tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
על הנייר, אנו יכולים לדעת מתוך ההקשר ומהנסיון האישי שלנו האם טקסט מודגש מייצג כותרת, או טקסט שיש להתייחס אליו בתשומת לב, או כל דבר אחר.
אבל קשה מאוד להעביר את ההבחנה הזו לעורך חזותי.
סימון טקסט מסוים כמודגש לא בהכרח יגרום לעורך לדעת למה סימנת את הטקסט כך, ומה רצית להשיג באמצעות הדגשת הטקסט.
אתרי אינטרנט מודרניים בדרך כלל משתמשים במערכת ניהול תוכן או בדרך אחרת לבניית דפים מתבנית מוכנה מראש תוך כדי שימוש בתוכן המאוחסן במסד נתונים.
דפים נפרדים לעולם אינם מאוחסנים בשרת האחסון מכיוון שהם עשויים להיות מועתקים, ולכן ניהול התוכן מבסיס הנתונים והכנסתו אל תוך תבנית מופשטת הוא צעד בלתי נמנע, והיא מבטלת את אחד היתרונות העיקריים של שימוש בעורך חזותי.
סיבות אלו ואחרות הובילו מפתחי תוכנה לפתח מוצרים המשלבים את שתי הגישות (התכנותית מבוססת הטקסט, והחזותית מבוססת WYSIWYG), ונדיר מאוד למצוא עורכי HTML מקצועיים ייעודיים הדוגלים רק בשיטה החזותית (אם כי לא נדיר לראות עורכי HTML מבוססי קוד בלבד).
למעשה, תוכנות רבות שבכלל יועדו לעיצוב גרפי ועיבוד תמלילים כוללות באמתחתן אפשרות ייצוא לפורמט HTML, אם כי, לרוב, הקוד המופק מתוכנות אלו אינו תקני ועשוי שלא לרוץ כמו שצריך על חלק מהדפדפנים.
HTML היא שפת סימון בעלת מבנה קבוע.
ישנם כללים ברורים כיצד לכתוב קוד HTML כדי להתאים לתקני W3C עבור האינטרנט.
המטרה שלפיה יש להקפיד על כללים אלו היא לגרום לכך שאתרי אינטרנט יהיו זמינים בכל סוגי המחשבים, יהיו נגישים לבעלי מוגבלויות, וגם ניתנים להפעלה במכשירים ניידים כמו טלפונים ניידים ומחשבי כף יד.
עם זאת, מרבית מסמכי ה-HTML באינטרנט אינם עומדים בדרישות של תקני W3C.
במחקר שנערך ב-2011 על 350 אתרי האינטרנט הפופולריים ביותר (שנבחרו על ידי מדד Alexa), 94 אחוז מאתרי האינטרנט נכשלו במבחני מבנה הקוד ותקינות גיליונות הסגנון, או שיישמו קידוד תווים באופן לא תקין.
אפילו המסמכים הנכונים מבחינה תחבירית עשויים להיות לא יעילים בגלל "שכפול קוד" מיותר, או על סמך כללים שהוצאו מכלל שימוש (deprecated) לפני זמן רב.
המלצות W3C הנוכחיות על השימוש ב-CSS עם HTML פורסמו לראשונה על ידי W3C בשנת 1996 ועברו מספר שינויים ותיקונים מאז.
הנחיות אלה מדגישות כי צריכה להתקיים הפרדה בין תוכן (HTML או XHTML) לסגנון (CSS).
המשמעות של הפרדה כזו היא שמפתחי אתרים יכולים להעביר מידע סגנוני הממוקם בקובץ CSS לכלל דפי האתר במקום "לשכפל את הקוד" בדפים נפרדים.
מפתחים של תוכנות עריכה חזותיות משתדלים להדריך את המשתמשים כיצד ליישם עקרונות אלו מבלי לבלבל אותם, והתוצאה היא שרוב העורכים החזותיים המודרניים מצליחים בכך במידה מסוימת, אך אף אחד מהם לא הצליח לחלוטין.
עם זאת, כאשר מתכוונים ליצור דף אינטרנט, גם אם בצורה חזותית או "ידנית", על המפתח לזכור לשמור על תקינות ותקניות הקוד, ובכך יוכל להתאים את האתר לקהלי יעד רבים ולשמור על ה"עולמיות" של האינטרנט.
לשם כך המפתח יכול להיעזר בשירותי Validator W3C חופשיים (W3C HTML Validator ו-W3C CSS Validator) או באלטרנטיבות אחרות אמינות.
על המפתח לזכור כי הנגשתם של דפי אינטרנט לבעלי מוגבלויות לא רק שמומלצת על ידי גופי התקינה אלא גם מחויבת לפי החוק.
מדינות רבות בעולם חוקקו חוקים המחייבים מפתחי אתרים להוסיף אפשרויות נגישות, וכך גם בישראל, מתוקף סימן ג' לתקנות שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (התאמות נגישות לשירות), התשע"ג-2013. הנגשת דפים מורכבת יותר מסתם בדיקת תקינות; תקינות האתר היא תנאי מוקדם, אך ישנם גורמים רבים אחרים שיש לקחת בחשבון.
עיצוב טוב של אתרי אינטרנט, בין אם נעשה בצורה חזותית וגם "ידנית", צריך להתחשב גם בנושא זה..
בסופו של דבר, הכלי בו משתמשים לבניית דפי האינטרנט אינו משנה את איכות הקוד, אלא כישוריו של מפתח האינטרנט.
ידע מסוים בשפות הרלוונטיות - HTML, CSS ושפות סקריפט אחרות, כמו גם היכרות עם ההמלצות הנוכחיות של W3C בתחומים אלה, יעזרו לכל מפתח או מעצב להפיק דפי אינטרנט טובים יותר, ללא תלות בכלי העבודה.
עורך ראשי (גם: עורך אחראי או עורך ניהולי) הוא עורך במערכת עיתונאית או בהוצאה לאור, שהוא בעל אחריות סופית על תוצריה, אופן פעולתה, ועל המדיניות שלה.
העורך בעל הדרגה הגבוהה ביותר של הוצאה לאור עשוי להיות מכונה גם עורך ניהולי, אך כאשר ישנם מספר עורכים ניהוליים העורך הראשי עולה על האחרים.
ההבדלים בין המונחים לא תמיד חד־משמעיים, וישנם הבדלים בפירושם בין גופים שונים.
העורך הראשי עומד בראש כל מחלקות הארגון והוא נושא באחריות על האצלת משימות לאנשי הצוות וניהולן.
המונח משמש לעיתים קרובות בעיתונים, כתבי עת, בטלוויזיה וברדיו.
העורך הראשי הוא בדרך כלל החוליה המקשרת בין המוציא לאור עצמו או הבעלים לבין צוות המערכת.
המונח מיושם גם על כתבי עת אקדמאיים, שבהם העורך הראשי נותן את ההחלטה הסופית אם מאמר שהוגש יפורסם.
החלטה זו מתקבלת על ידי העורך הראשי לאחר שחיפש מידע מסוֹקרים ומבקרים שנבחרו על בסיס מומחיות רלוונטית.
עבור כתבי עת גדולים יותר, ההחלטה היא לרוב בהמלצת אחד מכמה עורכים-שותפים שלכל אחד מהם יש אחריות על חלק מכתבי היד שהוגשו.
תחומי האחריות האופייניים של העורך הראשי ושל העורכים הניהוליים כוללים:
בדיקת עובדות, איות, דקדוק, סגנון כתיבה, הגהה, עיצוב, עימוד דפים והוספת תמונות.
דחיית כתיבה שנראית כמו גניבת עין, שנכתבה על ידי סופר צללים, כזו שכבר פורסמה במקומות אחרים, או כתיבה שלא תעניין את הקוראים.
הנעה ופיתוח של צוות העריכה.
בדיקה שאכן טיוטות סופיות הושלמו.
טיפול בתלונות ובתגובות הקוראים, ולקיחת אחריות לאחר הפרסום.
עבור ספרים וכתבי עת - הצלבת ציטוטים ובחינת הפניות ומקורות.
פעילות לקידום ההצלחה המסחרית של ההוצאה.
אחריות חוקית על תוצרי הפרסום, כגון בכל הנוגע לאיסור לשון הרע.
עורך קוד מקור הוא עורך טקסט שתוכנן במיוחד לעריכת קוד מקור של תוכניות מחשב.
הוא יכול להיות תוכנה עצמאית, או יכולת המובנית בסביבת פיתוח משולבת (IDE) או בדפדפן.
כתיבה ועריכת קוד הן בסיס עבודת המתכנת, ולפיכך עורך קוד מקור נחשב לכלי תכנות בסיסי.
לעורכי קוד מאפיינים שנועדו מראש להפוך את כתיבת הקוד לקלה יותר ומהירה יותר, תכונות כמו הדגשת תחביר, סידור הזחות והשלמה אוטומטית.
עורכי קוד המקור מספקים דרך נוחה להרצת מהדר, מפרש, מנפה שגיאות ותכונות נוספות הקשורות לתהליך פיתוח התוכנה.
עורכי קוד מקור יכולים גם לבדוק תחביר בזמן כתיבת הקוד ולהצביע על בעיות תחביר.
עורכי טקסט רבים, לדוגמה notepad, יכולים לשמש לעריכת קוד מקור, אך אינם נחשבים עורכי קוד מקור בגלל החוסר בתכונות אלו.
מוצרים המשלבים עורכי קוד מקור
עורכי דין לקידום מנהל תקין היא עמותה הפועלת לקידום מנהל תקין וטוהר מידות ברשויות השלטון, ובפרט בשלטון המקומי.
עיקר פעילותה של העמותה מתמקד בעשייה משפטית.
לצד זאת, מקיימת העמותה מפעלות חינוך, הדרכה, השתלמויות וערבי עיון לנבחרי ציבור בשלטון המקומי, לפעילים חברתיים ובקרב בני נוער להגברת המודעות לחשיבות המנהל התקין, פועלת בתחום ההסברה לקידום המודעות לנזקי השחיתות השלטונית ולעידוד שיח ביקורתי, ומפרסמת מחקרים וניירות עמדה בנושאי מנהל תקין.
