tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
י' באייר - רבי יוסף תאומים, מחבר "פרי מגדים" על ה"שולחן ערוך"
כ"ב בתמוז - ר' שלמה מקרלין, האדמו"ר מקרלין (נהרג מיריות קוזאקים)
י"ב בסיוון - רבי דוד פארדו פרשן ספרות חז"ל, פוסק ומשורר
ב' בשבט – יהודי רומא ניצלו משרפה שהוצתה בגטו בזכות גשם שהחל לרדת.
היום נקבע כפורים שני של יהדות רומא.
כ' באדר – ג'ורג' וושינגטון מושבע לקדנציה השנייה שלו בתור נשיא ארצות הברית.
השד"ר ר' יוסף ממן הגיע ליהדות בוכרה ולאור מצבה הרוחני הירוד נותר בה כרב ומנהיג.
שאול ברלין הדפיס את השו"ת "בשמים ראש", וייחס אותו לרא"ש.
חכם יצחק ברנייס, רבה של המבורג וממבשרי הנאו-אורתודוקסיה (נפטר ה'תר"ט).
ו' באדר - יצחק מרדכי יוסט, היסטוריון יהודי-גרמני.
י"ז באייר – רבי יחזקאל לנדא, רבה של יהדות פראג ומגדולי הפוסקים בתקופת האחרונים, מחבר שו"ת "נודע ביהודה".
הספר כתר שם טוב, שמלקט לראשונה ממקורות שונים את דברי התורה שייוחסו לבעל שם טוב, יוצר תנועת החסידות, מודפס לראשונה.
ברק יוסלביץ' מקים גדוד פרשים יהודי מקרב קהילת ורשה, שנלחם נגד רוסיה במסגרת הצבא הפולני במהלך מרד קושצ'ושקו.
רבי יהודה אסאד, אב בית דין בדונה-סרדהלי שבסלובקיה ומחבר ספר התשובות יהודה יעלה (נפטר בה'תרכ"ו)
הרב שמואל שטראשון, מגדולי רבני ליטא, מחבר חידושים על התלמוד הבבלי, ידוע בקיצור כ"הרש"ש" (נפטר בה'תרל"ב)
הרב יעקב ישראל טברסקי מצ'רקס, אדמו"ר חסידי ומגיד מישרים (נפטר בה'תרל"ו)
אד"ם הכהן, משורר ובלשן עברי, מראשי תנועת ההשכלה בליטא (נפטר בה'תרל"ט)
כ"ח בחשוון - הרב מולא אור שרגא, מקובל מהעיר יזד באיראן.
ד' בטבת - סרף בר (נפתלי הרץ סרף בר מֶדֶלסהיים), פרנס יהודי צרפתי, הפקיד הראשי לענייני יהודים באלזס.
י"ח באדר ב' - רבי אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא, רב, מקובל בעל יסוד ושורש העבודה (נולד בה'תצ"ט).
י"ב בניסן - רבי מנחם מנדל, מגיד מישרים בבאר, מבני חבורתו הראשונים של הבעל שם טוב
י"א במרחשון - טבח פראגה בו טבחו החיילים הרוסים כ-20000 פולנים ויהודים, לאחר כישלון מרד ורשה.
רבי חיים הגר, האדמו"ר השני של חסידות קוסוב, מחבר "תורת חיים" (נפטר כ"ה באייר ה'תרי"ד).
ח' בניסן – הרב צבי הירש קלישר, מחשובי מבשרי הציונות (נפטר ה' בחשוון ה'תרל"ה)
כ' בכסלו - רבי משולם פֶייבוּש הלוי הֶלֶר מזְבַּרַז, מחשובי תנועת החסידות בדור השני, מחבר יושר דברי אמת.
יצא לאור המחזה "לייכטזין אונד פרעממעלייא" (קלות דעת והתחסדות) מאת אהרן האלה-וולפסון, שנחשב למחזה היידי המודרני הראשון.
חלוקת פולין השלישית השלימה את הכנסת רוב יהודי מזרח אירופה תחת שלטון האימפריה הרוסית.
ל' בשבט – אחרי למעלה מ-60 שנה, יורד קיסר סין, צ'יינלונג, מכס השלטון.
ח' בתמוז – שרפה פרצה ברחוב היהודים בפרנקפורט כתוצאה מהתקפת צבא צרפת במלחמת הקואליציה הראשונה.
נגרם נזק רב לבתי מגורים ולרכוש, אך לא נגרמו אבדות בנפש ובית הכנסת לא נפגע.
ר"ח אדר – רבי יחזקאל משה פישמן, רב הונגרי יליד בוהמיה, רבה של מישקולץ.
י"ד בניסן – אדולף כרמיה, מדינאי צרפתי יהודי (נפטר בה'תר"ם)
י"א באב – רבי אליהו גוטמכר מגריידיץ, ראש ישיבה ומקובל, ממבשרי הציונות.
ל' בתשרי – רבי בנימין וולף איגר, רב בצילץ, בלייפציג ובלייפניק, רבו של רבי עקיבא איגר.
ו' באב – רבי נתן מז, ראש ישיבה, דיין, וממלא מקום המרא דאתרא בפרנקפורט.
הפעם הראשונה בה נעשה שימוש במילה העברית "אפס" לציון המספר 0.
ספר התניא, ספר היסוד של חסידות חב"ד ואחד הספרים החשובים בחסידות ובהגות היהודית מודפס לראשונה.
ל' בשבט – בנק אנגליה מנפיק את שטר הליש"ט (פאונד) הראשון.
רבי חיים הלברשטאם, ה"דברי חיים", רבה של צאנז, פוסק הלכה ואדמו"ר, מייסד חסידות צאנז.
ג' בתשרי – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין מייסד השושלת החסידית רוז'ין ואדמור"ה הראשון.
כ"ז בניסן – רבי שלמה פלסנר, דרשן יהודי-גרמני, תלמיד רבי עקיבא איגר ומהלוחמים בתנועה הרפורמית בגרמניה.
מסעו של רבי נחמן מברסלב לארץ ישראל.
יצא לאור לראשונה קדושת לוי, ספרו של רבי לוי יצחק מברדיצ'ב, מספרי היסוד של תנועת החסידות.
הרב יהודה אלקלעי, רב בסרביה וממבשרי הציונות (נפטר בד' בתשרי ה'תרל"ט).
ג' בכסלו - סר דייוויד סלומונס, פעיל בולט למען אמנסיפציה ליהודי בריטניה, היהודי הראשון בתפקיד השריף של לונדון ובהמשך גם בתפקיד ראש העיר.
כ"ט באדר – רבי יעקב אטלינגר, רבה של אלטונה וממנהיגי האורתודוקסיה הגרמנית, מחבר "ערוך לנר" ושו"ת "בנין ציון".
י"ג בסיוון – בצלאל שטרן, מורה ומחנך מאנשי תנועת ההשכלה בגליציה ובאימפריה הרוסית, מנהל בית הספר העברי הראשון באודסה.
י"ט בתשרי – רבי אליהו מווילנה (הגאון מווילנא), פוסק ומקובל יהודי-ליטאי, וממנהיגי ההתנגדות לחסידות.
י"א בחשון – רבי מנחם נחום מצ'רנוביל, בעל המאור עיניים, מייסד שושלת חסידות צ'רנוביל, ואבי חסידות טולנא, חסידות סקווירא, חסידות רחמסטריווקא ועוד.
י"ט בכסלו - רבי שניאור זלמן מלאדי משוחרר מהכלא הרוסי, מאז ידוע יום זה בקרב חסידי חב"ד כחג הגאולה
י"ד באדר א' - אל עריש נופלת בידי נפוליאון
י"ט באדר א' - נפוליאון כובש את עזה
ל' באדר א' - נפוליאון כובש את יפו
י"א בניסן - מסע נפוליון בארץ ישראל: "הקרב מול הר תבור" מסתיים בניצחונו נפוליאון על העות'מאנים
ט"ו באייר - לאחר 54 ימי מצור על עכו, נפוליון נסוג ממנה מבלי לכבוש אותה
י"א בסיוון - פורים אורבינו, לזכר מאורע בו ניצלו יהודי אורבינו מקלגסי הצרפתים.
ט"ו בסיוון - פורים סיינה, יחידות לוחמים מהפכנים מצרפת ובראשם גנרל שניידר כובשים את סיינה, מטילים מס כבד, בוזזים את בתי היהודים ומאיימים לשרוף את כל הגטו.
הנסיך מציל את הגטו ומחזיר ליהודים את כספם.
אותו יום נקבע צום בבוקר ופורים לאחר הצהריים.
הרב יצחק מאיר אלתר, האדמו"ר הראשון לחסידות גור ובעל חידושי הרי"ם (נפטר בה'תרכ"ו)
ה' באייר – רבי ישעיה פיק ברלין, פוסק ואב בית דין, ומחבר הגהות על תלמוד בבלי.
ט"ז באייר - דניאל איציג, מראשי הקהילה היהודית בברלין, בנקאי ויהודי חצר
כ"ז בכסלו - עקיבא אריה ויס, אדריכל ומתכנן ערים, יוזם הקמתה של אחוזת בית, הגרעין שממנו התפתחה העיר תל אביב (נפטר ה'תש"ז)
ל' בשבט - אלזה לסקר-שילר, משוררת יהודיה גרמניה (נפטרה ב-ה'תש"ה)
ל' בסיוון - הרב שלמה קלוגר, פוסק ודרשן, מגאוני דורו בפולין
ישראל ב"ק מקים בית דפוס עברי ראשון בירושלים ומדפיס את הספר 'עבודת הקודש' לחיד"א
כ"ט בתשרי – רבי אברהם דוד מבוטשאטש, רב חסידי בבוצ'אץ', פוסק ומחבר "אשל אברהם".
י"ב בכסלו – רבי אברהם דב מאבריטש, רב חסידי בז'יטומיר ובאווריטש, ולאחר עלייתו לארץ ישראל רב לעדת החסידים בצפת.
י"ח בטבת – רבי צבי אלימלך שפירא מדינוב, האדמו"ר הראשון של חסידות דינוב, ומחבר "בני יששכר".
ה' באדר – רבי אברהם בינג רבה של וירצבורג והמדינה בחבל פרנקוניה שבממלכת בוואריה, מגדולי רבני יהדות גרמניה.
כ"ח בתמוז – רבי משה טייטלבוים, רבה של הקהילה היהודית באוהעל, ממפיצי החסידות בהונגריה ואבי שולשת סיגט-סאטמר.
