המועצות במדליית זהב לאחר ניצחון על נבחרת יוגוסלביה 76-63.
ברזיל () זכתה באליפות ופוארטו ריקו () זכתה במקום השני.
אולימפיה מילאנו () זכתה באליפות לאחר שניצחה בגמר את מכבי תל אביב ().
לימוז' () זוכה בגביע ספורטה, לאחר ניצחון על חובנטוד בדאלונה () בתוצאה 89–96.
ריאל מדריד () זוכה בגביע קוראץ', לאחר ניצחון על ציבונה זאגרב () בסיכום מפגש כפול: 93-94 ו-89–102.
מכבי תל אביב זוכה באליפות בפעם ה-19 ברציפות, ו-29 בסך הכל, לאחר ניצחון 2:1 בסדרת הגמר על הפועל תל אביב.
הפועל גליל עליון זוכה בגביע המדינה, לאחר ניצחון על אליצור נתניה בתוצאה 77–79.
ברצלונה זוכה בגביע לאחר ניצחון על ריאל מדריד בתוצאה 83–84.
בסופרבול ה-22 זכתה וושינגטון רדסקינס בניצחון 10–42 על דנוור ברונקוס.
קריסטין אוטו () זכתה ב-6 מדליות זהב ובכך הייתה לספורטאית האישה הראשונה והיחידה בהיסטוריה של המשחקים האולימפיים שזכתה ב-6 מדליות זהב באולימפיאדה אחת
מאט ביונדי () זכה ב-7 מדליות, מהן 5 מדליות זהב
בג'ירו ד'איטליה ניצח סטיבן רוץ' ()
בטור דה פראנס ניצח סטיבן רוץ' ()
בוואלטה אספניה ניצח לואיס הררה ()
באליפות העולם באופני כביש ניצח סטיבן רוץ' ()
אליפות העולם השנייה באתלטיקה נערכה בין 28 באוגוסט ל-6 בספטמבר ברומא שבאיטליה.
מזרח גרמניה () זכתה במקום ראשון באליפות עם 10 מדליות זהב ו-31 מדליות בסך הכל, לעומת ארצות הברית () שסיימה במקום שני עם 10 מדליות זהב ו-20 מדליות בסך הכל.
זילקה מילר () שזכתה ב-3 מדליות, 2 זהב ו-1 כסף (מדליות זהב בריצת 100 מטר ובריצת 200 מטר, מדליית כסף בריצת שליחות 4x100 מטר) הייתה אתלטית המצטיינת של האליפות.
קרל לואיס () שזכה ב-3 מדליות זהב פעם שנייה ברציפות (ריצת 100 מטר תוך כדי השוואת שיא העולם, קפיצה לרוחק וריצת שליחים 4x100 מטר) היה אתלט המצטיין של האליפות.
אליפות העולם באתלטיקה באולם הראשונה נערכה באינדיאנפוליס שבארצות הברית בין 6 במרץ ל-8 במרץ.
ברית המועצות () זכתה באליפות עם 6 מדליות זהב ו-15 מדליות בסך הכל, לפני ארצות הברית () עם 6 מדליות זהב ו-11 מדליות בסך הכל.
אליפות העולם בג'ודו נערכה באסן שבגרמניה.
החל משנה זו אליפויות העולם לנשים וגברים נערכות במשותף.
הזוכים באליפות העולם בהחלקה על הקרח שנערכה בסינסינטי, שבארצות הברית:
יחידים - בריאן אורסר ()
זוגות - יקטרינה גורדייבה וסרגיי גרינקוב ()
אליפות וימבלדון - פט קאש ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - איוון לנדל ()
נבחרת שוודיה () זכתה בגביע לאחר ניצחון 0-5 על נבחרת הודו ().
נבחרת אורוגוואי () ניצחה את נבחרת צ'ילה ()
פורטו () זוכה בתואר לאחר ניצחון על פניארול () 2:1.
פורטו () זכתה בגביע לאחר ניצחון בגמר על באיירן מינכן () 2:1.
אייאקס אמסטרדם () זוכה בגביע המחזיקות, לאחר ניצחון על לוקומוטיב לייפציג () בתוצאה 0-1.
IFK גטבורג () זוכה בגביע אופ"א, לאחר ניצחון על דאנדי יונייטד () 1-2 במפגש הכפול.
