tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
המכללה היא בין המכללות הראשונות למורים בארץ ישראל ששמו דגש על שימוש בשפה העברית.
"בית המדרש למורים העברי הממלכתי על שם דוד ילין" היה שמה הראשון הרשמי והמלא של המכללה, אך בפי כל היא הייתה ידועה בשם סמינר בית הכרם, שכן היא שוכנת על גבעה נישאה בלבה של שכונת בית הכרם.
המכללה מוכרת גם בשמה "סמינר למורים" והיום שמה המקובל הוא "מכללת דוד ילין".
המכללה נמצאת ברחוב מעגל בית המדרש 7.
המכללה קרויה על שם מייסדה פרופ' דוד ילין אשר הקים אותה בשנת תרע"ד (1913) כחלק ממלחמת השפות והמאבק על הוראה בשפה העברית.
אז נקרא המוסד "בית מדרש למורים העברי, כוננו דוד ילין".
ילין שימש כמנהלה מהיווסדה עד 1938, ובין המנהלים ששימשו אחריו נמנים ד"ר בן-ציון דינבורג, ד"ר ישראל מהלמן, אברהם אבן-שושן, משה גיל, ד"ר ניסן שינין, וד"ר איתי זמרן.
הלימודים נערכו בעברית, והשפה הלועזית העיקרית הייתה גרמנית.
הלימודים החלו לראשונה בט"ו בכסלו תרע"ד (14 בדצמבר 1913).
התלמידים היו נערים, בנים בלבד, מגיל 14. תנאי הקבלה כללו אישור בריאות ותעודה המעידה על התנהגות טובה ("תעודת הנהגה טובה") מאת בר-סמכא כגון רב או מנהל בית ספרם הקודם.
נערכו בחינות קבלה בתנ"ך, תלמוד, עברית ("ידיעה שלמה בדקדוק העברי ובניתוח הדקדוקי על פי אחד מספרי הדקדוק החדשים"), תולדות ישראל, לימודים כלליים.
נדרשה יכולת שליטה נאותה בשפות גרמנית, ערבית וטורקית.
לתלמידים מתקשים הוצע סיוע של מורה פרטי ולתלמידים ממשפחות מעוטות יכולת הובטחה תמיכה כספית.
התלמידים למדו הן לימודים תיכוניים והן לימודי חינוך, במטרה להכשירם למורים.
לאחר תום לימודיהם בבית המדרש היה עליהם "לקבל משרת מורה למשך שתי שנים בכל מקום אשר ההנהלה קובעת להם".
כשנה לאחר היווסדו של המוסד פרצה מלחמת העולם הראשונה וההוראה והחינוך המשיכו לפעול גם בשנים אלה, שהיו קשות ליישוב בארץ.
אחדים מתלמידיו גויסו לצבא העות'מאני ושירתו בו כקצינים.
תלמידי הסמינר השתלבו בחיי השכונה גם בימי שלום ושלווה ובעיקר בימי מאורעות ומלחמות; במאורעות תרפ"ט (1929), במאורעות תרצ"ו-תרצ"ט (1936–1939), במלחמת העולם השנייה, במלחמת העצמאות ובמלחמת ששת הימים, הם היו חלק ממערך ההגנה והשמירה בשכונת בית הכרם ובחלקים אחרים של ירושלים.
המכללה עברה לשכונת בית הכרם בירושלים והשפיעה רבות על התפתחות השכונה ואופיה.
המכללה משכה לשכונה מורים ואנשי רוח, בנוסף לאלו שהקימו את השכונה.
הסמינריסטים גרו בשכונה, לרוב בחדרים שכורים בבתי השכונה והפכו לחלק מהווי השכונה.
בקיץ, הושכרו חדרי הסמינריסטים לנופשים מהשפלה וכך הפכה השכונה למרכז נופש קיצי.
בסמינר גם שכן שנים רבות בית הכנסת המרכזי של השכונה.
במאורעות תרפ"ט התכנסו בבניין הסמינר שבנייתו טרם הושלמה תושבי השכונות: בית הכרם, שכונת הפועלים, קריית משה ובית וגן.
התושבים על זקניהם וטפם השתכנו בכל חדרי הבניין, ובאולם, שלימים שימש אולם ההתעמלות, שוכנו הפרות והוא שימש רפת.
על גג הבניין הוצבה עמדת שמירה וממנה נורתה אש רובים אל עבר דיר יאסין, הכפר שמעבר לוואדי ממערב, שתושביו ניסו להגיע אל השכונה ואל בניין הסמינר.
התושבים התבצרו בבניין כשבוע ימים, עד חלוף הסכנה.
לתואר ראשון בחינוך B.Ed ולתעודת הוראה בתחומים הבאים: חינוך לגיל הרך, חינוך יסודי וחינוך על יסודי, חינוך מיוחד, חינוך לבעלי מוגבלויות מורכבות, חינוך בלתי פורמלי, חינוך פתוח ניסויי (חופ"ן), חינוך יסודי בשיטת ולדורף
לתואר שני בחינוך M.Ed בתחומים הבאים: חינוך מיוחד, מידענות וספרנות, והוראה ולמידה.
במכללה ניתן למוד גם לתואר שני Ma.at בטיפול באמנויות
לימודי תעודה פוסט BA: טיפול בתנועה, טיפול במוזיקה, טיפול בעזרת בעלי חיים, ביבליותרפיה, ספרנות ומידענות.
מכון חפ"ן, או בשמו המלא המכון לחינוך פתוח ניסויי, הוא מכון להכשרת מורים ברוח החינוך הפתוח.
המכון הוקם בשנת 1976 על ידי הפרופסורים משה כספי, צבי לם ויוסף באשי, במטרה ליצור אלטרנטיבה חינוכית להכשרת המורים המקובלת.
במכון נלמדת משנתו החינוכית של משה כספי.
בראש המכללה עומד הנשיא פרופ' יוסף פרוסט רופא בתפקידו.
לצדו פרופ' חוה גיא, סגנית ראש המכללה לעניינים אקדמאיים.
פרופ' גיא סיימה את תפקידה בסוף שנת הלימודים האקדמית תשפ"דראו: ראשי המכללה לדורותיהם.
ראו רשימת בוגרי המכללה שיש עליהם ערך בוויקיפדיה העברית.
המכללה האקדמית לחינוך על-שם קיי, הידועה בעיקר בכינויה הפשוט "מכללת קיי", היא מכללה אקדמית להכשרת מורים בבאר שבע.בשמה היא מנציחה את זכרו ופועלו של ג'פרי קיי, שתרם את הכספים לבניית בניין המכללה הראשי בקמפוס.
תוכנית ההכשרה לבית-הספר היסודי (א-ו)
תוכנית ההכשרה לבית-הספר היסודי (א-ו) במגזר הבדואי
תוכנית ההכשרה לבית-הספר העל-יסודי (ז-י)
תוכנית ההכשרה לחינוך המיוחד (גילאי 6–21)
תוכנית ההכשרה לחינוך הגופני (כיתות א-יב)
תוכנית ההכשרה לאומנות ומדיה דיגיטלית (כיתות א–יב)
תוכנית שבילים – לחינוך, חברה וסביבה
תוכנית נתיבים مسارات – למנהיגות חינוכית–סביבתית בנגב
תוכנית המצוינים: רג"ב – ראש גדול בהוראה
התוכנית לחינוך בעידן טכנולוגיות מידע
תוכנית חינוך גופני וספורט לאוכלוסיות בהדרה ובסיכון
תוכנית תואר שני בחינוך לגיל הרך
תוכנית תואר שני בייעוץ חינוכי
תוכנית תואר שני הוראה ולמידה: פיתוח מנהיגות חינוכית
המכינה הקדם אקדמית הוקמה בשנת 1989 והיא מיועדת לתלמידים המעוניינים להמשיך ללימודי הוראה במכללת קיי, אשר אינם עומדים בתנאי הקבלה לתוכנית האקדמית.
המכינה מונה כ-600 סטודנטים בשנה אשר לומדים בכל המסלולים השונים.
המכינה נפתחת ב-1 בספטמבר (בגרויות מועד חורף) וב-1 בפברואר (בגרויות מועד קיץ) מדי שנה.
תנאי הקבלה למכינה הקדם-אקדמית הם מבחן פסיכומטרי או מבחן מימד.
מקצועות חובהיח"ל מקצועות הגברהיח"להבעה עברית2מתמטיקה4-5אזרחות2פיזיקה5תנ"ך2אנגלית4-5ספרות2ספרות5היסטוריה2היסטוריה5אנגלית3תנ"ך5מתמטיקה3גאוגרפיה5
האגודה הסטודנטיאלית מכללת קיי היא עמותה מטרתה הרשמית היא ייצוג חברי האגודה בכל העניינים אשר נוגעים לחבריה בפני הנהלת המכללה, האגודה תפעל לקידום חבריה בתחומים האקדמיים, החברתיים, תרבותיים ובתחום הרווחה בתוככי הקמפוס ומחוצה לו.
האגודה חברה בהתאחדות הסטודנטים הארצית ופועלת יחד עמה לשמירת האינטרסים של כלל ציבור הסטודנטים בארץ ולמתן הטבות ומלגות לסטודנטים החברים בהתאחדות.
לקסי-קיי הוא כתב עת מקוון ושפיט כתוב עברית.
זהו לקסיקון בהתהוות המזמין את הכותבים לשיח פתוח ולבחינה מעמיקה של מושגים של ערכים דיאלקטיים וחיבורם המיוחד לעולם החינוך והכשרת המורים.
מטרת כתב העת להביא לידי ביטוי חדשנות פדגוגית ולהאיר על המרחב שבין למידה והוראה.
המכללה האקדמית ספיר היא מכללה אקדמית השוכנת בנגב הצפוני בסמוך לעיר שדרות, בתחום המועצה האזורית שער הנגב.
היא נחשבת למכללה הציבורית הגדולה בישראל ולמעסיק הגדול בעוטף עזה.
במכללה מתקיימים לימודים לתואר אקדמי וכן פועלים בית ספר להנדסאים, בית ספר לאמנות ומרכז לימודי הסמכה והכשרה.
כנשיא המכללה משנת 2022 מכהן הפרופסור ניר קידר.
תחילתה של המכללה בשנת 1963, כאשר בית הספר למבוגרים עבר מצריפים שנבנו על גבעה בסמוך לקיבוץ ניר-עם לבית הספר האזורי שער הנגב.
באותן שנים החל המוסד לקשור קשרים עם המכון להשכלה גבוהה בנגב (אוניברסיטת בן-גוריון בנגב).