העמותה מהווה כתובת לפניות נבחרי ציבור בשלטון המקומי ומסייעת להם במימוש זכויותיהם ובייצוג בהליכים משפטיים, וכן כתובת לתלונות מן הציבור בעניין מעשי שחיתות, ליקויים והפרות של כללי מנהל תקין תוך שמירה על אנונימיות הפונה.
העמותה, אשר הוקמה בשנת 2014, פועלת לקידום מנהל תקין בכלל הרשויות המקומיות בישראל, אך ברשויות המקומיות בחברה הערבית היא נחשבת לחלוצה וליחידה בתחומה.
בתחילת דרכה התמקדה פעילותה ברשויות המקומיות בחברה הערבית, ובשנים האחרונות התרחבה פעילותה גם ליתר הרשויות המקומיות בישראל.
בשנת 2022 זכתה העמותה בפרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים על תרומתה בקידום שלטון החוק, ערכי הדמוקרטיה והשמירה על זכויות האדם.
עמותת עורכי דין לקידום מנהל תקין הוקמה בשנת 2014 על-ידי עורכי דין ומשפטנים במטרה למלא את החלל שנוצר כתוצאה מהיעדר הפיקוח המספק, בעיני מייסדיה, על התנהלותן של הרשויות המקומיות בישראל מצד השלטון המרכזי והרגולטור, ובפרט על התנהלותן של הרשויות המקומיות בחברה הערבית.
פעילותה העיקרית של העמותה נעשית בתחום המשפטי.
העמותה מתמקדת מדי תקופה במספר נושאים הראויים להעמקה בעיני חבריה, ופונה לרשויות המקומיות בבקשות על-פי חוק חופש המידע על מנת לקבל מידע על פעילותן של הרשויות המקומית בתחום זה.
המידע שמתקבל מהרשויות נבחן על-ידי הצוות המשפטי בעמותה, ובמקרים שבהם המידע חושף פגמים בהתנהלות הרשות, פונה העמותה לרשות המקומית הרלוונטית בקריאה לתקנם.
במקרים שבהם רשות מקומית אינה משתפת פעולה ואינה נענית לבקשת המידע או לקריאה לתיקון הליקויים שהתגלו, פונה העמותה לבתי המשפט השונים כדי לאכוף על הרשות לפעול בהתאם לדין.
לצד בקשות המידע, מקיימת העמותה מעקב שוטף אחר מילוי חובות שמטיל החוק על הרשויות המקומיות ועובדיה, ופועלת לאכוף את אותן החובות על רשויות המשתהות במילוין.
כך למשל, עוקבות העמותה אחר הגשת הצהרות הון שחובה על בכירי הרשויות למסור, אכיפת חוקי עזר, פעילות הרשויות בתחום גביית הארנונה ורישוי העסקים ואחרי הקמת ועדות שחובה על מועצת הרשות להקים ולכנס מדי תקופה.
בתחום מינויי העובדים, עוקבת העמותה אחר איוש משרות שהרשויות מחויבות לאייש, דוגמת מבקר פנים ועובדי לשכות מבקרי הפנים בעיריות, יועץ משפטי, גזבר ומהנדס הרשות המקומית, ופונה לבתי המשפט במקרים שבהם משתהה הרשות באיוש התפקיד.
לצד זאת, בוחנת העמותה מדי שנה עשרות מינויי עובדים למשרות ברשויות המקומיות, בכירות כזוטרות, ופועלת לביטול מינויי עובדים שאינם עומדים בתנאי הסף לתפקיד ולביטול מינויים המעוררים חשש לניגוד עניינים או שמתבררים כמינויים פוליטיים.
בשנים האחרונות הביאה העמותה, באמצעות פנייה לבתי הדין לעבודה, לביטול עשרות מינויים בלתי חוקיים.
כך למשל, הביאה העמותה לביטול מינויי מנכ"לים בעיריות ובמועצות, ובהן עיריית חיפה, חדרה, טמרה, ובמועצות יפיע, פוריידיס, כפר מנדא, וברשויות נוספות.
פעילותה המשפטית של העמותה הביאה גם לביטול מינויי מבקרי פנים ברשויות מקומיות רבות, ובהן פקיעין, בסמ"ה, יאנוח-ג'ת, ורשויות נוספות, וכן לביטול עשרות מינויים בלתי חוקיים של בעלי תפקידים נוספים ברשויות המקומיות.
העמותה פועלת לקידום שקיפות השלטון ופונה מדי שנה בבקשות על-פי חוק חופש המידע לרשויות המקומיות.
כמו כן, העמותה עוקבת אחר מילוי הוראות חוק שונות המוטלות על הרשויות המקומיות, המחייבות אותן בפרסום נתונים ומסמכים ובדיווח לציבור על פעילותן, וגם בהקשר זה הביאו עתירות מנהליות שהגישה לתיקון ליקויים שונים ברבות מהרשויות המקומיות.
עתירה שהגישה העמותה לבג"ץ הביאה לתיקון בחוק המחייב מועצות מקומיות ואזוריות להקליט את ישיבות המועצה שהן מקיימות ולפרסמן באתר האינטרנט שלהן.
העמותה מהווה מוקד לפניות נבחרי ציבור בשלטון המקומי המתקשים לממש את זכויותיהם ככאלה, וייצגה לאורך השנים נבחרי ציבור רבים בעניין פעילותם במועצת הרשות המקומית, למול הרשויות המקומיות ובבתי המשפט.
במקביל לעבודתה המשפטית, מאז שנת 2017 מפרסמת העמותה מדי שנה את "מוניטור השקיפות", דו"ח המציג תמונת מצב עדכנית ומגמות ברמת השקיפות בעבודת הרשויות המקומיות הערביות כפי שהיא משתקפת מאתרי האינטרנט שהן מפעילות.
מאז הקמתה, פרסמה העמותה מספר ניירות עמדה בנושאים הקשורים בתחום פעילותה.
בשנת 2022 פרסמה העמותה נייר עמדה המתייחס לתמונת המצב והאתגרים בשלטון המקומי בחברה הערבית, על רקע החלטת ממשלה מספר 550 שעניינה התוכנית הכלכלית לצמצום פערים בחברה הערבית.
נייר העמדה עומד על האתגרים המרכזיים שעמן מתמודדות הרשויות המקומיות בחברה הערבית, על עיקר הכשלים בעבודתן כפי שעולה מפעילותה המשפטית של העמותה, ועל השלכותיהם השליליות ותרומתם להנצחת הפערים בין הרשויות המקומיות בחברה הערבית ליתר הרשויות, ובסופו הצעות לדרכי פעולה אפשריות, לרבות האפשרות להיעזר בתוכנית הכלכלית להשגת יעדים אלה.
בתחום ההסברה ושיפור הידע, מקיימת העמותה מדי שנה השתלמויות לנבחרי ציבור ברשויות המקומיות ולפעילים חברתיים לחיזוק הידע המקצועי ולהגברת המודעות לחשיבות המנהל התקין, וזאת בנושאים שונים הקשורים לפעילות הרשויות המקומיות.
העמותה פרסמה בשנת 2020 את המדריך הראשון לנבחרי הציבור בשפה הערבית, ובשנת 2022 פרסמה מדריך לנבחרי הציבור החברים בוועדות להגנת הסביבה ברשויות המקומיות, גם כן בשפה הערבית.
בשנת 2018 זכה מנכ"ל העמותה, עו"ד נדאל חאיק, באות אביר איכות השלטון של התנועה למען איכות השלטון בישראל.
בשנת 2022 הוענק לעמותה פרס יושב-ראש הכנסת לאיכות החיים בתחום קידום שלטון החוק, ערכי הדמוקרטיה והשמירה על זכויות אדם.
עורסאן יאסין (נולד ב-1 במאי 1955) הוא פוליטיקאי ערבי-ישראלי שכיהן כראש עיריית שפרעם.
יאסין נבחר לראשונה לראשות עיריית שפרעם בבחירות בנובמבר 1998 כשהוא זוכה ב־40.66% מהקולות.
בית המשפט המחוזי בחיפה ביטל בדצמבר 1998 את תוצאות הבחירות, ובעקבות כך נערכו בחירות חוזרות בפברואר 1999, בהן זכה יאסין ב־64% מהקולות.
כיהן כראש המועצה המקומית בשפרעם בשנים 1998-2008.
במרץ 2008 המליצה משטרת ישראל להעמיד אותו לדין בחשד להענקת שוחד בחירות למועמד נגדי בבחירות למועצת שפרעם ב־2003 על מנת שיסיר את מועמדותו.
בבחירות למועצת שפרעם בנובמבר 2008 הובס יאסין.
נבחר פעם נוספת לתפקיד בחירות ב-2018 כשהתמודד מול נאהד ח'אזם שכיהן בתפקיד בשנים 2008–2013, מול ראש העירייה המכהן אמין ענבתאוי ומול מועמד נוסף (יחיא ספורי).
לאחר בחירות 2013 תבע את ראש העיר הנבחר אמין ענבתאוי בתביעת לשון הרע בגין עלונים בהם האשים אותו במעשי שחיתות.
שלוש שנים אחר כך ניצח בתביעה ובית הדין הטיל על ענבתאוי פיצויים על סך 30 אלף שקלים.
יאסין התמודד לאורך השנים ברשימה עצמאית, אך נחשב למזוהה עם מפלגת הליכוד.
הוא הביע תמיכה בהתנדבות ערבים ישראלים לשירות לאומי.
ביולי 2020 נורו יריות לעבר ביתו.
ב-2022 התבטא בנוגע לשיפוץ מתחמי קברי צדיקים בעיר ואמר כי הוא מזמין גם יהודים לבוא לגור בשפרעם.
בשנת 2023 לאחר רצח אב ובנו ביישוב, התראיין לתקשורת כשברקע נשמעו יריות.
על אף שקרא למדינה לטפל באלימות בחברה הערבית, התייחס בביטול ליריות שנשמעו וטען כי מדובר בירי של חיילים על רקע חג הקורבן: "הם יורים וחוגגים.
הלוואי והימים שלנו ככה יהיו", אמר.
עם זאת, הביע נכונות לאפשר את כניסת שב"כ לכפרים הערביים במטרה לפעול כנגד הפשע המאורגן והאלימות בחברה הערבית.
