tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ראש המועצה המקומית המכהן של סאג'ור, ג'בר חמוד, ימשיך לתקופת כהונה נוספת, לאחר שגבר על המועמד חאתם גאנם ב-10 קולות בלבד.
מוטי לנדאו, ראש המועצה המקומית המכהן של סביון, התמודד על תקופת כהונה שנייה בראש רשימת "סביון לתושביה" והשיג רוב של 65.79% (1,454 קולות) מול העיתונאית דפנה שפיגלמן, ראש רשימת "בעד סביון".
על 9 המקומות במליאת המועצה התמודדו 4 רשימות.
רשימת "סביון לתושביה בראשות מוטי לנדאו" (פה) זכתה ב-5 מנדטים וברוב מוחלט במועצה.
רשימות "סביון שלנו" (כן) בראשות דורון ויסברוד ו"בעד סביון" (דפ) בראשות דפנה שפיגלמן זכו ב-2 מנדטים כל אחת ורשימת "עתיד סביון בראשות אבי לוי" (קן) לא עברה את אחוז החסימה (4).
מאזן גנאים, איש מפלגת בל"ד, המכהן כראש עיריית סח'נין מאז 2008, הודח מתפקידו לאחר שהמועמד ספואת אבו ריא איש חד"ש גבר עליו ברוב של 52.52% (10,320 קולות) מול 47.48% (9,328 קולות)(6).
על 15 המושבים במועצה התמודדו 14 רשימות.
3 רשימות זכו בשני מנדטים, 9 במנדט בודד ושתי רשימות קיבלו 10 ו-13 קולות ולא זכו במנדט.
הרשימות שזכו בשני מנדטים הן "חזית סח'נין הדימוקרטית" (גד), "חלוציות סח'נין" (יד) ואלמסאר (ם).
במנדט אחד זכו רשימות "אלבינאא ואלתטויר" (אג), "תחאלוף אבנאא אלבלד ואלאעתסאם" (אה), בל"ד-אלתג'מוע אלווטני אלדימוקראטי (ד), אלעהד (ו), אלווחדה (חט), השינוי (נ), "אבנאא אלארד" (ס), "דור אלג'ד" (ע) ו"אלבלד בח'יר" (ק).
"רשימת האיחוד הערבי" (י) שזכתה ב-10 קולות ו"אלג'דיד" (ץ) שזכתה ב-13 קולות לא זכו במנדט.(6)
במועצה מקומית ע'ג'ר (רג'ר), הנמצאת בחלקה בשטח לבנון, לא תתקיים מערכת בחירות של ממש בהמשך לנוהג שקיים במועצה מאז כיבושה על ידי ישראל ותחילת הבחירות שם, לפיה מוגשת לבחירה רשימה אחת ומועמד אחד לראשות המועצה(7).
בתחילה עמד בראש המועצה, סלמאן חטיב, ששימש מוכתר הכפר בימי השלטון הסורי, עד שהוחלף ב-2003 על ידי אחיינו אחמד פתאלי, שהוכרז כראש המועצה ב-2013.
פיני בדש, המכהן כראש המועצה המקומית עומר מאז 1990, ממשיך לתקופת כהונה נוספת לאחר שהשיג רוב מול סימה כחלון.
סמיר אבו זייד יכהן כראש המועצה המקומית עיילבון, לאחר שהשיג רוב של 60.68% (2,310 קולות) מול ראש המועצה המכהן, ג'ריס מטר(6).
בסיבוב הראשון בבחירות לראשות מועצת עילוט אף מתמודד לא חצה את רף ה-40%, לפיכך היה אמור להתקיים סיבוב שני בין ראש המועצה המכהן אבראהים אבו ראס (38.81%, 1,686 קולות) לבין חסן עלי (28.43%, 1,235 קולות).
לקראת הסיבוב השני פרש עלי מההתמודדות ואבו ראס נותר מועמד יחיד.
ראש מועצה מקומית עין מאהל וליד אבו ליל לא התמודד לכהונה נוספת.