פניארול () זוכה בגביע ליברטדורס לאחר ניצחון על אמריקה קאלי (), 1-0 במשחק ההכרעה (משחק שלישי).
קלוב אמריקה () זוכה בתואר לאחר ניצחון על דיפנס פורס (), 3-1 בסיכום המפגש הכפול.
ריבר פלייט () זוכה בגביע האינטראמריקנה לאחר ניצחון על אלחואלנסה (), 3-0 בסיכום המפגש הכפול..
רוד חוליט () זכה בתואר.
אברטון זוכה באליפות בפעם ה-9.
קובנטרי סיטי זוכה בגביע ה-FA, לאחר ניצחון על טוטנהאם הוטספר בתוצאה 2-3.
ספורט קלוב רסיפה זוכה באליפות.
באיירן מינכן זוכה באליפות בפעם העשירית.
המבורג זוכה בגביע בפעם השלישית.
מכבי תל אביב זוכה בגביע לאחר ניצחון על מכבי חיפה בתוצאה 3:4 בפנדלים.
משחק אלוף האלופים לא התקיים.
ריאל סוסיאדד זוכה בגביע בפעם השנייה.
נבחרת יוון () זוכה באליפות.
ארגנטינה () זכתה באליפות וונצואלה () זכתה במקום השני.
טרסר מילאנו () זוכה בתואר בפעם הראשונה לאחר ניצחון על ברצלונה ().
טרסר מילאנו () זכתה באליפות לאחר שניצחה בגמר את מכבי תל אביב ().
ציבונה זאגרב () זוכה בגביע ספורטה, לאחר ניצחון על סקאבוליני פזארו () בתוצאה 74-89.
ברצלונה () זוכה בגביע קוראץ', לאחר ניצחון על לימוז' () בסיכום מפגש כפול: 106-85 ו-97-86.
בוסטון סלטיקס ניצחה ב-NBA (ראה עונת 1986/1987 ב-NBA).
מכבי תל אביב זוכה באליפות בפעם ה-18 ברציפות, ו-28 בסך הכל, לאחר ניצחון 2:0 בסדרת הגמר על הפועל תל אביב.
מכבי תל אביב זוכה בגביע המדינה, לאחר ניצחון על הפועל גליל עליון בתוצאה 86-95.
ברצלונה זוכה בגביע לאחר ניצחון על חובנטוד בדאלונה בתוצאה 102-110.
באליפות פורמולה 1 שכללה 16 מרוצים מנצח נלסון פיקה (ברזיל) במכונית מתוצרת ויליאמס-הונדה.
בסופרבול ה-21 זכתה ניו יורק ג'איינטס בניצחון 20-39 על דנוור ברונקוס.
אליפות אירופה בשחייה 1987 נערכה בשטרסבורג שבצרפת בין 16 באוגוסט ל–23 באוגוסט.
מזרח גרמניה () זכתה באליפות עם 18 מדליות זהב ו-41 מדליות בסך הכל, לפני ברית המועצות () שזכתה ב-6 מדליות זהב ו-21 מדליות בסך הכל.
באליפות נקבע שיא עולם חדש אחד על ידי זילקה הירנר () במשחה ל-100 מטר חזה (1:07.91 דקות)
קריסטין אוטו () שזכתה ב-5 מדליות זהב והייקה פרידריך () שזכתה ב-4 מדליות זהב, היו השחייניות המצטיינות באליפות.
נערכה בבריזביין שבאוסטרליה בין 13 באוגוסט ל-16 באוגוסט
ארצות הברית () זכתה באליפות עם 25 מדליות זהב.
באליפות נקבעו שני שיאי עולם על ידי טום ג'אגר () במשחה ל-50 מטר חופשי (22.32 שניות) ודייוויד וורטון () במשחה ל-400 מטר מעורב אישי (4:16.12 דקות).
דארה טורס () שזכתה ב-3 מדליות זהב ומאט ביונדי () שזכה ב-6 מדליות, מהן 4 זהב, 1 כסף ו-1 ארד, היו השחיינים המצטיינים באליפות.
