tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
להגדיר את תפיסת פיתוח מערכת החינוך באזרבייג'ן, לפתח תוכניות פעולה פרספקטיביות בכיוון זה, כדי להבטיח את יישומן;
להגן על זכויותיהם החוקתיות של אזרחים לקבל חינוך, להשיג שוויון הזדמנויות בחינוך למטרה זו;
לבצע רגולציה ממלכתית בתחום החינוך, כדי להבטיח שליטה ממלכתית באיכות החינוך;
ליצור מודל ארגוני וכלכלי של מערכת החינוך בהתאם לדרישות המודרניות, לפתח אותה באופן קבוע;
לקחת בחשבון את צורכי שוק העבודה בהכשרת מומחים;
לחזק כל העת את התמיכה המדעית והמתודולוגית של מוסדות חינוך;
לארגן ולפתח שיתופי פעולה בינלאומיים בתחום החינוך;
לבצע תפקידים אחרים שהוטלו על המשרד על פי חקיקת אזרבייג'ן .
כתוצאה מפעילות יעילה של משרד החינוך, המהווה מרכז התיאום העיקרי של היחסים הבינלאומיים בתחום החינוך, הצטרפה אזרבייג'ן למספר ועידות בינלאומיות בתחום החינוך והבטיחה שיתוף פעולה יעיל עם ארגונים בינלאומיים.
מוסדות חינוך של אזרבייג'ן, אונסק"ו, יוניצ"ף, UNEVOC, ISESCO, קרן ההדרכה האירופית, מועצת אירופה והאיחוד האירופי, החלו לקחת חלק פעיל בעבודת המוסדות העוסקים בנושאים חינוך.
אחת התוצאות של שיתוף פעולה יעיל עם ארגונים בינלאומיים היא מעורבות פעילה של אוניברסיטאות אזרבייג'ן בתוכנית TEMPUS / TACIS במימון האיחוד האירופי.
בסיוע הכספי והטכני של תוכנית זו, שופצו והורחבו מוסדות חינוך באזרבייג'ן.
כגון: אוניברסיטת באקו, האוניברסיטה הכלכלית למדינה אזרבייג'ן, האקדמיה למינהל ציבורי בפיקודו של נשיא אזרבייג'ן, האקדמיה לנפט של אזרבייג'ן, אוניברסיטת אזרבייג'ן לשפות, אוניברסיטת אזרבייג'ן לאדריכלות ובנייה וכן אוניברסיטת ווסטרן ואוניברסיטת כזאר מספר עבודות תכליתיות נעשו באוניברסיטאות פרטיות.
הנהגת משרד החינוך ביקרה בצרפת, טורקיה, בריטניה, רוסיה, איראן, ארצות הברית וגרמניה במסגרת תוכנית שיתוף הפעולה הישיר בתחום החינוך, וחתמה על פרוטוקולים לפיתוח נוסף של שיתוף פעולה הדדי.
כיום, טכנולוגיות "צעד אחר צעד" של קרן הסיוע של מכון החברה הפתוחה ו"פיתוח חשיבה ביקורתית"," פיתוח אנושי בר-קיימא "של האו"ם," הרמוניה לפרויקטים "של ארצות הברית," בתי הספר האסוציאטיביים" של אונסק"ו, פרויקטים של "בתי ספר לאחים" התוכניות של "שירות חילופי האקדמיה הגרמניים", ארגוני "הישג נוער" מיושמות בהצלחה ביותר מ-200- מוסדות חינוך.
המסגרת המשפטית הנדרשת נוצרה כדי להסדיר ולהרחיב את יחסי החינוך הבינלאומיים באזרבייג'ן.
אזרבייג'ן כבר הצטרפה לאמנות הבינלאומיות הבאות בנושא הכרה במסמכים חינוכיים ותארים מדעיים בתחום ההשכלה הגבוהה:
אמנת פריז של אונסק"ו 1979 על הכרה בקורסים להשכלה גבוהה, תעודות והשכלה גבוהה במדינות אירופה;
האמנה האזורית של אונסק"ו בבנגקוק בנושא הכרה בקורסים, תעודות ותארים בהשכלה גבוהה באסיה ובאוקיינוס השקט, 1983;
1997 אמנת ליסבון להכרת כישורים בהשכלה גבוהה באזור אירופה.
משרד החינוך מבצע בימים אלה פרויקטים ותוכניות משותפות עם מספר ארגונים בינלאומיים וימשיך בעתיד:
פרויקט "בתי ספר לאחיות של חבר העמים וארצות הברית";
פרויקט משותף של קרן החינוך האירופית עם משרד החינוך בתחום פיתוח החינוך המקצועי באזרבייג'ן;
תוכנית משותפת של המועצה הבריטית עם משרד החינוך לשיפור המתודולוגיה של הוראת אנגלית במוסדות החינוך האזרבייג'ניים;
פרויקט אזורי משותף "יוזמת טביליסי" עם מועצת אירופה;
פרויקט אזורי משותף עם מועצת אירופה בנושא "חינוך לאזרחות דמוקרטית";
פרויקט משותף עם מועצת אירופה "מדיניות בנושא חינוך במיעוטים לאומיים";
פרויקט משותף עם אוניברסיטת מדינת מונטנה ומשרד החינוך של ארצות הברית על פיתוח כוח אדם, תוכניות לימוד וספרי לימוד בעלי הכשרה גבוהה בתחום לימוד יסודות הדמוקרטיה והאזרחות במערכת החינוך של אזרבייג'ן;
פרויקט משותף עם ACCELS, ארצות הברית;
תוכנית שיתוף פעולה עם IREX, ארצות הברית;
פרויקט הרמוניה במימון מחלקת המדינה האמריקנית;
שירות חילופי האקדמיה הגרמנית - תוכנית משותפת עם DAAD;
פרויקט משותף של משרד החינוך, יוניסף ותפיסת עולם בנושא הכשרה משולבת לילדים עם צרכים מיוחדים;
פרויקט משותף של אונסקו ומשרד החינוך בנושא חינוך משולב לילדים עם צרכים מיוחדים.
פרוטוקולים והסכמים שנחתמו עם משרד החינוך:
פרוטוקול הסכם בין משרד החינוך של רפובליקת אזרבייג'ן לבין משרד החינוך הלאומי ומועצת ההשכלה הגבוהה של הרפובליקה של טורקיה בתחום החינוך והמדע.
פרוטוקול לשיתוף פעולה בחינוך עם המועצה הבריטית.
הסכם בין ממשלת אזרבייג'ן וממשלת קזחסטן על שיתוף פעולה בתחום הסמכת אנשי מדע ומדע-פדגוגיה מוסמכים ביותר.
הסכם בין משרד החינוך של אזרבייג'ן לבין משרד החינוך של הרפובליקה העממית של סין על שיתוף פעולה בתחום החינוך.
פרוטוקול על שיתוף פעולה בתחום החינוך בין הפדרציה הרוסית לרפובליקת אזרבייג'ן וההסכם בין ממשלת רפובליקת אזרבייג'ן לבין ממשלת הפדרציה הרוסית בנושא הכרה הדדית במסמכים חינוכיים, תארים מדעיים ומדעיים.
תזכיר על שיתוף פעולה בתחום החינוך והמחקר בין משרד החינוך של אזרבייג'ן לבין משרד המדע, המחקר והטכנולוגיה של הרפובליקה האיסלאמית של איראן.
הסכם בין משרד החינוך של אזרבייג'ן והמועצות האמריקאיות לחינוך בינלאומי (ACTR / ACCELS) בנושא שיתוף פעולה בתחום החינוך, 9 במאי 2001;
מזכר הבנות בין משרד החינוך הפדרלי לחינוך, מדע ותרבות של הרפובליקה של אוסטריה לבין משרד החינוך של אזרבייג'ן בנושא הכרה הדדית בהתמחויות בתחום ההשכלה הגבוהה.
הסכם על שיתוף פעולה בתחום החינוך בין משרדי החינוך של המדינות החברות ב-GUAM.
הסכם בין משרד החינוך של אזרבייג'ן לבין משרד החינוך והמדע של ג'ורג'יה בנושא שיתוף פעולה בתחום החינוך.
"הסכם לשיתוף פעולה בין משרד החינוך של אזרבייג'ן ומשרד החינוך והמחקר של רומניה".
הסכם בין ממשלת אזרבייג'ן לבנק הפיתוח באסיה בנושא "הפרויקט לסיוע טכני בפיתוח ילדים בגיל הרך" בגיל האזרבייג'ן, 9 בנובמבר 2004 .
משרד החקירות המיוחדות של חיל האוויר של ארצות הברית הוא סוכנות אכיפת החוק של חיל האוויר של ארצות הברית.
הסוכנות מפעילה חקירות פליליות באופן עצמאי, אוספת מודיעין נגדי ומספקת שירותי הגנה לאנשי החיל.
הסוכנות מנטרלת איומי פשיעה, טרור וריגול על אנשי וציוד חיל האוויר האמריקאי.
משרד החקירות המיוחדות של חיל האוויר של ארצות הברית הוקם ב-1 אוגוסט 1948, על פי הצעת הקונגרס לאחד את פעילויות החקירה שמבצעים אנשי חיל האוויר של ארצות הברית.
מזכיר חיל האוויר האמריקאי, סטיוארט סימינגטון ניהל את המשרד וארגן אותה בדומה לצורה של ה-FBI.
הסוכנות הייתה בעבר שירות החקירות הצבאי היחיד בארצות הברית שאינו הוגדר סוכנות אכיפות החוק, רק ב-1975 קיבלה הסוכנות הכרה רשמית כגורם אכיפת חוק.
משרד החקלאות, תעשיית בעלי החיים והדיג (MAAIF) הוא משרד של ממשלת אוגנדה, המשרד אחראי על גיבוש ויישום מדיניות, תוכניות אסטרטגיות ואכיפת תקנות ותקנים לאומיים חוקים וסטנדרטים לגידול, בעלי חיים ודגים.
המשרד אחראי גם על הגברת ייצור המזון והחקלאות.
בראש המשרד עומד השר וינסנט סמספיג'ה שמונה על ידי הנשיא.
מטה המשרד ממוקם בברקרלי ליין בעיר אנטבה שעל שפת אגם ויקטוריה.
בקרת ויסות הדיג והבטחת איכות הדיג
בריאות ואנטומולוגיה של בעלי חיים
המרכז הלאומי למשאבים גנטיים ומאגר נתונים
משרד החוץ של האיטי הוא משרד ממשלתי, האחראי על היחסים הבינלאומיים של האיטי.