בשנות ה-70 התקיימו לימודים מטעם אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, רובם כלימודי חוץ וכן קורסים מעטים שהקנו נקודות לקראת תואר.
בנוסף החלו חמש עשרה רשויות מקומיות לפעול להקמת מכללה אזורית – מכללת הנגב ע"ש פנחס ספיר.
בשנת 1975 סייע יו"ר הסוכנות היהודית, אריה דולצ'ין, ביצירת קשרים בינלאומיים ובגיוס כספים במטרה להקים קריית חינוך.
לראשונה התקבלו תרומות מגופים יהודים מניו יורק ומפריז.
בתחילת שנות ה-80 הוקמו במכללה המכינות (שהפכו למרכז הקדם-אקדמי), המרכז לתקשורת (שהפך לבית הספר לתקשורת) והמרכז הטכנולוגי (שהפך לבית הספר להנדסאים ולטכנולוגיה).
בנוסף החלה לפעול התוכנית לשדרוג השכלתם של חיילים משכבות סוציו-אקונומיות מוחלשות.
בשנות השמונים החלו ללמד במכללת הנגב ע"ש ספיר תוכנית מלאות לתואר אקדמי של אוניברסיטת בן-גוריון.
בתחילת שנות ה-90 חוותה מדינת ישראל גל עלייה גדול מברית המועצות.
באותה תקופה יזם שר החינוך, אמנון רובינשטיין, את פיתוחן של מכללות אקדמיות עצמאיות ופעל להסמכתן כמוסדות המעניקים תארים אקדמיים לבוגריהם.
תוכנית האקדמיזציה הביאה בשנת 1995 להקמת המכללה האקדמית ספיר והיפרדותה ממכללת הנגב הוותיקה.
בשנת 1998 הפכה המכללה האקדמית ספיר לישות עצמאית בה נלמדו תוכניות אקדמיות בשלוש מחלקות: המחלקה לתקשורת יצירה וביקורת, המחלקה למנהל ומדיניות ציבורית ומחלקת ניהול ובקרה תעשייתית.
במקביל, המשיכה המכללה ללמד תוכניות לימודים לתואר של אוניברסיטת בן-גוריון.
בהמשך נפתחו במכללה מחלקות אקדמיות נוספות, והחל תהליך לקראת "עצמאות אקדמית", שהסתיים עת נפרדה באופן סופי מאחריות אקדמית של אוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
במכללה האקדמית ספיר פועלות 15 מחלקות לימוד לתואר ראשון, שש תוכניות לתואר שני, ושתי תוכניות משולבות עם אוניברסיטת בן-גוריון.
בין תחומי הלימוד: משפטים, כלכלה וחשבונאות, מדעי המחשב, טיפול באמנות, שיווק טכנולוגי, ניהול תעשייתי, קולנוע, עבודה סוציאלית, לוגיסטיקה, מנהל ומדיניות ציבורית, הנדסה, כימיה ומדעי החיים, תרבות, בית ספר לתקשורת וניהול משאבי אנוש.
ההיסטוריון פרופ' זאב צחור עמד בראש המכללה שנים רבות, החל מ-1993 עת התחילו ההכנות להפיכתה של ספיר למכללה עצמאית.
הוא ייסד את המכללה האקדמית ספיר והיה נשיא המכללה למן הקמתה ועד למאי 2010. עם פרישתו של צחור מתפקידו הוא הוחלף על ידי פרופ' ראובן איליה, שהתפטר כעבור כחודשיים והוחלף על ידי הכלכלן פרופ' ג'ימי ויינבלט.
ב-2013 נכנס לתפקיד פרופ' עמרי ידלין.
בשנת 2019 החליפו פרופסור שי פלדמן.
משנת 2022 מכהן בתפקיד פרופסור ניר קידר.
במכללה לומדים כ-4,400 סטודנטים (נכון לשנת הלימודים 22–2021) והיא נחשבת לאחת המכללות הציבורית הגדולות בישראל.
במסגרת תוכנית רב־שנתית לשילוב סטודנטים בדואים בהשכלה הגבוהה, החל במכללת ספיר בשנת 2016 פיילוט שנמשך 3 שנים, והוחלט בעקבות הצלחתו להרחיבו למוסדות לימוד נוספים.
נכון לשנת 2024 כ-15% הסטודנטים במכללה הם בדואים.
לפי נתוני המכללה, 24% מהנרשמים לתואר ראשון גרים במרחק של עד 25 ק"מ מהקמפוס ו-33% מהנרשמים לתואר שני.
המכללה מונה כ-1,200 אנשי סגל.
אירועים בהיסטוריה המכללתית במאה ה-21
2002 – נפתח לראשונה "פסטיבל קולנוע דרום" בהפקת בי"ס לקולנוע וטלוויזיה
2004 – המכללה האקדמית ספיר נפרדה מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב והפכה למוסד אקדמי עצמאי המעניק תארים מוכרים על ידי המל"ג.
2006 – תחנת הרדיו קול הנגב 106.4 FM עברה לאחריות בית הספר לתקשורת
2007 – נפתחה במכללה תוכנית לימודים לתואר שני במנהל ומדיניות ציבורית וכן תואר שני בקולנוע והפקה.
בנוסף זכתה המכללה באות אביר איכות השלטון בזכות חוסן לאומי.
הוקם "פורום ספיר" לדיון ולחקר תרבות.
2009 – נפתח בית הספר למשפטים והוקמה הוצאת הספרים "ספרית ספיר".
2010 – יצא לדרך פסטיבל "מדרום" באופקים בהפקת המחלקה לתרבות, נפתח מסלול בינלאומי בבית הספר לעבודה סוציאלית.
2011 – נחנכת הספרייה האקדמית ע"ש יונס וסוראיה נזריאן.
2013 – נחנך המרכז הרב-נכותי לנגישות.
2019 - נחנך המרכז לחדשנות ויזמות
2021 - הוקם מועדון היזמות
כמו יישובים רבים בנגב המערבי ובעיר שדרות, סובלת המכללה משנת 2003 מאיום מתמשך של רקטות המשוגרות על ידי ארגוני טרור מרצועת עזה הסמוכה.
במהלך השנים נפלו בסביבות המכללה למעלה מ-2,000 רקטות, כ-40 נפלו בשטח הקמפוס, חלקן בפגיעות ישירות במבנים.
רקטת קסאם שנורתה ביולי 2007 גרמה לפציעת סטודנטית ובפברואר 2008 נהרג הסטודנט רוני יחיא מפגיעת רקטה והלימודים הופסקו ליום אחד.
עקב התקפות הרקטות הושבתו הלימודים במכללה מספר פעמים גם בשנת הלימודים תשס"ז.
במהלך מבצעי "עמוד ענן" ו"צוק איתן" הופסקה הפעילות במכללה.
על פי החלטת ממשלת ישראל משנת 2008, מוגנה המכללה מפני פגיעת רקטות בתקציב של 25 מיליון ש"ח.
למעלה מ-90% מחדרי הכיתות והמעבדות ממוגנים.
כמו כן פוזרו בשטחים הפתוחים ובמגרשי החניה עשרות רבות של מיגוניות המאפשרות לתפוס מחסה תוך מספר שניות מרגע הישמע אזעקת צבע אדום.
למרות שהמכללה שוכנת במרחק של 3.5 ק"מ מעזה, במהלך טבח שבעה באוקטובר היא לא הייתה ביעד של המחבלים בשל חוסר הפעילות בה בשבת.
מבין הנטבחים במתקפה נמנים 47 סטודנטים, אנשי סגל ובוגרים.
אלפים מהסטודנטים וחברי הסגל איבדו בני משפחה וחברים, או נעקרו מבתיהם.
בין החטופים בעזה נמצא בן זוגה של אחת מחברות הסגל המנהלי.
חרף ההשפעה הנרחבת על הסטודנטים ואנשי הסגל, כשנה לאחר פרוץ המלחמה פתחו בלימודים פיזיים את שנת הלימודים תשפ"ה מעל ל-7,000 סטודנטים במכללה האקדמית ובמכללה הטכנולוגית להנדסאים בקמפוס.
במכללה ישנם 14 בתי ספר, 15 תוכניות לימוד לתואר ראשון ו-10 תוכניות לימוד לתואר שני.
בית הספר למשפטים – נוסד בשנת 2009. משלב בין השכלה משפטית רחבה במשפט ציבורי, פלילי ומסחרי, ובין "משפט קהילה וסביבה" הבא לידי ביטוי בקליניקות לזכויות חברתיות ביישובי הדרום, כמו: איכות הסביבה ותכנון סביבתי, מדיניות קרקעית ותכנון ובנייה, יחסי בין שלטון מרכזי למקומי בישראל, משפט ורווחה וזכויות אדם בישראל.
בשנים 2014–2015 זכו בוגרי בית הספר במקום הראשון בארץ במקום הראשון בשיעור ההצלחה בבחינות הסמכה של לשכת עורכי הדין.
היום בית הספר מסמיך לתואר ראשון במשפטים L.L.B, תואר שני במשפטים L.L.M, ותואר שני מוסמך בלימודי משפט M.A
בית הספר לעבודה סוציאלית – הלימודים משלבים קורסים תאורטיים ביחד עם קורסים יישומיים והכשרה מקצועית בשדה כבר מהשנה הראשונה.
בבית הספר מחלקה בינלאומית המכשירה בוגרים להשתלבות במערכי סיוע באזורי מצוקה בעולם.
מדי שנה יוצאות משלחות סטודנטים להשתלמות ועבודת שטח בהודו, באתיופיה ובאנגולה.
בית הספר מסמיך לתארים ראשון ושני בתחום העבודה הסוציאלית.
המחלקה לתקשורת – מכשירה סטודנטים בתחומי התקשורת השונים: עיתונות, רדיו ושידורים דיגיטליים, תקשורת שיווקית ומדיה דיגיטלית.
הלימודים משלבים בין תאוריה ועשייה עיתונאית.
הסטודנטים בבית הספר מפעילים אתר חדשות, "ספירלה", מהדורת "חדשות ספיר" בטלוויזיה ואת תחנת הרדיו החינוכית רדיו "קול הנגב" 106.4FM.
בין בוגריו: אלמוג בוקר, אמנון סופר, אמיר בוחבוט ותמיר סטיינמן.
נמחלקה מסמיכה לתואר ראשון B.A בתקשורת יצירה וביקורת ותואר שני M.A בתקשורת עם התמחות בניהול קהילות דיגיטליות.
בית הספר לאמנויות הקול והמסך – מציעה תוכנית לימודים במתכונת ארבע-שנתית.
לבחירת הסטודנטים חמישה מסלולי התמחות: טלוויזיה, קולנוע, משחק, אנימציה, מוזיקה ועיצוב פסקול.