המשחקים הפאן-אמריקאיים ה-10 נערכו באינדיאנפוליס שבארצות הברית
משחקי אפריקה ה-4 נערכו בניירובי שבקניה
משחקי הים התיכון ה-10 נערכו בלטקיה שבסוריה
אוניברסיאדת זאגרב (1987) נערכה בזאגרב שביוגוסלביה
אוניברסיאדת צ'טרבסקה פלסו (1987) נערכה בצ'טרבסקה פלסו שבצ'כוסלובקיה
בג'ירו ד'איטליה ניצח לורן פיניון ()
אליפות העולם באתלטיקה באולם ה-3 נערכה בבודפשט שבהונגריה בין 3 במרץ ל-5 במרץ.
ברית המועצות () זכתה באליפות עם 4 מדליות זהב ו-13 מדליות בסך הכל, לפני ארצות הברית () עם 4 מדליות זהב ו-11 מדליות בסך הכל.
אליפות העולם בג'ודו נערכה בבלגרד שביוגוסלביה.
יפן זכתה ב-3 מדליות זהב (10 בסה"כ), צרפת ב-3 מדליות זהב (8 בסה"כ), ברית המועצות זכתה ב-2 מדליות זהב (8 בסה"כ).
יחידות - מידורי איטו ()
יחידים - קורט בראונינג ()
ריקוד זוגות - מרינה קלימובה וסרגיי פונומרנקו ()
אליפות צרפת הפתוחה - ארנצ'ה סנצ'ס ויקאריו ()
אליפות צרפת הפתוחה - מייקל צ'אנג ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - בוריס בקר ()
נבחרת ברזיל () ניצחה את נבחרת אורוגוואי ()
מילאן () זוכה בתואר לאחר ניצחון על אתלטיקו נסיונל () 0:1.
מילאן () זכתה בגביע לאחר ניצחון בגמר על סטיאווה בוקרשט 4:0.
ברצלונה () זוכה בגביע המחזיקות, לאחר ניצחון על סמפדוריה () בתוצאה 0-2.
נאפולי () זוכה בגביע אופ"א, לאחר ניצחון על שטוטגרט () 4-5 במפגש הכפול.
אתלטיקו נסיונל () זוכה בגביע ליברטדורס.
בוקה ג'וניורס () זוכה בתואר בפעם הראשונה והיחידה, לאחר ניצחון על אינדפנדיינטה ( 5-3 בביטעות עונשין לאחר פעמיים 0:0 במפגש הכפול.
אוניברסידד נסיונל () זוכה בתואר לאחר ניצחון על פינאר דל ריו () 4-2 במפגש הכפול.
נסיונל () זוכה בגביע האינטראמריקנה לאחר שגברה על אולימפיה ().
מרקו ואן באסטן () זכה בתואר בפעם השנייה ברציפות.
ארסנל זוכה באליפות בפעם ה-9.
ליברפול זוכה בגביע ה-FA, לאחר ניצחון על אברטון בתוצאה 2-3.
גרמיו זוכה בגביע בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על ספורט קלוב רסיפה 2-1 במפגש הכפול.
באיירן מינכן זוכה באליפות בפעם ה-18.
בורוסיה דורטמונד זוכה בגביע בפעם השנייה.
בית"ר ירושלים זוכה בגביע לאחר ניצחון על מכבי חיפה 3:4 בפנדלים.
מכבי חיפה זכה במשחק אלוף האלופים לאחר ניצחון על בית"ר ירושלים 1:2.
ריאל מדריד זוכה בגביע בפעם ה-16.
פוארטו ריקו () זכתה באליפות חאיר בניצחון על ארצות הברית () שזכתה במקום השני 89-80.
ק.ק ספליט () זכתה באליפות לאחר שניצחה בגמר את מכבי תל אביב ().
ריאל מדריד () זוכה בגביע ספורטה, לאחר ניצחון על קזרטה () בתוצאה 113-119.
פרטיזן בלגרד () זוכה בגביע קוראץ', לאחר ניצחון על קאנטו () בסיכום מפגש כפול: 101-82 ו-76-89.
דטרויט פיסטונס ניצחה ב-NBA (ראה עונת 1988/1989 ב-NBA).
אליפות ברית המועצות בכדורסל גברים - סטרואיטל קייב זוכה בתואר.
מכבי תל אביב זוכה באליפות בפעם ה-20 ברציפות, ו-30 בסך הכל, לאחר ניצחון 2:0 בסדרת הגמר על הפועל תל אביב.