עין קנייא היא אחת מארבע המועצות המקומיות הדרוזיות ברמת הגולן בהם כיהנו מאז כיבוש הגולן ב-1967 תושבים שקיבלו כתב מינוי.
על מנת לאפשר בחירות דמוקרטיות מונתה בינואר 2018 מועצה זמנית בראשות דני רוטשטיין.
על ראשות המועצה התמודדו בתחילה 5 מועמדים ו-5 רשימות התמודדו על 7 המקומות במועצה.
בין השאר, התמודדה לראשות המועצה סמירה רדא עמראן, שהיא גם האשה הדרוזית הראשונה שהתמודדה על ראשות רשות מקומית בישראל.
9 ימים לפני הבחירות הכריזו ראשי הדרוזים על חרם על מי שיצביע בבחירות ו-3 מועמדים ורשימות פרשו מהמירוץ.
סך הכל הצביעו למועצה 21 קולות בלבד מתוך 1,618 בעלי זכות בחירה (1.3%), 20 מתוך הקולות (95.24%) ניתנו לואיל מוגרבי, שהיה לראש המועצה הנבחר הראשון בעין קנייא, וקול אחד (4.76%) ניתן לסמירה רדא עמראן.
שני המתמודדים לראשות שנותרו היו גם היחידים שהתמודדו על מקום במועצה, כשרשימת סאוא (נ) בראשות מוגרבי קיבלה 15 קולות מול קול אחד לרשימת "שוויון ושינוי" (ץ) שלא עברה את אחוז החסימה וכל 5 המנדטים הוענקו לסאוא, שברשימתה נותר בפועל רק מוגרבי והוא נבחר כחבר מועצה יחיד.(15).
שמעון לנקרי, המכהן כראש עיריית עכו מאז 2003, נבחר כמועמד יחיד לראשות העירייה, אשר זכה לתמיכת 85% מקולות המצביעים(7).
פרט לרשימת "פז" של לנקרי התמודדו למועצה גם רשימה מטעם מפלגת ש"ס, הבית היהודי בראשות רפאל לוזון שממשיכים באיחוד עם האיחוד הלאומי וכעת גם מטעם מפלגת כולנו, הליכוד, רשימת "מאמינים בעכו", ועוד 2 רשימות מהמגזר הערבי.
ראש מועצה מקומית עמנואל היה צפוי להיבחר על ידי ועדת רבנים המשותפת לכלל הקהילות במועצה החרדית, שיהיה ככל הנראה נציג יהדות התורה, או נציג אחר שיבחר מטעם ש"ס וזאת על רקע כתב האישום שהוגש בסוף אוגוסט, כנגד ראש המועצה המכהן, עזרא גרשי מש"ס, באשמת שוחד בחירות.
בפועל הגיש גרשי את מועמדותו כשמולו אליהו גפני נציג אגודת ישראל, דוד נוריאן ומשה חגיאל.
מאוחר יותר פרשו חלק מהמועמדים ובבחירות ניצח אליהו גפני את משה חגיאל ברוב של 93.94% (1,379 קולות).
בנוסף לרשימות ש"ס, יהדות התורה והרשימות של הקהילות המקומיות "טללי אורות" ו"תורת עמנואל" המכהנות במועצה היוצאת התמודדה גם רשימה מטעם מפלגת יחד על תשעת המקומות במועצה הנכנסת (עלייה של שני מושבים מהמועצה היוצאת).
בבחירות למועצה מקומית עספיא התמודדו שלושה על ראשות המועצה: ראש המועצה המכהן, וג'יה כיוף וכמאל מלאק ובהיג' מנסור שהשיג את מספר הקולות הגדול יותר (43.55%) ונבחר לראש המועצה.
15 רשימות התמודדו על 11 המושבים במועצה, כאשר 11 מהרשימות הצליחו לזכות במנדט אחד כל אחת ו-4 רשימות לא זכו באף מנדט.