בית הספר מפיק מדי שנה את פסטיבל הסרטים הבינלאומי 'קולנוע דרום' בסינמטק שדרות.
בית הספר מסמיך לתואר ראשון B.F.A באמנויות הקול והמסך ולתואר שני M.A / M.F.A בקולנוע עם התמחות בקולנוע תיעודי.
בית הספר לאמנות, חברה ותרבות – משלב לימודי אמנות מעשיים ותאוריה הלימודים מעניקים ידע וכלים בתחום התרבות והאמנות כמו: הפקה, יצירה, הפצת תרבות והנגשת אמנות.
החל משנת 2025, זהו בית ספר לאמנות אקדמי המציע תואר ראשון דו חוגי באמנות ותרבות / לימודים רב תחומיים.
המרכז להנדסאים ולטכנולוגיה – מעניק תואר הנדסאי בתחומים: ביוטכנולוגיה, טכנולוגיות מים, אלקטרוניקה, קול – הגברה והקלטה, קולנוע וטלוויזיה, אדריכלות ועיצוב פנים, עיצוב מדיה, חשמל, בניין – הנדסה אזרחית והנדסאי מכונות – מכטרוניקה.
ישנה אפשרות להמשיך ללימודי תואר במכללת ספיר.
הפקולטה לטכנולוגיה - הפקולטה החדשה לטכנולוגיה מאגדת את ארבע המחלקות הטכנולוגיות הקיימות כיום במכללה האקדמית ספיר: מדעי המחשב, ניהול תעשייתי, ניהול מערכות לוגיסטיות ואפיק מעבר להנדסה.
בנוסף, הפקולטה עתידה בקרוב להתרחב, בכפוף לאישור המל"ג, ותכיל שלוש מחלקות אקדמיות נוספות: הנדסת תעשייה וניהול, מדעי הנתונים ומדעי החיים - בהתמחות אגרוטק וטכנולוגיית מזון.
המחלקה למנהל ולמדיניות ציבורית – מציעה תוכנית המקנה ידע בתחומים: מדע המדינה, כלכלה וניהול.
המחלקה מציעה לסטודנטים קורס דירקטורים כחלק מתוכנית הלימודים.
המחלקה מסמיכה לתואר ראשון B.A במנהל ומדיניות ציבורית ולתואר שני M.A במנהל ומדיניות ציבורית שניתן לקחת עם התמחות במדיניות חינוך.
המחלקה ללימודי תרבות, יצירה והפקה – מציעה תוכנית הכוללת שילוב של מדעי הרוח, האמנות והתרבות יחד עם יישום מעשי.
לבוגרים מוענק תואר ראשון בתרבות יצירה והפקה, עם התמחויות שונות: ניהול והפקת אירועים ומוסדות תרבות, כתיבה ועריכת תכנים והוצאה לאור, וכן אוצרוּת ואמנות עם ניהול מוסדות אמנות.
בחודשי האביב מפיקים הסטודנטים פסטיבל תרבות חווייתי בעיר אופקים 'מדרום'.
המחלקה מסמיכה לתואר ראשון B.A בתרבות יצירה והפקה בשלושה מסלולים: מסלול תרבות פועלת, מסלול לאמנים יוצרים, ומסלול לאנשים עובדים בתחומי התרבות וההפקה.
המחלקה מסמיכה גם לתואר שני M.A בלימודי תרבות
המחלקה ללוגיסטיקה – מכשירה מנהלים בתחומי ניהול מערכות לוגיסטיות במפעלים, תאגידים וחברות סחר בינלאומיות.
התואר מקנה מיומנות ביסודות הנדסיים, כלכליים ומערכות מידע לוגיסטיים.
בשנת הלימודים השלישית נדרשים הסטודנטים להכין פרויקט גמר במפעל או ארגון בתחום התמחותם.
המחלקה מסמיכה לתואר ראשון B.A בלוגיסטיקה
המחלקה לניהול המשאב האנושי – מציעה תוכנית לימודים לתואר ראשון המושתת על הבנת המערכת הארגונית מנקודות המבט: פסיכולוגית, סוציולוגית, כלכלית וניהולית.
המחלקה מסמיכה לתואר ראשון B.A ולתואר שני M.A בניהול המשאב האנושי.
את התואר השני ניתן לשלב עם התמחות בייעוץ ארגוני
המחלקה ללימודים רב תחומיים – מעניקה לסטודנטים מכנה משותף תרבותי עשיר.
מטרת תוכנית הלימודים להכשיר סטודנטים להתמודדות עצמאית וביקורתית עם תחומי דעת מגוונים.
המחלקה מסמיכה לתואר ראשון B.A בלימודים רב תחומיים
תואר שני בטיפול באמנות - יושב תחת המחלקה ללימודים רב תחומיים, התואר מעניק תעושת טיפול באמנות חזותית המאושר על ידי משרד הבריאות ומקנה הסמכה לטיפול באמנות בשיראל.
המחלקה מסמיכה לתואר שני M.A.A.T בטיפול באמנות.
המחלקה לניהול ובקרה תעשייתית – מקנה ידע ניהולי בתורות התכנון והתפעול של מערכות ייצור ושירותים.
תוכנית הלימודים מכשירה את הסטודנטים לתחומים כמו: חקר ביצועים, הנדסה ובקרת איכות, תכנון וניתוח תהליכי ייצור, מערכות מידע, תהליכי קבלת החלטות וניהול כלכלים והתנהגותי.
המחלקה לכלכלה וחשבונאות – משלבת בין לימודים תאורטיים לחשבונאות מעשית.
המחלקה מציעה תוכנית שנה ד' כהכנה לבחינות הסמכה למועצת רואי החשבון.
המחלקה לכלכלה יישומית וניהול – מציעה תוכנית לימודים ייחודית הכוללת, בנוסף ללימודים האקדמיים, גם התנסות בעבודה מול חברות ותאגידים פרטיים וציבוריים.
המחלקה למדעי המחשב – תוכנית הלימודים משלבת תאוריה רחבה של נושאי הליבה במתמטיקה ומדעי המחשב לצד קורסים שימושיים וקשר לתעשיית התוכנה הישראלית.
המחלקה לשיווק טכנולוגי – מעניקה לבוגריה מפתח להבנת תהליכים מסחריים וכלכליים המניעים את זירת הטכנולוגיה העילית.
מטרת התואר להכשיר מומחי ניהול ושיווק היי-טק בעלי יכולת הבנה רחבה במוצרים ובפתרונות טכנולוגיים חדשניים המיועדים לשווקים הבינלאומיים.
המחלקה מכשירה בשני מסלולי התמחות – HCT שיווק מוצרים בתחום הבריאות, ITC – שיווק מוצרים בתחום התקשורת.
למחלקה פעילות בינלאומית רבה וקשרי גומלין עם אוניברסיטאות בברזיל, בספרד, באוקראינה, ברוסיה ובאיטליה.
המרכז מכשיר מטפח ומסמיך לעתודה מקצועית, על ידי הקניית ידע ומיומנות לרמת מקצועיות גבוהה.
כמו כן, הוא מפעיל קורסי הכשרה מקצועיים בתחומים שונים במגוון חטיבות.
החטיבה ללימודי רפואה משלימה ואינטגרטיבית בשיתוף מכללת רידמן
החטיבה לפיתוח מקצועי לעובדי הוראה.
המרכז הוקם במודל ייחודי בארץ בשנת 2019 לאחר שהמוסד לא זכה במכרז המל"ג על אף שהצעתו צוינה כייחודית ובולטת במטרה להכשיר סטודנטים ליזמות ולקריירה, למרכז שתי תוכניות שהן חלק מהתוכנית האקדמית בכל המחלקות לתואר ראשון:
הקליניקות לשיווק, כלכלה, תוכנה ומשפטים הפועלות כחברות ייעוץ או נותנות שירותים למעבדות והפרויקטים בהן וכן גם למיזמים חיצוניים.
המעבדות לחדשנות במשפט, פסיכולוגיה וחינוך, עירוניות דיגיטלית, אגריטק, תרבות, עולם המשחק (גיימינג), אתגרים בתעשייה, חדשנות בעולם המידע, פורמטים ותוכן טלוויזיוני – בהן צוותים רב-תחומיים של סטודנטים עובדים במשותף על פיתוח רעיונות לפתרונות לסוגיות ממוקדות בכל תחום.
בנוסף לתוכניות במרכז הוקמו מספר מועדונים:
מועדון היזמות הוקם בתחילת 2021 פרי יוזמה סטודנטיאלית ובשנת 2022 קיבל את חסות המרכז ותמיכתו.
את המועדון מפעילים סטודנטים, ומפיקים בו מפגשים בהם מתארחים בכירי ענף הייטק, יזמים והמשקיעים הראשונים שלהם ואישים בולטים מהתעשייה.
כמו כן המועדון מוציא לפועל סיורים למטה חברות הזנק ומקיים שיתוף פעולה עם ארגונים מקבילים במוסדות במדינות אחרות כגון מרכז החדשנות באוניברסיטת אבו דאבי, מועדון היזמות של אוניברסיטת וורטון וארגון הסטודנטים יזמים של אוניברסיטת סטנפורד.
מועדונים בשיתוף אגודת הסטודנטים: שוק ההון ונדל"ן, שמציעים הנגשת עולמות אלה לסטודנטים.
ספריית המכללה האקדמית ספיר פועלת למעלה מ-20 שנה ומשרתת את המכללה ואת הקהילה באזור.
בשנת 2011 נחנך האגף המערבי, על-שם יונס וסוראיה נזריאן, ובזכות תרומתה של "קרן אמא" של יונס וסוראיה נזריאן, יהודים יוצאי אירן המתגוררים בלוס אנג'לס, הוכפל שטח הספרייה.
הספרייה מספקת שירותי עיון, השאלה ומידע לסטודנטים, לסגל האקדמי, לחוקרים, לעובדי המכללה ולגופי מחקר.
בספרייה עשרות אלפי כותרים, מעל ל-150 כתבי עת פעילים ו-1,500 סרטים וקטעי ארכיון.
בשנת 2015 נפתחה גלריה חדשה לאמנות בקומת הכניסה לספרייה.
המכללה מוציאה לאור ספרים, מחקרים מגזינים ועיתונים:
ספריית ספיר עם עובד – הוצאת הספרים של מכללת ספיר בשיתוף הוצאת עם עובד מוציאה לאור בעיקר מחקרים אקדמיים וספרי עיון.
שיר קיר מספיר – מדי שנה יוצא לאור לוח שנה מהודר הכולל יצירות של משוררים ותיקים בצד צעירים, בני מיעוטים ויוצרים מחוץ לישראל.