א' בכסלו - נוסדה העיר נתניה
ה' בטבת - תנועות אחדות העבודה והפועל הצעיר מתאחדות ומקימות את מפא"י
ה' בשבט - תחילת העלייה החמישית, בה עלו ארצה מעל ל-200,000 יהודים
א' בחשוון - שייקה אופיר, שחקן, פנטומימאי, קומיקאי, ובדרן ישראלי (נפטר ב-1987)
ו' בחשוון - אימרה קרטס, סופר הונגרי-יהודי, זוכה פרס נובל לספרות
י"ח בטבת - שמואל פלאטו-שרון, איש עסקים וחבר הכנסת (נפטר ב-2018)
כ' בטבת - באז אולדרין, אסטרונאוט אמריקאי
ט"ו באדר - עדנה סולודר, חברת הכנסת מטעם המערך
ח' באייר - מוטה גור, הרמטכ"ל ה-10 של צה"ל
י"ב בסיוון - ישראל אומן, מתמטיקאי ישראלי, חתן פרס נובל לכלכלה
י"ג בסיוון - דוד פרלוב, במאי קולנוע ישראלי (נפטר בה'תשס"ד)
י"ז בתמוז - נעמי שמר, פזמונאית ומלחינה ישראלית (נפטרה בה'תשס"ד)
י"ט באדר - ארתור בלפור, פוליטיקאי בריטי, נתן את הצהרת בלפור (נולד ב-ה'תר"ח)
ט"ו בשבט - הרב נסים יהודה דנון, הראשון לציון
ו' בחשון- הרב אברהם יצחק דוויק הכהן, מרבני ארם צובא
י"א באדר - יוסף טרומפלדור וחמישה מחבריו נפלו בקרב על תל חי
ט"ז בניסן - מאורעות תר"פ - מתפללים מוסלמים בירושלים קראו זעקות "טבחו ביהודים" אל עבר הרובע היהודי לאחר שיצאו מתפילותיהם לחגיגות נבי מוסא, ובכך החלו מהומות שנמשכו 4 ימים
א' באייר - נפתחה ועידת סן רמו, על חלוקת שטחי האימפריה העות'מאנית לאחר שזו הפסידה במלחמת העולם הראשונה
ו' באייר - בוועידת סן רמו אושר המנדט הבריטי על ארץ ישראל על פי הצהרת בלפור, הרברט סמואל נתמנה לנציב העליון הבריטי הראשון
כ"ו בסיוון - הוקם ארגון ההגנה
ז' בתמוז - נוסדה קרן היסוד בלונדון בעת כינוס הקונגרס הציוני
י"א באלול - הוקם גדוד העבודה וההגנה על-שם יוסף טרומפלדור (במלאת חצי שנה לנפילת תל-חי)
ח' בטבת - אסתר גמליאלית, זמרת ישראלית ילידת מצרים
כ"ח בטבת - חוויאר פרז דה קוויאר, מזכ"ל האו"ם בשנים ה'תשמ"ב – ה'תשנ"ב
י' באדר - הווארד נמרוב, משורר יהודי-אמריקאי (נפטר ה'תשנ"א)
ז' באייר - אבא ברדיצ'ב, מצנחני היישוב העברי במלחמת העולם השנייה (נרצח ה'תש"ה)
ו' באב - אייזק שטרן, כנר (נפטר ב-ה'תשס"ב)
י' באב - רוזלינד פרנקלין, ביופיזיקאית יהודית-בריטית שתגליותיה סיפקו את הבסיס להבנת מבנה ה-DNA (נפטרה ב-ה'תשי"ח)
ג' בחשוון - יוסף יוזל הורוביץ, אחד מגדולי מפיצי תנועת המוסר, תלמיד הרב ישראל מסלנט, ומייסד ישיבת נובהרדוק
ד' בשבט - אמדאו מודיליאני, צייר יהודי ממוצא איטלקי (נולד ב-ה'תרמ"ד)
י"א באדר - יוסף טרומפלדור, לוחם, סוציאליסט וחלוץ יהודי (נולד ה'תרמ"א)
ב' בניסן - רבי שלום דובער שניאורסון האדמו"ר הרש"ב מליובאוויטש, האדמו"ר החמישי בשושלת חב"ד ומייסד ישיבת תומכי תמימים בלובביץ' (נולד כ' בחשוון ה'תרכ"א)
י"ט בניסן - אהרן שלוש, מראשי העדה הספרדית ביפו וממייסדי נווה צדק, השכונה היהודית הראשונה מחוץ לחומות העיר
מטעמי הקפדה על לשון נקייה, לעיתים נוהגים לכנות שנה זו שנת עת"ר - תוך שמירה על הערך הגימטרי.
ז'-ט' בטבת - הקונגרס העברי העולמי בברלין
ט"ו בשבט - חג הנטיעות הראשון של בתי הספר בתל אביב (אז אחוזת בית)
י"ב באייר - שמה של אחוזת בית מוחלף לתל אביב
ג' בשבט - הרב יהודה צדקה, מראשי ישיבת פורת יוסף
כ"א בשבט - ג'ורג'ו פרלסקה, איטלקי חסיד אומות העולם (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
כ"ד בשבט - משה צ'רניאק, אלוף ישראל בשחמט (נפטר ב-ה'תשמ"ד)
ז' באדר א' - מרים רות, סופרת ילדים ישראלית (נפטרה ה'תשס"ו)
י"ד באדר ב' - בנציון נתניהו, היסטוריון יהודי בעל שם עולמי ופעיל ציוני-ישראל (נפטר ה'תשע"ב)
א' בניסן - הרב יוסף שלום אלישיב, פוסק הלכה וממנהיגי הציבור הליטאי (נפטר ה'תשע"ב)
י"ד באייר – הרב גדליה אייזמן, משגיח בישיבת קול תורה (נפטר ה'תשע"ב)
כ"ב באייר - קלמן כהנא, ממנהיגי פועלי אגודת ישראל ומחותמי מגילת העצמאות (נפטר ב-ה'תשנ"א)
כ"ג באייר - אברהם אלקנה כהנא שפירא, הרב הראשי לישראל
כ"ג בתמוז - רבי שלמה זלמן אוירבך מחשובי פוסקי ההלכה בישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ה)
ט' באב - המשורר, המחזאי והכתב נתן אלתרמן
כ"ג בתשרי – נפתלי הרץ אימבר, מחבר "התקווה", לימים ההמנון הלאומי של ישראל
כ"ט בטבת – רבי ירחמיאל ישראל יצחק דנציגר, האדמו"ר מאלכסנדר.
ג' באדר א' – משה לייב ליליינבלום, סופר איש תנועת ההשכלה ברוסיה, מראשי חובבי ציון והציונות המעשית.
ד' באדר א' – רבי אליעזר גורדון, רב העיר טלז וראש ישיבת טלז.
י"א באדר א' – הרב אברהם בורנשטיין מסוכאטשוב מחבר ה"אבני נזר" (נולד בה'תקצ"ט)
ט"ז באדר ב' – רבי מרדכי הורוויץ, רבה של פרנקפורט, מחבר שו"ת 'מטה לוי', והיסטוריון.
ט"ז באדר ב' – הרב יצחק אבולעפיה, דיין בטבריה ובדמשק, מחבר סדרת ספרי השו"ת "פני יצחק".
ג' בחשוון – הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה
נוסדה ישיבת אור תורה בטבריה
ב' בתשרי – הרב יחיאל מיכל חרל"פ – מרבני יהדות ארצות הברית.
ד' בחשוון – יעקב דורי, ראש המטה הכללי הראשון של צבא הגנה לישראל (נפטר ב-ה'תשל"ג)
כסלו – יעקב יהודה, אדריכל ישראלי, בונה דגם המקדש (נפטר ה'תשמ"ז)
א' בשבט – צ'יאונה סוגיהארה, קונסול יפני וחסיד אומות העולם (נפטר ה'תשמ"ו)
ג' באדר ב' – יהושע אלוף, מבכירי תנועת מכבי ומייסדי תחום הספורט בארץ ישראל (נפטר בה'תש"ם)
ה' באדר ב' – אברהם שלונסקי משורר מתרגם ומחזאי עברי (נפטר ה'תשל"ג)
ו' באדר ב' – מליטה שיפר, אמנית, ממייסדי עין הוד (נפטרה ה'תשנ"ב)
כ"ב באדר ב' – אריך פרום, פסיכואנליטיקאי יהודי (נפטר ה'תש"ם)
ח' בסיוון – דניס גאבור, פיזיקאי יהודי-הונגרי, חתן פרס נובל לפיזיקה (נפטר בה'תשל"ט)
כ"ו באב – הרב שלום נתן רענן, מרבני ישיבת מרכז הרב (נפטר ה'תשל"ב)
ט' באלול – רבי צדוק הכהן מלובלין, אדמו"ר חסידי (נולד בה'תקפ"ג)
ט' טבת – רבי שמואל קרויס אב"ד וואגאש,
ו' בטבת – סימנס מציג בברלין, לראשונה, את הרכבת החשמלית.
י"ז בטבת – תומאס אלווה אדיסון מציג לראשונה את הנורה החשמלית
י"ז בטבת – מתחילה כרייתה של תעלת פנמה
י"ח באייר – החלה הדפסת הכרך הראשון של ש"ס וילנא מן התלמוד הבבלי (מסכת ברכות) בדפוס האלמנה והאחים ראם.
ט"ו באב – הרב רפאל מאיר פאניז'יל מתמנה לתפקיד הראשון לציון.
י' בתשרי – הרב אליעזר מאיר ליפשיץ
י"ז בטבת – שלום אש, סופר יהודי-פולני (נפטר ב-ה'תשי"ז)
ה' באייר – הרב מאיר בר-אילן, ממנהיגי המזרחי
י"ג בסיוון – הרב בן-ציון מאיר חי עוזיאל, הראשון לציון הראשון של מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשי"ג)
י"ב בתמוז – רבי יוסף יצחק שניאורסון האדמו"ר הריי"צ מחסידות חב"ד (נפטר ב-ה'תש"י)
ט"ז באב – ארנסט בלוך (מלחין), מלחין יהודי-אמריקאי יליד שווייץ, (נפטר ב-ה'תשי"ט
י"א באלול – יעקב משה טולידאנו, רב ושר הדתות בממשלת ישראל (נפטר ב-ה'תש"ך)
א' בתשרי – רבי מאיר ליבוש וייזר (מלבי"ם), מגדולי פרשני המקרא בתקופת האחרונים,פוסק, ורב בקמפן, בבוקרשט ובקניגסברג.
כ' בטבת – רבי יעקב אבוחצירא (אביר יעקב), מגדולי רבני מרוקו, סבו של הבבא סאלי
ט' בשבט – רבי אברהם אשכנזי – הראשון לציון.
כ"ז בשבט – אדולף כרמיה, מדינאי יהודי-צרפתי (נולד ב-ה'תקנ"ו)
ט"ו באב - נוסדה המושבה רחובות; לזכר אירוע זה קרוי כיום אחד מרחובות העיר בשם רחוב תר"ן.
א' תשרי - רבי ישראל אבוחצירא, הבאבא סאלי, רב מקובל (נפטר ה'תשמ"ד)
א' בכסלו - זלמן שזר, נשיאה השלישי של מדינת ישראל (נפטר ה'תשל"ה)
ג' בטבת - יצחק פוירינג, מנהיג ציוני מגרמניה (נפטר ה'תרצ"ח)
ט' בטבת - רבי יהושע משה יחזקאל, ראב"ד בגדאד, מחבר הספר, אוזני יהושע, קץ הימין (ביוגרפיית רבני עיראק), ורב העיר גבעתיים
י"ד בשבט - שרה אהרונסון, מראשי מחתרת ניל"י (נפטרה ה'תרע"ח)
י"ג באייר - רבי אברהם חיים נאה - "בעל השיעורים" - מחבר ספר שיעורי תורה, שיעור מקוה, שיעורי ציון, אבני צדק, קצות השלחן ועוד (נפטר ה'תשי"ד)
כ"ד בסיוון - פרץ ברנשטיין, ממנהיגי הציונות הכללית, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל (נפטר ה'תשל"א)
שמעון בן-צבי (רטגון), איש העלייה השנייה, ממייסדי גבעתיים וראש העיר הראשון שלה (נפטר ה'תשכ"ח)
י"ח בכסלו – הרב מרדכי אלישברג מראשוני הציונות דתית.
