tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
באפילוג, מתברר שלאחר הניתוח V היה בתרדמת במשך שנתיים ושהוא אמנם לא הולך למות, אבל גופו לא יכול להשתמש יותר ברכיבי סייבר ושהוא רק אדם פשוט, ויתר על כך, מרבית חבריו הטובים המשיכו הלאה בחייהם ואינם זוכרים אותו, פרט לריפר-דוק ויקטור "ויק" וקטור.
השחקן חוזר בחזרה לנייט סיטי ומנסה להסתייע בויק - שהתברר כי אולץ למכור את עצמו ואת הקליניקה שלו לתאגיד "זטא-טק" על מנת להמשיך ולממן אותה - כדי לבדוק אם אפשר לשנות משהו, אך מתברר שלא.
ביציאתו מהקליניקה, V מותקף על ידי עבריינים, אך ניצל על ידי מיסטי, שנפרדת ממנו לשלום ועוזבת את נייט סיטי.
V כעת מתערבב בקהל הומה האדם ונאלץ לוותר על חלומו להפוך לאגדה חיה בנייט סיטי.
King of Cups – השחקן ישתף פעולה עם אלכס וריד.
סונגבירד חושפת שהיא האזינה לשלישייה כל הזמן וידעה שהם מתכננים לבגוד בה ולהסגיר אותה בחזרה לוושינגטון.
סונגבירד משתלטת על המבצר, הורגת את אלכס ותוקפת את ריד ואת V.
V יכול להשתלט על סונגבירד ולגאול אותה מייסוריה מכיוון שהאחרונה גוססת.
לאחר הסוף הזה, V לא ייקבל תרופה לצ'יפ.
King of Pentacles – השחקן ישתף פעולה עם אלכס וריד ויסגיר את סונגבירד החיה לסוכנות.
פסקול ההרחבה הולחן על ידי פ.
ב-14 בספטמבר 2023, יצא לאור הפסקול Cyberpunk 2077 Phantom Liberty Original Score, שמהווה את הפסקול של חבילת ההרחבה, אשר מכיל 15 רצועות באורך כולל של 55 דקות ו-26 שניות.
Cyberpunk 2 (בעברית: סייברפאנק 2; נודע גם בשם הקוד פרויקט אוריון) הוא משחק וידאו עתידי שמפותח על ידי CD Projekt RED ומופץ על ידי CD Projekt, המבוסס על סדרת משחקי התפקידים השולחניים "Cyberpunk" והשני בסדרת המשחקים לאחר שקודמו, Cyberpunk 2077, יצא לאור ב-2020.
סייברפאנק 2 הוא המשך למשחק סייברפאנק 2077 ומשמר את הקונספט של המשחק הקודם.
היוצר של הסדרה, חשף כי המשחק כולל בתוכו עיר שנייה (בנוסף לנייט סיטי) ש-.
פיצ'רים כמו , ו- הוזכרו גם כן.
המשחק נודע בשם הקוד "פרויקט אוריון" ("Project Orion") ומפותח על ידי הסטודואים של CD Projekt שנמצאים בבוסטון וונקובר, אשר בעצמם הוקמו על ידי אנשי מפתח עיקריים שעבדו על המשחק הקודם בסדרה.
על פי המפיק הראשי של המשחק, דן הרנברג, עצם פיתוח המשחק בסטודואים שנמצאים בצפון אמריקה אמור לעזור למשחק להיות יותר "אותנטי" בהיבט האמריקאי.
על פי הערכות פנימיות ב-CD Projekt, צפי סך המפתחים שיפתחו את המשחק נע בין 350 ל-500 אנשים.
פיתוח המשחק מבוים על ידי גבריאל "גייב" אמטנגלאו, שגם ביים את חבילת ההרחבה Cyberpunk 2077: Phantom Liberty.
אנה מגיל, שנודעה בעבודותיה על המשחקים Control , Dishonored: Death of the Outsider ו-Guild Wars 2 , היא התסריטאית הראשית של המשחק.
אלכסנדר פריד, שנודע בעבודותו על המשחק Star Wars: The Old Republic הוא גם משמש בתור תסריטאי של המשחק.
המשחק מפותח על בסיס המנוע Unreal Engine 5, ש-CD Projekt RED אימצו לאחר שהם עברו מהמנוע העצמאי שלהם, REDengine.
אמטנגלאו חשף כי הם עובדים בצמוד עם חברת אפיק גיימס על מנת לשלב פיצ'רים מהמנוע שלהם ל-Unreal Engine 5 ובכך להקל על המעבר במקום לפתח את הפיצ'רים האלו מחדש.
במאי 2025, פיתוח המשחק נכנס לשלב הפרה-פרודקשן.
חברת CD Projekt העריכה כי ייתכן והמשחק ייצא לאור לכל הפחות בשנות ה-30 של המאה ה-21 או בשנת 2031 וציינה כי .
חברת CD Projekt מתכננת להפכיל את מספר המפתחים בצוות הפיתוח של המשחק מ-135 ל-450 עד שנת 2027, בשלושת סטודיואים שלה (בבוסטון, בוורשה ובוונקובר).
סייברפאנק 2 הוכרז באוקטובר 2022.
Cyberpunk: Edgerunners 2 (; בתעתיק לעברית: סַיְיבֵרפָּאנְקוּ: אֵגְ'יִרַאנַה 2; מסוגנן כ-Cyberpunk: EDGERUNNERS 2) היא מיני-סדרת אנימה יפנית עתידית מסוגת הסייברפאנק, המופצת על ידי נטפליקס, אשר מהווה ספין אוף למשחק הווידאו Cyberpunk 2077 מאת CD Projekt RED, אשר בעצמו מבוסס על סדרת משחקי התפקידים השולחניים Cyberpunk מאת .
הסדרה מהווה המשך למיני-סדרה Cyberpunk: Edgerunners שעלתה לשידור ב-2022.
סדרת ההמשך אוזכרה לראשונה במהלך שידור חי של אירוע ה-"Geeked Week" של נטפליקס, אך אף על פי כן, אולפן ההנפשה Trigger לא אוזכר וכן לא אוזכר שמה של הסדרה.
במהלך פאנל ב-Anime Expo שהתקיים ביוני 2025, חברת CD Projekt RED הכריזה על Cyberpunk: Edgerunners 2 וכן הכריזה כי רוב צוות השחקנים יחזור גם לסדרה הזו.
כמו כן, הוכרז כי קאי איקראשי יהיה הבמאי, איצ'גו קאנו יהיה המעצב הראשי, מאסהיקו אוטסוקה, שהיה התסריטאי בעונה הקודמת, יכתוב גם את התסריט עבור העונה הזו וברטוש סטאבור יהיה המפיק וגם השואו ראנר.
CutePDF היא תוכנה קניינית להמרה ועריכת קובצי PDF עבור Microsoft Windows, שפותחה על־ידי חברת Acro Software.
התוכנה CutePDF Writer מאפשרת יצירת קובצי PDF, ואילו CutePDF Form Filler מאפשרת עריכת טפסי PDF פשוטים ושליחתם ללא צורך בתוכנת עריכה יקרה יותר.
התוכנה מסוגלת להמיר מסמכים, תמונות וטקסט לקובצי PDF.
התקנת התוכנה יוצרת "מדפסת" וירטואלית המשמשת לייצור קובצי PDF.
המגזין Chip העניק לתוכנה דירוג של 4 מתוך 5 כוכבים.
התוכנה הומלצה על־ידי Tech Republic (9 באוקטובר 2003), על־ידי The Washington Post (2 במאי 2009), ועל־ידי PC World (13 בפברואר 2014).
במספר גרסאות עבר, התקנת CutePDF כללה רכיבי תוכנות פרסום שנוספו לקובץ ההתקנה.
אתרים שונים ציינו כי מספר גרסאות כללו את הטכנולוגיה OpenCandy, הידועה כהרחבה הנחשדת כהתקנה בלתי רצויה.
ב־2016 דווח כי מתקין התוכנה ניסה להתקין את סרגל הכלים של Ask ואת רכיב ה־OpenCandy.
Cygwin היא חבילת תוכנה שפותחה במקור על ידי Cygnus Solutions, על מנת לאפשר למערכת ההפעלה חלונות להתנהג בצורה דומה למערכת יוניקס.
תוכנות שהוסבו ל־Windows על ידי Cygwin רצות בצורה אופטימלית במערכות Windows NT, וחלקן גם יכולות לרוץ בצורה משביעת רצון במערכות Windows 9x.
כיום, Cygwin מפותחת על ידי צוות המפתחים של Red Hat ואחרים כתוכנה חופשית.
Cygwin כוללת ספרייה שמיישמת את פקודות המערכת של תקן POSIX בעזרת פקודות מערכת של חלונות, כלי פיתוח מבית GNU (כגון GCC ו־GDB) כדי לאפשר פיתוח תוכנה בסיסי, וכן מספר גדול של כלי יוניקס נפוצים.
החבילה לא מאפשרת להריץ יישומי לינוקס על חלונות, ויש צורך לבנות את התוכנות מקוד המקור שלהן כדי שיפעלו תחת חלונות.
חברת Red Hat מפיצה את Cygwin תחת רישיון GPL, אך עם סעיף המחייב שתוכנות המשתמשות ב־Cygwin יהיו תחת רישיון של קוד פתוח.
החברה גם מאפשרת לרכוש רישיון מסחרי שמתיר להפיץ תוכנה קניינית אשר מבוססת על Cygwin.
Cygwin החלה את דרכה ב־1995 כפרויקט של סטיב צ'מברלין, מהנדס ב־Cygnus, ששם לב שחלונות NT ו־95 משתמשות בפורמט לקובצי אובייקטים שכבר היה בשימוש ב־GNU, ושממילא GNU עצמה תומכת במחשבים מבוססי x86. כך, לפחות בתאוריה, ניתן היה לנתב את GCC כדי שהוא יהדר עבור חלונות.
תאוריה זו הוכחה כנכונה ושימשה כבסיס לאב־הטיפוס של Cygwin.
השלב הבא היה לפתח גרסה של GCC שתרוץ על מערכות Windows, מה שדרש פונקציונליות רבה של יוניקס, כך שהפתרון היה "לתרגם" קריאות של יוניקס לפקודות בחלונות.
עד 1996 מפתחים נוספים הצטרפו לפרויקט, והיה כבר ברור ש־Cygwin תהיה דרך נוחה לספק את הכלים של Cygnus למערכות Windows (קודם לכן השתמשו ב־DJGPP).