הלוח מבוקש מאוד בקרב הקהילה האקדמית והפך לפריט אספנים בשל מספרם הקטן יחסית של העותקים.
עיונים בחקר התרבות – כתב העת של הפורום לחקר התרבות מסכם את דיוני הכנסים פעמיים בשנה.
כתב עת מתורגם ומופץ למאות ספריות ומוסדות אקדמיים.
אוצרות דרום – כתב עת שנתי מחקרי בהוצאת בית הספר לאמנות הקול והמסך
עיתון ספיר – מגזין רבעוני.
כנס ספיר על עתידה של פוליטיקה אחרת – הכנס נערך מדי שנה בהפקת המחלקה למנהל ומדיניות ציבורית ובשיתוף ארגוניים חברתיים.
הכנס מעורר שיח ומחקר בנושאים הנוגעים לקשר שבין המדינה לבין האזרח.
עד שנת 2015 נערכו במסגרת זו 14 כנסים.
הפורום הפמיניסטי – הוקם על ידי חברות סגל במכללה, במטרה לקדם עשייה באקדמית וחברתית, השגת צדק מגדרי וחברתי.
הפורום פועל בשני מישורים: במישור האקדמי ובמישור החברתי.
פורום ספיר לדיון ולחקר תרבות – הוקם בשנת 2007, משמש במה אקדמית המוקדשת לדיון, מחקר ועיון בשאלות ובמחקרים העוסקים בסוגיות תרבות.
הפורום מאגד בתוכו חוקרים ממוסדות אקדמיים שונים, קובעי מדיניות, יוצרים ואני מקצוע החוקרים ועוסקים בפועל בעיצוב ובחקר התרבות.
מכללת ספיר מקיימת פעילויות בינלאומיות ושיתופי פעולה עם מספר גופים בחוץ לארץ.
במסגרת תוכנית "Tempus" מעורבת ספיר ושותפה בכעשרה מיזמים – "Tempus" היא תוכנית שהוקמה על ידי האיחוד האירופי ב-1990 במטרה ליצור סטנדרטיזציה בשיטות מחקר, והוראה בין אוניברסיטאות באירופה לבין מוסדות להשכלה גבוהה מחוץ ליבשת.
כחלק מחזון הצמיחה שגיבשה המכללה לאחר אסון השביעי באוקטובר היא פועלת להכפלת שטח הקמפוס והקמת קמפוס חדש בעיר שדרות.
כחלק מתהליך זה הוכרז במהלך שנת 2024 על הקמת פקולטות חדשות:
פקולטה להנדסה וטכנולוגיות מתקדמות – כולל אגרוטק ופודטק.
פקולטה למקצועות הבריאות, בשיתוף האוניברסיטה העברית.
בנוסף מתכננת המכללה להקים מכון מחקר בינלאומי לטראומה ושיקום ולהיות שותפה במרכז מחקר ופיתוח אזורי.
הסטודנטים שמתחילים בשנת 2025 את לימודיהם במכללה יובילו תהליכי פיתוח אזוריים תוך היכרות עם אתגרי האזור במגוון תחומים, רכישת מיומנויות ליבה תעסוקתיות ויזמיות, בחירת אתגר אזורי ופיתוח מיזם חדש שעונה עליו.
עוגנים אלו הם חלק מהתכנית להפוך את המכללה לאוניברסיטה למחקר וידע יישומי, בעזרת לימודים אקדמיים ברמה גבוהה, מחקר יישומי בשטח ודגש על מעורבות חברתית ויצירת אימפקט.
מכללת ספיר, זוכת פרס ההצטיינות בתחום המעורבות החברתית בקהילה מטעם המועצה להשכלה גבוהה, מפעילה ומקיימת פעילויות רבות באזור.
הפוך על הפוך – פרויקט המעניק מענה בלתי פורמלי לבני נוער במצבי מצוקה נפשיים ורגשיים.
הסטודנטים מקיימים שיחות אישיות וקבוצתיות וכן סדנאות בנושאים המעניינים את המתבגרים.
קפה יעל – פרויקט המשלב יזמות עסקית ועשיה חברתית.
בית הקפה מעסיק בני נוער במצבי סיכון ומאפשר להם להתפרנס.
מנטורינג – פרויקט המשלב נערות שחוו מצבי משבר ומצוקה בתוכנית הלימודים בבית הספר לעבודה סוציאלית במכללה.
קולנוע חברתי – סטודנטים המעבירים שיעורים בנושאי קולנוע לבני נוער.
הגנה על חושפי שחיתויות – פרויקט של בית הספר למשפטים להעלאת המודעות לנושא השחיתות, עידוד חשיפתן והגנה על חושפי שחיתויות.
דירה להשכיר – פרויקט המחזק שכונות מוחלשות בשדרות באמצעות שילוב אוכלוסיית הסטודנטים של ספיר.
מז"ח – המרכזי זכויות חברתיות, המרכז פועל לקידום הזכויות החברתיות של תושבי העיר שדרות.
המרכז מכשיר את תושבי העיר כפעילים בתחומי הזכויות וההתארגנות הקהילתית.
המכללה מארגנת מספר כנסים ואירועים שנתיים.
כנס ישראל-שדרות לחברה – נוסד בשנת 2003 על ידי המכללה האקדמית ספיר.
הכנס, בראשות עוזי דיין, מעלה לסדר היום הציבורי סוגיות חברתיות כלכליות.
מטרת הכנס להבליט באמצעות שיח ציבורי נושאים כואבים המשסעים את החברה הישראלית, ובד בבד להעלות הצעות ותוכניות לגיבוש סדר יום אזרחי ומדיניות חברתית כלכלית חדשה המכוונת להגן על הזכויות החברתיות של תושבי המדינה ובתוך כך לחזק את הסדר הדמוקרטי הקיים במדינה.
הכנס מביא לספיר מדי שנה אלפי משתתפים המגיעים למפגש בלתי אמצעי עם המנהיגות הפוליטית, האקדמית, הכלכלית, הביטחונית והחברתית במדינה.
בכנס משתתפים מנהלי רשויות וחברות ממשלתיות, מובילי דעה, אנשי תקשורת, מומחי כלכלה, פעילי חברה, אנשי עסקים בולטים, אנשי רוח מחקר ותרבות.
בכנס מתקיימים מושבי דיון שונים.
כל מושב מוקדש לנושא מסוים ובמהלכו מוצגת תמונת המצב הנוכחית, מועלות הצעות לפתרון ומתקיים דיון בפאנל מומחים הכולל את השתתפות הקהל.
בתום הכנס, מרוכזות המסקנות ומוצגות לציבור כהצעה למדיניות חברתית כוללת, תוך כוונה להביא לשינוי מהותי במצב החברתי.
הוא הוקם כמענה ל"כנס קיסריה" העוסק בכלכלה ו"כנס הרצליה" לנושאי ביטחון.
פסטיבל קולנוע דרום – מאורגן על ידי המחלקה לאמנות הקולנוע והטלוויזיה – פסטיבל קולנוע בינלאומי.
תמיכה בנפגעי מלחמת ה-7 באוקטובר
בינואר 2024 הקימה המכללה קרן חירום המיועדת למימון צרכים בסיסיים ותמיכה נפשית לחברי קהילת ספיר.
לצד זאת, המכללה פעלה לגיוס תרומות עבור חברי קהילה שנעקרו מביתם, עבור סטודנטים המשרתים במילואים וכאלה המצויים במצב נפשי מורכב.
2008 – אות אביר איכות השלטון בזכות חוסן לאומי
2010 – אות אביר איכות השלטון
2012 – פרס האריה השואג לקמפיין
המכללה האקדמית ספיר היא עמותה רשומה.
חברי העמותה משמשים כחבר הנאמנים של המכללה.
יו"ר חבר הנאמנים נבחר על ידי חבר הנאמנים ומשמש גם יו"ר הוועד המנהל.
החל משנת 2013 מכהן בתפקיד יו"ר חבר הנאמנים והוועד המנהל עו"ד גלעד שר.
חבר הנאמנים בוחר מבין חבריו את הוועד המנהל שבו תשעה חברים והוא הרשות הממונה על ניהולה של המכללה, ענייניה ונכסיה, במסגרת המדיניות שנקבעת על ידי חבר הנאמנים והחלטותיו.
אגודת הסטודנטים של המכללה האקדמית ספיר היא ארגון חיצוני למכללה הפועל תחת התאחדות הסטודנטים בישראל.
האגודה מורכבת מסטודנטים, ותפקידה לייצג את הסטודנטים במכללה ולפעול לרווחתם.
חברי האגודה הם סטודנטים של המכללה.
נכון לשנת 2025, יו"ר האגודה הוא עמרי שרייבר, ומנכ"ל האגודה הוא תו אבוחצירא.
בעלי תפקידים נוספים באגודה כוללים את אריק רוזנטוב – דובר האגודה, ו-יניב יגל בן חמו – ראש מדור אקדמיה.
המכללה האקדמית תל אביב-יפו היא מכללה אקדמית המוסמכת להעניק לבוגריה תארים ראשונים (.B.A, B.Sc, .B.S.N) ותארים שניים (.M.A, M.Sc, .M.B.A) השוכנת בתל אביב-יפו.
המוסד מוגדר כ"מכללה ציבורית" ושכר הלימוד בו זהה לזה שבאוניברסיטאות.
האקדמית תל אביב-יפו הוקמה בשנת 1994 ביוזמה משותפת של אוניברסיטת תל אביב, עיריית תל אביב-יפו והוועדה לתכנון ולתקצוב של המועצה להשכלה גבוהה, כמוסד אקדמי ציבורי להשכלה גבוהה (האקדמית זכתה להכרה כמוסד להשכלה גבוהה ב-1996).
נשיאה הראשון היה פרופסור אלעזר כוכבא, זואולוג מאוניברסיטת תל אביב, שכיהן בתפקיד עד שנת 2000.
בשנים הראשונות לפעולתה פעלה המכללה בארבעה קמפוסים קטנים ברחבי העיר תל אביב-יפו: ברחוב אנטוקולסקי שכן בית-הספר למדעי המחשב, ברחוב דפנה בית-הספר למדעי ההתנהגות, ברחוב סאלד שכנו בית-ספר למדעי המחשב (שנה א') ובית-הספר למדעי ההתנהגות (שנה א') וברחוב מלצ'ט שכנו בית הספר לכלכלה וניהול ובית הספר לממשל וחברה.
הנהלת המכללה שכנה במגדל המאה ברחוב אבן גבירול.