המשרד הוא חלק מהקבינט של האיטי.
בראש המשרד עומד שר החוץ של האיטי.
במשרד יש מספר מחלקות ואגפים, ביניהם:
לשכת הפרוטוקול, האחראית על טקסי המשרד ועל ייצוג הממשלה.
המנהל לעניינים פוליטיים מרכז נתונים הנוגעים לפעילותן של ממשלות זרות, ובמיוחד אלה המקיימות יחסים דיפלומטיים עם האיטי.
הוא מנתח את השאלות הפוליטיות שהוגשו למשרד החוץ ומפנה את תשומת לבו של השר לשאלות הדורשות זאת.
המנהל לעניינים פוליטיים אחראי גם על מידע ויחסים עם העיתונות ועל הכנת והפצת העלון של משרד החוץ.
מנהל הקונגרסים והכנסים של המוסדות הבינלאומיים מרכז את הנתונים הנוגעים לפעילותם של ארגונים בינלאומיים.
הוא אחראי האמנות וההסכמים עליהם חתומה האיטי, ואחראי לחתום על ההסכמים.
המחלקה ליחסים כלכליים ושיתוף פעולה אחראית לכל הנושאים הנוגעים למימון, כלכלה וסחר ביחסים עם מדינות העולם.
מנהלת קשרי התרבות אחראית לשאלות בעלות אופי תרבותי, אמנותי, מדעי, חינוכי וספורטיבי.
המנהל לעניינים קונסולריים אחראי על כל העניינים הקונסולריים.
הוא עוסק בהנפקה וחידוש דרכונים דיפלומטיים.
המחלקה לענייני משפט אחראית לכל הנושאים המשפטיים ביחסים הבינלאומיים.
המחלקה המנהלית אחראית על ניהול הכספים של משרד החוץ, על הכנת התקציב ופיקוח על ביצועו.
היא אחראית על בקרתם ומלאים של חומרים ואספקה, מטלטלין ונכסי מקרקעין.
מחלקה זו אחראית גם על כוח אדם, שירותים חברתיים, הכשרה ופיתוח של עובדים ומנהלי שירותים מרכזיים וחיצוניים.
משרד החוץ (בבולגרית: Министерство на външните работи) הוא משרד בממשלת בולגריה הממונה על יחסי החוץ של בולגריה.
הוא נוסד זמן קצר לאחר התחייה הלאומית הבולגרית, כאשר שר החוץ הראשון נכנס לתפקידו ב-17 ביולי 1879. עד 1947, הוא היה ידוע כמשרד החוץ והדתות.
שר החוץ נכון לינואר 2025 הוא גאורג גאורגייב.
משרד החינוך והנוער הלאומי , המכונה גם משרד החינוך הלאומי, הוא משרד בממשלת צרפת.
המשרד אחראי על מערכת החינוך הצרפתית, על בתי הספר ועל שילובם של בני הנוער מחוץ ובתוך בתי הספר.
השרה הנוכחית הוא אליזבת בורן, שמונתה ב-23 בדצמבר 2024.
תחילה נוצר המשרד כמועצה המלכותית להוראה ציבורית בשנת 1789 ולאחר מכן הפך למשרד "החינוך הציבורי".
בשנת 1932 החליטה ממשלתו של אדואר הריוט לשנות את שם החינוך הציבורי ל"חינוך לאומי" על מנת לקדם את מדיניות הממשלה התומכת בשליטה הממלכתית בענייני חינוך במדינה.
עם הקמתה של הרפובליקה החמישית, אומצה מדיניות ממשלתית הנוגעת לפעולות לטובת בני נוער בתוך ומחוץ לסביבת בית הספר כתוצאה מכך הוחלט להעביר את תחום הנוער והספורט בצרפת לתחום אחריותו של משרד החינוך ובכך שונה שמו בשלישית "משרד החינוך והנוער הלאומי" השם שמלווה את המשרד עד ימינו אנו.
מקום מושבו של המשרד הוא מלון רוז'אולט, ארמון נאו-קלאסי מהמאה ה-18 הממוקם ברובע השביעי של פריז.
משרד החוץ של ערב הסעודית, כבמדינות אחרות בעולם, הוא המשרד האחראי לטיפול ביחסי החוץ של ערב הסעודית.
המשרד אחראי על "יחסים בינלאומיים פוליטיים, תרבותיים ופיננסיים" עם מדינות אחרות.
הוא הוקם בשנת 1930 בצו מלכותי שהוציא מלך ערב הסעודית עבד אל-עזיז אאל סעוד.
תוך כדי איחוד ממלכת נג'ד וחג'אז, אבן סעוד יצר יחסים דיפלומטיים על ידי שליחת נציגים וקבלת משלחות ממדינות שונות.
ב-1926 הקים את המנהל הכללי לענייני חוץ במכה.
סניף של המנהלת נפתח בג'דה.
המנכ"ל הראשון לענייני חוץ היה עבדאללה בג אל דמלוג'י , שהיה גם שליט החג'אז באותה תקופה.
בשנת 1930 הוצא צו מלכותי שהקים את משרד החוץ.
אבן סעוד מינה את בנו, הנסיך פייסל, לשר החוץ הראשון.
ממלכת ערב הסעודית הוקמה רשמית על ידי אבן סעוד ב-1932.
בתחילה הורכב המשרד מחמש מחלקות, המשרד עצמו והמחלקות לענייני המזרח, לענייני מינהל, עניינים מדיניים ועניינים קונסולריים.
המשרד החל בהקמת נציגויות דיפלומטיות בחו"ל.
השגרירות הראשונה נפתחה בקהיר ב-1926 ואחריה בלונדון ב-1930. מספר השגרירויות גדל מחמש ב-1936 ל-18 ב-1951 והתרחב עוד יותר לאחר מכן.
מלבד הפסקה קצרה, הנסיך פייסל המשיך לכהן גם לאחר שמונה למלך ערב הסעודית.
לאחר הירצחו ב-1975, פייסל הוחלף כשר החוץ על ידי בנו, סעוד בן פייסל אאל סעוד.
השמועה הייתה ב-2010 ששר החוץ הבא יהיה הנסיך תורכי אל-פייסל, אחיו הצעיר של סעוד, לאחר פרישתו של סעוד, מה שלא קרה.
רשמי דַרגָה פייסל בן פרחאן אאל סעוד שר החוץ וואליד א' אלכריג'י סגן שר החוץ שרה אל סייד סגן שר החוץ לדיפלומטיה ציבורית עאדל אל-ג'ובייר שר המדינה לענייני חוץ
להלן רשימת שרי החוץ מאז הקמת המשרד:
מספר תמונה שם התחלת כהונה סיום כהונה תחת המלך 1 פייסל בן עבד אל-עזיז אאל סעוד 19 בדצמבר 1930 22 בדצמבר 1960 אבן סעוד (1932–1953)
המשרד נמצא בריאד במבנה שתוכנן על ידי הנינג לארסן.
הוא משלב סגנונות עממיים ומונומנטליים של אדריכלות אסלאמית.
לארסן קיבל את פרס אגא חאן לאדריכלות בשנת 1989 על עיצוב הבניין.
המבנה נבנה בשנת 1984, ומורכב מחדרי ישיבות ותפילה, ספרייה ואולם אירועים.
מבחוץ נראה המבנה כמבצר שנחצב מחתיכת אבן אחת.
משרד החינוך משרד בממשלת בריטניה האחראי למתן שירותי חינוך והשכלה לילדים, בשלב הגיל הרך, בתי ספר היסודיים, התיכוניים, ההשכלה הגבוהה, חניכות ומיומנויות רחבות באנגליה.
בראש משרד החינוך עומדת מזכירות המדינה לענייני חינוך.
המזכירה הנוכחית היא ג'יליאן קיגן.
הוראה ולמידה לילדים בגיל הרך ובבתי הספר היסודיים.
הוראה ולמידה לנוער בבתי ספר תיכוניים.
הוראה, למידה והדרכה לצעירים ולמבוגרים.
הוראה ולמידה לצעירים ולמבוגרים בהשכלה הגבוהה.
תמיכה באנשי מקצוע שעובדים עם ילדים, צעירים ולומדים מבוגרים.
לעזור לילדים וצעירים מוחלשים להשיג יותר.
לוודא ששירותים מקומיים מגנים ותומכים בילדים.
משרהתמונהשרתיאור משרהמזכיר המדינה לענייני חינוךברידג'ט פיליפסוןהמזכיר נושא באחריות הכוללת על פעילות המשרד, ובכלל זה על תחום הגיל הרך, רווחת ילדים ושירותי רווחה לילדים, גיוס ושימור מורים, תוכנית הלימודים הארצית ושיפור בתי הספר.
בנוסף, הוא מופקד על ניהול האקדמיות ובתי הספר החופשיים, על החינוך המשני והמשך ההשכלה, לרבות חניכות ומיומנויות מקצועיות, וכן על תחום ההשכלה הגבוהה.השר לנשים ולשוויוןג'קי סמית'מופקדת על עיצוב ויישום מדיניות הנוגעת לשוויון בין נשים וגברים, לשוויון הזדמנויות עבור קבוצות מיעוטים, ועל מניעת אפליה.
כולל אחריות לתיאום בין־משרדי בנושאי שוויון ושילוב שיקולי שוויון במדיניות הציבורית.שר־המדינה לסטנדרטים בבתי הספרג'ורג'יה גולדאחראי על שיפור בתי הספר, התערבות ופיקוח, לרבות הקשרים עם גוף הפיקוח Ofsted, וכן על ניהול צוותי שיפור אזוריים.
מופקד על הכשרת מורים ראשונית ותמריצים לגיוס מורים, על שימור כוח ההוראה.
בנוסף, הוא אחראי על מנהיגות בבתי ספר, שכר וגמלאות של מורים, ועל עובדי התמיכה במערכת החינוך.
בתחום המשאבים, השר מופקד על מימון הליבה לבתי ספר, ועל תחום הבחינות וההסמכות בשיתוף עם Ofqual.
כמו כן, הוא מפקח על תוכנית הלימודים והערכת התלמידים, כולל רפורמות מתמשכות ותמיכה בחינוך יצירתי.
תחום אחריותו משתרע גם על חינוך מיוחד וצרכים מורכבים (SEND), חינוך חלופי, וממשל פנימי של בתי ספר, לרבות קבלה לבתי ספר, ניהול בתי ספר דתיים, מדיניות תלבושת אחידה ותחבורה לבית הספר.
