tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
י' באייר - שלום עליכם, סופר אוקראיני יהודי, כתב בשפת יידיש
ט' בכסלו - נוסד הג'וינט, ועד הסיוע המיוחד של יהדות ארצות הברית.
כ"ז בטבת - כ-30,000 הרוגים ברעידת אדמה באיטליה.
י"ז בניסן - מוקם גדוד נהגי הפרדות, גדוד מתנדבים יהודים שעזר לבריטניה במהלך מלחמת העולם הראשונה
ז' באלול - המון אנטישמי זועם באטלנטה ג'ורג'יה מבצע לינץ' בליאו פרנק, יהודי אמריקאי שהואשם ברצח נערה בת 13
ה' בתשרי - אליהו לנקין, מפקד האצ"ל בירושלים
ו' בתשרי - ברוך יהושע ירחמיאל רבינוביץ, האדמו"ר ממונקאץ', ורבה של סאו פאולו וחולון (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
ט"ו בטבת - חונה שלביץ', עיתונאי יהודי-ליטאי בכיר (נפטר ב-ה'תשי"ח)
י"ב בחשוון - משה טייטלבוים, האדמו"ר של חסידות סאטמר (נפטר ב-ה'תשס"ו)
י"ח בשבט - אבא אבן, דיפלומט ומדינאי ישראלי (נפטר ה'תשס"ג)
ז' בסיוון - משה דיין, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי (נפטר ב-ה'תשמ"ב)
י"ד בסיוון - הרמן ווק, סופר ומחזאי יהודי-אמריקאי
כ"ח בסיוון - סול בלו, סופר אמריקאי, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ב-ה'תשס"ה)
י"ט בניסן - הסופר יצחק לייב פרץ (י.ל.פרץ)
י' באלול – הרב יצחק יעקב ריינס, מייסד תנועת המזרחי (נולד ב-ה'תקצ"ט)
ט"ו באלול- הרב נחמן בטיטו הראשון לציון וחכם באשי
כ"ו בשבט - מלחמת השפות: חברת "עזרה" מודיעה כי שפת הלימוד בטכניון שעתיד לקום תהיה עברית
י"ד באייר - אספת הייסוד הראשונה של המושבה רמת גן נערכה בתל אביב, לכן ברמת גן ישנו רחוב תרע"ד.
ה' באב - פורצת מלחמת העולם הראשונה
מסע המושבות של הרב אברהם יצחק הכהן קוק והרב יוסף חיים זוננפלד למושבות של העלייה השנייה והשלישית.
י"ד בחשוון - הרב אהרן יהודה לייב שטינמן מנהיג הציבור החרדי ליטאי (נפטר ה'תשע"ח).
י' באדר - יעקב זלדוביץ', פיזיקאי סובייטי יהודי (נפטר ה'תשמ"ח).
ל' בניסן - ברנרד מלמוד, סופר אמריקאי יהודי, זוכה פרס פוליצר (נפטר ב-ה'תשמ"ו).
כ"ח בתמוז - חביבה רייק פרטיזנית יהודייה, מצנחני היישוב (הוצאה להורג ב-ה'תש"ה).
א' בתשרי - רבי יעקב דוד וילבסקי, הרידב"ז.
ט"ז בתשרי – רבי צבי הירש שפירא, האדמו"ר השני לחסידות מונקאטש ורבה של העיר, מייסד 'כולל מונקאטש' וממנגדי הציונות ואגודת ישראל.
כ' בטבת - ז'ורז' פיקאר, איש צבא צרפתי שנאבק למען אלפרד דרייפוס.
י"ד באייר - ישראל דב פרומקין, איש היישוב הישן בירושלים, מחלוצי העיתונות העברית, עורך החבצלת.
ט"ו בשבט - חג הנטיעות הראשון של בתי הספר בירושלים
ד' באייר - הרב פרופ' בנימין זאב בנדיקט - רבה של שכונת אחוזה בחיפה
כ"ג בטבת - צבי צימרמן (בונה), חבר הכנסת, עורך דין ונוטריון, שגריר ישראל בניו זילנד, סגן יושב ראש הכנסת, סגן ראש עיריית חיפה (נפטר ב-ה'תשס"ו)
כ"א בשבט - הרב משה צבי נריה, מייסד ישיבת כפר הרוא"ה, חבר הכנסת השביעית, מראשי "בני עקיבא" המכונה "אבי דור הכיפות הסרוגות".
ז' באדר - הרב רפאל עבו, דיין בבית הדין הרבני הגדול (נפטר בה'תשמ"ג).
י' בניסן - חביב כנען, עיתונאי ישראלי וחוקר פרקים בתולדות היישוב
ל' בניסן - שלמה בן-יוסף, לוחם מחתרת ישראלי, ראשון לעולי הגרדום (הוצא להורג ה'תרצ"ח)
כ"ז באייר - יצחק ברמן, פוליטיקאי ישראלי
י"ג באב - מנחם בגין, ראש ממשלת ישראל
כ"ב בסיוון - מיכאל חזני שר וחבר הכנסת
ב' באלול - הרב שמואל הלוי ואזנר, פוסק, אב"ד, מחבר שו"ת שבט הלוי ומחשובי מנהיגי החרדים במפנה המאה ה-21
ו' באדר ב' – יחיאל מיכל פינס, הוגה דעות ציוני, מאבות הציונות הדתית, איש חיבת ציון.
כ"ח באדר א' – אברהם אבל אדולף ארליך, רב בלטביה ובפרוסיה (נולד בה'תקצ"ז)
י"ב בחשוון – יואל משה סלומון, ממיסדי נחלת שבעה, מאה שערים ופתח תקווה, שד"ר, עיתונאי, עורך ומדפיס, ואחד מפורצי חומות ירושלים (נולד בה'תקצ"ח)
י"ד באדר - נוסדה ההסתדרות הציונית הדסה, הסתדרות נשים ציוניות באמריקה
כ"ד בניסן - הונחה אבן היסוד לטכניקום של חיפה, שיהפוך בעוד שנים לטכניון
י"א בסיוון - נערכה ועידת הייסוד של אגודת ישראל בקטוביץ
י"ג באדר - אל מנספלד, אדריכל ישראלי, זוכה פרס ישראל לאדריכלות (נפטר ב-ה'תשס"ד)
א' בניסן - הרב משה דב וולנר - רבה הראשון של אשקלון (נפטר בה'תשס"ז).
י"ג בסיוון - יהושע בר-יוסף, סופר, מחזאי ועיתונאי עברי, זוכה פרס ביאליק (נפטר ה'תשנ"ג)
י"ד בסיוון - ג'וליוס אקסלרוד, ביוכימאי יהודי-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נפטר ב-ה'תשס"ה)
כ"א באב - ראול ולנברג, מחסידי אומות העולם
ד' בשבט - יוסף ויתקין, מחנך, ממבשרי העלייה השנייה ותנועת העבודה הציונית.
יד בשבט - יצחק אבוחצירא (הראשון)
פסח - הוקמה חוות העלמות, חווה חקלאית להכשרת נערות לעבודה בחקלאות על שפת ימת הכנרת.
נערכה אספת הפועלות הראשונה בכנרת.
כ"ה בכסלו - עֵרי ז'בוטינסקי עסקן ופעיל בתנועה הרוויזיוניסטית
י"ז בטבת - משה כרמל, אלוף פיקוד הצפון הראשון, שר התחבורה וחבר הכנסת מטעם אחדות העבודה והמערך (נפטר ה'תשס"ג)
י"ב בשבט - ישראל גלילי, ראש המטה הארצי של "ההגנה" ושר בממשלת ישראל (נפטר ה'תשמ"ו)
ו' באדר - הרב דוד חנזין, רב קהילת חב"ד בפתח תקווה, חבר בית הדין הרבני בפתח תקווה, וראש בית דין רבני חב"ד (נפטר ה'תשס"ג)
י"א באדר - חיים כהן, היועץ המשפטי לממשלה, שר המשפטים ושופט בבית המשפט העליון (נפטר ה'תשס"ב)
י"ח בניסן - יוזף מנגלה, פושע מלחמה נאצי, במחנה הריכוז באושוויץ
י"ד באייר - הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא, דיין, הרב הראשי לישראל (ה'תשמ"ג עד ה'תשנ"ג) וראש ישיבת מרכז הרב (נפטר ה'תשס"ח)
כ"ט באייר - טדי קולק, ראש העיר ירושלים במשך 28 שנים (נפטר ב-ה'תשס"ז)
א' בסיוון - משה קול, שר וחבר הכנסת מטעם המפלגה הפרוגרסיבית והמפלגה הליברלית העצמאית, מחותמי מגילת העצמאות (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
ב' בסיוון - לאה גולדברג מגדולי המשוררים העבריים בעת החדשה (נפטרה ב-ה'תש"ל)
ט"ז בשבט - רבי שלום מרדכי שבדרון מברז'אן, רב ופוסק הלכה מפורסם בגליציה (נולד ה'תקצ"ה)
כ"ד בשבט - רבי משה זאב מזוזה
כ' בניסן (11 באפריל 1909) – נערכת הגרלת המגרשים של אחוזת בית על ידי עקיבא אריה ויס ובכך נוסדת העיר העברית תל אביב
כ"א בניסן – הוקם ארגון השומר
ה' בתשרי – דוד אויסטרך, כנר יהודי-רוסי, (נפטר ב-ה'תשל"א)
י"ד בתשרי – ורנר פון האפטן קצין בוורמאכט אשר השתתף בקשר העשרים ביולי אשר נועד להפיל את משטרם של אדולף היטלר (נפטר ב-ה'תש"ד)
י' בחשוון – הרב אברהם משה פינגרהוט, רבה של אלג'יר והרב הצבאי של הצי הצרפתי (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
ז' בטבת – שמעון ויזנטל ציד הנאצים
י"ג בטבת – משה סנה, ראש המטה הארצי של ההגנה, חבר הכנסת, מנהיג ופובליציסט (נפטר ב-ה'תשל"ב)
כ"ב בטבת – הרב משה שטינברג – רבה הראשון של קריית ים.
כ"ט בטבת – או תאנט, דיפלומט בורמזי ומזכ"ל האו"ם השלישי (נפטר ב-ה'תשל"ה)
ט' בשבט – יוסף בורג, רב, פילוסוף, שר, חבר הכנסת ויו"ר המפד"ל (נפטר ב-ה'תש"ס)
ט"ז בשבט – פייגה אילנית, חברת הכנסת מטעם מפ"ם
כ"ב בשבט – הרב שלום משאש, הרב הראשי לירושלים (נפטר ה'תשס"ג)
כ"ז בשבט – הרב ד"ר שלמה טל, מהדיר סידור רינת ישראל
כ"ט באדר – נתן רוזן, פיזיקאי ישראלי, גילה יחד עם אלברט איינשטיין את גשר איינשטיין-רוזן (נפטר ב-ה'תשנ"ו)
כ"ה באייר – יחיאל די-נור (ק.