בסביבות 1998, Cygnus החלה להציע את Cygwin כחבילה נפרדת העומדת בזכות עצמה.
האות D (די) היא האות הרביעית באלפבית הלטיני.
מקורה של האות באות דלתא היוונית, ומקורה של זו באות מהשפה הפרוטו-שמית ומהאלפבית הפרוטו-כנעני, שממנו התפתחה גם האות ד.
מבחינה פונולגית, האות d מייצגת עיצור מכתשי, סותם, קולי (/IPA: /d) - כמו דל"ת בעברית.
קוד ה-ASCII של האות הגדולה D הוא 68 ושל האות הקטנה d הוא 100.
באלפבית פונטי מיוצגת האות על ידי המילה "דלתה" (Delta), למעט בשימוש בשדות תעופה, שם משתמשים במילה "דיקסי" (Dixie), על מנת למנוע בלבול עם חברת התעופה דלתא.
בקוד מורס מיוצגת האות על ידי קו ושתי נקודות:
דג פרוטו כנענידלת פרוטו כנענידלת פיניקיתדלתא יווניתD אטרוסקיתD לטינית
בהקשרים מסוימים, D יכולה לסמל:
במחשבים - D הוא שמה של שפת תכנות.
בכימיה D מסמל את דאוטריום שהוא איזוטופ של מימן.
במתמטיקה הרבה פעמים מסמן הפרש (Distance).
Cython היא שפת תכנות דמוית פייתון המאפשרת קריאה לפונקציות בשפות C/C++ ואפשרות הכרזה מראש על טיפוס המשתנים (טיפוסיות סטטית).
Cython מאפשרת כתיבת מודולי הרחבה ל-CPython.
קוד פייתון רגיל יכול להשתמש בהרחבות אלו בצורה דומה למודולי פייתון.
בשונה מקוד פייתון, Cython מתקמפל לשפת C, והקוד עושה שימוש בקריאות ישירות ל-CPython ולספרייה הסטנדרטית.
הודות לטכניקה זו זמן הריצה של פונקציות הנכתבות ב-Cython לרוב קצר יותר, אך יוצר תלות בין המודול לבין מפרש הפייתון והספרייה הסטנדרטית.
Cython היא נגזרת של שפת Pyrex והיא מרחיבה את האופטימזציות והיכולות שלה.
השפה נוצרה כפיצול מ-Pyrex ב-2007 על ידי מפתחי התוכנה המתמטית Sage, שיצרו את SageX.
לאחר שמתכנתים רבים הורידו את Sage רק כדי להשתמש ב-SageX, וכיוון שמתכנתים של הרחבות אחרות (LXML), תחזקו פיצולים משלהם לPyrex, הוחלט להוציא את SageX מSage, ולאחדו עם cython-lxml.
Cython נפוצה בשימוש בקרב מתכנתי פייתון המפתחים תוכנות וספריות מדעיות, ובפרט תוכנת המתמטיקה Sage וספריות הפייתון הפופולריות SciPy, pandas ו-scikit-learn.
מקובל להשתמש בהרחבת distutils לצורך קימפול, ומאחר ש-Cython מתממשקת עם Python C API מקובל להגדיר מספר קבצים:
קובץ setup.py שעושה שימוש ב-distutils לצורך בנייה ויצירת המודול
תוכנית פייתון שעושה שימוש במודול המרחיב
דוגמת הקוד הבאה מסבירה את תהליך הקימפול וההרצה של תוכנית פשוטה:
לקימפול, ואחר כך להרצת התוכנית נדרשות הפקודות הבאות:
תאגיד D-Link היא חברה טאיוואנית רב-לאומית לייצור חומרה וציוד לרשתות.
שמה הקודם של החברה היה Datex Systems Inc.
החברה נוסדה במרץ 1986, בעיר טאיפיי, בירת טאיוואן.
D-Link מספקת פתרונות תקשורת החל מלקוחות פרטיים ועד ארגונים גדולים.
החברה מייצרת ומשווקת ציוד תקשורת: קישוריות רשת, כרטיסי רשת, VOIP, נתבים, מתגים, ציוד DSL, מצלמות IP לאבטחה, ציוד מולטימדיה דיגיטלי ועוד.
החברה מוצבת במקום השלישי בעולם באספקת פתרונות של קישוריות רשת, עם נתח שוק של כ-17%.
בתחום נקודות גישה אלחוטיות לשוק הארגונים הבינוניים והגדולים מוצבת החברה כמובילת שוק, עם נתח של יותר מ-45% מבחינת משלוחי יחידות נקודות גישה.
לחברה כ-189 משרדים ב-67 מדינות.
מנכ"ל סניף ישראל הוא ערן שלומי.
המתחרים העיקריים של D-Link הם Cisco, HP ו-Netgear.
החברה נוסדה על ידי Ken Kao ביחד עם ששת עמיתיו.
באותה תקופה כרטיסי הרשת כמעט שלא היו בשימוש במחשבים אישיים בגלל גודלם (11 אינץ'), החברה הצליחה לפתח כרטיס רשת בגודל 5 אינץ' ובכך סללה את הדרך לשילוב כרטיסי רשת במחשבים אישיים.
עד שנת 1992 נקראה החברה Datex Systems Inc, באותה שנה החליטה לשנות את שמה ל-D-Link.
השם D-Link מורכב מהאות D של שם החברה הקודם ומהמילה Link, שמשמעותו קשר.
ב-1994 הייתה לחברת התקשורת הראשונה אשר הונפקה בבורסת טאיוואן.
בשנת 2003 הוקם סניף D-Link ישראל.
לחברה מגוון רחב של נתבים, כרטיסי רשת, נקודות גישה אלחוטיות, ציוד לאבטחת מידע ועוד.
בשנת 2007 הייתה החברה הראשונה אשר שיווקה נתבים ומתגים הפועלים בטכנולוגיה ירוקה, אשר מסייעת לחסכון בצריכת חשמל.
הטכנולוגיה מכבה פורטים בציוד התקשורת אשר לא מחובר אליהם כבל רשת, בנוסף הציוד מסוגל לזהות את אורך כבל הרשת ולהתאים את צריכת החשמל כך שיוכל להעביר עליו את המידע.
בשנת 2010 השיקה החברה את ה-Boxee Box, מזרים מדיה המבוסס על תוכנה ישראלית.
בישראל מוצרי D-Link משווקים בין היתר ללקוחות בזק המתחברים לאינטרנט.
Cytoscape היא תוכנה ביואינפורמטית מבוססת קוד פתוח לוויזואליזציה של רשתות אינטראקציות של מולקולות, פרופילי התבטאות גנים ואינטגרציה עם מידע נוסף.
התוכנה תומכת בתוספים המרחיבים את יכולותיה בצורות הצגה נוספות, תמיכה בפורמטים נוספים וקישור לבסיסי נתונים נוספים.
התוכנה כתובה בשפת Java, וקיים פרויקט מקביל Cytoscape.js אשר מבוסס על JavaScript ומאפשר ניתוח וויזואליזציה של גרפים בדפדפן.
פיתוח Cytoscape החל ב-2002 על ידי המכון לביולוגיה מערכתית בסיאטל וכיום היא מפותחת על ידי קונסורציום בינלאומי של מפתחים.
התוכנה מיועדת לניתוח וויזואליזציה של גרפים של רשתות מתחום הביולוגיה, אך יכולה לעבוד גם על סוגי רשתות אחרות.
התוכנה יכולה לקבל כקלט קובצי אינטראקציות גולמיים (פורמט SIF), המתארים קשרים בין חלבונים או בין חלבונים ו-DNA.
עבור שמרים ואורגניזמי מודל אחרים קיימים בסיסי נתונים גדולים של אינטראקציות כאלו כדוגמת BIND ו-TRANSFAC.
התוכנה יכולה לטעון מידע על התבטאות גנים מקבצי טקסט בפורמט csv ו-tsv.
התוכנה מסוגלת להתממשק עם בסיסי נתונים KEGG וGene Ontology (GO), המאפשרים לספק אנוטציות פונקציונליות לגנים.
היא אמרת כנף של הומר סימפסון, מהכוכבים הראשיים בסדרה "משפחת סימפסון", כאשר הוא כועס, עצבני או חש ביש מזל.
גם בני משפחתו הקרובה – בנו בארט, בנותיו ליסה ומגי, אביו ואמו ואחיו החורג – נשמעו אף הם משתמשים בה, בנסיבות דומות.
בכמה התרחשויות נשמעו אף אשתו של הומר, מארג', ודמויות שאינן ממשפחת סימפסון, כגון מונטגומרי ברנז וסיידשואו בוב, אומרים את האמרה.
ב-2006, "D'oh!" דורגה במקום השישי ברשימת 100 הביטויים הטלוויזיוניים הגדולים של TV Land.
הקריאה היא סימן מסחר קולי רשום של פוקס המאה ה-20. מאז 2001, המילה "doh", ללא הגרש, מופיע במילון אוקספורד.
לאור שימושה הרב בסדרה, היא הפכה לסלנג נפוץ.
מקורו של הביטוי בעת הדיבוב של "המופע של טרייסי אולמן" (שהיה המקור של "משפחת סימפסון"), בעת שדן קסטלנטה (המדבב של הומר) היה צריך להקריא את מה שנרשם בתסריט כ"אנקת התרגזות" (במקור מאנגלית: annoyed grunt), והוא הקריא זאת כ-D'oh!.
כתוצאה מהשימוש בביטוי זה בסדרה, הוא הפך לפופולרי, ואף הוכנס למילון אוקספורד בשנת 2001. הגדרתו במילון היא:
ביטוי זה אף מופיע בשמות פרקים רבים של משפחת סימפסון, בתחילה כ"אנקת התרגזות":
הפרק "E-I-E-I-(Annoyed Grunt)" מעונה 11. פארודיה על נעימת השיר "לדוד משה הייתה חוה".
הפרק "I, (Annoyed Grunt)-Bot" מעונה 15. פרק בו הומר נלחם כ"רובוט" בקרבות רובוטים.
לאחר שהביטוי נעשה נפוץ יותר ויותר, הוא גם שולב בשמות כמה וכמה פרקים, כגון:
D-MARS עמותה ומרכז למשימות חלל אנלוגיות למאדים, אשר נמצא באזור מכתש רמון.