י"ח באדר – הרב אברהם דוד לבוט, מחסידי חב"ד, רב העיר ניקולייב.
כ"ד בניסן – הרב ד"ר מאיר להמן, רבה של מגנצא, סופר נאו-אורתודוקסי-גרמני ועורך העיתון דער איזראעליט.
י"ג בכסלו - תעלת סואץ נפתחת
כ"ד בטבת - ויליאם סמפל רושם פטנט על המסטיק
כ"ח באדר א' - נשיא פרגוואי פרנסיסקו סולנו לופז נהרג בתום מלחמת הברית המשולשת אותה יזם, ושהביאה חורבן על ארצו
י"ד באדר ב' - נוסד בית הספר החקלאי מקוה ישראל, על ידי חברת כל ישראל חברים
י"ב בטבת – רבי אלכסנדר זוסמן אדלר, רב אורתודוקסי גרמני, רבה של קהילת יהודי ליבק-מויסלינג, וחבר מועצת העיר ליבק.
כ"ב באייר - מגנוס הירשפלד, רופא והומוסקסולוג גרמני יהודי (נפטר ב-ה'תרצ"ה)
כ"ד בסיוון - קרל לנדשטיינר, רופא וביולוג יהודי-אוסטרי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה (נפטר ב-ה'תש"ג)
י"ז בשבט - רבי חיים פלאג'י מגדולי חכמי טורקיה נולד י"ז בטבת ה'תקמ"ח
י' בכסלו – הרב שלמה אהרן ורטהיימר, חוקר תורני, דיין וראש ישיבה מהיישוב הישן בירושלים, ראשון מפרסמי גניזת קהיר.
י"ח באדר ב' – ארטורו טוסקניני מנצח איטלקי.
ניצח על הקונצרט הראשון של התזמורת הפילהרמונית הישראלית (נפטר ב-ה'תשי"ז)
הרב בצלאל זאב שפרן, רב ופוסק ברומניה.
פעל רוב שנות חייו בעיר בקאו שבחבל מולדובה (נפטר ב-ה'תר"ץ)
ג' בחשוון – רבי יהודה ליב שניאורסון, האדמו"ר מקאפוסט, ענף של חסידות חב"ד, ובנו של רבי מנחם מנדל שניאורסון (צמח צדק).
י' באדר א' – רבי יוסף ברוך הלוי אפשטיין, "היהודי הטוב מניישטאט" (נולד ב-ה'תקס"ב)
כ' באדר - הרב משה מרדכי אפשטיין, מייסד ישיבת חברון
הרב חיים חג'בי, מחכמי יהדות תימן, נשיא אב"ד במחוז כולאן שבתימן, רב ו מקובל (נפטר כ' בחשוון שנת ה'תש"י)
י' בתשרי - יום הכיפורים - שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), פרשן מקרא, בלשן עברי, מתרגם ופילוסוף
י"ח בטבת - רבי משה טברסקי, אבי חסידות קוריסטשוב
כ"ג באדר - רבי יצחק מאיר אלתר, בעל "חידושי הרי"ם", האדמו"ר הראשון של חסידות גור (נולד ה'תקנ"ט)
כ"ט באדר - רבי שלמה הכהן רבינוביץ', מחבר ספר 'תפארת שלמה', האדמו"ר הראשון של חסידות ראדומסק
י"ג בניסן - רבי מנחם מנדל שניאורסון (הצמח צדק), האדמו"ר השלישי של חסידות חב"ד
י"ט בניסן - רבי שמואל אביגדור תוספאה, אב"ד קרלין, מחבר הפירוש "תנא תוספאה" על התוספתא, וספר השו"ת "שאילת שמואל".
כ"ב בטבת – למרקוס אדנה תומפסון רושם פטנט על רכבת ההרים.
י"א בניסן – רבי אלימלך לאווי (הראשון) מחסידות טאש (נפטר ב-ה'תש"ג)
כ"ח בתמוז – הרב אהרון הפנר, רבם של הקהילות קוזמין וירוצ'ין, ד"ר לתאולוגיה והיסטוריון יהודי גרמני.
ט"ז באלול – הרב אברהם יצחק הכהן קוק, מגדולי הרבנים והוגי הדעות היהודיים בדורות האחרונים.
רבם של יפו והמושבות, רבה האשכנזי של ירושלים, הקים את הרבנות הראשית וכיהן כרבה הראשי האשכנזי הראשון לא"י, ראש ישיבת "מרכז הרב".
ט' בשבט – ר' יהוסף שוורץ, שד"ר, מראשוני חוקרי ארץ ישראל בעת החדשה.
ח' באב – רבי שמואל שמעלקא טויבש, רבה של יאס ומחבר הספר חיי עולם.
ד' באדר א' - ישראל זנגוויל, סופר יהודי אנגלי ופעיל ציוני (נפטר ה'תרפ"ו)
י' באייר - נתן בירנבוים, הוגה דעות אוסטרי יהודי
י"ח בסיוון - הרמן מינקובסקי, מתמטיקאי ופיזיקאי גרמני ממוצא יהודי (נפטר ב-ה'תרס"ט)
י"א באב - רבי הלל מפאריטש, מנהיג חסידי ברוסיה הלבנה.
ג' באלול - רבי משולם זוסיא השיל, האדמו"ר הרביעי מזינקוב
ט"ו בשבט - רבי ישראל שו"ב טאלניר (טולנר) מראשי הקהילה היהודית בוואסלוי, רומניה
כ"ה בכסלו - הגנרל יוליסס ס.
הנשיא אברהם לינקולן ביטל את הצו כעבור מספר ימים.
י"א בטבת – רבי שלמה זלמן אולמן, אב"ד מאקו (מאקאווא), מחבר ספר השו"ת "יריעות שלמה".
כ"ה בטבת – רבי יהודה מאיר למברט, מרא דאתרא ביהדות מץ ורב הקונסיסטוריה של מץ והמוזל, ראש ישיבה במץ ומנהל בית המדרש לרבנים בעיר.
כ"א בכסלו - רבי יצחק מאיר השיל, אבי חסידות קופיטשניץ
כ"ג בניסן - רבי אברהם שטרנהרץ, ממנהיגי חסידות ברסלב בדור הרביעי.
י"ב באדר ב', רבי וידאל קואינקה, מקובל ירושלמי ומחבר ספרי קבלה
י"ח אייר, חכם יצחק אקשוטי, מחבר ספר בני ישחק, דיין ורב בקושטא
י"ח בחשוון – חנוכת "משכנות שאננים", השכונה הראשונה מחוץ לחומות העיר העתיקה בירושלים, שנבנתה ביוזמת משה מונטיפיורי.
כ"ט באדר – מלחמת האזרחים בארצות הברית: חוקת קונפדרציית המדינות של אמריקה נחתמת
ב' בתשרי – שמעון דובנוב, היסטוריון ופעיל פוליטי ביהדות מזרח אירופה, מחבר "דברי ימי עם עולם", מייסד פאלקס-פארטיי ומראשי האוטונומיסטים.
כ' בחשוון – רבי שלום דובער שניאורסון, אדמו"ר הרש"ב, האדמו"ר החמישי בשושלת חסידות חב"ד.
ט"ו באדר – מאיר דיזנגוף, ראש העיר הראשון של תל אביב (נפטר ב-ה'תרצ"ז)
א' באייר – ישראל בלקינד, ממייסדי תנועת ביל"ו, מחלוצי העלייה הראשונה ומייסד גדרה.
כ"א בשבט – רבי חיים נסים אבולעפיה, רבה של טבריה, וחכם באשי והראשון לציון בירושלים.
רבי דוד טביל ממינסק, רבה של מינסק ומחבר "נחלת דוד".
ז' בטבת – בכנס של האקדמיה הצרפתית למדעים מוכרז על גילויו של כוכב הלכת וולקן
ב' באדר – נוסדה חברת כל ישראל חברים (כי"ח), ארגון יהודי-צרפתי לסיוע ליהודים ברחבי העולם ולקידום חינוך יהודי מודרני.
אכלוס שכונת משכנות שאננים, וראשית היציאה היהודית מחומות ירושלים העתיקה.
י"א בתשרי – אלפרד דרייפוס, קצין יהודי בצבא צרפת, שהואשם בבגידה על לא עוול בכפו.
י"ב בשבט – יצחק ליב גולדברג, נדבן ופעיל ציוני ליטאי, ממייסדי חברת הכשרת הישוב וגואל אדמות הר הצופים.
י' באייר – בנימין זאב הרצל, "חוזה המדינה", עיתונאי והוגה דעות, מקים הציונות כתנועה לאומית-יהודית ממוסדת, וממפתחי הציונות המדינית.
רבי מרדכי זוסיא טברסקי, האדמו"ר השלישי של חסידות טריסק.
רבי שמעון יהודה הכהן שקופ, מגדולי ראשי הישיבות ומחבר שערי יושר (נפטר ה'ת"ש)
ט' בניסן – עלילת הדם בגאלאץ: בגאלאץ מופצת עלילת דם ומתפרצות פרעות כנגד יהודי העיר.
כ"ד באייר – שרפה פרצה ביונגבונצלאו (בומסלא) שבבוהמיה.
לזכר המאורע כתב מרא דאתרא של הקהילה היהודית המקומית, רבי יצחק אלבוגן , סליחות.
ל' בכסלו – רבי יוסף ענגיל, רב, ראש ישיבה ומחבר ספרים רבים, מייסד שיטה בלימוד התלמוד (נפטר ה'תר"פ)
כ"ו באדר א' – שלום עליכם, סופר יהודי, מחשובי הסופרים היידישאים (נפטר ה'תרע"ו)
ב' באלול – הרב יעקב מזא"ה, רב, סופר רבה של העיר מוסקבה ומנהיג ציוני חשוב (נפטר ה'תרפ"ה)
רבי אפרים דוב הכהן לאפ, אב"ד וורז'בלובה שבליטא ומחבר ספר גיליון אפרים וזבחי אפרים (נפטר ט"ז בחשוון ה'תרפ"ו)
כ"ב בשבט – רבי מנחם מנדל מקוצק, מייסד חסידות קוצק
כ"ח בטבת - נפוליאון השלישי ניצל מניסיון התנקשות
י"ח בתמוז - רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים החל למלא את תפקידו כרבה של סיגט
כ"א בטבת - אליעזר בן-יהודה, מחיה השפה העברית (נפטר ב-ה'תרפ"ג)
כ"א בניסן - מהריא"ז ענזיל, מחשובי רבני גליציה, (נולד בה'תק"ן בערך)
י"ג בטבת – רעידת אדמה בעוצמה של 7.9 בסולם ריכטר בקליפורניה גורמת להרוג אחד
ט"ו בשבט - נכלאים בני הקהילה היהודית באירוע שימשיך לגירוש הראת
כ"ט באדר – הפטיפון נרשם כפטנט
י"ז בניסן – החלה בנייתו המחודשת של בית הכנסת החורבה ברובע היהודי בעיר העתיקה בירושלים, במימון משה מונטיפיורי ומשפחת רוטשילד.