בבחירות 2024 הובס יאסין כאשר קיבל 11% מהקולות, רביעי מבין חמישה מועמדים, והוחלף על ידי נאהד ח'אזם בתפקיד.
עורק הירך (TA: arteria femoralis) הוא עורק גדול בירך ואחד העורקים המשמעותיים בגפה התחתונה, אשר אחראי לרוב אספקת הדם באזור זה – וקלינית, אם הוא ייחסם, תיעצר כל אספקת הדם לגפה התחתונה.
עורק הירך מסתעף למספר עורקים.
עורק זה הוא המשך של עורק הכסל החיצון ומתחיל ברצועה המפשעתית (ligamentum inguinale) (ראש עצם הירך).
באזור זה, העורק נקרא גם עורק הירך המשותף (arteria femoralis communis) וממנו מסתעף עורק הירך העמוק, המספק דם לירך.
לאחר ההסתעפות של עורק הירך העמוק, העורק מכונה בשפה הקלינית העורק התת-סרטורי (arteria subsartorialis) או עורק הירך השטחי (arteria femoralis superficialis) בעגה קלינית, בגלל ההתפרשות היחסית שטחית שלו.
עורק הירך ממשיך לאורך עצם הירך כדי לספק את דם לעורקים שמקיפים את הברך וכף הרגל ונכנס לתעלת המתוויכים (canalis adductorius, ידועה גם כ-Hunter's/Subsartorial Canal).
לאחר שהוא יוצא ועולה מהתעלה דרך מבקע תעלת המתוויכים (hiatus canalis adductorii), העורק נקרא עורק בית הברך (popliteal artery).
עורק הירך מתפצל מעורק הכסל החיצון במשולש הירך, מאחורי הרצועה המפשעתית, אשר נמצאת בדרך כלל בסמוך לראש עצם הירך.
החלק המקורב (הפרוקסימלי) של עורק הירך, אשר מכונה ביתר דיוק עורק הירך המשותף, יוצא ממשולש הירך מתחת לשריר החייטים.
ביציאתו ממשולש הירך העורק מסתעף ממנו עורק הירך העמוק (arteria profunda femoris) אשר אחראי על אספקת דם לירך.
עורק הירך, שלעיתים נקרא אז עורק הירך השטחי, מתחבר לעורק בית הברך (arteria poplitea) בתחילתו של השריר המתוויך הגדול, או לחלופין בתעלת המתוויכים, לקראת קצה עצם הירך.
לפני שעורק הירך העמוק מסתעף מעורק הירך, הוא מסתעף למספר סעיפים קטנים שמספקים דם לעור ולחיתולית:
עורק רום הבטן השטחי (Superficial epigastric artery) – עולה ומגיע כמעט עד הטבור.
מסתיים ברשת כלי דם משיקים עם מקבילו מהצד השני ועם עורק רום הבטן התחתון (arteria epigastrica inferior).
עורק כותר הכסל השטחי (arteria circumflexa ilium superficialis) – הסעיף השטחי הקטן ביותר של עורק הירך.
עולה הצדה לכיוון קוץ הכסל הקדמי העליון, שם הוא מסתיים ברשת כלי דם משיקים עם שני עורקים – עורק כותר הכסל העמוק (arteria circumflexa ilium profunda) ועורק כותר הירך הצדי (arteria circumflexa femoris lateralis).
עורק הערווה החיצון השטחי (arteria pudenda externa superficialis) ועורק הערווה החיצון העמוק (arteria pudenda externa profunda), אשר לעיתים יוצאים כעורק אחד ולאחר מכן מתפצלים.
שני העורקים מתקדמים תיכונית, מגיעים אל עור איברי המין החיצוניים ומסתיימים ברשת כלי דם משיקים עם עורק הערווה הפנימי (arteria pudendalis interna) או עם סעיפיו.
במרחק של כ-4–5 ס"מ מהרצועה המפשעתית לכיוון מרוחק, עדיין במשולש הירך, מסתעף מעורק הירך סעיפו העיקרי – עורק הירך העמוק.
עורק זה חודר עמוק בין שריר המסרק לבין השריר המתוויך הארוך שמתחתיו הוא עובר.
משם, ממשיך העורק באופן מרוחק לאורך החלק הקדמי של הירך, כאשר שטחית לו נמצא השריר המתוויך הארוך ועמוק לו השריר המתוויך הקצר והשריר המתוויך הגדול.
העורק יורד לאורך האחז הגידי של השריר המתוויך הגדול, ותוך כדי מהלכו מסתעפים ממנו ארבעה עורקים – ארבעת העורקים הנוקבים (arteriae perforantes).
הסתעפויותיו של עורק הירך העמוק:
עורק כותר הירך הצדי (arteria circumflexa femoris lateralis) ועורק כותר הירך התיכון (arteria circumflexa femoris medialis) – מיד לאחר יציאתו של עורק הירך העמוק, כאשר העורק העמוק עדיין במשולש הירך ולפני שחדר לעומק, מסתעפים ממנו שני עורקים במפרק הירך.
שני העורקים משתתפים ברשת ההשקות של מפרק הירך.
העורק כותר הירך התיכון - חודר עמוק דרך רצפת משולש הירך בין שריר המסרק לבין שריר הכסל והמותניים, מספק דם למדור התיכון של הירך ומקיף את צוואר עצם הירך מאחור.
העורק כותר הירך הצדי מתפצל לשלושה סעיפים:
הסעיף העולה (ramus ascendens) – מקיף את צוואר עצם הירך מלפנים, ומסתיים ברשת כלי דם משיקים עם העורק התיכון.
הסעיף האופקי (ramus transversus) – הענף האופקי הוא הקטן מכולם ומגיע אל רשת כלי דם משיקים בצורה צולבת.
הסעיף היורד (ramus descendens) – יורד אל רשת כלי דם משיקים במפרק הברך.
ארבעת העורקים הנוקבים - ארבע הסתעפויות חשובות של הסעיף העמוק אשר חודרות את גיד שריר המתוויך הגדול ומספקות דם באופן בלעדי למדור האחורי של הירך.
כל אחד מארבעת הענפים אשר מתפצלים מעורק הירך העמוק מקטין אותו מעט, ועם הפיצול הרביעי העורק מסתיים לחלוטין.
עורק הירך העמוק מסתיים ברשת כלי דם משיקים של הברך ולא ממשיך מעבר אליה.
עורק הירך עצמו, לאחר שהסתעף ממנו העורק העמוק, ממשיך עד לקצהו המרוחק של משולש הירך.
שם נפגש העורק עם שריר החייטים, התוחם את משולש הירך בחלק התיכון ונכנס לתעלת המתוויכים.
העורק ממשיך בתעלה עד סופה, כאשר הוא שטחי לשריר המתוויך הארוך, תוך שהוא מספק דם למדור הקדמי של הירך, ועובר דרך מבקע תעלת המתוויכים אל גומץ בית הברך (fossa poplitea).
עם מעבר זה משתנה שמו לעורק בית הברך.
כל אספקת הדם מתחת לברך מגיעה ממנו.
לרוב ניתן למשש את עורק הירך דרך העור בנקל, ולכן הוא משמש לעיתים קרובות כעורק גישה להכנסת צנתר.
מאותו צנתר, ניתן להניע ולכוון חוטים וצנתרים לכל מקום במערכת העורקית לצורכי התערבות רפואית או לצורכי אבחון, לרבות הלב, המוח, הכליות והגפיים.
ישנה משמעות רבה לכיוון המחט בצנתר בהתאם למיקום הפיזי שאותו רוצים לאבחן או בו לטפל.
כיוון המחט נגד כיוון זרימת הדם מתבצע לצורך התערבות ואבחון בכיוון הלב והרגל הנגדית.
לעומת זאת, כיוון המחט עם כיוון זרימת הדם מתבצע לצורך התערבות רפואית או אבחון לרגל של אותו צד.
ניתן להכניס צנתר הן בעורק הירך הימני והן העורק הירך השמאלי, זאת בהתאם לסוג ההתערבות הרפואית או האבחון הנדרש.
עורק הירך רגיש למחלת עורקים היקפית.
כאשר הוא נפגע או נחסם בשל טרשת עורקים, ייתכן שיהיה צורך בהתערבות מלעורית באמצעות גישה מהירך הנגדית.
טיפול נפוץ נוסף במקרה של חסימה כזו הוא כריתת פנים העורק, ניתוח בו פותחים את העורק החסום כדי "לנקות" אותו ולהסיר רובד טרשתי הגורם להיצרות או תעוקה של העורק.
עורק הירך יכול לשמש לצורך נטילת דם עורקי כאשר לחץ הדם הוא נמוך עד שלא ניתן לאתר את עורק החישור או את עורק הזרוע.
האזור בו ניתן למשש בצורה מיטבית בבדיקת דופק את עורק הירך הוא הצד הפנימי של הירך, בנקודת האמצע המפשעתית, באמצע הדרך בין מאחה עצמות החיק לבין קוץ הכסל הקדמי העליון.
מוערך כי ברוב המקרים קיומו של דופק בעורק הירך מצביע על לחץ דם של יותר מ-50 מ"מ כספית.
עוֹרֵק בֵּית הַשֶּׁחִי (TA: arteria axillaris) הוא עורק בבית השחי המוביל דם לחלקו האחורי של בית החזה, לבית השחי ולזרוע.
העורק הוא המשכו של העורק התת-בריחי, וראשיתו של העורק היא בגבולה הצדי של הצלע הראשונה.
עם מעברו בגבולו התחתון של השריר העגול הגדול הוא הופך לעורק הזרוע.
עורק בית השחי מתחיל בגבולה הצדי של הצלע הראשונה, מקום שמסתיים העורק התת-בריחי.
הוא עובר מאחורי שריר החזה הקטן והופך לעורק הזרוע כאשר חולף בגבולו התחתון של השריר העגול הגדול.
ניתן לחלק את עורק בית השחי לשלושה חלקים לפי מיקומם ביחס לשריר החזה הקטן, הנמצא שטחית לעורק.
החלק הראשון תיכון לשריר, השני מאחוריו והשלישי צדי לו.