עד ל-2021 נערכו במתקן כעשר משימות ואימונים המדמים משימות מאוישות למאדים, מתוכן ארבע משימות של בני נוער.
באוקטובר 2021 התקיימה באתר D-MARS משימה בינלאומית AMADEE-20, בשיתוף פורום החלל האוסטרי, סוכנות החלל הישראלית ושותפים וחוקרים מכ-25 מדינות.
D-MARS היא עמותה ומרכז למשימות חלל אנלוגיות במכתש רמון, שייתן שירותי הדמיית חלל לישראלים וצוותים בינלאומיים, וכן מוקד לחינוך לחלל.
המשתתפים במשימה האנלוגית ומדמים שהות על מאדים נקראים "רמונאוטים".
מייסדי המיזם הם קבוצה הכוללת בוגרי תוכנית הקיץ של אוניברסיטת החלל הבינלאומית בהובלת ד"ר הלל רובינשטיין (עד נובמבר 2021) יחד עם חובבי חלל המתעניינים במשימות אנלוגיות למאדים, במסגרת שיתוף פעולה עם מכון דוידסון לחינוך מדעי, והתוכנית החינוכית להקמת בית ספר לאסטרונאוטים צעירים שיזם והקים רובינשטיין.
מייסדי המיזם, הרמונאוטים ורוב העוסקים ב-D-MARS הם מתנדבים.
המשימה הראשונה הייתה דרומית למכתש רמון בפברואר 2018 למשך 4 ימים ומטרתה לבדוק את המתקן (ההביטאט) והציוד, לבצע מחקרים שונים ולהכין את התשתית לקראת משימת תלמידים ראשונה מסוגה בעולם אשר התקיימה באפריל 2018. מפקד הרמונאוטים במשימה זו היה ד"ר הלל רובינשטיין.
במהלך שנת 2019 המתקן הועבר לתוך מכתש רמון והתקיימו בו מספר משימות, הארוכה שבהן נמשכה 11 יום, בפיקודו של הרמונאוט יפתח כוריאל.
במרץ 2020 התקיימו ברצף שתי משימות תלמידים, של תלמידי מחזור ג' של בית הספר לאסטרונאוטים צעירים, ובנובמבר 2020 התקיים אימון רמונאוטים למשך 5 ימים.
הנציגים הישראליים במשימה היו אלון טנצר וליעד יוסף.
לקראת 2022 נבדקות אפשרויות שונות למשימות ופרויקטים נוספים.
המבנה שבו שכנו ה"רמונאוטים" עד 2020 פותח ותוכנן על ידי צמד האדריכלים אלון שיקאר ומשה צגאי.
הצוות, יחד עם סטודנטים מהטכניון ובשיתוף תלמידי מכון דוידסון, יצרו מבנה מתקפל ששוקל 3 טונות ושטחו כ-50 מ"ר.
כמו כן, בהתאם לדרישות, ניתן לקפל ולהציב בשטח תוך מספר שעות.
בקורס בטכניון השתתפו 25 סטודנטים מהפקולטות לארכיטקטורה, אווירונאוטיקה, מדעי המחשב וכימיה.
הביטאט זה שופץ והורחב במהלך 2021 וכולל כעת גם יחידת היגיינה מתקדמת.
מבנה נוסף וחדשני D-MARS Habitat 2.0 תוכנן החל מ-2019 והקמתו הסתיימה באוקטובר 2021 לקראת משימת AMADEE-20. במבנה זה מנעל אוויר (Airlock) מתקדם, מערכות מיזוג אוויר המתוכננות לאפשר לחץ חיובי ובקרת לחצים, קיר כפול כחלק מקונספט הגנה מפני קרינה, ובסיס לשילוב אלמנטים נוספים (חדר נקי, קומה שנייה מתנפחת, ויחידות נוספות.
במתחם יש מעבדה קטנה לביצוע ניסויים ואזור לישיבות צוות וארוחות משותפות.
יש אגף מגורים שבו הרמונאוטים ישנים בתוך קפסולות שינה, יש שירותים ומטבחון קטן.
לצורת דימוי החיים על מאדים, יש חסכון במים (אין מקלחת) ובאנרגיה.
מקור האנרגיה למתחם הם פאנלים פוטו-וולטאים (לוחות סולאריים) המוצבים בסמוך למתקן.
כמו כן יש מבואה המדמה מנעל אוויר להכנות לקראת יציאה מחוץ למתחם לטובת EVA.
במהלך המשימה, ההאביטאט ממוקם באזור מבודד בסביבות מכתש רמון.
אזור זה דומה למאדים בגאולוגיה, בצחיחות, ובבידוד שלו ולכן יכול לשמש כאתר סימולציה טוב לסביבת מאדים.
חליפת החלל נועדה לדמות את החליפה הנדרשת ביציאה מחוץ למתחם על מאדים, כלומר היא נועדה להיות נוחה לפעילות ממושכת בשטח, להיות עם מרכיבים של מערכת תומכת חיים (מזוודת הPLSS), ועם קסדה, כפפות ומגפיים מיוחדות.
החליפה עוצבה על ידי מעצב האופנה אלון ליבנה, וצוות החליפה של הפרויקט, בראשות מהנדס החלל יובל פורת, תכננו את הקסדה ומנשא המדמה מערכת תומכת החיים (PLSS: Portable Life Support System).
במשימה הראשונה, המזוודה הכילה 2 מפוחים - אחד מאושר רפואית להזרמת אוויר מבחוץ לקסדה, והשני לחליפה לצורך קירור, מצבר, קופסה להמרת מתחים, שקית שתייה, ווסת מהירויות למאוורר, ומחשב המרכז את המדידים.
במשימה הראשונה למען הפשטות השתמשו בסמרטפון.
המערכת הראשונה שוקלת 11 ק"ג, עם אפשרות להוספת משקל ואלמנטים נוספים להדמיית מגבלות של חליפת חלל.
מערכות אלו שופצו ושופרו במהלך 2020 על ידי מהנדס החלל מיקאיל רייזנסקי.
חדר הבקרה נמצא במכון דוידסון לחינוך מדעי אשר נמצא במכון ויצמן למדע.
התקשורת בין חדר הבקרה לרמונאוטים מנוהלת עם עיכוב של 10 דקות, המדמה את עיכוב התקשורת הצפוי במהלך משימה על המאדים.
בחדר הבקרה נמצא מנהל המשימה וסגנו, אחראי הבטיחות, איש הקשר מול הרמונאוטים, קצין המדע האחראי על הניסויים, קצין הרפואה האחראי על בטיחות הרמונאוטים, איש התמיכה הטכנית והאחראים על כתיבת יומן האירועים וקשר מול התקשורת.
המשימה הראשונה של D-MARS התרחשה בין התאריכים 15–18 בפברואר 2018. שישה אסטרונאוטים אנלוגיים (שכונו "רמונאוטים") נכנסו להאביטאט אשר נמצא באזור מכתש רמון ושהו בו ארבעה ימים.
כל יציאות מהמתחם לצורך ניסויים ותפעול הצריכו לבוש חליפה מיוחדת בשביל דימוי הליכה על פני המאדים.
במשימה הראשונה הוגדרו מספר תפקידים, חלקם לשימוש רמונאוטים בצוות השטח וחלקם בתכנון המשימה, מבנה ההאביטאט, קשר עם התקשורת בארץ ובעולם וקשרי קהילה.
נערך תהליך מסודר לאיתור גיוס ומיון מועמדים להשתתף כרמונאוטים ולאיוש בחדר הבקרה.
בשלב הראשון גובש פרופיל התפקיד, תיאור ודרישות יחד עם מנהלי המשימה.
לאחר מכן פורסם קול קורא ברשתות החברתיות בקבוצות חלל מקצועיות ובקבוצת הפייסבוק של מצפה רמון.
בשלב השלישי נערך סינון ראשוני על בסיס קורות חיים שנשלחו יחד עם טופס הגשת מועמדות.
ראיון טלפוני נערך עם מועמדים שנמצאו מתאימים, ונבדקה התאמה בסיסית לדרישות התפקיד, שכללה כישורי שפה והבעה עצמית, נכונות לשהות בשטח, שהות בצפיפות עם אנשים נוספים והתמודדות עם מצבי לחץ ומצבים בלתי צפויים.
כמו כן נדרשה זמינות מלאה לתאריכי המשימה ופגישות ההכנה והגיבוש.
בשלב האחרון נערך יום ראיון פרונטלי מרוכז עם המועמדים שעברו את השלבים, והוא נערך על ידי מנהלת הגיוס והמיון של הפרויקט, נטע פרנס-ויזל יחד עם ד"ר רעות סורק אברמוביץ, מנהלת המשימה.
במשימה הראשונה השתתפו שישה אסטרונאוטים אנלוגים, שכונו רמונאוטים:
ד"ר הילל רובינשטיין הוא מפקד המשימה ובתר-דוקטורט מאוניברסיטת בן-גוריון.
למד וקיבל תואר דוקטור לפיזיקה ממכון ויצמן למדע.
רובינשטיין חוקר משימות למאדים ומפתח קונספט של לוויין צילום לגובה נמוך.
במסגרת המשימה רובינשטיין גם אחראי על ניסוי MSTAT, בתקשורת מול משימה אנלוגית נוספת של פורום החלל האוסטרי.
ד"ר רעות סורק-אברמוביץ היא קצין המדע של המשימה והסגנית של המפקד.
סורק-אברמוביץ' היא בעלת תואר דוקטור במיקרוביולוגיה ואימונולוגיה וחוקרת במרכז מדע ים המלח והערבה.
כמו כן היא ממייסדי אגודת מאדים הישראלית ומרצה לאסטרוביולוגיה באוניברסיטת החלל הבינלאומית.
במסגרת תפקידה במהלך המשימה הייתה אחראית על הניסוי הגיאוביולוגי, ניסוי הדפסת התלת מימד ואדמה מקומית והניסוי הפסיכולוגי.
פרופסור גיא רון הוא מומחה לפיזיקה גרעינית מהאוניברסיטה העברית החוקר אינטראקציות בסיסיות בין חלקיקים.
במהלך המשימה רון היה אחראי על ניסוי הקרינה הקוסמית שהתרחש במקביל באזור מכתש רמון ובמדבר דופאר בעומאן.
אלון שיקאר הוא אדריכל ובעל חברה לתכנון ועיצוב.
כמו כן הוא מרצה בטכניון בפקולטה לארכיטקטורה.