כ"ג בתמוז – רבי אברהם יעקב פרידמן, האדמו"ר הראשון מסדיגורא, השתחרר ממאסרו בצ'רנוביץ.
היום נחוג כיום שמחה בחסידות סדיגורא ובחסידות בויאן.
רבי יוסף שאול נתנזון, מחבר שו"ת "שואל ומשיב", התמנה כרבה של הקהילה היהודית בלבוב (למברג).
כ' בשבט – רבי גדליה שמלקיש, רב גליציאני, מרא דאתרא ואב"ד בקולומיאה ופשמישל, נשיא "המזרחי".
כ"ח בשבט – רוברט באדן פאוול, מייסד תנועת הצופים.
אדר – רבי מאיר לרנר, רב קהילה בלונדון ורבה של אלטונה.
כ"ט באב – רבי יוסף מאיר טברסקי, אדמו"ר חסידי ומייסד חסידות מכנובקה.
כ"ו באייר – רבי יצחק אייזיק אפשטיין, רב ואב"ד הומל וראש ישיבה בה, מראשוני חסידי חב"ד.
כ"ז בתשרי - דוד וולפסון, פעיל ציוני ונשיאה השני של ההסתדרות הציונית העולמית (נפטר ה'תרע"ד)
א' באייר - זיגמונד פרויד, חוקר ונוירולוג אוסטרי יהודי מייסד הפסיכואנליזה (נפטר ה'ת"ש)
ז' באייר - הרב יעקב מאיר - הראשון לציון והרב הראשי הספרדי הראשון של ארץ ישראל
ו' בסיוון - אהרן דוד גורדון, חלוץ, הוגה דעות ומורה דרך לתנועת הפועלים בישראל
ט"ו בחשוון – רבי יוסף משה השיל, בנו של רבי אברהם יהושע השל מאפטא, אדמו"ר משושלת אפטא במז'יבוז'.
ה' בכסלו – רבי דוד לוריא (רד"ל), רב ליטאי, נודע בעיקר בשל פרשנותו למדרשים, ובפרט לפרקי דרבי אליעזר.
י"ז בשבט – רבי יחזקאל מקוזמיר, האדמו"ר המייסד של חסידות קוזמיר, וסבו של רבי ישראל ממודז'יץ.
י' באייר – רבי מיכאל יעקב ישראל, רבה הראשי של יהדות רודוס, ובסוף ימיו אב בית דין בירושלים.
כ"ו בסיוון – רבי יחיאל מיכל אוירבך, האדמו"ר מאניפולי, ונכדו של רבי זושא מאניפולי.
י"ח בתמוז – רבי משה דוד אשכנזי, רב הונגרי, ובסוף ימיו רב הקהילה האשכנזית בצפת.
י"ח בסיון – תלמוד תורה "עץ חיים" נוסד בירושלים בידי הרב שמואל סלנט
כ"ח באב – רכישת השטח של משכנות שאננים על ידי משה מונטיפיורי.
א' באלול – הנחת אבן הפינה של משכנות שאננים – תחילת היציאה מן החומות.
כ"ז בשבט- אברהם גרינבאום, עסקן חרדי יהודי- גרמני במאות 19, 20.
א' באדר – רבי יצחק מאיר השיל (ז'ינקוב), אדמו"ר מז'ינקוב
ט"ו בתמוז – רבי יאושוע אברהם קריספין, מחבר ספר אברהם במחזה.
ט"ו באב – רבי מאיר נתן מצאנז.
כ"ז באלול – הרב שלום רוקח, האדמו"ר הראשון בשושלת בעלזא.
י"ג בטבת - המצאת האקורדיון
כ"ב בתשרי - צבי הירש להרן, ראש ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם שעסק באיסוף וארגון כספי החלוקה
ז' בטבת - רבי מרדכי יוסף ליינר האדמו"ר הראשון מאיזביצה ראדזין.
הקים את חסידות איזביצה ראדזין עם פרישתו מחצר רבי מנחם מנדל מקוצק.
כ"ה בטבת - אוהב גר לוצאטו, בלשן יהודי-איטלקי (נולד ב-ה'תקפ"ט)
כ"ו בטבת – פרנקלין פירס, הנשיא הנבחר של ארצות הברית, ואשתו ניצלים מתאונת רכבת ליד אנדובר, מסצ'וסטס, אך בנו נהרג
ח' בטבת – אלברט אברהם מייקלסון, מודד מהירות האור והאמריקני הראשון שזכה בפרס נובל (נפטר ב-ה'תרצ"א).
כ' באדר ב' – וינסנט ואן גוך, צייר הולנדי (נפטר ב-ה'תר"ן).
הרב חיים הלוי סולובייצ'יק, רבה של בריסק, ומחבר ספר חידושי רבנו חיים הלוי על הרמב"ם, נפטר ב-ה'תרע"ח.
ט"ו בכסלו – יוסף פרידלנדר, רבה של דוכסות וסטפאליה ותומך ב
הרב שמעון אגסי, ראש ישיבה, מקובל, דרשן ופייטן, מגדולי רבני בגדאד
אליעזר צוקרמן - מהפכן סוציאליסטי וסופר עברי-יידי
ז' בתשרי - רבי מנחם נחום טברסקי ממקארוב, מייסדה של חסידות מקארוב
י"ד בטבת - לואי ברייל, מורה, ממציאו של כתב ברייל לעיוורים (נולד ב-ה'תקס"ט)
כ"ז בשבט - מיכה יוסף לבנזון, משורר יהודי, מאנשי תנועת ההשכלה (נולד ב-ה'תקפ"ח)
י"ז בניסן - הרב יהודה ביבאס
נכנסה לתוקפה 'גזירת המלבושים' ברוסיה המחייבת את היהודים בין היתר להחליף את לבושם המסורתי ללבוש מודרני.
כ"ג בחשוון – ישראל דוב פרומקין, מחלוצי העיתונות העברית בארץ ישראל
ז' בתשרי – רבי מנחם נחום טברסקי (מקארוב), אבי חסידות מקארוב
ג' בחשוון – רבי ישראל פרידמן מרוז'ין, מייסד שושלת רוז'ין ואדמו"רה הראשון.
רבי שמואל וינברג מסלונים (נפטר י"ט בשבט ה'תרע"ו)
כ"ח באייר - הרב שמעון סופר מערלוי (נספה בשואה בשנת ה'תש"ד)
ג' באלול - הרב יהונתן אליאשברג - רבן של פומפיאן, מריאמפולה ווולקוביסק, מעסקני חובבי ציון (נפטר בה'תרנ"ט).
כ"א בטבת - הרב ישראל דב בער ב"ר יוסף מווילדניק, מחברו של "שארית ישראל" (בעל הידית)
כ"ט באייר - רבי מאיר מפרמישלאן
ד' בסיוון – רבי אברהם בנימין זאב המבורג, ראש ישיבת פיורדא האחרון, מבכירי רבני אשכנז בראשית המאה ה-19. (נולד בכ"ז בטבת ה'תק"ל)
פרסומו הראשון של 'צעטיל קטן', קובץ הנהגות חסידיות המיוחס לרבי אלימלך מליז'נסק.
ו' בכסלו – רבי יוסף חיים זוננפלד, מרבני היישוב הישן בירושלים, ורבה הראשון של העדה החרדית.
(נפטר בי"ט באדר ב' ה'תרצ"ב)
י' באב – מקס נורדאו, הוגה דעות, סופר ונואם, ממייסדי התנועה הציונית.
רבי נתן צבי פינקל ("הסבא מסלבודקה"), מייסד ישיבת כנסת ישראל (סלבודקה), ומראשי תנועת המוסר בליטא ובארץ ישראל.
י"ד בחשוון – אבראהים פאשא, שליט ארץ ישראל ובנו של מחמד עלי.
י"ח בכסלו – רבי חיים יהודה אברהם, דיין ופוסק באזמיר, ומחבר שו"ת 'אחי וראש'.
ח' בטבת – רבי יהושע אברהם יהודה, פוסק ופקיד הקהילה באזמיר, ולאחר מכן בירושלים.
י"ד באדר – רבי שאול יחזקאל גרינפלד, מראשוני הצדיקים החסידיים ביהדות הונגריה.
ט' באייר – רבי יצחק ברנייס, רבה של המבורג וממבשרי הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה.
כ"ו באייר – רבי יצחק מוולוז'ין, ראש ישיבת וולוז'ין ורב העיירה, ממנהיגי יהדות רוסיה.
א' בתמוז – רבי חיים קיצה, רבה של אירשה שבהונגריה.
כ"ד באב – רבי יעקב ישראל כרמי, רבה של רג'ו אמיליה שבאיטליה, ונציג יהדות רג'ו אמיליה בסנהדרין של פריז.
י"ז באלול – רבי אברהם קארה מחכמי יהדות צנעא, רבו של רבי יחיא אביץ'.
רבי יעקב אריה לייב טברסקי, האדמו"ר השני מטריסק (נפטר בכ"ח באייר ה'תרע"ח)
כ"ד בתמוז - ארתור ג'יימס בלפור, ראש ממשלת בריטניה (נתן את הצהרת בלפור בעת שהיה שר החוץ הבריטי) (נפטר ב-ה'תר"ץ)
י"ט באדר א' - ג'ון קווינסי אדמס, נשיאה השישי של ארצות הברית (נולד ב-ה'תקכ"ז)
כ"א בניסן - רבי יצחק מוורקא היה תלמידו של רבי שמחה בונם מפשיסחה, שימש כאדמו"ר לאחר פטירתו של רבי שמחה בונם
ר' אהרן פולד, דיין וראש ישיבה בפרנקפורט.
ט' בטבת - איווה מתקבלת כמדינה ה-29 של ארצות הברית
ט"ו בטבת - העיר ירבה בואנה בקליפורניה משנה שמה לסן פרנסיסקו
ב' בטבת - רבי אברהם מתתיהו פרידמן, "הצדיק משטפנשט"
י"ד בטבת - רבי יצחק יעקב רבינוביץ, האדמו"ר בעל ה"דברי בינה" מביאלא
כ"ה בשבט - תומאס אלווה אדיסון, מגדולי הממציאים בכל הזמנים (נפטר ב-ה'תרצ"ב)
ט"ו באדר א' - אלכסנדר גרהם בל, ממציא (נפטר ב-ה'תרפ"ב)
כ"ט בניסן – רבי יהודה אריה ליב אלתר מגור, בעל ה"שפת אמת" (נפטר ב-ה'תרס"ה)
ט"ו באב – רבי אריה ליבש הורוויץ, רבה של סטאניסלב (נפטר ב-ה'תרס"ט)
ל' בכסלו – טקסס מתקבלת כמדינה ה-28 של ארצות הברית.
י"ג בתמוז – התפרסם גליונו הראשון של "שומר ציון הנאמן", שיצא באלטונה בעריכת רבי יעקב אטלינגר.
כתב העת ייצג את עמדת היהדות האורתודוקסית בגרמניה ונאבק ברפורמים.
הוא נחשב לעיתון החרדי הראשון.
תמוז – בברסלאו מתכנסת הוועידה השלישית מוועידות היסוד של התנועה הרפורמית.
פרץ הסבב הראשון של פולמוס אתרוגי קורפו.