עורק בית השחי מלווה לאורכו בווריד בית השחי התיכון לו.
כמו כן, העורק מוקף במקלעת הזרוע, וחלקו השני הוא נקודת הייחוס שלפיה מכונים מיתרי המקלעת: התיכון, האחורי והצדי.
מן החלק הראשון של עורק בית השחי מסתעף עורק החזה העליון המספק דם לשרירים בקדמת החזה.
מחלקו השני של העורק יוצאים שני עורקים: עורק החזה ושיא הכתף, המתפצל לארבעה ענפים, ועורק החזה הצדי, המספק את שריר המסור הקדמי, שרירי החזה, קשרי הלימפה בבית השחי ואת חלקו הצדי של השד.
מן החלק השלישי מסתעפים שלושה עורקים: העורק התת-שכמי, המתפצל לעורק עצם השכמה הכותר ולעורק החזה והגב, עורק עצם הזרוע הכותר הקדמי, המספק את הכתף ועורק עצם הזרוע הכותר האחורי, המספק את מפרק הזרוע, השריר העגול הקטן והגדול, שריר הדלתא והראש הארוך של שריר הזרוע התלת-ראשי.
לעיתים מתפצלים מהחלק השני או מהחלק השלישי מספר ענפים תת-שכמיים היורד ומספקים את השריר התת-שכמי.
ניתן ללחוץ במלחציים בבטחה על עורק בית השחי מבלי לסכן את הזרוע, אולם רק במיקום מקורב להסתעפותו של העורק התת-שכמי.
רשת ההשקה המקיפה את עצם השכם מספקת נתיב חלופי לאספקת דם מקבילנית לזרוע מעורקים כגון עורק הצוואר הרוחבי והעורק הרום-שכמי.
עורק בית השחי הימני משמש לעיתים אתר צנתור בניתוח לב, במיוחד בתיקון של בתירת אבי העורקים והחלפת אבי העורקים העולה וקשת אבי העורקים.
עוֹרֵק הֶחָזֶה הָעֶלְיוֹן (TA: arteria thoracica superior), הנקרא גם עוֹרֵק הֶחָזֶה הָעִלַּאי (arteria thoracica suprema), הוא עורק קטן בבית השחי המסתעף מעורק בית השחי ומספק דם לשרירים בקדמת בית החזה.
העורק מסתעף על פי רוב מעורק בית השחי, אולם לעיתים הוא מסתעף מעורק החזה ושיא הכתף, הענף השני של עורק בית השחי.
מנקודת הסתעפותו העורק מתקדם לפנים ותיכונית לאורך הגבול העליון של שריר החזה הקטן, תוך שהוא עובר בין שריר זה לשריר החזה הגדול בדרכו לדופן החזה.
בסופו העורק יוצר השקה עם עורק החזה הפנימי והעורקים הבין-צלעיים.
העורק מספק דם לשריר התת-בריחי, לשרירים במרווחים הבין-צלעיים הראשון והשני, לחלקו העליון של שריר המסור הקדמי ולשרירי החזה שביניהם הוא עובר.
עוֹרֵק הֶחָזֶה וְשִׂיא הַכָּתֵף (TA: arteria thoracoacromialis) הוא גזע עורקי קצר בבית השחי המסתעף מחלקו השני של עורק בית השחי ומספק דם דרך ענפיו לאזור הכתף, בית השחי, בית החזה והשד.
עורק החזה ושיא הכתף יוצא מקדמת עורק בית השחי, לכיוון הגבול העליון של שריר החזה הקטן.
בדרכו הוא חודר את מחתלת הבריח והחזה.
הוא מתפצל לארבעת ענפיו עמוק לראש הבריח של שריר החזה הגדול.
ענפי החזה יורדים בין שני שרירי החזה ומספקים דם להם ולשד, תוך שהם יוצרים השקה עם הענפים הבין-צלעיים של עורק החזה הפנימי ועם עורק החזה הצדי.
ענף שיא הכתף מתקדם הצדה בעוברו מעל זיז החרטום ותחת שריר הדלתא, אשר אותו הוא מספק.
הוא חודר את השריר ומסתיים בשיא הכתף ברשת עורקית העשויה מענפים של העורק הרום-שכמי, עורק החזה ושיא הכתף ועורק עצם הזרוע הכותר האחורי.
ענף הבריח מתקדם מעלה ותיכונית לעבר מפרק החזה והבריח ומספק דם למפרק זה ולשריר התת-בריחי.
ענף הדלתא, אשר לעיתים קרובות יוצא יחד עם ענף שיא הכתף, חוצה מעל שריר החזה הקטן ועובר במענית, שבה עובר גם וריד האגודל, בין שריר החזה הגדול לשריר הדלתא.
שרירים אלה מקבלים דם מענף זה.
עוֹרֵק הֶחָזֶה הַצִּדִּי (TA: arteria thoracica lateralis) הוא עורק בבית החזה המסתעף מחלקו השני של עורק בית השחי ומספק דם לחלקיהם הצדיים של בית החזה והשד.
עורק החזה הצדי הוא העורק השלישי המסתף מעורק בית השחי.
הוא מתקדם לאורך גבולו התחתון והצדי של שריר החזה הקטן לעבר דופן בית החזה.
הוא מספק דם לשריר המסור הקדמי ושולח ענפים דרך בית השחי אל קשרי הלימפה בבית השחי ולשריר התת-שכמי.
בנשים העורק מתפצל לענפי השד הצדיים (בעבר נקראו ענפי השד החיצוניים), אשר מסתובבים סביב הקצה החופשי של שריר החזה הגדול ומספקים את השד.
העורק יוצר השקות עם עורק החזה הפנימי, העורק התת-שכמי והעורקים בין-צלעיים, וכן עם ענף החזה של עורק החזה ושיא הכתף.
לעיתים העורק מסתעף מעורק החזה ושיא הכתף, מהעורק הרום-שכמי או מהעורק התת-שכמי, ולא מעורק בית השחי.
עוֹרֵק הֶחָזֶה וְהַגַּב (TA: arteria thoracodorsalis) הוא עורק באזור עצם השכמה המתפצל מהעורק התת-שכמי ומספק דם לשרירים בגב עצם השכמה.
העורק יורד לאורך גבולה הצדי של השכמה, בהמשיכו את המסלול של העורק התת-שכמי, עד לזווית התחתונה של העצם.
הוא מספק את השרירים הסמוכים, ובעיקר את שריר הגב הרחיב.
העורק גם יוצר השקות עם עורקים נוספים מסביב לשכמה.
עוֹרֵק הַזְּרוֹעַ (TA: Arteria brachialis) הוא העורק הראשי בזרוע.
העורק הוא המשכו של עורק בית השחי, וראשיתו במעברו של עורק בית השחי בגבולו התחתון השריר העגול הגדול.
סופו של העורק בפיצולו בגומץ המרפק לעורק החישור ועורק הגומד.
עורק הזרוע מתחיל בגבולו התחתון של השריר העגול הגדול.
הוא ממשיך במורד המשטח הגבי של הזרוע עד שהוא מגיע לגומץ המרפק, ממול לצוואר עצם החישור, שם, תחת מעטה אלל שריר הזרוע הדו-ראשי, הוא מתפצל לעורק החישור ולעורק הגומד.
באנשים מסוימים פיצול זה מתרחש מוקדם יותר, ועורקי האמה מתחילים את מהלכם כבר בזרוע.
עורק הזרוע נמצא קדמית לשריר הזרוע התלת-ראשי.
בראשיתו הוא תיכון לעצם הזרוע, ובהמשך הוא עובר קדמית לרכס הרום-עליי התיכון ולסליל הזרוע.
בעוברו בכיוון מטה והצדה, הוא מלווה את עצב התווך החוצה קדמית לו.
מסלולו של עורק הזרוע כרוך בנתיבו של עצב התווך: באזורים המקורבים עצב התווך נמצא מיד לצדו של העורק, ובאזורים המרוחקים עצב התווך חוצה את הדופן התיכונה של העורק ונמצא קדמית למפרק המרפק.
הסעיפים העיקריים של העורק במהלכו בזרוע הם: עורק הזרוע העמוק, עורק הגומד העקיף העליון ועורק הגומד העקיף התחתון.
עורק הזרוע העמוק הוא העורק הראשון והגדול ביותר המסתעף מעורק הזרוע.
העורקים העקיפים יוצרים השקות סביב מפרק המרפק.
במהלכו בזרוע מסתעפים מעורק הזרוע סעיפים רבים ללא שם ייחודי הנקראים יחדיו ענפי השרירים, וכן מסתעפים העורקים הזנים של עצם הזרוע היוצאים מההיבט הצדי שלו.
בחלק מן האיורים האנטומיים מושמטים ענפי השרירים.
הדופק של עורק הזרוע נמוש בהיבט הקדמי של המרפק, תיכונית לגיד שריר הזרוע הדו-ראשי.
מקום זה משמש להנחת שרוולית מד לחץ דם לצורך מדידת לחץ דם.
עוֹרֵק הַחִשּׁוּר (TA: arteria radialis) הוא עורק באמה המספק דם לחלקה הצדי ולכף היד.
ראשיתו של עורק החישור היא בפיצול עורק הזרוע בגומץ המרפק.
העורק נע לאורך חלקה הקדמי של האמה, והוא משמש בה נקודת ייחוס לחלוקת מדורי האמה לקדמי ולאחורי.
העורק מתעקל הצדה סביב שורש כף היד בעוברו דרך תיבת ההרחה ובין הראשים של השרירים הבין-גרמיים הגביים.
לאחר מכן, העורק עובר קדימה בין ראשי השריר מתוויך האגודל והופך לקשת כף היד העמוקה עם חיבורו לענף העמוק של עורק הגומד.
לאורך מסלולו העורק מלווה בווריד החישור.
ניתן לחלק את הסעיפים של עורק החישור לפי מקום מוצאם.
עורק החישור החוזר – מסתעף מיד לאחר הפיצול של עורק החישור מעורק הזרוע.
הוא נע מעלה ויוצר השקה עם העורק העקיף החישורי סביב מפרק המרפק.
ענף שורש היד הכפי – כלי דם קטן היוצא סמוך לגבולו התחתון של השריר הכפן המרובע.