כיום מרוכזת פעילות המוסד בקרית הקבע שלה ברחוב רבנו ירוחם ביפו, במתחם בו עמד קודם שלד מבנה בית החולים אייזנברג.
התוכנית הכללית לקמפוס נעשתה על ידי משרד האדריכלים קולקר-אפשטיין.
במכללה מתקיימים לימודי תואר ראשון במדעי המחשב, כלכלה וניהול, מערכות מידע, פסיכולוגיה, פכ"מ (פילוסופיה-כלכלה-מדע המדינה) ולימודי אֲחָיוּת (סיעוד).
לימודי תואר שני מתקיימים במקצועות: פסיכולוגיה, מדעי המחשב, מנהל עסקים, ייעוץ ופיתוח ארגוני, לימודי משפחה, לימודי צעירוּת, מערכות מידע ואֲחָיוּת.
עוד במכללה פועלים המכון לחקר חברה וכלכלה RISE IMPACT, "בית לאמנות ישראלית" - מכון לימוד ומחקר של אמנות ישראלית, מרכז SEED להתפתחות רגשית מוקדמת, וכן מכון מפרשים לחקר והוראת הפסיכותרפיה.
במכללה פועלת אגודת הסטודנטים והסטודנטיות.
בשנת הלימוד תשע"ה זכתה המכללה בפרס המוסד המצטיין ע"ש שוש ברלינסקי שינפלד ז"ל במעורבות ועשייה חברתית בקהילה על ידי המועצה להשכלה גבוהה.
באוקטובר 2019 נחנכו מעונות סטודנטים במתחם המכללה.
במבנה המעונות 400 חדרים והוא תוכנן על ידי משרד האדריכלים אלדן.
המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה, המוכרת גם בקיצור המכללה לפּוּ"ם) נוסדה ב־31 במאי 1954 ונועדה להכשיר ולהסמיך קצינים בכירים בצה"ל.
החל משנת 2017 מכשירה גם נגדים, ובשנת 2025 התחילה המכללה להכשיר עובדי צה"ל (אזרחים).
המכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטה היא מוסד הדרכה לקצונה הבכירה בצה"ל.
המוסד משרת את שלוש זרועות הצבא – הים, האוויר והיבשה – ומתקבלים אליו קצינים מדרגת סגן ועד דרגת אלוף-משנה, ונגדים בכניסה לקבע מובהק ובכניסה למסלול בכיר.
ב-31 במאי 1954 נפתחה המכללה לאחר הכנות שנמשכו כשנה.
המפקד הראשון שייסד ועיצב את תוכניות הלימוד היה אהרן יריב.
ב-1969 שולבו לימודים אקדמאים במסגרת שיתוף פעולה עם אוניברסיטת תל אביב.
מאז עברו הלימודים לחסות אוניברסיטת חיפה.
הקורס הארוך קוצר לתשעה חודשים.
ב-1989 הוחלט על שינוי מתכונתו של הקורס הארוך לזרוע היבשה ושמו שונה לברק.
הקורס שעוצב על ידי בנימין עמידרור ואל"ם חנן שי בוסס על יסודות מקצועיים-עיוניים לקצינים מבצעיים ומוכר בחלקו לתואר ראשון.
ב-1 בספטמבר 1991 אוחדו הפו"ם והמכללה לביטחון לאומי ועברו לפיקודו של מפקד המכללות במחנה דיין אשר בגלילות.
בשנים 1994–1999 פעל קורס ארוך נוסף לקציני היבשה מחץ (מחשבה צבאית) ונועד לבעלי תואר אקדמאי.
בשנת 1995 בוטלה תוכנית ברק.
בשנת 1998 בוטלו קורסי המטה הקצרים לשלוש הזרועות והוחלט על קיום קורסים קצרים המשולבים לכל הזרועות יחדיו.
ב-2001 הוחלט לאחד את כל הקורסים הקצרים לקורס אחד בשם אפק וקורס ברק הפך לקורס חובה לצורך תפקיד מג"ד.
ב-2004 הוחלט להוסיף תחת המכללה גם קורס המכשיר מפקדי טייסות ויחידות מבצעיות בחיל האוויר שנקרא קורס רקיע.
ב-2008 אחרי מלחמת לבנון השנייה הוחלט לאחד שתי הכשרות של רקיע וברק ביחד תחת קורס "משולב".
ב-2009 הוחלט להחליף שם ממשולב לכללי (פיקוד ומטה כללי) פו"ם כללי ובהמשך שונה השם לפו"ם אלון.
ב-2021 הוחלף השם "פו"ם אלון" לבית הספר למלחמה.
בשנת 2017 נפתח בית הספר לפיקוד לנגדים (במקור בית הספר לנגדים), במסגרתו החלו בחודש אוקטובר שני קורסים שתפקידם הכשרת הנגד בציר הפיקודי: קורס כניסה לקבע מובהק (ארבעה שבועות) וקורס פיקוד ומטה לנגדים במינוי בכיר (שישה שבועות), המהווים תנאי לקידום לקבע מובהק (רב-סמל ראשון) או מינוי למסלול הבכיר.
עד ליולי 2019 פעלו בכל קורס שני צוותים ובסך הכל ארבעה צוותים בשני הקורסים.
במהלך שנת הפעילות הראשונה הכשיר בית הספר למעלה מ-500 בוגרים בשני הקורסים.
ביולי 2019 התעצם בית הספר ובכל קורס נוסף מפקד צוות, כך שבסך הכל פועלים בבית הספר שישה צוותים, שלושה בקורס פו"ם 'גדעון' ושלושה בקורס 'איתן'.
מפקדו של כל צוות הוא רב-סרן או רב-נגד.
מפקדי הצוותים הם עמיתים עליהם מפקד מפקד בית הספר.
השונות (קצין/נגד) מצביעה על כך שפיקוד ניתן ללמוד גם מקצינים וגם מנגדים.
בבסיס הכשרת הנגדים בבית הספר נמצאת לבנת הפיקוד והמנהיגות השזורה לאורך תוכני ההכשרה כולה ובמסגרת זו מתקיימות סדנאות תפיסת תפקיד, פיקוד ומנהיגות.
מעבר לכך נלמדים בבית הספר יסודות המקצוע הצבאי, לצד נתיב החינוך.
בשלהי שנת הפעילות הראשונה שונה שמה של המסגרת ונקבע כי תקרא: בית הספר לפיקוד לנגדים, כך ששם זה יבטא את עיקר תפקידו של בית הספר בהכשרת הנגדים בציר הפיקודי.
במהלך שנת 2019 נקבע כי שם קורס הכניסה לקבע יקרא "איתן" וקורס הכניסה למינוי הבכיר יקרא "פו"ם גדעון".
עד חודש פברואר 2020 הוסמכו בבית הספר כ-1,000 נגדים.
בחודש ינואר 2021 כבר הוסמכו למעלה מ-1,300 נגדים בשני הקורסים.
בחודש ינואר 2021 התחלף מפקד בית הספר לפיקוד לנגדים סא"ל אוהד נוימן ואת הפיקוד תפסה סא"ל שירן אשר.
בשנות ה-2000 התגברה הביקורת על תהליך הכשרת הקצינים בצה"ל באופן כללי ועל המכללה לפיקוד ולמטה בפרט, בעיקר לאחר הכישלון הפיקודי במלחמת לבנון השנייה ומסקנות ועדת וינוגרד.
עיקר הביקורת היא על כך שצה"ל לא מעניק לקציניו הכשרה מקצועית מספקת וההשכלה הדרושה להם למילוי תפקידם ועל כך שההכשרה היא קצרה ולא מעמיקה.
מערכת ההשכלה הצבאית ברוב צבאות העולם המערבי בנויה מכמה נדבכים, שהראשון בהם נמשך בדרך כלל שלוש או ארבע שנים.
כך נהוג ב (ווסט־פוינט), ב של הצבא הבריטי וב של הצבא הצרפתי.
כשהקצין בצה"ל מגיע למכללה לפיקוד ומטה הוא רוכש בפועל ידע שהיה אמור ללמוד באקדמיה הצבאית, וגם זאת באופן חלקי ומקוצר.
בין השאר עלתה ביקורת על הכשרת הקצינים בצה"ל:
ההיסטוריון וחוקר מלחמות ישראל אורי מילשטיין טען שצה"ל הוא צבא בעל תפיסת ביטחון אנטי-אינטלקטואלית, אשר בעצם כלל איננו צבא מקצועי אלא "מיליציה חמושה עם אמצעי לחימה מתקדמים".
מבקר המדינה בדו"ח, המתמקד במערכת הביטחון, שפורסם בדצמבר 2006 קבע: "לא רק שחלק ניכר מסגל הפיקוד הבכיר בצה"ל, מדרגת סגן-אלוף ומעלה, אינו עובר את ההכשרות המחייבות, אלא שגם אלו שעוברים אותן לא רוכשים כלים מספקים לצורך תפקידם, בגלל ליקויים בהכשרות.
מסקנות ועדת וינוגרד חשפו "כשלים וליקויים רציניים באיכות ההיערכות, המוכנות, ההתנהלות והביצוע של החלטות בדרג הפיקודי העליון בצה"ל, בעיקר בכוחות היבשה".
עפר שלח בספרו המגש והכסף משנת 2003.
אלוף יהודה פוקס, מפקד בה"ד 1 לשעבר, שקרא להאריך את קורס הקצינים לשנה.
המכללה הימית המלכותית בגריניץ', הידועה כיום כמכללה הימית המלכותית הישנה, היא מכללה לשעבר הנמצאת בגריניץ' שבלונדון ופתוחה למבקרים.
בין 1873 ל-1998 המכללה שימשה כמתקן אימונים של הצי המלכותי, והיא נמצאת במרכז אתר המורשת העולמית "גריניץ' הימית" שבלונדון.
במכללה הועברו מספר קורסים לקציני הצי, כולל הקורס המתקדם לקצינים בדרגות הביניים.
לאחר שהצי המלכותי הפסיק להשתמש במכללה בשנת 1998, חברת צדקה בשם קרן גריניץ' שכרה את המבנים והשטח שמסביבם למשך 150 שנים, כאשר תפקידה יהיה לשמר אותם לטובת האומה כולה.
אוניברסיטת גריניץ' משתמשת בשלושה אולמות עיקריים במכללה (המלכה אן, המלכה מרי והמלך ויליאם), ואילו מכללת טריניטי למוזיקה משתמשת באולם המלך צ'ארלס.
קרן גריניץ' מנהלת את ההיכל הצבוע ואת הקפלה, האולמות התת-קרקעיים הסמוכים, מרכז המבקרים והקרקעות.