בנוסף, הוא מופקד על נושאי אימוץ, אומנה ו־kinship care (טיפול על ידי קרובי משפחה), ועל סיוע לילדים שעוזבים את מערכת ההשמה (care leavers).
תחומי האחריות כוללים גם קידום כישורי תקשורת מוקדמים והתערבות מוקדמת, פיתוח מרכזי משפחות Best Start ותמיכה בהורים, ניהול מועדוני ארוחת בוקר ומדיניות תזונת בתי הספר (כולל ארוחות חינם לתלמידים).
כמו כן, הוא מופקד על תוכנית הפעילויות והתזונה בחופשות (HAF), על נושא נוכחות תלמידים (כולל רישום ילדים שאינם נמצאים במוסדות חינוך), על תמיכה בבריאות הנפש בבתי הספר, וכן על ניהול תחום ההתנהגות, מניעת בריונות ומניעת הרחקות.
נוסף לכך, הוא אחראי על תלבושת אחידה בבתי הספר, על בתי ספר עצמאיים, ועל שימוש בנתונים, טכנולוגיה דיגיטלית ובינה מלאכותית (AI) במערכת החינוך.
למשרד החינוך מספר סוכנויות בת אשר מסייעות לו בביצוע משימתו:
הסוכנות למימון מיומנויות חינוך – אחראית על מימון ספקי חינוך ומיומנויות באנגליה.
הסוכנות לבחינה והערכה – המשמשת כגוף מקצועי האמון על המדידה וההערכה של מערכת החינוך הבריטית.
הסוכנות להסדרת הוראה – אחראית על הסדרת מקצוע ההוראה, בית הדין המשמעתי למורים, והנפקת רישיונות ותעודות הוראה.
מועצת ההכשרה בענף הבנייה – אחראית על ההכשרה בתעשייה לענף הבנייה.
מועצת ההכשרה ההנדסית – אחראית על הכשרת מהנדסים.
המשרד לטוהר הבחינות – מסדיר את תחום, הבחינות והמבחנים באנגליה ואחראי על טוהר הבחינות במערכת החינוך הבריטית.
LocatED – חברת נכסים בבעלות ממשלתית, האחראית על רכישה ופיתוח קרקעות באנגליה כדי לסייע בעמידה בהתחייבות הממשלה לבנות בתי ספר חדשים בחינם.
האקדמיה הלאומית Oak – עובדת עם מורים ברחבי המדינה, ומעניקה להם ולתלמידיהם גישה למשאבי תוכנית לימודים דיגיטלית באיכות גבוהה שהם בחינם, וניתנים להתאמה.
משרד הסטודנטים – מוסד עצמאי האחראי לאסדרת תחום השכלה גבוהה.
לשכת נציב הילד – אחראית לקידום הזכויות, השקפותיהם והאינטרסים של ילדים במדיניות או בהחלטות המשפיעות על חייהם.
ארגון העובדים הסוציאליים אנגליה – אחראית להסדיר את תחום העובדים סוציאליים באנגליה.
חברת SLC – ארגון ללא מטרות רווח בבעלות ממשלתית המנהל הלוואות ומענקים לסטודנטים במכללות ובאוניברסיטאות בבריטניה.
מוסד הביקורת של המורים בבית הספר – מגיש המלצות לגבי השכר, החובות המקצועיות וזמני העבודה של מורים בבתי ספר באנגליה ומדווח למזכיר המדינה לחינוך ולראש הממשלה.
משרד החוץ של איראן (בפרסית: وزارت امور خارجه) הוא משרד ממשלתי איראני בראשותו של שר החוץ האיראני, שהוא גם חבר בקבינט.
בראש המשרד עומד כיום עבאס עראקצ'י.
החלטות מדיניות החוץ מתקבלות במועצה העליונה לביטחון לאומי של איראן, ועל פי בתי המשפט הגבוהים של המנהיג העליון של איראן, עלי ח'אמנאי.
שר החוץ הראשון של איראן היה מירזא עבד אל-והאב ח'אן, שכיהן בין השנים 1821–1823. ב-25 באוגוסט 2021 מונה חוסיין אמיר-עבדאללהיאן לשר החוץ של איראן, במקומו של מוחמד ג'וואד זריף.
לאחר מותו של עבדאללהיאן בהתרסקות מסוקו של נשיא איראן ב-19 במאי 2024, מילא את מקומו עלי באקרי כני.
הפקידים במשרד החוץ נכון לאוגוסט 2024 הם:
שר החוץ - עבאס עראקצ'י.
סגן לעניינים פוליטיים - עלי באקרי כני.
סגן לענייני משפט ועניינים בינלאומיים - רזא נג'פי.
סגן לענייני דיפלומטיה כלכלית - מהדי ספארי.
סגן לענייני קונסוליה, פרלמנט ואיראן - עלי רזא ביגדלי.
סגן לענייני מנהל ופיננסים - מוחמד פתח-עלי.
דובר וראש המרכז לדיפלומטיה ציבורית ותקשורתית - נאסר כנעאני.
ראש המרכז למחקרים פוליטיים ובינלאומיים - מוחמד חסן שייח'אולאסלאמי.
העוזר הבכיר של השר לעניינים פוליטיים מיוחדים - עלי אסגר חאג'י.
ב־5 בספטמבר 2013 קיבל המשרד אחראיות על המשא ומתן בנוגע להסכם על תוכנית הגרעין האיראנית, שבוצע בעבר על ידי המועצה העליונה לביטחון לאומי.
בניית המשרד הושלמה בשנת 1939.
משרד החוץ והמהגרים של לבנון הוא משרד של ממשלת לבנון הממונה על ענייני החוץ של המדינה ושמירה על היחסים עם קהילות המהגרים הגדולות שיצאו ממנה.
ב-1 בספטמבר 1920 הכריז הגנרל הצרפתי אנרי גורו על הקמת מדינת לבנון רבתי עם גבולותיה הנוכחיים, ובירתה ביירות.
החוקה הלבנונית הראשונה ניתנה ב-23 במאי 1926, ותוקנה מספר פעמים בשלבים מאוחרים יותר.
עם זאת, החוקה שאושררה ב-1926 לא שמה קץ למנדט הצרפתי, אלא הפכה אותו לפורמלי יותר.
הגדרת רבות מסמכויותיו, כולל מדיניות החוץ של לבנון.
סעיף 94 של חוקת 1926 קובע: "ממשלת לבנון תסכים לאחר מכן עם נציג המדינה המנדטורית להקים סוכנות לבנונית בפריז ותפקידים לנספחים לבנוניים בנציגויות וקונסוליות צרפתיות בערים זרות שבהן יש לבנונים".
בשנת 1926 הוקם בפריז משרד בשם "הסוכנות הלבנונית בפריז", ואלפונס איוב מונה ל"נספח לבנוני למנהלת מדינות הלבנט הכפופות למנדט הצרפתי", שיהפוך בתקופה שבין 1937 ל-1944 ל"נציב הרפובליקה הלבנונית".
אבל הנציב הלבנוני באותה תקופה נהנה מהרשאות מוגבלות מאוד.
תפקידו הוגבל לצד המנהלי בלבד, שכן הוא הופקד על שליחת מידע מלבנון לממשלת המנדט הצרפתי ולהפך.
הוא גם הגיש דיווחים ללבנונים בנוגע למצב הקהילה הלבנונית בפריז.
הדברים החלו להשתנות עם חתימת ההסכם הצרפתי-לבנוני ב-1936, שהעניק ללבנון סמכות רבה יותר.
משרד החוץ הוקם ב-15 באפריל 1937, אם כי עבודתו עדיין מוגבלת.
לאחר הכרזת העצמאות של לבנון
לאחר שהגנרל קאטרו הכריז על עצמאות לבנון, הפך חמיד פרנג'יה לשר החוץ הראשון בממשלה שהקים עומר דאוק ב-1 בדצמבר 1941. חמיד פרנג'יה החל בתהליך תכנון יעיל למבנה משרד החוץ, שם הוא מינה את חלים חרפוש למנהל הראשון של המשרד, וכן מינה את אליאס אל-סוחאן לעובד הראשון במשרד החוץ.
בניין בית הנבחרים שימש כמטה המשרד.
סלים תקלה, שכיהן כשר החוץ במשך שלוש קדנציות רצופות, בין השנים 1943–1945, תרם באופן יסודי להנחת היסודות של משרד החוץ כפי שהוא היום.
לבנון גם פתחה את המשלחת הלבנונית הראשונה בלונדון, לאחר מכן בקהיר, פריז וורשה, בנוסף לפתיחת מספר קונסוליות בלונדון, קהיר, פריז, מרסיי וירושלים.
באותה תקופה הודיעה לבנון על כוונתה לכונן יחסים דיפלומטיים עם ארצות הברית, ברית המועצות, סין, איראן, עיראק וממלכת ערב הסעודית, ובכך לבסס ישירות את נציגויותיה במדינות אלו.
ב-30 במרץ 1953 הפכו כל הנציגויות הלבנוניות לשגרירויות (צו מס' 1220).
משרד החקלאות של הרשות הפלסטינית אחראי לפיתוח ויישום של מדיניות ותוכניות חקלאיות בשטחים הפלסטיניים.
מטרתו העיקרית היא לקדם שיטות חקלאיות בנות קיימא, להגדיל את הפריון ולהבטיח ביטחון תזונתי במדינה.
השר המכהן הוא רזק סלימייה.
משרד החקלאות הוקם תחת הרשות הלאומית הפלסטינית בשנת 1996, כאשר נשיא הרשות, יאסר ערפאת, פרסם צו נשיאותי להקמתו.
משרד החקלאות פועל להשגת היעדים על ידי מתן סיוע טכני ותמיכה לחקלאים, קידום מחקר ופיתוח בחקלאות ויישום תוכניות הנותנות מענה לצרכים של קהילות כפריות.
כמה מתחומי ההתמקדות העיקריים של משרד החקלאות ברשות הפלסטינית כוללים:
חקלאות בת קיימא: המשרד שואף לקדם שיטות חקלאות בנות קיימא ידידותיות לסביבה ואחראיות מבחינה חברתית.
זה כולל קידום שימוש בשיטות של חקלאות אורגנית, הפחתת השימוש בחומרי הדברה ודשנים וקידום הגיוון היבולים.