הענף הכפי השטחי – מסתעף מעורק החישור מיד בטרם התעקלותו סביב צדו של שורש כף היד.
ענף שורש היד הגבי – כלי דם קטן היוצא מתחת לגידים הפושטים של האגודל.
עורק מתוך היד הגבי הראשון – יוצא ממש בטרם עורק החישור עובר בין שני הראשים של השריר הבין-גרמי הגבי הראשון, ומתפצל לשני ענפים המספקים את הצדדים הסמוכים של האגודל והאצבע המורה.
עורק האגודל הראשי – מסתעף מעורק החישור כאשר הוא נע תיכונית לעבר החלק העמוק של כף היד.
עורק האצבע החישורי – מסתעף סמוך לעורק האגודל הראשי, ושניהם אף יכולים לצאת מגזע משותף אחד – עורק מתוך היד הכפי הראשון.
קשת כף היד העמוקה – חלקו הסופי של עורק החישור.
עורק החישור נמצא שטחית, מלפני הקצה המרוחק של החישור, בין הגידים של שריר הזרוע והחישור והשריר כופף שורש היד החישורי.
זוהי הנקודה שבה נהוג לבדוק ולמדוד דופק חישורי.
בעבר היה מקובל לחשוב שקיום דופק חישורי מעיד על לחץ דם סיסטולי של 70 מ"מ כספית, אלא שעניין זה נמצא כהערכת יתר של לחץ הדם.
ניתן גם למשש את הדופק החישורי במעבר העורק בתיבת ההרחה, אולם שם הדופק נמוש פחות בחוזקה.
עורק החישור משמש לעיתים נקודת גישה בצנתור לב.
יש לו יתרון בכך על עורק הירך בשל נגישותו הגבוהה יותר, מהירות קרישת הדם בו ומשך אשפוז קצר יותר.
כמו כן, הוא משמש לעיתים שתל בניתוח מעקפים, עם תוצאות ניתוחיות טובות יותר בהשוואה לווריד הצפון הגדול.
עוֹרֵק הַגֹּמֶד (TA: arteria ulnaris) הוא עורק באמה המספק דם לחלקה התיכון.
ראשיתו של העורק בפיצול עורק הזרוע בגומץ המרפק, והוא מסתיים בקשת כף היד השטחית, אשר מתחברת לענף השטחי של עורק החישור.
העורק נמוש בהיבט הקדמי התיכון של שורש כף היד.
עורק הגומד, הגדול מבין שני עורקי האמה העיקריים, מתפצל מעורק הזרוע בגומץ המרפק, ובעוברו באלכסון מטה, הוא מגיע לצדה הגומדי של האמה בנקודת האמצע בין המרפק לשורש כף היד.
הוא אז מתקדם לאורך גבול עצם הגומד לעבר שורש כף היד, חוצה את רצועת שורש היד הרוחבית בצדה החישורי של עצם העדשה, ומיד מתחת לעצם זו הוא מתפצל לשני ענפים היוצרים את קשת כף היד השטחית וקשת כף היד העמוקה.
בחציו העליון העורק ממוקם בעומק באמה ומכוסה על ידי השריר הכפן העגול, השריר כופף שורש היד החישורי, שריר הכף הארוך והשריר כופף האצבעות השטחי.
באזור זה הוא נמצא על פני שריר הזרוע והשריר כופף האצבעות העמוק.
עצב התווך נמצא במרחק של 2.5 סנטימטרים תיכונית לעורק, ולאחר מכן הוא חוצה את העורק, כאשר הוא מופרד ממנו על ידי ראשו הגומדי של השריר הכפן העגול.
בחצי התחתון של האמה העורק נמצא על פני השריר כופף האצבעות העמוק, בין השריר כופף שורש היד הגומדי לשריר כופף האצבעות השטחי.
עורק הגומד מלווה בשני ורידי הגומד, ובשלישו האמצעי חופף לו השריר כופף שורש היד הגומדי.
עצב הגומד נמצא בהיבט הצדי של שני השלישים התחתונים של העורק, והענף הכפי השטחי של העצב יורד על פני חלקו התחתון של העורק לעבר כף היד.
בשורש כף היד מכוסה עורק הגומד על ידי רצועת שורש היד הכפית, והוא עובר על פני חבק השרירים הכופפים של היד.
בצדו התיכון נמצאת עצם העדשה, ומאחוריו עצב הגומד.
עורק הגומד החוזר, על שני ענפיו, הקדמי והאחורי, יוצר השקה עם העורק העקיף הגומדי התחתון והעורק העקיף הגומדי העליון (בהתאמה), והם כולם יחדיו מספקים דם למפרק המרפק.
לעיתים העורק יוצא מראשיתו כשני עורקים נפרדים ולא מתפצל לסעיפים.
העורק הבין-גרמי המשותף הוא ענף קצר היוצא מעורק הגומד, בחלקו המרוחק של גומץ המרפק, ועד מהרה מתפצל לעורק הבין-גרמי הקדמי ולעורק הבין-גרמי האחורי.
בעוד שהעורק הקדמי נע לאורך ההיבט הקדמי של קרום האמה הבין-גרמי, מלווה בעצב הבין-גרמי הקדמי, העורק האחורי נע בין שכבות השרירים הפושטים בלוויית העצב הבין-גרמי האחורי.
סעיפים נוספים חסרי שם נותנים דם לשרירים בצדה התיכון של האמה, במיוחד לשרירים הכופפים והכפנים.
עוֹרֵק הַכֶּסֶל הַמְּשֻׁתָּף (TA: arteria ilica communis) הוא עורק בגו המתפצל מסופו של אבי העורקים בגובה החוליה המותנית הרביעית.
סופו של העורק הוא בפיצולו, קדמית למפרק העצה והכסל, אל עורק הכסל החיצון המספק דם לגפיים התחתונות ועורק הכסל הפנימי המספק דם לאיברי האגן.
אורכו של עורק הכסל המשותף הוא כ-4 סנטימטרים במבוגרים, וקוטרו למעלה מסנטימטר.
מנקודת הפיצול שלו מאבי העורקים הוא נע מטה והצדה, לאורך הגבול התיכון של שריר הכסל והמותניים לעבר נקודת פיצולו באגן, קדמית למפרק העצה והכסל.
עורק הכסל המשותף מלווה לאורכו בווריד הכסל המשותף, הנמצא אחורית לו ומימינו.
קדמית לפיצולו של העורק חוצה אותו השופכן.
עוֹרֵק הַכֶּסֶל הַחִיצוֹן (TA: arteria ilica externa) הוא עורק באגן המתפצל מעורק הכסל המשותף, קדמית למפרק העצה והכסל, ומספק דם לרגל.
ביציאתו מחגורת האגן העורק הופך לעורק הירך.
ראשיתו של עורק הכסל החיצון בהתפצלותו של עורק הכסל המשותף לשני עורקים – עורק הכסל החיצון ועורק הכסל הפנימי – קדמית למפרק העצה והכסל.
העורק יורד לפנים לאורך הגבול התיכון של שריר המותניים הגדול.
בצאתו מחגורת האגן, מאחור ומתחת לרצועת המפשעה, העורק הופך לעורק הירך.
מעורק הכסל החיצון מסתעפים שני ענפים בטרם הוא הופך לעורק הירך: עורק רום הבטן התחתון והעורק כותר הכסל העמוק.
ענפים אלה מספקים דם לשרירים ולעור שבדופן הבטן התחתונה.
בעוד עורק רום הבטן התחתון יוצר השקה עם עורק רום הבטן העליון שמוצאו מעורק החזה הפנימי, העורק כותר הכסל העמוק יוצא הצדה ומתקדם לאורך רכס הכסל של עצם האגן.
בהשתלת כליה עורק הכסל החיצון הוא העורק שמחובר בדרך כלל לעורק הכליה המושתלת.
עוֹרֵק הַכָּבֵד הַמְשֻׁתָּף (TA: arteria hepatica communis) הוא עורק קצר בבטן המסתעף מגזע הבטן ומספק דם לכבד, כיס המרה, שוער הקיבה, התריסריון והלבלב.
לעורק הכבד המשותף שלושה ענפים: עורק הכבד המיוחד, עורק הקיבה והתריסריון ועורק הקיבה הימני.
עורק הכבד המיוחד מתפצל לשלושה ענפים: ימני, אמצעי ושמאלי, עורק הקיבה והתריסריון מתפצל לעורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי, לעורק הקיבה והפדר הימני ולעורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי, ואילו עורק הקיבה הימני יוצר השקה עם עורק הקיבה השמאלי.
עוֹרֵק הַטְּחוֹל (TA: arteria splenica, arteria lienalis) הוא עורק בבטן המתפצל מגזע הבטן ומספק דם לקיבה, ללבלב ולטחול.
העורק מתפצל מגזע הבטן ומתקדם מעל ללבלב בכיוון הטחול.
בטרם הוא מגיע לטחול מתפצלים ממנו סעיפים לקיבה וללבלב.
ענפי הלבלב, שהגדול שבהם הוא עורק הלבלב הגדול, יוצאים לאורך הגבול העליון של הלבלב.
עורקי הקיבה הקצרים מספקים דם לחלק העליון של עקומה הגדולה של הקיבה ולקרקעית הקיבה.
עורק הקיבה והפדר השמאלי מספק דם לחלקה האמצעי של העקומה הגדולה ועורק הקיבה האחורי מספק גם לאחורי הקיבה.
לאורך מסלולו מלווה עורק הטחול בווריד הטחול אשר מתנקז אל וריד שער הכבד.
מפרצות בעורק הטחול הן עניין נדיר, אך הן המפרצות השלישיות בשכיחותן בעורקי הבטן.
הן עלולות להתרחש בנשים בהיריון בשליש השלישי, וקרע שלהן עלול לגרום לתמותה של האם ושל העובר.
גורמי סיכון למפרצות אלה הם עישון ויתר לחץ דם.
עוֹרֵק הַכִּלְיָה (TA: arteria renalis) הוא עורק בבטן היוצא מאבי העורקים ומספק דם לכליה.
דרך עורקי הכליה עובר כשליש מתפוקת הלב.