צטניק), סופר ישראלי שהרבה לכתוב על השואה (נפטר ב-ה'תשס"א)
י' בסיוון – בני גודמן, נגן קלרינט, חלוץ ג'אז (נפטר ב-ה'תשמ"ו)
י"ב בסיוון – יחזקאל קוטשר, בלשן ישראלי (נפטר ב-תשל"א)
י"ז בסיוון – ישעיה ברלין, פילוסוף פוליטי (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
כ"א באב – עמנואל עמירן, מלחין ישראלי, (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
כ"א בסיון – הרב אריה ליבש הורוויץ, רבה של סטאניסלב (נולד ה'תר"ז)
כ"ט באב – הרב שמואל סלנט, רבה של ירושלים במשך שבעים שנה (נולד ה'תקע"ו)
י"ג באלול – רבי יוסף חיים מבגדאד, מקובל, דרשן, מנהיג יהדות בגדאד ומגדולי הפוסקים של יהדות ארצות האסלאם.
כ"ב בתשרי (שמחת תורה) - נוסדה אגודת "בר גיורא", לימים ארגון "השומר", ארגון השמירה הראשון בארץ ישראל, לשמירה על היישובים היהודיים
ג' באלול - מתכנסת ועידת צ'רנוביץ, הוועידה הראשונה לשפה היידית, בצ'רנוביץ בירת דוכסות בוקובינה
י"ח בטבת - אברהם שטרן (יאיר), משורר, מהפכן, ומייסד ארגון המחתרת "לח"י"
ג' בשבט - מנחם אבידום, מלחין ישראלי (נפטר ה'תשנ"ו)
י"ג בשבט - מרדכי אולמרט, חבר הכנסת ואביו של אהוד אולמרט (נפטר ה'תשנ"ח)
י"ח בשבט - מרדכי סורקיס, ראש העיר הראשון של כפר סבא וחבר הכנסת מטעם רפ"י והמערך (נפטר ה'תשנ"ה)
י"ט בשבט - לב לנדאו, פיזיקאי יהודי-רוסי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר ה'תשכ"ח)
כ"ט באדר ב' - אברהם מאסלו, פסיכולוג יהודי אמריקאי (נפטר ב-ה'תש"ל)
י"ט בניסן - ישראל ישעיהו-שרעבי, פוליטיקאי ישראלי, יושב ראש הכנסת ושר (נפטר ב-1979)
כ"ז בניסן - אוסקר שינדלר, איש עסקים צ'כי, חסיד אומות העולם
ט' באייר - יחיאל אהרון אליאש, מייסד בני עקיבא ומשמרות אליצור, אחראי על הפלוגות הדתיות בהגנה
ט"ז בסיוון - חיים לייב פקריס, מחלוצי המחשוב בישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ג)
י"א באב - ארתור גולדברג, פוליטיקאי ומשפטן יהודי-אמריקאי (נפטר ב-ה'תש"ן)
י"ח בתשרי - רבי מאיר יהודה שפירא מייסד חסידות בוקווסק
כ"ב באדר ב' - רבי יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, בעל ערוך השולחן
י"א בשבט - נחקק חוק שמתיר את בחירתם והיבחרותם של היהודים (ומיעוטים אחרים) לפרלמנט האוסטרי-הונגרי
ט"ו בתשרי - הוקמה קבוצת הכדורגל מכבי תל אביב בשם "אגודת ראשון לציון יפו"
חיים קלווריסקי, הממונה על הקואופרטיב החדש של איכרי מטולה בתלחה (תל חי) מדווח על קשיים.
בעקבות זאת מוקמת חוות תל חי.
הקונגרס הציוני ה-8 (ד'-י"א באלול) בה הוחלט על קבלת הציונות הסינתטית של חיים ויצמן
שמעון דובנוב הוציא את ספרו "הדוקטרינה של לאומיות יהודית" בה הגדיר את היהדות גם כ"מוסד של תרבות".
יצחק אפשטיין הוציא את הספר שאלה נעלמה בה קרא לראיה רב-לאומית רחבה בהתיישבות בארץ ישראל.
הרב יצחק ברויאר ממנהיגי יהדות גרמניה, מוציא מאמר הספד על הרצל, בה יוצא נגד הציונות בלא דת, אך בעד מעשיה של הציונות
אלברט איינשטיין גילה את עקרון שוויון המושגים מסה ואנרגיה
הרמן מינקובסקי גילה את עקרון האחדות הגאומטרית של זמן ומרחב
רבי שלום דובער שניאורסון הרבי מלובביץ קבע באיגרת פסק הלכה, שאין צורך לעלות לארץ ישראל, ואפשר גם לצאת ממנה אם קשה בה מבחינה רוחנית או גשמית.
הרב קוק ביפו הוציא את ה"קול קורא לארץ ישראל", והחליט להקים את הישיבה המרכזית העולמית (ישיבת מרכז הרב) בארץ.
רבי ישראל מאיר הכהן מראדין סיים את חיבורו "המשנה ברורה" על טור אורח חיים ביום י"ט לחודש מרחשוון.
י"א בטבת - יעקב כ"ץ, חבר הכנסת מטעם פועלי אגודת ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
כ"ה בטבת - הרב אברהם יהושע השל - מנהיג יהודי ארצות הברית ושותפו של מרטין לותר קינג בהפגנות למען שוויון הזכויות במדינות הדרום
כ"ט בשבט - שמשון יוניצ'מן, ממנהיגי בית"ר וחבר הכנסת מטעם חרות (נפטר ב-ה'תשכ"א)
ו' בניסן - אברהם ברוידס, "משורר הנוער העובד" (נפטר ב-ה'תשל"ט)
ט' באייר - יצחק הירשברג, מורה ומתרגם ישראלי (נפטר ב-1978)
ט"ו באייר - פרד זינמן, במאי קולנוע אוסטרי יהודי, פעמיים זוכה פרס אוסקר (נפטר ב-1997)
ז' באב - הרב יהודה אשלג מחבר ספר הסולם על הקבלה, מן המקובלים הבולטים במאה ה-20
ו' באדר - אנרי מואסאן, כימאי יהודי-צרפתי, חתן פרס נובל לכימיה (נולד ה'תרי"ג)
ח' בסיוון - הרב שמואל הומינר, מבוני השכונות הראשונות בירושלים מחוץ לחומת העיר העתיקה
י"א באב - רבי יצחק בלאזר, מגדולי תנועת המוסר
כ"ב בתשרי (שמחת תורה) - נוסדה בפתח תקווה מפלגת הפועל הצעיר
כ"ג בתשרי - נוסדה ביפו הגימנסיה העברית הרצליה, הגימנסיה העברית הראשונה בעולם
ב'–ו' בחשוון – פרצו פרעות "המאות השחורות" ביהודי אודסה, בעקבות ניסיון מהפכת 1905. בהמשך השנה התפשטו הפרעות לקהילות נוספות ברחבי האימפריה הרוסית.
כ"א–כ"ג בסיוון – פוגרום ביאליסטוק, שבו נרצחו כ-80 יהודים מהקהילה היהודית בביאליסטוק, בידי "המאות השחורות", חיילי צבא האימפריה הרוסית ושוטרים
י"ג בתמוז - נוסדה "אחוזת בית", ממנה התפתחה העיר תל אביב
י"ט בתמוז - אלפרד דרייפוס זוכה סופית על ידי בית משפט לערעורים בצרפת ודרגותיו הוחזרו לו
ט"ו בטבת - עמנואל לוינס, פילוסוף יהודי-צרפתי (נפטר ב-ה'תשנ"ו)
ז' בשבט - זרח ורהפטיג, פוליטיקאי ומשפטן ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ג)
כ"ט בשבט - יוסף סרלין, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ד)
ח' בתמוז - אסתי לאודר, חלוצת קוסמטיקה (נפטרה ב-ה'תשס"ד)
כ"ד בתמוז - יצחק בן-אהרן אחד ממנהיגי תנועת הפועלים בישראל, שר וחבר הכנסת לשעבר (נפטר ב-ה'תשס"ו)
ט"ו באב - גאורג זינגר, מנצח ופסנתרן ישראלי (נפטר ב-ה'תשמ"א)
כ"ח בתמוז - הראשון לציון הרב יעקב שאול אלישר (יש"א ברכה), החכם באשי האחרון
א' באדר ב' - נתפרסם "קול קורא אל צעירי ישראל אשר לבם לעמם ולציון" מאת יוסף ויתקין
הרב גרשון ליבמן, מייסד מוסדות נובהרדוק בצרפת.
(נפטר בכ"ט באדר א' ה'תשנ"ז)
ד' בשבט - הרב יקותיאל יהודה הלברשטאם, האדמו"ר מצאנז קלויזנבורג ומייסד מפעל הש"ס.
כ"ד בכסלו - רבי חיים חזקיהו מדיני, רב קהילת חברון ומחבר האנציקלופדיה ההלכתית "שדי חמד"
ה' בשבט - הרב יהודה אריה ליב אלתר, האדמו"ר השני בשושלת גור.
ג' באדר א' - האדר"ת - (הרב אליהו דוד רבינוביץ' תאומים) שעל שמו כיום ניקראת ישיבת אדר"ת בבת ים
א' בתמוז - רבי שלמה הלברשטאם, מייסד חסידות באבוב
י"א באדר – אהרון דוד גורדון עלה לארץ ישראל והתיישב בפתח תקווה.
כ"ח באייר – הרב קוק עלה לארץ ישראל והחל לשמש כרבם של יפו והמושבות
י"ד באדר – אברהם חלפי, משורר ושחקן ישראלי (נפטר ב-ה'תש"ם)
י"ז באדר – יוזף שמידט, טנור וחזן (נפטר ב-ה'תש"ג)
כ' באדר – ריינהרד היידריך – פושע מלחמה נאצי (נרצח ה'תש"ב)
ז' באייר – רוברט אופנהיימר, פיזיקאי אמריקאי יהודי, אבי פצצת האטום (נפטר ב-ה'תשכ"ז)
ו' בסיוון – מאיר טוביאנסקי, ישראלי שהואשם בריגול על לא עוול בכפו (הוצא להורג ה'תש"ח)
ב' באב – יצחק בשביס-זינגר, סופר, חתן פרס נובל לספרות 1978 (נפטר ב-ה'תשנ"א) (הערה: תאריך לידה זה מוטל בספק)
ו' באב – הרצל ברגר, חבר הכנסת ועיתונאי (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
י"ג באב – הרב ניסן נמנוב, רב ומשפיע בישיבות תומכי תמימים בטשקנט, בסמרקנד ובברינואה (נפטר ב-ה'תשמ"ד)
י"ג בתשרי – אוטו ויינינגר פילוסוף אוסטרי ממוצא יהודי (נולד ב-ה'תר"ם)
כ' בתמוז – בנימין זאב הרצל, חוזה מדינת היהודים (נולד ב-ה'תר"ך)
ט' בניסן - מתחילות פרעות קישינב
ג' באלול פרסום ראשון (בהמשכים) של "הפרוטוקולים של זקני ציון" בעיתון רוסי
ה' באלול - בזכרון יעקב נוסדה, ביוזמת מנחם אוסישקין, הסתדרות המורים (אז: אגודת המורים העברים בארץ ישראל)
ו' באלול - בפרעות נגד היהודים בעיר הומל בבלארוס, התייצבה לראשונה הגנה יהודית מול הפורעים
כ"א בחשוון - נולד יצחק בשביס-זינגר, סופר יידישאי (נפטר ב-1991).