ט"ז בניסן – שלמה מנדלקרן, סופר ומשורר, מחבר הקונקורדנציה לתנ"ך "היכל הקודש".
(נפטר בט"ו באדר ב' ה'תרס"ב)
כ"ו באב – רבי יהושע סיגל, רב ופוסק הלכה בפולין ובניו יורק, מקים העירוב הראשון במנהטן.
(נפטר בי"ג באדר א' ה'תר"ע)
ה' באלול – רבי יעקב אלחאייק, רב ודיין של קהילת הגראנה בתוניס.
י' באלול – רבי יעקב יצחקי, אב"ד דגסטן והרב הראשי ליהודי הקווקז, מייסד המושבה באר יעקב.
י"ד באלול – רבי נפתלי שוורץ, רב וראש ישיבה בעיר מאד שבהונגריה.
י"ז בטבת – רבי אריה לייב ליפשיץ, רב ואדמו"ר גליציאני, מחבר 'אריה דבי עילאי', ומייסד חסידות וישניצא.
כ"ה בשבט – הרב דב בעריש הרציגר, רבה של העיר בנדין שבפולין.
שבט – דוד דבית הלל, נוסע יהודי ליטאי שעלה לארץ ישראל ונסע ברחבי הקהילות היהודיות במזרח התיכון ובהודו.
ו' באדר – רבי יצחק איציק אוירבך, רבה של העיר לונטשיץ שבפולין.
ו' באדר – רבי דניאל פרוסטיץ, ראש בית הדין של הקהילה היהודית בפרשבורג בימי החתם סופר.
אדר – רבי יהודה קורייאט, רב ומשורר מחכמי מרוקו ודיין בליוורנו שבאיטליה.
כ"ט בניסן – רבי יהודה בכרך (הגרי"ב), רבה של סייני שבליטא.
ט"ז בסיוון – חיים מיכל, ביבליוגרף, ביבליופיל ואספן של כתבי יד עבריים.
כ"ח באלול – רבי משה ריבלין, מגיד מישרים וממנהיגי הקהילה האשכנזית בירושלים.
רבי יוסף דוד אייזנשטט, רבה של מיר וראש ישיבת מיר.
ועידת פרנקפורט, אחת מוועידות היסוד של התנועה הרפורמית.
י"ח באדר ב' – וילהלם רנטגן, פיזיקאי גרמני.
א' בסיוון – חיים יחיאל בורנשטיין, חוקר, תוכן, כרונולוג ומתרגם.
תרגם את המחזה המלט לעברית.
ט"ז באב – הברון רוטשילד, הידוע בכינוי "הנדיב הידוע", תומך עיקרי ביישוב היהודי בארץ ישראל בתקופת העלייה הראשונה.
י' בטבת – רבי נתן מברסלב, תלמידו המובהק ומדפיס ספריו של רבי נחמן מברסלב.
י"ד באדר א' – שלום הכהן, משורר עברי איש תנועת ההשכלה, מייסד "ביכורי העתים".
י"ד בניסן – רבי אשר ישעיה רובין, האדמו"ר השני מרופשיץ.
ג' באלול – רבי משה חיים מצליח, רב טורקי ומחבר ספר אם הבנים.
י"ט בתשרי – הוקם הארגון בני ברית.
כ"ה בסיוון – בבראונשווייג התכנסה ועידת רבנים גרמנים ליברלים לצורך קביעת שינויים בהלכה ובמנהג, שלימים נודעה בתור האספה הראשונה של התנועה הרפורמית
כ"ג בתשרי – יחיאל מיכל פינס, הוגה דעות ציוני, מאבות הציונות הדתית, איש חיבת ציון.
(נפטר בו' באדר ב' ה'תרע"ג)
כ"ט בתשרי – משה לייב ליליינבלום, סופר איש תנועת ההשכלה ברוסיה, מראשי חובבי ציון והציונות המעשית.
(נפטר בג' באדר א' ה'תר"ע)
י"ב בחשוון – חיים פרס, חוקר הלשון העברית וממחיי השפה, עורך כתב העת הירושלמי שערי ציון.
(נפטר בכ"ט באדר א' ה'תרנ"ד)
א' בכסלו – הרב דוד צבי הופמן, פרשן מקרא ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין וממנהיגי "תורה עם דרך ארץ".
ט"ז בכסלו – דויד פופר, צ'לן יהודי-בוהמי
ל' בשבט – לודוויג בולצמן, אבי המכניקה הסטטיסטית (נפטר בה'תרס"ו)
י"ד באדר – רבי מרדכי הורוויץ, רבה של פרנקפורט, מחבר שו"ת 'מטה לוי' והיסטוריון.
(נפטר בט"ז באדר ב' ה'תר"ע)
א' בניסן – יעקב שכביץ, מאנשי העלייה הראשונה ומראשוני גדרה.
ו' באדר – רבי משה סטניצר, צדיק חסידי מתלמידי החוזה מלובלין, שלא שימש כאדמו"ר בפועל.
כ"ה באדר – רבי בנימין דיסקין, רב ליטאי, ראב"ד הורדנה ומרא דאתרא בוולקוביסק ולומז'ה.
י"א באייר – רבי יהודה צבי ברנדויין, אדמו"ר בסטרטין ומייסד חסידות סטרטין.
י"ב בסיוון – בן ציון רפאל פריצי, פילוסוף, רופא והוגה דעות ממנטובה, מחבר פירוש לאגדות חז"ל.
ט' באלול – אהרן חורין, רב באראד שבהונגריה, בעל עמדות משכיליות שתמך בשינויים רדיקליים בהלכה, נחשב ממבשרי התנועה הרפורמית.
ל' בכסלו – רבי פרץ זאבל איגר, רב פוסק ואב"ד בעיר בראונשווייג והמחוז בגרמניה.
ל' בניסן – רבי משולם זלמן אשכנזי, מפוסקי יהדות פולין, ורבה של לובלין.
י"ח בסיוון – רבי ישכר דב בארון, אבי שושלת רדושיץ ורב ברדושיץ ובפשדבורז.
רבי חיים אברהם גאגין (הרב אג"ן) מתמנה למשרת הראשון לציון ולחכם באשי של ארץ ישראל
רבי אשר ניסן לוינזון מתמנה כרבה של בירז' שבליטא
רבי אהרן משה טויבש מתמנה כרבה של יאשי שברומניה
רבי יקיר גירון מתמנה לחכם באשי של יהדות קושטא שבטורקיה
רבי ברוך מרדכי ליבשיץ מתמנה כרבה של סמיאטיץ' שבפולין
ו' בטבת – אברהם אפשטיין, חוקר ספרות המדרש ומאנשי חכמת ישראל.
ג' בשבט – רבי בנימין אריה וייס, אב"ד צ'רנוביץ ורב הקהילה האורתודוקסית בעיר.
כ"א בשבט – רבי נתן במברגר, מרא דאתרא של וירצבורג והמחוז, בנו וממשיכו של רבי יצחק דוב הלוי במברגר.
י"ב באייר – חנוך יהודה קאהוט, בלשן, מזרחן ורב נאולוגי, מחבר "ערוך השלם", מהדורה מודרנית של ספרהערוך, וממקימי בית המדרש לרבנים באמריקה.
ט' באב – רבי משה הלברשטאם, האדמו"ר השני בחסידות שינאווא.
רבי משה עידאן, דיין ומקובל בג'רבה ובגאבס שבתוניסיה.
רבי נחום דובער שניאורסון, האדמו"ר השני מחסידות אוורוטש, ענף של בית צ'רנוביל.
אברהם בן-שבת, סוחר וממנהיגי הקהילה היהודית באספי שבמרוקו.
רבי שמואל בן קיקי, דיין, שד"ר ופייטן, אב בית דין בטבריה.
רבי שמואל רוזנברג, רב וראש ישיבה באונסדורף .
ישיבתו משכה בחורים מכל רחבי הונגריה.
רבי שמריה נח שניאורסון, רב בבוברויסק, והאדמו"ר מקאפוסט, ענף של חסידות חב"ד.
ברוך פפירמייסטר, מהנדס ואדריכל, מראשוני ראשון לציון וראש ועד המושבה.
רבי משה יוסף הופמן, ראש ישיבה בפאפא שבהונגריה, ואחר כך מרבני בתי אונגרין בירושלים.
יג בכסלו – רבי ברוך גויטיין, אב"ד וראש ישיבה בהעדיעס שבהונגריה, ומחבר "כסף נבחר".
כ"ו בתמוז – רבי נחום טרייביטש, אב"ד פרוסטיץ, מרא דאתרא של ניקלשבורג ו"הרב הכולל" למדינת מוראביה, פרשן התלמוד הירושלמי.
י' באלול – רבי יצחק רבינו אלבעלי, דיין וראש ישיבה באיזמיר.
כ"ט באלול – רבי מנחם מנדל קרגוי, מרבני ישיבת פיורדא, ומחבר "גידולי טהרה" על הלכות מקוואות.
כ"ה בתשרי – רבי אברהם בורנשטיין, אדמו"ר ומייסד חסידות סוכטשוב, מגדולי הלמדנים והפוסקים בפולין, מכונה ה"אבני נזר" על שם ספרו.
כ"ב בסיוון – רבי אברהם בנימין קלוגר, רב בגליציה, בנו של רבי שלמה קלוגר (נפטר בכ"ט בחשוון ה'תרע"ו).
י"א בניסן – רבי שלמה זלמן ליפשיץ, בעל "חמדת שלמה", מגדולי וחשובי רבני מזרח אירופה, הרב הראשי הראשון של ורשה, פולין, מחבר שאלות ותשובות (שו"ת) על ארבעה חלקי שולחן ערוך, נולד בפוזנא (בשנת ה'תקכ"ה)
ט' בסיוון – רבי ישראל בן שמואל אשכנזי משקלוב, תלמיד הגר"א, ממנהיגי עליית תלמידי הגר"א לארץ ישראל (נולד ה'תק"ל)
כ"ה באב – ר' יעקב משולם אורנשטיין, רב, פוסק, ומגדולי רבני גליציה, מכונה ה"ישועות יעקב" על שם ספרו
ט' בטבת - סמואל מורס מפעיל לראשונה את מכשיר הטלגרף
י"א בשבט - הרב ישראל מאיר הכהן, "החפץ חיים" (נפטר ה'תרצ"ג)
ה' בכסלו - הרב עקיבא יוסף שלזינגר, "לב העברי" (נפטר ה'תרפ"ב)
י"א באדר - יואל משה סלומון, ממיסדי העיתונות העברית, ממקימי נחלת שבעה ופתח תקווה (נפטר ה'תרע"ב)
י"ג בתשרי - רבי עקיבא איגר, מגדולי התורה בדורו (נולד י"ד בחשוון ה'תקכ"ב).
כ' בכסלו - רבי דב בעריש מאושפיצין, אדמו"ר חסידי, מתלמידי החוזה מלובלין.
כ"ד בטבת – רעידת אדמה חזקה החריבה את צפת ופגעה במרבית יישובי הגליל
כ"א באדר א' – מישיגן הצטרפה לארצות הברית והפכה למדינה ה-26
י' בטבת – יוסף ריבלין, מראשי היישוב היהודי בירושלים
כ' באלול – אברהם אבל אדולף ארליך, רב בלטביה ובפרוסיה (נפטר בה'תרע"ג)
כ"ד בטבת – הרבנית ציזיא חנה מזל, ברעידת האדמה בטבריה
כ"ז בשבט – רבי אלעזר לעוו, פוסק ורב בקהילות שונות במורביה, בוהמיה והונגריה.