ביטחון תזונתי: הבטחת גישה לאזרחי הרשות הפלסטינית למזון הולם ומזין נמצאת בראש סדר העדיפויות של המשרד.
כולל תמיכה בחקלאים בקנה מידה קטן, קידום ייצור של מזון מקומי ושיפור ההפצה והנגישות של מזון במדינה.
פיתוח כפרי: המשרד פועל לקידום פיתוח האזורים הכפריים על ידי מתן תמיכה לחקלאים קטנים וקידום הקמתם של קואופרטיבים חקלאיים.
הוא גם פועל לשיפור הגישה לתשתיות ושירותים בסיסיים בקהילות כפריות.
מחקר ופיתוח: המשרד תומך במחקר ופיתוח במגזר החקלאות, במטרה לשפר את היבול, לפתח טכנולוגיות ופרקטיקות חדשות ולקדם חדשנות בתעשייה.
משרד המלחמה היה משרד בממשלה הבריטית שהיה אמון על ניהול הצבא הבריטי, מהקמתו במאה ה-17 ועד איחודו לתוך משרד ההגנה.
משרד המלחמה הוא גם השם הניתן לבניין שנבנה במיוחד לאכלס אותו ברחוב וייטהול, לונדון.
לאורך רוב שנותיו הראשונות, נשא המשרד בסמכויות אדמיניסטרטיביות בעיקר, כאשר ההחלטות החשובות הנוגעות לצבא הבריטי וניהול המערכות היו בידי פיקוד הצבא, משרד החוץ ומשרד הפנים.
רק החל מאמצע המאה ה-19 כאשר החל הצבא הבריטי במספר רפורמות כתוצאה מהמערכות הבעייתיות במלחמת קרים (1853–1856) והמרד ההודי הגדול (1857–1859), החל המשרד בהדרגה לקבל יותר סמכויות.
בתקופה זו כוחו וסמכויותיו של משרד המלחמה עלו ובתאוריה הם השתוו לסמכויותיו של המפקד העליון של הכוחות.
בשנת 1870 הכופף פיקוד הצבא באופן רשמי תחת משרד המלחמה, אך המפקד העליון דאז דוכס קיימברידג' (שכיהן בתפקיד בשנים 1856–1895) התנגד להכפפה ובפועל המשיך לשמר מידה רבה של עצמאות בפיקוד הצבא.
מצב זה תוקן לבסוף רק החל משנת 1904, כאשר אורגן מחדש פיקוד הצבא ותפקיד 'המפקד העליון של הכוחות' הוחלף בראש המטה הכללי (בשנותיו הראשונות 'ראש המטה האימפריאלי הכללי').
בתקופה זו הוקמה במשרד המלחמה "מועצת המלחמה" שבראשה עמד מזכיר המדינה למלחמה (שר המלחמה) והיא עמדה בפועל מעל פיקוד הצבא.
למרות רפורמות אלו שהעלו בהדרגה את סמכויות המשרד, הוא התנהל כמעט לחלוטין על ידי אזרחים ולא אנשי צבא, מה שהוביל להתנגשויות רבות בינו לבין פיקוד הצבא.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, בניסיון לתקן מצב זה, מונה הוריישו קיצ'נר לשר המלחמה והיה ליחיד בתפקיד זה שהגיע משורות הצבא.
במהלך המלחמה ותחת הנהגתו של צ'רצ'יל, בהדרגה הלך והוקם משרד ההגנה שהוקם כדי לרכז את סמכויות משרד המלחמה לצד אלו של האדמירליות ומשרד האוויר לכדי גוף ביטחוני מרוכז.
בשנת 1964, משרד ההגנה אורגן מחדש ואיחד לתוכו באופן רשמי את המשרדים הקודמים בהם משרד המלחמה.
עם הקמתו של משרד המלחמה, הוא שכן במספר מבנים ברחבי לונדון לאורך שנותיו הראשונות.
בשנת 1722 הועבר המשרד באופן רשמי למעונו הקבוע במשמר הסוסים, וייטהול, לונדון.
מתחם משמר הסוסים הפך למזוהה עם הכוחות המזוינים של הממלכה המאוחדת, כאשר מפקדי הצי והצבא כמו גם הגופים האדמיניסטרטיבים והניהוליים שלהם, כולם שוכנים במבנים סביב רחבת משמר הסוסים.
משרד הכלכלה והתעשייה הוא ממשרדי ממשלת ישראל שהוקם בשנת 1949 (כמשרד התעשייה) ומופקד על יישום מדיניות הממשלה לעידוד הצמיחה הכלכלית של ישראל בדגש על חדשנות ופריון, הפחתת יוקר המחיה, הגברת התחרות החופשית במשק, פיתוח ההון האנושי וקידום הסחר הבין-לאומי.
המשרד שינה את שמו פעמים אחדות, שינויים המשקפים שינויים בתחומי האחריות של המשרד, שנעשו משיקולים פוליטיים ומשיקולים פונקציונליים.
עם הקמתו נקרא המשרד "משרד התעשייה", בהמשך וברוב שלושים שנותיו הראשונות נקרא המשרד בשם "משרד המסחר והתעשייה".
בשנת 1978 שונה שמו ל"משרד התעשייה, המסחר והתיירות" כאשר המשרד היה ממונה גם על נושא התיירות, וכן התרבות והספורט טרם הקמת "משרד התרבות והספורט".
כעבור ארבע שנים הופרד ממנו "משרד התיירות", והוקם כמשרד עצמאי.
המשרד חזר לשמו ל"משרד המסחר והתעשייה", ובאופן רשמי "משרד התעשייה והמסחר" (ובקיצור: "משרד התמ"ס").
בשנת 2003, עם מינויו של אהוד אולמרט לשר העומד בראש המשרד, הורחב המשרד באמצעות צירופו של משרד העבודה (שהיה קודם לכן חלק ממשרד העבודה והרווחה), ושם המשרד שונה ל"משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה" (ובקיצור: "משרד התמ"ת").
בשנת 2013, עם הקמת הממשלה ה-33 ומינויו של נפתלי בנט לשר העומד בראש המשרד, שונה שמו ל"משרד הכלכלה" ללא שינוי בסמכויותיו.
בנובמבר 2015, עם מינויו לממלא מקום שר הכלכלה, יזם בנימין נתניהו את שינוי שם המשרד ל"משרד הכלכלה והתעשייה", לשם הדגשת חלקה של התעשייה בפעילות הכלכלית.
הגברת הצמיחה ויכולת ההתמודדות עם מצבים משתנים בכלכלה, באמצעות קידום המחקר והפיתוח התעשייתי ככלי לפיתוח תעשייה עתירת ידע בעלת ערך מוסף גבוה וכושר תחרות בעידן הכלכלה הגלובלית.
שיפור כושר התחרות של המשק הישראלי וקידום הפעילות הכלכלית הבין-לאומית של ישראל תוך התמקדות בתחום סחר החוץ ומשיכת משקיעים זרים, זאת על מנת להבטיח צמיחה המבוססת על סחר חופשי ושיתוף פעולה כלכלי בין ישראל למדינות אחרות.
הגברת רמת התחרות במשק לשם הגדלת רווחת הצרכן באמצעות הפחתת יוקר המחיה, תוך שימור רמת האיכות של המוצרים והשירותים הנצרכים.
כמו כן, שמירה על זכויות הצרכנים ועידוד מודעות צרכנית לשם שמירה על כללי מסחר הוגנים.
זאת בנוסף לטיוב הרגולציה הממשלתית, על ידי הפחתת נטל רגולטורי והסרת חסמים תהליכיים, בין היתר על ידי התאמת הדרישות החוקיות המוטלות על ייבוא או על ייצור למקובל בשווקים משמעותיים בעולם.
יצירת התנאים להיווצרותם של מקומות עבודה שמקורם בצרכים כלכליים ועסקיים יציבים וארוכי טווח ומתן עדיפות לאזורי עדיפות לאומית וליישובים שבהם שיעור ההשתתפות בכוח העבודה האזרחי נמוך.
הגדלת שיעורי התעסוקה וההשתתפות בכוח העבודה של כלל האוכלוסייה, תוך התמקדות בהגדלת שיעורי התעסוקה של אוכלוסיות ששיעור השתתפותן בתעסוקה נמוך, כגון: חרדים, אנשים עם מוגבלות, הורים יחידים, ערבים, דרוזים וצ'רקסים.
חיזוק העסקים הקטנים והבינוניים כמנוע צמיחה למשק.
בתוך כך נכללות פעולות להסרת חסמי נגישות להון, הקלת העומס הרגולטורי והפחתת הנטל הביורוקרטי על עסקים, סיוע במימוש פוטנציאל הפריון, החדשנות, היעילות וכושר התחרות של העסקים ויצירת תשתית תומכת להקמה של עסקים חדשים ולהתפתחותם.
אגף תקציבים, תמחיר ופיקוח מחירים;
הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה;
הרשות לשת"פ תעשייתי וקידום השקעות זרות;
מינהל סביבה ופיתוח בר קיימא;
מינהל יהלומים, תכשיטים ואבני חן;
סוכנויות ביצוע הכפופות ישירות לשר הכלכלה והתעשייה:
הרשות לסחר הוגן ולהגנת הצרכן;
ביטוח סיכוני סחר חוץ (אשרא);
מערך הדיגיטל הלאומי (הוקם בשנת 2021)
הרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה
מסלולים מנהליים, לרבות: מסלולי תעסוקה, מסלול להטמעת ייצור מתקדם, מסלול להגדלת הפריון בתעשייה, מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים ליישובי הבדואים בנגב, מסלול למשיכת מפעלים תעשייתיים לדימונה, ערד וירוחם, מסלולי איכות הסביבה (כלכלה ירוקה), מסלולי תחרות/יוקר מחיה, מסלולי תיעוש הבנייה ועוד המסלולים המנהליים פועלים מכוח החלטות ממשלה וסיכומים בין-משרדיים במסגרת הוראות מנכ"ל.
המינהל לאזורי תעשייה מופקד על פיתוח ויצירת מקורות תעסוקה ביישובי הפריפריה.
פיתוח תשתיות לפארקי תעשייה ושיווקם ליזמים.
זמינות המגרש והקצאתו ליזם בפטור ממכרז מעניקות לפריפריה יתרון יחסי במשיכת היזמים.
המדיניות קובעת התמקדות בפיתוח פארקי תעשייה מרחביים המשותפים למספר רשויות מקומיות שכנות, כדי לנצל ביעילות את משאבי התקציב והקרקע.