בניית המבנים המקוריים במכללה התרחשה בין 1696 ל-1712, ובמקור הם נבנו ותוכננו על ידי כריסטופר רן עבור בית החולים גריניץ', שנסגר ב-1869. בעבר שכן במקום ארמון פלסנטיה הקדם-טיודורי, שנבנה על ידי הדוכס המפרי ב-1428.
בין 1962 ל-1996 הופעל במכללה הכור הגרעיני JASON, ששימש למטרות אימונים עבור הצי.
הכור פורק באופן סופי ב-1999.
כיום המתחם משמש באופן סדיר לצילומי סדרות טלוויזיה, פרסומות טלוויזיה וסרטים באורך מלא.
בין ההפקות הידועות ניתן למנות את סרט הקולנוע "משחקים פטריוטיים" המבוסס על רומן באותו שם של טום קלנסי, שבו המכללה משמשת כאתר צילומים לסצנת התנקשות באחד מחברי משפחת המלוכה הבריטית.
בשנת 2006 צולמה במקום פרסומת טלוויזיה לרשת מרקס אנד ספנסר הידועה.
אחת מסדרות הטלוויזיה הידועות שצולמו במקום היא MI5.
המכללה המלכותית הצבאית של קנדה היא אקדמיה צבאית של הכוחות המזוינים של קנדה.
המכללה הוקמה מכורח חוק של הפרלמנט של קנדה משנת 1874 למטרת הקניית חינוך אקדמי לקציני כל אגפי הכוחות המזוינים של קנדה, והוקמה ב-1 ביוני 1876 בחצי האי פרדריק פוינט אשר בקינגסטון, אונטריו.
זוהי כיום מכללה צבאית פדרלית המוסמכת להעניק לבוגריה תואר אקדמי.
צוערי המכללה עוברים הכשרה במה שמכונה "ארבעת העמודים": אקדמיה, קצונה, אתלטיקה ודו-לשוניות.
כל הסטודנטים לתואר ראשון נדרשים להשלים את תוכנית הליבה, שנועדה לספק חינוך ליברלי מאוזן, מדעי וצבאי.
תוכנית הליבה מורכבת מכלכלה, פסיכולוגיה, מתמטיקה, אנגלית, חשבון אינפיניטסימלי, היסטוריה צבאית של קנדה, כימיה, היסטוריה של קנדה, פיזיקה ואזרחות.
המכללה המלכותית הצבאית של קנדה מציעה 19 תוכניות לימוד לתואר ראשון במדעי החברה ומדעי הרוח, מדעים והנדסה.
בנוסף המכללה מציעה 34 תוכניות לתארים מתקדמים, כולל 14 תוכניות לתוארי דוקטורט.
מסלולי הלימוד מתקיימים במחלקות של שלוש פקולטות: הפקולטה למדעי החברה והרוח, הפקולטה להנדסה והפקולטה למדעים.
המכללה החרדית ירושלים הייתה מכללה אקדמית המיועדת לציבור החרדי, ושכנה בגן הטכנולוגי מלחה בירושלים.
המכללה הוקמה בשנת תשס"א (2000) על ידי עדינה בר שלום.
לדבריה, היא פתחה את המוסד משום שראתה צורך בעובדות סוציאליות בציבור החרדי וכן בכך שנשים חרדיות יפרנסו את משפחתן בכבוד.
עם הקמתה יועדה המכללה לנשים בלבד.
נפתחו בה קורסים לעיצוב אופנה וכן לימודי תואר ראשון ושני.
בהמשך נפתחו המסלולים גם לגברים, הלימודים לנשים ולגברים התקיימו בהפרדה.
המכללה הוקמה בתחילתה כשלוחה של אוניברסיטת בר-אילן.
בשנותיה הראשונות ניהלה אותה ד"ר ניצה קאליש.
בהמשך הורחבה המכללה לחוגים ממוסדות אקדמיים נוספים.
הקמת המכללה עוררה פולמוס ברחוב החרדי ויצאו נגדה מודעות ופשקווילים.
הרב עובדיה יוסף, אביה של עדינה בר שלום, תמך במכללה.
המכללה העניקה לבוגריה תארים מוכרים מטעם משרד החינוך ומטעמם של מספר מוסדות אקדמיים ובהם האוניברסיטה הפתוחה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, אוניברסיטת בר-אילן ומכללת הדסה.
בשנת 2012 למדו במכללה, בנפרד, 1,200 נשים וגברים, במקצועות מדעי המחשב, לוגיסטיקה וכלכלה, עבודה סוציאלית, משפטים, מעבדה רפואית, מדעי החברה, ייעוץ חינוכי, קלינאות תקשורת ועוד.
בשנים 2009–2012 שימש כמנכ"ל המכללה עו"ד אריאל דרעי.
המנהלת הרוחנית של המכללה מאז הקמתה הייתה מזל עמאר, אשתו של הרב הראשי לישראל לשעבר הרב שלמה משה עמאר.
בתפקיד רב המכללה שימש הרב ד"ר דניאל נשיא.
משנת 2013 שימש כמנכ"ל המכללה מר אמיר שושן.
סמנכ"ל המכללה היה הרב יוסף ויטמן.
בסוף 2016 החליטה המועצה להשכלה גבוהה לסיים את פעילות המכללה החל מ-1 באוקטובר 2017, ולהפסיק את תקצובה על ידי ות"ת, עקב ירידה חדה במספר הסטודנטים במכללה (500 בלבד בשנת הלימודים תשע"ו).
מכינה אקדמית, שבה לומדים עברית, אנגלית ומתמטיקה וכן מתקיימת בה הכשרה למבחן הפסיכומטרי.
בלוגיסטיקה וכלכלה, B.Sc במדעי המחשב M.A בייעוץ חינוכי, B.A.
נשים: B.A במנהל חינוכי, בפסיכולוגיה, M.A.
C עבודה סוציאלית, B.A מעבדה רפואית, מדעי החברה, ייעוץ חינוכי B.
ו-M.A., קלינאות תקשורת מנהל עסקים ועוד.
המכללה הלאומית לכבאות והצלה בראשון לציון היא מרכז ההדרכה היחיד בישראל המכשיר כבאים בתחומים שונים.
המרכז נמצא תחת חסות משרד הפנים, ומיועד לעבור תחת חסותו של המשרד לביטחון פנים לפי הצעת חוק שהונחה בכנסת לאחר אסון הכרמל ב-2010. עד שנת 2019 נקראה "בית הספר הארצי לכבאות והצלה".
במכללה הלאומית לכבאות והצלה קיימות 4 מגמות:
מגמת הגנה מאש וחקירות דליקות, מגמת כבאות וחילוץ, מגמת חומרים מסוכנים (חומ"ס) ומגמת פיקוד ומטה (פו"מ).
בקריית הכבאות נמצאים גם משרדי נציבות כבאות והצלה, בהם שוכן נציב הרשות הארצית לכבאות והצלה.
בית הספר הארצי לכבאות ולהצלה הוקם בראשית שנת 1979, לאחר מספר ניסיונות לאתר מיקום מתאים הכולל שטח פתוח בסמוך לעיר, שבו אפשר יהיה להתאמן בכיבוי שריפות ובפינוי והצלה של אנשים לכודים.
לאחר חקיקת חוק מערך הכבאות בישראל בשנת 1959, החלה ההתארגנות וקליטת עובדים בשכר ונותר הצורך בהכשרתם לתפקידיהם.
מכיוון שהמשרד הממונה על מערך הכבאות הוא משרד הפנים, הרי שמפקח כבאות ראשי הממונה ישירות על ידי השר, הוא הגורם המקצועי העליון לקביעת דרכי הכשרה ברמות השונות.
מכיוון שבשנים הראשונות שלאחר חקיקת חוק הכבאות לא היה בנמצא מרכז הדרכה מסודר ועצמאי ולא התקיים סגל שמתפקידו לעסוק בהדרכה, אומצה על ידי מנהלת הכבאות הראשית ולשכתו, בתאום עם רשויות הכבאות, דרך ייחודית לקיום הכשרות השתלמויות ותרגולים ארציים לכבאים (להוציא מכלל זה אימונים פנים תחנתיים).
למשל, לשם קיום קורס להכשרת כבאים חדשים או קורסים מתקדמים, הושכר מקום כגון מכללת בית ברל או בית הפועל החקלאי בבית דגן, הוצא זימון לבעלי כישורים מתאימים ברשויות הכבאות (בתיאום עם הנהלת השירות ומפקדו) ונקבע סגל קורס.
מפקד הקורס וסגל המדריכים הנבחר הושאלו זמנית למשרד הפנים לתקופת ההכנה וביצוע הקורס.
סגל הקורס התייצב באתר שבו אמור היה להתקיים הקורס, עסק בהכנת החומר (לרבות ביצוע עותקים בהדפסת סטנסילים ידנית), תורגלה ההדרכה והוכנה התשתית הלוגיסטית שכללה תיאום הבאת מכוניות כיבוי ואמצעי תרגול ואימון מרשויות הכבאות ברחבי הארץ.
בתום שבועיים של הכנות, החניכים המועמדים לקורס נקלטו באותו אתר מושכר, הקורס בוצע, ולאחר טקסי הסיום סגל ההדרכה ובוגרי הקורס התפזרו חזרה כל אחד למקום עבודתו הקבוע.
בשנת 1974 נעשה ניסיון ראשון להקים "בית ספר לכבאות", ובתאום בין משרד הפנים וצה"ל הוקם מבנה בתוך בסיס צבאי אשר שימש קבע אחראי על המקום מטעם משרד הפנים; הטיפול השוטף במבנה היה באחריות מפקדת הבסיס בו הוקם המבנה.
עם זאת, לאורך זמן נוצר קושי בשיתוף הפעולה בין אנשי הבסיס לאנשי מערך הכבאות, וכך המבנה נשאר במתכונתו אך מערך הכבאות עזב.
אז חזר מערך הכבאות למתכונתו הישנה, שכללה התארגנות זמנית במקום מושכר יחד עם סיום הקורס ופיזור חזרה לתחנות, וזאת עד לסוף שנת 1978.
בשנת 1979 הוקם בית הספר לכבאות והצלה בחולות ראשון לציון, במקום שהיה אז הרחק מן העיר.
כיום נמצא מבנה בית הספר בסמוך אל שכונות מגורים ואל מתחם "הסופרלנד" והפארק העירוני של ראשון לציון, שהוקמו באזור זה לאורך השנים.
בשנים האחרונות היו ניסיונות לאתר מקום חלופי להקמת מבנה חדש עבור בית הספר, כגון רמלה ואשקלון.