כ' באייר – רבי מרדכי טברסקי, האדמו"ר השני בבית צ'רנוביל.
א' בסיוון - וילהלם שטייניץ, שחמטאי אוסטרי יהודי, ראשון אלופי העולם בשחמט (נפטר ב-ה'תר"ס)
כ"א בכסלו – רבי יעקב קופל אלטנקונשטט, מתלמידי רבי יחזקאל לנדא, רבה של ורבוי, וממנהיגי יהדות הונגריה.
כ"ח בטבת – רבי חננאל ניפי, דיין ודרשן בפרארה ומרא דאתרא בצ'נטו, מגדולי הפוסקים ביהדות איטליה וחבר הסנהדרין של פריז.
י"ד באב – נתן מאיר רוטשילד, בנקאי אנגלי ובן למשפחת רוטשילד (נולד ב-ה'תקל"ז)
ב' בכסלו – הפעם האחרונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה
כ"ט בטבת – ניסיון התנקשות בנשיא ארצות הברית אנדרו ג'קסון - הניסיון הראשון להתנקש בחייו של נשיא בארצות הברית
יצא לאור הספר תשובות רבי עקיבא איגר מהדורה קמא, הספר הראשון שנדפס מתורתו של רבי עקיבא איגר, ונחשב לספר יסוד בישיבות.
ה' בכסלו – רבי יצחק פרידמן, האדמו"ר מבוהוש, בנו של רבי שלום יוסף פרידמן מסדיגורה.
כ"ז בניסן – רבי שלום מרדכי שבדרון (מהרש"ם), מחשובי פוסקי ההלכה ביהדות גליציה.
כ"ז באב – רבי יוסף חיים מבגדאד, מקובל, דרשן, מנהיג יהדות בגדאד ומגדולי הפוסקים של יהדות ארצות האסלאם.
נודע בשם ספרו בן איש חי.
כ"ח בתשרי – רבי שמואל לנדא, פוסק הלכה, בנו של רבי יחזקאל לנדא ויורשו כראב"ד וראש הישיבה בפראג.
כ"ג בכסלו – דוד פרידלנדר, מאנשי תנועת ההשכלה היהודית, ממבשרי היהדות הרפורמית וממנהיגי הקהילה היהודית בברלין.
ח' בשבט – הרב חיים יוסף ליג'י, רב ודרשן באזמיר ובקושטא.
כ"א בשבט – רבי יהודה לייב קארלבורג, רב בבון ובקרפלד.
ט' בניסן – רבי שמואל טיקטינסקי, מייסד ישיבת מיר וראש הישיבה הראשון.
כ"א באייר – רבי עקיבא ישראל ורטהיימר, רבה של אלטונה ומדינת שלזוויג-הולשטיין.
כ"ה באב – הרב בכור יצחק נאבארו, רב, דיין ופרשן באזמיר.
מרד הפלאחים פורץ בקרב ערביי הגליל נגד שלטון מוחמד עלי שליט מצרים.
ח' בסיוון – י' בתמוז – כחלק מהמרד ערכו הפלאחים פרעות ביהודי צפת.
החלה הדפסת המהדורה הראשונה של התלמוד הבבלי בדפוס ראם (המהדורה השלישית התפרסמה כ"ש"ס וילנא"), ובעקבותיה מחלוקת המדפיסים מול דפוס סלאוויטא.
ב' באייר – המהר"ש, האדמו"ר הרביעי בחסידות חב"ד.
ט"ו באב – מרדכי ניימן, מאנשי העלייה ראשונה וממקימי מזכרת בתיה.
כ"ז באב – רבי יוסף חיים מבגדאד, מגדולי האחרונים, פוסק, מקובל ודרשן.
ספרו המפורסם ביותר הוא "בן איש חי" ועל שמו הוא מכונה לרוב.
כ"ז באייר – סול (סוליקה) חג'ואל, יהודייה מרוקאית שהפכה לגיבורה לאחר שסירבה להתאסלם והוצאה להורג בגיל 17 בעיר פאס.
ז' בחשוון - הרב חיים חזקיהו מדיני, מחבר הספר שדי חמד, רבה של העיר קרסו-בזאר (בילוהירסק) שבחצי האי קרים ושל חברון.
ט"ז באדר - רחל ורנהגן, סופרת גרמניה ממוצא יהודי (נולדה ב-ה'תקל"א)
ט"ז בכסלו – ייסוד המושבה הרצליה
י"ז בכסלו – מתקיימים השיעורים הראשונים בטכניון.
י"ז באדר – מדינת טנסי אוסרת על לימוד תורת האבולוציה בבתי הספר, חוק שהוביל למשפט הקופים
י"ח באדר – שידור הרדיו הטראנס-אטלנטי הראשון
ז' בניסן – נחנכה האוניברסיטה העברית בהר הצופים שבירושלים
י' בסיוון – נפתח "בית הנכות הלאומי בצלאל" בירושלים בהנהלתם של בוריס שץ ומרדכי נרקיס
י' בתשרי – הרב אליעזר הגר, האדמו"ר מסרט ויז'ניץ (נפטר בהתשע"ה)
י"א בתשרי – הרב דוד משה רוזנבוים, האדמו"ר מקרעטשניף (נפטר בה'תשכ"ט)
ג' בחשוון – הרב יהודה עמיטל, ראש ישיבת הר עציון ושר בממשלת ישראל
י"ט בחשוון – חיים בר-לב הרמטכ"ל השמיני חבר הכנסת ושר (נפטר ה'תשנ"ד)
ט"ו בכסלו – אד קוץ', ראש עיריית ניו יורק
כ"ט בכסלו – אלי כהן, מרגל ישראלי שפעל בסוריה ונתפס (הוצא להורג ה'תשכ"ה)
י' בטבת – עוזי נרקיס, אלוף פיקוד המרכז בעת מלחמת ששת הימים
י"ח בטבת – הרב שלמה קרליבך המכונה גם "הרב המרקד" (נפטר ב-תשנ"ה)
ט' באדר – מנחם שטרן, פרופסור להיסטוריה של עם ישראל, מגדולי חוקרי תקופת הבית השני (נרצח ה'תשמ"ט)
י"ד באדר – מרדכי אלקחי, איש אצ"ל, מעולי הגרדום (הוצא להורג ה'תש"ז)
י"ב בניסן – הלגה דן, נערה יהודיה הולנדית, שסיפור ימיה האחרונים תחת השלטון הנאצי, נכתב ביומנה (נרצחה ה'תש"ג)
כ"א בניסן – הרב דוד משה ליברמן, אב"ד קהילת "שומרי הדת" באנטוורפן וממייסדי וחבר נשיאות מרכז רבני אירופה
כ' באייר – יובל נאמן, פיזיקאי ופוליטיקאי ישראלי, כיהן כשר בממשלת ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ו)
א' בסיוון – נתנאל לורך, היסטוריון, דיפלומט ומזכיר הכנסת (נפטר ב-ה'תשנ"ז)
כ"ג באב – מאיר שמגר, נשיא בית המשפט העליון
ג' באייר – נפטר ר' ישעיה שטיינר, מייסדה של חסידות קרסטיר
א' באלול – נפתח הקונגרס הציוני הראשון בבזל שבשווייץ
ו' באלול – תיאודור הרצל כותב ביומנו: "בבזל ייסדתי את מדינת היהודים"
ט"ו בתשרי – אורי צבי גרינברג, משורר עברי (נפטר ה'תשמ"א)
כ"א באדר א' – מרדכי נמיר, מזכ"ל ההסתדרות, ראש עיריית תל אביב, שר וחבר הכנסת מטעם מפא"י (נפטר ב-ה'תשל"ה)
י' בניסן – יוסף יקותיאלי, הוגה רעיון המכביה ומגשימו, חתן פרס ישראל על מפעל חיים
ה' בסיוון – אליעזר ננס אוטוביוגרף חסיד חב"ד.
כ"א בחשוון – רבי אשר אנשיל אשכנזי מאלעסק-סטניסלב בן רבי יואל אשכנזי מזלוטשוב
י"א באדר ב' – ג'יימס ג'וזף סילבסטר, מתמטיקאי בריטי ממוצא יהודי (נולד ה'תקע"ד)
כ"ה בתשרי - התאריך המיוחס להקמתה של "המחנות העולים", תנועת הנוער החלוצית הארץ-ישראלית הראשונה
י"ט באדר - פנחס רוטנברג מקבל זיכיון לשימוש במי הירדן והירמוך להפקת חשמל
י' בסיוון - מופע הבכורה של תיאטרון האהל נערך בתל אביב
ז' בטבת - יפה ירקוני, זמרת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשע"ב)
י' בטבת - משה ארנס, שר הביטחון, שר החוץ וחבר הכנסת מטעם הליכוד (נפטר ב-ה'תשע"ט)
ב' בשבט - יצחק מודעי, שר האוצר וחבר הכנסת מטעם הליכוד (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
י"א בשבט - שושנה ארבלי-אלמוזלינו, שרת הבריאות וחברת הכנסת מטעם המערך (נפטרה ב-ה'תשע"ה)
כ"א בשבט - אבנר חי שאקי, פרופסור למשפטים וחבר הכנסת מטעם המפד"ל (נפטר ב-ה'תשס"ה)
כ' בסיוון - ראול הילברג, היסטוריון אמריקאי ממוצא יהודי-אוסטרי (נפטר ב-ה'תשס"ז)
ח' בתמוז - רחבעם זאבי, אלוף במילואים, חבר הכנסת ושר (נרצח ה'תשס"ב)
י"ד בתמוז - אליקים העצני, חבר במועצת יש"ע וחבר הכנסת מטעם מפלגת התחיה
ט"ז בתמוז - מל ברוקס, במאי ושחקן קולנוע
כ"א בתמוז - הרב פנחס מנחם אלתר האדמו"ר השישי בחסידות גור (נפטר ב-ה'תשנ"ו)
א' באלול - יונת סנד, סופרת ישראלית (נפטרה ב-ה'תשע"ה)
ט"ז בחשון - רבי אפרים דוב הכהן לאפ, אב"ד וורז'בלובה שבליטא ומחבר ספר גיליון אפרים וזבחי אפרים (נולד ב-ה'תרי"ט)
כ"ד בטבת - רבי שמואל בורנשטיין, בעל ה"שם משמואל", האדמו"ר השני בחסידות סוכטשוב
ד' באלול – רבי מאיר שמחה הכהן מדווינסק, בעל "משך חכמה" ו"אור שמח" (נולד ב-ה'תר"ג).
כז' באדר- הרב שלמה אלישיב, מחשובי המקובלים בסוף המאה ה-19 ובתחילת המאה ה-20. בעל ספרי ה"לשם שבו ואחלמה",
א' בתשרי – תחילת לימוד הדף היומי, אשר נוסד על ידי רבי מאיר שפירא מלובלין בט' באלול ה'תרפ"ג
כ"ו בטבת – החוקר האנגלי הווארד קרטר מגלה את קברו של תות ענח' אמון בעמק המלכים, ליד לוקסור, מצרים
י"ז בשבט – רבי נח גד וינטרוב, רב מחבר ספרים ומשורר עולה לארץ ישראל מפולין.