בהתאם למדיניות זו מופעלות 29 מינהלות לפארקי התעשייה, בשיתוף פעולה עם הרשויות המקומיות.
טיפול ממוקד במספר מוגדר של יישובים באזורי הפיתוח: זוהי תוכנית סיוע משלימה וחלופית למענקים שניתנו בעבר ליזמים על-פי החוק לעידוד השקעות הון.
התוכנית הראשונה, "עידוד 99", התמקדה ב-21 יישובים ובמהלך שנת 2002 הצטרפו עוד 28 יישובים.
במסגרתה בוצעו פרויקטים תשתיתיים בתחומים אלה: שיפור רמת השירותים והפיתוח הכלכלי, פיתוח תחומי המסחר והתיירות, קידום צורכי הקהילה והחברה והשבחת ההון האנושי.
מינהל היהלומים, אבני חן ותכשיטים
פעילות המינהל היא במימוש של הכלים העומדים לרשות המשרד לקידום ופיתוח התעשיות והסחר בענפי היהלומים, אבני חן ותכשיטים.
המינהל מסייע להנהלת המשרד בגיבוש ותכנון המדיניות התעשייתית לענפים אלה תוך שימוש בידע המצוי והיכרות עם הצרכים והיעדים של ענפים אלה בתחומי ההשקעות, הטכנולוגיה, המחקר ופיתוח, התעסוקה ושיווק בחו"ל.
במסגרת מינהל יהלומים אבני חן ותכשיטים פועלים משרדי המפקח על היהלומים, הפועל מתוקף .
בנוסף לסמכויותיו למתן רישיונות עיסוק ביהלומים ליצרנים, סוחרים וצורפים, מפעיל המפקח על היהלומים תחנת מכס בלעדית בארץ ליבוא ויצוא יהלומים ואבנים יקרות.
המינהל בוחן וממליץ במסגרת החוק לעידוד השקעות הון על תוכניות השקעה להקמה והרחבה של מלטשות ושל מפעלי תכשיטים, ומעביר המלצותיו לרשות להשקעות ולפיתוח התעשייה והכלכלה.
המינהל מסייע ליצרנים בארץ לחדור לשוקי חוץ וממליץ על סיוע כספי במסגרת הקרן לעידוד השיווק לחו"ל.
כמו כן מעודד המינהל, בשיתוף עם מכון היהלומים ומכון היצוא, השתתפות של חברות ומפעלים בתערוכות וירידים מקצועיים בתחומי היהלומים והתכשיטים.
המינהל בשיתוף עם מכון התקנים ממונה על תקינה של תכשיטי זהב וכסף.
לשם ביצוע כל המטלות והיעדים מקיים המינהל קשר הדוק עם מוסדות וארגונים ענפיים בישראל ומחוצה לה.
עובדי המינהל חברים בוועדות ציבוריות שמטרתן קידום ענף היהלומים וענף התכשיטים.
כמו כן מייצגים את עמדת הממשלה בתהליך קימברלי שמטרתו למנוע סחר ביהלומי קונפליקט.
מינהל סביבה ופיתוח בר קיימא
מינהל סביבה ופיתוח בר קיימא הוקם בשנת 2009 על בסיס מינהל כימיה וסביבה.
המינהל משמש גוף המקשר בין פעילויות המשרד לתעשייה בתחומי אחריותו, והוא מהווה כתובות לפניות התעשייה בכל נושא שבו עוסק משרד הכלכלה.
התעשייה שבאחריות המינהל כוללת מגוון רב של עסקים, הן עתירי מו"פ והן מסורתיות, החל בכימיה בסיסית, חומרי ביניים, ייצור בשיטות ביוטכנולוגיות, מוצרים שונים ובהם תרופות, חומרי הדברה, דשנים, קוסמטיקה ועוד.
תחומי תעשייה נוספים כוללים פלסטיק וגומי על מוצריהם השונים וכן מוצרי בנייה ותעשיית העץ, הנייר והדפוס.
המינהל מרכז את ההיבטים של איכות הסביבה בקשר לתעשייה, מטפל באמנות סביבתיות בין-לאומיות, משתתף בחקיקה מקומית הנובעת מדרישות סביבתיות וכן מבטיח שזרועות הסיוע השונות של המשרד יתחשבו, בין השאר, בגורמי הסביבה.
פעילות המינהל כוללת חוות דעת והמלצות בנושאי הסיוע השונים של המשרד: השקעות, סיוע שיווקי, הקצאת קרקע, טיפול בנושאי מכסים והגנה על תוצרת הארץ.
המינהל הוא כתובת למידע כללי לגבי התעשיות בתחום טיפולו ולמידע ספציפי לגבי מפעלים, חומרי גלם, יבוא ויצוא.
ממוני המינהל הם הרשות המוסמכת ליבוא ויצוא, של מוצרים החייבים ברישוי.
מינהל תעשיות הוקם כתוצאה ממיזוג של "מינהל מוצרי צריכה והתעשיות", "מינהל הטקסטיל ותעשיות קלות" ו"מינהל תעשיות המזון".
המינהל המאוחד המטפל במגוון רחב של מוצרים שהמאפיין אותם הוא ברובם מוצרים סופיים לשימוש צרכני.
תחום המוצרים כולל את תעשיות המזון, מוצרים מן החי והצומח, משקאות, תשומות לטקסטיל, בדים ואשפרה, ביגוד ומוצרי טקסטיל מוגמרים אחרים, נעליים ומוצרי עור; תעשיות קלות כגון אופטיקה, צורכי משרד, צעצועים, מוצרי יודאיקה, תשמישי קדושה ועוד.
המינהל מופקד על התחומים הבאים:
תעשיות ההיי-טק בתחום הרכיבים האלקטרוניים, ההרכבות האלקטרוניות, מנועים חשמליים ואביזרים לחלוקת חשמל, ציוד חשמלי ומכשירי חשמל, מזגנים, ציוד התראה ואבטחה, מכונות דפוס, ציוד בקרה ובדיקה, ציוד בקרה צבאי.
מערכות סולריות, וקבלנות משנה לענף האלקטרוניקה
מערכות טלקומוניקציה וציוד אלקטרוני, מערכות מחשבים, תוכנה ותקשורת אינטרנט
ציוד אלקטרו-אופטי, מוצרי אלקטרוניקה לשוק הביטחוני
מכשור רפואי וקוסמטי מכני והאלקטרוני
תעשיות המתכת הבסיסית וחומרי הגלם, מוצרי מתכת
צינורות ומוצרי פח, פרופילים מפלדה ואלומיניום, תעשיות כבלים וחוטים
כלי הובלה (ביבשה, בים, ובאוויר), מכונות וציוד תעשייתי וחקלאי, זיווד, עיבוד שבבי
המינהל מטפל בבקשות בתחומים הנ"ל לסיוע בהשקעות המופנות למרכז ההשקעות, בבקשות לסיוע בשיווק המופנות לקרן השיווק לחו"ל, בבקשות להקצאות קרקע, ובמדיניות רישוי היבוא.
המינהל מטפל בכל ההיבטים של ייצור, יצוא ויבוא, תקנים ביקורת איכות וצרכנות בתחומי מוצרים אלו.
מילוי משימות אלו מחייב קיום קשר שוטף עם גורמים שונים נוסף ליצרנים וליבואנים, כגון: רשות המזון שליד משרד הבריאות, מכון התקנים, המכס, משרד החקלאות, משרד העבודה, מכון היצוא ומחלקת הכשרות ברבנות הראשית.
תעשיות המזון והטקסטיל רגישות ביותר לסחר חוץ.
המינהל מעורב גם ביישום טכנולוגיות חדשות, בבדיקה ובהערכה של תוכניות השקעה ומו"פ, בבקרה ובאכיפה של תקנות למניעת הגבלים עסקיים ובפיקוח מחירים במוצרים בסיסיים.
מינהל סחר חוץ אמון על ניהול מדיניות הסחר הבין-לאומית של מדינת ישראל.
תחומי הפעילות העיקריים כוללים פעולות לקידום הסחר והיצוא, ייזום ותחזוקת הסכמי סחר לשיפור תנאי הסחר של ישראל, עידוד ומשיכת השקעות זרות ויצירת שיתופי פעולה אסטרטגיים עם חברות זרות.
במקביל לפעילות בישראל, המינהל מפעיל מערך של נציגים כלכליים אשר מהווים את הזרוע הביצועית של המשרד בשוקי חו"ל.
המבנה הארגוני של המינהל לסחר חוץ והחלוקה התפקודית משקפים את ייחודו במסגרת המערכת המנהלית של המשרד.
היחידה מהווה הגורם המרכזי בעיצוב מדיניות סחר החוץ של ישראל ובקידום ותחזוקה של מערך הסכמי הסחר של ישראל, והיא מפעילה מערכת של נציגים כלכליים בנציגויות ישראל בחו"ל ומהווה גוף ממונה מדריך ומסייע להם.
מינהל סחר חוץ משמש נקודת קשר של המשרד ושל מערכת סחר החוץ הישראלי כולה עם הנציגים הזרים בארץ ועם אורחים רשמיים מחו"ל.
לשם קידום ותחזוקה של הסכמים בין-לאומיים קיימת במינהל לסחר חוץ המחלקה למדיניות מסחרית והסכמים בין-לאומיים הכוללת מספר יחידות:
המחלקה להסכמים מולטילטראליים – מובילה את הפעילות מול הארגונים המעצבים את המדיניות וכללי הסחר בעולם, בהם ה-WTO.
המחלקה להסכמים בילטרליים – מנהלת משא ומתן על הסכמי סחר חדשים של מדינת ישראל במטרה למנוע אפליה של התעשייה הישראלית בשווקים הבין-לאומיים.
בנוסף, עוסקת המחלקה בתחזוק הסכמים קיימים בין המדינות ובניהול מערכת הקשרים וההסכמים מול האיחוד האירופי.
המחלקה למדיניות יבוא ו-OECD – עוסקת בגיבוש מדיניות היבוא לישראל ובפישוט תהליכי יבוא ויצוא.
בנוסף, עוסקת המחלקה בפעילות מול ארגון ה-OECD.
העיסוק במגוון תחומי קידום היצוא נעשה באמצעות דסקים אזוריים ורשת נספחים מסחריים ברחבי העולם.
במינהל לסחר חוץ קיימים הדסקים הגאוגרפיים הבאים: אירופה, אמריקה, אסיה-פסיפיק ואפריקה, הודו-סין ומזה"ת וצפון אפריקה.
