tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הלהקה צמחה מתוך הסצנה המוזיקלית של שדרת סנסט בלוס אנג'לס ב-1978, והסאונד שלה התבסס על כישורי הנגינה של הגיטריסט אדי ואן היילן שפיתח שיטת נגינה מלודית ומהירה שכללה טאפינג ושימוש נרחב בידית הטרמולו.
הסאונד הזה, וההתנהגות של הסולן דייוויד לי רות על הבמה היו השפעה גדולה על הסגנון, אולם הלהקה עצמה מעולם לא אימצה לגמרי את מראה הגלאם.
בהמשך, להקת דף לפרד הבריטית, שבמקור שויכה לגל החדש של הרוק הכבד הבריטי, הוציאה ב-1981 את אלבומה השני "High 'N' Dry", שערבב בין ז'אנר הגלאם רוק לבין ז'אנר ההבי מטאל ותרם להגדרת הצליל של מוזיקת ההארד רוק למשך כל העשור הבא.
האלבום מכר 10 מיליון עותקים, הגיע למקום השני במצעד 200 האלבומים של בילבורד, ושלושה סינגלים מתוך האלבום הגיעו לטופ 40 בבילבורד הוט 100 בעזרת MTV.
בתחילת שנות ה-80 להקות רבות בארצות הברית התחילו לנוע לקראת הסאונד שייקרא בהמשך גלאם מטאל, לדוגמת להקת Kix ולהקת Night Ranger, שב-1983 אחד משיריה ("Sister Christian") הגיעה למקום החמישי בבילבורד הוט 100.
הלהקה הניו-יורקית טוויסטד סיסטר הוציאה את אלבומה הראשון ב-1982.
הסצנה הכי פעילה הייתה המועדונים לאורך שדרת סנסט בהוליווד, בלוס אנג'לס, קליפורניה.
המועדונים הללו נמנעו מהבאת להקות פאנק רוק (Punk rock) מתוך חשש לאלימות, מה שיצר קרקע נוחה לפריחת הגלאם מטאל.
בשנתיים הבאות, להקות רבות מלוס אנג'לס, ביניהם להקת Ratt, להקת Dokken ועוד להוציא את אלבומי הבכורה שלהם, שזכו להצלחה נרחבת והשמעות רבות ברדיו וב-MTV.
באמצע שנות ה-80 ז'אנר הגלאם מטאל נעשה כוח מרכזי במיינסטרים.
מספר להקות מוצלחות יצאו גם מפילדלפיה, דוגמת פויזן ו-Cinderella שזכו להצלחה נרחבת.
להקת סטרייפר שילבה ליריקה דתית-נוצרית יחד עם המראה האופייני לגלאם ומוזיקת הארד רוק.
ואן היילן שחררו את אלבומם הראשון עם סמי הייגר ב-1986 והוא מכר מעל 6 מיליון עותקים והגיע למקום הראשון במצעד של בילבורד.
הלהקה השוודית יורופ הוציאה את אלבומה "The Final Countdown" בשנת 1986 ושיר הנושא הפך מיד ללהיט בכל העולם והגיע למקום הראשון ב-26 מדינות.
האלבום נמכר ביותר מ-6 מיליון עותקים בכל העולם.
האלבום שהיה ההצלחה המסחרית הגדולה ביותר באותה התקופה הוא "Slippery When Wet", האלבום השלישי של להקת בון ג'ובי, ששילב הארד רוק והבי מטאל עם ליריקה שמשלבת השפעות פופ, יחד עם פזמונים קליטים שנכתבו כך על מנת לכלול בקהל היעד גם את חובבי מוזיקת המיינסטרים.
האלבום הוא כעת אלבום האולפן ה-21 הכי נמכר בכל הזמנים, והוא מכר מעל 12 מיליון עותקים בארצות הברית ו-28 מיליון בכל העולם.
האלבום הפך לאלבום ההארד רוק הראשון ש-3 שירים מתוכו הגיעו לעשרת המקומות הראשונים במצעד ההוט 100 של בילבורד, ומתוכם 2 הגיעו למקום הראשון ("You Give Love A Bad Name", "Livin' On A Prayer").
לאלבום זה מיוחסת הרחבת קהל היעד של הז'אנר, לראשונה להקת הארד רוק הצליחה למשוך נשים לצד הקהל המסורתי של גברים.
בחצי השני של העשור הז'אנר הפך לסגנון הפופולרי ביותר של מוזיקה בארצות הברית, למרות ביקורת שליליות רבות ועל אף שהוחרם בקבוצות שונות בתעשיית המוזיקה (ת'ראש מטאל, למשל).
ב-1987 מוטלי קרו הוציאו את אלבומם "Girls, Girls, Girls" שזכה להצלחה רבה, דף לפרד הוציאו את אלבומם "Hysteria" שמתוכו 6 שירים נעשו להיטים גדולים והוא מכר 20 מיליון עותקים, אבל ההצלחה הגדולה ביותר באותה שנה הייתה Guns N' Roses עם אלבומם "Appetite for Destruction" שהפך לאלבום הבכורה המוצלח ביותר בהיסטוריה.
עם צליל מלוכלך וגולמי יותר מרוב להקות הגלאם מטאל, האלבום מכר 28 מיליון עותקים ו-3 שירים מתוכו הגיעו לעשרת המקומות הראשונים במצעד הוט 100 של בילבורד, ומתוכם Sweet Child o' Mine שהגיע למקום הראשון.
בשנת 1989 הלהקה נפרדה .
עד סוף העשור יצאו אלבומים מאוד מוצלחים- בון ג'ובי הוציאו את "New Jersey" ב-1988, פויזן הוציאו את אלבומם המוצלח ביותר ב-1988 ומתוכו הגיעה הבלדה "Every Rose Has Its Thorn" למקום הראשון במצעדים.
ב-1989 מוטלי קרו הוציאו את אלבומם המוצלח ביותר, "Dr.
Feelgood", שהופק על ידי בוב רוק בדרך חדשנית (מה שגרם לחברי להקת מטאליקה לשכור את בוב רוק על מנת שיפיק את "האלבום השחור" שלהם ב-1991).
להקות חדשות רבות התחילו באותן שנים, ביניהם Warrant, Winger, Skid Row ועוד.
להקת הבלוז רוק/הארד רוק הבריטית וייטסנייק שינתה את הסגנון המוזיקלי שלה והוציאה אלבומים בסגנון הגלאם מטאל, שבאחד מהם ניגן הגיטריסט סטיב ואי.
גם הלהקות אליס קופר, אירוסמית' וקיס עשו קאמבק בהשראת הז'אנר וזכו לפופולריות מחודשת ולהיטים גדולים.
להקת ההבי מטאל המסורתי ג'ודס פריסט ניסתה גם היא להוציא אלבום גלאם מטאל, אך הוא לא הצליח מבחינה מסחרית כלל.
ב-1991 יצאו אלבומי "Use Your Illusion" של להקת Guns N' Roses וב-1993 הלהקה הגיעה לארץ במסגרת סיבוב ההופעות של אותם אלבומים.
בתחילת שנות ה-90 חלה ירידה דרסטית בפופולריות של הז'אנר.
אחת מהסיבות לשינוי זה הייתה הגישה לבלדות - שירים איטיים, שקטים ומרגשים שלאט לאט נבנו לקראת סיום דרמטי, שבהתחלה היו פופולריים מאוד ובהמשך איבדו את הפופולריות שלהם.
במקביל להקות רבות שהתחילו ב-1990 ו-1991 ניסו להעתיק את הלהקות המוצלחות יותר, מה שגרם לרתיעה גדולה של קהל היעד.
עם זאת, הגורם המרכזי לירידה בפופולריות הוא התפתחות סגנון הגראנג'.
ב-1991 להקת נירוונה הוציאו את אלבומם השני, "Nevermind", שסלל את הדרך לפריצתה של תנועת הגראנג', ששלטה בתעשיית המוזיקה במחצית הראשונה של שנות התשעים.
כמו כן הצלחת האלבום הכניסה את הרוק האלטרנטיבי היישר ללב המיינסטרים האמריקאי.
הסאונד המלוכלך החדש ששילב הבי מטאל עם הארדקור פאנק, נפטר מסולואים של גיטרה, וכלל ליריקה אפלה משך תשומת לב רבה.
MTV הפנה את גבו למה שהוא התחיל לכנות כ"להקות השיער" והשמיע אותם רק מאוחר בלילה.
באקלים המוזיקלי החדש להקות רבות ניסו לשנות את סגנונם (כדוגמת דף לפארד, ובון ג'ובי שהתרחקו ממקורות הגלאם מטאל שלהם ופנו לכיוון שהושפע יותר מאמנים כמו ברוס ספרינגסטין) וחלקם ניסו להיאבק על הסאונד המקורי שלהם ללא הועיל.
ללא השמעות ברדיו, להקות הגלאם מטאל לא יכלו לתקשר עם המעריצים שלהם ונשכחו מהתודעה.
בעקבות כך, להקות רבות - Skid Row, Ratt, Cinderella וסטרייפר התפרקו, וההרכבים של מוטלי קרו, פויזן וסלאות'ר השתנו רבות מה שגרם לירידה נוספת בפופולריות שלהם ואיבוד קהל.
חברייה של להקת Guns N' Roses חלקם פוטרו ואיזי סטראדלין (1991), סלאש (1996) ודאף מק'אגן (1998) עזבו בעקבות מתיחות עם הסולן אקסל רוז.
עם סוף שנות ה-90, פופולריות מוזיקת הגראנג' גם היא נפגעה לטובת אמני היפ הופ, ובמקביל ז'אנר הגלאם החל לעבור מעיין תחייה ושיקום.
להקות שהתפרקו התאחדו מחדש ויצאו לסיבובי הופעות, ולהקות צעירות חדשות רבות הוקמו וניסו לשחזר את הסאונד המקורי של הז'אנר.
בעקבות גל פופולריות חדש לשירם "The Final Countdown", יורופ חזרו ויצאו לסיבובי הופעות בעולם ושחררו אלבומים חדשים.
להקת בון ג'ובי הצליחו ליצור להיט עצום ב-2000 עם השיר "It's My Life", בהמשך (2007) הם גם הוציאו אלבום קאנטרי שהצליח מאוד וב-2009 הם שוב חזרו למקורות ההארד רוק שלהם עם האלבום The Circle.
סיבובי ההופעות שלהם ב-2008 וב-2010 היו סיבובי ההופעות הריווחים ביותר, יותר מכל אמן אחר.