מכבי תל אביב זוכה בגביע המדינה, לאחר ניצחון על מכבי רמת גן בתוצאה 85-107.
ריאל מדריד זוכה בגביע לאחר ניצחון על ברצלונה בתוצאה 81-85.
באליפות פורמולה 1 שכללה 16 מרוצים מנצח אלן פרוסט (צרפת) במכונית מתוצרת מקלרן-הונדה.
בסופרבול ה-23 זכתה סן פרנסיסקו 49' בניצחון 16-20 על סינסינטי בנגלס.
אליפות אירופה בשחייה 1989 נערכה בבון שבגרמניה בין 15 באוגוסט ל–20 באוגוסט.
מזרח גרמניה () זכתה באליפות עם 16 מדליות זהב ו-38 מדליות בסך הכל, לפני ברית המועצות () שזכתה ב-6 מדליות זהב ו-22 מדליות בסך הכל.
באליפות נקבעו שני שיאי עולם חדשים, על ידי ג'ורג'ו למברטי () במשחה ל-200 מטר חופשי (1:46.69 דקות) וניק גילנגהאם () במשחה ל-200 מטר חזה (2:12.90 דקות).
מנואלה סטלמך () ודניאלה הונגר () זכו כל אחת, ב-4 מדליות, מהן 3 זהב ו-1 כסף כל אחת, ג'ורג'ו למברטי () זכה ב-4 מדליות, מהן 3 זהב ו-1 ארד ותמאש דארני () זכה ב-3 מדליות זהב אישיות, היו השחיינים המצטיינים באליפות.
נערכה בטוקיו שבין בין 17 באוגוסט ל-20 באוגוסט
ארצות הברית () זכתה באליפות עם 23 מדליות זהב.
ג'נט אוונס () שזכתה ב-4 מדליות זהב) ודאג גירצן () שזכה ב-4 מדליות, מהן 3 זהב ו-1 ארד, היו השחיינים המצטיינים באליפות.
תאריך משחה שם השחיינית מדינה מקום תחרות שיא 20 באוגוסט 800 מטר חופשי ג'נט אוונס טוקיו, יפן 8:16.22 דקות
תאריך משחה שם השחיין מדינה מקום תחרות שיא 19 במרץ 4x100 מטר חופשי שליחים נבחרת מלמה, שוודיה 3:14.00 דקות
אוניברסיאדת סופיה (1989) נערכה בסופיה שבבולגריה
אוניברסיאדת דיסבורג (1989) נערכה בדיסבורג שבגרמניה המערבית
1989 הוא אלבום האולפן החמישי של הזמרת-יוצרת האמריקאית טיילור סוויפט שיצא ב-27 באוקטובר 2014, דרך חברת התקליטים ביג משין רקורדס.
סוויפט החלה לתכנן את הפרויקט שלה ב-2013 והמשיכה לעבוד עליו גם ב-2014, במהלכן שיתפה פעולה עם מספר מפיקים כגון מקס מרטין ושלבאק.
מאמציהם הביאו לאלבום הפופ "הרשמי" הראשון של סוויפט, שמייצג התרחקות מוזיקלית מסגנון הקאנטרי פופ שעסקה בו בעבר.
נכון ל-8 במרץ 2015, עקף האלבום את המכירות המצטברות של שני האלבומים הקודמים של סוויפט, בארצות הברית, עם יותר מ-4.5 מיליון עותקים נמכרים.
הסינגל הראשון מתוך האלבום, "Shake It Off" יצא ב-18 באוגוסט 2014. הוא דורג במקום הראשון במצעד הפזמונים האמריקאי בילבורד הוט 100, והפך לשיר השני של סוויפט שמגיע למקום הראשון במצעד זה.
האלבום נכלל במספר רשימות שפרסמו גופי תקשורת שונים לסיכום האלבומים הטובים ביותר לשנת 2014, וסיכום האלבומים של העשור השני.
Club דירג את האלבום במקום ה-4 ברשימתם "50 האלבומים האהובים ביותר של העשור השני".
בשנת 2020 האלבום דורג במקום ה-393 ברשימת 500 האלבומים הגדולים בכל הזמנים של מגזין הרולינג סטון.
כתב העת בילבורד דירג את האלבום במקום ה-19 ברשימתם "100 האלבומים הטובים ביותר של העשור השני".
