tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מאגרי הגז המשמעותיים שהתגלו בשנים האחרונות במרחב הימי לחופיה של מדינת ישראל והאפשרות למציאת תגליות גז ונפט נוספות בעתיד הם בעלי פוטנציאל להשפעה כלכלית משמעותית על המשק הישראלי.
למשאבי הטבע חשיבות כבירה לעתיד החברה והמשק הישראלי, ותפקידה של המדינה להבטיח כי משאבים מוגבלים ומתכלים אלה ינוצלו בצורה שתניב תועלת מרבית לכלל אזרחי המדינה.
על המדינה, כנאמן הציבור, לדאוג לשימוש נכון בהכנסות המדינה מתקבולים ממשאבי טבע, אשר יאפשרו הן לדור הנוכחי והן לדורות העתידיים ליהנות ממציאתם, תוך מזעור השפעות כלכליות שליליות אפשריות של משאבים אלה, שמקובל לכנותן "קללת משאבי הטבע", על המשק הישראלי.
כאמור, אחת הסכנות האפשריות של ייצוא משאבי טבע נצפתה בהולנד והיא מכונה ה"מחלה ההולנדית".
השפעת "המחלה ההולנדית" מוצאת את ביטויה בכך שהעלייה בהכנסות ממשאבי טבע מובילה להוצאה ציבורית ופרטית מוגברת.
התגברות זו מובילה להתחזקות שער החליפין הריאלי, אשר גורם לירידה ביצוא שאינו מבוסס על משאבי טבע ולפגיעה בצמיחה כלכלית בת קיימא של המשק.
קרנות לניהול כספים שהתקבלו מרווחים שנובעים ממשאבי טבע (או כפי שמקובל בעולם לכנותן – קרנות עושר ריבוניות או באנגלית Sovereign Wealth Funds) אינן חדשות בעולם.
בשל מספר הקרנות והיקף הנכסים שלהן שהולך וגדל (כ-7.4 טריליון דולר ב-2011) קיים מחקר אקדמי רב וכן ישנן עבודות של גופים מקצועיים בין-לאומיים, כגון קרן המטבע העולמית, העוסקים בהתנהלות הקרנות ובמציאת דרכי עבודה מיטביות (Best Practices) למדינות שמחליטות להקים קרנות כאלה.
כחלק מעבודה מקצועית גם נכתב, בשיתוף בין מדינות רבות שמפעילות קרנות אלה, מסמך עקרונות בשם "עקרונות סנטיאגו", אשר מכנס עקרונות מרכזיים שאותם הקרנות בעולם מקיימות או שואפות לאמץ, תוך התאמתם למאפייני המדינה ולמטרות הקרן.
מוסדות הקרן הם: מועצת הקרן, ועדת ההשקעות של הקרן, ועדת הביקורת של הקרן ומחלקת הניהול של הקרן.
בראש הקרן עומדת מועצת הקרן, ובתפקיד יו"ר המועצה עומד שר האוצר.
תפקידיה העיקריים של מועצת הקרן הם קביעת עקרונות מדיניות ההשקעה של הקרן, אישור הדוחות הכספיים של הקרן, אישור סכום ההקצאה השנתי שתעביר הקרן לאוצר המדינה, דאגה למינויים הנדרשים בקרן ומעקב אחר יישום מדיניות ההשקעה של הקרן.
לקרן גם ועדת השקעות, שתפקידה לקבוע מדיניות השקעה מפורטת לקרן במטרה להשיא את רווחי הקרן, בהתחשב ברמת הסיכון, באופק ההשקעה, ברמת נזילות ההשקעה ובעקרונות מדיניות ההשקעה שקבעה המועצה, להציע לאישור המועצה רשימה של מנהלי השקעות חיצוניים ולפקח על פעילות מחלקת הניהול של הקרן.
נכסי הקרן מנוהלים באמצעות מחלקת ניהול שהוקמה לעניין זה בבנק ישראל, וזו תשקיע את נכסי הקרן בנכסים מחוץ למדינת ישראל ובמטבע חוץ בלבד.
הקצאות מכספי הקרן לתקציב המדינה ושימושים אפשריים בכספי הקרן
כאמור, לקרן מועברות הכנסות המדינה מההיטל על רווחי משאבי הטבע המופקים בה, והיא עוסקת בהשקעת כספים אלה ובניהולם במטרה להשיא את תשואתם ארוכת הטווח.
הקרן לאזרחי ישראל מעבירה מדי שנה סכום לתקציב המדינה כפי שיוסבר להלן, אך היא איננה עוסקת בחלוקת הכספים המועברים על ידה, ולמעשה בנוגע לכספים אלו תפקידה מסתיים מרגע העברתם מהקרן לתקציב המדינה לצורך חלוקתם.
מדי שנה הקרן מעבירה לאוצר המדינה חלק מהכספים שנצברו בה, בהתאם לפירוט הבא המפורט בחוק:
בשנת הכספים הראשונה לפעילותה של הקרן, 3.5% משווי הנכסים שהיו בקרן במועד הקובע לתחילת פעילותה של הקרן, קרי, המועד בו נכסי הקרן עלו על מיליארד ש"ח, מה שעל פי החוק מורה על תחילת פעילותה של הקרן.
בשמונה שנות פעילותה הבאות: 3.5% משווי הנכסים שניהלה הקרן ב-31 בדצמבר של שנת הכספים הקודמת.
החל מהשנה העשירית: סכום השווה לתשואה הריאלית הממוצעת שהניבו השקעותיה של הקרן בעשר השנים שקדמו לאותה שנת כספים, כשהוא מוכפל בשווי הנכסים שניהלה הקרן ב-31 בדצמבר של שנת הכספים הקודמת.
אופן הקצאת הכספים, שבו מועברים לאוצר המדינה רק פירות הקרן (התשואה שהושגה על נכסיה), משקף את הגישה שתקבולי המדינה ממשאבי גז ונפט נועדו לשרת הן את הדור הנוכחי והן את הדורות הבאים.
כספים אלה ישמשו למטרות חברתיות, כלכליות וחינוכיות שיאושרו במסגרת חוק התקציב.
הצעת הממשלה לניצול כספים אלה תהיה מפורטת ויצורפו לה:
מטרת כל הקצאה שנכללה בהצעה, השיקולים בבחירתה ואופן יישומה;
הסכום המוקצה למחקר ופיתוח, וכן להשקעה באנרגיה מתחדשת ולפיתוח ומחקר שלה;
הסכום המוקצה לעידוד תעסוקה בנגב;
ביצוע בפועל של ההקצאות בשנתיים הקודמות ואופן יישומן.
לפי בקשת הממשלה, רשאית הכנסת לאשר, ברוב של שבעים חברי הכנסת, מתן הלוואה מנכסי הקרן לאוצר המדינה, לשם טיפול באירוע חריג, לרבות אירוע סביבתי, שהוא בעל השפעה שלילית חריגה, במשכה או בעוצמתה, על כלכלת ישראל.
בכנסת העשרים ושלוש עמד ח"כ אבי דיכטר (הליכוד) בראש הוועדה המיוחדת לעניין פיקוח על הקרן.
בכנסת העשרים וארבע עמד בראש הוועדה ח"כ מוסי רז (מרצ).
בכנסת העשרים וחמש עמדה בראש הוועדה לימור סון הר-מלך (עוצמה יהודית) וב-21 בינואר 2025 החליף אותה חבר הכנסת ניסים ואטורי (הליכוד).
על פי הערכת בנק ישראל במועד חקיקת החוק, התנאי להפעלת הקרן, הגעת הכנסות המדינה מההיטל לסכום העולה על מיליארד ש"ח, היה אמור להתקיים בשנת 2018.
בתחילת שנת 2019 פרסם אבישי עובדיה שגביית ההיטל עודנה רחוקה, משום שנוסחת החישוב של ההיטל לא חד-משמעית, משאירה מקום לתכנוני מס, ובכך מספקת לשותפויות תשואה גבוהה לפני שהן ישלמו את ההיטל.
גורמים נוספים לעיכוב בהפעלת הקרן לעומת התחזיות הם שינויים במחירי הגז, עיכוב בין גילוי הגז בפועל לבין הכרה בתגלית באופן רשמי על ידי משרד האנרגיה וערעורים על גובה ההיטל.
בנובמבר 2021 אושר תיקון לחוק הקובע כי במקרה של ערעור על גובה ההיטל ישולמו 75% מהכספים שבמחלוקת ובמידת הצורך יבוצע החזר של חלק מהסכום.
באותו חודש דיווחה רשות המיסים כי סך ההיטלים עלה על מיליארד ש"ח, אך סכום ההיטלים החלוטים, שגבייתם סופית, עמד על 441 מיליון ש"ח ולכן טרם התקיים התנאי להפעלת הקרן.
עד מאי 2022 צברה הקרן מעל מיליארד ש"ח, ארבע שנים לאחר המועד שנצפה במקור, והיא החלה לפעול.
לאחר שלושה חודשים בספטמבר 2022 הגיעה הצבירה ל-1.88 מיליארד ש"ח.
במאי 2023 אישרה הוועדה לפיקוח על הקרן העברת 35 מיליון ש"ח מכספי הקרן לשם הקמת בתי איזון למתמודדי נפש, ו-75 מיליון ש"ח למבנים לתנועות נוער בדגש על הפריפריה.
ביוני 2023 דווח כי הקרן צברה 4.5 מיליארד ש"ח.
ולפי תחזית אגף הכלכלית הראשית במשרד האוצר עד 2050 הקרן תצבור בין 42.3 מיליארד דולר ל-48.7 מיליארד דולר.
באמצע יוני 2024 דווח כי בקרן הצטברו כ-6.8 מיליארד ש"ח.
באמצע 2025 תחזית הכנסות קרן העושר עודכנו על ידי רשות המיסים ל-57-74 מיליארד דולר.
עד 31 לדצמבר 2025 נצברו בקרן סך של כ-8.8 מיליארד שקל.
בדצמבר 2025, במסגרת אישור תקציב המדינה לשנת 2026, התקבלה בממשלה החלטה להעביר 60 מיליון שקל מרווחי הקרן למטרות חינוכיות, כאשר חלקן הגדול של הקצאות אלה מיועד למימון ישיבות הסדר וגרעינים תורניים.
ההחלטה התקבלה ללא דיון ציבורי מוקדם ותוך ביקורת על היותה העברה תקציבית לטובת גופים המקורבים לקואליציה.
במרץ 2025, הבהירה היועצת המשפטית של הכנסת עו"ד שגית אפיק כי העברות כספים למטרות כאלה אינן חלק ממטרות החוק המקורי של הקרן, וכי הקרן לא נועדה להפניות של כספים קואליציוניים.