ו' באדר – הקמת "סולל בונה", חברת פועלים לעבודות ציבוריות
י"א בסיוון – נוסדה בני ברק
כ"ט בסיוון – נרצח ישראל דה האן – הרצח הפוליטי הראשון בארץ ישראל
ח' בתמוז – נוסדה המושבה נווה יעקב מצפון לירושלים
י"ב באב – נוסדה המושבה מגדיאל
ב' באלול – הוועידה העולמית הראשונה של תנועת "השומר הצעיר" נערכה בדנציג
ב' בתשרי – מרדכי בן-פורת, פעיל ציוני ופוליטיקאי ישראלי
כ"ט בתשרי – חיים גורי, משורר וסופר ישראלי
כ"ג בחשוון – השופט פרופ' מנחם אלון המשנה ה-11 לנשיא בית המשפט העליון
ז' בחשוון – הרב משה יעקב וייס, רב שכונת נוה אחיעזר בעיר בני ברק (נפטר ה'תשע"ב)
י"ד בכסלו – חנה מרון, שחקנית תיאטרון ישראלית
ה' בשבט – יהודה פרח, חבר הכנסת מטעם הליכוד (נפטר ה'תשנ"ט)
י"ח בשבט – הרב חיים דוד הלוי הרב הראשי של תל אביב בשנים ה'תשל"ג-ה'תשנ"ח
ט"ו באדר א' – משה ורטמן, חבר הכנסת מטעם המערך
ט' באדר ב' – מיכאל הרסגור, היסטוריון ישראלי
ט' בניסן – דן בן אמוץ, סופר, עיתונאי, תסריטאי ושחקן קולנוע ישראלי (נפטר ה'תש"ן)
י"א בניסן – הרב שלמה מיידנצ'יק יו"ר אגודת חסידי חב"ד בישראל יו"ר ועד כפר חב"ד ומראשי חסידות חב"ד (נפטר ב-ה'תשס"ד)
כ"ט בניסן – יהודה עמיחי, משורר ישראלי, זוכה פרס ביאליק ופרס ישראל (נפטר ב-ה'תש"ס)
ו' בסיוון – דבורה קידר, שחקנית קולנוע ותיאטרון ישראלית (נפטרה ב-ה'תשפ"ג)
י"ג בסיוון – עזר ויצמן, נשיא מדינת ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ה)
כ"ט בתמוז – הרב בן-ציון אבא-שאול, ראש ישיבת פורת יוסף בירושלים, (נפטר ב-ה'תשנ"ח)
ג' באב – ליאון יוריס, סופר (נפטר ב-ה'תשס"ג)
ה' באב – יואל דה-מלאך חוקר חקלאות ובוטנאי ישראלי, חתן פרס ישראל (נפטר ב-ה'תשס"ו)
ט"ו באב – הרב מאיר יהודה גץ, רב הכותל המערבי והמקומות הקדושים (נפטר כ"ג באלול ה'תשנ"ה)
כ"א באב – משה קראוס, החזן הראשי הראשון של צה"ל
כ"ג באב – אפרים קישון, סופר, סאטיריקן, מחזאי וקולנוען ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"ה)
כ"ט בתשרי – רבי שמואל צבי דנציגר, האדמו"ר מאלכסנדר, בעל "תפארת שמואל".
כ"ח בשבט – וודרו וילסון, הנשיא העשרים ושמונה של ארצות הברית.
כ"ט בסיוון – ישראל דה האן, קורבן הרצח הפוליטי הראשון בארץ ישראל בעת החדשה.
ז' באלול – נחמן סירקין, מאבות הציונות הסוציאליסטית ומראשי "פועלי ציון" בגולה.
ר"ח סיוון – פרנץ קפקא – סופר יהודי יליד פראג שכתב בשפה הגרמנית, ונחשב לאחד מגדולי הסופרים של המאה העשרים.
י"ד בשבט - הצגת הבכורה של "הדיבוק" מועלית בתיאטרון הבימה
ט' באלול – ההכרזה על לימוד הדף היומי, על ידי הרב מאיר שפירא מלובלין, בכנסייה הגדולה של אגודת ישראל (הלימוד החל שלושה שבועות לאחר מכן, ביום א' של ראש השנה ה'תרפ"ד)
י"ד בשבט - נורמן מיילר, סופר אמריקאי ממוצא יהודי (נפטר ה'תשס"ח)
כ"ב באדר - שמואל תמיר, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשמ"ז)
כ"ו באדר - מאיר זורע, אלוף בצה"ל וממייסדי ד"ש (נפטר ה'תשנ"ה)
א' בניסן - אליעזר קשאני, מעולי הגרדום (נפטר ה'תש"ז)
י"ד בניסן - שושנה דמארי, זמרת ושחקנית ישראלית, כונתה "מלכת הזמר העברי" (נפטרה ה'תשס"ו)
א' באייר - צבי צור, הרמטכ"ל השישי של צה"ל (נפטר ה'תשס"ה)
ב' באייר - גרשון אדלשטיין, ראש ישיבת פוניבז' בבני ברק, ראש מועצת גדולי התורה של דגל התורה ונשיא ועד הישיבות (נפטר ב-ה'תשפ"ג)
ז' בסיוון - מיכאל שיר, סופר ישראלי, מייסד ועורך "אצבעוני" (נפטר ב-ה'תשס"ו)
כ"ו בסיוון - רוברט מקסוול, איל תקשורת (נפטר ב-ה'תשנ"ב)
כ' באב - שמעון פרס, ראש הממשלה השמיני של מדינת ישראל והנשיא התשיעי (נפטר ב-ה'תשע"ו)
כ"ט באלול - אורי אבנרי, חבר הכנסת ועיתונאי ישראלי (נפטר ב-ה'תשע"ח)
ד' במרחשוון – רבי יואב יהושע וינגרטן, רבה של קינצק, בעל "חלקת יואב".
כ"ו בכסלו – אליעזר בן-יהודה, עיתונאי ומחיה השפה העברית (נולד ב-ה'תרי"ח)
ד' בשבט – רבי אברהם דב פופל, רבה של מריאמפול, חבר הסיימאס ויו"ר אגודת ישראל בליטא.
ו' בשבט – מקס נורדאו, מנהיג ציוני (נולד ב-ה'תר"י)
י"ג בכסלו - הקיבוץ תל יוסף מוקם על ידי גדוד העבודה
י"א בטבת - השימוש הראשון בזריקת אינסולין כטיפול בסוכרת
ד' בניסן - מונחות אבני פינה לערים רעננה וגבעתיים
ה' בניסן - יוסיף סטלין מתמנה למזכיר הכללי של המפלגה הקומוניסטית ובכך למעשה לשליט ברית המועצות
י"ח בניסן - נוסדה תנועת הפועל המזרחי
י"ט בניסן - נוסדה העיר גבעתיים
כ"ח בתמוז - חבר הלאומים אישר את המנדט הבריטי על ארץ ישראל
ה' בתשרי - אברהם מלמד, פוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשס"ו)
י"ג בתשרי - אנג'ליקה רוזיאנו, שחקנית טניס שולחן יהודית – רומנית (נפטרה ב-2006)
כ' בחשוון - נולד אריה (לובה) אליאב, פוליטיקאי ישראלי (נפטר י"ז סיוון ה'תש"ע, 30 במאי 2010)
כ"ח בטבת - אמיל חביבי, סופר, חבר הכנסת מטעם מק"י ופעיל ציבור (נפטר ב-ה'תשנ"ו)
כ"א בשבט - ולדיסלב ברטושבסקי, פוליטיקאי פולני וחסיד אומות העולם
כ"ו בשבט - פנינה זלצמן, פסנתרנית ישראלית (נפטרה ב-ה'תשס"ז)
א' באדר - יצחק רבין, הרמטכ"ל השביעי של צה"ל וראש הממשלה החמישי של מדינת ישראל
ט"ז בניסן - פרופ' יהודה פליקס, חוקר הבוטניקה והזואולוגיה במקרא ובתלמוד, נפטר א' בכסלו ה'תשס"ו
כ"ב באייר - שרה דורון, שרה וחברת הכנסת מטעם הליכוד
ב' בתשרי – רבי ישראל פרלוב - "הינוקא מסטולין", אדמו"ר בחסידות קרלין (נולד ה'תרכ"ט)
כ"ב בתשרי – הרבנית שיינדל לאווי מחסידות טאש, בת רבי יצחק אייזיק וייס (סבליאבה) ואשת רבי אלימלך לאווי (הראשון)
י"ט בחשוון – הרב דוד צבי הופמן, פרשן מקרא ופוסק, ראש בית המדרש לרבנים בברלין וממנהיגי "תורה עם דרך ארץ".
כ"ד בשבט – אהרן דוד גורדון - חלוץ, הוגה דעות ומורה דרך לתנועת הפועלים בישראל (נולד ה'תרט"ז)
א' באייר – הרב עקיבא יוסף שלזינגר, מגדולי רבני הונגריה (נולד ה'תקצ"ח)
כ"ה בתשרי – נתכנסה אספת הנבחרים הראשונה ליהודי ארץ-ישראל
כ"ח בכסלו – נוסד הארגון ההסתדרות הכללית של העובדים העברים בארץ ישראל
כ' בטבת – הרב קוק מוסר את הרצאת הרב בה הוא קורא ליצירת המפעלים התורניים – בירור הלכה ומה שנעשה לימים בתואר האנציקלופדיה התלמודית ואוצר מפרשי התלמוד.
וכן ליצירת ביאור על ביאור הגר"א לשולחן ערוך, כפי שהחל בעצמו בחיבורו "באר אליהו" ושבעקבותיו כתב הרב ברוך רקובר את חיבורו ברכת אליהו.
ט"ז באדר א' – יסוד הרבנות הראשית לישראל, ובחירת הרב אברהם יצחק הכהן קוק והרב יעקב מאיר לכהן כרבנים הראשיים לישראל
כ"ג בניסן – פרוץ פרעות תרפ"א, במהלכם נרצחו 43 יהודים
י"ב בתשרי – הרב עובדיה יוסף, הרב הראשי הספרדי לשעבר ומנהיגה הרוחני של מפלגת ש"ס.
כ"ו בטבת – חיים קורפו, שר התחבורה וחבר הכנסת מטעם גח"ל והליכוד
כ"ב באדר א' – אברהם יוסף שפירא, חבר הכנסת מטעם אגודת ישראל, "מנכ"ל המדינה" (נפטר ה'תש"ס)
ז' באדר ב' – מאיר עמית, מדינאי ישראלי, כיהן כראש המוסד וכשר בממשלת ישראל
א' בניסן – יצחק נבון, הנשיא החמישי של מדינת ישראל
ז' בניסן – דוש, שם העט של קריאל גרדוש, קריקטוריסט ישראלי (נפטר ב-ה'תשס"א)
ו' באייר – הרב מרדכי ברויאר, חתן פרס ישראל, ההדיר את נוסח המקרא ופיתח את "שיטת הבחינות" לפרשנות התורה תוך התמודדות דתית עם ביקורת המקרא.