שיקאר היה אחראי על בניית ההאביטאט יחד עם משה צגאי ובמהלך המשימה, היה אחראי על בחינת תפעול המבנה, תחזוקתו על ידי הרמונאוטים ותיעוד המשימה.
ג'קי פיי היא צ'לנית מקצועית ומנהלת מרכז המוזיקה במצפה רמון.
כמו כן היא גם מדריכה טיולי אסטרונומיה.
במהלך המשימה הייתה אחראית על תיעוד המשימה בהאביטאט ובשטח.
נדב קושניר הוא תלמיד לתואר שני בעבודה סוציאלית ומדריך טיולים, ומרצה בבית הספר לאסטרונאוטים צעירים של מכון דויסון.
במהלך המשימה קושניר היה קצין הרפואה של המשימה, ואחראי התפריט ומעקב אחר המזון של הרמונאוטים.
כל הרמונאוטים היו משתתפים פעילים בפעילויות חוץ רכביות ובניסויים השונים.
המשימה הראשונה הכילה חמישה ניסויים מדעיים, מחמש דיספלינות מדע שונות.
מדידת שטף חלקיקי קרינה קוסמית S-PHY
ניסוי זה מדד שטף חלקיקים של קרינה קוסמית בשני אתרים שונים.
הניסוי נועד לדמות איך שתי קבוצות אסטרונאוטים, הנמצאים במקומות שונים על מאדים, מודדים את עוצמת הקרינה הקוסמית.
המדידה נעשית באמצעות מדידים המונחים על הקרקע.
ניסוי זה נערך במקביל באזור מכתש רמון ובמדבר דופאר בעומאן, בשיתוף משימה אנלוגית למאדים נוספת, AMADEE18 של פורום החלל האוסטרי.
את הניסוי הוביל פרופסור גיא רון, שגם היה אחד מהרמונאוטים של המשימה.
גיאו-ביולוגי-מחקר פני הקרקע בחיפוש אחרי חיים S-GB
ניסוי זה נועד לדמות את הטכנולוגיות והשיטות למציאת חיים במאדים.
במסגרת הניסוי נאספו דגימות של קרקע וסלעים ונפרסו חיישני שטח למדידת לחץ וטמפרטורה.
המדידות נבדקו במעבדה בתוך ההאביטאט כדי לחפש אורגניזמים החיים בתנאי קיצון וללמוד על ההתאמה שלהם לסביבה עוינת.
הסלעים שנאספו נחתכו ונבדקו תחת מיקרוסקופ לזיהוי ציאנובקטריה וקבוצות ביולוגיות אחרות.
הדגימות גם יבדקו שנית לאחר המשימה במעבדה במכון ויצמן על ידי שימוש בכלים מולקולריים כדי לאפיין את האורגניזמים לעומק.
משך זמן הניסוי: שתי יציאות לשטח, כל אחת של 4 שעות, ועוד 20 שעות בהביטאט.
האחראית על הניסוי הייתה ד"ר רעות סורק-אברמוביץ, ממרכז מדע ים המלח והערבה, שגם הייתה רמונאוטית במשימה.
הניסוי נערך בשיתוף עם מרכז מינרבה לחיים בתנאים פלנטריים קיצוניים במכון ויצמן למדע.
ציוד: מעל למאה מרכיבים שונים.
בין השאר: מיקרוסקופ דיגיטלי, אתנול 70%, סכין יהלום, אבקת מאדים, פטיש גאולוגי.
תקשורת בין משלחות על מאדים MSTAT-COM
במסגרת ניסוי זה מדמים שני צוותי אסטרונאוטים שנוחתים על מאדים במקומות שונים וצריכים לתקשר ביניהם, ובודקים את ההתנהגות של הצוותים עם הפסקות בתקשורת צפויות ולא צפויות.
במצב צפוי, הרי שאין תקשורת ישירה זמינה לצוות מול תחנת הקרקע (לדוגמה, הלווין הנותן תקשורת אינו זמין עקב מיקומו במסלול), ומצבים לא צפויים כמו תקלה טכנית.
ניסוי זה נעשה במשותף עם משימה אנלוגית נוספת של פורום החלל האוסטרי, שכונתה AMADEE18, אשר דימתה משימה על מאדים במדבר דופאר בעומאן.
השתתפו בניסוי: צוות D-MARS בהאביטאט באזור מכתש רמון, מרכז הבקרה ברחובות, מרכז הבקרה של פורום החלל האוסטרי ומשימת AMADEE18 באינסברוק, אוסטריה, וצוות השטח של המשימה בעומאן.
במסגרת הניסוי, עקב הפסקת תקשורת בין ההאביטאט באזור מכתש וחדר הבקרה ברחובות, הצוות היה צריך לצור קשר עם הצוות בעומאן, ולתפעל בעיות בזמן הליכה מחוץ להאביטאט, תוך כדי שרשור התקשורת (אזור מכתש רמון - תחנת קפלר במדבר דופאר בעומאן - מרכז הבקרה אינסברוק באוסטריה - מרכז הבקרה D-MARS רחובות וחזרה).
אחראי מדעי: ד"ר הילל רובינשטיין, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, שהיה גם מפקד המשימה D-MARS 01
ההשפעה של תנאי בידוד ולחץ על התפקוד של הרמונאוטים, באמצעות שאלונים פסיכולוגיים בזמן המשימה ואחרי פעילויות ספציפיות כמו פעילות יצירתית, דיון קבוצתי ועוד.
הניסוי מנסה להבין את הגורמים החברתיים והפיזיולוגים והתרבותיים משפיעים בצורה הרבה ביותר על תפקוד הרמונאוט, במטרה להבין במה כדאי להתמקד ומה כדאי לשפר במשימות הבאות כדי לקבל תפקוד גבוה יותר.
מחקרים קודמים הראו שתחת לחץ, הנחקרים נוטים לענות להתבטא בכתב בקצרה ועם כמות מילים יותר מוגבלת.
הניסוי נועד לבדוק את ההקשר בין רמת הלחץ ליכולת ההתבטאות המילולית של הרמונאוטים, בשלבים שונים של המשימה.
הניסוי נערך במשותף עם ד"ר אלסנדרו אלצ'יביאדה וד"ר אירנה שלאכט מאוניברסיטת פיזה באיטליה והפוליטקניקו של מילאנו.
ניסוי זה היה הכנה לבדיקת היתכנות של הדפסת תלת־ממד מאדמה מקומית.
בשלב הראשוני נאספו דגימות של קרקעות בשטח ונבדק החוזק המכני של האדמה המקומית כדי לבדוק היתכנות של הדפסה תלת־ממדית בעתיד.
זאת כיוון שבעתיד, התיישבות על מאדים תשתמש בטכנולוגיות של הדפסת תלת מימד לבניית חלקים נרחבים מהמבנים בשטח.
אחראי מדעי: ד"ר מיכאל ליאני, האוניברסיטה העברית בירושלים
פרויקט D-MARS נתמך ונערך בשיתוף פעולה עם מכון דוידסון לחינוך מדעי, סוכנות החלל הישראלית וקרן יקא ובשיתוף פעולה עם מרכז מדע ים המלח והערבה ומועצה מקומית מצפה רמון.
המרכז מפתח תוכניות וניסויים מדעיים עם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, האוניברסיטה העברית, מרכז מינרווה במכון דווידסון למדע, והטכניון.
חברות נוספות תרמו להכנת המשימה הראשונה: בתחום הבנייה, חברות אורמת, דנפל ואלפא פרויקטים.
בתחום החשמל והאנרגיה קבוצת כהנא.
בתחום האינסטלציה פקע (המשביר החקלאי) ובתחום המזרנים חברת פולירון.
חליפת חלל עוצבה על ידי המעצב אלון ליבנה ואת הסנסורים הביולוגיים והסביבתיים תרמו חברות טליט וביוביט.
את התקשורת למשימה סיפק הלווין עמוס 7 של חלל תקשורת ואת ציוד הקרקע חברת גילת טלקום.
התקיימה בין ה-3 ל-14 במרץ 2019. במהלך המשימה ערכו ניסויים מדעיים, יצאו לסיורים מחקריים, ביצעו סימולציות רפואיות ועוד.
את המשימה איישו שלוש נשים ושלושה גברים.
במסגרת משימה זו נערכו כמה ניסויים פסיכולוגיים.
בניהם: השפעת לחץ לבידוד על איכות השינה: כדי לבחון כיצד איכות השינה מושפעת, ענדו הרמונאוטים טבעות המודדות מאפייני פיזיולוגיים שונים במהלך כל היום והלילה, וכן דיווחו על איכות השינה שלהם.
מחקר אחר בודק האם אוצר המילים משתנה (ידוע ממחקרים קודמים כאשר אנחנו בלחץ אנחנו משתמשים במשפטים יותר קצרים ובאוצר מילים קטן יותר).בשביל זה הרמונאוטים מילאו שאלונים שבוחנים זאת, כדי לבדוק מה רמת הלחץ וכמה הוא משפיע.
ניסוי שנערך בשיתוף מרכז מינרווה במכון וויצמן למדע, של הערכת פוטנציאל זיהום מיקרוביאלי.
הניסוי יוצא מנקודת הנחה שלעולם לא תוכל להעשות סטרליזציה מוחלטת למשהו שנשלח לחלל- כלומר בטוח חיידקים מכדור הארץ יגיעו עם המשלחת הראשונה שתגיע למאדים.
בניסוי נבדקו אילו חיידקים אסטרונאוטים מביאים איתם להביטאט ולסביבתו הקרובה.
זה נעשה על ידי לקיחת דגימות ממקומות שונים- מהכפפות של הרמונאוטים לאחר שחזרו ממשימה ומדגימות קרקע- גם מאזור שקרוב להביאטאט וגם מאזור רחוק אליו לא אמורים להגיע רמונאוטים.
לאחר לקיחת הדגימות מבודדים מהם חיידקים- תהליך שנעשה בתוך מנדף ביולוגי.
את החיידקים מזהים באמצעות בדיקות DNA.
את חלקם המשיכו לגדל באינקובטור לבדיקות נוספות.
ניסוי בדיקת היתכנות גידול חיידקים בקרקע
הבאת דגימות קרקע באמצעות רכב נישלט מרחוק, לשם הערכת מרכיביהן.
בדיקת היתכנות גידול חסה הידרופונית.