עם זאת, הייעוץ המשפטי של משרד האוצר נתן הכשר משפטי להעברות אלה והחקיקה הרלוונטית אושרה בכנסת.
בהתאם לחוק הקרן לאזרחי ישראל, התשע"ד-2014 על הקרן להשקיע את נכסיה במגוון נכסים פיננסיים מחוץ למדינת ישראל.
בסקירה של יו"ר ועדת ההשקעות של הקרן שנמסרה לוועדה לפיקוח על הקרן לאזרחי ישראל
נמסר כי ההחלטה הראשונה שהתקבלה בוועדת ההשקעות היא שטווח השקעות הקרן יהיו ל-40 שנה וזאת במטרה להימנע מ"המחלה ההולנדית", וכדי לדאוג לדורות הבאים.
ההשקעה מתבצעת באופן מקטין סיכון במטרה להימנע מתשואות שליליות לטווח קצר, ומתוך כוונה למקסם תשואות רק בהשקעה לטווח ארוך.
ההחלטה השנייה שוועדת ההשקעות קיבלה, שההשקעה תיעשה בחו"ל ובמטבע זר כאשר הרכב תיק ההשקעות יכלול מגוון של מטבעות.
בעניין אופי ההשקעות הוחלט להימנע מהשקעות ישירות בחברות גז נפט או בדלקים פוסיליים וזאת מסיבות אתיות וכלכליות.
קרן מורשת אנטארקטיקה (ניו זילנד) ) הוקמה בשנת 1897 והיא החברה הוותיקה ביותר בברית של קרן מורשת אנטארקטיקה.
הקרן הניו זילנדית היא קרן סיוע עצמאית שבסיסה בכרייסטצ'רץ' שבניו זילנד.
מטרת הקמתה הייתה לדאוג לאתרים חשובים להיסטוריה של העידן ההרואי של חקר אנטארקטיקה במחוז ים רוס באנטארקטיקה.
האתרים שנמצאים בפיקוחה של הקרן הם: ארבעה בסיסי משלחות הקשורות לחוקרי אנטארקטיקה מוקדמים, בהם משלחותיו של רוברט פלקון סקוט, ארנסט שקלטון וקאשטן בורשקרווינק.
נותני החסות לקרן הם המושל הכללי של ניו זילנד, ועד למותו, סר אדמונד הילרי.
בקרן שולט ועד נאמנים, המייצג מספר רב של סוכנויות וארגונים בינלאומיים.
באופן שוטף, מנהלים את העבודה של חברי צוות במשרה מלאה בכרייסטצ'רץ'.
מראשית שנות ה-2000 עוסקת הקרן ב"מיזם השיקום של מורשת ים רוס", שאותו חנכה הנסיכה אן, הנסיכה המלכותית באנטארקטיקה בשנת 2002.
הקרן הניו זילנדית מקבלת אמנם סיוע מקרן מורשת אנטארקטיקה של הממלכה המאוחדת, אך היא קיבלה על עצמה אחריות מבצעית לשימור אתרי המורשת במחוז ים רוס, לרבות הצריפים שנזכרו לעיל.
בדצמבר 2013 מצאו אנשי הקרן 22 תשלילים במצב טוב יחסית באתר סקוט, שם השאירה אותם משלחת שקלטון.
באחדים מן התשלילים הופיעו תוואי נוף במצר מקמרדו.
קרן מנדל-ישראל נוסדה ב-1990 על ידי האחים ג'ק, ג'וזף ומורטון מנדל מקליבלנד שבמדינת אוהיו.
משימתה לחזק את ישראל ואת החיים היהודיים בה באמצעות טיפוח מנהיגים בתחומי החינוך והחברה.
בית ספר מנדל למנהיגות חינוכית: תוכנית בית ספר מנדל למנהיגות חינוכית נוסדה בירושלים בשנת 1992 בשיתוף עם משרד החינוך, זוהי תוכנית דו-שנתית, ומטרתה לפתח ולטפח מנהיגים חינוכיים בעלי חזון והשפעה שיניעו ויובילו תהליכים לקידום החינוך בישראל.
בשני העשורים האחרונים סיימו את התוכנית כ-500 בוגרים.
מכון מנדל למנהיגות: המכון נוסד בירושלים בשנת 1992 ומשמש אכסניה לתוכניות לטיפוח מנהיגות חינוכית וחברתית – תוכנית מנדל לפיתוח מנהיגות חינוכית בצה"ל, תוכניות מנדל לפיתוח מנהיגות בקהילה החרדית, תוכנית מנדל למנהיגות נוער, תוכנית מנדל לפיתוח מנהיגות בתרבות היהודית, ותוכנית מנדל למנהיגות באקדמיה בהכשרה להוראה.
מרכז מנדל למנהיגות בנגב: נוסד בשנת 2004. המרכז, השוכן בבאר שבע, מפתח ומפעיל תוכניות הכשרה למנהיגות מקומית ביישובי הנגב.
מרכז מנדל למנהיגות בצפון: נוסד בשנת 2013. המרכז ממוקם במכללה האקדמית לחינוך "אורנים" והוא מפעיל תוכניות להכשרת מנהיגים חברתיים שייצרו גשרים בין היישובים הקטנים והקהילות המגוונות באזור.
יחידת בוגרי מנדל: היחידה מלווה את הבוגרים ומסייעת בהשמתם.
היחידה הוקמה במתכונתה הנוכחית בשנת 2006, ומשכנה בירושלים.
קרן מנדל-ישראל היא השלוחה הישראלית של קרן ג'ק, ג'וזף ומורטון מנדל, שמקום מושבה בעיר קליבלנד במדינת אוהיו בארצות הברית.
יו"ר הקרן עד לפטירתו היה מורטון מנדל, איש עסקים ופילנתרופ יהודי שתרומותיו לפרויקטים חברתיים בישראל הסתכמו בכ־400 מיליון דולר.
מנדל חיבר את הספר "הסוד טמון באנשים".
הנשיא הנוכחי של קרן ג'ק, ג'וזף ומורטון מנדל הוא פרופ' יהודה ריינהרץ, ומנכ"ל קרן מנדל-ישראל הוא משה ויגדור.
קרן מורשת אנטארקטיקה של הממלכה המאוחדת בחסות הברית האנטארקטית;
לתמוך בקרן למורשת אנטארקטיקה של ניו זילנד בשימור הצריפים ההיסטוריים באזור ים רוס, שבנו חוקרי היבשת סקוט, שקלטון ובורשקרווינק;
לקדם תוכנית חינוכית לעידוד העניין הציבורי במדע, הסביבה העולמית וחקר אנטארקטיקה בהשראת מאמצים בריטיים קודמים באנטארקטיקה;
לעזור ברכישה ושימור של חפצים היסטוריים של הבריטים באנטארקטיקה.
פורט לוקרוי מופעל כמוזיאון ומשרד דואר (בשם (האתר ההיסטורי מס' 61 בחסות הברית האנטארקטית, המשרד לענייני חוץ וחבר העמים) על ידי קרן מורשת אנטארקטיקה של הממלכה המאוחדת במשך הקיץ של חצי הכדור הדרומי.
הרווחים מחנות המתנות ממנים את התחזוקה והשימור של אתר זה ואחרים בחצי האי האנטארקטי.
בשנת 2004 החלה קרן מורשת אנטארקטיקה של ניו זילנד במבצע שיקום נרחב בחבל ים רוס של אנטארקטיקה, בהתמקדות על צריפים, השייכים לחוקרי חבל ארץ זה.
אף כי הסניף הניו זילנדי של הקרן נושא באחריות ביצועיות למיזם, הקרן של הממלכה המאוחדת משתתפת במימון העבודות, הכוללות את שימור הצריפים שהיו שייכים לסר ארנסט שקלטון ורוברט פלקון סקוט (שניהם חוקרים בריטיים).
קרן ליברה (ברשם התאגידים: פירסט ליברה פאנד שותפות מוגבלת) היא קרן המתמחה במימון הליכים משפטיים.
הקרן מציעה לתובע לקבל מימון לתביעה שברצונו להגיש בתמורה לחלק מרווחיו במקרה של זכייה.
בעולם מוכר המודל בשם "Legal Financing".
הקרן התאגדה ברשם התאגידים בשנת 2014 כשותפות מוגבלת.
מייסדיה הם מייסדי משרד עורכי הדין פירט, וילנסקי, מזרחי, כנעני אליהם חבר אל"ם (מיל') יריב שנפ.
עו"ד עפר פירט מכהן כיו"ר הקרן.
הקרן פועלת בהתאם לעקרונות ה-Code of Conduct, קוד אתי שפורסם על ידי מועצת הצדק האזרחי מטעם משרד המשפטים הבריטי.
על פי דיווחי הקרן, נכון למרץ 2018 היא מממנת 23 הליכים משפטיים בישראל ובחו"ל.
קרן ליברה מציעה מודל עסקי הפועל בהצלחה במספר הולך וגדל של מדינות בעולם, ובראשן אנגליה, ארצות הברית ואוסטרליה.
על פי מודל זה, הקרן מממנת תביעות בעלות סיכויי הצלחה גבוהים שהיו נזנחות כתוצאה מהיעדר מימון, או כאלו המוגשות על ידי חברות תזרימיות המעוניינות לגדר את הסיכונים הכלכליים שלהן.
במקרה של זכייה חולקת הקרן את הרווחים יחד עם התובעים ומקבלת בחזרה את השקעתה בצירוף תשואה שנקבעה מראש.
על פי מודל זה, הקרן מציעה מימון לתביעות אזרחיות-מסחריות ובוררויות המתנהלות בארץ ובעולם ונאמדות בחמישה מיליון ש"ח ומעלה.
הכנסותיה של הקרן מתקבלות מדמי טיפול ראשוניים עבור בחינת היתכנות של התביעה, וכן מאחוז מהרווחים במקרים שבהם התביעה זכתה בבית המשפט או שהתובע השיג את מבוקשו עוד טרם ההתדיינות.
הקרן אינה צד להליך המשפטי ואינה מייצגת את התובעים בערכאות השיפוטיות, אלא מהווה גורם הבוחן-מממן-מלווה את ההליך.
במקרים מסוימים מציעה הקרן לממן אשכול הליכים משפטיים ולא הליך בודד.
על מנת ליצור מצב שבו הקרן תממן תביעות מוצדקות, ואילו תביעות בעלות סיכויי הצלחה נמוכים יאובחנו ככאלו מראש ולא יקבלו מימון, אימצה הקרן תהליך סינון הדומה לזה הנהוג בקרנות הון סיכון המתמחות בשוק הטכנולוגי.