י"א בתמוז – חנה סנש, צנחנית בזמן מלחמת העולם השנייה וכותבת השיר "הליכה לקיסריה" ("אלי, אלי...") (הוצאה להורג ה'תש"ה)
י"ז בתמוז – אלכסנדר סנד, סופר ישראלי (נפטר בה'תשס"ד)
ח' באלול – נוסד המושב נהלל, מושב העובדים הראשון בישראל
י"ג בכסלו – רבי ישראל טאוב, האדמו"ר הראשון לבית מודז'יץ, בעל ה"דברי ישראל"
ו' אדר ב'- אברהם גרינבאום, עסקן חרדי יהודי- גרמני.
כ"ד בניסן – בפרעות ביפו נרצחו הסופרים העבריים י"ח ברנר, צבי שץ ואחרים
כ"ד בחשוון - האימפריה העות'מאנית חותמת על הסכם שביתת נשק עם בעלות הברית ובכך מסיימת את מלחמת העולם הראשונה במזרח התיכון
כ"ט בחשוון - סיום מלחמת העולם הראשונה: הפסקת האש עם אוסטריה נכנסת לתוקף
ז' בכסלו - מסתיימת מלחמת העולם הראשונה בשעה 11:11; פולין מכריזה עצמאות
ב' בשבט - חתימת הסכם ויצמן-פייסל
ח' בשבט - אירועי הדמים של "השבוע הטראגי" בארגנטינה, הופכים לפוגרום ביהודי בואנוס איירס, קהילות שלמות בורחות, בעיקר מהשכונות היהודיות-רוסיות, והעיתונים מדווחים על יהודים רבים שנורים, נשדדים ונרצחים, תוך קריאות: "מוות לרוסוס"
י"ז בשבט - נפתח כינוס השלום בפריז שסיים את מלחמת העולם הראשונה
ט"ו באדר א' - 1,200 יהודים נרצחים בפוגרום בעיר פרוסקרוב, שבאוקראינה
ג' באלול - עלייתו של הרב קוק לירושלים כדי לשמש כרבה האשכנזי
י"א בתשרי - חיים הרצוג, הנשיא השישי של מדינת ישראל
ט"ז בתשרי - הנריק שרינג, כנר יהודי-פולני-מקסיקני, (נפטר ב-ה'תשמ"ח)
ד' בחשוון - יגאל אלון, מפקד הפלמ"ח, מראשי תנועת העבודה ושר בממשלות ישראל, (נפטר ב-ה'תש"ם)
י"א בכסלו - עזריה אלון, סופר ואיש-טבע ישראלי
ח' בטבת - אלכסנדר סולז'ניצין, סופר רוסי, חתן פרס נובל לספרות ה'תש"ל
י"ח בטבת - קורט ולדהיים, מזכ"ל האו"ם, נשיא אוסטריה ואיש אס אס במלחמת העולם השנייה
כ"ב בטבת - אנואר סאדאת, נשיא מצרים בשנים ה'תש"ל-ה'תשמ"א (נרצח ה'תשמ"א)
ד' באב - פרימו לוי, סופר יהודי-איטלקי וכימאי (נפטר ב-ה'תשמ"ז)
י"ב במרחשוון – הרב משה הלברשטאם משינאווא.
ג' בכסלו - הרב רפאל טבוש עדס ענתבי מגדולי פייטני ארם צובא מחבר השיר רפא צירי, מעוזי, עזרני אל חי, אתה אל כביר, מלך רחמן, ועוד
י"ד בשבט - רוזה לוקסמבורג, מהפכנית יהודיה פולניה-גרמניה (נולדה ב-ה'תרל"א)
כ"א באדר א' - קורט אייזנר, מדינאי יהודי-גרמני (נרצח) (נולד ב-ה'תרכ"ז)
ב' בסיוון - החכם באשי רבי יעקב שאול דוויק הכהן מחכמי ארם צובא מחבר ספר "דרך אמונה"
ט"ו בחשוון - הכוחות הבריטיים כובשים את באר שבע מידי הצבא העות'מאני במסגרת מלחמת העולם הראשונה
י"ז בחשוון - ממשלת בריטניה פרסמה את "הצהרת בלפור" המבטיחה לתמוך בהקמת בית לאומי לעם היהודי בארץ ישראל
כ"ב בחשוון - תחילת מהפכת אוקטובר
כ"ב בחשוון - כוחותיו של הגנרל אלנבי כובשים את עזה בתום קרב עזה השלישי
כ"ה בכסלו - כיבוש ירושלים על ידי הצבא הבריטי במלחמת העולם הראשונה, בכך בא קץ לשלטון הטורקי בארץ ישראל
כ"ו בכסלו - הגנרל אלנבי נכנס לירושלים
י"ח בטבת - נוסד הוועד הזמני היהודי הראשון בארץ ישראל, מיד לאחר כבישת הבריטים את הארץ
כ"ח בטבת - בפינלנד נכנס לתוקפו חוק אשר הופך את היהודים לאזרחים מלאים במדינה
י"ח באדר - זאב ז'בוטינסקי ויוסף טרומפלדור הקימו את הגדוד העברי באלכסנדריה
כ"ג באדר - ייסוד מפלגת הפועלים הגרמנית, שממנה תצמח מאוחר יותר המפלגה הנאצית
כ"ב בניסן - העיתון "הארץ" נוסד בירושלים, בשם "חדשות מהארץ הקדושה"
ט"ו באב - הונחה אבן הפינה לאוניברסיטה העברית בירושלים
י' בטבת - יגאל מוסינזון, סופר ישראלי
כ"א בשבט - הרב שלמה גורן, מייסד הרבנות הצבאית והרב הראשי לישראל (נפטר ב-ה'תשנ"ה)
כ"א באדר - שלמה לורינץ, חבר הכנסת ויושב-ראש ועדת הכספים (נפטר ב-ה'תש"ע)
י"ד באייר - מרים בן-פורת, שופטת בית המשפט העליון ומבקרת המדינה
כ"ט באייר - ריצ'רד פיינמן, פיזיקאי אמריקאי ממוצא יהודי (נפטר ב-ה'תשמ"ח)
א' בסיוון - יוליוס רוזנברג, יהודי אמריקאי שהורשע ביחד עם אשתו בריגול למען ברית המועצות (הוצא להורג ה'תשי"ג)
כ"ח בסיוון - אסתר וילנסקה, חברת הכנסת מטעם מק"י ועורכת "קול העם" (נפטרה ב-ה'תשל"ו)
ט' באלול - מנחם סבידור, יושב ראש הכנסת לשעבר (נפטר ב-ה'תשמ"ט)
כ"ג בתשרי - שרה אהרנסון נפטרה לאחר 3 ימים של ייסורים מניסיון התאבדותה לאחר שהטורקים גילו את מרכז מחתרת ניל"י בזכרון יעקב (נולדה ה'תר"ן)
כ"ב בניסן - הרמן כהן, פילוסוף גרמני יהודי
כ"ח באייר - רבי יעקב אריה לייב טברסקי, האדמו"ר השני מטריסק
כ"א באב - רבי חיים סולובייצ'יק, מהגדולות שבדמויות הרבניות במאה ה-20 ואבי שיטת בריסק בלימוד התורני
ט"ו באב - רבי צבי הירש הלברשטאם היה רב ואחר כך אדמו"ר בעיר רודניק, חסיד צאנז
כ"ה בטבת - מלחמת העולם הראשונה: מברק צימרמן נשלח
כ"ו בטבת - פעילי ניל"י מותקפים על ידי בדואים מדרום לרפיח בדרכם ליצור קשר עם הבריטים - אבשלום פיינברג נרצח אך עמיתו יוסף לישנסקי מצליח במשימתו
ה' בניסן - ג'מאל פאשה, מושלה הצבאי של ארץ ישראל מטעם האימפריה העות'מאנית, מוציא צו לגירוש תושבי יפו ותל אביב
י"ד בניסן - גירוש יהודי תל אביב על ידי השלטון העות'מאני
י"ד בכסלו - קירק דאגלס, שחקן קולנוע
י"ט בשבט - סידני שלדון, סופר ותסריטאי יהודי (נפטר ה'תשס"ז)
כ"ו באדר - יגאל ידין, הרמטכ"ל השני של צה"ל, ארכאולוג ופוליטיקאי (נפטר ה'תשמ"ד)
כ' בסיוון - אל שווימר, מחלוצי התעופה בישראל (נפטר ה'תשע"א)
ג' באב - הרב יצחק זילבר, רב, מחנך, מנהג יהודי יוצאי ברית המועצות, פעל למען קירובם ליהדות (נפטר ה'תשס"ד)
כ"ח בכסלו - יחזקאל חנקין, ממקימי ארגון "השומר" (נולד בה'תרמ"א).
כ"ו בטבת - אבשלום פיינברג חבר ברשת ניל"י (נולד ב-ה'תר"ן)
י"ז באדר - רבי יצחק מבויאן, בעל "פחד יצחק", האדמו"ר הראשון של חסידות בויאן
כ"ב בניסן - אליעזר זמנהוף, ממציאה הפולני היהודי של השפה הבינלאומית אספרנטו
כ"ג בשבט - לואי ברנדייס הוא היהודי הראשון המתמנה לשופט בבית המשפט העליון של ארצות הברית
כ"א באדר א' - מלחמת העולם הראשונה - קרב ורדן - מבצר דואומון נכבש על ידי כוחות גרמניים
ט"ו באדר ב' - אלברט איינשטיין מפרסם את תורת היחסות הכללית
י"ג באייר - נחתם הסכם סייקס–פיקו
י"ח בתשרי - גדעון האוזנר, משפטן ופוליטיקאי ישראלי (נפטר ה'תשנ"א)
כ' בתשרי - אתל רוזנברג, יהודיה אמריקאית שהורשעה ביחד עם בעלה בריגול למען ברית המועצות (הוצאה להורג ה'תשי"ג)
ז' בחשוון - יצחק שמיר, ממפקדי הלח"י ראש הממשלה השביעי של מדינת ישראל
ט' בחשוון - ארתור מילר, מחזאי אמריקאי
ג' בטבת - הרב אליעזר וולדינברג, מחבר שו"ת ציץ אליעזר ומגדולי הפוסקים במאה העשרים (נפטר ב-ה'תשס"ז)
כ"ט באדר א' - ג'ורג'ו באסאני, סופר ומשורר יהודי-איטלקי (נפטר ב-ה'תש"ס)
כ"ח באדר ב' - מנחם פרוש, פוליטיקאי ישראלי ממפלגת אגודת ישראל (נפטר ב-ה'תש"ע)
י"ט בניסן - יהודי מנוחין, כנר ומנצח אמריקאי יהודי (נפטר ב-1999)
י"ג בסיוון - הרב משה יהושע הגר, האדמו"ר מוויז'ניץ
י"ד בסיוון - הרברט סיימון, חתן פרס נובל לכלכלה (נפטר ב-ה'תשס"א)
כ"ה בסיוון - יצחק דנציגר, פסל ואדריכל-נוף ישראלי, ממייסדי הסגנון הכנעני (נפטר ה'תשל"ז)
כ"ט בחשוון - רבי אברהם בנימין קלוגר, רב בגליציה, בנו של רבי שלמה קלוגר (נולד בה'תקצ"ט)
י"ט בשבט - רבי שמואל וינברג מסלונים (נולד ה'תר"י, קבור בוורשה).
ו' באדר - רבי נפתלי אמסטרדם, מראשי תנועת המוסר (נולד ה'תקצ"ב)