תתבצע בחודשים אוקטובר ונובמבר 2020 תוך שיתוף פעולה עם פורום החלל האוסטרי.
משימות D-MARS המבוצעות על ידי בני נוער
כאמור לעיל, חלק מהמשימות מבוצעות על ידי בני נוער ותלמידים, במסגרת בית הספר לאסטרונאטים צעירים.
בתאריכים 13/3/20-19/3/20 התקיימו שתי משימות ברצף על ידי בוגרי מחזור ג' של בית הספר לאסטורנאוטים צעירים, בהובלת המדריך הראשי של מחזור ג', צביקה גוטליב.
במשימות השתתפו 13 תלמידי התוכנית, שבעה השתתפו במשימה הראשונה ושישה במשימת ההמשך.
המשימה היא השיא של תוכנית בת שנתיים במהלכה התלמידים למדו על החלל ועל מאדים בכלל ועל משימות מאוישות למאדים בפרט.
כחצי שנה לפני המשימה הם היו עסוקים בעיקר בלימוד מעשי לקראתה ובתכנונה.
המשימה תוכננה על ידי תלמידי התוכנית, בהנחיה של צביקה גוטליב וד"ר הלל רובינשטיין.
במהלך המשימה התלמידים שהו לבדם בהביטאט, ניהלו את המשימה בעצמם וביצעו את הניסויים המדעיים שהוכנו מראש.
חדר הבקרה אויש במהלך רוב המשימה על ידי תלמידי אורט בראודה מכרמיאל.
כחצי שנה לפני המשימה פורסם קול קורא לתחרות בין בתי ספר אשר הוזמנו להציע ניסויים אשר יבוצעו במהלך המשימה.
מתוך הניסויים שהוצעו, בוצעו 3 ניסויים במשימה עצמה.
כמו כן, במשימה נעשה לראשונה שימוש באב טיפוס של רכב חשמלי שנבנה על ידי אורה, אחת התלמידות בתוכנית.
הרכב מאפשר נסיעה של רמונאוטים ובכך להגדיל את טווח התנועה שלהם סביב ההביטאט.
ניסוי שהוצע בתחרות בין בתי הספר.
במאדים קיים מחסור במים מתוקים ולצורך קיום אנושי על מאדים יהיה צורך להתפיל מים מליחים.
הניסוי נועד לבדוק אפשרות לנצל את לחץ האוויר הנמוך במאדים (כמאית מהלחץ בכדור הארץ) לצורך התפלת מים.
כדי לאפשר קיום אנושי על מאדים, יש צורך לגדל מזון על אדמת מאדים.
אצות נחשבות כמקור מזון אפשרי שקל יחסית לגדל אותו ויכול לספק מרכיבים חשובים בתזונה.
בנוסף לכך, האצות יכולות לשמש כמקור לייצור חמצן לשימוש במושבת המחקר במאדים.
אדמת מאדים עשירה בתחמוצות ברזל ולכן הוחלט לבצע ניסוי המשלב גידול אצות ואבקת ברזל.
הניסוי נועד לבדוק את ההשפעה של ריכוזים שונים של אבקת ברזל על צימוח אצות ועל פליטת החמצן שלהן.
הניסוי נועד לבדוק תכונות של יריעות אכילות, מתוך כוונה להשתמש בהן בעתיד לעטיפת מזון כדי לשמר אותו, ולחסוך שימוש בחומרי אריזה קונבנציונליים, אשר קשה בדרך כלל למחזר אותם, ובעיקר בתנאים של מאדים.
ניסוי המבוסס על ערכה של NASA המיועדת לקליטת אותות רדיו מכוכב הלכת צדק ומהשמש.
הערכה מורכבת ממקלט רדיו וזוג אנטנות דיפול.
כהכנה למשימה המסכמת בנו התלמידים את המקלט ואת האנטנות.
בתחילת המשימה נפרסו האנטנות על גבי עמודים מחוץ להביטאט וחוברו למקלט שהיה בתוך ההביטאט.
התוצאות ישמשו, בין היתר, לבניית מערכת התרעה שתתריע בפני סערות שמש ותאפשר לאסטרונאוטים להתגונן בפניהן.
הניסוי הוא חלק מעבודות גמר שמבוצעות על ידי אמיר ושון, שני תלמידי בית הספר לאסטרונוטים צעירים.
במסגרת הניסוי נחקרה הגאולוגיה של מכתש רמון, בסביבת ההביטאט.
לצורך הניסוי בוצעו מספר הליכות מחוץ להביטאט ונאספו דגימות סלע וקרקע מאזורים שונים בסביבת ההביטאט.
הרכב הקרקע והסלעים נבדק במהלך המשימה על ידי מכשור שהיה בהביטאט.
בניסוי, נבדקה ההשפעה של פעילויות חברתיות על התפקוד של אנשים הנמצאים בבידוד למשך מספר ימים, בתוך מתקן קטן וצפוף.
הניסוי הוא חלק מעבודת גמר שמבוצעת על ידי אלעד, תלמיד בית הספר לאסטרונוטים צעירים.
בתוך ההביטאט מותקן ראוטר המספק רשת WiFi לצורך התקשורת והניסויים שנערכים בהביטאט.
על גג ההביטאט מותקנות אנטנות מאפשרות קליטת WiFi גם מחוץ להביטאט.
מטרת הניסוי הייתה למפות את כיסוי ה-WiFi בסביבת ההביטאט תוך השוואה לעוצמת האות בתוך ההביטאט.
תוצאות הניסוי יאפשרו בהמשך לשפר את קליטת ה-WiFi בסביבת ההביטאט.
הניסוי הוא חלק מעבודת גמר שמבוצעת על ידי שון, תלמיד בית הספר לאסטרונוטים צעירים.
הקשר בין ההביטאט ובין רמונאוטים הנמצאים במשימה מחוץ להביטאט נעשה על ידי מכשירי קשר.
עקב תנאי השטח, כיסוי הרדיו בסביבות ההביטאט איננו מלא.
מטרת הניסוי הייתה למפות את כיסוי הרדיו בסביבת ההביטאט.
תוצאות הניסוי יאפשרו בהמשך לתכנן טוב יותר משימות מחוץ להביטאט (בהיבט של התקשורת עם הרמונאוטים) ולשפר את קליטת הרדיו בסביבת ההביטאט.
Céline Dion chante Noël הוא אלבום האולפן השני של הזמרת הקנדית סלין דיון.
האלבום יצא לאור ב-6 בנובמבר 1981, על ידי חברת התקליטים St-Charles.
האלבום הוא אלבום חג מולד.
בסמוך להוצאת האלבום, הוציאה דיון גם את אלבומה הראשון La voix du bon Dieu.
שני האלבומים זכו להצלחה נאה כאחד.
האלבום הופק על ידי רנה אנג'ליל לבדו.
ההחלטה הזו גרמה לו ולדיון להוציא אלבום נוסף כמה שבועות לפני כן.
שני האלבומים נמכרו בלמעלה מ-30,000 בשנת 1981. בשנה שלאחר מכן, הצליחו להימכר בלמעלה מ-125,000 עותקים.
בקנדה, נמכר האלבום בלמעלה מ-25,000 עותקים.
מדינהתאריך יציאהחברת תקליטיםפורמטקטלוגקנדה4 בדצמבר 1981Super ÉtoilesתקליטSPE 4102קלטת שמע16-SP 1901
Céline Dion en concert הוא אלבום ההופעה הראשון של הזמרת הקנדית סלין דיון.
אלבום ההופעה יצא לאור ב-11 בנובמבר 1985, על ידי חברת התקליטים TBS.
עם יציאתו נכנס אלבום ההופעה אל המקום ה-19 במצעד האלבומים של קוויבק.
אלבום ההופעה צולם והוקלט ב-31 במאי 1985, באחד מן המופעים אשר נכללו בסיבוב ההופעות הראשון של דיון "Céline Dion en concert", שהחל כבר בינואר 1985. ההופעה שצולמה והוקלטה התקיימה במונטריאול שבקנדה.
במסגרת ההופעה, ביצעה סלין מחדש את "Flashdance...
What a Feeling" של איירין קארה, תוך שהוציאה אותו מחדש בשם "What a Feeling".
מדינהתאריך יציאהחברת תקליטיםפורמטקטלוגצרפת11 בנובמבר 1985TBSתקליטTBS 504קלטת שמעTBS 4504
D'eux (מצרפתית: מהם או אודותיהם; הומופונית: שניים) הוא אלבום האולפן השלושה עשר של הזמרת הקנדית סלין דיון.
האלבום יצא לאור על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס ב-30 במרץ 1995 בקנדה, וב-3 באפריל 1995 בצרפת.
בחודשים שלאחר מכן, יצא לאור במדינות נוספות.
בארצות הברית יצא האלבום בשם The French Album.
הצלחתו חסרת התקדים של האלבום הגיעה תחילה מהצלחת הסינגל הראשון מתוכו, "Pour que tu m'aimes encore".
האלבום הופק בעיקר על ידי הפזמונאי הצרפתי ז'אן-ז'אק גולדמן.
כלפי האלבום הופנו ביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה, תוך שהפך לאלבום בשפה הצרפתית הנמכר ביותר בכל הזמנים, עם מכירות של למעלה מ-10 מיליון עותקים ברחבי העולם.
D'eux הוקלט באולפן מגה שבפריז, צרפת, בנובמבר ודצמבר 1994. ז'אן-ז'אק גולדמן, זמר וכותב שירים צרפתי פופולרי, כתב והפיק אחת עשרה רצועות מתוך האלבום.
הרצועה הראשונה, "Cherche encore", נכתבה על ידי אריק בנזי.
האלבום כולל דואט של דיון עם גולדמן בשם "J'irai où tu iras", שני סינגלים מצליחים "Pour que tu m'aimes encore" ו-"Je sais pas", ושיר המוקדש לאחייניתה של דיון שנפטרה מסיסטיק פיברוזיס, "Vole".
שלוש הרצועות האחרונות הוקלטו מאוחר יותר בשפה האנגלית בשמות "", "" ו-"Fly" ונכללו באלבום הבא של דיון, Falling into You.
הוא הופץ גם במדינות אחרות באירופה בין אפריל לנובמבר 1995, ובארצות הברית במאי 1995. D'eux הופץ בינואר 1996, בניו זילנד ובאוקטובר 1996 ביפן.
בשנת 2007, הוציאה דיון את האלבום D'elles, אשר שמו נגזר משם האלבום הזה.