לאחר פניית הישות המשפטית המעוניינת להגיש תביעה, עורכת הקרן בדיקה ראשונית לבחינת האפשרות למימון ההליך.
במקרה שבו הבדיקה הראשונית מעלה תשובה חיובית, מועבר התיק לבחינה מקצועית של צוות ייעודי המורכב מעורכי דין בעלי ניסיון בהופעות בבתי משפט.
הצוות עורך לתיק אנליזה מקיפה ובוחן את מכלול הנסיבות המרכיבות אותו (על פי הדין המקומי במדינה שבה צפויה התביעה להיות מוגשת), ותוך מספר ימים מתבשר הלקוח אם תיקו עומד בקריטריונים הנדרשים להמשך בחינת הקרן את מימונו.
אם צוות הבדיקות מקבל החלטה חיובית, עובר התיק לאישור סופי של ועדת ההשקעות, ובמקביל מנוסח הסכם התקשרות עם התובע (הלקוח).
אם ועדת ההשקעות ממליצה לקרן לממן את התביעה, נחתם הסכם ההתקשרות בין הקרן ללקוח ולעורך דינו בנוגע למימון.
החלטת הקרן לגבי מימון או אי-מימון התיק יכולה לסייע לתובע הפוטנציאלי בהחלטתו, שכן גם תשובה שלילית מהווה אינדיקציה חשובה ביותר לתובע בכל הנוגע לכדאיות ניהול ההליך.
באוקטובר 2014 פנה עו"ד עפר פירט לאל"ם (מיל') יריב שנפ, והציע לו לבחון ולקדם יחד את רעיון הקמתה של קרן למימון הליכים משפטיים.
את הרעיון לקרן שאב פירט מקרנות דומות הפועלות במדינות רבות בעולם.
ביוני 2015 התכנסה ועדת ההשקעות של הקרן בפעם הראשונה.
התיק שנבחן על ידי חברי הוועדה אושר כתיק בעל היתכנות גבוהה, ובנובמבר 2015 הוא הוגש לבית המשפט.
עד אפריל 2017 התקבלו במשרדי הקרן למעלה מ-300 פניות, ו-27 מהן אושרו.
מרץ 2017 הכיר בית המשפט לראשונה בתרומתה של הקרן.
בתיק לינום, תיק אזרחי שדן בחברה בהליכי פירוק, קבע בית המשפט: "...כמו כן ניתן צו כמבוקש בסעד ג' (תשלום לקרן ליברה, שתרומתה לשיפור הצעתה הכספית של אלקטרה הייתה בולטת ומוכחת ולכן יש לאשר את המלצת הנאמן בעניינה...)".
אין ספק שיש לברך על ייסוד הקרן ואף לומר כי חבל שלא קמה קודם...
עוד יש לעודד בעלי תפקידים לפנות לקבלת שירותי הקרן מקום בו נראה לכאורה שיש תביעה מוצדקת שאין לה מקורות מימון...
מקום שגם הקרן בחנה בעיניים מקצועיות את סיכויי התביעה ומצאה כי יש ממש בגו...
נראה שטענות מזמיני העבודות להיעדר סיכויים לתביעה, אינן יכולות עוד לעמוד".
השופט בדימוס ד"ר אליהו וינוגרד – שימש יו"ר הוועדה הראשון
השופט בדימוס סלים ג'ובראן יו"ר הוועדה המכהן
השופטת בדימוס ד"ר דרורה פלפל
קרן לנדסמן (נולדה ב-28 בדצמבר 1977) היא סופרת מדע בדיוני ופנטזיה ישראלית ורופאה מומחית באפידמיולוגיה, בוגרת הפקולטה לרפואה בטכניון.
קרן לנדסמן עובדת במרפאת לוינסקי בתל אביב.
היא כיהנה כמנהלת המקצועית של עמותת מדעת הפועלת לקידום בריאות הציבור והנגשת מידע רפואי, מאז הקמת העמותה ועד 2018. היא גם כותבת את הבלוג "סוף העולם – מבט מהיציע" העוקב אחר מגפות והתפרצותן.
לנדסמן התחילה לקרוא ולכתוב ספרות מדע בדיוני ופנטזיה בגיל 12. היא פרסמה סיפורים קצרים רבים בשפה העברית.
ארבעה סיפורים פרי עטה זכו בפרס גפן לסיפור קצר ישראלי: "הגורגונה של הייזנברג" שפורסם ב"בלי פאניקה" (2011), "לבד, בחושך" שהיה חלק מפרויקט "העולם של סוזן" (2012) – זכה זכייה משותפת עם סיפור נוסף, "אבק" שפורסם בהיה יהיה (2022) ו-"תחנת מירנדה אינה עונה" (היה יהיה 2024).
לפחות חמישה סיפורים נוספים שלה היו מועמדים לפרס גפן.
בשנת 2014 פרסמה את ספרה הראשון, אוסף סיפורים קצרים בשם "שמיים שבורים", בהוצאת סיאל.
הספר זכה בפרס גפן לספר המדע הבדיוני או הפנטזיה הישראלי.
בשנת 2018 פרסמה את ספרה השני, רומן פנטזיה אורבנית בשם "לב המעגל", בהוצאת זמורה-ביתן.
הספר הגיע למקום הראשון ברשימת רבי המכר של סטימצקי בקטגוריית ספרים דיגיטליים ויצא לאור בתרגום לאנגלית ביוני 2019. הספר זכה בפרס גפן לשנת 2019, בקטגוריית ספר מקור.
בסוף שנת 2024 פרסמה את הספר "תחתית הבאר" בהוצאת כנרת, זמורה, דביר, ספר המשך ל"לב המעגל".
קרן לנדסמן נשואה ליואב לנדסמן, מהנדס מערכת בעמותת SpaceIL ומרצה בנושאי חלל ומדע בדיוני.
קרן משפחת רודרמן היא קרן פילנתרופית פרטית שהוקמה בשנת 2002 על ידי משפחת רודרמן.
נשיא הקרן הוא ג'יי רודרמן, ומנכ"לית הקרן היא שירה רודרמן.
משרדי הקרן בארצות הברית ממוקמים בבוסטון.
בשנת 2011 הקרן פתחה משרדים בישראל, הנמצאים בעיר רחובות.
לפי אתר האינטרנט של הקרן, היא פועלת בשני תחומים עיקריים: שילוב של אנשים עם מוגבלויות בכל תחומי החיים והחברה, וחיזוק הקשר של ישראל עם הקהילה היהודית בארצות הברית.
בארצות הברית הקרן פועלת בקרב הקהילה היהודית ובקרב ארגונים לא יהודיים כאחד.
המיזמים שהקרן מעורבת בהם בארצות הברית כוללים הנגשה של מוסדות חינוך יהודים ובתי כנסת, עידוד עסקים בהוליווד לשילוב שחקנים עם מוגבלויות בתעשיית הבידור, שיתופי פעולה עם ליגת הבייסבול המקצועית, ועוד.
הקרן גם יזמה והקימה את תנועת לינק20, תוכנית גלובלית לפיתוח מנהיגים עם וללא מוגבלות לקידום תחום השילוב.
יחד עם הכנסת, התוכנית מאפשרת לאנשים עם מוגבלויות להתמחות בלשכות של חברי כנסת, היא מקיימת תוכנית הכשרה גלובלית בחסות המכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס (MIT), ועוד.
הקרן תומכת במחקר ופרסומים שונים בתחום השילוב.
בין היתר הקרן יזמה קובץ מאמרים על מעמדו של אדם עם מוגבלות במסורת ישראל יחד עם המכון הישראלי לדמוקרטיה, ואת הספר לפרוץ את חומת הזכוכית יחד עם מכון פוירשטיין.
מדי שנה הקרן מעניקה פרסים לתוכניות ואנשים המעודדים שילוב של אנשים עם מוגבלויות או משפיעים על השיח הציבורי בתחום.
בין הזוכים: פרויקט 'עוצמות' של אוניברסיטת בר-אילן, ארגון רבני בית הלל, השחקנית זוכת פרס האוסקר מרלי מטלין והשחיין האולימפי מייקל פלפס.
הקרן פועלת בקרב מובילי דעה ומקבלי החלטות ישראלים על מנת לקדם ידע אודות הקהילה היהודית בארצות הברית ולעודד שיח מכובד בין הצדדים.
הקרן תומכת במחקר ופרסומים שונים בתחום יחסי ישראל והקהילה היהודית בארצות הברית.
בין היתר פרסמה הקרן בשותפות עם המכון למחקרי ביטחון לאומי את הספר "יהודי ארצות הברית והביטחון הלאומי של ישראל", דו"ח אודות המאבק של יהדות ארצות הברית נגד תנועת החרם (BDS), וסדרת ניירות מחקר וספרים שפורסמו יחד עם אוניברסיטת חיפה, כולל מחקרים על הכוח היהודי בפוליטיקה האמריקאית, פמיניזם יהודי-אמריקאי, ועוד.
בשנת 2019 ראשי הקרן, ג'יי ושירה, זכו בפרס מטעם הארכיון היהודי של ארצות הברית על פועלם לחיזוק הקשר של ישראל עם הקהילה היהודית בארצות הברית.
הקרן קידמה ותמכה בסדרה היהודי החדש של ערוץ כאן 11 בכיכובו של גורי אלפי, שעלה למסך באפריל 2021.
הקרן הפיקה סדרת רשת בשם "הפודי היהודי" בכיכובו של אורי לייזרוביץ', שעלתה לשידור ביוני 2022.
בנובמבר 2023, על רקע טבח שבעה באוקטובר ומלחמת חרבות ברזל, תרמה הקרן מיליוני שקלים לטובת מיגון המרכז הרפואי שמיר.
קרן מיכאלי (נולדה ב-4 באוגוסט 1979) היא דוגמנית ישראלית.
למדה לתואר בספרות ופילוסופיה ועבדה כמורה לספרות ומחנכת בבית הספר בקיבוץ מעגן מיכאל.
בגיל 17 החלה לדגמן, בין היתר לחברת אמקור ולתה ויסוצקי, והתפרסמה כשהצטלמה בעירום בפרסומת של קסטרו מודל.
ב-1999 כתב מאור כהן בהשראתה של מיכאלי את השיר "הכי יפה בעולם".
ב-1999 כיכבה בקמפיין תדמיתי של המשביר לצרכן, שבו שיחקה במשחק אמת או חובה שבמסגרתו הסירה חלק מפרטי הלבוש.
בשנה זו הייתה מועמדת לפרס "דוגמנית השנה" בטקס פרסי האופנה של ישראל.