ט' בטבת - איגור קורצ'טוב, פיזיקאי רוסי, אבי פצצת האטום הסובייטית (נפטר ב-ה'תש"ך)
י"ג בטבת - בנימין מינץ, חבר הכנסת ושר הדואר (נפטר ב-ה'תשכ"א)
א' בשבט - ישעיהו ליבוביץ, מדען רב תחומי, ביוכימאי והוגה דעות יהודי ישראלי (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
כ"ט בשבט - אורד צ'ארלס וינגייט, קצין בצבא הבריטי ותומך בציונות (נהרג ה'תש"ד)
י"ב באדר - הרב יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק (מבוסטון)
כ"ט באדר - רודולף סרקין, פסנתרן יהודי-אוסטרי (נפטר ה'תשנ"א)
י"ז באב - שמואל מיקוניס, חבר הכנסת מטעם מק"י (נפטר ב-ה'תשמ"ב)
כ"א באב - הרצל רוזנבלום, עורך "ידיעות אחרונות" במשך 38 שנה (נפטר ב-ה'תשנ"א)
ה' באלול - ברונו בטלהיים, סופר ופסיכולוג יהודי (התאבד ה'תש"ן)
כ"ד בכסלו - רבי משה פנט מדעש.
כ"ד באדר - הרב אברהם אלקנה זקס, היה ראש כולל הו"ד ועסקן ירושלמי.
כ"ב באלול - רבי מרדכי דב טברסקי, אדמו"ר, מייסד חסידות הורניסטייפול (נולד בה'ת"ר).
ג' בכסלו - נוסדה המושבה סג'רה (אילניה)
כ"ט בכסלו - פרס נובל מוענק לראשונה, ביום השנה החמישי למותו של אלפרד נובל
י"ט בטבת - נוסדה הקרן הקיימת לישראל
כ' בשבט - נפתח בית החולים שערי צדק, בית החולים הראשון בעיר החדשה בירושלים
כ' באדר א' - נוסד בנק אנגלו-פלשתינה, לימים בנק לאומי
כ"ה באדר א' - נוסדה תנועת המזרחי
כ"ב בטבת - הנס פון דוהנאני, חסיד אומות העולם, אחד מראשי קשר העשרים ביולי (נפטר ב-ה'תש"ה)
כ"ז בטבת - אריה אלטמן, חבר הכנסת מטעם תנועת החרות וגח"ל (נפטר ב-ה'תשמ"ב)
י"ט בשבט - יוסף ספיר, ראש עיריית פתח תקווה, שר וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים וגח"ל (נפטר ב-ה'תשל"ב)
כ"ז בשבט - צ'ארלס לינדברג, מחלוצי התעופה, הראשון שחצה את האוקיינוס האטלנטי בטיסת סולו ישירה (נפטר ב-ה'תשל"ד)
ח' באדר א' - הרב יצחק יעקב וייס, פוסק חשוב, גאב"ד העדה החרדית, מחבר שו"ת "מנחת יצחק" (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
י"ד באדר א' - דב סדן, חוקר ספרות, חתן פרס ישראל וחבר הכנסת מטעם המערך (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
ט"ו באדר א' - דוד מרכוס, איש צבא יהודי-אמריקאי ומאנשי מח"ל (נהרג ה'תש"ח)
י"ז באדר ב' - חיים משה שפירא, ממנהיגיה של הציונות הדתית (נפטר ב-ה'תש"ל)
כ"ה באדר ב' - ישעיהו ברנשטיין, מראשוני "הפועל המזרחי" והאידאולוג של התנועה, מהוגי הדעות של תנועת הציונות הדתית ועורך עיתון "הצופה" (נפטר ב-ה'תשמ"ח)
י"א בניסן - האדמו"ר מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר השביעי לשושלת אדמו"רי ליובאוויטש-חב"ד (נפטר ב-ה'תשנ"ד)
י"ז בניסן - משה ציפר, פסל ישראלי (נפטר ב-1989)
כ"ט בסיוון - מאיר לנסקי, מאפיונר (נפטר ב-ה'תשמ"ג)
ט' בתשרי – רבי אביעזרי זליג אוירבך, רבה של הלברשטאדט וחבר הנהלת בית המדרש לרבנים בברלין, ממנהיגי הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה.
י' בטבת - רבי מאיר שלום רבינוביץ רב ואדמו"ר בקאלושין .
ה' בניסן – רבי שניאור זלמן פרדקין, פוסק ורבה של לובלין, עלה לירושלים ועמד בראש בד"ץ כוללות החסידים בירושלים.
ט' בתשרי – חיים גבתי, שר וחבר הכנסת מטעם המערך (נפטר בה'תשנ"א)
י"ד בתשרי – היינריך הימלר, קצין נאצי ומפקד האס אס (התאבד בה'תש"ה)
כ"ג בחשוון – איבון נווז'ן, חסידת אומות העולם ומצילת 4,000 ילדים מיהודי בלגיה (נפטרה בה'תשמ"ז)
י"ג בשבט – יאשה חפץ, כנר יהודי (נפטר בה'תשמ"ח)
ו' באדר – זפו מרקס, קומיקאי יהודי-אמריקאי, מהאחים מרקס (נפטר בה'תש"ם)
ז' באדר – אהרן ציזלינג, שר החקלאות הראשון של ישראל וחבר הכנסת מטעם מפ"ם (נפטר בה'תשכ"ד)
כ"ה באדר – חיה מושקא שניאורסון, אשתו של רבי מנחם מנדל שניאורסון, האדמו"ר השביעי של חסידות חב"ד (נפטרה בה'תשמ"ח)
כ"ב בסיוון – רב רחמים חי חויתה כהן, ראב"ד ג'רבה בתוניסיה, ורב מושב ברכיה (נפטר בתשי"ט)
ד' באלול – ד"ר יוחנן בדר, חבר הכנסת לשעבר מטעם תנועת החרות והליכוד (נפטר בה'תשנ"ד)
ה' בשבט – שמעון זאב (וילהלם קרל) רוטשילד, איל הון ופילנתרופ יהודי-גרמני בן משפחת רוטשילד, כונה "הברון הצדיק".
תחילת עליית אעלה בתמר של יהדות תימן
ט"ז בניסן - פורצים הפוגרומים סופות בנגב בדרום רוסיה
אליעזר בן-יהודה עלה לארץ ישראל, על מנת להגשים את חלומו
י"ג בחשוון - זאב ז'בוטינסקי, מייסד התנועה הרוויזיוניסטית (נפטר ה'ת"ש)
ז' בכסלו - יעקב אפשטיין, פסל יהודי-אמריקאי (נפטר ה'תשי"ט)
א' בטבת - יוסף טרומפלדור, לוחם, סוציאליסט וחלוץ יהודי (נפטר ה'תר"ף)
ה' באדר א' - אלכסנדר שור, היסטוריון יהודי (נפטר ה'תש"ג)
י"ד בסיוון - מרדכי קפלן, ממנהיגי יהדות ארצות הברית (נפטר ב-ה'תשמ"ד)
ד' באלול - אליעזר זיגפריד הופיין, בנקאי ועסקו ציבור: מנכ"ל בנק אנגלו– פלשתינה (ולימים בנק לאומי לישראל) ויו"ר מועצת המנהלים שלו: מאדריכלי כלכלת היישוב והמדינה
כ' בניסן - בנג'מין דיזראלי, בריטי יהודי, סופר וראש ממשלת בריטניה
בשנה זו החלה העלייה הראשונה.
עליית אעלה בתמר של יהדות תימן (אשר התחילה למעשה כבר בשנת ה'תרמ"א).
כ' בטבת - כינוס קונגרס פוקשאן בעיר הרומנית פוקשאן.
זה היה הקונגרס הציוני הראשון, ובשמו הרשמי: "קונגרס אגודות יישוב א"י על ידי עבודת-אדמה".
א' בשבט - בחרקוב הקימו קבוצת צעירים יהודים משכילים את תנועת ביל"ו ("בית יעקב לכו ונלכה"), בעקבות הפרעות שנה קודם לכן.
ט"ו באייר - הקיסר אלכסנדר השלישי חוקק את חוקי מאי שהגבילו את מקומות המגורים של היהודים, אסרו עליהם עבודה בימי א' וימי חג נוצריים.
ט"ו באב - נוסדה ראשון לציון, מושבת העלייה הראשונה בארץ ישראל.
י"ט בתמוז - חברי ביל"ו הגיעו לראשונה לארץ ישראל.
ח' באב - אדמת ג'אוני (ראש פינה) נרכשה על ידי הוועד המרכזי ליישוב ארץ ישראל וסוריה של יהדות רומניה.
ט' בטבת - ישראל דה האן, קורבן הרצח הפוליטי הראשון בישוב החדש בארץ ישראל (נרצח ה'תרפ"ד).
י"ב בניסן - הרב משה אביגדור עמיאל, רב, דיין והוגה דעות.
מראשי הציונות הדתית והזרם הדתי לאומי.
כיהן כרבה הראשי של תל אביב (נפטר י"ד בניסן ה'תש"ו.)
כ"ח בניסן - ארתור שנאבל, פסנתרן ומלחין פולני יהודי (נפטר ב-ה'תשי"א).
כ' באייר - יוסף רוזנבלט, חזן ומלחין (נפטר ב-ה'תרצ"ג).
ט"ו באב - איתמר בן-אב"י, בנו של מחיה השפה העברית אליעזר בן-יהודה והילד העברי הראשון.
ט"ו בחשוון- רבי שמואל פרנקל מדאראג, בעל ה"אמרי שפר".
ז' באדר - מוריץ דניאל אופנהיים, צייר יהודי (נולד ה'תק"ס).
י' באייר - רבי דוד טברסקי מטולנה, אבי חסידות טולנה.
ד' בחשוון - יצא לאור בברלין שבגרמניה ספרו של יהודה לייב פינסקר "אוטואמנציפציה!".
כ"ה בכסלו - נוסדה המושבה זכרון יעקב.
ב' בטבת - נוסדה המושבה ראש פינה.
ט' בשבט- נוסדה המושבה נחלת ראובן, שבהמשך שונה שמה לנס ציונה.
כ"ז באייר - לאופולד גוטליב, צייר יהודי-פולני (נפטר ב-ה'תרצ"ד)
י"ח בתמוז - אלברט וורנר, מפיק וממקימי אולפני האחים וורנר (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
כ' בכסלו – אברהם צפרוני, פילולוג וחוקר יהדות וספרות עתיקה (נפטר ב-ה'תרצ"ג)
י"ג בתשרי - רבי שמואל שניאורסון האדמו"ר הרביעי של חסידות חב"ד (נולד ב' באייר ה'תקצ"ד)
כ"ה בשבט - רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר
י"ז באדר ב' – רבי שמעון סופר, בנו של החתם סופר, מרא דאתרא ואב"ד של מטרסדורף וקרקוב, וחבר הפרלמנט האוסטרי.