ב-2011 הם היו במקום השני, אחרי U2 ולפני ליידי גאגא.
גם פויזן וגם מוטלי קרו התאחדו עם חבריהם המקוריהם ויצאו לסיבובי הופעות מצליחים מאוד ב-2005. הם גם יצאו למסע הופעות משותף בארצות הברית ב-2011. Skid Row, Night Ranger, Ratt, Cinderella, סטרייפר ועוד להקות רבות חזרו לפעול ויצאו לסיבובי הופעות.
בשנת 2005, בלדת הרוק "Sorry" של הלהקה האמריקנית Buckcherry הגיעה למקום העשירי במצעד טופ 100 של בילבורד, ובעונה העשירית של אמריקן איידול הזמר ג'יימס דורבין הגיע למקום הרביעי בגמר, לאחר שהופיע עם שירים של בון ג'ובי, ג'ודס פריסט ואירוסמית'.
התעניינות מחודשת בז'אנר נוצרה בעקבות האינטרנט.
הלהקה הבריטית The Darkness זכתה להצלחת ענק והגיעה למקומות הראשונים במצעדים הבריטיים.
הלהקה התפרקה ב-2006 והתאחדה מחדש ב-2012.
הלהקה סטיל פנתר מלוס אנג'לס זכתה לפופולריות עצומה על ידי שחזור ההופעות והמוזיקה של התקופה, יחד עם ליריקה הומוריסטית.
להקת הפוסט-הארדקור האמריקנית Black Veil Brides שינתה את סגנונה באלבום השני שלה "Set The World On Fire" משנת 2011 לסגנון שמושפע מאוד מסצנת הגלאם מטאל של שנות ה-80, וחברייה אימצו מראה הדומה מאוד למראה של מוטלי קרו בתקופת "Shout At The Devil" ולאיפור הפנים של להקת קיס.
בדצמבר 2011 הם גם הוציאו EP בו יש גרסאות כיסוי ללהקת קיס ולבילי איידול.
ההצלחה הכי גדולה בהחייאת הז'אנר היא בשוודיה על ידי תנועת הסליז רוק, הלהקות Hardcore Superstar, Crashdïet ועוד זכו להצלחה עצומה במצעדים בשוודיה ופסטיבלים גדולים של גלאם מטאל מתקיימים שם כל שנה.
נוסטלגיה לז'אנר באה לידי ביטוי במחזמר הפופולרי "Rock Of Ages" שמבוסס על סצנת הגלאם מטאל ב-1987. ב-2012 יצא סרט בכיכובו של טום קרוז המבוסס על המחזמר.
סרט ביוגרפי על להקת מוטלי יצא גם כן בשנת 2012.
גלאי חלקיקים הוא מתקן ניסוי, המשמש לגילוי חלקיקים החודרים אליו.
גלאי חלקיקים משמשים בניסויים בתחום פיזיקת החלקיקים ובתחום הפיזיקה הגרעינית.
לעיתים משמשים בניסוי אחד מספר גלאי חלקיקים, כשכל אחד מהם מודד פרמטר אחר של החלקיק.
הפרמטרים שבדרך כלל נמדדים על ידי גלאי חלקיקים הם: אנרגיה, תנע (כולל כיוון תנועה) ומטען חשמלי.
את גודלם של פרמטרים נוספים, כמו מסה, ניתן להסיק באופן עקיף בעזרת המדידות הישירות.
גם את זהותו של החלקיק ניתן לעיתים להסיק באופן עקיף, מתוך קיומה או אי-קיומה של אינטראקציה עם גלאים שונים בניסוי.
גלאי החלקיקים עובד באמצעות אינטראקציה של החלקיק עם החומר בגלאי.
לעיתים מדובר באינטראקציה חלשה יחסית והחלקיק ממשיך בדרכו, ולעיתים האינטראקציה חזקה יותר והחלקיק נבלע בתוך הגלאי.
הפלט של גלאי חלקיקים מודרניים מחובר בדרך כלל למערכת אלקטרונית שמאפשרת העברה מיידית של תוצאות המדידה למחשב לצורך עיבודן ושמירתן.
גלאי חלקיקים ישנים יותר משמיעים צליל, או שנגרם בהם שינוי נראה לעין שניתן לצלם אותו, כשחודר אליהם חלקיק.
אינטראקציה של חלקיקים עם הגלאי
החלקיקים שעוברים דרך הגלאי יכולים להגיב איתו באמצעות אחד מארבעת כוחות היסוד.
לאינטראקציה האלקטרומגנטית יש שימוש נרחב במיוחד בתכנון גלאים.
אינטראקציה זו מאפשרת גילוי ומדידה של חלקיקים טעונים או של פוטונים (בוזוני הכיול של האינטראקציה האלקטרומגנטית).
היא משמשת פעמים רבות גם כשלב משני, עבור גילוי אלקטרונים, פוזיטרונים ופוטונים שנוצרו לאחר האינטראקציה הראשונית של חלקיק אנרגטי עם הגלאי.
בהתאם לחוק קולון, פועל כוח בין חלקיקים טעונים שעוברים דרך הגלאי ובין האלקטרונים בקליפות החיצוניות של האטומים המרכיבים אותו.
על אף שחלקיקים אנרגטיים יכולים להגיב גם עם גרעין האטום, הרי שתגובה זו נדירה יותר ובדרך כלל לא נעשה בה שימוש בתכנון גלאי חלקיקים.
האינטראקציות עם האלקטרונים גורמות לשינויים באטומים שמתבטאים כעירור או יינון.
השינויים הללו יכולים להתגלות על ידי הגלאי.
איבוד האנרגיה של החלקיק באינטראקציה בודדת עם אטום הוא קטן באופן יחסי, ולכן דרוש מספר גדול של התנגשויות על מנת לעצור את החלקיק באופן מוחלט.
לאלקטרונים בעלי אנרגיה נמוכה יש אינטראקציה נוספת עם מולקולות מסוימות, דוגמת חמצן מולקולרי.
אלקטרונים אלו יכולים להילכד באופן ישיר על ידי המולקולות.
חלקיקים טעונים יחסותיים, שנעים במהירויות גבוהות במיוחד, יכולים לפלוט פוטונים בעת מעבר דרך חומר, וזאת בנוסף לאינטראקציה שלהם עם האטומים שגורמת לעירור או יינון.
פוטונים אלו יכולים להוות אמצעי נוסף לגילוי החלקיקים הטעונים המהירים.
קיימים שלושה סוגים של תהליכים שבמסגרתם נפלטת קרינת פוטונים: קרינת בלימה (Bremsstrahlung) שנוצרת כשהחלקיק מאט את מהירותו בעת המעבר דרך החומר, פליטה של קרינת צ'רנקוב כשמהירות החלקיק גבוהה ממהירות האור בחומר, ופליטה של קרינת מעבר בעת מעבר של חלקיקים טעונים מהירים בין חומרים בעלי מקדם דיאלקטרי שונה.
לפוטונים יש שלוש אינטראקציות אפשריות עם גלאי חלקיקים: יצירת זרם חשמלי כתוצאה מהאפקט הפוטואלקטרי או כתוצאה מהאפקט הפוטו-וולטאי, פיזור קומפטון כתוצאה מאינטראקציה בין פוטון ואלקטרון, ויצירת זוג של אלקטרון פוזיטרון.
כאשר האנרגיה של הפוטון גבוהה מהאנרגיה הדרושה ליצירת זוג של אלקטרון ופוזיטרון (פעמיים מסת המנוחה של האלקטרון מוכפלת במהירות האור בריבוע), התהליך השלישי מתרחש בהסתברות גבוהה.
אחרת, יש עדיפות לאחד משני התהליכים הראשונים.
הכוח הגרעיני החזק פועל בין האדרונים.
האדרונים נייטרליים וארוכי חיים, דוגמת הנייטרון יכולים להתגלות רק באמצעות פעולתו של כוח זה, כלומר באמצעות תגובות גרעיניות.
בעת מעבר של נייטרון דרך חומר, גרעיני האטומים יכולים לעבור שינוי, למשל עירור גרעיני.
בגלאים המבוססים על פעולת האינטראקציה הגרעינית החזקה נוצרים בסופו של דבר חלקיקים טעונים, והם אלו שמתגלים על ידי יחידות הגילוי.
אם האנרגיה של ההאדרון המקורי גבוהה, הדבר יקרה לאחר מספר שלבים של יצירת האדרונים בעלי אנרגיות הולכות וקטנות.
חלקיקי נייטרינו יכולים להתגלות רק באמצעות פעולת הכוח הגרעיני החלש.
גלאי נייטרינו מבוססים על שינויים בחומר שממנו מורכב הגלאי שמתרחשים בעקבות אינטראקציה בין חלקיקי הנייטרינו לחלקיקי החומר.
התוצרים של האינטראקציה מתגלים בדרכים שונות, למשל על ידי זיהוי הרכב הגז בגלאי.
לחלופין, חלקיקים טעונים שנוצרים באינטראקציה יכולים לפלוט פוטונים, אם מהירותם גבוהה.
עקב עוצמתה הנמוכה של הכבידה קשה יותר לתכנן גלאים לגרביטונים, ואכן חלקיקים אלו טרם התגלו.
כיום (2008) פועלים מספר גלאים לגילוי גלי כבידה.
ניתן להתייחס לגלים אלו כאוסף גדול של גרביטונים.
פעולתם של גלאי גלי כבידה מבוססת על יחידת גילוי שאמורה לנוע כתוצאה מהאינטראקציה הכבידתית עם גלי הכבידה.
מאיצים חלקיקים לאנרגיות גבוהות לפני שהם מתנגשים בתוך הגלאי, הגלאים אוספים רמזים לגבי החלקיקים (תנע, אנרגיה ומטען) שממנו פיזיקאים יכולים לחשב את זהותו של החלקיק.
התהליך דורש מאיצים, אלקטרומגנטים חזקים ושכבה על גבי שכבה של תת-גלאים מורכבים.
חלקיקים טעונים המיוצרים בהתנגשויות נעים בדרך כלל בקווים ישרים, אך בנוכחות שדה מגנטי המסלול שלהם מתעקם.
אלקטרומגנטים סביב גלאי חלקיקים מייצרים שדות מגנטיים כדי לנצל את אפקט זה, הפיזיקאים יכולים לחשב את המומנטום של החלקיק.
מהעקמומיות של מסלול ניתן לחשב את מטען החלקיק והתנע שלו, חלקיקים עם תנע גבוה נעים בקווים כמעט ישרים, ואילו אלה עם תנע נמוך מאוד נעים קדימה בספירלות הדוקות בתוך הגלאי.