ב-2002 הופיעה בקמפיין לחברת סמסונג שבו נראתה מאזינה למכשיר מתוצרת החברה.
בשנה זו צולמה בעירום לשער המגזין האיטלקי "PHOTO".
ב-2007 הובילה את הקמפיין לרשת "בודי שופ", וב-2018 פתחה תצוגה בשבוע האופנה בתל אביב.
בנובמבר 2015 הורשעו מיכאלי ובעלה בהעסקת עובדת זרה שלא כדין, ונקנסו ב-13 אלף ש"ח כל אחד.
ניהלה מערכת יחסים עם דודי בלסר.
ב-2005 התחתנה עם אסף, טייס קרב בן קיבוץ נחשולים, והתגרשה ממנו לאחר שנתיים.
ב-2008 נישאה לאיש העסקים אילן בן דב ונולדו להם שלושה ילדים.
קרן מרסר או קרן משפחת מרסר היא קרן פרטית למתן מענקים בארצות הברית.
בשנת 2013 היו לקרן נכסים בשווי 37 מיליון דולר.
הקרן מנוהלת על ידי , בתו של מדען המחשב ומנהל קרנות הגידור רוברט מרסר.
בהנהגתה של רבקה השקיעה הקרן כ-70 מיליון דולר במטרות שמרניות בין השנים 2009–2014. הקרן תרמה גם לקבוצות התומכות בהכחשת שינוי האקלים.
האינטרסים העיקריים של הקרן הם בתחומי המדיניות הציבורית, ההשכלה הגבוהה והמדע.
הקרן תרמה לארגונים ומוסדות כולל הריטג' פאונדיישן, , ואוניברסיטת סטוני ברוק.
קרן מרסר מעניקה מימון לקרן של רשת הום דיפו, שמשימתה היא "לשפר את בתיהם וחייהם של יוצאי צבא ארצות הברית ומשפחותיהם."
הקרן לפעולה והגנה (בהונגרית: Tett és Védelem Alapítvány -TEV) היא ארגון יהודי לא-ממשלתי בהונגריה, שמטרתה לשקף את האורינטציות הדתיות והתרבותיות היהודיות החשובות ביותר הפועלות בהונגריה על פי אסטרטגיה של זהות יהודית חיובית וארגון קהילתי.
הקרן נוסדה בנובמבר 2012 ביוזמת הרב שלמה כובש על ידי הקהילה היהודית המאוחדת של הונגריה EMIH, התאחדות הקהילות היהודיות בהונגריה (Mazsihisz), וארגון "שים שלום" .
להקמת הארגון קדמה התייעצות חברתית-קהילתית נרחבת שהשיק הרב שלמה כובש באביב 2012. הארגון הושק לבסוף בנובמבר 2012 לאחר חודשים של התייעציות וחילופי דעות עם תלמידי תיכון וסטודנטים באוניברסיטאות, פוליטיקאים אנשי ממשל ואופוזיציה, אינטלקטואלים ומנהיגי דת.
סדרת ההתבטאויות האנטישמיות והידרדרות איכות השיח הציבורי בכלל מילאו תפקיד חשוב בהיווצרות הארגון.
הקרן מבקשת לספק אלטרנטיבה חדשה לחוסר הידע המתדלק את האנטישמיות ואת ההדרה (של היהודים) וכן לפעול נגד הפעולה המשפטית הרפה שננקטת נגד זוועות והפקרות, בדרך של אסטרטגית זהות יהודית חיובית וארגון קהילתי.
בעקבות הפילוסופיה הבסיסית יש בקרן אנשי התאחדות הקהילות היהודיות בהונגריה שמייצגים את היהדות הנאולוגית ואת האורתודוקסיה, את בכירי עולם הסטטוס קוו אנטה / EMIH - חסידות חב"ד ואת הרפורמים של "שים שלום", כמו גם מנהיגים של ארגונים מוכרים ללא קשר לזרם כלשהו גם הם בין המשתתפים בעבודת הקרן.
לפני רישומו הרשמי יצרה הקרן לפעולה והגנה קשר עם הארגונים השותפים המקומיים והבינלאומיים החשובים ביותר, הגופים הפוליטיים והממשלתיים הרלוונטיים.
השותפים של הקרן לפעולה וההגנה הם הליגה האמריקנית נגד השמצה (ADL), ה- Community Security Trust (CST) הבריטי הוועד היהודי-האמריקאי (AJC) ומכון אתנה בהונגריה, מכון טום לנטוש, קרן זכור, חבר-הקרן לתועלת הציבור של החינוך היהודי הבלתי פורמלי החברה לחירויות (HCLU) והסוכנות היהודית.
במהלך פעילותה, מטרתה המפורשת של הקרן היא לשמור על קשר רציף עם ארגונים שותפים בינלאומיים ומקומיים על בסיס חילופי מידע והעברת ידע.
המעקב אחר פשעי שנאה אנטישמיים מתבצע על בסיס שיטות שפותחו והומלצו על ידי מכון בריסל, הארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה (OSCE).
במסגרת עבודת הניטור שלו, מכון בריסל מתעד ומנתח תופעות אנטישמיות על בסיס מידע הנמסר ממקורות סטנדרטיים שונים.
אנשי מקצוע העוסקים באיסוף ומחקר נתונים רכשו בעבר את הידע והניסיון שלהם כמתנדבים, תוך ליווי מקצועי, במהלך שנים של מחקר.
באמצעות הקמתו של TEV, למכון קשרים בינלאומיים ענפים עם המוסדות האזרחיים הנודעים ביותר בתחום.
זה יוצר הזדמנות לפרסם תוצאות מחקר אותנטיות ומדויקות בהשוואה בינלאומית ופותח את הדרך להפוך לסדנה המקצועית החשובה ביותר, בהתחשב בכך שאחת המשימות החשובות ביותר של הקרן הייתה לספק מידע אותנטי, מבוסס מדעית על אנטישמיות ועמדות אנטישמיות.
עבודה חסרה זו, שטרם נעשתה, יכולה להוות בסיס לדיאלוג לאומי הונגרי משמעותי בנושא.
בעקבות עבודתה של הקרן לפעולה והגנה, האקדמיה ההונגרית למדעים הצהירה של"באלינט הומן" היה תפקיד רציני בעידן האנטישמי וימני קיצוני של עוצר הונגריה בין שתי מלחמות העולם מיקלוש הורטי והייתה לו מעורבות אישית בפיתוח מערכת הדיקטטורה.
סדרת הסרטונים שכותרתה "סיפורי יהודים" מציגה 54 סרטים קצרים (6-2 דקות) עם: אמנים ידועים ומוכרים, אישי ציבור, אנשי מדע ואינטלקטואלים על המשמעות של היהדות עבורם או אילו זיכרונות או ניסיון ישיר יש להם בקשר עם היהדות.
רוב המרואיינים אינם בעלי זהות יהודית-דתית ויש להם דעות שונות על קהילות וזהויות יהודיות, אך חוויותיהם ודעותיהם מהסרטים בשום אופן אינן חריגות, מקוממות או שליליות.
ההקלטות צולמו באחד מבנייני הטלאי הצהוב לשעבר בתקופת השואה בניין אחר לכל דמות.
כל המוזמנים להופיע היו חיוביים לגבי הפרויקט, ואף אחד לא סירב להשתתף תוך ציון סיבות עקרוניות.
נשיא הקרן הוא דניאל בודנר.
חברי חבר הנאמנים הם גרגיי גובה, נשיא "שים שלום", ד"ר אנדראש בהם, סגן נשיא EMIH (קהילות הסטטוס קוו אנטה) ואנדראש מג'רי.
קרן כהן חזון (נולדה ב-25 באוגוסט 1969) היא תעשיינית ישראלית, המשמשת כיושבת ראש ומנכ"לית חברת "תורפז תעשיות".
קרן כהן נולדה וגדלה ברמת השרון, בת למשה כהן, מהנדס חשמל ותעשיין, ואם מורה בחינוך מיוחד.
לה אח מבוגר ממנה ואח צעיר ממנה.
למדה בתיכון אלון רמת השרון.
קיבלה תואר ראשון בכימיה תרופתית באוניברסיטת בר-אילן ותואר שני בכלכלה ומנהל עסקים מבית הספר לעסקים של לונדון.
אביה נפטר במפתיע בשנת 1992, והיא נאלצה למכור לגרשון זלקינד את מניותיו במפעל השנאים "אלקו".
עבדה במשך שבע שנים בחברת "אגן כימיקלים", שהתמזגה למכתשים אגן.
היא מונתה למנהלת חטיבת הריחות של החברה.
בשנת 2000 פרשה הקימה חברת ייעוץ.
בשנת 2002 מונתה למנכ"לית חברת "ארומור" מקיבוץ גבעת עוז, שעסקה בייצור כימיקלים לתעשייה ורכשה, יחד עם דני פורת, 30% ממניות החברה, לפי שווי חברה של כחמישה מיליון דולר.
ב-2008 הצטרפו אל הרוכשים שותפים נוספים, וחלק הרוכשים גדל ל-50%.
כהן חזון מונתה למנכ"לית החברה.
בתחילת 2014 נמכרה "ארומור" לחברת IFF האמריקאית תמורת 102 מיליון דולר.
בשנת 2011 רכשה כהן חזון, יחד עם עו"ד ישראל לשם, אילן לויטה ואלון גרנות, את חברת תורפז תעשיות, תמורת עשרה מיליון דולר.
ב-2016 מונתה כהן חזון מונתה למנכ"לית החברה.
במאי 2021 הונפקו מניות החברה בבורסה לניירות ערך בתל אביב, לפי שווי 675 מיליון ש"ח לפני הכסף.
כהן חזון מחזיקה בכ-44.31% ממניות החברה.
באסטרטגיה של מיזוגים ורכישות הובילה כהן חזון את החברה לשווי שוק של 1.91 מיליארד ש"ח בספטמבר 2022.
בשנת 2019 נמנתה עם מייסדי חברת ההזנק טרא נובל בע"מ, שבשותפות עם המכון למחקר ביולוגי בישראל פיתחה כימיקלים שמחסלים פתוגנים.
ביולי 2025 הודיעה על תרומת אחוז אחד ממניות חברת תורפז תעשיות לשלושה בתי חולים: בית החולים בילינסון, המרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר והמרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה.
שווי התרומה הוא כ-47 מיליון ש"ח.
נשואה לשי חזון, מהנדס בניין ובעל תואר שני בניהול פיננסי, העובד כסמנכ"ל תפעול בתורפז.
להם שני ילדים והם מתגוררים ברמת השרון.