ו' באלול – רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רבה של סיגט והאדמו"ר הראשון מסיגט (נולד ב-ה'תקס"ח)
י"א באלול – רבי אברהם יעקב פרידמן מסדיגורה (הראשון) (נולד ב-ה'תק"ף)
ט"ו בשבט - חידוש הנטיעות בארץ ישראל
ט"ו באדר - המשקה קוקה-קולה נמכר לראשונה בבקבוקים
ג' בטבת - בן-ציון דינור, שר, חבר הכנסת, היסטוריון ומחנך (נפטר ה'תשל"ג)
כ' באדר - נחום ניר-רפאלקס, פוליטיקאי ישראלי, יושב ראש הכנסת (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
ט' באב - רבי יעקב אריה טברסקי, האדמו"ר מטריסק לונדון
ג' באלול - שמואל יבנאלי (ורשבסקי) מפעילי תנועת הפועלים בארץ חקר את תולדות יהדות תימן, ושליחותו אליה ב–1911 עוררה גל של עליה משם
כ"ב באלול - משה דפנא, מחנך ומשורר עברי (נפטר ב-ה'תשכ"ד)
י"א בחשוון - רבי אברהם וינברג, מייסד חסידות סלונים, מחבר ספר "יסוד העבודה"
כ"ד בטבת - הרב שמואל הלר מנהיגה של הקהילה האשכנזית בצפת במשך למעלה מארבעים שנה, פוסק, מורה ומרפא.
ד' באב - הרב אלכסנדר סנדר קפלן - רב בוילקומיר ובקופישוק, מחבר "שלמי נדרים" על מסכת נדרים (נולד ב-ה'תקע"ה בערך).
א' באלול - רבי חנוך העניך דב מייער האדמו"ר מאַלֶסק, בעל "לב שמח"
י"ח בחשוון – ועידת היסוד של חובבי ציון בקטוביץ.
כ"ו בכסלו – שני הביל"ויים הראשונים עולים על הקרקע בגדרה.
י"ח בכסלו – יצחק בן-צבי, נשיא מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשכ"ג)
ו' בניסן – הרב אריה לוין, רב האסירים.
כ"ה באייר – רבי משה סופר, דיין בהונגריה, מחבר שו"ת "יד סופר" (נרצח באושוויץ ה'תש"ד)
כ"ז באייר – פלטיאל דייקן, חוקר משפט עברי (נפטר ב-ה'תשכ"ט)
כ"ה בתמוז – ארנסט בלוך, פילוסוף (נפטר ב-ה'תשל"ז)
י"ד באב – אנדרה מורואה, שם עט של הסופר היהודי צרפתי אמיל הרצוג (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
י"ז בניסן – רבי יצחק טברסקי, מייסד חסידות סקווירא
ט"ז באב – משה מונטיפיורי, נדבן יהודי, מיוזמי היציאה מחומות ירושלים (נולד ב-ה'תקמ"ה)
כ"ג בשבט – קרל בנץ רושם פטנט על המכונית
ז' באדר א' – עיתון יומי ראשון בעברית, "היום", החל להופיע בסנקט פטרבורג
י"ג בניסן – נדפס הכרך האחרון של ש"ס וילנא מן התלמוד הבבלי (מסכת נדה) בדפוס האלמנה והאחים ראם
כ' בכסלו – רבי ישראל דב אודסר, ממנהיגי חסידות ברסלב (נפטר ב-ה'תשנ"ה)
ו' באדר – הרב יחזקאל אברמסקי, מחבר הפירוש חזון יחזקאל על התוספתא (נפטר ב-ה'תשל"ו)
ל' בכסלו – יוסף שפרינצק, פעיל ציוני, פוליטיקאי ישראלי ויושב ראש הכנסת הראשון (נפטר ב-ה'תש"ך)
י"ח בתמוז – יצחק קצנלסון, מחנך ומשורר (נפטר ב-ה'תש"ד)
ח' באלול – סיגפריד ששון, משורר בריטי (נפטר ב-ה'תשכ"ז)
א' בניסן – רבי מנחם נחום טברסקי משפיקוב בן רבי יצחק מסקווירא.
כ"ב בסיון – רבי משה מיינץ, דיין בקהילת פרנקפורט.
כ"ח בתמוז – הרב שלמה גאנצפריד, מחבר הספר "קיצור שולחן ערוך", פוסק וראש בית דין באונגוואר.
כ"ח באלול – הרב יצחק אקריש, דיין ופוסק בקושטא ובסוף ימיו בחברון, מחבר שו"ת קריית ארבע.
הרב ישראל ולץ – רב הונגרי-ישראלי, מחבר שו"ת "דברי ישראל".
י"ז בתשרי – דוד בן-גוריון, ראש הממשלה הראשון של מדינת ישראל (נפטר ה'תשל"ד)
כ"ח בכסלו – נולד פרנץ רוזנצווייג, פילוסוף גרמני ממוצא יהודי (נפטר ה'תר"ץ)
כ"ט בכסלו – אברהם קריניצי, ראש עיריית רמת גן (נפטר ב-ה'תש"ל)
ד' בטבת – ישראל רוקח, ראש עיריית תל אביב, חבר הכנסת ושר מטעם הציונים הכלליים (נפטר ה'תשי"ט)
י"ח בטבת – יואל טייטלבוים, האדמו"ר מסאטמר ואב"ד ירושלים (נפטר ה'תשל"ט) מחבר ספרים "דברי יואל" "ויואל משה" ועוד
כ"ט בטבת – ברל כצנלסון, ממנהיגיה הבולטים של תנועת העבודה בארץ ישראל (נפטר ה'תש"ד)
ג' בשבט – ארתור רובינשטיין, מגדולי הפסנתרנים במאה ה-20
כ"ו באדר – צ'יקו מרקס, קומיקאי אמריקאי, מחברי האחים מרקס (נפטר ה'תשכ"ב)
ז' באייר – אלן גורדון קנינגהם, איש צבא בריטי, אחרון הנציבים הבריטים בישראל (נפטר ב-ה'תשמ"ג)
כ"ג בסיוון – אליה שמואל הרטום, חוקר המקרא (נפטר ב-ה'תרכ"ה)
ט"ו בתמוז – מארק שאגאל, צייר (נפטר ב-ה'תשמ"ה)
ה' באב – אליעזר זמנהוף מפרסם לראשונה את השפה הבין-לאומית אספרנטו בספרו Lingvo internacia
י"ח באב – שמואל יוסף עגנון, סופר ישראלי, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ה'תש"ל)
ח' בטבת – רבי ישראל זלמן אלכסנדרובסקי (נולד ה'תקפ"ב).
ד' בתמוז – רבי מנחם נחום טברסקי (טריסק), אדמו"ר מטריסק (נולד ה'תקפ"ט).
ט' באב - אליעזר צוקרמן - מהפכן סוציאליסטי וסופר עברי-יידי
י"ט בטבת – מרווין סטון רושם פטנט על קשית השתיה
א' בחשוון – יצחק בראלי (איזיק ברודני) – פעיל ציוני, בנקאי, מנהל בנק הפועלים בתל אביב (1928–1956) (נפטר ב-13 באפריל 1956)
כ"ד בטבת – יצחק טבנקין, מנהיג ציוני וחבר הכנסת מטעם מפ"ם ואחדות העבודה (נפטר ה'תשל"א)
כ"ח בשבט – זליג ברודצקי, מתמטיקאי, פעיל ציוני ונשיא האוניברסיטה העברית (נפטר ה'תשי"ד)
ז' באדר – רחל כהן-כגן, פוליטיקאית ישראלית (נפטרה ה'תשמ"ג)
ב' באייר – עמנואל אולסבנגר, משורר, מתרגם, בלשן ופעיל ציוני, יוזם עלייתם של יהודי קוצ'ין (נפטר ה'תשכ"א)
כ"ז באב – יצחק שמי, סופר עברי (נפטר ה'תש"ט)
כ"ח באדר ב' - נחנך מגדל אייפל
ד' בתשרי - הרב נח גד וינטרוב, מחבר ספרים ומקובל
כ"ז בכסלו - הרב יצחק אייזיק הלוי הרצוג, הרב הראשי האשכנזי הראשון של מדינת ישראל
י"ט באייר - הרב קלונימוס קלמיש שפירא, רב והוגה דעות פולני, האדמו"ר מפיאסצ'נה (נספה בשואה)
י"ח בסיון - יוסף צבי רימון, משורר וסופר ישראלי (נפטר בתשי"ט)
כ"ד באב - הרב ד"ר הרטוויג נפתלי קרליבך, רב גרמני-אמריקאי.
אביו של "הרב המרקד" שלמה קרליבך
א' בכסלו – אליעזר הלוי, מזרחן יהודי בריטי ממוצא גרמני, עוזרו ומזכירו של משה מונטיפיורי.
י"ט בטבת – לורנס אוליפנט דיפלומט בריטי שהגה את התוכנית ליישוב יהודים בארץ ישראל
כ"ז בטבת – הרב שמשון רפאל הירש, רב גרמני מאבות הנאו-אורתודוקסיה, מרא דאתרא בניקלשבורג ובקהילה הנפרדת בפרנקפורט, "עדת ישורון".
ב' בתמוז – רבי אברהם טברסקי, מייסד חסידות טריסק
ט"ו בשבט – נוסדה המושבה חדרה
ז' בניסן – עלילת דם פורצת בקורפו ביון, עקב מציאת גופתה של ילדה יהודייה, הנוצרים חשבו שזו ילדה נוצרית ועשו מצור על השכונה היהודית שבסיומו הכו יהודים וגרמו לנטישת 1,500 יהודים את קורפו.
ב' בתשרי – אביגדור המאירי, סופר ומשורר עברי (נפטר ה'תשל"א)
י"ט בתשרי – רחל בלובשטיין, משוררת עברית (נפטרה ה'תרצ"א)
י"ח בשבט – איליה ארנבורג, סופר יהודי-רוסי (נפטר ה'תשכ"ז)
ט' באדר א' – אברהם הלוי פרנקל, מתמטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשכ"ו)
כ' באדר א' – הרב יעקב קמינצקי, ראש ישיבת "תורה ודעת" בארצות הברית (נפטר ה'תשמ"ו)
ט"ו בניסן – הרב צבי יהודה הכהן קוק, ראש ישיבת מרכז הרב
ט"ז באייר – ויליאם אולברייט, מחשובי הארכאולוגים חוקרי ארץ ישראל (נפטר ב-ה'תשל"א)
כ"ח באייר – אברהם הרצפלד, פעיל ציוני וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תשל"ג)
ד' באב – שמואל דיין, חבר הכנסת (נפטר ב-ה'תשכ"ח)
י"ח באב – ז'אק ליפשיץ, פסל יהודי (נפטר ב-ה'תשל"ג)
ד' בטבת – רבי גרשון העניך לינער – האדמו"ר השלישי של חסידות ראדזין.
נודע כ"בעל התכלת" על-שם יוזמתו החלוצית לחידוש השימוש ב"תכלת" ב"ציצית"
י"א בטבת – שמואל יוסף פין, סופר וחוקר בן תנועת ההשכלה, מראשי הקהילה היהודית בווילנא, ומראשי "חובבי ציון" בליטא.
כ"ג באדר ב' – רבי יעקב רקח, מגדולי חכמי לוב והתקופה בכלל.