בשנת 2019, מגזין הגרדיאן דירג את האלבום במקום ה-89 ברשימת "100 האלבומים הטובים ביותר של המאה ה-21".
בשנת 2019, מגזין הרולינג סטון ערך את רשימת "100 האלבומים הטובים ביותר של העשור השני" ודירג את האלבום במקום ה-19.
מגזין The Sydney Morning Herald ערך את רשימת "10 האלבומים הטובים ביותר של העשור", ומיקם את האלבום במקום הראשון בשנת 2015.
ב-27 באוקטובר 2023, כ-9 שנים בדיוק לאחר יציאת האלבום, הוציאה סוויפט את ההקלטה המחודשת של האלבום בעקבות המחלוקת על המאסטרים שלה.
ב-30 במאי 2025, פורסם שסוויפט קנתה מחדש את הזכויות על 6 אלבומיה הראשונים.
באוקטובר 2013, הייתה סוויפט "שקועה במשך חצי שנה בתהליך כתיבת השירים".
בנובמבר 2013, אמרה הזמרת לבילבורד כי "נראה שיש שבעה או שמונה שירים שאני יודעת שאני רוצה באלבום.
זה כבר התפתח לסאונד חדש, וזה כל מה שרציתי".
בפברואר 2014, אישרה סוויפט כי שוב עובדת עם המפיקים מקס מרטין ושלבאק, שעימם שיתפה פעולה בכתיבה של שלושה שירים באלבומה Red.
הפעם הם כתבו "הרבה יותר משלושה שירים".
דיאן וורן וראיין טדר גם עבדו על האלבום.
באוגוסט 2014, החלה סוויפט לרמוז על הכרזת האלבום.
ב-4 באוגוסט, היא פרסמה סרטון באינסטגרם בו היא לוחצת על המספר 18 במעלית.
ב-6 באוגוסט, היא צייצה תמונה של השעה 5:00 ויום למחרת צילום מסך של דף הבית של האתר !Yahoo.
מאוחר יותר היא אישרה בתוכנית האירוח של ג'ימי פאלון כי ב-18 באוגוסט 2014, בשעה 17:00, יתקיים ראיון של !Yahoo בשידור חי.
סוויפט הכריזה על האלבום במהלך הראיון; היא תיארה אותו כ"אלבום הפופ הרשמי המתועד הראשון" שלה, וציינה שהושפעה ממוזיקת פופ משנות ה-80 בזמן ההקלטה.
לאחר מכן, היא חשפה את עטיפת האלבום, תמונת פולארויד שמתחתיה כתוב "T.
1989" (ראשי תיבות של שמה ותאריך לידתה).
האלבום הפך לזמין להזמנה מראש לאחר שהראיון הסתיים.
מגזין בילבורד דירג את עטיפות האלבומים של טיילור סוויפט ומיקם את עטיפת האלבום 1989 במקום השני.
"Shake It Off" הוא הסינגל הראשון מתוך האלבום שיצא ב-18 באוגוסט 2014. הוא נכתב על ידי סוויפט, מקס מרטין ושלבאק.
הווידאו קליפ לשיר בוים על ידי מארק רומנק והועלה לערוץ ה-Vevo של הזמרת.
הסינגל הגיע למקום הראשון המצעד הבילבורד הוט 100, והפך לשיר השני של סוויפט שמגיע לפסגת המצעד.
"Blank Space" יצא ב-10 בנובמבר וגם הוא הגיע למקום הראשון במצעד הבילבוד הוט 100.
הסינגל השלישי מתוך האלבום הוא השיר "Style" שהגיע למקום 6 בבילבורד הוט 100.
הסינגל החמישי מתוך האלבום, "Wildest Dreams" יצא ב-30 באוגוסט בטקס ה-VMA 2015, בשיאו הגיע למקום החמישי במצעד הבילבורד.
הסינגל השישי מהאלבום הוא "Out of the Woods", יצא ב-31 בדצמבר.
את מרבית הקליפ צילמה בניו זילנד, שם סוויפט הופיעה באותה תקופה.
ביומו הראשון הגיע ל-5.6 מיליון צפיות.
הסינגל השביעי מהאלבום הוא "New Romantics", יצא ב-13 באפריל.