קרן מחקה היא קרן נאמנות או קרן סל שעוקבת אחרי מדד קיים של מניות או איגרות חוב ונצמדת לשינויים במדד זה.
למשל קרן מחקה S&P 500 מטרתה לעקוב אחר השינויים במדד S&P 500 וקרן מחקה תל אביב 125 מטרתה לעקוב אחר השינויים במדד תל אביב 125 וכן הלאה.
זהו מוצר השקעה פאסיבי שמחקה את ביצועי מדד מסוים באמצעות חשיפה לנכסי הבסיס שלו.
הקרן המחקה הראשונה התחילה את פעילותה בשנת 2008 ומאז השוק הזה צמח מאוד.
נכון ל-2020 תופסות הקרנות המחקות מעל 10% מכלל קרנות הנאמנות בישראל, ונכון ל-2019 הן ניהלו כ-31 מיליארד שקל.
קרן נאמנות מחקה מדד דומה במהותה לקרן סל מחקה מדד (ETF בארצות הברית).
ההבדל העיקרי בין שני המוצרים הוא שבעוד קרן סל נסחרת במשך היום כמו מניה רגילה, קרן נאמנות אינה נסחרת בבורסה ומחירה נקבע פעם ביום.
בסוף יום המסחר נקבע שער אחיד לקרן לכל בעלי היחידות שקנו או מכרו את הקרן באותו היום.
את הקרנות המחקות ניתן לרכוש ולפדות באמצעות הבנקים ובתי ההשקעות.
המשקיע ישלם בעת רכישת הקרן או מכירתה עמלת קנייה/עמלת מכירה.
קרן מחקה שואפת לעשות את מיטב המאמצים על מנת להשיג את תשואת המדד אחריו היא עוקבת, אך אינה מתחייבת לכך.
הפער בין תשואת המדד והתשואה של הקרן המחקה נקרא "פער עקיבה".
לרשות מנהל הקרן עומדים מספר אפשרויות על מנת להשיג את התשואה הקרובה ביותר למדד, לדוגמה: את הנכסים בעלי המשקל הגבוה במדד, לקנות לפי המשקולות שלהם באותו המדד, אבל בנכסים בעלי המשקל הנמוך במדד לשנות את המשקולות.
גם אם כתוצאה מכך תיווצר שגיאת עקיבה, היא תהיה לא משמעותית מאחר שהנכסים בעלי המשקל הנמוך משפיעים באופן נמוך על דיוק העקיבה.
היות שאין עלויות גבוהות לניהול הקרן, דמי הניהול נוטים להיות נמוכים מאד, ולעיתים אף אין דמי ניהול כלל אולם בדרך כלל רק קרנות חדשות המעוניינות לגייס משקיעים אינן גובות דמי ניהול כלל, ובהמשך כשהקרן צומחת היא מתחילה לגבות דמי ניהול.
קרן יכולה להיות קרן מחלקת או קרן צוברת.
בקרן מחלקת, דיבידנדים ותקבולי ריבית בגין אג"ח שמחולקים על ידי הנכסים הכלולים בקרן מחולקים למחזיקי הקרן ואילו בקרן צוברת הם מושקעים חזרה בקרן.
בישראל יש רק קרנות צוברות.
קרן יוסט-רוזנבלום (נולדה ב-24 ביוני 1974) היא עורכת דין ישראלית.
החל מיולי 2023 משמשת פרקליטת מחוז ירושלים (אזרחי) בפרקליטות המדינה.
נולדה בארצות הברית לחיה ופרופ' ישראל יוסט (1936–2024), ששימש מנהל מחלקה פנימית בבית החולים איכילוב.
בעלת תואר ראשון ושני במשפטים, וכן תואר שני במנהל עסקים בהצטיינות, שלושתם מאוניברסיטת בר-אילן.
כן בוגרת קורס מנהלים באוניברסיטת הרווארד, בוגרת תוכנית מעוז ועמיתה פעילה בה.
בשנת 1999 התמחתה יוסט תחת עורכת הדין נעמי שטרן, פרקליטת מחוז ת"א (אזרחי).
עסקה בדיני עבודה (ובכלל זה סכסוכים קיבוציים), דיני מקרקעין (תביעות הבעלות של המושבים על קרקעות המדינה), משפט מינהלי ומשפט מסחרי (חובות עיריית טייבה, פירוק חברת אגרקסקו והתביעה להרמת מסך כנגד המדינה) ועוד.
בשנת 2016 מונתה למנהלת המחלקה המינהלית בפרקליטות מחוז תל אביב, והקימה מחדש את המחלקה.
במסגרת עבודתה ייצגה את המדינה בעתירות ביטחוניות מסווגות ועתירות חופש מידע, מינהל אוכלוסין, תכנון ובניה ומכרזים, וכן בתחומי מעמד אישי ופסיכיאטריה, עתירות דוגמת תחבורה ציבורית בשבת, תמ"א 38 ועוד.
בתקופת מגפת הקורונה הובילה הבאת תינוקות שנולדו בפונדקאות בחו"ל, בתקופות מורכבת של סגרים ברחבי העולם.
בשנת 2020 מונתה למנהלת מחלקת המקרקעין.
במסגרת עבודתה הובילה טיפול בתיקי מקרקעין בעלי השלכות רוחב, תוך ייצוג רשות מקרקעי ישראל והרשות לרישום מקרקעין, עסקה בהגשת תביעות להשבת קרקע במקרים של שינויי ייעוד, פינוי פולשים והריסת מבנים, הפסקת שימושים בלתי חוקיים במקרקעין, תשלום דמי שימוש ודמי הרשאה, ותביעות פיצוי בשל שימוש במקרקעי המדינה ללא הרשאת רמ"י.
הובילה אישית את הטיפול בתיקי הגוש הגדול (שדה דב) בתביעות פינוי משמעותיות.
משמשת כמרצה מן החוץ בפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן ומעבירה הרצאות לגופים שונים בשירות המדינה.
ביולי 2023 נבחרה יוסט לתפקיד פרקליטת מחוז ירושלים (אזרחי), במקומה של עורכת הדין כוכבית נצח-דולב.
יוסט נשואה בשנית לעו"ד יוסי רוזנבלום (שותף במשרד עו"ד שטיינמץ, הרינג, גורמן ושות') ואם לשניים.
אחותה היא פרופ' שלומית יוסט-כץ, מנהלת היחידה לנוירו-אונקולוגיה במרכז דוידוף לסרטן במרכז הרפואי רבין.
קרן משפחת גרטלר (The Gertler Family Foundation) היא קרן פילנותרפית הפועלת ברפובליקה הדמוקרטית של קונגו.
הקרן הוקמה ב-2004 על ידי דן גרטלר, מאז הקמתה הקרן השקיעה 120 מיליון דולר בבריאות, חינוך, פיתוח תשתיות, סיוע חירום, פרויקטים תרבותיים ואחרים ברחבי קונגו.
הקרן חדלה מפעילות עם הטלת הסנקציות שהטילה ממשלת ארצות הברית על דן גרטלר.
תוכניות הבריאות של קרן משפחת גרטלר נתנו מענה להיעדר גישה לשירותי בריאות בסיסיים, תת-תזונה, עיוותים בפנים, איידס, מלריה ומחלות אנדמיות אחרות הנפוצות ב- קונגו.
קרן משפחת גרטלר בנתה בתי חולים ומרכזים רפואיים, סיפקה תרופות וציוד רפואי אחר, שכרה מומחים גולים והכשירה צוות מקומי לקיימות התוכניות שלה.
קרן משפחת גרטלר ושותפיה שיפצו וסיפקו את הציוד המתקדם לבית החולים בעיר קיסנגאני שבמזרח קונגו.
בית החולים בן 120 מיטות עונה על הצרכים של שירותי בריאות לילדים, המייצגים חלק ניכר מאוכלוסיית קיסנגאני, אך ללא גישה לטיפול רפואי הולם.
פרויקט הדגל הזה של קרן משפחת גרטלר עוזר להתמודד עם שיעור התמותה הגבוה בקרב ילדים בגילאי 0–16 שנים על ידי מתן טיפול רפואי בסיסי ומתמחה.
● בית החולים הכללי דה רפרנס דה קיפושי - מחוז דו קטנגה
ממשלת המחוז של קטנגה הקימה את בית החולים ג'נרל דה קיפושי ב-2011. הנהגת הממשלה העניקה הרשאה לקרן משפחת גרטלר לעזור לשפר את הגישה לשירותי בריאות ל-115,000 תושבי קיפושי, עשרות אלפי קונגולזים אחרים שחיים במחוז הוט-קטנגה וזמביים שחיים מעבר לגבול.
ביולי 2012 רכשה הקרן ציוד רפואי חדיש לבית החולים.
● מבצע משימות חיוך - מחוז דו קטנגה
בשנת 2011, קרן משפחת גרטלר שיתפה פעולה עם Operation Smile, ארגון בינלאומי המספק ניתוחים בחינם לטיפול בעיוותים בפנים.
הקרן, נותנת חסות ראשונית למשימות שנתיות של קינשאסה, ארגנה ונתנה את כל המימון למשימת לובומבשי של מבצע סמייל בסוף 2012. החסות של קרן משפחת גרטלר סייעה לספק ניתוחי שיקום פנים ליותר מ-300 קונגולזים במהלך 2012 בלבד.
● קימבונדו בית יתומים ובית חולים לרפואת ילדים
קרן משפחת גרטלר שיתפה פעולה עם קימבונדו כדי לסייע להם לטפל בקרוב 800 הילדים הנטושים המתגוררים בבית היתומים בקינשאסה.
לרבים מהיתומים יש גם מוגבלויות פיזיות ונפשיות, הקרן סיפקה לקימבונדו אספקה דו-שנתית של תרופות ומזון ובשנת 2012, מימנה רכישת ציוד ואספקה ליחידה החדשה לעירוי דם בבית החולים קימבונדו.
תוכניות החינוך של הקרן מתמקדות בהתפתחות הכוללת של ילדים וצעירים פגיעים ברחבי הארץ.
תוכניות החינוך הקהילתיות של הקרן כללו בניית בתי ספר, חסות דיור וחינוך ליתומים, מימון פרויקטים של אוריינות לצעירות ונערות שנפגעו מאלימות מינית ועוד מספר תוכניות חינוכיות.
מימון קרן משפחת גרטלר סייע בשיקום חלקים שהידרדרו בבית הספר, בניית אגפים חדשים לחלוטין, צייד מעבדת מחשבים חדשה ועוד.