גלאי חלקיקים מודרניים מורכבות משכבות של תת-גלאים, כל אחד מהם נועד לחפש תכונות מסוימות, או סוגים מסוימים של חלקיקים.
מכשירי מעקב מראים את נתיב החלקיק; קלורימטר עוצרים, סופגים ומודדים את האנרגיה של החלקיק.
וגלאי קרינה משתמשים במגוון טכניקות כדי לזהות את החלקיק על סמך קרינה שהוא פולט.
מכשירי מעקב מראים את נתיבי החלקיקים עם מטען חשמלי כשהם עוברים אינטראקציה עם חומרים מתאימים.
רוב מכשירי המעקב אינם מראים את מסלולי החלקיקים באופן ישיר, אך רושמים אותות חשמליים זעירים שחלקיקים יוצרים בזמן שהם עוברים דרך המכשיר, לאחר מכן משחזרת תוכנית מחשב את תבניות הרצועות המוקלטות.
סוג אחד של חלקיק, המיואון, מגיב מעט מאוד עם החומר, הוא יכול לנוע דרך מטרים של חומר צפוף לפני שהוא נעצר.
מסיבה זו, תאי מיואון (התקני מעקב המתמחים לגילוי מיואונים) מהווה בדרך כלל את השכבה החיצונית ביותר של גלאי.
קלורימטר מודד את האנרגיה שחלקיק מאבד כאשר הוא עובר דרכו.
בדרך כלל זה נועד לעצור לחלוטין או "לספוג" את רוב החלקיקים המגיעים מהתנגשות - מכריח אותם להפקיד את כל האנרגיה שלהם בגלאי.
קלורימטר מורכב בדרך כלל משכבות של חומר "פסיבי" או "סופג" בצפיפות גבוהה - למשל עופרת, ומדיום "פעיל" - כמו זכוכית עופרת מוצקה או ארגון נוזלי, השזורים זו בזו.
קלורימטרים אלקטרומגנטיים מודדים את האנרגיה של אלקטרונים ופוטונים כאשר הם מתקשרים עם החלקיקים הטעונים החשמליים בחומר.
קלורימטר הדדרוני מודדים את האנרגיה של הדרונים (חלקיקים המכילים קווארקים, כמו פרוטונים ונייטרונים) תוך כדי אינטראקציה עם גרעינים אטומיים.
קלורימטר יכול לעצור את רוב החלקיקים הידועים למעט מיואונים ונייטרינו.
ברגע שחלקיק עבר דרך מכשירי המעקב והקלורימטר, יש לפיזיקאים שתי שיטות נוספות לצמצום זהותו.
שתי השיטות פועלות באמצעות גילוי קרינה הנפלטת על ידי חלקיקים טעונים.
גלאי צ'רקוב - כאשר חלקיק טעון נוסע מהר יותר ממהירות הפאזה של האור בתוך החומר, הוא פולט קרינת צ'רנקוב בזווית התלויה במהירותו.
ניתן לחשב את מהירות החלקיק מזווית זו.
לאחר מכן ניתן לשלב את המהירות עם מדד לתנופה של החלקיק לקביעת המסה שלו כמו כן זהותו.
כאשר חלקיק עם מטען חוצה את הגבול בין שני מבודדים חשמליים עם התנגדות שונה לזרמים חשמליים הוא פולט קרינת מעבר.
התופעה קשורה לאנרגיה של החלקיק וכך ניתן להבחין בין סוגי החלקיקים השונים.
איסוף כל הרמזים האלה מחלקים שונים בגלאי, מאפשר לפיזיקאים לבנות תמונת מצב של מה שהיה בגלאי ברגע ההתנגשות.
השלב הבא הוא למצוא התנגשויות חלקיקים לא שגרתיות או תוצאות שאינן מתאימות לתאוריות הנוכחיות על ידי אנליזה של הנתונים.
מהגלאים מתקבלות מדידות שניתן לתרגם לאנרגיה ואותה להמיר למסה, לפי שקילות המסה והאנרגיה.
על ידי שימוש בחוקי שימור ניתן לחזות כיצד ידעך חלקיק חזוי מהמודל הסטנדרטי.
אין דרך לדעת מאיזה תהליך ספציפי הגיע כל חלקיק שנמדד, למשל ו- אלו שתי דעיכות של חלקיקים נייטרליים המסתיימות בזוג אלקטרון פוזיטרון, לכן יש לקחת מספר רב של מדידות של תוצרי דעיכה מתאימים (שהתקבלו באותו רגע) ולסדר אותם בדיאגרמה של מספר מדידות באינטרוול קבוע מסוים של מסות.
ב-LHC למשל, נרשמים בכל שנייה כ-40 מיליון אירועי אינטראקציה בשנייה לפני סינון.
הצפי הוא שהמספר הרב ביותר של מדידות יתקבל סביב האנרגיה המתאימה לחלקיק החזוי שכן שאר המדידות הן למעשה אוסף אקראי של תוצרים מתאימים אך מתהליכים שונים.
את המדידות מתאימים לפונקציית כדור הבדולח שהיא פונקציית צפיפות הסתברות המורכבת מגאוסיאן וזנב מתחת לסף מסוים ובנוסף מתאימים פונקציה שנועדה לטפל במדידות הרקע מתהליכים שונים שמסתיימים באותם תוצרי דעיכה.
המדידות צפויות להיות עם ערך תוחלת הזהה למסה של החלקיק התאורטי, וכך ניתן לאשש את קיומו.
גלאי חלקיקים מספק בדרך כלל מידע על כל חלקיק שעובר דרכו ושיש לו אינטראקציה עמו.
צורת פעולה שבה קצב מעבר החלקיקים נמוך דיו וניתן להבדיל בין האותות של חלקיקים בודדים נקראת "אופן פעולה בצורת פולסים" (pulse mode).
כל פולס מספק את המידע שנוצר בעקבות האינטראקציה של החלקיק עם יחידות הגילוי.
אם קצב מעבר החלקיקים גבוה יותר, הפולסים מתאחדים לקו רציף ויש צורך להפיק מהנתונים המצטברים מידע לגבי החלקיקים הבודדים באמצעות מיצוע.
אופן פעולה כזה, הקרוי "אופן פעולה בצורת זרם" (current mode), מסובך יותר ומדויק פחות, ועל כן משתמשים בו רק כשאין אפשרות להתאים גלאי מהיר דיו או שאין צורך במדידת חלקיקים בודדים.
כל גלאי ניתן לאפיון בעזרת מספר פרמטרים:
יעילות - מספר הפולסים שנרשמו חלקי מספר החלקיקים הניתנים לגילוי שחלפו דרך הגלאי.
יעילות נמוכה מ-100% נובעת מכך שאופי האינטראקציה בין החלקיק לאטומים בגלאי הוא קוונטי ולעיתים הוא מתרחש בהסתברות נמוכה למדי, בעיקר כשמדובר בחלקיקים נייטרליים.
אם לא התרחשו מספיק אינטראקציות ייתכן שלא ייאסף בגלאי אות חזק דיו על מנת להירשם כפולס במוצא הגלאי.
רוב הגלאים המודרניים עובדים ביעילות של 90% ומעלה.
ניתן להגדיל את היעילות הכללית בעזרת הצבת מספר גלאים בזה אחר זה ודרישה שהחלקיק יתגלה על ידי חלק מהם.
רזולוציה - סטיית התקן של המדידה מחולקת בערך הנמדד.
לחלופין, ניתן להגדיר את הרזולוציה כ-רוחב חצי מקסימום של המדידה מחולק בערך הנמדד.
הרזולוציה נקבעת כתוצאה מגורמים פיזיקליים, למשל רוחב החלקיק (רוחב פיק המסה של החלקיק), גורמים סטטיסטיים הנובעים ממספר האינטראקציות שהתרחשו ומאופי האינטראקציה, וגורמים הנובעים מהגלאי עצמו, למשל רעש פנימי בגלאי.
ליניאריות - מדד לתגובת הגלאי כשחלקיקים בעלי תנע שונה או אנרגיה שונה עוברים דרכו.
אם למשל הגלאי כויל בעזרת חלקיקים בעלי אנרגיה E, גלאי בעל מידת ליניאריות גבוהה ימדוד בקירוב אנרגיה בגודל nE, כאשר יעבור דרכו חלקיק שהאנרגיה שלו גדולה פי n.
זמן מת - הזמן המינימלי בין מעבר של שני חלקיקים דרך הגלאי, כך שהגלאי יוכל לגלות את שניהם כחלקיקים נפרדים.
אורכו של הזמן המת נקבע כתוצאה מהתהליכים הפיזיקליים שמתרחשים בגלאי וכתוצאה מזמן העיבוד של המעגל האלקטרוני הנלווה.
היות שבדרך כלל קצב המעבר של החלקיקים דרך הגלאי הוא משתנה אקראי, הזמן המת יגרום לכך שחלק מהחלקיקים לא יתגלו.
גלאי פוטומוליך הוא גלאי אלקטרואופטי הבנוי על חומר מוליך למחצה.
עקרון הפעולה של הגלאי הוא שבעקבות הארה על הגלאי נוצרים זוגות של אלקטרונים וחורים שבעקבות הפעלת מתח כל הגלאי נסחפים לקצות הגלאי וגורמים ליצירת זרם חשמלי.
כאשר פוטונים פוגעים בגלאי דרושה מהם מספיק אנרגיה כדי להעלות אלקטרונים לפס ההולכה.
ולכן כאשר רוצים ליצור גלאי לאורכי גל ארוכים - אנו נדרשים לכך שגודל הפס האסור יהיה מספיק קטן כדי שגם פוטונים אלו יוכלו להעלות אלקטרונים.
כתוצאה מכך נוצרת בעיה של רעש תרמי, כלומר בעקבות אנרגיה תרמית אלקטרונים יכולים לעלות לפס ההולכה גם לא כתוצאה מהארה, אלא כתוצאה מכך שיש לגלאי אנרגיה תרמית כלשהי.
כדי לפתור את הבעיה הזאת ניתן לקרר את הגלאי - ובכך להקטין את הרעש התרמי.
גלאי מתכות הוא מכשיר חשמלי שנועד לזיהוי גופי מתכת.
גלאים משמשים למציאת עצמים חבויים או קבורים באדמה (כגון מוקשים, ולכן ידוע גם כמגלה מוקשים), ובשימושים נוספים, בבניין, תעשייה, ואבטחה.