היה פעיל גם מעבר לקהילות יהדות לוב.
ד' באלול – צבי גרץ, מגדולי ההיסטוריונים של עם ישראל וחוקר מקרא, מפעל חייו "תולדות היהודים מן הזמנים הקדומים ביותר ועד ימינו"
ט"ו בטבת - ג'יימס נייסמית' מפרסם את חוקי הכדורסל
ה' בשבט - נסגרה ישיבת וולוז'ין בעקבות דרישת שר ההשכלה הרוסי שהישיבה תעמוד בדרישה של לימוד השפה הרוסית
כ"ה בשבט - רודולף דיזל רושם פטנט על מנוע הדיזל
רבי אברהם יהושע העשיל, האדמו"ר השישי מאפטא-זינקוב.
כ"ה בתשרי - פאול גרינינגר, מחסידי אומות העולם (נפטר ב-ה'תשל"ב)
כ"ו בתמוז - חיים ליברמן, חוקר חסידות, ביבליוגרף, מנהל ספריית חב"ד ומזכירו האישי של האדמו"ר יוסף יצחק שניאורסון מחב"ד.
ז' בטבת – רבי דוד מלובין תלמיד רבי שמואל מקאמינקא
ד' באייר – רבי יוסף דוב הלוי סולובייצ'יק מבריסק, מחבר שו"ת "בית הלוי" ואבי שושלת בריסק.
ז' בתמוז – רפאל יצחק ישראל, רבו של האי רודוס, ובסוף ימיו אב בית הדין הספרדי בירושלים.
י"ג באלול – רבי אברהם יששכר בער רבינוביץ, החסד לאברהם, האדמו"ר השני בחסידות ראדומסק.
ה' בתשרי – ראשית הרכבת בישראל: נחנכה המסילה הראשונה בין יפו לירושלים, שאורכה היה 82 ק"מ וזמן הנסיעה 3 שעות ו-50 דקות.
ג' באלול – לוח אחיאסף, האלמנך העברי הראשון, יוצא לאור לראשונה בעריכת בן אביגדור .
ח' באלול – במשאל עם, נוסף תיקון לחוקת שווייץ האוסר על שחיטה כשרה בכל רחבי שווייץ
כ"ד בטבת – הרמן גרינג, פושע מלחמה נאצי, מראשי משטרו של היטלר ומפקד הלופטוואפה (התאבד ה'תש"ז)
י"ג בשבט – יצחק מאיר לוין, יו"ר אגודת ישראל ושר הסעד הראשון של ישראל (נפטר ה'תשל"א)
הרב מנחם מנשה, מחבר הספר אהבת חיים.
י"ג בכסלו – הרב דוד שלוש, ראש ישיבה מפורסם במרקש שבמרוקו.
כ"א בסיוון – הרב שלמה שפירא בעל ה"שם שלמה", האדמו"ר הראשון לחסידות מונקאץ' (נולד ב-ה'תקצ"ב)
כ"ח באב – הרב נפתלי צבי יהודה ברלין (הנצי"ב), ראש ישיבת וולוז'ין
א' בכסלו – הרב חיים נתן דמביצר, ראב"ד קרקוב, מומחה להיסטוריה של עם ישראל וההיסטוריון של הקהילה היהודית בלבוב ושל ועד ארבע ארצות.
ד' בטבת - תחילת הקמתה של מסילת רכבת העמק
כ"ט בטבת - ויליאם קנדי דיקסון רושם פטנט על סרט תמונות נעות
י"ח בשבט - הרב אברהם זיידה הלר (נפטר ה'תשנ"א)
ט"ו באב - לוין קיפניס, סופר ומשורר ילדים ישראלי.
חתן פרס ישראל לספרות ילדים תשל"ח
כ"ג באב - יצחק רפאל מלכו, עיתונאי, היסטוריון, מתרגם, פעיל ציוני, איש עסקים ואיש ציבור ישראלי
י"ד בשבט – רבי יחיאל מאלכסנדר (דנציגר), האדמו"ר השני בחסידות אלכסנדר.
כ"ג בשבט – הרב יהושע רוקח, האדמו"ר השני בשושלת בעלז.
כ"ט באדר א' – חיים פרס, חוקר הלשון העברית וממחיי השפה, עורך כתב העת הירושלמי שערי ציון.
כ"ז בסיוון – רבי הילה וכסלר, רב בפרנקוניה, מאחרוני המקובלים ביהדות גרמניה.
ט' בטבת - משפט דרייפוס: דרגותיו של אלפרד דרייפוס נשללות ממנו והוא מוגלה למאסר עולם באי השדים
י"ט בשבט - האחים לומייר רושמים פטנט על הסינמטוגרף
בימים נוראים (בתאריך מדויק לא ידוע) - דוד כהן, "האבא" של הנוער העובד.
ט"ו בתשרי - (סוכות) - משה שרת, ראש הממשלה השני (נפטר ה'תשכ"ה)
כ"ד בתשרי - ישראל אלתר האדמו"ר הרביעי בשושלת אדמו"רי גור (נפטר ב-ה'תשל"ז)
י"ד בטבת - קדיש לוז, יושב ראש הכנסת ושר החקלאות (נפטר ב-ה'תשל"ג)
כ"ד בשבט - יצחק אולשן, נשיאו השני של בית המשפט העליון
ז' באדר - רבי משה פיינשטיין, הפוסק החשוב של יהדות ארצות הברית (נפטר ה'תשמ"ו)
א' בסיוון - מרסל ינקו, צייר ואדריכל יליד רומניה, ממייסדי תנועת הדאדא, חתן פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשמ"ד)
י"א בטבת – האחים לומייר מבצעים את הקרנת הקולנוע הראשונה בתשלום.
ל' בשבט – התפרסם ספרו של בנימין זאב הרצל, "מדינת היהודים"
ה' בסיוון – נוסדה המושבה מטולה שהייתה אז המושבה היהודית הצפונית ביותר בארץ ישראל הוקמה ב-17 במאי 1896 בערב שבועות והודות לה נכלל שטחו של הגליל העליון בשטח המנדט הבריטי
כ"ו בתשרי – בבה אידלסון, חברת הכנסת, ממנהיגות תנועת העבודה וממייסדות מועצת הפועלות (נפטרה ה'תשל"ו)
ז' בחשוון – מנדל כהן, נגר ירושלמי
כ"ט בתשרי – הרב יחזקאל טאוב, האדמו"ר מיבלונה ומייסד כפר חסידים כיום רכסים
ט"ז בכסלו – אנה פרויד, פסיכואנליטיקאית, בתו הצעירה של זיגמונד פרויד
כ' בתמוז – ולטר בנימין, מבקר ספרות וסופר (נפטר ב-ה'ת"ש)
ג' באב – מרדכי ארדון, מגדולי ציירי ישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
יעקב אביגדור, רב וסופר-פולני ניצול שואה ממחנה הריכוז בוכנוואלד, היה הרב הראשי ליהדות מקסיקו (נפטר ב-ה'תשכ"ז)
ט"ו בתשרי (סוכות) – רבי מרדכי לייפר, האדמו"ר מנדבורנא
כ"ח בכסלו (חנוכה) – שמעון קושניר, סופר עברי
כ"א באדר – הרב יצחק אלחנן ספקטור (נולד ה'תקע"ז)
י"ט בטבת - אמיל זולא מפרסם את "אני מאשים...!", שבו הוא יוצא נגד האנטישמיות של הממשל הצרפתי בעניין פרשת דרייפוס.
ט"ו בשבט - אמיל זולא מועמד על כך למשפט.
ב' בכסלו - שמחה בלאס, מתכנן מפעלי מים עיקריים של היישוב היהודי (נפטר ב-ה'תשמ"ג).
ה' בכסלו – יצחק למדן - משורר עברי, מתרגם, עורך וחלוץ בארץ ישראל בימי היישוב (נפטר ה'תשט"ו}
ד' בטבת - הרב יהושע פישל זקס, רב ואיש חינוך מאנשי היישוב הישן בירושלים.
ח' בשבט - בצלאל בזק - מחשובי פעילי הציונות הדתית והסתדרות הפועל המזרחי.
י"א באייר - גולדה מאיר, ראש הממשלה הרביעית של מדינת ישראל (נפטרה ב-ה'תשל"ט).
י"א בסיוון - לייב גלאנץ, חזן ומלחין (נפטר ב-ה'תשכ"ד).
כ"ט בטבת - הרב יהושע לייב דיסקין (נולד ב-ה'תקע"ט)
י"ט בסיוון - הרב שמואל מוהליבר, מראשי הציונות הדתית (נולד ב-ה'תקפ"ד)
ח' באב - רבי שמחה זיסל זיו (הסבא מקלם), ראש ה"תלמוד תורה" בקלם ומראשי תנועת המוסר (נולד ה'תקפ"ד).
ט"ו בתשרי - הצאר ניקולאי השני מצווה על גירוש יהודי רוסיה מהערים הגדולות של האימפריה הרוסית
י"ז בחשוון - בנימין זאב הרצל, "חוזה המדינה", ביקר בירושלים ונפגש עם הקיסר הגרמני וילהלם השני במטרה לקדם את רעיון "ארץ ישראל ליהודים"
י"ג בטבת - מארי ופייר קירי מצליחים לראשונה לבודד רדיום
ט"ז בתשרי - רבי יצחק כדורי, זקן המקובלים (נפטר ב-ה'תשס"ו)
י"ח בטבת - אליהו דובקין, ממנהיגיה של תנועת העבודה בארץ ישראל, חבר הנהלת הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית, מחותמי מגילת העצמאות וממייסדי מוזיאון ישראל (נפטר ב-ה'תשל"ז)
י"ט בטבת - הרב אלעזר מנחם מן שך.
ראש ישיבת פוניבז', מייסד מפלגות ש"ס ודגל התורה ומנהיגה של הקהילה החרדית-ליטאית בישראל (נפטר ט"ז בחשוון ה'תשס"ב, 2 בנובמבר 2001)
י"ד בשבט - יופ וסטרויל, חסיד אומות העולם הולנדי (נרצח ב-ה'תש"ד)
י"ט באדר - זלמן ארן, שר החינוך והתרבות וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תש"ל)
ד' בניסן - עקיבא ארנסט סימון, הוגה דעות ומרצה לחינוך באוניברסיטה העברית, זוכה פרס ישראל (נפטר ה'תשמ"ח)
ה' בניסן - הלל אופנהיימר, בוטנאי ישראלי (נפטר ב-ה'תשל"א)
כ"ב בניסן - זאב רכטר, אדריכל ישראלי
י"ח בסיוון - דב יוסף, המושל הצבאי של ירושלים בזמן מלחמת העצמאות, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תש"ם)
כ"ו בסיוון - יעקב חזן, פוליטיקאי ישראלי, חבר הכנסת, ממייסדי השומר הצעיר ומפ"ם (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
ה' בכסלו - הרב יהונתן אליאשברג - רבן של פומפיאן, מריאמפולה ווולקוביסק, מעסקני חובבי ציון.
ו' בטבת - רבי יחזקאל שרגא הלברשטאם משינאווא.