עורקי הכליה יוצאים מצדדיו של אבי העורקים, ממש מתחת לעורק מתלה המעי העליון, בכיוון שוקי הסרעפת.
בשל מיקומם של אבי העורקים, הווריד הנבוב התחתון והכליות, עורק הכליה הימני ארוך יותר ומעט נמוך יותר מן השמאלי.
העורק הימני עובר מאחורי הווריד הנבוב התחתון, וריד הכליה הימני, ראש הלבלב והחלק היורד של התריסריון.
לעומתו, העורק השמאלי נמצא מאחורי וריד הכליה השמאלי, גוף הלבלב ווריד הטחול, והוא נחצה על ידי וריד מתלה המעי התחתון.
בטרם מגיע עורק הכליה לשער הכליה הוא מתפצל לארבעה או חמישה ענפים.
הענפים הקדמיים נעים בין וריד הכליה לשופכן, כשווריד הכליה מלפנים והשופכן מאחור, ואילו ענף אחורי אחד או יותר נעים על פי רוב מאחורי השופכן.
מעורק הכליה מתפצל גם עורק יותרת הכליה התחתון, המספק דם לבלוטת יותרת הכליה, לשופכן ולשרירים ורקמות נוספים.
לעיתים קרובות ניתן למצוא עורקי לוואי לכליה, במיוחד בצד שמאל, שכן הם יוצאים על פי רוב ישירות מאבי העורקים, מעל או מתחת לעורק הכליה הראשי.
עורקים אלה אינם נכנסים אל הכליה בשער הכליה, אלא חודרים את חלקה העליון או התחתון של הכליה.
היצרות עורק הכליה תביא ליתר לחץ דם, מאחר שהכליות המושפעות מכך חשות בנפח דם נמוך ומפרישות רנין על מנת להעלות את לחץ הדם ולשמור על אספקת הדם לכליות.
מחלה זו מאובחנת על ידי אולטרה סאונד דופלר של עורקי הכליות.
הטיפול בה הוא באמצעות אנגיופלסטיה ותומכנים.
טרשת עורקים גם כן עלולה לפגוע בעורקי הכליה ולהוביל לאספקת דם ירודה לכליות, ואף לאי-ספיקת כליות.
עוֹרֵק הַכֶּסֶל הַפְּנִימִי (TA: arteria ilica interna), נקרא בעבר גם עוֹרֵק שִׁפּוּלֵי הַבֶּטֶן (arteria hypogastrica), הוא עורק באגן המתפצל מעורק הכסל המשותף ומספק דם לאיברי האגן.
עורק הכסל הפנימי מספק דם לדופן האגן, לאיברים הפנימיים בו, לעכוז, למערכת הרבייה ולמדור התיכון של הירך.
זהו עורק קצר ועבה הקטן מעורק הכסל החיצון ואורכו 3–4 ס"מ.
ראשיתו של העורק בנקודת הפיצול של עורק הכסל המשותף מול מפרק העצה והכסל.
הוא יורד מטה אל השוליים העליונים של נקב השת הגדול ומתפצל לשני גזעים גדולים: קדמי ואחורי.
העורק נמצא מאחורי השופכן, קדמי לווריד הכסל הפנימי, גזע המותניים והעצה והשריר האגסי.
סמוך לראשיתו הוא תיכון לווריד הכסל החיצון הנמצא בינו לבין שריר המותניים הגדול.
סדרם המדויק של ענפי עורק הכסל הפנימי משתנה מאדם לאדם.
באופן כללי, העורק מתפצל לחטיבה קדמית וחטיבה אחורית, כאשר מהאחורית מסתעפים עורק העכוז העליון, עורק הכסל והמותניים ועורקי העצה הצדיים, ומהקדמית מסתעפים יתר העורקים.
בעובר עורק הכסל הפנימי גדול כפליים מעורק הכסל החיצון והוא למעשה המשכו הישיר של עורק הכסל המשותף.
עורק הכסל הפנימי יכול לצאת בגבהים שונים מעורק הכסל המשותף, דבר המשפיע על אורכו.
אף שאורכו הממוצע נע סביב 3 ס"מ, הוא יכול להגיע עד ל-7 ס"מ או להיות קצר עד כדי סנטימטר אחד.
מקום הפיצול של העורק משתנה גם הוא ויכול לנוע בין הגבול העליון של עצם העצה לבין הגבול העליון של נקב השת הגדול.
עוֹרֵק הַזְּרוֹעַ הֶעָמֹק (TA: arteria profunda brachii) הוא עורק בזרוע המסתעף מחלקו הצדי והאחורי של עורק הזרוע, מתחת לגבול התחתון של השריר העגול הגדול.
העורק עוקב במהלכו אחר עצב החישור, ראשית בדרכו אחורה בין הראשים הארוך והתיכון של שריר הזרוע התלת-ראשי, ולאחר מכן לאורך מענית החישור, שם הוא מכוסה על ידי הראש הצדי של שריר הזרוע התלת-ראשי, לעבר חלקה הצדי של הזרוע.
בחלק זה הוא מנקב את החיץ הבין-שרירי הצדי של הזרוע, ולאחר שהוא יורד בין שריר הזרוע והחישור לשריר הזרוע לעבר קדמת עילית העלי הצדית של הזרוע, הוא מסתיים בהשקה עם עורק החישור החוזר.
מעורק הזרוע העמוק מסתעף ענף לשריר הדלתא וכן לעיתים גם העורקים הזנים של עצם הזרוע המספקים דם לעצם הזרוע ונכנסים אליה מאחורי גבששת הדלתא.
סעיף נוסף עולה בין הראשים הארוך והצדי של שריר הזרוע התלת-ראשי ויוצר השקה עם עורק עצם הזרוע הכותר האחורי.
העורק העקיף האמצעי יורד בראשו האמצעי של שריר הזרוע התלת-ראשי ומסייע ביצירת השקה מעל זיז המרפק של עצם הגומד.
העורק העקיף החישורי יורד מאחורי החיץ הבין-שרירי הצדי אל צדה האחורי של עילית העלי של הזרוע, שם הוא יוצר השקה עם העורק הבין-גרמי החוזר והעורק העקיף הגומדי התחתון.
עוֹרֵק הַחִשּׁוּר הַחוֹזֵר (TA: arteria recurrens radialis) הוא עורק באזור המרפק המסתעף מעורק החישור ומשתתף באספקת הדם לשרירים באמה ולמפרק זה.
עורק החישור החוזר הוא העורק הראשון המסתעף מעורק החישור, עת הוא מסתעף מיד לאחר התפצלותו של עורק החישור מעורק הזרוע.
העורק עולה בין ענפיו של עצב החישור, על פני השריר הגבן, ולאחר מכן בין שריר הזרוע והחישור לשריר הזרוע, תוך שהוא מספק דם לשרירים אלה.
בסופו משיק העורק לחלקו הסופי של העורק העקיף החישורי שמקורו בעורק הזרוע העמוק.
עוֹרֵק הָאֲגוּדָל הָרֹאשִׁי (TA: arteria princeps pollicis) הוא עורק בכף היד המזין את האגודל.
ראשיתו של עורק האגודל הראשי בהסתעפותו מעורק החישור, כאשר זה האחרון פונה תיכונית לעבר החלק העמוק של כף היד.
העורק יורד בין השריר הבין-גרמי הגבי הראשון לראש המלוכסן של השריר מתוויך האגודל, לאורך הצד התיכון של עצם המסרק הראשונה, לעבר בסיס הגליל המקורב של האגודל, שם הוא עובר מתחת לגיד השריר כופף האגודל הארוך ומתפצל לשני ענפים.
ענפיו של עורק האגודל הראשי נמצאים בין נקודות האחז התיכונה והצדית של השריר מתוויך האגודל, והם נעים לאורך צדי האגודל, עד שהם יוצרים בהיבט הכפי של הגליל המרוחק קשת, אשר ממנה מסופק דם לעור ולרקמה התת-עורית של האגודל.
עוֹרֵק הָאֶצְבַּע הַחִשּׁוּרִי (TA: arteria radialis indicis) הוא עורק בכף היד המסתעף מעורק החישור המזין את האצבע המורה.
ראשיתו של עורק האצבע החישורי סמוך להסתעפותו של עורק האגודל הראשי מעורק החישור.
הוא יורד בין השריר הבין-גרמי הגבי הראשון לראש הרוחבי של השריר מתוויך האגודל.
לאחר מכן הוא נע לאורך צדה של האצבע המורה עד לקצהה, שם הוא משיק לעורק האצבע הכפי המיוחד המספק את ההיבט התיכון של האצבע.
בגבולו התחתון של הראש הרוחבי של השריר מתוויך האגודל, העורק משיק לעורק האגודל הראשי, ומסתעף ממנו ענף מקשר לקשת כף היד השטחית.
בחלק מהאנשים עורק האגודל הראשי ועורק האצבע החישורי יוצאים מגזע עורקי משותף המכונה עורק מתוך היד הכפי הראשון.
עוֹרֵק הַגֹּמֶד הַחוֹזֵר (TA: arteria recurrens ulnaris) הוא עורק באמה המסתעף מעורק הגומד ומספק דם למרפק ולשרירים סביבו.
העורק מתפצל לשני ענפים, קדמי ואחורי, אשר לעיתים יוצאים בנפרד ישירות מעורק הגומד, אז הם מכונים, בהתאמה, עורק הגומד החוזר הקדמי ועורק הגומד החוזר האחורי.
הענף הקדמי של עורק הגומד (ramus anterior) עולה בין שריר הזרוע לשריר הכפן העגול ושולח להם ענפים קטנים.
בקדמת עילית העלי התיכונה של הזרוע הוא משיק לעורק העקיף הגומדי העליון ולעורק העקיף הגומדי התחתון.
הענף האחורי של עורק הגומד (ramus posterior) גדול יותר מהענף הקדמי.
הוא נע לאחור ותיכונית על גבי השריר כופף האצבעות העמוק, מאחורי השריר כופף האצבעות השטחי, ועולה מאחורי עילית העלי התיכונה של הזרוע.
במרווח שבין עילית העלי לזיז המרפק הוא נמצא מתחת לשריר כופף שורש היד הגומדי, ובעלותו בין ראשי שריר זה הוא מספק את השרירים הסמוכים ואת מפרק המרפק.