לאחר השרפה בכרמל (2010) הועברה ביקורת חריפה מטעם ועדת החקירה של מבקר המדינה על המשרד הממונה, על כך שמבנה בית הספר לכבאות הוא מיושן, צפוף, ואינו מתאים לצרכים של מערך הכבאות הארצי.
כחודש לאחר מכן החליטה הממשלה להקים בית ספר לכבאות חדש שיוקם בצמוד לבתי הזיקוק בחיפה.
במכללה הלאומית לכבאות והצלה קיימות ארבע מגמות:
1. מגמת הגנה מאש וחקירות
במקום נמצאת גם אנדרטה לזכרם של הכבאים שנפלו בעת מילוי תפקידם.
ב-3 באוגוסט 2012 נהרג ינון יצחקי (55) בעת שפגעה ברכבו הפרטי משאית פגיעה חזיתית לפנות בוקר.
ינון יצחקי היה מבכירי מערך הכיבוי הארצי והיה מפקד בית הספר לכבאות והצלה, בהלווייתו השתתפו אלפים כולל בכירי המערך.
ביום הזיכרון בשנת 2013 נערך במקום טקס האזכרה הראשון לזכר הכבאים ולוחמי האש.
בשנת 2017 החלה הקמת "קריית הכבאות וההצלה לישראל" במקום.
במקביל נבחנת אפשרות להקמת בית ספר לכבאות נוסף באזור מפרץ חיפה.
בהתאם לשינוי הארגוני, הוקמה המכללה הלאומית לכבאות והצלה כחלק מקריית הכבאות, במקומו של בית הספר.
המכללה האקדמית רמת גן (עד 2018, "המכללה האקדמית לישראל ברמת גן") היא מכללה אקדמית שהוקמה בשנת 2010 ברמת גן, במטרה להתמקד במקצועות הבריאות, החינוך, מערכות מידע והניהול.
המכללה האקדמית רמת גן היא מוסד ללא כוונות רווח אשר נבנה על יסודות ה"מכללה לישראל" ושלוחת אוניברסיטת הריוט ואט, שבהן סיימו לימודיהם כ־12,000 בוגרים ומוסמכים.
בשנת 2010 קיבלה המכללה היתר פעולה ובשנת 2012 הוכרה כמוסד מוכר להשכלה גבוהה.
נשיא המכללה החל מ-1 באפריל 2024 הוא פרופסור מוחמד ותד.
המכללה שמה לה למטרה להנגיש את ההשכלה הגבוהה לכלל הקבוצות באוכלוסייה, וזאת מתוך שליחות שמבקשת לגשר על פני פערים חברתיים, תרבותיים, וכלכליים; ולהעמיד דור של בוגרות ובוגרים הראויים למלא תפקידי מפתח, ולהשפיע על עיצוב פניה של החברה בישראל.
לגישתו של נשיא המכללה, העשייה האקדמית אינה מתמצה בהקניית ידע בלבד; היא חייבת לעצב מנהיגות ערכית, אחראית, רגישה לאחר, קידום וטיפוח רב תרבותיות, ומחויבת לפעולה.
בשנים האחרונות חווה המכללה עשייה אקדמית משמעותית, כולל פיתוח תוכניות אקדמיות, קידום מחקר אקדמי, פיתוח איכות ההוראה, ויצירת שיתופי פעולה עם מוסדות אקדמיים בכלל ועם מוסדות אקדמיים בינלאומיים בפרט (ארצות הברית, הודו, ואוסטריה).
בשנת 2026 תארח המכללה את הכנס הבינלאומי השנתי של האגודה ללימודי ישראל.
במכללה האקדמית רמת גן לומדים כ־3,000 סטודנטים.
תואר ראשון (BSN) בסיעוד – לאחים ואחיות מוסמכים.
תואר שני (M.A) באחיות (סיעוד)
תואר ראשון (.B.A) בניהול במערכות בריאות
תואר שני (.M.A) במנהל מערכות בריאות
תואר ראשון (B.A.) בניהול מצבי חירום ומשבר
תואר ראשון (.B.Sc) במערכות מידע
תואר ראשון (.B.Sc) במדעי המחשב
תואר שני (.M.A) בטכנולוגיות למידה דיגיטלית
תואר שני (.M.A) בניהול השינוי וייעוץ ארגוני
תואר שני (.M.A) בייעוץ חינוכי
תואר ראשון (.B.A) דו-חוגי בחדשנות ויזמות
תואר ראשון (.B.A) דו-חוגי בניהול
תואר ראשון (.B.A) דו-חוגי בכלכלה
תואר ראשון (.B.A) דו-חוגי בחברה והתנהגות
תואר ראשון (.B.A) דו- חוגי במשאבי אנוש
ההסתדרות הרפואית בישראל (הר"י): בחרה בשיתוף פעולה עם המכללה כמוסד להכשרת רופאים לתפקידי ניהול.
המועצה המדעית של הר"י מכירה בתואר השני במנהל מערכות בריאות במכללה כתואם את הדרישות להתמחות במנהל רפואי.
ארגון המורים: מורים הלומדים במסלול לתואר שני בייעוץ חינוכי במכללה, אשר ימצאו זכאים למלגה מטעם קרן ידע של ארגון המורים - יזכו למלגה נוספת מטעם המכללה.
הסתדרות המורים: מורים הלומדים במסלול לתואר שני בייעוץ חינוכי במכללה, אשר ימצאו זכאים למלגה מטעם הסתדרות המורים - יזכו למלגה נוספת מטעם המכללה.
המכללה הטכנולוגית באר שבע היא מכללה בבאר שבע אשר מכשירה הנדסאים בתחום הטכנולוגי משנת 1954. במכללה לומדים כ-2,300 סטודנטים לתואר הנדסאי.
משנת 2000 פועלת המכללה כעמותה רשומה.
המכללה הטכנולוגית באר שבע נוסדה ב-31 בדצמבר 1954 על ידי שרת העבודה גולדה מאיר, כמרכז ראשון להכשרה מקצועית במדינת ישראל.
בראשית דרכה קלטה עולים צעירים והכשירה אותם לתעשייה ולמלאכה, ולימים נקלטו הבוגרים בקריה למחקר גרעיני ובתעשייה האווירית עם היווסדם.
בתחילת שנות השישים, העביר משרד העבודה את הפעילות לאחריות הטכניון והוחל בהכשרת טכנאים בעיקר במגמות מכונות ובניין.
בית הספר שינה את שמו לבית הספר להנדסאים וטכנאים באר שבע, והחל גם בהכשרת הנדסאים.
בשנת 1970 נחתם הסכם בין משרד העבודה לאוניברסיטת הנגב (כיום אוניברסיטת בן-גוריון בנגב), ולאחר מספר שנים שונה שם המוסד ל"מכללה הטכנולוגית באר שבע".
במשך שנים ארוכות היה במכללה מועדון סיף אשר הגיע להישגים כולל אליפויות הארץ, ונבחרת היאבקות שלה אלופי ישראל.
גולת הכותרת הייתה בית הספר למלונאות בערד, אשר הוקם בשנת 1992 בשיתוף הסוכנות היהודית והתאחדות בתי המלון בים המלח.
בשנת 1991 הקימה המכללה הטכנולוגית באר שבע את בית הספר התיכון העירוני השש שנתי (ניסוי) מקיף ח', יחד עם עיריית באר שבע ומשרד החינוך.
בית הספר פעל עד לשנת 2014 וזכה בשנת 2007 בפרס החינוך הארצי.
בשנת 1995 ייסדה המכללה הטכנולוגית באר שבע את בית הספר להנדסה להכשרת מהנדסים לתואר B.Tech, המוסד פועל עד היום במימון הות"ת והמועצה להשכלה גבוהה ומכשיר מהנדסים לתואר B.Sc.
בית הספר להנדסה שינה שמו למכללה האקדמית להנדסה בנגב וכיום נקרא על שמו של הנדבן סמי שמעון.
המכללה האקדמית פועלת משנת 1997 כעמותה רשומה נפרדת מהמכללה הטכנולוגית באר שבע.
בשנת 2000, הקימה המכללה הטכנולוגית באר שבע עמותה רשומה, מלכ"ר ובשנת 2003 העניקה עיריית באר שבע למכללה הטכנולוגית את פרס מצוינות בחינוך, כהערכה להישגיה.
ייעודה העיקרי של המכללה הוא הכשרת הנדסאים.
למכללה מעל 65,553 בוגרים, מחציתם הנדסאים וטכנאים.
כ-98% מן הסטודנטים הם תושבי מטרופולין באר שבע, 40% מתוכם הן נשים.
בשנת 2015, ארגון World ORT-קדימה מדע, באמצעות סניף טורונטו קנדה, חתם על הסכם לפיתוח המכללה בציוד, שדרוג ההוראה והשתלמויות.
בשנת 2019 נפתחה במכללה תוכנית הדגל של "פעמי עתידים" בשיתוף המכללה האקדמית להנדסה SCE, מנהלת עתידים וצה"ל.
המסלול כולל הכשרה בתחום ההנדסה ברמה העיונית ומזכה בדיפלומת הנדסאי (פעימה ראשונה) ובתואר ראשון בהנדסה (פעימה שנייה).
התלמידים משובצים בהמשך ביחידות המודיעין וביחידות טכנולוגיות, וקיימת אפשרות להמשיך לשלב שני של השלמת לימודים אקדמיים לתואר הנדסה תוך כדי השירות.
מתקיימים במכללה שלושה מסלולים במסגרת "פעמי עתידים" בשיתוף צה"ל במגמות: הנדסאי תוכנה, הנדסאי אלקטרוניקה, הנדסאי תעשייה וניהול במגמת משנה מערכות מידע.
לאור הצלחת התוכנית, התרחבה פעילותה גם למגזר החרדי במגמת הנדסאי תוכנה לחרדים.
משנת 2021 מפעילה המכללה את התוכנית הלאומית להכשרת הנדסאים בה מבצעים הסטודנטים בשנת הלימודים השנייה התנסות מעשית בשכר בתעשייה, בשיתוף מפעלים רבים באזור הדרום.
משנת 2021, מנכ"ל המכללה הוא יעקב דור, קדם לו דב פ' תמיר.
לימודים משולבים – שלוש שנים
הנדסת כימיה – התמחויות: מעבדתית תעשייתית, גרעין
הנדסת מכונות – התמחויות: תיב"מ (תכנון וייצור ממוחשב), מכטרוניקה, מערכות אנרגיה וגז טבעי
הנדסת אלקטרוניקה – התמחויות: מחשבים, תקשורת
הנדסה אזרחית - התמחויות: ניהול הבנייה, תכנון מבנים
הנדסת תעשייה וניהול – התמחויות: מערכות ייצור, רכש ולוגיסטיקה, מערכות מידע
הנדסת תוכנה – כולל התמחויות בפיתוח אפליקציות וסייבר
המכללה הלאומית לשוטרים היא האקדמיה הלאומית לשוטרים ומרכזת את פעילות ההדרכה וההכשרה במשטרת ישראל.