● תוכנית אלפלית לאוריינות בינלאומית - קינשאסה
תוכנית אלפלית לאוריינות בינלאומית: במרץ 2013 מימנה קרן משפחת גרטלר תוכנית אוריינות בשיתוף עם אלפלית אינטרנשיונל, ארגון בינלאומי העוסק בשיפור האוריינות והחינוך לגיל הרך.
תרומתה של הקרן סייעה להדפיס מדריכים למורים ויותר מ-5,000 ספרי לימוד כדי ללמד צעירות ונערות שנפגעו מאלימות מינית כיצד לקרוא.
תמיכתה של קרן משפחת גרטלר בספורט, מוזיקה ותוכניות תרבות אחרות תרמה לרווחתם של אזרחי קונגו ולפיתוח חברתי של קהילות.
הקרן תמכה גם בפרויקטים חברתיים רבים בקינשאסה ובאזורים אחרים של קונגו.
● כפרי ילדים SOS, N'Sele, קינשאסה
קרן משפחת גרטלר תמכה באופן מלא בבית לאחד עשר בנים יתומים בכפר הילדים SOS.
הקרן החלה את שותפותה עם SOS Village International על ידי חסות לבניית אחד מבתי הכפר ונותנת חסות ל"משפחה" של נערים יתומים.
מדי שנה, ה-GFF סיפק מימון שכיסה את כל היבטי חייו של הילד ומשלם את המשכורות עבור המטפלות שלהם.
קרן לשמירה על שטחים פתוחים היא קרן ממשלתית שהוקמה על פי תיקון מס' 7 לחוק מינהל מקרקעי ישראל שהתקבל בשנת 2009 במסגרת הרפורמה ברשות מקרקעי ישראל.
על פי סעיף24 כב (ב) לחוק רשות מקרקעי ישראל מטרות הקרן הן "סיוע במימון השמירה, הפיתוח הסביבתי והטיפוח של השטחים הפתוחים שמחוץ לשטחים העירוניים הבנויים, לרבות שטחים פתוחים שיש להם חשיבות לשמירה על המגוון הביולוגי והמערכות האקולוגיות בישראל, פארקים ואזורי נופש ופנאי, וכן סיוע לגורמים הפועלים להגשמת מטרות הקרן".
כן קובע החוק כי מדי שנה תעביר רשות מקרקעי ישראל אחוז אחד מהכנסותיה לטובת פעילות הקרן.
הקרן פועלת אל מול משרדי ממשלה, רשויות סטטוטוריות, רשויות מקומיות, חברות ממשלתיות וגופים נוספים לתמיכה בפרויקטים בשטחים הפתוחים ולשימורם.
הקרן מקצה מדי שנה, עשרות מיליוני שקלים לסיוע במימון פרויקטים העוסקים בשמירה, פיתוח סביבתי וטיפוח של השטחים הפתוחים שמחוץ לשטחים העירוניים הבנויים.
קרן נאמנות היא מכשיר פיננסי שמטרתו השקעה משותפת בניירות ערך והפקת רווחים משותפת מהחזקתם ומכל עסקה בהם.
קרן הנאמנות מנוהלת על ידי מנהל הקרן.
היא פועלת על פי הסכם נאמנות שפרטיו פורסמו באמצעות תשקיף.
קרן הנאמנות משקיעה לפי מדיניות השקעה שנקבעת מראש וניתנת לשינוי מעת לעת, לאחר שמתריעים על כך בפני החברים המשקיעים בקרן.
ישנם סוגים רבים של קרנות נאמנות, מהן מנייתיות אשר מדיניות ההשקעה שלהן קובעת כי על מנהליהן להשקיע שיעור מסוים מסך הנכסים שלהן במניות.
ההשקעות לפי סוגי המדיניות של הקרן יכולות להשתייך לסקטורים שונים בתחומי המסחר והכלכלה (כללי, ענפים, מדדים, אופציות, אג"ח להמרה וכו') ומהן המתמקדות באפיקי השקעה אחרים, כגון מק"מ, אג"ח צמודות מדד, אג"ח במט"ח, סחורות ועוד.
בשנת 1974 ג'ון בוגל הקים קרנות נאמנות שבמקום להעסיק מומחים מבססים תוכנית השקעות על שינויים במדד ניירות ערך.
קרן נאמנות מורכבת מיחידות, שכל אחת מהן מקנה זכות שווה בקרן.
קרנות המשקיעות בני"ע של חברות מענפים שונים נוטות להשיג תשואות הקרובות לאלו של השוק, בעוד קרנות המתמחות בני"ע של חברות הפועלות בענף מסוים נוטות להיות חשופות לסיכון הענף ולתשואה בו.
בישראל קרנות נאמנות נסחרות ונסלקות בבורסה לניירות ערך בתל אביב, ומשווקות ללקוחות דרך יועצי השקעות בבנקים המקומיים.
יש מעל לאלף קרנות נאמנות ישראליות, ולאחרונה נפתח השוק המקומי גם להצעה של קרנות נאמנות זרות.
לקרן נאמנות צריך להיות נאמן לקרן ומנהל קרן החותמים על הסכם הקרן.
נאמן קרן: חברה שתפקידה להחזיק בנכסי הקרן עבור בעלי היחידות ולפקח על יישום מדיניות ההשקעה של מנהל הקרן בהתאם לתשקיף.
מנהל קרן: חברה המנהלת את נכסי הקרן ומבצעת רכישות ומכירות של ני"ע ופעולות אחרות בהתאם למדיניות ההשקעות של הקרן.
הסכם הקרן: חוזה שבאמצעותו מוקמת קרן.
הוא נחתם בין מנהל הקרן לבין הנאמן ובו פרטים שונים, כגון שם הקרן, שכר המנהל, שכר הנאמן ומדיניות ההשקעה של הקרן.
ההסכם וכל שינוי בו טעונים אישור הרשות לניירות ערך.
ניתן לסווג את קרנות הנאמנות במגוון דרכים.
סיווג על פי סוג הקרן
קרן סגורה: קרן המנפיקה לציבור מספר מוגבל של יחידות.
כאשר מכסת היחידות מתמלאה, היא אינה רשאית להנפיק יחידות חדשות, למעט חלוקת הטבה.
מנהל הקרן רשאי למכור יחידות נוספות אם ישנם פדיונות בקרן.
אין זכות אוטומטית לפדיון היחידות אלא רק במועד פירוק הקרן.
קרן פתוחה: מנפיקה מס' לא מוגבל של יחידות (במקרים חריגים יש הגבלה על מספר היחידות המקסימלי), יש יכולת פדיון בכל עת והיחידות עצמן אינן נסחרות בבורסה.
לפיכך, הפעילות בקרן פתוחה מתנהלת כולה בשוק הראשוני.
קרן ייחודית: היא קרן סגורה אשר בהסכם הקרן שלה נקבע כי תהיה רשאית להשקיע בני"ע שאינם נסחרים בבורסה.
סיווג על פי אופן חלוקת הרווחים
קרן צבירה: קרן הצוברת את כל רווחיה ואינה רשאית על פי תשקיפה לחלק אותם או מקצתם כדיבידנד במזומן לבעלי היחידות בה.
קרן לא-צבירה: קרן העשויה לחלק את רווחיה כדיבידנד לבעלי היחידות בה.
סיווג על פי אופן פיזור ההשקעות
קרן מתמחה: קרן המשקיעה שיעור ניכר מנכסיה באפיק השקעה אחד.
למשל: קרן המתמחה במניות, קרן המתמחה בצמודי מדד, קרן המתמחה במט"ח.
לפי הגדרת בנק ישראל, קרן מתמחה היא קרן המשקיעה לפחות 75% מנכסיה באפיק אחד, לפי ממוצע החזקותיה ב-18 החודשים האחרונים.
קרן גמישה: קרן הרשאית להשקיע את נכסיה בכל אפיק השקעה על פי שיקול דעתו של מנהל הקרן אשר יפעל מתוך מגמה להשיג ניצול מרבי של תנודות הפעילות בשוק.
סיווג על פי מעמד מס
קרן פטורה: קרן נאמנות שרווחיה והכנסותיה פטורים ממס, בעוד בעלי היחידות בה חייבים במס.
מחזיק היחידה יחויב במס בשיעור של 25% על רווח הון ריאלי במועד מימוש היחידה.
קרן חייבת: קרן נאמנות שרווחיה והכנסותיה חייבים במס, בעוד בעלי היחידות בה פטורים ממס.
הקרן משלמת מס על פי השיעורים החלים על יחידים.
מחזיק היחידה לא יחויב במס במועד מימוש היחידה.
סיווג על פי אפיק השקעה
קרנות כספיות: קרן המחזיקה השקעות לטווח קצר בלבד ונחשבת לסולידית.
קרן מחקה: קרן שמנוהלת כך שביצועיה יתחקו אחרי מדד כלשהו (למשל אחרי מדד ת"א 35 או מדד התל בונד) בניכוי דמי הניהול
סיווג על פי היקף הנכסים
סיווג על פי רמת הסיכון
החל משנת 2008, כל קרן נאמנות מפרסמת את שיעור החשיפה המרבי שלה למניות ולמטבע חוץ באמצעות הקוד הבא:
קרן כספית תסומן בקוד 00
קרן אג"ח חו"ל תסומן בקוד 0D
קרן מניות בארץ תסומן בקוד 40
קרן מניות חו"ל תסומן בקוד 4D
סיווג על פי מידת השליטה בהשקעות
קרן בנאמנות עיוורת: קרן בה למוטבים אין ידע אודות ההחזקות בקרן, וכן אין להם אפשרות להתערב בניהולה.
קרן זו שימושית לאלו המעוניינים להשקיע אך נמצאים בניגוד עניינים, כגון פוליטיקאים, בכירים במערכת הפיננסית, עיתונאים ועוד.
זאת בניסיון להימנע מביקורת ציבורית על פעילותם היכולה להשפיע על שווי הנכסים בקרן.
רכישה ופדיון של קרנות נאמנות
איך קונים ומוכרים קרנות נאמנות?
פעולת הרכישה והפדיון של קרנות נאמנות מתבצעת על ידי מתן הוראה לחבר הבורסה אשר בו מתנהל חשבון ההשקעות.
ניתן לתת הוראות לרכישה או לפדיון בשלבים שונים של שעות המסחר בבורסה עד המועד הקובע (בדרך כלל עד לשעה 15:00, ואולם יש קרנות שבהן השעה מוקדמת יותר).
ההוראות מבוצעות באותו היום, למעט קרנות המוגדרות כקרנות חו"ל, שבהן ההוראה מתבצעת למחרת.
הכסף מועבר לחשבון אם ההוראה ניתנה עד למועד הקובע באותו היום.