הסינגל הראשון והפותח מתוך האלבום, "Pour que tu m'aimes encore", יצא לראשונה בקוויבק ובצרפת במרץ 1995. כמו כן, הופץ השיר במדינות נוספות כמה חודשים לאחר מכן.
"Pour que tu m'aimes encore" הצליח מאוד במדינות בהן מדברים צרפתית.
בצרפת, הצליח השיר לכבוש את פסגת מצעד השירים במשך שנים עשר שבועות.
בוולוניה הצליח לכבוש את פסגת מצעד השירים במשך חמישה עשר שבועות.
השיר הגיע למקום הראשון בקוויבק, שם נשאר במשך ארבעה שבועות.
בין היתר, הפך השיר לשיר הנמכר ביותר בשנת 1995, הן בצרפת והן בוולוניה.
בצרפת הצליח להימכר בלמעלה ממיליון עותקים, מה שהופך אותו לאחד מן השירים הבודדים בהיסטוריה שהצליחו לעשות זאת.
השיר זכה להצלחה גם במדינות אחרות, כאשר הגיע לעשירייה הפותחת בפלנדריה, הולנד ושוודיה.
למרות היותו של השיר שיר בשפה הצרפתית, הוא הצליח להגיע אל העשירייה הפותחת בבריטניה ואירלנד.
במצעד של אירופה הוט 100, הצליח להגיע אל המקום הרביעי.
הסינגל השני, "Je sais pas", יצא בקוויבק ביולי 1995, בבלגיה באוגוסט 1995, ובצרפת באוקטובר 1995. השיר כבש את צמרת מצעד השירים שבצרפת (במשך שבעה שבועות), ולוניה (במשך שבועיים) וקוויבק (במשך ארבעה שבועות).
במצעד של אירופה הוט 100, הצליח להגיע אל המקום השביעי.
"Je sais pas" הפך לאחד מהשירים הנמכרים ביותר בצרפת ובוולוניה בשנת 1995, ואף הצליח להיכנס אל מצעדי סוף השנה של שתי המדינות.
בצרפת נמכר "Je sais pas" בלמעלה מחצי מיליון עותקים.
"Le ballet" יצא בצרפת בינואר 1996, כסינגל שיווקי.
הוא הגיע למקום החמישי במצעד האירפליי של המדינה, תוך שתיפקד כבי-סייד של השיר "Falling into You".
בגלל ההצלחה של D'eux, תחנות הרדיו בקוויבק החלו לנגן את "Destin" בינואר 1996. השיר הצליח לשהות במצעד האירפליי של קוויבק במשך שמונה חודשים, מה שהופך אותו לאחד מהשירים הבודדים בהיסטוריה שהצליחו לעשות זאת.
במאי 1996, החלו תחנות רדיו שונות בקוויבק לנגן את "J'irai où tu iras", דואט עם ז'אן-ז'אק גולדמן.
השיר הגיע אל המקום ה-14 במצעד האירפליי של קוויבק.
כל הסינגלים מ-D'eux נכללו באלבום הלהיטים המצליח ביותר של דיון משנת 2005, On ne chang pas.
D'eux קיבל ביקורות חיוביות ממבקרי המוזיקה.
סטיבן תומאס ארלוויין מ-AllMusic העניק לו שלושה כוכבים מתוך חמישה.
הוא ציין כי לכתיבה של ז'אן-ז'אק גולדמן הייתה השפעה רבה על האלבום, תוך שציין כי גולדמן ניסה לכתוב שירים בסגנון הפופ העכשווי למבוגרים.
דבר אשר השפיע על הצלחת האלבום.
לסיום, הוסיף ארלוויין כי מדובר באלבום פופ עכשווי למבוגרים שמצליח בזכות סגנונו הייחודי, לעניין את הקהל הרחב.
כל הרצועות הופקו על ידי ז'אן-ז'אק גולדמן ואריק בנזי.
מקוםתאריך יציאהחברת תקליטיםפורמטקטלוגמקורקנדה30 במרץ 1995קולומביהתקליטור • קלטת שמע80219צרפת3 באפריל 1995480286ארצות הברית16 במאי 1995מיוזיק 55067107בריטניה25 בספטמבר 1995אפיק480286יפן2 באוקטובר 1996SMEJתקליטורESCA-6542צרפת27 בנובמבר 2009לגאסיתקליטור/די וי די88697559222קנדה1 בדצמבר 2009אירופה1 בספטמבר 2017קולומביהתקליט88985449561קנדה
Céline Dion en concert הוא סיבוב ההופעות הראשון של הזמרת-יוצרת הקנדית סלין דיון.
סיבוב ההופעות החל בינואר 1985, והסתיים ב-2 ביוני באותה השנה.
האלבום שנתמך על גבי סיבוב ההופעות הוא Mélanie, שיצא בשנת 1984.
במהלך סיבוב ההופעות ביצעה דיון באופן קבוע את הלהיט "Flashdance...
What a Feeling" של הזמרת-יוצרת האמריקאית איירין קארה.
"Up Where We Belong" (דואט עם פול באילרגיון)
תאריך עיר מדינה מיקום אמריקה הצפוניתינואר 1985לה סארהקנדה26 במרץ 1985אמוס30 במרץ 1985ואל-ד'ורLe Carrefour College25 באפריל 1985יונקיירCEGEP31 במאי 1985מונטריאולSalle Wilfrid-Pelletier1 ביוני 19852 ביוני 1985
D'elles הוא אלבום האולפן העשרים ושנים של הזמרת הקנדית סלין דיון.
האלבום יצא לאור על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס ב-18 במאי 2007. מתוך האלבום יצאו שלושה סינגלים בסך הכול.
האלבום הופק על ידי אריק בנזי, תיירי בלנצ'רד, דייוויד גגטנו, פטריק המפרטזום, טינו איזו וז'אק ונרוסו.
סטיבן תומאס ארלוויין מ-AllMusic, הפנה כלפי האלבום ביקורת חיובית, תוך שהעניק לו ציון של ארבעה כוכבי זהב מתוך חמישה בסך הכול.
בלוס אנג'לס טיימס הוענק לאלבום ציון של שני כוכבי זהב מתוך ארבעה בסך הכול.
האלבום זכה להצלחה מסחרית בין-לאומית כאשר כבש את פסגת מצעד האלבומים שבצרפת, תוך שנמכר שם בלמעלה מ-300,000 עותקים.
בקנדה נמכר האלבום בלמעלה מ-200,000 עותקים, תוך שברוסיה נמכר בלמעלה מ-10,000 עותקים.
בבלגיה קיבל האלבום את תואר הזהב על מכירות של למעלה מ-15,000 עותקים, תוך שבמצעד האלבומים של ולוניה הגיע אל המקום הראשון.
בפלנדריה הגיע אל המקום ה-18.
בשווייץ הצליח האלבום להגיע אל המקום השלישי במצעד האלבומים, תוך שנמכר שם בלמעלה מ-15,000 עותקים.
בקוויבק זכה האלבום להצלחה גם כן, כאשר כבש את פסגת מצעד האלבומים הרשמי של הפרובינציה.
במצעד האלבומים של אירופה, הגיע האלבום אל המקום העשירי.
מקוםתאריםמכירותבלגיה (BEA)זהב15,000צרפת (SNEP)פלטינה300,000קנדה (Music Canada)פלטינה 2×200,000רוסיה (NFPF)זהב10,000שווייץ (IFPI Switzerland)זהב15,000
Céline une seule fois / Live 2013 הוא אלבום הופעה של הזמרת הקנדית, סלין דיון.
אלבום ההופעה יצא לאור ב-16 במאי 2014, על ידי חברת התקליטים קולומביה רקורדס.
אלבום ההופעה מכיל שני תקליטורים, בהם דיון מבצעת את כל שיריה בגרסת אודיו ובנוסף די וי די, בו היא נראית כשהיא מופיעה בהופעה חיה עם אותם השירים.
הדי וי די צולם ב-27 ביולי 2013, בפארק קוויבק בקנדה, במהלך הופעה מיוחדת שנערכה לפני סיבוב ההופעות האירופאי שלה, שהתקיים בסתיו באותה השנה.
בנוסף לכך, התקליטורים כוללים ארבעה ביצועים מהופעתה בפריז, במסגרת אותו סיבוב ההופעות האירופאי.
על מנת לקדם את אלבום ההופעה, הוציאה מתוכו דיון את השיר "Celle qui m'a tout appris" כסינגל, באפריל 2014. דיון הכריזה לראשונה על צאת אלבום ההופעה באפריל באותה השנה, וכמה ימים לאחר מכן הוציאה את הקליפ לשיר הנושא של אלבום ההופעה.
אלבום ההופעה הגיע לעשירייה הפותחת בבלגיה, צרפת, קנדה וסין והגיע למעמד זהב בצרפת.
מקום תארים מכירות צרפת (SNEP) זהב 64,100
מדינהתאריך יציאהחברת תקליטיםפורמטקטלוגמקוראוסטריה • בלגיה • גרמניה • הולנד • שווייץ16 במאי 2016קולומביהתקליטור כפול ו-DVD • בלו-ריי • הורדה דיגיטלית88843065122 • 88843065142קנדה • צרפת19 במאי 2016איטליה • ספרד20 במאי 2016יוון • קוריאה הדרומית26 במאי 2016
Céline sur les Plaines הוא אלבום הווידאו התשיעי של הזמרת סלין דיון, אשר יצא ב-11 בנובמבר 2008 על ידי Productions J, בפורמט DVD.
הוא יצא לאור בכל העולם למעט בצרפת, בלגיה, ושווייץ שם יצא לאור במאי 2009 בשם "Live à Quebec".
עם יציאתו נכנס האלבום אל המקום הראשון במצעד אלבומי הווידאו של צרפת.
ה-DVD כולל את הופעתה בעיקר קוויבק שבקנדה בה הופיעה דיון מול רבע מיליון איש ב-22 באוגוסט 2008 לציון 400 שנה לעיר.
האלבום זכה להצלחה כאשר הגיע למקום הראשון בקנדה, צרפת ובלגיה ומקום שני בשווייץ ואף זכה בפרס "פליקס" הקנדי בקטגוריית "ה-DVD של השנה".
ה-DVD נחת במקום הראשון במצעד אלבומי ה-DVD הקנדי עם מכירות של 32,800 עותקים ובכך היה ל-DVD עם הפתיחה הגדולה ביותר במדינה בשנה זו.