למכשיר שימושים שונים בתחומי הצבא והביטחון, באבטחה (גילוי מתכות בכניסה למקומות מאובטחים כשדות תעופה ומשרדי ממשלה), ארכאולוגיה (הן מדעית-ממסדית והן ארכאולוגיית-חובבים או "גילוי אוצרות"), בנייה, תחזוקה ושיפוצים (זיהוי צנרת או חיזוקי פלדה בבטון), ובקרת תהליכים תעשייתיים.
עיקרון פעולת גלאי המתכות מתבסס על התגובה הייחודית של מתכת לשינויים בשדה מגנטי בסביבתה.
בכל חומר, תנועת האלקטרונים סביב גרעין האטום והספין שלהם (תכונה קוונטית של האלקטרונים) מגיבים לתנועת שדה מגנטי בסביבתם.
אך בעוד שבחומרים שאינם מתכות, האלקטרונים מסודרים בזוגות בהם הספין של האחד הפוך למשנהו והם מבטלים זה את זה, במתכת יש אלקטרונים לא-מזווגים, והיא מייצרת על ידי כך שדה מגנטי בתגובה לשינוי.
בגלאי מתכות בסיסי מיוצר שדה מגנטי באמצעות העברת זרם חשמלי בסליל השראה הנקרא משדר.
הנעת הגלאי על פני השטח יוצרת שינויים בשדה המגנטי.
בחלק אחר של המכשיר מותקן מקלט, שאף הוא סליל, המחובר לחיישן מצפצף.
השדה המגנטי הנוצר במתכת מעביר זרם חשמלי בסליל ומפעיל את החיישן, וכתוצאה מכך משמיע הגלאי צפצוף אופייני.
כושר הגילוי של גלאי מתכות (עומק החדירה בקרקע) מותנה בעוצמת הזרם החשמלי בגלאי בעוד רגישותו (כמות המתכת הנדרשת לשם עירור התגובה) מותנה בסליל המקלט.
מגלי מוקשים צבאיים מסוגלים לחדור 30 מטרים מתחת לאדמה.
בעקבות ההתנקשות בנשיא ארצות הברית ג'יימס גרפילד בספטמבר 1881 נרתם הממציא אלכסנדר גרהם בל לפתח גלאי מתכות על מנת לגלות את מיקומו של הקליע שפילח את גופו של הנשיא.
בל פיתח במהירות אבטיפוס של גלאי מתכות, אולם מסגרת המתכת של מיטתו של גרפילד גרמה למכשיר לתקלה.
לפיתוח זה לא היה המשך.
ב-1928 רשם איש עסקים מאינדיאנה, שירל הר (Shirl Herr), פטנט על "גלאי מתכות נסתרות" (U.
ב-1929 סייע הר לבניטו מוסוליני במשימת ארכאולוגיה ימית לאיתור ומשיית ספינות התענוגות של קליגולה מתחתיתו הבוצית של אגם נמי באיטליה (Lago di Nemi).
במלחמת העולם השנייה פיתח קצין צבא פולין החופשית, יוזף קוסקי (Józef Kosacki) את "גלאי המוקשים הפולני", הדומה למכשיר הקיים כיום.
הגלאי הופעל לראשונה וסייע לכוחות בעלות הברית בקרב אל-עלמיין השלישי.
בהמשך נעשה שימוש רב בגלאים בפלישת בעלות הברית לסיציליה, פלישת בעלות הברית לאיטליה והפלישה לנורמנדי וכן בפינוי שדות המוקשים ברחבי העולם לאחר המלחמה.
המכשיר היה כבד ומגושם, התבסס על שפופרות ריק ועל מערך סוללות נישא כבד-משקל.
באמצע שנות השישים שופרו מנגנוני הפעולה של המכשיר בהיבטי ייעול והפחתת משקל עד כדי הפיכתו למכשיר חשמלי זמין לרכישה ושימוש נרחב.
הדבר הוביל לפריחה ושגשוג תחביב "גילוי האוצרות".
הפיכת גלאי המתכות לזמין עוררה אנשים מן היישוב, פנסיונרים ואחרים, לרכוש גלאי ולצאת לחיפושים אחר עתיקות, מטבעות ישנים, תכשיטים ועוד, בשדות ועל שפת הים.
כנגד ציידי האוצרות קמו ארכאולוגים ממוסדים שביקרו את ההוצאה הסיטונית של פריטים מאתרים שונים ללא רישום מסודר ותוך איבוד מידע וחומר.
הביקורת הופנתה הן נגד שוד העתיקות בעלות הערך כמו גם על הרס ממצאים חסרי ערך כספי, אך בעלי ערך מחקרי, שהוצאו מאתרם והושלכו ללא כל תיעוד.
בשנת 1996, לאחר גילוי מטמון הוקסון (Hoxne Hoard), מטמון בערך של 2.5 מיליון ליש"ט שהתגלה על ידי מגלה אוצרות חובב שנעזר בגלאי מתכות שדיווח ומסר אותו לרשויות, חוקק בבריטניה "חוק האוצרות" (Treasure Act).
החוק הסדיר לאחר שנות מאבק רבות את התחום, הוא מחייב את המוצא אוצר להפסיק את החפירה ולפנות מייד לרשות הארכאולוגית המקומית לשם ביצוע חפירה מסודרת וכן למסור את הממצאים החומריים למוסד מוסמך במסגרתו נערכת הערכת שווי.
ערכו הכספי של הממצא נמסר על ידי הממשלה ונחלק בחלקים שווים למוצא ולבעל הקרקע.
גלאי מתכות קבוע ניצב בתצורת שער כולל שלושה משדרים (בשלוש צלעות השער) ומאפשר גילוי וזיהוי מרחבי מדויק של מתכות בגודל של מילימטרים ספורים.
עם התגברות הטרור וחטיפת המטוסים בראשית שנות השבעים, הפך מעבר נוסעים וכבודה דרך גלאי מתכות להליך קבוע בשדות תעופה.
גלאי מתכות נישאי-יד מופעלים על ידי מאבטחים בשערי מגוון מתחמים מבוקרים ומאובטחים, שהכנסת נשק אליהם נאסרה, ממשרדי ממשל ובתי משפט, דרך בתי ספר ומרכזי מסחר הומי אדם ועד מגרשי ספורט ומועדוני לילה.
לפני קום מדינת ישראל ערכו חיילי המנדט הבריטי חיפושים אחרי נשק מוסלק באמצעות גלאי מתכות.
ב-2017 גדוד 603 של חיל ההנדסה הקרבית השתמש במגלה מוקשים לאיתור וגילוי כלי נשק ואמצעי לחימה שהסתירו הפלסטינים, כולל נשק שנטמן עמוק באדמה.
השימוש במגמ"ק העלה באופן ניכר את כמות האמל"ח שנתפסה.
גלאסיס יונייטד הוא מועדון כדורגל, המשחק בליגת העל בגיברלטר.
המועדון זכה ב-17 אליפויות וב-5 גביעים.
המועדון נוסד בשנת 1965. בעונתו הראשונה זכה באליפות הראשונה וזכה ב 8 אליפויות רצופות ב 8 העונות הבאות משנת 1967 ועד שנת 1974. בשנת 1975 זכה בפעם הראשונה בגביע של גיברלטר.
בשנת 1976 זכה שוב באליפות.
בשנים 1981, 1982 זכה באליפות ובגביע בכל שנה.
בשנת 1997 זכה באליפות ובגביע.
בשנת 1998 זכה בגביע ובשנת 2000 זכה באליפות.
בעונת 2013/2014 נערך בגיברלטר לראשונה טורניר גביע הליגה.
בעונת 2014/2015 השתתף בשלב הבתים וסיים את הבית במקום האחרון ולא עלה לשלב חצי הגמר.
גלאי גובה מכ"מי הוא סוג של מכ"ם דו־ממדי שמודד גובה של מטרות.
גלאי גובה מכ"מים היו מובחנים בשל צורת האנטנה שלהן - האנטנות היו גבוהות, אך צרות.
כיוון שצורת האלומה הנוצרת היא פונקציה של צורת האנטנה, אלומת גלאי הגובה הייתה שטוחה ורחבה אופקית (כלומר לא טובה במציאת אזימוט למטרה), אבל דקה מאוד אנכית, ובכך מאפשרת מדידה מדויקת מאוד של זווית ההגבהה, ולאחר מכן גובה (בעזרת הטווח).
מכ"מים תלת־ממדיים מודרניים מוצאים גם אזימוט וגם הגבהה, ובכך הפכו את גלאי הגובה המכ"מיים למיושנים מאוד.
גלאי מעטפת הוא מעגל אלקטרוני שמקבל אות בתדר גבוה, ומוציא את המעטפת של אותו האות.
הוא משמש לגילוי מידע שאופנן באפנון AM.
המעגל החשמלי שמממש את גלאי המעטפת מכיל קבל, נגד ודיודה.
הקבל נטען במתח ככל שעוצמת האות גדלה, ונפרק מהמתח עליו דרך הנגד כשעוצמת האות יורדת.
הדיודה גורמת לכך שייכנס מתח למעגל אם ורק אם הוא גבוה יותר מהמתח הנוכחי על הקבל, וכך היא מאפשרת לקבל להיטען כשהאות מייצר מתח גבוה, ולהתפרק במהירות כשהוא כבר טעון יותר מעוצמת האות.
כל אות AM או FM יכול להיכתב בצורה:
עבור אות AM, המופע של האות קבוע וניתן להתעלם ממנו.
מכאן שעלינו לקודד את מידע באות ה־AM במשרעת.
נסמן את המידע שאנחנו מעוניינים להעביר ב־, ונדרוש שהוא יקיים:
כדי שהמעטפת של האות תהיה כולה מעל ציר הזמן, והשחזור יעבוד כהלכה.
מכאן שאות AM נתון על ידי:
כאשר הוא המידע אותו אנו מעוניינים לקודד מעל האות, הוא משרעת האות הנושא.
כלומר, מתוך המעטפת ניתן לשחזר באופן מלא את המידע המקודד.
במקרה של אות FM, מעטפת האות קבועה ולא נושאת בתוכה מידע.
הצורה הפשוטה ביותר של גלאי מעטפת הוא גלאי דיודה.
מעגל המשמש גלאי כזה מתואר בציור למעלה.
המעגל מכיל דיודה בכניסתו, וקבל ונגד מחוברים במקביל.
מוצא המעגל הוא המתח על הקבל.