לבסוף הוא משיק לעורקים העקיפים הגומדיים העליון והתחתון ולעורקים הבין-גרמיים.
עוֹרֵק הַסַּרְעֶפֶת הַתַּחְתּוֹן (TA: arteria phrenica inferior), שנקרא בעבר עוֹרֵק הַסַּרְעֶפֶת הַבִּטְנִי (arteria phrenica abdominalis), הוא עורק בבטן המסתעף על פי רוב מאבי העורקים הבטני ומספק דם לחלקה התחתון של הסרעפת ולבלוטת יותרת הכליה.
ישנה שונות גבוהה באוכלוסייה במוצאו של עורק הסרעפת התחתון.
העורק, הן מימין והן משמאל, יכול לצאת בנפרד מחלקו הקדמי של אבי העורקים, ממש מעל גזע הבטן, אך אפשרות זו נדירה יחסית.
נפוצה יותר יציאתם המשותפת של העורק מימין ומשמאל כגזע אחד, מאבי העורקים או מגזע הבטן.
ישנם מקרים שבהם בצד אחד העורק יוצא מאבי העורקים ובצד השני הוא יוצא מעורק הכליה.
העורק מתבדר ממקבילו על פני שוקי הסרעפת (crura), ולאחר מכן הוא נע אלכסונית מעלה והצדה על פני חלקה התחתון.
בצד שמאל נע עורק הסרעפת התחתון מאחורי הוושט, ולאחר מכן הולך לפנים על פני צדו השמאלי של מבקע הוושט.
לעומת זאת, בצד ימין עובר העורק מאחורי הווריד הנבוב התחתון, לאורך צדו הימני של נקב הווריד הנבוב.
סמוך לחלקו האחורי של המרכז הגידי של הסרעפת מתפצל עורק הסרעפת התחתון לענף תיכון וענף צדי.
הענף התיכון מתעקל לפנים ומשיק למקבילו מן הצד השני, לעורק הסרעפת השרירי ולעורק מסב הלב והסרעפת, ואילו הענף הצדי נע לעבר צדי בית החזה, שם הוא משיק עם התחתון מבין העורקים הבין-צלעיים ועם עורק הסרעפת השרירי.
מהענף הצדי מימין מתפצלים מספר כלי דם לספק את הווריד הנבוב התחתון, ואילו מענף הצדי משמאל מתפצלים מספר כלי דם לעבר הוושט.
מעורק הסרעפת התחתון מסתעפים עורקי יותרת הכליה העליונים המזינים את בלוטת יותרת הכליה.
גם הטחול והכבד מקבלים אספקת דם מענפים קטנים היוצאים מהעורק, משמאל ומימין בהתאמה.
עוֹרֵק הֶעָצֶה הָאֶמְצָעִי (TA: arteria sacralis mediana) הוא עורק בבטן ובאגן המסתעף מחלקו האחורי של אבי העורקים הבטני.
העורק יורד בקו האמצע, בקדמת חוליות המותניים הרביעית והחמישית (L4-L5), עצם העצה ועצם העוקץ, ומסתיים בפקעת העוקצית.
מהעורק מסתעפים ענפים זעירים לעבר חלקה האחורי של החלחולת.
בסמוך לחוליה המותנית החמישית העורק משיק לענף המותניים של עורק הכסל והמותניים.
בקדמת העצה מסתעפים ממנו ענפי העצה הצדיים שמשיקים לעורקי העצה הצדיים, תוך שהוא שולח ענפים קטנים לנקבי העצה הקדמיים.
העורק נחצה על ידי וריד הכסל המשותף השמאלי, כשהוא מלווה בזוג ורידים מלווים.
אלה מתמזגים ליצירת כלי דם אחד המתנקז אל וריד הכסל המשותף השמאלי.
העורק באדם הוא שריד לקצה הזנבי של אבי העורקים אשר קיים בבעלי חיים, כמו גם בעובר.
עוֹרֵק הַלַּבְלַב וְהַתְּרֵיסַרְיוֹן הָעֶלְיוֹן הָאֲחוֹרִי (TA: arteria pancreaticoduodenalis superior posterior) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק הקיבה והתריסריון ומספק דם ללבלב ולתריסריון.
העורק הוא הענף הראשון של עורק הקיבה והתריסריון, והוא יוצא ממנו בקצה העליון של חלקו הראשון של התריסריון.
מנקודה זו הוא נע ימינה, קדמית לצינור המרה המשותף, ולאחר מכן הוא מתעקל לאחור סביב הצינור ויורד על פני חלקו האחורי של ראש הלבלב.
במהלכו מסתעפים ממנו ענפי התריסריון (rami duodenales) וענפי הלבלב (rami pancreatici) לאיברים אלה, בהתאמה.
בסופו הוא משיק לענף האחורי של עורק הלבלב והתריסריון התחתון, שמקורו מעורק מתלה המעי העליון.
מהלכו המעוקל של העורק משקף את התפתחותו העוברית כעורק שמספק דם להיבט הקדמי של ניצן הלבלב הגחוני.
עם סיבובו של ניצן זה עם כיוון השעון, מתעקל יחד איתו העורק.
עוֹרֵק הַלַּבְלַב וְהַתְּרֵיסַרְיוֹן הָעֶלְיוֹן הַקִּדְמִי (TA: arteria pancreaticoduodenalis superior anterior) הוא עורק בבטן המתפצל מעורק הקיבה והתריסריון ומספק דם ללבלב ולתריסריון.
ראשיתו של עורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי בפיצולו של עורק הקיבה והתריסריון לעורק הקיבה והפדר הימני ולעורק זה מאחורי חלקו הראשון של התריסריון.
מנקודת הפיצול העורק נע מטה, על פני החלק הקדמי של ראש הלבלב, תיכונית למענית שבין התריסריון היורד לראש הלבלב.
סמוך לגבול התחתון של ראש הלבלב הוא נכנס לתוך רקמת הבלוטה לעבר הזיז האונקלי, ושם הוא משיק לענף הקדמי של עורק הלבלב והתריסריון התחתון, אשר יוצא מעורק מתלה המעי העליון.
לאורך מהלכו מסתעפים ממנו ענפי התריסריון (rami duodenales) וענפי הלבלב (rami pancreatici), המזינים איברים אלה בהתאמה.
עוֹרֵק הַכָּבֵד הַמְּיֻחָד (TA: arteria hepatica propria) הוא עורק בבטן המתפצל מעורק הכבד המשותף ומספק דם מחומצן לכבד ולכיס המרה.
לפני הפיצול לעורק הכבד הימני והשמאלי, העורק הכבד המשותף נותן אספקת דם לעורק הקיבה הימני ולעורק הקיבה-תריסריון (gastroduodenal artery).
כ-30% מאספקת הדם לכבד מגיעה דרך עורק זה, בעוד היתר מגיעה מווריד שער הכבד.
יחד עם וריד שער הכבד וצינור המרה המשותף השלושה מהווים את השלישייה השערית (הטריאדה הפורטלית).
העורק מתפצל בכבד לענף ימני (ramus dexter) ולענף שמאלי (ramus sinister), הנקראים לעיתים עורק הכבד הימני ועורק הכבד השמאלי בהתאמה, ולענף הביניים (ramus intermedius).
ענפים אלה ממשיכים להתפצל בכבד לעבר מקטעי הכבד השונים.
מהענף הימני של העורק הכבד המיוחד מסתעף בדרך כלל עורק כיס המרה, וכן העורקים המקטעיים הקדמי והאחורי ועורק לאונה הזנבית.
מן הענף השמאלי מסתעפים העורקים המקטעיים הצדי והתיכון ועורק נוסף לאונה הזנבית.
ישנה שונות אנטומית באוכלוסייה שלפיה בחלק מהאנשים ענפי הכבד הימני והשמאלי אינם מתפצלים מעורק הכבד המיוחד, אלא מעורקים אחרים.
המקור האופייני לענף ימני חריג הוא בעורק מתלה המעי העליון, ואילו המקור האופייני לענף שמאלי חריג הוא בעורק הקיבה השמאלי.
בנוסף, העורק הכבד הימני עשוי לנבוע ישירות מהחלק הקרוב או האמצעי של העורק הכבד המשותף, מהעורק הקיבה-תריסריון, מציר הקיבה, מהאאורטה, או מהעורק הטחולי.
עוֹרֵק הַלַּבְלַב וְהַתְּרֵיסַרְיוֹן הַתַּחְתּוֹן (TA: arteria pancreaticoduodenalis inferior) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם ללבלב ולתריסריון.
העורק מסתעף מעורק מתלה המעי הליון, או מהענף הראשון למעי היוצא ממנו, מול הגבול העליון של חלקו התחתון של התריסריון.
מרחק קצר לאחר צאתו הוא מתפצל לשני ענפים: קדמי (ramus anterior) ואחורי (ramus posterior).
ענפים אלה נעים בין ראש הלבלב לעקומה הקטנה של התריסריון, ובסופם משיקים לעורק הלבלב והתריסריון העליון הקדמי ולעורק הלבלב והתריסריון העליון האחורי, בהתאמה.
מענפיו של העורק מסתעפים ענפים לעבר ראש הלבלב ולחלקים היורד והתחתון של התריסריון.
עוֹרֵק הַמְּעִי הֶעָקֹם וְהַמְּעִי הַגַּס (TA: arteria ileocolica) הוא עורק בבטן המסתעף מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם למעי העיוור, למעי העקום ולתוספתן.
עורק זה הוא התחתון מבין העורקים המסתעפים מחלקו הקמור של עורק מתלה המעי העליון.
מהלכו של העורק עובר מטה וימינה מאחורי הצפק לכיוון גומץ הכסל הימני, שם הוא מתפצל לענף עליון וענף תחתון.
הענף התחתון משיק עם סופו של עורק מתלה המעי העליון, בעוד הענף העליון משיק עם עורק המעי הגס הימני.
עוֹרֵק הַמְּעִי הָעִוֵּר הַקִּדְמִי (TA: arteria caecalis anterior) הוא עורק בבטן, המסתעף מהענף התחתון של עורק המעי העקום והמעי הגס ומספק דם לחלקו הקדמי של המעי העיוור.