לוח לשנת תרנ"ט, היא שנת חמשת אלפים ושש מאות וחמישים ותשע, נערך על ידי אייזיק בן-טובים
כ"ח באדר א' - בולגריה זוכה בעצמאות מהאימפריה העות'מאנית
כ"ט בתמוז - רכישת אדמות פתח תקווה על ידי יואל משה סלומון, יהושע שטמפפר, זרח ברנט ודוד גוטמן (המושבה עצמה נוסדה בז' בחשוון ה'תרל"ט).
אירוע ההגעה אל הקרקע מונצח בשירו של יורם טהרלב "הבלדה על יואל משה סלומון": .
י"ד בתשרי - הרב מנחם מנדל אלתר, רבה של העיר פאבניץ.
ה' באדר א' - מרטין בובר, פילוסוף יהודי (נפטר ה'תשכ"ה)
י"ח בניסן - הרב לוי יצחק שניאורסון, הרב של העיר יקטירנוסלב, אביו של הרבי מליובוויטש
כ"א בתמוז - יאנוש קורצ'אק, סופר, רופא ומחנך יהודי (נספה ב-ה'תש"ב)
כ"ג בתשרי – הרב נסים יצחק אלגראנאטי, רב ודרשן באזמיר.
ד' בכסלו – הרב יעקב דוד קאליש, האדמו"ר הראשון לבית אמשינוב.
י"ט בכסלו – רבי שמואל בונדי, מייסד ורב הקהילה האורתודוקסית הנפרדת במגנצא.
ז' בחשוון – יסוד המושבה פתח תקווה.
כ"ז בטבת – מלחמת הזולו: בני שבט הזולו מביסים את הבריטים בקרב איסאנדלוואנה.
י"א בחשוון – נולד הרב אברהם ישעיהו קרליץ ה"חזון איש" והמנהיג של החרדים בדור שלאחר השואה
ח' בטבת – גרייס קולידג', אשתו של נשיא ארצות הברית קלווין קולידג' והגברת הראשונה של ארצות הברית במהלך כהונתו (נפטרה ה'תשי"ז)
י"ב בשבט – פנחס רוטנברג, ממנהיגי היישוב העברי וחלוץ התעשייה המודרנית בארץ ישראל, מייסד חברת החשמל (נפטר ה'תש"ב)
י"ט באדר – אלברט איינשטיין, פיזיקאי יהודי, מגלה תורת היחסות (נפטר ה'תשט"ו)
י"ב בניסן – יהושע זאב ברטונוב שחקן בתיאטרון הבימה
ד' בתשרי - הרב יהודה בן שלמה חי אלקלעי, ממבשרי הציונות.
ט"ז בתשרי - רבי יצחק דב במברגר, הרב מוירצבורג, מגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה בתקופה המודרנית, נודע בשל התנגדותו לרש"ר הירש בפולמוס הפרדת הקהילות בגרמניה.
א' בשבט - מהר"ם שיק, מראשי הרבנים בהונגריה.
י"ט באדר – המצאת המיקרופון
מינוי הרב שמואל ארנפלד להיות רבה הראשי של העיר מטרסדורף בהונגריה.
אלול – אליעזר יהודה פינקל, ראש ישיבת מיר בעיירה מיר, ומייסדה מחדש בארץ ישראל.
י"ד באדר - שיחת הטלפון הראשונה בין אלכסנדר גרהם בל לעוזרו ווטסון
י"ג בכסלו – רבי דב בער פרידמן מ.
כ"ט באדר – רבי אברהם שאג-צוובנר, מתלמידי החתם סופר, רב וראש ישיבה בקוברסדורף שבשבע קהילות ובסוף ימיו בירושלים (נולד בד' באייר ה'תקס"א)
כ"ה בניסן – רבי חיים הלברשטאם מצאנז, בעל ה"דברי חיים" ומייסדה של חסידות צאנז.
י"ג באלול – רבי יעקב ישראל טברסקי, אבי חסידות צ'רקס.
כ"ח בתשרי - נחתמת אמנת ברן להקמת איגוד הדואר העולמי ונוסד איגוד הדואר העולמי
י"ח בכסלו - חיים ויצמן, כימאי, מראשי הציונות, נשיאה הראשון של מדינת ישראל ונשיאה הרביעי של ההסתדרות הציונית (נפטר ה'תשי"ג)
ד' בשבט - ישי שור, מתמטיקאי יהודי (נפטר ב-ה'תש"א)
י"ט באב - שאול טשרניחובסקי, משורר עברי (נפטר ב-ה'תש"ד)
י"ד באלול - הרב משולם ראטה, רב, דיין ופוסק הלכה, מחבר הספר "קול מבשר".
כ"ד בתשרי – רבי אליהו גוטמכר מגריידיץ, ראש ישיבה ומקובל, ממבשרי הציונות.
ה' בחשוון – הרב צבי הירש קלישר, רב בטורון, ומחבר "דרישת ציון" על העלייה לארץ ישראל וחידוש עבודת הקרבנות, ממבשרי הציונות.
כ' בחשוון- הרב יוסף אלטמן, רב אורתודוקסי וראש ישיבה בקרלסרוהה.
ד' בטבת – רבי יחזקאל משה פישמן, רב הונגרי יליד בוהמיה, רבה של מישקולץ.
כ"ז באדר – רבי יוסף שאול נתנזון, רבה של לבוב, מחשובי הפוסקים בגליציה, בעל שו"ת "שואל ומשיב".
א' בחשוון – נוסד בית המדרש לרבנים בברלין.
ז' באדר – משה סמילנסקי, משורר ופובליציסט עברי (נפטר ה'תשי"ד)
הרב נסים יהודה דנון, הראשון לציון
י' באייר – רבי יצחק יהודה יחיאל ספרין, האדמו"ר מקומרנא
י"ד באב – רבי צבי הירש פרידמן מליסקא, מייסד חסידות ליסקא – הונגריה
י"ט באדר – רבי דויד מדינוב בעל ה"צמח דוד", האדמו"ר השני בשושלת דינוב
כ"ג בשבט - נוסדה התנועה הפוליטית הראשונה של היהדות האורתודוקסית, "תנועת מחזיקי הדת" בגליציה והונגריה, על ידי רבי יהושע רוקח האדמו"ר השני מבעלזא
כ"ג באייר - לוי שטראוס וג'ייקוב דייוויס רושמים פטנט על הג'ינס
י' בטבת - נולד חיים נחמן ביאליק, מגדולי המשוררים העבריים בעת החדשה.
ח' בסיוון - אוטו לוי, פרמקולוג גרמני-אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נפטר ב-ה'תשכ"ב)
י"ט בטבת - הרב אברהם שמואל בנימין סופר, המוכר יותר בכינויו ה"כתב סופר" על שם ספריו
כ"א בטבת - יוהנס וילהלם ינסן, סופר ומשורר דני, חתן פרס נובל לספרות (נפטר ב-ה'תשי"א)
ג' באב - סר דייוויד סלומונס, פעיל בולט למען אמנציפציה ליהודי בריטניה, היהודי הראשון בתפקיד השריף של לונדון ובהמשך גם בתפקיד ראש העיר.
כ"א באדר א' - פארק ילוסטון מוכרז כפארק הלאומי הראשון בעולם
ה' בכסלו – רבי אהרן טברסקי מאדמו"רי חסידות טשרנוביל.
כ"ה בכסלו – רבי יעקב אטלינגר, רבה של אלטונה, פוסק הלכה ומחבר "ערוך לנר" ושו"ת בנין ציון.
י"ז בסיוון – רבי אהרן מקרלין, מאדמו"רי חסידות קרלין.
כ"ז באלול – רבי צבי בנימין אוירבך, ממנהיגי האורתודוקסיה ביהדות גרמניה ומחבר "נחל אשכול".
משרד החינוך בישראל, הכריז על שנת ה'תש"ע כ"שנת השפה העברית"
י"ח בסיון – לוחמי שייטת 13 משתלטים על המשט שניסה לפרוץ את הסגר על רצועת עזה.
במהלך ההשתלטות על ה"מרמרה" פרץ עימות אלים, במהלכו נהרגו 9 מנוסעי האוניה ונפצעו חיילי צה"ל.
ה' בתשרי – הרב בן ציון ליפסקר, רבה האשכנזי של ערד וחבר בית דין רבני חב"ד.
ט' בתשרי – חיים זליגמן, מחנך וחוקר יהודי אשכנזי.
ט' בתשרי – (לאחר כניסת יום הכיפורים) הרב שמעון נתן נטע בידרמן, האדמו"ר מלעלוב.
א' בחשוון – שלמה לורינץ, חבר הכנסת במשך 33 שנה ויושב–ראש ועדת הכספים בשנים 1977–1984.
כ"א בחשוון – רבי ישראל רוזנבוים האדמו"ר מסטאניסלאוו מונסי.
י"ח בכסלו – הרב לוי יצחק הורוביץ, האדמו"ר מבוסטון.
י"ב בטבת – רבי אברהם גולדמן אדמו"ר מזוועהיל.
ה' בשבט – אברהם סוצקבר, מחשובי משוררי היידיש.
ח' באדר – מנחם פרוש, חבר הכנסת מטעם יהדות התורה.
ה' באייר – דבורה ברטונוב, כלת פרס ישראל.
י"ז באייר – הרב יעקב ניסן רוזנטל, אב בית דין של חיפה.
י"ח באייר – משה הירש, מנהיג נטורי קרתא.
שימש כשר לענייני יהודים בממשלתו של יאסר ערפאת.
כ"ה בסיון – הרב מרדכי אליהו, פוסק ומנהיג רוחני, הראשון לציון והרב הראשי לישראל.
כ"ז בתמוז – הרב יהודה עמיטל, רב והוגה דעות, כיהן כראש ישיבת הר עציון, מייסד מפלגת מימד ובעבר שר בממשלת פרס.
כ"ט באלול – האדמו"ר מביאלא רבי יעקב יצחק רבינוביץ' המכונה 'רמת אהרון'.
ישראל טל (טליק) ממעצבי תורת השריון של צה"ל ואבי מיזם טנק המרכבה וגשר הגלילים.