המכללה נמצאת בשטח העיר בית שמש ונחנכה בסוף 2014.
על מנת לאחד את מערך ההדרכה ולסנכרן את ההכשרות באופן אחיד ומקצועי הוחלט להקים את המכללה הלאומית לשוטרים.
עד להקמת המרכז פעלו תחת מערך ההדרכה של המשטרה מעל ל-20 בתי ספר, שהיו פזורים ברחבי הארץ והיוו למעשה מרכזים מחוזיים, אגפיים וארציים ושתי מכללות – המרכז ללימודי משטרה בקריית אתא והמכללה לקצינים בכירים בנעורים (צפונית לנתניה).
התכנון החל בשנת 1992 ואבן הפינה הונחה בשנת 1996. לאחר הקפאת הפרויקט בשנת 2001 המשרד לביטחון הפנים, משטרת ישראל ומשרד האוצר פרסמו ב-2007 את המכרז להקמת והפעלת מרכז הדרכה חדש למשטרת ישראל.
בינואר 2011 נבחרה זוכה במכרז: קבוצת 'פוליסיטי' המורכבת מהחברות שיכון ובינוי ו-G4S (חברת השמירה),, שגברה על קבוצת אפריקה ישראל ואלביט מערכות.
המרכז כולו תוכנן על ידי משרד פיטלסון שילה יעקובסון אדריכלים בראשות האדריכל שמואל שילה.
הזוכה במכרז מימנה חלק ניכר מעלויות הקמתו, בתמורה לחוזה לתפעול המרכז במשך 22 שנים, שבמהלכן תקבל תשלומים של כ-105 מיליון ש"ח לשנה בתוספת כ-30 מיליון ש"ח לשנה לכיסוי עלויות משתנות.
מרכז ההדרכה שהוקם בבית שמש משרת את כל יחידות משטרת ישראל, משתרע על פני שטח של 230 דונם שבהם כ-42,000 מ"ר בנוי, וכן מתקני אימונים מתקדמים, מטווחים, מתקני ספורט ועוד.
עלויות הקמת המתחם, שהוקם על ידי סולל בונה, נאמדות בכ-600 מיליון ש"ח ועלויות הפרויקט כולו בכ-2 מיליארד ש"ח.
במכללה נבנה גם מוזיאון המשטרה החדש בבית מורשת משטרת ישראל על שם רב ניצב יוסף נחמיאס ובו מוצג סיפורה של משטרת ישראל החל בארגוני השמירה ועד לתקופה הנוכחית.
לידו הוקמה אנדרטה חדשה להנצחת חללי המשטרה מ-1948 עד ימינו וכן תיאטרון פתוח ובמה לאירועים.
המכללה נפתחה בסוף דצמבר 2014, מפקדה הראשון היה אלון אסור.
מפקד המכללה הנוכחי הוא תנ"צ צביקה טאוב.
שלב ב' של הפרויקט יכלול הקמת מתחם צמוד בגודל של כ-50 אלף מטר בנוי שישמש את משמר הגבול והיחידות המיוחדות של המשטרה.
מתחם זה יתופעל גם הוא על ידי חברת פוליסיטי.
ב-2020, לכבוד יום העצמאות, ובעקבות הסגר שהוטל למניעת התפרצות נגיף הקורונה בישראל, אפשרה המכללה לבצע סיור וירטואלי בה באמצעות אתר האינטרנט של המשטרה.
המכללה מספר מתקנים הכוללים בין היתר מתקני הדרכה ולימוד :
קריית אימונים - מבני קבע שונים המאפשרים הדרכה, אימון והכשרה
מוזיאון לתולדות המשטרה ואתר הנצחה ומורשת - פתוח לקהל הרחב ללא תשלום
מתחמי הדרכה ייחודיים - מתחמים להפעלת בעלי חיים, לחבלה ולזיהוי פלילי
קריית מטווחים- 9 מתחמי מטווחים
מתחמי סימולציה- סימולטור ירי משוכלל לשיפור ביצועי ירי
מתקני ספורט ואימון ובריכת שחייה
תפקיד הסייר הוא אחד מתפקידי הליבה במשטרת ישראל.
הסייר הוא הדמות המרכזית במגע הראשוני עם האזרח הפונה למשטרה.
תפקידו להגן ולהעניק שירות לאזרחים, בכל הקשור לביטחונם ואיכות חייהם.
משך קורס הכשרת סיור לתפקידי סיור הוא כ-27 שבועות.
כאמור, חלק משבועות קורס ההכשרה מתקיימים בתנאי פנימייה במכללה.
בשלב זה החניכים יעברו הכשרה לתפקיד מספר 2 בניידת והוא מבוסס על שלושה חלקים לפי שבועות:
שבועות 3-4 (סביבת עבודה והיבטים חוקיים):
שבועות 5-7 (עקרונות הטיפול באירועי סדר):
טיפול בעבירות איכות חיים, רכוש ונגד האדם
שבועות 8-27 (הכשרת שטח ומכללה)
בשלב זה, החניכים יעברו הכשרה לתפקיד מספר 1 בניידת, המורכבת משישה חלקים, המפוזרים לפי שבועות.
בשבועות 8-15 בשטח, החניכים יפעלו בהתאם להנחיות החונכים שצורפו אליהם, תוך ביצוע מודל "משוב חם" במהלך אירועים והתנסות בכתיבת דו"ח פעולה.
בשבועות 16-17 במכללה, תתבצע העמקה בסמכויות ובהבנה של שיקול הדעת וקבלת החלטות בעת טיפול באירוע, בראור מסמיך טקס הסמכה.
בשבועות 18-23 בשטח, החניכים יפעלו כמספר 1 לסירוגין באירועים נבחרים.
בשבוע 24 במכללה, ילמדו פיקוד על ניידת, תעדוף אירועים וניהול ממשקי עבודה במהלך המשמרת.
בשבועות 25-26 בשטח, החניכים פועלים כמספר 1 בכל האירועים בליווי החונכים ומבצעים שני מבחני תרגיל פיקודי מקדים (תפמ"ק) – אחד על ידי הסגל והשני על ידי מוביל החניכה.
לבסוף, בשבוע 27 במכללה, יתבצע מבחן סיכום והסמכה, הכולל טיפול בהפרות סדר, עזרה ראשונה וטקס סיום.
משך קורס "הכשרת יסוד חוקר" הוא 27 שבועות (189 ימים).
המתכונת נחלקת לשני פרקים עיקריים: פרק למידה במכללה שמשכו 15 שבועות ופרק התנסות בשטח (בתחנות) שמשכו 12 שבועות.
שלב א' - הכשרה לתפקיד שוטר
שלב זה מתמקד בהקניית הידע, המיומנויות והסמכויות הנחוצות לשוטר במשטרת ישראל ביניהם הקניית כלים מקצועיים, אשר יאפשרו לו לנהל באופן מקצועי מפגשים עם אזרחים במסגרת החוק.
כמו כן יוכשר החניך לפתח מיומנויות מבצעיות שונות, אשר יקנו לו את היכולת להתמודד ולטפל באירועים שונים בהם ייתקל.
שלב ב' - הכשרה לתפקיד חוקר
יבצע תהליכי חקירה, תוך שימוש בכלים מקצועיים רבים.
החניך יידרש לפתח כישורים קוגניטיביים מורכבים, אשר יתרמו לניהול ותכלול תמונת חקירה מדויקת.
התכנים הנלמדים באופן תאורטי מתורגלים לאורך ההכשרה גם באופן מעשי.
במהלך ההכשרה, החניכים ייקחו חלק בתצפיות ובעבודה מעשית בתחנות המשטרה, ביישום מקצוע השוטר בכלל ותפקיד החוקר בפרט.
כחלק מההכשרה יוקצה שבוע לטובת תגבור מבצעי.
לבלש מספר ממשקי עבודה עיקרים: ראש צוות, חברי צוות, קצין מודיעין ובילוש (קמב"ל), רכז מודיעין, רכז הערכה (דסק) וחוקר.
הקשר מול כל אחד מהם שונה באופיו ובעוצמתו.
משך קורס "הכשרת יסוד לתפקידי בילוש" הוא 27שבועות (16 שבועות במכללה ו-11 שבועות בשטח).
שלב ב' - הכשרה לתפקיד בלש
החניך יתמקצע בשיטות, כלים ותבניות חשיבה, בעת ביצוע המשימות הבאות: תצפית עיקוב, מארב, מעצר, חיפוש ואבטחת מאוימים/סוכנים.
החניך יוכשר לפתח תודעה ראייתית רחבה, והבנת ההשלכות של הפעילות המבצעית על ההליך הפלילי.
החניך יגבש תפיסת תפקיד עקבית ומקצועית, שמתבססת על מאפייני התפקיד, יעדי אגף החקירות והמודיעין וערכי משטרת ישראל.
כל אלה תוך יישום עבודת צוות, במטרה לאפשר את שילובו המהיר במאמץ הארגוני למיגור הפשיעה ולהשגת יעדי הארגון.
כחלק מההכשרה יוקצו כ-11 שבועות לצורך חניכת שטח ולמידה מעשית ביחידות בילוש שונות.
מפקד המכללה הוא קצין בדרגת תת-ניצב.
המכללה הטכנולוגית של חיל החימוש (לפני זה הפנימיה הטכנית של חיל החימוש) היה שמם של בית ספר תיכון ומכללה, אשר תפקידם היה להכשיר טכנאים, הנדסאים ועתודה אקדמאית לחיל החימוש.
התלמידים בבית ספר זה היו מוגדרים כשוחרים ואת לימודיהם הם היו מתחילים בכיתות ט' או י' ומסיימים את לימודיהם בכיתה יב' או יד', חלק היה ממשיך להשלמות לתואר מהנדס מכונות כעתודה.
בית הספר הוקם בשנת 1958 בצריפין במחנה של בה"ד 20, והתקיימה בו מסגרת של פנימייה, בשנת 1999 הוקם המחזור הראשון של מסלול בגרות מלאה שהיה תוכנית הדגל של המכללה.
בשנת 2015 בית הספר נסגר עקב תוכנית פינוי של מחנה צריפין ומעבר בה"ד 20 לעיר הבה"דים.
סימני זיהוי (כתפות) של השוחרים
המכללה הטכנולוגית הנדסאים באריאל היא מוסד לימודים על-תיכוני לתואר הנדסאי.