במידה והיא ניתנה אחרי שעה זאת, ההוראה תתבצע רק למחרת וגם התמורה תועבר ביום שלמחרת.
לכל קרן נאמנות יש מחיר קנייה או מחיר יסודי.
המחיר היסודי הוא שווי נכסי הקרן מחולק במספר יחידות הקרן.
חלק מהקרנות גובות שיעור הוספה בעת רכישת יחידה.
מחיר הפדיון של יחידה יהיה שווה למחיר המכירה של נכסי הקרן לחלק למספר יחידותיה.
מהמחיר היסודי גוזרים את מחיר הפדיון שהוא המחיר היסודי בניכוי עמלות הפעולה בקרן.
מחיר הפדיון מתקבל בעת שהמשקיע מוכר את הקרן.
לעיתים, בעת רכישת יחידה בקרן נאמנות, המשקיע ישלם גם שיעור הוספה.
שיעור ההוספה הוא תשלום חד פעמי בעת הרכישה.
מחיר הקרן הכולל את שיעור ההוספה נקרא מחיר היחידה.
ישנן קרנות שבהן אין שיעור הוספה, לצד כאלו שבהן שיעור ההוספה מגיע לאחוז אחד ויותר.
לעיתים, שיעור ההוספה מתווסף בעת המכירה.
מרבית החברות גובות דמי ניהול.
דמי הניהול הם התמורה המועברת לכיסו של מנהל הקרן.
דמי הניהול השנתיים נעים בין 0% ל-4% ואף למעלה מזה, תלוי בסוג הקרן.
קרנות הנאמנות המנייתיות הן בעלות שיעור דמי הניהול הגבוה ביותר, בעוד הקרנות הכספיות הן בעלות דמי הניהול הנמוכים ביותר.
בנוסף לדמי הניהול שעוברים (כאמור) למנהל הקרן, יש גם דמי נאמן, העוברים לנאמן הקרן.
זוהי עמלה בגובה 0-0.1% לשנה מהקרן המושקעת.
מרבית המשקיעים בקרנות נאמנות משקיעים דרך שירותי הבנקים.
הבנקים גובים עמלה המכונה דמי משמרת.
בדרך כלל דמי המשמרת יהיו בשיעור 0.5-0.6% לשנה מסכום התיק במשמרת.
עמלת הפצה (בדרך כלל נגבית מהקרן)
לאחר כניסתה לתוקף של רפורמת בכר, נקבע כי הבנקים יהיו זכאים לגבות עמלת הפצה, בשיעורים שונים.
החל מאפריל 2006 נגבית גם עמלת הפצה בעת רכישת קרן הנאמנות.
בדרך כלל עמלות ההפצה נגבות ישירות ממנהל הקרן ואינן מוטלות על המשקיע.
רפורמת בכר, הנקראת על שמו של מנכ"ל משרד האוצר, ד"ר יוסי בכר, שכיהן תחת שר האוצר בנימין נתניהו, קבעה כי על הבנקים, אשר החזיקו בבעלות על עיקר הנכסים של קרנות הנאמנות וקופות הגמל במדינת ישראל ערב הרפורמה, למכור את ההחזקות שלהם בנכסים הללו.
לאחר העברת הרפורמה בכנסת (מאי 2005), נכנסו הבנקים למשא ומתן מואץ ובין החודשים אוקטובר 2005 לינואר 2006, הצליחו למכור את עיקר ההחזקות שלהם בקרנות הנאמנות וקופות הגמל תמורת מיליארדים של שקלים, לחברות הביטוח, קרנות השקעות זרות ואף ברוקרים פרטיים.
רפורמת בכר היוותה מפנה דרך חשוב בעתידה של תעשיית קרנות הנאמנות בישראל, משום שמעתה יש לשער שהייעוץ שיתקבל בסניפי הבנקים ללקוח הישראלי יהיה פחות מוטה לעבר המלצה לרכישת קרנות, אשר היו בעבר באחזקת הבנק.
קרן פלס טור (נולדה ב-11 במרץ 1979) היא זמרת-יוצרת, מלחינה, פזמונאית ושחקנית ישראלית, זוכת פרס אקו"ם.
סינגל הבכורה שלה, "איתי", יצא ב-2006 ומאז הוציאה שישה אלבומים, שלושה מהם הגיעו למעמד של אלבום זהב.
פלס נולדה וגדלה ביבנאל, כבת בכורה לדורון ולמרים, ולה אח ואחות צעירים ממנה.
משפחתה של פלס ממוצא רומני.
דוד של אביה הוא הזמר בני אמדורסקי.
בילדותה, למדה נגינה בפסנתר ובחליל צד.
היא ניגנה בתזמורת הילדים ביבנאל, ומאוחר יותר בתזמורת הייצוגית של עמק הירדן, שם אף הייתה הסולנית.
את לימודי התיכון עשתה פלס בתיכון בית ירח בעמק הירדן.
לדבריה, בבית הספר התקשתה להתרכז בשיעורים, ולחבור לילדים אחרים, ולימים אובחנה כלוקה בדיסלקסיה.
את שירותה הצבאי עשתה תחילה כמאבחנת פסיכוטכנית, ולאחר מכן, עברה לשרת כתאורנית ב"להקת אט"ל", להקה צבאית המבצעת שירים בסגנון ים תיכוני.
לאחר שירותה הצבאי למדה בבית הספר הגבוה למוזיקה "רימון" במשך שלוש שנים.
במהלך לימודיה השתתפה בתחרות "רוק-רימון", תחרות להרכבים עם חומר מקורי, וזכתה בה פעמיים במקום הראשון.
במהלך שנתה הראשונה בבית הספר רימון, כשהייתה בת 22, השתתפה בקומדיית המצבים "שמש" בערוץ 2 ושיחקה את עצמה.
עם סיום לימודיה ברימון, היא למדה משחק אצל סופי מוסקוביץ', ובמקביל החלה בכתיבת שירים לתיאטרון, וביניהם שירים למחזות מוכרים כמו "חתונת הדמים", "טרטיף" של מולייר, "שיץ" של חנוך לוין, "יתוש בראש" ו"נפוליון - חי או מת!".
במהלך לימודי המשחק זכתה פלס במלגת הצטיינות של "קרן התרבות אמריקה-ישראל" ובמספר מלגות נוספות של בית הספר במסגרת תחרויות מונולוגים.
בשנת 2005 זכתה פלס לפרסומה הראשון בעקבות כתיבת מספר שירים לחברתה ל"רימון" מירי מסיקה, בהם "נובמבר" ו"לשם", שנבחר כשיר השנה במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ, והיה אחד השירים המושמעים ביותר באותה שנה בתחנות הרדיו בישראל.
כמו כן כתבה לאלבום הבכורה של מסיקה את "בקרקס הזה" ו"טיול לילי".
לאלבום הבכורה של שירי מימון שיצא באותה שנה כתבה את השיר "תברח".
בנוסף כתבה והלחינה את סינגל הבכורה של הראל סקעת, "ואת", שיצא במרץ 2006 והגיע לראש מצעדי הפזמונים של גלגלצ ורשת ג'.
בנוסף היא ניגנה באלבום הבכורה שלו וכן כתבה לו סינגל נוסף, "כל הציפורים", שגם הוא הגיע למקום הראשון במצעדים השבועיים של רשת ג' וכן את השיר "אלייך שר".
בראשית מאי 2006 יצא סינגל הבכורה שלה לרדיו, "איתַי".
השיר הפך ללהיט והגיע לראש מצעדי הפזמונים בתחנות הרדיו השונות.
השיר נכתב על חברה, איתי פרל.
באמצע חודש יוני 2006 יצא הסינגל השני מתוך אלבומה "אם אלה החיים" – שנכתב כשהייתה בת 17. בסוף יולי יצא הסינגל השלישי שלה "שמעון השכן", שגם הוא הפך ללהיט, וזמן קצר לאחר מכן יצא אלבום הבכורה שלה, "אם אלה החיים".
לאחר צאת האלבום יצאו הסינגלים "זאת שבמקומי" ו"רכבת באירופה".
באותה שנה זכתה פלס בפרס שר המדע, התרבות והספורט ל"יוצר בתחילת הדרך".
הוועדה נימקה את החלטתה להעניק לפלס את הפרס בן 20 אלף השקלים בדברים הבאים: .
כמו כן זכתה פלס בתואר "זמרת השנה" ו"תגלית השנה" במצעד העברי השנתי ה'תשס"ו של גלגלצ ושל רשת ג'.
השיר "ואת" שכתבה והלחינה להראל סקעת, שזכה בתואר "זמר השנה", זכה בקטגוריית "שיר השנה" אף הוא בשתי התחנות.
בגלגלצ הייתה זו הפעם השנייה ברציפות ששיר שכתבה זכה בתואר זה.
לכבוד המצעד השנתי של גלגלצ באותה שנה חידשה פלס את שירו של אריק איינשטיין "פסק זמן".
לאלבומה של שרון קרלן "כדור שמחה" כתבה את "אולי תרגיש" ו"טסה גבוה".
באותה שנה שיחקה פלס במחזמר המצליח של תיאטרון "הבימה" "הלהקה" בתפקיד מיקי, אותה גילמה בסרט הקולנוע לירון נירגד.
בשנת 2007 המשיכה פלס בשיתוף הפעולה עם מירי מסיקה, כשכתבה לאלבומה השני, "שלום לאמונות", ארבעה שירים, בהם שיר הנושא ו"אם זאת האהבה שלך".
לאלבומו השני של אמיר פיי גוטמן, "דבש בכוורות", כתבה פלס את השיר "יום אחרון".
באלבומה של שרית חדד "זה ששומר עליי", שיצא באותה שנה, ניגנה בפסנתר וכתבה והלחינה את השיר "איתך".
כמו כן, כתבה מוזיקה להצגה "הרטיטי את לבי" של חנוך לוין בתיאטרון הקאמרי, עליה זכתה בפרס "מלחינת השנה בתיאטרון".
בהמשך השנה הקליטה גרסת כיסוי לשיר "פיקה" של להקת מואב, שכתב והלחין דידי שחר, עבור סדרת הטלוויזיה של עירית לינור "משמורת".
באפריל 2008 יצא אלבומה השני, "מבול".
טרם צאתו, יצאו ממנו הסינגלים "מבול" ו"רצה הביתה", ואחריו הסינגלים "במכונית ליד הים", "פיז'ו 92'" ו"תקופה של שינויים".
בספטמבר 2008 הגיע האלבום למעמד אלבום זהב.
במצעד הפזמונים השנתי של רשת ג' זכתה פלס בתואר "זמרת השנה" בפעם השנייה.