אברהם טל – בלשנות עברית
אהרן ידלין – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
איל"ן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
חנוך ברטוב – ספרות ליוצרים
יונתן גרסל – חקר החקלאות
ירדנה כהן – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
כמאל מנצור – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
אריה לוין – בלשנות כללית
יהושע קולודני – מדעי כדור הארץ
מרכז סוזן דלל – אומנות המחול
אבישי מרגלית – חקר הפילוסופיה
יאיר אהרוני – מדעי המינהל
משה אדד – חקר הקרימינולוגיה
כ"א בשבט – תחילת שידורי הלוויין בישראל
י"ד באדר ב' – האפיפיור יוחנן פאולוס השני נוחת לביקור בישראל
י"ט באייר – צה"ל יוצא מרצועת הביטחון בדרום לבנון
י' בתמוז – עזר ויצמן מסיים את כהונתו כנשיא המדינה
כ"ח בתמוז – משה קצב נבחר לנשיא מדינת ישראל בהצבעה חשאית שנערכת במליאת הכנסת
כ"ט בתמוז – משה קצב מתחיל לכהן כנשיא השמיני של מדינת ישראל
ט"ז בניסן - שחר חיון, דוגמנית ישראלית
כ"א בתשרי – תד אריסון, מיליארדר
א' בחשוון - הרב מנחם יהודה הלוי אושפיזאי, רב העיר רמת גן
ה' בחשוון – ד"ר יוסף בורג, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נולד ה'תרס"ט)
י"ד בשבט – מיכל ניב, שדרנית רדיו
ט"ז בשבט – רבי אברהם שלמה בידרמן, האדמו"ר מלעלוב
י"ח באדר א' – עפרה חזה, זמרת ישראלית (נולדה ה'תשי"ח)
כ"ב באדר א' – קריאל גרדוש, הידוע יותר בשם העט דוש, קריקטוריסט ישראלי (נולד ה'תרפ"א)
י"ח באדר ב' – לילי שרון, אשתו של אריאל שרון
כ"ח בסיוון – וולטר מתאו, שחקן (נולד ב–ה'תרפ"א)
י"ח בתמוז – הרב יוסף קאפח, מפוסקיהן החשובים של קהילות יהודי תימן (נולד ב–ה'תרע"ח)
י"א באב – אליהו בן–אלישר, דיפלומט ופוליטיקאי ישראלי (נולד ב–ה'תרצ"ב)
מקבלי פרס ישראל בשנת ה'תש"ס הם:
אברהם גולדברג– חקר ספרות התלמוד
יונה פרנקל– חקר ספרות התלמוד
הלל דלסקי – חקר הספרות הכללית
אהרן הראל–פיש – חקר הספרות הכללית
גד בן–עמי צרפתי – חקר הבלשנות
שאול שקד – חקר הבלשנות
ירמיהו יובל – חקר הפילוסופיה הכללית
אסא כשר – חקר הפילוסופיה הכללית
רפאל משולם – חקר הכימיה
יוסף זינגר – הנדסה וטכנולוגיה
אמיר פנואלי – חקר מדעי המחשב
עמליה כהנא–כרמון – ספרות עברית ליוצרים
מאיר ויזלטיר – ספרות עברית ליוצרים
מיכאל גרוס – ציור ופיסול
שולמית אלוני – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
אריה קרול – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
שלישיית הגשש החיוור – מפעל חיים – תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
י"ב בחשוון - איחוד גרמניה: נפילת חומת ברלין
כ"ג בתשרי - נחתם הסכם טאיף שסיים את מלחמת האזרחים בלבנון
ה' בטבת - מונפק המטבע שערכו חמישה שקלים חדשים
י"ח בשבט -"ליל המיקרופונים" במרכז הליכוד
י"ח באדר - ממשלת יצחק שמיר נופלת בהצבעת אי אמון בכנסת, במסגרת "התרגיל המסריח"
א' בניסן - התרגיל המסריח: הרב אלעזר מנחם מן שך נואם את נאום השפנים והחזירים נגד המערך והקיבוצים
ט"ז בניסן - התרגיל המסריח: שמעון פרס עומד להציג את ממשלתו בפני הכנסת, אבל ברגע האחרון מגלה ששניים מחברי הכנסת של אגודת ישראל לא מתכוונים לתמוך בה
כ"ה באייר - עמי פופר רוצח שבעה פועלים ערבים
י"ח בסיוון - התרגיל המסריח: יצחק שמיר מציג את ממשלתו בפני הכנסת
ו' בתמוז - מוקם היישוב אלון
י"א באב - תחילת מלחמת המפרץ הראשונה: עיראק פולשת לכווית
י"ד באב - נחטפו ונרצחו שני נערים ליאור טובול ורונן לוי קרמני על ידי פלסטינים בשכונת רמות בירושלים
כ"ט בתשרי - שיר אלמליח, דוגמנית ישראלית
י"ח בכסלו - לי בירן, זמר, מוזיקאי ושחקן ישראלי
ה' בשבט - אליעד נחום, מדבב, זמר-יוצר, מוזיקאי, מלחין, רקדן ושחקן טלוויזיה ישראלי
ט' באדר - אסתי גינזבורג, דוגמנית ישראלית
י"ד בניסן – נפתלי קמפה, מוזיקאי חסידי ישראלי
י"ד בניסן - תם אהרון, סטנדאפיסט, תסריטאי וסאטיריקן ישראלי
כ"ב באייר - עמליה דואק, עיתונאית ואשת רדיו ישראלית
כ"ב באייר - אלי קרן-אסף, שחקנית ישראלית
כ"ד באב - שיר מורנו, שחקנית ודוגמנית ישראלית
י"ג באלול - אורטל עמר, מנחת טלוויזיה וכתבת ישראלית
י"ג באלול - אלינה לוי, שחקנית, דוגמנית ומנחה ישראלית
כ"ב בטבת - ארתור גולדברג, פוליטיקאי ומשפטן יהודי-אמריקאי (נולד ב-ה'תרס"ח)
כ"ט בטבת - הנסיך היגשיקוני, ראש ממשלת יפן (נולד ב-ה'תרמ"ח)
כ"ה בשבט - ורדינה שלונסקי, מלחינה ופסנתרנית ישראלית (נולדה ב-ה'תרס"ה)
כ"ו בשבט - הרב אפרים בורודיאנסקי, ראש כולל "שבט מיהודה" להכשרת דיינים, עורך האנציקלופדיה התלמודית, כיהן במשך תקופה קצרה כראש ישיבת באר יעקב
ז' באב - ברונו קרייסקי, קנצלר אוסטריה (נולד ב-ה'תרע"א)
מקבלי פרס ישראל לשנת תש"ן הם:
מאיר ויס - מדעי היהדות
נתן שפיגל - מדעי הרוח
צבי יעבץ - מדעי הרוח
משה אלטבאואר - מדעי הרוח
משה פריבס - מדעי החיים
מאיר וילצ'ק - מדעי החיים
אלכסנדר לויצקי - מדעי החיים
השייח' אמין טריף - תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
רענן ויץ - תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
ישראל פולק - תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה
הקמת שכונה החרדית קריית מטרסדורף בצפון ירושלים
ד' בחשוון – פרשת הרימון בכנסת: רימון יד נזרק אל עבר שרי הממשלה.
ה' בחשוון – השלמת מפעל ייבוש החולה על ידי קק"ל
י"ב בטבת – הלוויין ספוטניק 1 מסיים את תפקידו ומתרסק לכדור הארץ
ט"ו בטבת – דוד בן-גוריון מציג את ממשלתו (השמינית במנין הממשלות) בפני הכנסת
ט"ז בטבת – בובי פישר (בן ה-14) זוכה באליפות ארצות הברית בשחמט
כ"ב בשבט – נחקק חוק יסוד: הכנסת על ידי הכנסת השלישית.
החוק עוסק באורך כהונתה של הכנסת, שיטת הבחירות, הזכות לבחור ולהיבחר, כהונת חברי הכנסת, חסינות חברי הכנסת ובנייני הכנסת, עבודת הכנסת, עבודת ועדות הכנסת ועוד
י"ג בתמוז – החל המשבר הפוליטי סביב שאלת מיהו יהודי
י"ח באב – נערך חידון התנ"ך העולמי הראשון
ג' באלול – חידון התנ"ך הבינלאומי הראשון נערך בירושלים, הזוכה הוא עמוס חכם
כ"ה בחשוון – עפרה חזה, זמרת ישראלית (נפטרה ה'תש"ס)
י"ד בטבת – שלמה גליקשטיין, טניסאי ישראלי
א' בשבט – אודי אדם, מפקד פיקוד הצפון בעת מלחמת לבנון השנייה
כ' בניסן – יובל שטייניץ, חבר הכנסת מטעם הליכוד
ט"ו באייר – רון ארד, חייל ישראלי, נפל בשבי בלבנון ב-16 באוקטובר 1986
ו' בסיוון – ליה שמטוב, חברת הכנסת מטעם ישראל ביתנו
י"ז בתמוז – אביגדור ליברמן, יו"ר ישראל ביתנו, סגן ראש הממשלה שר הביטחון והשר לעניינים אסטרטגיים
כ"א בתמוז – ציפי לבני, הייתה חברת הכנסת ושרה בממשלות ישראל
י"ח באב – סילבן שלום, היה חבר הכנסת מטעם הליכוד ושר בממשלות ישראל
י"ט באב – יואל יולי אדלשטיין – אסיר ציון, חבר הכנסת מטעם הליכוד ושר בממשלת ישראל
י"ג בשבט – ריכרד קאופמן, אדריכל ומתכנן ערים ישראלי (נולד ה'תרמ"ז)
כ"ח באייר – יעקב פיכמן, משורר עברי, עורך ומתרגם (נולד ה'תרמ"ב)
כ"ה בסיון – זיגפריד להמן, איש חינוך יהודי ממוצא גרמני, מייסד ומנהל כפר הנוער בן שמן (נולד ה'תרנ"ב)
מקבלי פרס ישראל לשנת תשי"ח הם:
יוסף קלוזנר – מדעי היהדות
בן-ציון דינור – מדעי היהדות
יחזקאל קויפמן – מדעי היהדות
גרשם שלום – מדעי היהדות
יצחק בער – מדעי היהדות
יצחק אייזיק הלוי הרצוג – ספרות תורנית
יהודה לייב פישמן מימון – ספרות תורנית
יוסף צבי הלוי – ספרות תורנית
מרטין בובר – מדעי הרוח
שמואל יוסף עגנון – ספרות יפה
יצחק דב ברקוביץ – ספרות יפה
יעקב כהן – ספרות יפה
המחלקה לעליית ילדים ונוער – חינוך
רחל כצנלסון-שזר – מדעי החברה
יואל רקח – מדעים מדויקים
מרכוס ריינר – מדעים מדויקים
יהודה ליאו פיקרד – מדעי החיים
התזמורת הפילהרמונית הישראלית – מוזיקה
כ' בתשרי – פעולת חוסאן ו"מבצע לולב"
ה' בחשוון – מבצע שומרון – פעולת תגמול גדולה נגד משטרת קלקיליה
כ"ד בחשוון – מתחיל מבצע קדש.
מתבצעת הצניחה המבצעית הראשונה והיחידה בתולדות צה"ל, במסגרת מלחמה זו
כ"ד בחשוון – טבח כפר קאסם – חיילים ממשמר הגבול יורים למוות בערבים ישראלים השבים לכפרם בלי לדעת שהוטל עליו עוצר
כ"ו בחשוון – מבצע קדש – בריטניה וצרפת מתחילות בהפצצת מצרים, במטרה לכפות עליה את פתיחת תעלת סואץ
כ"א בכסלו – נוסדה העיר אשדוד, הגיעו למקום המתיישבים הראשונים – 22 משפחות עולים ממרוקו
א' באדר ב' – 3 צעירים יורים בישראל קסטנר בפתח ביתו.