עוֹרֵק הַמְּעִי הָעִוֵּר הָאֲחוֹרִי (TA: arteria caecalis posterior) הוא עורק בבטן, המסתעף מהענף התחתון של עורק המעי העקום והמעי הגס ומספק את חלקו האחורי של המעי העיוור.
עוֹרֵק הַמְּעִי הַגַּס הַיְּמָנִי (TA: arteria colica dextra) הוא עורק בבטן המתפצל מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם למעי הגס העולה ולכפף הכבדי של המעי הגס.
על פי רוב, העורק יוצא מאמצע החלק הקמור של עורק מתלה המעי העליון, עובר ימינה לכיוון אמצעו של המעי הגס העולה, כשמאחוריו הצפק ולפניו עורק האשך הימני (בזכרים) או עורק השחלה הימני (בנקבות), השופכן הימני ושריר המותניים הגדול.
לעיתים העורק ממוקם גבוה יותר, וחוצה את החלק היורד של התריסריון ואת קצהה התחתון של הכליה הימנית.
בהגיעו למעי הגס העורק מתפצל לענף יורד, אשר משיק עם הענף העליון של עורק המעי העקום והמעי הגס, ולענף עולה המשיק עם עורק המעי הגס האמצעי.
יחד הענפים הללו יוצרים קשתות שמחלקן הקעור יוצאים עורקים קטנים להזנת המעי הגס העולה.
קיימת שונות אנטומית באוכלוסייה, כך שב-2%–20% מהאנשים עורק זה אינו קיים, ובמקרים אחרים שבהם הוא קיים מוצאו מעורק המעי הגס האמצעי או מעורק המעי העקום והמעי הגס.
עוֹרֵק הַמְּעִי הַגַּס הָאֶמְצָעִי (TA: arteria colica media) הוא עורק בבטן היוצא מעורק מתלה המעי העליון ומספק דם למעי הגס הרוחבי.
העורק מסתעף מעורק מתלה המעי העליון בראשיתו, סמוך לגבולו התחתון של הלבלב.
הוא מתפתל בכיוון הכפף הכבדי של המעי הגס, בין שכבות מתלה המעי, ולבסוף מתפצל לשני ענפים: ימני ושמאלי.
הענף הימני משיק עם עורק המעי הגס הימני, ואילו הענף השמאלי משיק עם עורק המעי הגס השמאלי ליצירת עורק המעי הגס השולי.
ב-33% מהמקרים עורק זה מספק דם לכפף הטחולי של המעי הגס.
קיימת שונות אנטומית באוכלוסייה, כך שב-4%–20% מהאוכלוסייה העורק אינו קיים, ואילו ב-10% נוספים קיים עורק מעי גס אמצעי נוסף.
עוֹרֵק הַמְּעִי הַגַּס הַשּׁוּלִי (TA: arteria marginalis coli) הוא עורק בבטן המקשר בין עורק המעי הגס האמצעי לעורק המעי הגס השמאלי ומספק דם לחלק המרוחק של המעי הגס הרוחבי, לכפף הטחולי של המעי הגס ולחלקו המקורב של המעי הגס היורד.
בטרמינולוגיה אנטומיקה העורק נקרא גם בשמות: העורק שליד המעי הגס (arteria juxtacolica) וקשת המעי הגס השולית (arcus marginalis coli) לאור צורתו הקשתית המקשרת בין עורקי המעי הגס.
עוד הוא נקרא על שם דייוויד דראמונד (Drummond), רופא בריטי.
עורק המעי הגס השולי נע לאורך המעי הגס, בצדו של מתלה המעי, במרחק של כ-2.5 ס"מ ממנו.
הוא יוצר קשת עורקית המחברת את ענפיו של עורק מתלה המעי העליון, ובפרט את עורק המעי הגס האמצעי, עם ענפיו של עורק מתלה המעי התחתון, בפרט עורק המעי הגס השמאלי.
מבין הקשתות העורקיות המקשרות בין עורקי מתלה המעי, זוהי הקשת הקרובה ביותר למעי הגס, וממנה יוצאים עורקים ישרים לעבר המעי הגס עצמו.
זוהי גם הקשת הנפוצה ביותר מבין הקשתות הללו, והיא מופיעה כמעט ב-100% מהאנשים.
עוֹרֵק הַמְּעִי הַגַּס הַשְּׂמָאלִי (TA: arteria colica sinistra) הוא עורק בבטן המתפצל מעורק מתלה המעי התחתון ומספק דם לשליש המרוחק של המעי הגס הרוחבי ולמעי הגס היורד.
זהו העורק הראשון המסתעף מעורק מתלה המעי התחתון.
העורק נע מלפני השופכן השמאלי, עורק האשך בגברים ושריר המותניים הגדול.
בסופו העורק מתפצל לשני ענפים: עולה ויורד.
הענף העולה ממשיך מלפני הכליה השמאלית ומשיק עם עורק המעי הגס האמצעי ליצירת עורק המעי הגס השולי.
הענף היורד נע מטה ומשיק עם העורק העליון מבין עורקי המעי העקול.
עוֹרֵק הַחַלְחֹלֶת הָעֶלְיוֹן (TA: arteria rectalis superior), אשר נקרא בעבר גם עוֹרֵק הַחַלְחֹלֶת הַגֻּלְגָּלְתִּי (arteria rectalis cranialis) או עוֹרֵק הַטְּחוֹרִים הָעֶלְיוֹן (arteria haemorrhoidalis superior), הוא עורק בבטן ובאגן המספק דם לחלחולת.
עורק החלחולת העליון הוא המשכו של עורק מתלה המעי התחתון.
הוא יורד לאגן בין שכבות מתלה המעי של המעי העקול, בחצותו את עורק ווריד הכסל המשותף.
העורק מתפצל בגובה החוליה העצית השלישית לשני ענפים היורדים משני צדי החלחולת עד לגובה סוגר פי הטבעת הפנימי.
כ-10-12 ס"מ מפי הטבעת מתפצלים ענפים אלה לענפים קטנים יותר, אשר חודרים למעטפת השרירים של החלחולת בצורת עורקים ישרים.
עוֹרֵק הָאֶשֶׁךְ (TA: arteria testicularis) הוא עורק בבטן הזכר המתפצל מאבי העורקים ומספק דם לאשך, ליותרת האשך, לשריר מרים האשך ולשופכן.
זהו עורק ארוך היוצא מאבי העורקים מעט מתחת לעורק הכליה.
העורק נע באלכסון מטה והצדה מאחורי הצפק, על גבי שריר המותניים הגדול, כאשר העורק הימני נמצא לפני הווריד הנבוב התחתון ומאחורי עורק המעי הגס האמצעי ועורק המעי העקום והמעי הגס, ואילו העורק השמאלי נמצא מאחורי עורק המעי הגס השמאלי ועורקי המעי העקול.
העורק חוצה את השופכן, ואף מספק לו ענפים קטנים, וכן את חלקו התחתון של עורק הכסל החיצון.
לאחר שהוא מגיע לטבעיתון המפשעה העמוק, הוא עובר בתעלת המפשעה, שם מסתעפים ממנו ענפים קטנים לשריר מרים האשך, והוא יוצא ממנה מטבעיתון המפשעה השטחי לעבר שק האשכים.
העורק נכנס לחבל הזרע ומתפצל למספר ענפים המזינים את האשכים ואת יותרת האשך.
הענפים ליותרת האשך מלווים את צינור הזרע ומשיקים עם עורק צינור הזרע, ואילו הענפים לאשך חודרים את הגלימה הלבנה.
עוֹרֵק הַכֶּסֶל וְהַמָּתְנַיִם (TA: arteria iliolumbalis) הוא עורק באגן היוצא מעורק הכסל הפנימי ומספק דם לשריר הכסל והמותניים, לשריר המותניים המרובע לעצם הכסל ולזנב הסוס.
העורק יוצא מעלה מן החטיבה האחורית של עורק הכסל הפנימי, מאחורי העצב הסותם ועורק הכסל החיצון, לעבר הגבול התיכון של שריר המותניים הגדול.
מאחורי השריר הוא מתפצל לשני ענפים: ענף המותניים וענף הכסל.
בחלק מהאוכולוסייה, שבו אין חלוקה של עורק הכסל הפנימי לחטיבות, עורק הכסל והמותניים יוצא ישירות עורק הכסל הפנימי.
ענף המותניים (ramus lumbalis) מספק דם לשריר המותניים הגדול ולשריר המותניים המרובע.
מסתעף ממנו ענף השדרה (ramus spinalis) העובר דרך הנקבים הבין-חולייתיים, בין החוליה המותנית האחרונה לעצה, לתוך תעלת החוליה, ומספק דם לזנב הסוס.
לבסוף הוא משיק עם עורק המותניים התחתון, על פי רוב זהו הרביעי.
ענף הכסל (ramus iliacus) יורד ומספק את שריר הכסל.
יוצאים ממנו ענפים ההולכים בין השריר לעצם הכסל.
אחד מהם נכנס לעצם ומזין אותה, בעוד אחרים הולכים לאורך רכס עצם הכסל ומהם מתפצלים ענפים לשריר העכוז והבטן.
בסופם הם משיקים עם עורק העכוז העליון, העורקים כותרי הכסל והעורק התת-צלעי.
עוֹרֵק הָעַכּוּז הָעֶלְיוֹן ( TA: arteria glutaea superior, or the superior gluteal artery), שנקרא בעבר עוֹרֵק הָעַכּוּז הַגֻּלְגָּלְתִּי (arteria glutaea cranialis), הוא עורק באגן אשר מספק דם לשרירי העכוז והגדול מבין העורקים המסתעפים מעורק הכסל הפנימי.
עורק העכוז העליון הוא עורק קצר ההולך לאחור, בין גזע המותניים והעצה ועצב העצה הראשון, ומתפצל לענף שטחי ולענף עמוק לאחר צאתו מהאגן, מעל לגבול העליון של השריר האגסי.
בעודו באגן מסתעפים ממנו ענפים לשריר הכסל, לשריר האגסי ולשריר הסותם הפנימי.
בטרם צאתו מהאגן מסתעף ממנו עורק זן לעצם הכסל.