אם גודלי הקבל והנגד נבחרים בצורה נכונה, מוצא המעגל מתאר את השינויים באות הכניסה.
AMS02 (ראשי תיבות: Alpha Magnetic Spectrometer, ספקטרומטר אלפא מגנטי) הוא גלאי חלקיקים המותקן על תחנת החלל הבינלאומית.
חוקרו הראשי של AMS02 הוא סמואל טינג, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1995.
הAMS02 נועד למדוד בעזרת קרניים קוסמיות ראיות לקיומו של חומר אפל בחלל.
בעזרת מידע זה ניתן יהיה להבין טוב יותר את השלבים בהיווצרות היקום.
בנוסף למטרה זו, מקווים כי ממצאי הגלאי יעזרו באחת השאלות הפתוחות אותה חוקרים, והיא לאן נעלם האנטי חומר ביקום.
סמואל טינג רוצה לאתר את חלקיקי החומר האפל בחלל על ידי זיהוי המסלול הנראה לעין, שהם עשויים להותיר אחריהם לעומת קבוצות מחקר שונות ברחבי העולם, החוקרות ומחפשות אחר החומר האפל על שטח כדור הארץ.
בשנת 1998, לאחר הטיסה של ה־AMS 01 החל סמואל טינג בפיתוח ה־AMS02. פיתוח ה־AMS02 כלל עבודה של 600 פיזיקאים, 56 מוסדות ו-16 מדינות מאורגנות תחת מחלקת האנרגיה של ארצות הברית (DOE) (ביניהן דנמרק, צרפת, גרמניה, איטליה, פינלנד, פורטוגל, ספרד, שווייץ, הולנד טורקיה, סין, קוריאה, טיוואן, ארצות הברית ומקסיקו).
הגלאי AMS02 שוגר על גבי מעבורת לתחנת החלל הבינלאומית ב-16 במאי 2011 בטיסת המעבורת STS-134. חדר הבקרה של הגלאי AMS02 נמצא במרכז לחקר פיזיקת חלקיקים- CERN, אשר נמצא בתקשורת ישירה לחדר הבקרה של תחנת החלל הבינלאומית.
משך המשימה העיקרית: 10 עד 18 שנים
עוצמת השדה המגנטי: 1T (טסלה)
נפח הגלאי: 64 מ"ק (ה-AMS02 לא גדול במיוחד בהשוואה לגלאים האחרים בסרן כמו גלאי ה-ATLAS שאורכו 44 מטר וקוטרו 22 מטר או ה־CMS שאורכו 15 מטר ורוחבו 15 מטר).
הספקטרומטר אלפא מגנטי מורכב מסדרה של גלאים, המשמשים כדי לקבוע מאפיינים שונים של קרינה וחלקיקים, כאשר הם עוברים דרכם.
מבנה ה־AMS02 כולל מגנטים, מעקב כוכבים ו-GPS.
בנוסף לכל אלו המכשיר כולל את הגלאים הבאים:
גלאי מעבר קרינה (TRD-Transition Radiation Detector)- מזהה אלקטרונים ופוזיטרונים בין קרניים קוסמיות.
זמן מערכת הטיסה (TOF-Time of Flight System) מזהיר תת-גלאים על כניסה של קרניים קוסמיות.
מעקב מסיליקון (Tracker)- מזהה סימן של חלקיק טעון ומפריד חומר מאנטי חומר.
טבעת הדמיה גלאי צ'רנקוב (Rich-Ring Imaging Cherenkov Detector)- מודדת בדיוק רב את מהירות הקרניים הקוסמיות.
קלורימטר אלקטרומגנטי (ECAL- Electromagnetic Calorimeter)- מודד אנרגיה של אלקטרונים, פוזיטרונים וקרני y (קרני y או בשמם הנוסף- קרינת גמא.
הקרינה נוצרת כתוצאה מתהליך שבו נפגשים חלקיק ואנטי חלקיק והופכים לחלקיקים השונים ממה שהיו במקור).
אנטי צירוף מקרים (ACC-Anti Coincidence Counter)- דוחה קרנים קוסמיות החוצות את קירות המגנט
מערכת יישור גשש (TAS-Tracker Alignment System)- בודקת את יציבות המעקב מסיליקון (הTracker).
מכשירי חשמל Electronics-הופכים את האותות, שזוהו על ידי הגלאי למידע דיגיטלי.
קרינה קוסמית מורכבת מחלקיקים הנעים ביקום ומקורם בהתפוצצות של כוכבים, גלקסיות ואף השמש שלנו.
כאשר קרינה זו מגיעה לגלאי ה־AMS02 היא עוברת בשכבותיו השונות.
בעזרת האינטראקציה עם השכבות נוכל לקבל מידע על כל אחת מהן.
מאינטראקציה עם השכבה הראשונה נוכל להסיק את המסה, המהירות והאנרגיה של כל חלקיק העובר בה.
מאינטראקציה עם שכבה אחרת נוכל לקבל מידע על איזה מסלול עבר החלקיק בתוך ב־AMS02. בנוסף לכך בשכבה השנייה קיים מגנט הגורם לחלקיקים לנוע בדרך אחת או אחרת וכך אפשר לזהות אם החלקיק הוא חומר או אנטי חומר.
כל התהליך הזה קורה במהירות של ננו שנייה.
ביולי 2012 אבחן ה־AMS02 יותר מ-18 מיליארד קרניים קוסמיות.
בשנים 2012–2013 אבחן המכשיר עודף של חלקיקי פוזיטרון, מעבר למצופה, שקיים סיכוי כי מקורם בחומר אפל (חומר שאינו מבצע אינטראקציה עם קרינה אלקטרומגנטית, כמו אור, ולכן אנו לא יכולים לראותו).
ההנחה הרווחת היא, שכאשר חלקיק מסוים המרכיב את החומר האפל מתנגש עם עצמו, הוא מייצר קרינה, שמובילה לייצור פוזיטרונים.
אך עם זאת קיומו של החומר האפל איננו ודאי משיקולים תיאורטים בתחום האסטרופיזיקה.
באפריל 2015 דיווח ה-AMS02 על 300 מיליון אירועי פרוטונים (אירועי פרוטונים- פרוטונים הנפלטים מהשמש או נוצרים מהתפוצצות של כוכב מסוים ביקום).
גלאי צ'רנקוב הוא גלאי חלקיקים אשר מסוגל לזהות מעבר של חלקיקים הנעים במהירות גבוהה במיוחד באמצעות גילוי קרינת צ'רנקוב שהם יוצרים בתנועתם.
מהירות האור בריק היא גודל קבוע- c, השווה בקירוב ל-300 אלף קילומטרים בשנייה.
לעומת זאת, מהירותו של האור בסוגי תווך שונים שונה באופן ניכר ממהירותו בריק, זאת כיוון שהאור מתנהג גם כחלקיק וגם כגל- ולגל יש מהירות שונה וקבועה עבור כל תווך בו הוא עובר.
במים, למשל, מהירותו של האור היא כשלושה רבעים ממהירותו בריק- בערך 225,000 קילומטרים בשנייה.
עקב מהירותו הפחותה של האור בסוגי תווך מסוימים, חלקיקים אחרים עשויים לנוע מהר יותר מהאור בעודו בתווך.
כאשר חלקיק טעון נע במהירות בחומר, הוא יוצר הפרעה אלקטרומגנטית בחלקיקים שלידו.
הפרעה זו מתבטאת בפליטה של קרינה אלקטרומגנטית- אור.
כאשר החלקיק הטעון נע מהר יותר מהאור אשר נוצר עקב מעבר החלקיק- למשל בעקבות פגיעת חלקיק נייטרינו באלקטרון- האור יוצר חזית מאחורי החלקיק באופן הדומה לבום העל-קולי הנוצר כאשר מטוס עובר את מהירות הקול- למעשה, נוצר מעין "בום על-אורי", הקרוי קרינת צ'רנקוב.
קרינה זו נמצאת ברובה בטווח הסגול עד האולטרא סגול, אך לעין האנושית היא נראית כחולה.
הזווית בה מתפרשת חזית הפגיעה של קרינת צ'רנקוב -זווית זו מכונה "זווית צ'רנקוב"- נקבעת לפי מהירות החלקיק הטעון ולפי מקדם השבירה של התווך:
כאשר θ היא זווית הפרישה של הקרינה, n הוא מקדם השבירה של התווך ו- β היא מהירות החלקיק הטעון ביחס למהירות האור בריק.
הרעיון של קרינת צ'רנקוב הועלה לראשונה בשנת 1888, על ידי אוליבר הביסייד.
בשנת 1900 נחזה לראשונה, על ידי מארי ופייר קירי, "זוהר כחול" בנוזלים המכילים ריכוז גבוה של רדיום, אם כי קרינת צ'רנקוב לא נחשדה כמקור הזוהר.
התאוריה של הביסייד אוששה בניסוי בשנת 1934, על ידי פאבל אלכסיביץ' צ'רנקוב, ונקראה על שמו.
בשנת 1937 הוסברה הקרינה במלואה על ידי איליה פרנק ואיגור תם, אשר זכו יחד עם צ'רנקוב בפרס נובל בשנת 1958 על גילוי הקרינה.
גלאי צ'רנקוב הם גלאים שמתבססים על עיקרון קרינת צ'רנקוב על מנת לגלות מידע על חלקיקים שונים.
בגלאים נמדדת הקרינה הנוצרת ממעבר של חלקיקים דרך תווך שתכונותיו ידועות מראש, ומתכונות הקרינה מוסקות תכונות שונות של החלקיקים.
גלאי צ'רנקוב מורכבים משלושה חלקים עיקריים: רדיאטור (חומר/תווך דרכו יעברו החלקיקים הנבדקים), גלאי פוטונים, שמטרתו לזהות ולמדוד את קרינת הצ'רנקוב, ומראות ו/או עדשות שמטרתן לכוון את הקרינה אל הגלאי.
גלאי המבוסס על העובדה שלכל תווך קיים תנע מינימלי, ורק חלקיק בעל תנע גדול מתנע מינימלי זה שעובר דרך התווך יצור קרינת צ'רנקוב במעברו בתווך.
תנע זה תלוי ביחס ישר למסת החלקיק העובר וגם במקדם השבירה של התווך.
הגלאי מורכב מתווך, דרכו מועברים חלקיקים, ומגלאי פוטונים הקולט את הקרינה.
הגרסה הבסיסית ביותר של הגלאי תזהה האם נוצרה קרינה במעבר חלקיקים בתווך או לא.