פעילויות קידום היצוא כוללות בנוסף גם הפקת חומרי הסברה להצגת הפוטנציאל הכלכלי-תעשייתי של ישראל, סיוע ליצואנים בודדים בפעילותם בחו"ל ובחדירה לשווקים חדשים, אירוח עיתונאים זרים בארץ וליווי ביקורם בתעשייה, קידום השתתפות ישראלית בתערוכות מסחריות ענפיות בעולם וקידום השתתפות זרה בתערוכות ובביתנים ישראלים בישראל ומחוצה לה.
המשרד מחזיק 41 נספחויות מסחריות במרכזי הסחר העיקריים בעולם המשמשים כזרוע קדמית של כל הגופים העוסקים בקידום היצוא ובקשרים הכלכליים.
המינהל לסחר חוץ אחראי על הכשרת וניהול מערך הנספחים, בישראל ומחוצה לה.
לשכת המדען הראשי והרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית
ב-1 בינואר 2016, מתוקף תיקון מס' 7 לחוק לעידוד מחקר, פיתוח וחדשנות טכנולוגית בתעשייה, התשמ"ד–1984 הוקמה הרשות הלאומית לחדשנות טכנולוגית (רשות החדשנות).
רשות החדשנות מחליפה את פעילות מתן ההטבות/סיוע של לשכת המדען הראשי ואת פעילות עמותת מתימו"פ שהיא עמותה ממשלתית אשר העניקה שירותים שונים ללשכת המדען הראשי.
המדען הראשי במשרד הכלכלה והתעשייה ישמש כראש הרשות, יעמוד בראש מועצת הרשות ויכהן כיושב ראש ועדות המחקר האחראיות על מתן ההטבות השונות שמעניקה הרשות.
הרשות לשת"פ תעשייתי וקידום השקעות זרות
הרשות לשיתוף פעולה תעשייתי (רשפ"ת) מופקדת על ניהול רכש הגומלין של מדינת ישראל, משיכה וטיפול בהשקעות זרות ישירות לישראל.
בהתאם לכך פועלת רשפ"ת לייזום, מעקב, בקרה ותיאום פעילויות של שיתוף פעולה תעשייתי הנובעות מהתחייבויותיהן של חברות זרות לרכש גומלין בישראל.
הרשפ"ת מוסמכת לדרוש מחברות זרות שזכו במכרזים ממשלתיים וציבוריים לבצע רכש גומלין בארץ בהיקף של 35% לפחות מערך העסקה (או 20% למדינות החברות בהסכם ה-GPA).
מטרת פעילותה של רשפ"ת היא מינוף ההוצאה הממשלתית ליצירת הזדמנויות עסקיות ותעסוקתיות, להבאת טכנולוגיות חדישות מחו"ל, להגברת השקעות זרות במחקר ופיתוח, להגברת היצוא ולפתיחת שווקים חדשים.
כמו כן, פועלת רשפ"ת באמצעות הכלים שבידיה לחיזוק תעשיות ועסקים בפריפריה ובאזורי עדיפות לאומית ול"פתיחת הדלת" לתעשיות בינוניות וקטנות ליהנות מרכש גומלין.
שיתוף הפעולה התעשייתי מבוצע באופנים שונים ובהם: יחד עם התאחדות התעשיינים בישראל המקדמת את קניית מוצרים ושירותים כחול-לבן, קבלנות משנה מקומית, שתוף פעולה במו"פ, השקעות וסיוע שיווקי של החברה המחויבת ליצואן הישראלי בחו"ל.
הרשות קשורה בהסכמי שיתוף פעולה תעשייתי עם כ-200 חברות ותאגידים זרים, בתחומי הביטחון, תעופה, אנרגיה ואקולוגיה, חשמל ואלקטרוניקה, מחשבים, ציוד רפואי, רכב ותחבורה ועוד.
לרשפ"ת קשר ישיר למקבלי ההחלטות ואנשי הרכש באותן החברות והתאגידים.
הרשות מקיימת באופן שוטף מפגשים בין התעשיות הזרות והישראליות, מקבלת דרישות טכניות והצעות לשיתוף פעולה מהחברות הזרות, מקשרת מפעלים ישראלים עם אנשי הקשר שמונו לצורך ביצוע רכש גומלין מטעם החברות הזרות ומקיימת מעקב ובקרה אחר ביצוע ההתחייבויות לרכש גומלין.
הרכש מהמפעלים הישראלים מבוצע על בסיס תחרותי במחיר, בכושר הייצור והאספקה, ובאיכות בהתאם לדרישת החברות הזרות.
מינהל היבוא הוקם בשנת 2015 ומופקד על קידום פעילות הסברה, הכרה והטמעה של מדיניות היבוא מול הגורמים העסקיים במשק, הפחתת רגולציה בהליכי היבוא ובמתן אישורי יבוא, וכן על מניעת יבוא בהיצף על פי להגנה מפני יבוא בהיצף, יבוא מסובסד וסחר לא הוגן.
החברה הישראלית לביטוח סיכוני סחר חוץ בע"מ
החברה לביטוח סיכוני סחר חוץ הוקמה על ידי הממשלה, כדי לתת ליצואן שירותי ביטוח וערובת חיוניים ולסייע לו לבצע באופן יעיל ותקין את עסקאות היצוא שלו.
המטרה העיקרית של שירותים אלו היא אבטחת היצואן כנגד סיכון של אי-קבלת התמורה מהלקוחות בחו"ל.
החברה מספקת ליצואן מידע מקצועי על אודות האשראי של לקוחותיו בחו"ל וסיוע בקבלת המימון הדרוש לביצוע עסקאותיו על ידי העברת זכויות הפוליסה לטובת הבנק המממן או על ידי מתן ערבויות ישירות לבנקים.
הסיכונים המכוסים על ידי החברה כוללים שישה סיכונים מסחריים הנובעים מפשיטת רגל של הקונה או מאי-תשלום התמורה בעד הסחורה תוך חודשים ממועד הפירעון המוסכם ולאחר שהקונה אישר את קבלת הסחורה ללא השגות.
סיכונים מדיניים-כלכליים הנובעים ממלחמה, מלחמת אזרחים, מהפכה והתפרעויות בארצו של הקונה, מאיחור או מאי-העברתה של התמורה הנובעים ממחסור במטבע חוץ או מהגבלות אחרות בארצו של הקונה וביטול רישיון היבוא של הקונה או הטלת הגבלות יבוא אחרות לאחר משלוח הסחורה.
נוסף לפוליסות ביטוח האשראי למיניהן מספקת החברה גם פוליסות לביטוח אספקת נכסי השקעה, שירותים, עבודות קבלניות, ציוד קבלני והשקעות בארצות חוץ.
המכון הישראלי לייצוא ולשיתוף פעולה בין-לאומי (IEICI)
המכון הישראלי לייצוא ולשיתוף פעולה בין-לאומי (IEICI) נוסד כארגון ללא כוונת רווח בשנת 1958, תוך יצירת שותפות של ממשלת ישראל והמגזר הפרטי.
המכון מקדם את היצוא התעשייתי ויצוא השירותים של ישראל וכן מפתח יחסי סחר, שיתופי פעולה ושותפויות אסטרטגיות עם חברות מחו"ל.
מכון היצוא מעניק שירותים לאלפי יצואנים ואנשי עסקים בישראל.
מכון היצוא מקדם את היצוא על ידי יוזמות בין-לאומיות ותוכניות ייחודיות במדינות רבות, באמצעות הנציגים הרשמיים של ישראל – נספחי מסחר וכלכלה ונציגי פיתוח עסקי מקומיים.
המכון מקיים קשרי עבודה עם הנציגים הדיפלומטיים ונספחי המסחר הזרים המכהנים בישראל, ועם ארגוני סחר בין-לאומיים ברחבי העולם.
המכון מספק שירותי מידע וייעוץ, קשרים וסיוע מקיפים בקידום היצוא של חברות ישראליות וכן שירותים משלימים עבור קהיליית העסקים הבין-לאומית.
המכון יוזם ומארגן משלחות עסקיות יוצאות ונכנסות.
יוזם, מקים ומנהל ביתנים לאומיים וביתני מידע בתערוכות ובירידי סחר בין-לאומיים ברחבי העולם, בהם הוא מציג את יכולותיה של ישראל במגוון תחומים.
המכון פועל באמצעות שתי חטיבות פיתוח עסקי – "חטיבת ענפים טכנולוגיים" ו"חטיבת מוצרי צריכה":
"חטיבת ענפים טכנולוגיים" מכוונת את פעילותה להרחבת ההזדמנויות העסקיות עבור היצואנים הישראליים בתחומים הטכנולוגיים, עם דגש על יצירת קשרים עסקיים איכותיים.
הפעילות השוטפת כוללת ייזום מפגשים עסקיים אפקטיביים, הסכמים לשיתופי פעולה והעברת ידע, פעילות שיווקית בתערוכות, מפגשים עסקיים וחיבור בלתי אמצעי בין חברות ישראליות לגורמים עסקיים ומוסדיים בעולם, פתיחת דלתות בפני אינטגרטורים, הבאת קניינים, עיתונאים זרים, כנסים וסמינרים ברחבי העולם.
הענפים המיוצגים בחטיבה הם: אלקטרוניקה, תקשורת, תוכנה, ניו מדיה, קולנוע וטלוויזיה, תעופה וחלל, ביטחון המולדת, מכשור ומחשוב רפואי, ביוטכנולוגיה, ביו-פארמה, אגרוטכנולוגיה, טכנולוגיות מים וסביבה, בנייה, רכב, ופרויקטים בין-לאומיים.
בחטיבה פועלת "היחידה למדינות היעד", המרכזת את פעילות מכון היצוא בסין, הודו ובברזיל.
בחטיבה פותחו שירותים ייחודיים לסיוע ליצואנים אל מול השווקים הללו הכוללים שירותי ייעוץ, הכנה לפגישות וסיוע במעקב לאחר הפגישות, הבנת התרבות העסקית ועוד.
"חטיבת מוצרי הצריכה" מהווה צומת של מידע עסקי רב-חשיבות ליצואן.
החטיבה ממוקדת ביצירה והרחבת הזדמנויות עסקיות ליצואנים הישראליים, תוך יצירת קשרים עם הנהלות של רשתות קמעונאיות מובילות וחיבור לקניינים מובילים בתחום, מפגשים עסקיים בתערוכות בין-לאומיות, קישור לסוכנים ומפיצים, חשיפה במדיה תקשורתית ובקרב לקוחות פוטנציאלים.