ג' באדר ב' – ישראל נסוגה מסיני אחרי מבצע קדש
ז' בניסן – תעלת סואץ נפתחת מחדש, לאחר שהייתה סגורה עקב הנזקים שנגרמו במהלך מבצע קדש
כ"ט בחשון – צביקה פוגל, תת-אלוף בצה"ל וחבר הכנסת מטעם עוצמה יהודית
כ"ה בכסלו – הרב שמואל אליהו, רב העיר צפת וחבר מועצת הרבנות הראשית
כ"ה בטבת – יהודית רביץ, זמרת
י"ח בשבט – משה קפלינסקי, סגן הרמטכ"ל לשעבר
כ"ו בשבט – לוני הרציקוביץ', איש עסקים ישראלי ויו"ר קבוצת הכדורגל מכבי תל אביב לשעבר
ט' באדר א' – הרב זאב סולטונוביץ', ר"מ בישיבת הר ברכה
כ"ה באדר א' – צחי הנגבי, שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד וקדימה
כ"ט באדר א' – רא"ם הכהן, רב היישוב עתניאל וראש ישיבת בית ועד לתורה
י"ב באדר ב' – דייוויד סילברמן, מאייר אמריקאי (הסימפסונים)
כ"ב באייר – בנימין קלמנזון, ראש ישיבת בית ועד לתורה
ח' בתמוז – ברי סחרוף, זמר ומלחין
י"ט באב – אליעזר שקדי, מפקד חיל האוויר הישראלי ה-15
י"ח בחשוון – יעקב פרידמן האדמו"ר מהוסיאטין (נולד ב-ה'תרל"ט)
ז' באדר א' – ג'ון פון נוימן, מתמטיקאי אמריקאי ממוצא יהודי-הונגרי (נולד ה'תרס"ד)
י"ב באדר ב' – ישראל קסטנר, חבר ועד ההצלה בבודפשט בזמן השואה (נולד ב-ה'תרס"ו)
ח' באייר – אברהם אברונין, בלשן עברי, מתרגם, מורה וסופר
י"א באייר – אריך פון שטרוהיים, במאי ראינוע ושחקן אוסטרי אמריקאי יהודי
ג' בסיוון – אהרן ברט – היה מנכ"ל בנק אנגלו-פלשתינה ואחר כך, כאשר הוחלף שם הבנק – מנכ"ל הראשון של בנק לאומי לישראל
י"א בתמוז – שלום אש, סופר יהודי פולני (נולד ב-ה'תרמ"א)
כ"א באב – הרב אהרן רוקח, האדמו"ר הרביעי בשושלת בעלזא
מקבלי פרס ישראל לשנת תשי"ז הם:
חיים שירמן – מדעי היהדות
יוחנן לוי – מדעי הרוח
יעקב פיכמן – ספרות יפה
אורי צבי גרינברג – ספרות יפה
פלטיאל דייקן – מדעי המשפט
זיגפריד ש' להמן – חינוך
שלמה הסטרין – מדעים מדויקים
דוד פיינגולד – מדעים מדויקים
גד אביגד – מדעים מדויקים
ראובן מרגליות – ספרות תורנית
אליעזר שמאלי – ספרות ילדים
ג' בתשרי – הוקמה העיר דימונה, ושוכנו בה 36 משפחות ראשונות של עולים ממרוקו
ל' בתשרי – במכון ויצמן מופעל ויצק, המחשב האלקטרוני הראשון בישראל ואחד הראשונים בעולם
י"ח בחשוון – תחילת כהונתו השנייה של דוד בן-גוריון כראש ממשלת ישראל, והצגת ממשלת ישראל השביעית בפני הכנסת
כ"ו בכסלו – מבצע "עלי זית" – כוח צה"ל פושט על מוצבים סוריים בחופה המזרחי של הכנרת, בתגובה להתנכלויות סוריות לדייגים בכנרת.
ט"ו בשבט – הוכרז חג העלייה של כפר עזה על ידי גרעין "מתערים"
י"ז בניסן – לאחר 15 חודשי שבי חוזרים לישראל ארבעת חברי חולית חטיבת גולני שנותרו בחיים לאחר שנפלו בשבי הסורי, בתמורה ל-41 שבויים סוריים.
כ' באייר – שר האוצר, לוי אשכול, מאשר את הקמת העיר אשדוד
כ"ז בסיוון – הוכרז על הקמת אוניברסיטת תל אביב
ה' בתשרי – ישראל כץ, חבר הכנסת מטעם הליכוד ושר האוצר בממשלת ישראל השלושים וחמש
י"ב בכסלו – שרי, זמרת ישראלית
כ' בטבת – זהבה גלאון, חברת הכנסת מטעם מרצ
כ"ב בטבת – גונן שגב, חבר הכנסת ושר בממשלת ישראל
כ"ג בשבט – ויצמן שירי, חבר הכנסת מטעם העבודה
כ"ב באב – לב לבייב, איש עסקים ישראלי
ל' בשבט – עזריאל קרליבך, עיתונאי ופובליציסט, מייסד ועורך "מעריב" (נולד ב-ה'תר"ע)
כ"ז בניסן – הרב זאב גולד, ממנהיגי תנועת המזרחי ומחותמי מגילת העצמאות
מקבלי פרס ישראל לשנת תשט"ז הם:
נפתלי הרץ טור-סיני – מדעי היהדות
יגאל ידין – מדעי היהדות
יחזקאל אברמסקי – ספרות תורנית
גרשון שופמן – ספרות יפה
מרים ילן-שטקליס – ספרות ילדים
יעקב טלמון – מדעי החברה
אברהם הלוי פרנקל – מדעים מדויקים
מנפרד אשנר – מדעי החיים
חיים ארנסט ורטהיימר – רפואה
ז' בחשוון - נפתחת לתנועה תחנת הרכבת תל אביב מרכז
כ"ב בחשוון - הונחה אבן הפינה של הפלנטריום ע"ש משפחת ויליאמס, ניתן לראות באירוע זה כראשיתה של האסטרונומיה הממסדית במדינת ישראל
י"ט בטבת - חייל צה"ל, אורי אילן, מתאבד בשבי הסורי, כדי לא להסגיר סודות.
כ"ה בטבת - משחק הלוח שבץ-נא מומצא
ח' בשבט - ד"ר משה מרזוק ושמואל עזר מוצאים להורג במצרים, בעוון השתתפותם בחולית ריגול וחבלה ישראלית, פעילות שנודעה בשם "העסק הביש"
י' בשבט - פנחס לבון מתפטר מתפקידו כשר הביטחון בעקבות מסקנות ועדת החקירה שהוקמה בעקבות הפרשה הידועה בשם פרשת לבון ("העסק הביש")
כ"א בשבט - ממשלת ישראל רוכשת את מרבית המגילות הגנוזות שנתגלו במערות קומראן
ו' באדר - מבצע "חץ שחור", פשיטת צה"ל על מחנה צבאי מצרי בסמוך לעזה
ה' באייר - תת-המקלע עוזי נחשף לראשונה במצעד יום העצמאות
ט' בתמוז - משה שרת מציג את ממשלתו השנייה (השישית במנין הממשלות) בפני הכנסת.
ז' באב - הבחירות לכנסת השלישית, בה זכתה מפא"י בראשות דוד בן-גוריון
ח' באב - מטוס אל על מופל בשמי בולגריה, 58 נוסעיו נספו
ח' באלול - מבצע חירום להעלאת יהודי מרוקו לישראל, לאחר מהומות שפורצות במדינה כחלק מהמאבק לעצמאות
ט"ו בחשוון - בנימין אלון, רב, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל
ד' בכסלו - ג'ואל כהן, במאי, מפיק ותסריטאי אמריקאי
י"ז בכסלו - אורנה בן דור, במאית ישראלית
י"א בטבת - חיים פרייליכמן, מנכ"ל בנק אגוד
כ"ה בטבת - אברהם בורג, יושב ראש הכנסת לשעבר.
כ"ט בשבט - הרב משה ביגל, רב היישוב מיתר וחוקר כשרות.
כ"א באדר - קורין אלאל, זמרת, מלחינה, מעבדת, נגנית ופזמונאית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשפ"ה)
ד' בניסן - ישראל אייכלר, פוליטיקאי ישראלי
י"א בניסן - אורי גבריאל, שחקן קולנוע ותיאטרון ישראלי
י"ד באייר - אברהם גרנט מאמן כדורגל ישראלי
א' בסיוון - הרב יהודה קרויזר, רב היישוב מצפה יריחו וראש ישיבת הרעיון היהודי
כ"א בסיוון - מאיר פרוש, חבר הכנסת מטעם יהדות התורה
כ"ו בתמוז - זוהר ארגוב - זמר ישראלי (נפטר ב-ה'תשמ"ח)
ט"ו באב - הרב משה הררי - פוסק ציוני דתי.
ז' בתשרי - הרב נח גד וינטרוב, מחבר ספרים (נולד ד' בתשרי ה'תרמ"ט)
י' בתשרי - יהודה לייב הלוי אשלג, בעל פירוש "הסולם" על ספר הזוהר (נולד ה' בתשרי ה'תרמ"ה)
כ"ו בכסלו - מקס בינט, איש הקשר של החוליה מהעסק הביש התאבד (נולד ה'תרע"ח)
י"ט בטבת - אורי אילן, חייל צה"ל שהתאבד בכלא הסורי על מנת לא להסגיר סודות (נולד ב-ה'תרצ"ה)
ח' בשבט - משה מרזוק, איש מודיעין ישראלי (נולד ב-ה'תרפ"ז)
ח' בניסן - רבי יחיאל מיכל טוקצינסקי - ראש ישיבת עץ חיים ומחברם של ספרים הלכתיים רבים (נולד ה'תרל"ד)
ט"ו בניסן - תידה בארה, כוכבת סרטים אילמים אמריקאית יהודיה (נולדה ב-ה'תרמ"ה)
כ"ו בניסן - אלברט איינשטיין, מגלה תורת היחסות (נולד י"ט באדר א' ה'תרל"ט)
ט"ו באייר - גרו גרא, בכיר במשטרת וממשלת המנדט ונציב בתי הסוהר הראשון בישראל.
כ"א בסיוון - ישעיהו פרס חוקר ארץ ישראל (נולד ה'תרל"ד)
מקבלי פרס ישראל לשנת ה'תשט"ו הם:
אפרים אלימלך אורבך - מדעי היהדות
יצחק היינמן - מדעי היהדות
זלמן שניאור - ספרות יפה
יצחק למדן - ספרות יפה
מיכאל פקטה - מדעים מדויקים
ישראל רייכרט - מדעי החיים
יעקב בן-תור - מדעי החיים
עקיבא פרומן - מדעי החיים
בנימין שפירא - מדעי הרפואה
שרה הסטרין-לרנר - מדעי הרפואה
זהרה שץ - ציור ופיסול
ה' בחשוון - יחידה 101, בפיקודו של אריאל שרון, מבצעת את פעולת התגמול בקיביה
א' בטבת - דוד בן-גוריון פורש לשדה בוקר
כ"ב בטבת - הקמת אגף המודיעין בצה"ל
כ"ד בטבת - הטלוויזיות הצבעוניות הראשונות מוצעות למכירה בארצות הברית
כ"ו בטבת - נפתח משפט קסטנר
כ"ב בשבט - משה שרת מציג את ממשלתו (החמישית במנין הממשלות) בפני הכנסת
י"ב באדר ב' - טבח מעלה עקרבים