אחרי 3 שבועות בלבד הוא מכר כ-49 אלף עותקים.
נכון ליוני 2014 האלבום מכר 100 עותקים והגיע למעמד יהלום.
בצרפת האלבום הגיע למקום הראשון גם כן והיה שם במשך 3 שבועות.
עד סוף 2009 הוא מכר כ-34 עותקים מה שהפת אותה ל-DVD הנמכר ביותר על ידי אישה באותה שנה ול-DVD ה-10 הנמכר ביותר בהיסטורית המדינה.
ב-2010 הוא מכר 5,500 עותקים נוספים ונכון להיום מכירותיו עומדות על 45,000 עותקים.
מה שמזכה אותו למעמד 3 פלטינות.
בולוניה האלבום הגיע למקום הראשון גם כן ונשאר שם 4 שבועות.
בשווייץ הוא הגיע למקום השני ובפלנדריה הגיע למקום 10.
D'amour ou d'amitié (בעברית: של אהבה או חברות) הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת-יוצרת הקנדית סלין דיון.
השיר יצא לאור בדצמבר 1982, כסינגל השני מתוך אלבום האולפן השלישי שלה , על ידי חברת התקליטים פטה רקורדס.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד שבקוויבק.
בשנת 1982 גילה אדי מארנה מנגינה שהלחינו ז'אן פייר לאנג ורולאן ונסן והחליט לכתוב לה מילים.
הוא כתב את השיר על נושא האהבה, תוך שהוא הדגיש בו את אספקט החברות ועל מה שמעבר.
השיר הוקלט כבר ביולי 1982 והופץ בדצמבר באותה השנה.
השיר נמכר בלמעלה מ-700,000 עותקים בצרפת בלבד, מה שהופך אותו לאחד השירים הצרפתיים הנמכרים ביותר בכל הזמנים.
DAFT: A Story About Dogs, Androids, Firemen and Tomatoes הוא אוסף וידאו קליפים של צמד המוזיקה האלקטרונית הצרפתי דאפט פאנק, שיצא לאור ב-28 במרץ 2000 ובו קליפים של שש רצועות מתוך אלבומם Homework.
אף שכותרתו נובעת מהופעתם של כלבים ("Da Funk" ו-"Fresh"), אנדרואידים ("Around the World"), כבאים ("Burnin'") ועגבניות ("Revolution 909") בסרטונים, אין עלילה מגובשת המחברת בין אף אחד מהסרטונים.
הסרטון כולל חמישה סינגלים ורצועת אלבום מתוך אלבום הבכורה שזכה לשבחים, Homework.
כל אחד מהקליפים כולל סרט תיעודי על ה"הפקה", למעט רצועת האלבום "'Rollin' & Scratchin", שהקליפ שלו הוא בסך הכל הופעה חיה בלוס אנג'לס, קליפורניה.
פרשנות שמע עם ספייק ג'ונז
ההפקה של "Da Funk" (בהשתתפות רמיקס של ארמנד ואן הלד)
הכנת ראש הכלב (בהשתתפות "On Da Rocks" מאת תומאס בנגלטר)
פרשנות שמע עם מישל גונדרי
פרשנות שמע עם סב ג'ניאק
העשייה של "'Burnin" (בהשתתפות מיקס "Cut Up" של איאן פולי)
פרשנות שמע עם רומן קופולה
ההפקה של "Revolution 909" (כולל רמיקס של רוג'ר סאנצ'ז)
החזרה על הצילום של "Fresh" עם דאפט פאנק
סיילנס היא חברת אבטחת מידע אמריקאית העוסקת בפיתוח תוכנת אנטי-וירוס.
מטרת החברה היא לספק הגנה מפני נוזקות, רוגלות ודואר זבל ולבצע תגובה אוטומטית על מנת לחסום את פעילותן.
מטה החברה ממוקם באירוויין, קליפורניה, ארצות הברית.
חברת סיילנס הוקמה בשנת 2012, על ידי סטיוארט מקלור (Stuart McClure) וריאן פרמה (Ryan Permeh) במטרה לפתח מנגנון יזום להגנה על מחשבים מפני וירוסים.
בחודש פברואר 2013, גייסה כ-15 מיליון דולר וכשנה לאחר כן כ-20 מיליון דולר נוספים.
בחודש יולי 2015, גייסה כ-42 מיליון דולר בסבב גיוס בהובלת קרן דרייפר פישר ג'רבטסון (Draper Fisher Jurvetson), קולברג קרוויס רוברטס (Kohlberg Kravis Roberts), קפיטל וואן (Capital One) וחברת דל (Dell).
בחודש יוני 2016, גייסה כ-100 מיליון דולר בסבב גיוס בהובלת קרן בלקסטון (Blackstone Tactical Opportunities).
בחודש פברואר 2019, נרכשה סיילנס על ידי חברת האלקטרוניקה הקנדית בלקברי (Blackberry).
Cómo Nace el Universo הוא אלבום האולפן השישי של הזמרת-יוצרת המקסיקנית גלוריה טרווי.
האלבום יצא לאור ב-23 בנובמבר 2004, על ידי חברת התקליטים סוני מיוזיק לטין.
בשונה מחמשת האלבומים הקודמים של טרווי, זה לא הופק על ידי סרחיו אנדרדה.
האלבום לא הופק על ידי סרחיו אנדרדה שעבד עם טרווי עוד מצאת אלבום הבכורה שלה בשנת 1989 והיה לראשון שלה שהופק על ידי אדם אחר (ארמנדו אווילה).
כמו כן, יצא האלבום בפורמט של תקליט ויניל ותקליטור במטרה לעזור בקידום המסחרי שלו ברחבי העולם ובמקסיקו בפרט, שם הופץ ב-23 בנובמבר 2004.
השירים באלבום חקרו נושאים כמו העצמת נשים, תהילה, כסף, מוות, חופש, פוליטיקה, עיתונות צהובה, נאמנות ואהבה.
את כל השירים הלחינה טרווי גם בכלא וגם בתקופה שלפני מעצרה.
בשלבים הראשונים של הקלטת האלבום הזה, טרווי נאלצה לשתף פעולה עם המפיק המוזיקלי שלה באמצעות טלפון בכלא, וביצעה לאוזניו את השירים שיצרה בתא שלה.
היא קיבלה עליו את תואר הזהב והפלטינה בארצות הברית וכן מועמדות בקטגוריית "אלבום הפופ הלטיני הטוב ביותר" מטעם מגזין בילבורד.
הסינגל הראשון "En Medio de la Tempestad" ("באמצע הסערה") זכה להצלחה מתונה ברדיו.
מקוםתאריםמכירות ארצות הברית (RIAA) פלטינה (לטיני)100,000 מכירות + הזרמת מדיה בלבד
D12 - Dirty Dozen (בתרגום חופשי: "תריסר מלוכלך") הוא הרכב היפ הופ אמריקאי מדטרויט שבמישיגן.
הסיבה להקמתו של הרכב הראפ D-12, הכוללת את אמינם וחמישה מחבריו, פשוטה: "עשינו הסכם לפני שנים", אומר אמינם, "מי שחותם ראשון בחברת תקליטים, חוזר לקחת את השאר איתו".
חבריו של אמינם להרכב, הראפרים ביזאר, פרוף, קון ארטיס, סוויפט וקוניבה, הכירו שבע שנים לפני הקמת הלהקה בחנות בדטרויט בשם "היפ הופ" שם החלו חובבים להתנצח ביניהם בתחרויות ראפ.
אמינם הצעיר הרשים את אמ.סי.
פרוף, אחד הראפרים הידועים ביותר לשמצה בדטרויט, כשהתחרו זה בזה.
אמינם ופרוף הקימו את ההרכב ב-1990, ואחד החברים המקוריים היה באגז, חבר הלהקה שנרצח במהלך מסיבה.
כל אחד מחברי ההרכב נושא קעקוע עם שמו של באגז כמחווה לחבר המת.
הם קראו לעצמם D-12 כקיצור ל"תריסר מדטרויט", (וגם ל"Dirty Dozen", שנים עשר הנועזים) למרות שהם רק שישה.
הסיבה לכך היא כי כל חבר ברא לעצמו שני שמות במה, שני אלטר-אגואים המשמשים אותו לסירוגין כמין פיצול אישיות.
D-12 הופיעו לראשונה על גבי אלבום כשהתארחו בשיר "Under The Influence" באלבומו של אמינם The Marshall Mathers LP.
אלבומם הראשון, Devil's Night, כולל ארבעה קטעים שהופקו על ידי ד"ר דרה, והוא עורר מחלוקת כבר בסינגל הראשון מן האלבום, "Purple Pills", שיר הלל פסיכדלי ל"תרופה האולטימטיבית המתקבלת ללא מרשם".
שם האלבום, ליל השטן, שאוב ממסורת של העיר דטרויט: בליל השטן, הלילה שלפני ליל כל הקדושים צעירי העיר נוהגים לרוץ ברחבי העיר ולעשות "בלגן".
ההרכב נוסד בשנת 1995 אך זכתה לפרסום רק כאשר אמינם, אחד מחברי ההרכב, זכה לפרסום ברמה בין-לאומית.
עד אז היווה D12 חלק חשוב מעולם המחתרתי של הראפ במשך מספר שנים.
להרכב שני אלבומים שהגיעו לראש המצעדים האמריקאים, הבריטים והאוסטרלים: Devil's Night שפורסם בשנת 2001, ו-D12 World שיצא בשנת 2004. הסינגלים האהובים בשני האלבומים היו: How Come, Purple Pills, Fight Music ו-My Band.
חברי ההרכב החליטו שאמינם יהיה פחות בולט באלבומם השלישי The Ambition, אך ההחלטה השתנתה באופן דרמטי אחרי מותו של פרוף באפריל 2006.
ב-31 באוגוסט 2018 פרסם אמינם שיר בשם "Stepping Stone", כחלק מאלבום הסטודיו העשירי שלו בשם "קמיקזה", בו הכריז כי הרכב D12 מתפרק באופן רשמי.
ביזאר (רפוס ג'ונסון) עזב בפברואר 2012 לטובת הרכב משלו
קון ארטיס (דניואן פורטר) עזב במרץ 2012 לטובת קריירת סולו והפקה.