החטיבה יוזמת ומציעה ליצואנים ליטול חלק בפעולות שיווק כגון ביקורי קניינים ועיתונאים ומפגשים עם לקוחות באתרים שונים בחו"ל.
הענפים המיוצגים בחטיבה הם: אריזה, פלסטיקה, טקסטיל ואופנה, תכשיטים, יודאיקה וחפצי-חן, מזון, יין ומשקאות, קוסמטיקה וטואלטיקה ומוצרים לבית ולמשפחה.
הסוכנות לעסקים קטנים ובינוניים נועדה לרכז את פעילות הממשלה בתחום עסקים קטנים ובינוניים, לגבש מדיניות ולתאם את פעולתם של הגופים השונים העוסקים בתחום זה.
הסוכנות מציעה מגוון כלי סיוע, ומייצגת את העסקים הקטנים בפני הממשלה והכנסת.
המטרה העיקרית של הסוכנות היא לסייע ליזם ולבעל העסק להתגבר על מכלול החסמים והקשיים העומדים בדרכו.
הסוכנות פועלת בכמה מישורים שבאים לתת מענה לשלושה כשלי שוק שמאפיינים מגזר זה: רמת נגישות נמוכה למימון, ידע חסר ונטל ביורוקרטי.
בתחום המימון מפעילה הסוכנות כלים כמו הקרן לעסקים קטנים ובינוניים בערבות מדינה, שמופעלת בשיתוף עם החשב הכללי במשרד האוצר; קרן לעידוד השיווק לחו"ל, קרן לנשים ממגזר המיעוטים בשיתוף משרד ראש הממשלה וקרנות קורת; קרן לפיתוח מוצרים עתירי עיצוב ועוד.
על מנת להתגבר על מחסור בידע עסקי בקרב עסקים קטנים, מפעילה הסוכנות תוכנית ייעוץ עסקי לעסקים וליזמים, וכן מספקת מדריכים מקצועיים באתר האינטרנט שלה.
תוכניות נוספות של הסוכנות מתקיימות ברמה האזורית באמצעות מוקדי שטח, שהם עמותות שמהוות זרוע מבצעת של הסוכנות וממומנות על ידה.
מגוון הכלים המוצעים במוקדי השטח כוללים: קורסים והדרכות, ליווי יזמים בצעדיהם הראשונים, סיוע בהכנת תוכנית עסקית ובמציאת מקורות מימון.
וכן תוכניות מיוחדות כמו סיוע בכניסה למעגל התעסוקה באמצעות יזמות, העמדת חממות עסקיות לעסקים צעירים, סיוע בהרחבת מעגלי השיווק וההפצה של עסקים בפריפריה.
לצד כלי הסיוע פועלת הסוכנות גם בתחום המדיניות, ומסייעת לעסקים קטנים ובינוניים להתגבר על הנטל הביורוקרטי.
הסוכנות מבצעת ניטור של חקיקה ורגולציה, ובוחנת את השפעתה על מגזר העסקים הקטנים.
הסוכנות נותנת המלצות להתאמת המדיניות או החקיקה ליכולותיהם של עסקים קטנים, ומציגה את עמדה בוועדות הכנסת.
הסוכנות מקדמת נושאי מדיניות גם באופן יזום, ועמדה מאחורי תיקון חוק מס ערך מוסף שהרחיב את מעגל העסקים הזכאים לדווח מע"מ על בסיס מזומן, והפך אותו לחובה.
האגף לאיגוד שיתופי מופקד על כל האגודות השיתופיות הרשומות בישראל מכוח ותקנות שהותקנו על פיה.
האגודה השיתופית היא אחת מבין חמשת התאגידים מתחום המשפט הפרטי.
השקפת היסוד הקיימת בבסיס התאגדות האגודה השיתופית היא הרצון לניהול עצמי, בדרך דמוקרטית, לרווחת כל החברים על פי עקרונות הקואופרציה.
עיקר תפקודי האגף לאיגוד שיתופי:
אישור תיקון תקנוני אגודות, לרבות תיקון שם האגודה
הטלת עיקול זמני על נכסים
הקפדה על עריכת ביקורת חשבונות באגודה
הגשת תביעות נגד אגודות שאינן מקיימות את הוראות הדין
יישוב סכסוכים בין חברי האגודות לאגודת ובין חברים בינם לבין עצמם (בהתאם לתקנון כל אגודה)
האגף מקיים משימות חינוכיות והסברתיות לרבות השתתפות בעריכת מחקרים ופרסומים בנושא הקואופרציה, השתתפות בכנסים בין-לאומיים בנושא הקואופרציה וייצוג המדינה בכנסים אלו.
מינהל הממונה על התקינה אחראי על ביצוע מדיניות תקינה לאומית להבטחת ייצור ושווק מוצרים בריאותיים ואיכותיים, להגברת כושר התחרות של התעשייה המקומית והבטחת עמידתה של מדינת ישראל בהתחייבויותיה הבין-לאומיות, כולל פרק TBT בהסכמי GATT.
נוסף לכך, אחראי המינהל על הסיוע ובקרה על פעולות התקינה במכון התקנים ועל פעולות ההסמכה ברשות הסמכת המעבדות, וכמו כן על גיבוש ויישום מדיניות התקינה של המשרד.
הממונה על התקינה מונה על ידי המנכ"ל כאחראי לעדכון השוטף של התוספת השנייה לצו ייבוא חופשי.
במסגרת העדכון השוטף משמש הממונה על התקינה מתאם בין-משרדי להכללת דרישות תקינה רשמית ודרישות טכניות אחרות בתוספת השנייה, ואחראי על הפעילות המשרדית בנושא זה.
בתחומי אחריותו נמצאים, בין היתר:
ייזום וביצוע שינויים במעמד סטטוטורי של התקנים: הכרזת הרשמיות או הסרת הרשמיות של התקנים.
אישור רוויזיות בתקנים רשמיים, קבלת פניות בנושא הנ"ל מגורמים בתעשייה, בממשלה, מהצרכנים, מהיבואנים וכו'.
ביצוע התייעצויות טרם השינוי של המעמד הסטטוטורי של התקן.
הכנת פטורים זמניים מדרישות התקן – לחתימת השר.
מתן המלצות למינהלים המקצועיים במשרד לגבי מתן פטור – 2ד' מדרישות העמידה בבדיקות ההתאמה לתקנים.
אכיפת תקנים רשמיים וביצוע נטילות המוצרים לצורך כך.
מתן כתבי הסמכה לאנשי המשרד ומחוצה לו.
מתן אישורים למעבדות – על פי חוק התקנים.
מכון התקנים הישראלי (מת"י) הוא תאגיד ממלכתי הפועל על פי .
המכון אחראי להכנת תקנים לאבטחת איכותם ובטיחותם של מוצרים.
עצמאותו של המכון נשמרת עקב היותו נושא את עצמו מבחינה תקציבית, ורוב פעילויותיו ממומנות מכספים המתקבלים בתמורה לשירותים שהוא מעניק ללקוחותיו.
על קביעת מדיניות המכון אחראים גופים ציבוריים שבהם מיוצגים המגזר היצרני, המגזר העסקי, רשויות המדינה, גופי מדע ומחקר, לשכת המהנדסים.
פעילות מכון התקנים כוללת שלושה תחומים עיקריים:
תקינה, בדיקות (בתחום התעשייה ובתחום הבניין) ואישור מוצרים ותהליכים ומערכות איכות.
עיקרי השירותים שנותן מכון התקנים הישראלי:
בדיקת התאמתם של מוצרים לתקנים (ישראליים ובין-לאומיים).
בדיקות אלה מבוצעות במעבדות הפועלות במכון בתחומים: בנייה, חומרי בניין, קרקע ודרכים, הידראוליקה ואנרגיה, תקשוב, כימיה מזון וטקסטיל, חשמל ואלקטרוניקה, מכניקה, כיול.
הענקת תווי תקן (תווי איכות ותווי בטיחות) ותווים ירוקים למוצרים שונים המעידים שהמוצרים מתאימים לתקנים המתייחסים אליהם.
למעלה מ-1,500 מוצרים מסומנים בתווים אלה.
אישור מערכות איכות במפעלי תעשייה ובארגוני שירות בהתאם לדרישות המופיעות בסדרת התקנים ת"י ISO-900. כ-6,000 ארגונים קיבלו אישור ממכון התקנים.
סיוע ליצואנים במידע לגבי הדרישות הקיימות בארצות היעד וכן בהשגת האישורים הנדרשים בחו"ל.
הדרכה – ימי עיון, סמינרים – בנושאים הקשורים לאיכות ולפעילות מכון התקנים.
המכון פעיל במישור הבין-לאומי במטרה להביא להתאמה של התקנים הישראלים לתקנים הנהוגים באירופה ובארצות-הברית ולהכרה של גורמי תקינה בעולם במערכות ההסמכה של מכון התקנים הישראלי.
המכון חבר בארגוני התקינה הבין-לאומיים ISO ו-IEC ושותף פעיל בוועדות התקינה הבין-לאומיות של ארגונים אלו.
עד היום חתם המכון למעלה מ-60 הסכמי הכרה הדדיים עם גופים שונים בעולם.
הממונה על הגנת הצרכן מפקח על ביצוע הוראות ומטפל בתלונות שראה בהן ממש על הפרת הוראות חוק זה או על פגיעה אחרת בצרכן.
הממונה על הגנת הצרכן עומדת בראשות ה"רשות להגנת הצרכן והסחר ההוגן".
הנושאים העיקריים בחוק הגנת הצרכן:
כללים בדבר פרסומת המכוונת לקטינים
חובות וכללים בדבר סימון טובין
חובות וכללים בדבר הצגת מחירי מוצרים ושירותים
חובות בדבר מתן מידע לצרכנים והגנות בסוגי עסקאות מיוחדות:
עסקאות ברוכלות (מכירות מדלת אל דלת)
עסקאות מכר מרחוק (עסקאות שאין בהן קשר ישיר בין מוכר לקונה המתבצעות בעקבות פנייה של עוסקים לצרכנים באמצעי פרסום שונים, וההתקשרות נעשית בטלפון או בכל אמצעי אלקטרוני אחר, ללא נוכחות משותפת של הצדדים).
מידע בדבר קרינה בלתי מייננת מטלפון נייד.