אם לא נוצרה קרינה, ניתן ללמוד שלא הועבר בתווך חלקיק בעל תנע מספיק.
באופן כזה ניתן לבדוק את קיומו של חלקיק מסוג מסוים במקום כלשהו.
קובעים תווך בעל מקדם שבירה כזה שהחלקיק ייצור בו קרינה ומריצים את החלקיקים הנבדקים דרכו.
גלאי סף מתקדמים יותר יודעים למדוד את כמות הקרינה הנפלטת ולפיה להבדיל בין החלקיקים השונים שיצרו אותה.
לעיתים משורשרים כמה תווכים זה אחרי זה כדי ליצור הפרדה מפורטת יותר.
גלאי זה מאפשר למדוד מהירות של חלקיקים, אך השימוש הנפוץ ביותר שלו הוא לזיהוי חלקיקים (לרוב לזיהוי של חלקיקים המרכיבים אלומה).
הגלאי מבוסס על הנוסחה של זווית פרישת הקרינה.
בגלאי זה מועברים חלקיקים דרך תווך, וזווית הפרישה של קרינת צ'רנקוב הנוצרת נמדדת.
מכיוון שמקדם השבירה של התווך ידוע, ניתן להסיק מנתוני המדידה את מהירות החלקיקים הנבדקים.
החלקיקים מועברים דרך תווך, והקרינה הנוצרת מרוכזת על לוח גלאים.
הלוח מייצר שרטוט מדויק של נקודות פגיעת הקרינה בו.
בעזרת ניתוח צורת הפגיעה, רדיוס הפגיעה, וכמות הקרינה, מחושבת מהירות החלקיקים.
גלאי זה הוא המתוחכם מכולם, מכיוון שהוא מספק גם את כמות הקרינה וגם את צורתה (זווית הפרישה שלה בעיקר).
אם החלקיקים שהועברו הם בעלי מסה ידועה מראש, בעזרת המהירות ניתן לחשב את תנע החלקיקים.
אם תנע החלקיקים המועברים נמדד מראש (על ידי עיקום שנעשה באמצעות מגנט), ניתן להסיק מהתנע והמהירות הנמדדים את מסת החלקיקים, וכך לזהות את סוגם.
בניגוד לגלאים הקודמים גלאי זה יכול לזהות כמה קרינות צ'רנקוב (כלומר של חלקיקים מסוגים שונים) בו זמנית.
דוגמה לגלאי הדמיה טבעתית היא גלאי HMPID, אחד מהגלאים של ALICE, שהוא אחד מהניסויים הנעשים ב-CERN.
גלאפגוס היא מיני-סדרת טבע בריטית של ה-BBC ששודרה בספטמבר 2006. הסדרה צולמה בהבחנה גבוהה והיא עוסקת באיי גלאפגוס ובצ'ארלס דרווין שהגיע אליהם והגה את רעיון האבולוציה לאחר הגילויים שמצא באיים אלה.
הסדרה מסופרת בידי השחקנית טילדה סווינטון.
סדרה זו שודרה גם בישראל באותה שנה בשידורי הערוץ הראשון.
בשנת 2013 שודרה סדרה נוספת דומה בהנחיית דייוויד אטנבורו - גלאפגוס 3D.
נולדו באש: פרק מבוא לאיים הגעשיים.
על היווצרות האיים, החיות השוכנות בהם כמו צב גלאפגוס, איגואנת הים, איגואנה מצויצת, אריות ים וסולה כחולת רגל בדיג.
איים ששינו את העולם: הפרק עוסק ביחסי האנושות עם האיים, מהמגלים ששנאו את המקום הקודר וכמעט מתו בו, ציידי לווייתנים ופיראטים שנמשכו אליו והחוקר צ'ארלס דרווין אשר הגה את תורת האבולוציה והברירה הטבעית לאחר הסתכלות מדוקדקת במיני הצבים והפרושים שקיבלו את שמו.
בפרק נראים גם פרגטות בציד, ינשוף שדות ייחודי לאיים צד עופות ים, פטישנים במימי האיים, פינגווין גלאפגוס וקורמורן גלאפגוס.
כוחות השינוי: בפרק זה נראים הקשיים של חיות האי והאתגרים שהאדם גרם להם וכן איך אפשר לעזור להם.
נראים עצי מנגרובים, דובי ים משתובבים במאורות, שחף קדור זנב, פלנקטון מעמקים, צבי ים, איגואנות וצבי ים מחפשים מזון וכן נראים היישובים האנושיים באי, מיני צמחים פולשים שהובאו ונזקיהם ועזים הפוגעות לצב איטי במזונו, אך מסוק מיוחד יורה בכולם.
גלאס 1700 היא מכונית משפחתית מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית Hans Glas GmbH אשר יוצרה בין השנים 1964–1967 בגרמניה המערבית.
מפעל היצרן מוקם בעיר "Dingolfing" במדינת בוואריה.
גלאס V8 היא מכונית ספורט בתצורת קופה מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית Hans Glas GmbH אשר יוצרה בין השנים 1966–1968 בגרמניה המערבית.
מיולי 1967, לאחר השתלטות יצרנית הרכב הגרמנית BMW על היצרנית Hans Glas GmbH הדגם היה קרוי "(BMW) Glas V8".
גלאס GT היא מכונית ספורט בתצורת קופה מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית Hans Glas GmbH אשר יוצרה בין השנים 1964–1968 בגרמניה המערבית.
מיוני 1967, לאחר השתלטות יצרנית הרכב הגרמנית BMW על היצרנית Hans Glas GmbH, המשיכה BMW לייצר את הדגם עד מאי 1968.
ממאי 1965 עד יולי 1967 יוצרו 363 יחידות מדגם קבריולה.
גלאס איסר היא מכונית מיני מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית Hans Glas GmbH אשר יוצרה בין השנים 1958–1965 בגרמניה המערבית.
בין השנים 1960–1965 יוצר דגם Isard Royal T-700 בארגנטינה.
קיבולת מכל בנזין - 40 ליטר.
באוגוסט 1960 עברו דגמי "גלאס איסר" מתיחת פנים.
גלאס גוגו הם 12 דגמי קטנועים, ודגם של תלת אופן להובלת מטען, שיוצרו על ידי יצרנית הרכב הגרמנית Hans Glas GmbH , בין השנים 1951–1957 בגרמניה המערבית.
תלת-אופן - להובלת מטענים, מחיר היחידה בהשקה, בדצמבר 1953 עמד על 1,900 מרק גרמני.
גלאס 1004 היא מכונית סופרמיני מתוצרת יצרנית הרכב הגרמנית Hans Glas GmbH אשר יוצרה בין השנים 1962–1968 בגרמניה המערבית.
גלאסבוקס בע"מ היא חברה ציבורית ישראלית לשירותי מחשוב המספקת, במודל תוכנה כשירות, תוכנה לניתוח נתוני גלישה בערוצים דיגיטליים (אתרי אינטרנט ואפליקציות מובייל).
ניירות הערך של החברה נסחרים בבורסה לניירות ערך בתל אביב החל מיוני 2021.
החברה נוסדה ב-25 בנובמבר 2010 בשם קלריסייט בע"מ.
ב-14 באפריל 2016 שינתה את שמה ל"גלאסבוקס דיגיטל בע"מ", וב-8 במאי 2016 שינתה את שמה לשם הנוכחי, גלאסבוקס בע"מ.
מייסדי החברה הם יואב שרייבר (מנהל התפעול), ירון גואטה (דירקטור ו-CTO) וחנן בלומשטיין.
מנכ"ל החברה הוא ירון מורגנשטרן.
בשנת 2015 הקימה החברה חברה בת באנגליה, Glassbox Digital UK Ltd, ובשנת 2016 הקימה החברה חברה בת בארצות הברית, Glassbox US Inc.
ב-15 באוקטובר 2020 השלימה החברה, באמצעות חברת הבת האנגלית, את רכישת החברה האנגלית SessionCam, שטרם רכישתה התחרתה בחברה.
באוקטובר 2018 גייסה החברה 40 מיליון דולר.
באפריל 2020 גייסה החברה 40 מיליון דולר.
ביוני 2021 הונפקו ניירות הערך של החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב בשווי שוק של למעלה ממיליארד שקל.
מוצר הדגל של החברה, מערכת Glassbox, נועד לספק ללקוחותיו, לפי דיווחי החברה,
מיקסום חוויית המשתמש בערוץ הדיגיטלי;
ייעול ושיפור השירות בערוץ הדיגיטלי;
שיפור רמת האבטחה והציות של הערוץ הדיגיטלי.
מוצר נוסף של החברה הוא מערכת SC של החברה הבת SessionCam
אצל מרבית הלקוחות מוצרי החברה מוטמעים בענן מחשוב (כגון Amazon Web Services או Microsoft Azure) המנוהל על ידי החברה, אך מתאפשרת גם התקנה במרכז המחשוב של הלקוח או בענן פרטי (או שילוב בין השיטות).
בתחילת יוני 2021 היו לחברה כ-350 לקוחות, בהם הבנקים ולס פארגו, סיטיגרופ, ג'יי פי מורגן צ'ייס ובנק אוף אמריקה.
בפברואר 2019 פרסם אתר TechCrunch תחקיר לפיו אפליקציות iOS פופולריות משתמשות בשירותי גלאסבוקס לשם מעקב אחר פעילות המשתמשים בהן.
בעקבות הפרסום פנתה חברת אפל למפתחים להסיר את הקוד שמאפשר זאת, או ליידע את המשתמשים על מעקב זה.
חברת גלאסבוקס הוכיחה שאינה פוגעת בפרטיות המשתמשים, ובכך התאפשר המשך פעילותה.
במאי 2024 הוסכם על מיזוג משולש הופכי של החברה עם חברת Alicorn Galaxy, ותימחק מהמסחר בבורסה.
העסקה היא לפי שווי חברה של 150 מיליון דולר (כ-550 מיליון ש"ח), שהוא פחות מחצי השווי שלפיו הונפקה לציבור.
גלאי המוקשים הפולני הוא כינוי לגלאי המוקשים הנייד הראשון, שפותח בחורף 1941–1942 בעת מלחמת העולם השנייה על ידי המהנדס הפולני יוזף קוסאצקי , שהצטרף לכוחות פולין במערב.
מוקשים היו כלי הנשק הקטלני השלישי אחרי ארטילריה ומרגמות מבחינת היקף האבידות והפציעות שגרמו לבעלות הברית, ולגלאי הנייד הייתה תרומה ניכרת לניצחונן.