במצעד ההשמעות השנתי בתחנות הרדיו בישראל לשנת ה'תשס"ח הגיעה קרן פלס למקום החמישי.
בדצמבר 2008 נבחרה כאמנית המובילה בישראל על ידי אתר ynet.
באותה שנה כתבה פלס את שיר האודישנים של כוכב נולד 6, "מי היה מאמין", שביצעו בועז מעודה ומארינה מקסימיליאן בלומין, וכן את השיר "אורח בעולם" למעודה.
בדצמבר 2008 וינואר 2009, השתתפה פלס בפסטיבל שירי הילדים וזכתה בו עם השיר "שם קצר".
בשנת 2009 הייתה פלס למלחינה הראשונה שזוכה פעמיים (ברציפות) בפרס האקדמיה לתיאטרון, הפעם על המוזיקה להצגה "הנפש הטובה מסצ'ואן".
באותה שנה יצא אלבום הבכורה של בועז מעודה, בו נכלל השיר "אורח בעולם", שהגיע למקום הראשון במצעדים השבועיים של רשת ג', וכן "לחזור הביתה", שכתבה והלחינה פלס, והשיר "אוסנסיה", שתרגמה על פי לחן של גוראן ברגוביץ'.
לאלבומו של הראל סקעת "דמויות", שיצא באותה שנה, כתבה והלחינה את השיר "שוב".
באוקטובר 2009 יצא סרט בערוץ הוט בידור ישראלי העוקב אחרי היצירה המשותפת של פלס עם חברתה מירי מסיקה ואחרי תהליך יצירת האלבום השלישי של מסיקה.
במהלך הסרט מראים את ההשמעה הראשונה של השיר, ההקלטה הראשונה וההופעה.
בנובמבר 2009 יצא כסינגל השיר "הנה עיר", שהקליטה בשיתוף עם מוקי ועם יוסלס איי די.
השיר משמש גם כשיר הפתיחה של הסדרה "TLV - עושים את תל אביב".
לאלבומה השלישי של מירי מסיקה "חדשות טובות", שיצא ב-2010, כתבה והלחינה פלס שלושה שירים.
באוגוסט של אותה שנה יצא אלבומה השלישי, "בין העיר לכפר".
לאלבום קדמו הסינגלים "כל היתר חולף", "שיר לאסף", "הצפון פורח" ו"תקליט שרוט", שלא נחלו הצלחה רבה בתחנות הרדיו.
באותה השנה כתבה והלחינה את השיר "מזל" של דיקלה.
בשנת 2011 כתבה והלחינה פלס את השיר "רציתי להיות" עבור הזמר הראל מויאל.
בשנים 2010 עד 2019 פלס אף הייתה בעלת טור אישי במוסף שבעה ימים של העיתון ידיעות אחרונות.
בטוריה סיפרה פלס חוויות מחייה, בין היתר טיולים, הופעות וכן אירועים משפחתיים.
בנוסף פלס ניצלה את טורה כדי להביע את דעתה בנושאים שונים.
הטור נכתב לעיתים בצורת סיפור או כתיאור זיכרונות של פלס.
היא התייחסה לביקורות שמופנות אליה וליחס החברה אליה.
פעמים רבות בעבר נשאלה על הפרטיות שנלקחת ממנה בין היתר בעקבות הטור.
פלס הגיבה לנושא בכך שאמרה כי היא שומרת על פרטיותה וכותבת בטורה רק אירועים שהיא מוכנה לפרסם.
בעבר הגישה את התוכנית "ציפורי אלף לילה ולילה" בגלי צה"ל לצד ארז טל.
באפריל 2011 החלה בסיבוב ההופעות שני פסנתרים ביחד עם בן זוגה לשעבר, עמרי בר.
ביום העצמאות ה-63 של מדינת ישראל בשנת 2011 השתתפה בטקס הדלקת המשואות בהר הרצל במהלכו שרה עם אמיר דדון שיר שהלחינה למילותיו של אהוד מנור, "מחר יגיע בחצות".
ביולי 2011 השתתפה בפרסומת לחברת הלוויין yes.
ב-2011 השתתפה קרן כמורה בתוכנית "בית הספר למוסיקה" ששודרה בערוץ 2, ולימדה בה שירה ומוזיקה ילדים בגילאי 8–14 עם הזמרים משה פרץ, יהורם גאון ומתי כספי.
ב-2013 השתתפה גם בעונה השנייה של התוכנית וכן כתבה והלחינה את המנון בית הספר "בין הטיפות", שבוצע על ידי ששת הפיינליסטים של העונה הראשונה.
בנוסף הנחתה תוכנית ראיונות בערוץ 24 בשם "באולפן עם קרן פלס" ובה ראיינה זמרים ישראלים מצליחים באולפנה הביתי.
בשנת 2012 הופיע ספרה "עקודים", רומן בדיוני על רקע הלומי-קרב ממלחמת יום הכיפורים.
ב-23 בדצמבר 2012 הוציאה פלס סינגל ראשון מתוך אלבומה הרביעי המתוכנן, "לייק וואנקה".
השיר נקרא על שם האגם הסמוך לעיר ואנקה שבניו זילנד.
ב-3 במרץ 2013 הוציאה סינגל שני מתוך אלבומה הרביעי, "כלום לא טעים".
ב-21 באפריל 2013 הוציאה סינגל שלישי מתוך אלבומה הרביעי, "השעות המתות".
ב-2 ביוני 2013 הוציאה סינגל רביעי מתוך אלבומה הרביעי,"גם אני".
אלבומה הרביעי "איך שהשמש תזרח" יצא ב-1 ביולי 2013.
ב-16 באוגוסט 2013 החלה בסיבוב הופעות לרגל יציאת אלבומה הרביעי, איך שהשמש תזרח.
ב-29 בספטמבר 2013, לאחר צאת האלבום, יצא סינגל חמישי מתוכו בהקדשה לביתה העתידית, "רק שתבואי".
בתחילת דצמבר 2013 התחילה לדגמן לחברת הבגדים "זברה".
ב-3 באפריל 2014 השתתפה בפרק בעונה הרביעית בסדרה "רמזור", והשתתפה בתוכנית "פרויקט הלהקה" בערוץ הילדים, במהלכה בוצעו קאברים לשני שירים שלה (מבול וגם אני) על ידי המשתתפים.
במאי 2014 יצא השיר "דמעות" של מירי מסיקה, שפלס כתבה והלחינה.
בסתיו 2014 החלה פלס את סיבוב ההופעות החדש שלה "לבד על הפסנתר" שבו היא שרה שירים שלה מכל אלבומיה, שירים שכתבה לאחרים וכן שירים חדשים מהאלבום הבא.
בספטמבר 2014 שודר בערוץ 2 סרט תיעודי על חייה של קרן.
בסרט היא תיעדה את חייה במצלמת וידאו מיום ההופעה בהבימה שבו חשפה את היריונה ועד לאחר הלידה.
במהלך הסרט נראו גם חלקים מההופעה בהבימה.
משנת 2014 שימשה כפרזנטורית של שומרי משקל, שבעזרתם עשתה דיאטה.
בדצמבר 2015 איבדה את הקמפיין לאחר שהגיעה למשקל שרצתה ולא שירתה יותר את המטרה שלשמה נשכרה.
פלס כתבה את המוזיקה למחזה של מולייר "גם הוא באצילים" בבימויו של אודי בן-משה שעלה ביוני 2015 בתיאטרון הקאמרי.
ב-14 ביוני 2015 הוציאה סינגל חדש בשיתוף עם אהובה עוזרי המנגנת בבולבול טרנג, "רק אלוהים ישפוט אותי", ואתו גם קליפ לשיר.
ב-30 ביוני 2015 הופיעה באירוע הפרידה הרשמי למפכ"ל היוצא, יוחנן דנינו.
בחודשים יולי–אוקטובר 2015 הצטלמה לעונה השלישית של "בית ספר למוסיקה" שעלתה ב-18 באוקטובר אותה שנה, שבמהלכה השתתפה גם בערב התרמה לעמותת פתחון לב ששודר יום לפני מסיבת הסיום.
למקום השלישי בעונה הגיע תלמידה, יאיר נהון.
באוקטובר 2015 התחילה להצטלם לעונה השלישית של "הכוכב הבא" שעלתה ב-5 בדצמבר.
ב-2014 החלה לעבוד עם רמי קלינשטיין על אלבום משותף.
בקיץ 2015 הם החלו בהקלטות.
הסינגל הראשון מהאלבום, "עד אשר ישוב", יצא ב-15 בדצמבר 2015. ב-1 בפברואר 2016 יצא הסינגל השני מהאלבום – "לחיות".
אלבומם המשותף יצא ב-3 בפברואר 2016 ונקרא "רמי קלינשטיין קרן פלס".
ב-2016 הם החלו סיבוב הופעות משותף.
המופע הראשון נערך ב-10 בפברואר בהיכל התרבות בתל אביב.
המופע כולל שירים של שניהם וכן שירים מאלבומם המשותף.
בינואר 2016 הצטלמה לקמפיין עבור עמותת שחף – עמותה שעוסקת במיגור הפרעות אכילה.
בנוסף, הצטלמה לקמפיין עידוד לימודי חמש יחידות במתמטיקה, מטעם משרד החינוך.
החל ממרץ 2016 פלס היא הפרזנטורית של קבוצת ד"ר פישר ובאפריל אותה שנה הצטלמה לקמפיין החדש של החברה.
ב-31 במאי החלה להופיע גם בפרסומת בטלוויזיה.
ב-17 במרץ 2016 הוציאו פלס וקלינשטיין סינגל חדש מאלבומם – "תודה".
דובבה את מטילדה, הציפור הלבנה המטילה ביצי פצצות, בסרט "אנגרי בירדס" שיצא בישראל ב-12 במאי 2016. בשנת 2019 יצא סרט ההמשך לסרט זה, "אנגרי בירדס - הסרט 2", בו המשיכה לדבב את דמותה של מטילדה.
ב-21 במאי הופיעה פלס לראשונה בתיאטרון קיסריה כחלק מהפרויקט המשותף שלה עם רמי קלינשטיין.
במהלך הופעה זו קיבלו השניים אלבום זהב על מכירות של יותר מ-15,000 עותקים של אלבומם המשותף.
ב-26 במאי, במהלך ריאיון לאקו 99 FM נחשף כי ההופעה בקיסריה הוקלטה וצפויה לצאת כאלבום הופעה בראש השנה.
ב-18 ביולי יצא שירה של ריטה, "בגידה", כסינגל מתוך אלבום ההופעה המשותף שלהם.