בסמכות הממונה על הגנת הצרכן לקבוע מדיניות, ליזום חקיקה, לבצע סקרים בענייני צרכנות ולטפל בכל תחום הקשור להגנת הצרכן ואשר לא הוטל בדין על רשות אחרת.
הוראות חוק הגנת הצרכן חלות על כל מגזרי המשק למעט בנקאות וביטוח.
לממונה סמכויות אדמיניסטרטיביות למניעת כשלים ביישום החוק.
אל יחידת הממונה על הגנת הצרכן מגיעות תלונות ופניות מציבור הצרכנים.
תלונה המגלה עבירות על החוק מועברת לבדיקה במחוזות במשרד הכפופים למינהל סחר פנים.
בסיום החקירות, מועבר התיק ללשכה המשפטית, לשם קבלת החלטה, האם להגיש כתב אישום בגין הפרת הוראות חוק הגנת הצרכן, או לנקוט צעדים אחרים בהתאם להוראות החוק.
המועצה הישראלית לצרכנות, היא חברה ממשלתית הפועלת שלא למטרות רווח מאז 1970, ומתוקצבת על ידי המדינה מתקציב משרד הכלכלה.
המועצה הישראלית לצרכנות היא הגוף הצרכני הגדול והמשמעותי ביותר בישראל.
המועצה מטפלת בתלונות ציבור, כשהטיפול מתרכז בהיבט האזרחי שנועד לפצות את הצרכנים על הנזק שנגרם להם ומאפשר יצירת בסיס מידע על פגיעות בצרכנים, עוולות צרכניות ופערים בחקיקה שפוגעים בציבור.
המחוקק מייחס חשיבות לפן האזרחי של הגנת הצרכן והעניק למועצה לצרכנות, באמצעות חוקים שונים, מעמד המאפשר לה להגיש תביעות ייצוגיות, להביע עמדות בבית הדין לחוזים אחידים ולערער על החלטות הממונה על ההגבלים העסקיים.
בפעולתה, שמה המועצה דגש על איתור כשלי שוק, שמחדל הרשויות בהם הוא בעל פוטנציאל פגיעה רב בציבור, מבחינה כלכלית ולעיתים אף בטיחותית, ומפעילה לחץ על הרגולטורים לתיקון המחדלים, למשל עתירת המועצה בעניין מרווח השיווק בדלק, הפיקוח על מחירי ספרי הלימוד ותחום הגז.
כדי לקדם את הגנת הצרכן פועלת ותפעל המועצה לצרכנות בין היתר בדרכים הבאות:
הקמת מועדון צרכנים, שבאמצעותו יצטרף ציבור הצרכנים למאבקים עקרוניים שהמועצה יוזמת לקידום האינטרס הצרכני.
המועצה גם תפיץ לחברי המועדון מידע על תחקירים ובדיקות שהיא עורכת.
נכון להיום חברים במועדון הצרכנים עשרות אלפי חברים.
טיפול פרטני בפניות צרכנים ואיתור בעיות עקרוניות בתחומים השונים.
פעילות הסברה ומידע לציבור בתחומים שונים.
הרשות להגבלים עסקיים היא גוף עצמאי הפועל על פי דין, ובראשה עומד מנהל הרשות, שהוא הממונה על הגבלים עסקיים, שר הכלכלה הוא השר האחראי על ביצועו של .
הרשות מופקדת על אכיפת החוק בתחום של התערבות המדינה לשימורה של התחרות במשק.
הרשות עוסקת בפעילות שמבצעים עסקים במשק ועניינה במניעת השתלטות על שווקים.
במסגרת פעולה זו מתייחסת לשלושה סוגים של הגבלים עסקיים: הסדר כובל, מונופולין (לרבות קבוצת ריכוז) ומיזוגים.
הרשות הלאומית להסמכת מעבדות פועלת מתוקף חוק שחוקקה הכנסת.
שר התעשייה והמסחר אחראי להפעלת החוק.
הרשות הלאומית להסמכת מעבדות היא תאגיד סטטוטורי המנוהל על ידי מועצה בת שבעה חברים.
ההסמכה מהווה כלי להערכת היכולת הטכנית של המעבדה לבצע סוגי בדיקות, מדידות וכיולים מסוימים.
תעודת הסמכה של הרשות מספקת הכרה רשמית ביכולתה המקצועית של המעבדה.
מעבדות יכולות לקבל הסמכה לכל הבדיקות והכיולים שהן מבצעות או לחלק מהם בהתאם לשיקול דעתן.
אלמנטים אלו כוללים, בין היתר, כוח אדם, הכשרה מקצועית, פיקוח מקצועי, בקרת איכות, ציוד, תיעוד ודיווח תוצאות הבדיקות ובנוסף בחינת תנאי הסביבה אשר במסגרתם פועלת המעבדה.
מבדק ההסמכה כולל: בחינת מערכת האיכות המתועדת של המעבדה והנהלים המקצועיים שהיא פועלת לפיהם ומבדק במעבדה לבחינת יכולתם של עובדי המעבדה לבצע את הבדיקות או את המדידות שעבורן התבקשה הסמכה.
לאחר שהוכחה היכולת של המעבדה על פי אמות המידה הבין-לאומיות, ניתנת לה הסמכה.
מעבדה מוסמכת עובדת הסמכה חוזרת כעבור שלוש שנים.
משמעות ההכרה ההדדית היא הכרה אם תוצאות המיוצרות במתקני המחקר בארץ עומדות בכללי ה-Good Laboratory Practice (GLP).
הרשות הוזמנה להיות משקיפה בארגון המדינות המפותחות (OECD) ובעתיד תהיה חברה מן המניין בוועדת הארגון העוסקת ב-GLP.
הרשות משמשת נציגתה הבלעדית של המדינה להכרה הדדית ברשויות הסמכה של מדינות אחרות או של ארגונים בין-לאומיים.
בדרך זו משמשת הרשות מנוף בידי המדינה לקידום הסחר הבין-לאומי של ישראל.
פעילות תעשייה ואכיפה במסחר במחוזות משרד הכלכלה והתעשייה
מזון ומשכ"ל – הכנת מערך המפעלים החיוניים למזון ומשק כללי לשעת חירום, מעקב אחר המלאים במשק והכנת הרשויות המקומיות והאזוריות בתחומים האלה והבטחת אספקת מוצרים חיוניים בשעת חירום.
משקלות ומידות – הבטחת דיוקם והתאמתם למסחר של כלל מכשירי המדידה בעסקים השונים הפרוסים ברחבי המחוז, סימון מכשירים תקינים בתו אימות דיוק, פסילת שימוש במכשירים שאינם מדויקים.
תעשייה רישוי ויבוא –מתן שירות ליבואנים ועמילי מכס כגון: היתרי יבוא לפי סעיף 2ג'2, פטור מאישור תקן ופטור מחובת סימון בעברית, מתן רישיונות יבוא לנשק, תחמושת וחלקי חילוף לנשק.
בשנת 2003, נושאי התעסוקה שהיו בסמכות משרד העבודה והרווחה הועברו לסמכות המשרד ובהתאם שמו שונה ל"משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה".
בעקבות החלטת הממשלה מ-31 ביולי 2016 הועברו הסמכויות בנושאי התעסוקה למשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
בינואר 2023, במסגרת ממשלת ישראל השלושים ושבע, שבו מרבית סמכויות זרוע העבודה למשרד העבודה שהוקם מחדש.
+שרי הכלכלה והתעשייה בממשלות ישראלמס'דיוקןשם
(תקופת חיים)סיעהתקופת כהונהממשלהמשרד המסחר והתעשייה1פרץ ברנשטיין
לא ח"כ1 בנובמבר 19508 באוקטובר 1951השנייה4דב יוסף
המפלגה הליברלית15 בדצמבר 19696 באוגוסט 1970החמש עשרה(6)פנחס ספיר
השבע עשרהמשרד התעשייה, המסחר והתיירות11יגאל הורוביץ
הרשימה הממלכתית20 ביוני 197715 בינואר 1979השמונה עשרה12גדעון פת
המפלגה הליברלית15 בינואר 19795 באוגוסט 1981משרד התעשייה והמסחר(12)גדעון פת
המפלגה הליברלית5 באוגוסט 198113 בספטמבר 1984התשע עשרה
חרות13 בספטמבר 198420 בפברואר 1990העשרים ואחת
(1942–)ישראל אחתהעבודה6 ביולי 19995 באוגוסט 1999העשרים ושמונה18רן כהן
(1952–)עבודה-מימדהעבודה2 בנובמבר 20027 במרץ 2001העשרים ותשע20דני נוה
(1960–)הליכוד15 בדצמבר 200228 בפברואר 2003משרד התעשייה, המסחר והתעסוקה21מ"מ ראש הממשלה/רה"מ בפועלאהוד אולמרט(1945–)הליכוד28 בפברואר 20034 במאי 2006השלושיםקדימה22סגן רה"מ
(1959–)ש"ס14 במאי 20153 בנובמבר 2015השלושים וארבעמשרד הכלכלה והתעשייה27ראש הממשלה
(1949–)הליכוד1 בפברואר 20161 באוגוסט 2016השלושים וארבע28משה כחלון
תמונהשם(תקופת חיים)סיעהסגנ/ית לשר/התחילת הכהונהסוף הכהונהממשלהזלמן סוזאיב
(1911–1981)הציונים הכללייםפרץ ברנשטיין15 ביוני 195329 ביוני 1955ממשלת ישראל הרביעיתממשלת ישראל החמישיתאריה אליאב
(1921–2010)המערךמפא"יחיים יוסף צדוק17 באוקטובר 196622 בנובמבר 1966ממשלת ישראל השלוש עשרהזאב שרף28 בנובמבר 196626 ביוני 1967יצחק פרץ
(1936–2002)הליכודלע"םיגאל הורביץ28 ביוני 197715 בינואר 1979ממשלת ישראל השמונה עשרהמאשה לובלסקי
(1936–)העבודהמיכה חריש4 באוגוסט 199218 ביוני 1996ממשלת ישראל העשרים וחמשממשלת ישראל העשרים וששאלי בן-מנחם
(1947–)ישראל אחתהעבודהדליה איציק7 במרץ 20012 בנובמבר 2002ממשלת ישראל העשרים ותשעעבודה-מימדהעבודהמיכאל רצון
(1952–)הליכודאהוד אולמרט5 במרץ 200328 באוקטובר 2004ממשלת ישראל השלושיםאלי אפללו