מבנהו הבסיסי של הגלאי לא השתנה במשך מעל 50 שנה, הוא שירת צבאות רבים ושימש גם במלחמת המפרץ.
עשרות מיליוני מוקשים הוטמנו בזמן מלחמת העולם השנייה.
עד לפיתוחו של הגלאי החדש, הדרך היחידה לנקות שדה מוקשים נגד אדם ונגד טנקים הייתה בזחילה תוך כדי דקירת האדמה בכידון או במוט, ונטרול המוקש שהתגלה.
ההתקדמות הייתה איטית ומפרכת, ולא אחת מוקש שלא אותר התפוצץ וגרם למוות ולפציעות.
היה נחוץ מכשיר שיגלה מוקשים מהר יותר ובדיוק רב יותר.
ממציא הגלאי, יוזף קוסאצקי , היה מהנדס בחברה פולנית לתקשורת רדיו.
ב-1 בספטמבר 1939 פלשה גרמניה הנאצית לפולין, וקוסאצקי, כמו אנשי מילואים רבים אחרים, התגייס להגנת פולין.
אחרי נפילת ורשה, ניסו חיילים ומתנדבים להגיע דרך הונגריה לצרפת כדי לחבור לצבא הפולני הגולה שהתאסף שם.
אבל הונגריה הצטרפה למדינות הציר וסגרה את החיילים שעברו דרכה במחנות שבויים.
קוסאצקי הצליח לברוח מהמחנה והגיע לצרפת, שם התאגדו כ-85,000 פולנים לצבא שכונה "צבא סיקורסקי".
ב-10 במאי 1940 התחילה המערכה על צרפת.
הצבא הפולני, שעוד לא הספיק להתארגן ולהצטייד, השתתף במספר קרבות כשהוא אינו מצויד דיו.
לאחר כניעת צרפת, כ-20,000 חיילים פולנים פונו לאנגליה, בהם קוסאצקי.
באנגליה הוא המשיך לשרת את הצבא הפולני שם, והוצב בסקוטלנד.
האנגלים, שחששו מפלישה גרמנית, מיקשו חופים שהיו נגישים מהים במזרח ובדרום האי הבריטי.
מעל 350 אלף מוקשים פוזרו בחופים אלה.
ב-1 ביוני 1941 סיירה חוליה של חמישה חיילים ליד ארברואת' שבקרבת דאנדי, בחוף המזרחי של סקוטלנד.
הם לא הוזהרו מהמוקשים בחוף זה, וכולם נהרגו.
האירוע טלטל את קוסאצקי, והוא החליט להמשיך מיד בפרויקט שהוחל בו עוד בפולין - פיתוח גלאי מוקשים נייד.
תכנון של גלאי מתכת החל בפולין כבר ב-1937 ביוזמת הממשלה הפולנית, לצורך איתור נפלים באתרי אימון, אך התכנון לא הושלם בגלל פרוץ המלחמה, והמהנדס שעסק בו לא הצליח לברוח למערב.
מספר חודשים לאחר מכן, בעקבות התאונה על החוף, הזמין משרד המלחמה הבריטי מהציבור הצעות לתכנון גלאי מוקשים.
מהנדס פולני מיחידתו של קוסאצקי, אנדז'יי גרבוש עבד איתו על הפיתוח, ותוך שלושה חודשים היה האבטיפוס הראשון מוכן.
על מנת לבחון את הגלאים שהוגשו לו, סימן משרד המלחמה הבריטי חלקות בשדה פתוח כמספר הגלאים שהוצעו, וטמן בכל חלקה אותו מספר של מטבעות.
הגלאי של קוסאצקי איתר את כל המטבעות, ועל כן, בנוסף ליתרונות האחרים של הגלאי, הוא נבחר.
קוסאצקי לא ביקש לרשום פטנט על הגלאי, ונתן אותו במתנה לצבא בריטניה.
המודל הראשון שלו נקרא Mark I.
הגלאי הכפיל את מהירות פינוי המוקשים פי שניים.
מיד לאחר אישור הדגם, החלה בריטניה בייצור המוני שלו, וסיפקה גלאים לכל יחידות הצבא.
יוצרו מעל 100 אלף גלאי Mark I, וכמה מאות אלפים מהדגמים הבאים II, III, ו-IV.
הגלאי הוכנס לראשונה לשימוש בקרב אל-עלמיין השני, שם נלחמה הארמייה השמינית של חבר העמים הבריטי נגד צבא מדינות הציר.
הגרמנים, בפיקודו של רומל, זרעו כחצי מיליון מוקשים כדי למנוע מהארמייה להתקדם.
בריטניה סיפקה לארמייה כ-500 גלאי מוקשים כדי שיעזרו לפלס את הדרך, ועל אף אבדות כבדות בעת חציית שדות המוקשים בגלל ירי על היחידות החשופות, ובגלל ירידה מהמסלול המנוקה ממוקשים, נחסכו חיי אדם, וההתקדמות הייתה מהירה.
בעלות הברית ניצחו בקרב זה, ניצחון שהיווה נקודת מפנה בזירת צפון-אפריקה במלחמת העולם השנייה.
מאוחר יותר פיתחו הגרמנים בתגובה מוקשים ללא מתכת, ארוזים בקופסת עץ קטנה, שהיו לא פחות קטלניים ממוקשי המתכת.
משקלו של הגלאי היה 14 קילוגרם, והוא פעל על עקרון ההשראה האלקטרומגנטית.
הוא כלל תרמיל ובתוכו תיבת עץ שבה סוללה חשמלית ויחידה שמשולבים בה מגבר ומתנד.
המתנד היה אחראי על יצירת תנודות במתח היוצא מהסוללה, כדי ליצור זרם חשמלי משתנה.
בנוסף המכשיר כלל אוזניות, ומוט במבוק שבקצהו ראש הגישוש השטוח.
ראש הגישוש היה עשוי מאבוניט, שהוא סוג של גומי קשיח.
בתוכו היו שני סלילים מוליכים, שאחד מהם הוא סליל השידור והשני סליל הקליטה.
בסליל השידור הועבר הזרם המשתנה, ולכן נוצר סביבו שדה מגנטי משתנה.
כשמפעיל הגלאי העביר אותו מעל מוקש שהיה טמון באדמה, השדה המגנטי המשתנה השרה זרם במוקש שמתחת לקרקע, זרם שנקרא זרם פוקו.
גם הזרם במוקש השתנה והשרה סביבו שדה מגנטי משתנה, שבתורו השרה זרם בסליל הקולט.
הזרם בסליל הקולט הועבר למגבר וממנו לאוזניות, ואותת למפעיל הגלאי על הימצאות המוקש.
גלאס אנימלס היא להקת אינדי רוק בריטית שהוקמה באוקספורד בשנת 2010, ובראשה הזמר-יוצר והמפיק דייב ביילי.
בלהקה משתתפים חברי ילדותו של ביילי, ג'ו סיווארד, אד ארווין-זינגר ודרו מקפרלן.
ביילי כתב והפיק את כל שלושת אלבומי הלהקה.
הראשון, Zaba, פורסם בשנת 2014, ומתוכו יצא הסינגל "Gooey", שזכה לתואר פלטינה בארצות הברית.
אלבום האולפן השני שלהם, How to Be a Human Being, זכה לביקורות חיוביות והיה מועמד לקטגוריות "אלבום השנה" ו-"אמן השנה בהפקה עצמית" בטקס פרסי MPG לשנת 2018, וכן לפרס מרקיורי.
האלבום השלישי, Dreamland, היה לאלבום האוטוביוגרפי המלא הראשון שלהם, וכלל את הסינגל "Tokyo Drifting", שהגיע בשיאו למקום השביעי במצעד שירי הבילבורד האלטרנטיביים.
בהופעות החיות שלהם, מנגנת הלהקה גרסאות דאנס מעובדות וכבדות ריקוד של השירים שלהם.
השיר "Heat Waves", מאלבומם השלישי, הגיע למקום הראשון במצעד האוסטרלי בפברואר 2021, ונבחר למקום הראשון במצעד 100 הסינגלים של טריפל ג'יי לשנת 2020. בהמשך, הגיע השיר למיליארד השמעות בשירות הזרמת המדיה ספוטיפיי, ובמרץ 2022, הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100 האמריקאי.
באותה השנה, זכתה הלהקה במועמדות ראשונה לגראמי, בקטגוריית האמן החדש הטוב ביותר, בטקס פרסי גראמי ה-64.
ב-28 במאי 2012, הוציאה הלהקה את מיני-אלבום הבכורה שלה, Leaflings, שכלל את הסינגל "Cocoa Hooves".
המיני-אלבום יצא דרך חברת התקליטים העצמאית קאיה קאיה רקורדס, חברה בת של אקס-אל רקורדינגס.
באותה התקופה, למד הסולן והגיטריסט דייב ביילי בבית ספר לרפואה בקינגס קולג', לונדון, אך עזב לאחר שהמפיק פול אפוורת' ראה את הלהקה בהופעה בלונדון, והחתים אותם בחברת התקליטים שלו, Wolf Tone.
בשנת 2013 פרסמה הלהקה את Black Mambo / Exxus EP באירופה, ואת Glass Animals EP, ממנו יצא הסינגל "Psylla", בארצות הברית.
ההוצאה הדיגיטלית של הרצועה "Black Mambo" העניקה ללהקה את תשומת הלב הראשונה שלה.
ב-Glass Animals EP, שיתפה הלהקה פעולה עם ז'אן דו, אמן היפ-הופ משיקגו, בשיר בשם "Woozy".
בשנת 2014 ביקרה הלהקה לראשונה בארצות הברית, והופיעה ב-South by Southwest שבאוסטין, טקסס.
בהמשך, הוציאו שלושה סינגלים נוספים: "Pools", "Gooey" ו-"Hazey".
כל חמשת הסינגלים הראשונים נכללו באלבום הבכורה של הלהקה, Zaba, שיצא ב-6 ביוני 2014. באותה השנה, ביצעה הלהקה את הסינגל "Gooey" בלייט נייט עם סת' מאיירס, ושוב בלייט שואו עם דייוויד לטרמן, ב-24 בפברואר 2015. בהמשך, החלה הלהקה להופיע ברחבי העולם, ובשנת 2015 בלבד הופיעו למעלה מ-130 הופעות.
ב-6 באוקטובר 2015 הוציאה הלהקה את השיר "Lose Control", בשיתוף עם הראפר האמריקאי ג'ואי באדאס.