באגז (קרניל פיטס) נורה ומת ב-12 במאי 1999
פרוף (דשון הולטון) נורה ומת ב-11 באפריל 2006
חבר ההרכב הראשון שגרף הצלחה ופרסום היה זמר הראפ אמינם.
בשנת 1997,אמינם הוציא מיני אלבום הנקרא The Slim Shady EP, האלבום תפס תשומת לב ופרסום, כאשר מפיק וזמר הראפ ד"ר דרה הקשיב לאלבום, מיד החתים את אמינם לחברת התקליטים Interscope.אמינם נשאר בעמדתו, בזמן הקלטת האלבום The Slim Shady LP, האלבום המלא, שיחזור להחתים את שאר חברי הלהקה לעתיד.
ד"ר דרה אמר לו שלפני החתמת חבריו, שיהפוך לזמר ידוע.
בשנת 1999 הוציא אמינם את אלבומו The Slim Shady LP ומיד הפך לכוכב, ובזמן זה, נמכרו בארצות הברית מיליוני עותקים של האלבום.
אמינם לקח את הצעתו של ד"ר דרה והפך לזמר מפורסם ומיד איחד אותו ואת שאר חברי הלהקה והחתים אותם בחברת התקליטים Interscope ומאז ללהקה יצאו שני אלבומים מלאים.
תמונת האלבוםמידע על האלבוםDevil's Night
מפיקים: ד"ר דרה, אמינם, דניואן פורטר, דיי ג'יי הד, סקוט סטורץ', ג'ף באס, מייק אליזונדו, לואיס רסטוD12 World
מפיקים: ד"ר דרה, אמינם, דניואן פורטר, קניה וסט, היי-טק, רד ספידא
Direct-Attached Storage) DAS) הוא מונח המתייחס למערכת אחסון נתונים המחוברת ישירות לשרת או לתחנת עבודה, ללא תיווך של רשת נתונים.
מונח זה משמש בעיקר להבחנה בין התקנים כאלו לבין SAN ו־NAS שבהם המחשב מחובר להתקן הנתונים דרך רשת.
מערכת DAS הטיפוסית מורכבת מהתקני אחסון נתונים (למשל מספר כוננים קשיחים) המחוברים ישירות למחשב.
בין שתי נקודות אלה אין התקן רשת (כמו רכזת, מתג או נתב), וזהו המאפיין העיקרי של DAS.
הפרוטוקולים העיקריים בהם משתמשים ב־DAS הם ATA, SATA, SCSI, SAS, ו-Fibre Channel.
מערכות אלו בדרך כלל מהווים תשתית ל-HCI.
תכונות אחסון משותפות ל־SAN ,DAS ו־NAS
רוב הפונקציות של מערכת אחסון מודרנית לא תלויות האם האחסון מחובר ישירות לשרתים (DAS), או באמצעות רשת (SAN ו־NAS).
ניתן לשתף התקן DAS בין מחשבים מרובים (ברמה הפיזית), רק אם הוא מספק יציאות רבות, המאפשרות גישה ישירה מקבילה ובדרך זו הוא יכול להיות שמיש עבור אשכולות.
למעשה, רוב התקני אחסון של SAN או NAS ניתנים לשימוש בקלות כהתקני DAS - כל מה שצריך זה לנתק את היציאות שלהם מרשת הנתונים ולחבר אחת או יותר מהיציאות ישירות למחשב (עם חיבור ישיר בודד).
אפשרות שונה לשיתוף מידע היא להשתמש במחשב אליו מחובר ההתקן בתור שרת קבצים ובכך לאפשר למחשבים מרוחקים לכתוב על ההתקן.
התקני DAS מתקדמים יותר, כמו אלו של SAN ו־NAS, יכולים להציע עיצוב עמיד לתקלות בתחומים רבים: יתירות בקר, יתירות קירור, ודפוסי אחסון יתירים המכונים RAID.
חלק ממערכות DAS מספקות יכולת RAID פנימית בבקר מערך דיסקים המאפשר עיבוד בלתי תלוי בשרת ובכך מקטינים את העומס עליו.
התקני DAS ללא תכונות כאלה (כלומר כאלו בהם השרתים עצמם אחראים על היתירות ותכונות מתקדמות אחרות) מכונים JBOD (Just a Bunch Of Disks).
התקן DAS יכול, כמו SAN או NAS, לאפשר הרחבת קיבולת האחסון, תוך שמירה על רוחב פס נתונים גבוה וקצב גישה גבוה ויש התקנים כאלו התומכים אף בהחלפה חמה (כלומר החלפה של דיסק שכשל בלי לכבות את המחשב או אף להוריד את התוכנה המשתמשת בדיסק).
טכנולוגית DAS יוצרת "איי מידע" וזאת בשל חוסר היכולת לשתף מידע או משאבים בשימוש עם שרתים אחרים.
הן NAS והן SAN הן ארכיטקטורות המנסות לפתור את הבעיה הזאת, אולם הן מציגות כמה בעיות חדשות כמו העלות הראשונית הגבוהה, קושי בניהול, צורך במערכת אבטחה לוגית (ולא רק פיזית כמו ב־DAS) עבור הגישה לנתונים ומאבק על משאבים בין הלקוחות השונים.
DARPA (ראשי תיבות באנגלית: Defense Advanced Research Projects Agency – הסוכנות הצבאית לפרויקטים מחקריים מתקדמים) היא סוכנות ממשלתית תחת אחריות מחלקת ההגנה של ארצות הברית העוסקת בפיתוחים הטכנולוגיים של צבא ארצות הברית.
דארפא אחראית גם על פיתוחים טכנולוגיים רבים המשמשים בצבאות העולם וכן פיתוחים לשימושים אזרחיים.
בפברואר 1958, אחרי שיגורו של ספוטניק 1, כאשר ארצות הברית חשה בנחיתות טכנולוגית, מינה נשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר את נשיא אוניברסיטת MIT, ד"ר ג'יימס קיליאן, כראש צוות הקמה של סוכנות לפרויקטי מחקר מתקדמים (Advanced Research Projects Agency), בראשי תיבות "ארפא" (ARPA).
סוכנות זו נועדה לקדם את ארצות הברית למקום הראשון בעולם במחקר הטכנולוגי.
הפרויקט הראשון שהוטל על ARPA היה מציאת פתרון טכנולוגי שיוכל לשמור תקשורת פעילה בתוך ארצות הברית ובינה לשאר העולם בעת מטר טילים (אטומיים) הצפויים להגיע מעבר למסך הברזל.
הפתרון שנמצא יצר את רשת האינטרנט.
בשנת 1970 צרפו את המילה הגנה (Defense) לשמה של הסוכנות ושמה היום הוא "דארפא" (DARPA).
המקבילה הישראלית של DARPA היא המינהל למחקר, פיתוח אמצעי לחימה ותשתית טכנולוגית (מפא"ת).
דארפא פיתחה מגוון רב של טכנולוגיות ופתרונות טכנולוגיים.
חלקם לא יצאו מגבולות המעבדה.
חלקם פותחו לצורכי הצבא וחלקם דלפו לשוק האזרחי ותרמו לרווחת העולם.
אחד הפרויקטים החשובים הראשונים (1963) היה "פרויקט ולה" (Vela) בו ציידו לוויינים באמצעי גילוי קרינה אטומית במטרה לעלות על ניסויים בנשק גרעיני, כולל ניסויים תת-ימיים.
בין הפרויקטים שפותחו תחת מטריית דארפא:
מימון המחקר של דאגלס אנגלברט שבמסגרתו נוצר עכבר המחשב הראשון
ARPANET – רשת מיתוג המנות הראשונה בעולם, שממנה התפתחה רשת האינטרנט.
שותפות במימון פיתוח היוניקס והעיבוד המקבילי
המחקר בנושאי מציאות מדומה מומן בחלקו הגדול על ידי דארפא.
X-32 – מטוס תקיפה משותף
NCP – פרוטוקול תוכנה, מימי ה-ARPANet
פיתוח תאי דלק קלים לשימוש במכשירים הנישאים על גב חיילים.
מספר פרויקטים שפותחו בדארפא והשתייכו לחקר החלל הועברו לנאס"א.
המחקר בבינה מלאכותית מומן בחלקו הגדול על ידי דארפא.
ביוני 2020 הישראלית פרופ' חוה זיגלמן, מהמכללה למדעי המחשב ואוניברסיטת מסצ'וסטס באמהרסט (CICS), זכתה במדליית השירות הציבורי ("Meritorious Public Service Medal" ) מטעם סוכנות הפרויקטים למחקר מתקדם להגנה (DARPA) של משרד ההגנה של ארצות הברית על התקדמות שהיא והצוות שלה עשה בתחום הבינה המלאכותית (AI).
המדליה, שהיא הכבוד השלישי בגובהו שמשרד ההגנה יכול להעניק לאזרח, ניתנה מכיוון ש"יצרה וניהלה כמה מתוכניות ה־AI הגדולות והמתקדמות ביותר של DARPA כולל L2M (Lifelong Learning Machines) – פיתוח מערכות AI מתקדמות מהדור הבא המסוגלות ללמוד במציאות זמן ויישום למידה בסביבות ובנסיבות שלא הוכשרו במיוחד לכך.
דארפ"א הפעילה במשך השנים מספר תחרויות נושאות פרסים.
ביניהן: מרוץ האתגר הגדול של דארפ"א – תחרות נושאת פרסים בין מכוניות רובוטיות, וכן תחרות אתגר הרובוטיקה של דארפ"א, מתוך רצון לפתח רובוטי שטח חצי-עצמאיים שיוכלו לבצע "משימות מורכבות בסביבות מסוכנות בהן אדם לא יכול לשרוד".
במקביל לפרויקטים המוצלחים היו גם פרויקטים רבים שנכשלו, או שמראש היו בעלי היגיון שנוי במחלוקת, בהם הניסיון ליצור פיל מלאכותי שיוכל לשאת אנשים וציוד ביערות וייטנאם.
DAG (ראשי תיבות של: Defense Acquisition Guidebook) הוא טקסט שפותח כדי לסייע בהבנה ויישום של פרקטיקות רכישה של מחלקת ההגנה של ארצות הברית בכפוף לסדרת ההוראות "DoD Directive 5000 series".
טקסט זה, זמין גם בפורמט אלקטרוני ברשת האינטרנט בנוי על בסיס HTML מספק תובנה למבט מחזור חיים ותפקידים פונקציונליים בתוך מחזור החיים של רכישות.