ב-16 במאי 2016 הוציאה הלהקה את הסינגל המוביל, "Life Itself", מתוך אלבומה השני, How to Be a Human Being.
הסינגל הגיע למקום ה-14 במצעד השירים האלטרנטיביים של בילבורד.
הווידאו קליפ הנלווה לשיר יצא ב-7 ביוני 2016. הלהקה אף יצרה אתר אינטרנט המבוסס על הדמות מהשיר.
ב-25 ביולי יצא הסינגל השני מהאלבום, "Youth", יחד עם הקליפ.
השיר נכלל בפסקול משחק הווידאו הפופולרי FIFA 17, שפותח על ידי EA Sports.
ב-22 באוגוסט, ארבעה ימים לפני יציאת האלבום, הוציאה הלהקה את הסינגל שלישי, "Season 2 Episode 3", העוסק בנערה שמבלה את כל זמנה בצפייה בטלוויזיה.
הוא נוצר בהשראת סיפורים של זרים שפגש ביילי בסיבוב ההופעות, כאשר כל שיר מספר סיפור אחר מנקודת מבט אחרת.
האלבום זכה לשבחים וביקורות חיוביות על "תחושת הפליאה" ו"הרושם המיידי" שלו, אם כי גם קיבל לעיתים תגובות מעורבות.
הלהקה הופיעה בפסטיבל לינוויי בשש ערים שונות, בהן סינגפור, סידני ואוקלנד, בין היתר.
במהלך שהותם באוסטרליה, שלושת הסינגלים מתוך האלבום - "Youth", "Life Itself" ו-"Season 2 Episode 3", הגיעו למקומות ה-38, 63 ו-98 במצעד 100 הסינגלים של טריפל ג'יי, בהתאמה.
ביולי 2018, המתופף ג'ו סיווארד נפצע קשה כשנפגע ממשאית בזמן שרכב על אופניים בדבלין.
התאונה וההחלמה של סיווארד הביאו לכך שהלהקה ביטלה את תאריכי סיבוב ההופעות הנותרים שלה לשאר ימות השנה.
בעודו מבלה שעות לצידו בבית החולים, התחיל ביילי "לרשום זיכרונות ולחפש זיכרונות נוספים".
הזיכרונות הללו התפתחו בסופו של דבר לאלבום הנוסטלגי והאישי Dreamland, העוסק בילדותו של ביילי ובנקודות אחרות בחייו.
ב-28 ביוני הודיעה הלהקה כי האלבום נדחה, על מנת "להמשיך להתמקד בתנועת Black Lives Matter ובדיונים המתקיימים סביב גזענות ואלימות משטרתית ברחבי העולם".
לקראת יציאת האלבום, השיקה גלאס אנימלס אתר אינטרנט בקוד פתוח שבו המעריצים יכלו לגשת ולהוריד דגימות שירים, יצירות אמנות ותוכן אחר הקשור לאלבום.
Dreamland יצא בסופו של דבר ב-7 באוגוסט 2020, על ידי פולידור רקורדס.
בראיון למגזין אטווד, הסביר דייב ביילי, "אני מניח שהמטרה באלבום הזה הייתה ליצור משהו שמייצג אותנו".
הסינגל הרביעי מתוכו, "Heat Waves", נכלל בפסקול FIFA 21. ב-23 בינואר 2021 הגיע "Heat Waves" למקום הראשון במצעד 100 הסינגלים של טריפל ג'יי לשנת 2020 באוסטרליה, כאשר השיר "Tangerine" הגיע למקום ה-18 ו-"Your Love (Déjà Vu)" למקום ה-51. בחודש שלאחר מכן, הגיע השיר למקום הראשון במצעד הסינגלים האוסטרלי.
הסינגל ורצועת הבונוס "I Don't Wanna Talk (I Just Wanna Dance)", נכלל בפסקול הרשמי של FIFA 22.
הסגנון המוזיקלי של גלאס אנימלס תואר כאינדי רוק, פופ פסיכדלי, אינדי פופ, ורוק אלקטרוני.
דייב ביילי – סולן, גיטרה, קלידים, תופים, תוף מרים
מאוחר יותר עבר לאוקספורד, שם פגש את חברי הלהקה האחרים.
הוא למד רפואה במשך שלוש שנים, ובהמשך עבר ללמוד לתואר במדעי המוח.
דרו מקפרלן – גיטרה, קלידים, קולות רקע
אדמונד אירווין-זינגר – גיטרה בס, קלידים, קולות רקע
ג'ו סיווארד – תופים, כלי הקשה
גלאם היא סדרת טלוויזיה אמריקאית דרמה קומית שנוצרה על ידי ג'ורדון נרדינו, בכיכובם של קים קטרל ומיס בני.
הסדרה שודרה לראשונה בשירות הסטרימינג נטפליקס ב-22 ביוני 2023.
מרקו, חובב איפור צעיר, נשכר כעוזר של אשת העסקים ובעלת המותג הנושא את שמה, מדולין אדיסון.
קים קטרל - מדולין אדיסון, דוגמנית-על לשעבר ומייסדת מותג היופי "Glamorous by Madolyn".
מיס בני - מרקו מחייה, חובב איפור ואופנה שמגיע לעבודת חלומות כעוזרת השנייה של מדולין.
ג'ייד פייטון - ונשיה קלהר, העוזרת הראשונה של מדולין שרוצה לקדם את הקריירה שלה
זיין פיליפס - צ'אד אדיסון, בנה של מדולין ומנהל המכירות של "Glamorous by Madolyn"
מייקל סו רוזן - בן, מעצב גרפי של "Glamorous by Madolyn" ומגלה עניין במרקו מהפגישה הראשונה שלהם.
עיישה האריס - בריט, גרפיקה שעוצבה עבור "Glamorous by Madolyn" שיש לה רגשות לוונשיה.
גרהם פארקהרסט - פרקר, ברוקר בעל ביטחון עצמי מוגזם ומשוא אהבה של מרקו.
דיאנה-מריה ריבה - ג'וליה מחייה, אמו של מרקו ועורכת דין שמגיעה לעבוד עבור "Glamorous by Madolyn".
ליסה גילרוי - אליסאסייס, מנהלת מדיה חברתית של "Glamorous by Madolyn"
ריקרדו אנטוניו צ'ווירה - טדי, הנהג במשרה מלאה ואיש סודה של מדולין
מארק דקלין - ג'יימס, יוצר סרטים דוקומנטריים מובטל ומושא אהבתה של מדולין שהיא פוגשת במקרה במעלית.
ניקול פאוור - מקינלי (Mykynnleigh), יועצת ארגונית שנשכרה על ידי חברת קוסמטיקה אחרת המעוניינת לרכוש את "Glamorous by Madolyn".
דמיאן טריקס - דיזמל, שחקן דראג שמכיר למרקו את חיי הלילה בברוקלין.
בנוסף, קאלב הורן מככב כ-Nowhere, עוזר השיווק של מדולין.
אתר הביקורות Rotten Tomatoes דיווח על דירוג של 55% על סמך 11 ביקורות, עם ציון ממוצע של 4.8/10. Metacritic, המשתמשת בממוצע משוקלל, העניקה לסדרה ציון של 57 מתוך 100 על סמך 7 מבקרים, מה שמציין "ביקורות מעורבות או ממוצעות".
גלאי פינה 'האריס' הוא אופרטור לזיהוי פינות המשמש בדרך כלל באלגוריתמים של ראייה ממוחשבת כדי לחלץ פינות ולהסיק לגבי עצמים (features) של תמונה.
אופרטור זה הוצג לראשונה על ידי כריס האריס ומייק סטפנס בשנת 1988 כשיפור של גלאי הפינה של Moravec.
בהשוואה לקודמו, לוקח גלאי הפינה של האריס בחשבון את ההפרש של ניקוד הפינה בהתייחסות ישירה לכיוון, במקום להשתמש בטלאים (patches) בהסטה עבור כל 45 מעלות, והוכח כמדויק יותר בהבחנה בין קצוות (edges) לפינות.
מאז הוצג הוא שופר ואומץ באלגוריתמים רבים לעיבוד מקדים של תמונות.
פינה היא נקודה השוכנת באופן מקומי בין שני קצוות דומיננטיים השונים זה מזה.
במילים אחרות, פינה יכולה להתפרש כצומת של שני קצוות, כאשר קצה מוגדר כשינוי פתאומי במרקם התמונה, בצבעה או בעוצמתה.
פינות הן התכונות החשובות בתמונה, וניתן להתייחס אליהן כנקודות עניין שאינן משתנות כאשר מתרחש שינוי מיקום (translation), סיבוב (rotation) והארה (illumination).
אף על פי שפינות הן רק אחוז קטן מהתמונה, הן מכילות את התכונות החשובות ביותר בשחזור מידע תמונה, וניתן להשתמש בהן כדי למזער את כמות הנתונים המעובדים למעקב אחר תנועה, תפירת תמונה, בניית פסיפסים דו-ממדיים, ראיית סטריאו, ייצוג תמונה ותחומי ראייה ממוחשבת קשורים אחרים.
על מנת ללכוד את הפינות מהתמונה, חוקרים רבים הציעו גלאי פינות רבים ושונים, כולל אופרטור Kanade-Lucas-Tomasi (KLT) ואופרטור האריס שהם הפשוטים, היעילים והאמינים ביותר לשימוש בזיהוי פינות.
שתי המתודולוגיות הפופולריות הללו קשורות קשר הדוק למטריצת המבנה המקומי ומבוססות עליה.
בהשוואה לגלאי הפינה של Kanade-Lucas-Tomasi, גלאי הפינה של האריס מספק יכולת חזרתיות טובה תחת שינוי תאורה וסיבוב, ולכן, הוא משמש לעיתים קרובות יותר בהתאמת סטריאו ואחזור מסד נתונים של תמונות.
למרות שעדיין קיימים חסרונות ומגבלות, גלאי פינת האריס הוא עדיין טכניקה חשובה ובסיסית עבור יישומי ראייה ממוחשבת רבים.
לגלאי פינות האריס רגישות לגודל הטלאי בו משתמשים.
קושי זה לידי ביטוי בזיהוי של עצמים כאשר יש שינוי קנה מידה של התמונה.
פיתוח אלגוריתם זיהוי פינות האריס
ללא הגבלת הכלליות, נניח שנעשה שימוש בתמונה דו-ממדית בגווני אפור (grayscale).
תמונה הזו תסומן על ידי האות .
שקול לקחת טלאי מהתמונה (נקרא גם חלון) והזזתו על ידי .