בין הרשימות שזכו במנדט רשימת "ניו עספיא" (עספיא החדשה) בראשות סמירה עזאם (ע), שהיא הרשימה הראשונה בתולדות עספיא שבראשה עומדת אישה והראשונה שכללה רק נשים ברשימתה.
במקביל להכנות לבחירות הייתה עספיא המועצה המקומית היחידה, נכון לסוף יולי, שלא מונה לה ממונה בחירות.
לבסוף מונה מנהל בחירות והבחירות התקיימו כסדרן.
ראש עיריית עפולה המכהן יצחק מירון התמודד על התפקיד בתמיכת הרשימה החרדית, מולו התמודד קודמו אבי אלקבץ (סיעת עפולה אחת) אותו ניצח ב-2013 בסיבוב השני ומול ואילן וקנין.
ראש עיריית עראבה המכהן, עלי עאסלה, לא הורשה להתמודד לקדנציה נוספת, לאחר שהוטל עליו קלון בגין נהיגה בפסילת רישיון.
ראש עיריית ערד המכהן, ניסן בן חמו, (סיעת עתיד חדש לערד) נבחר לתפקידו בבחירות מיוחדות ב-2015 ונבחר שוב לתפקיד ב-2018 לאחר שקיבל 63 אחוז מהקולות.
מולו התמודדו משה אדרי מטעם הליכוד, שקיבל את תמיכת אנשי חסידות גור וחבר המועצה לשעבר אורון קליימן (רשימת "עם כל הלב לערד").
הבחירות לראשות מועצת ערערה (סיבוב שני)מודר יונסעוני מרזוק 50.87% 49.13% 5,351 קולות 5,168 קולות
בערערה היו שבעה מתמודדים על ראשות המועצה, בהם ראש המועצה המכהן מודר יונס שהשיג 31.30% מקולות הבוחרים (3,252 קולות); כיוון שאף מתמודד אחר לא חצה את רף ה-40% נערך סיבוב שני מול עוני מרזוק (18.07%, 1,877 קולות), בו ניצח יונס ברוב של 183 קולות (1.74%).(13)
על 13 המקומות במועצה התמודדו 19 רשימות.
רשימת "אלנהדה" הגישה ערעור על ספירת הקולות בשתיים מהקלפיות ובית המשפט המחוזי בחיפה החליט לגרוע 11 קולות מסך הקולות של רשימת "אלואחדה" בקלפי מספר 6. בעקבות התוצאה אלואחדה לא עברה את אחוז החסימה ואיבדה את המנדט היחיד בו זכתה והוא ניתן למערערת "אלנהדה" שזכתה במנדט שני.
לאחר חלוקת המנדטים הסופית זכתה רשימת "אלתדאמון אלוטני" (נ) בראשות חכים יונס ב-3 מנדטים, רשימות "אלנהדה" (נך) ו"אלאמל ואלאסלאח" (ףי) זכו בשני מנדטים ו-5 רשימות זכו במנדט אחד: "אלדמיר ואלאמל" (ד), "אלרוחה" (י), "אלופאק" (יק), "אלסלאם א" (נץ), "אלתקוה" (נק) ו"אלצדק" (קף).
11 רשימות לא עברו את אחוז החסימה: מען (ז), סווא (זך), אלמוסתקבל (יץ), השתייכות (ך), אלואחדה (ף), אלתראפל (ףן), אלארד (ץ), אלבדיל (ק), אלברק (קך) ואלתנמיה (קץ).(16)
ראש המועצה המקומית ערערה בנגב נאיף אבו עראר ימשיך לכהונה נוספת, לאחר שגבר ברוב של 60.24% (3,558 קולות) על המועמד נמר אבו עראר(4).
ראש מועצה מקומית פוריידיס המכהן אחמד בריה, שכיהן בתפקידו משנת 2016, אז נבחר בבחירות מיוחדות לאחר מותו של ראש המועצה הקודם יונס מרעי ("אבו כמאל"), הודח מתפקידו על ידי בנו של יונס איימן מרעי שהפסיד לבריה ב-2016 והפעם השיג רוב של 55.28% (4,437 קולות)(6).
11 מושבי מליאת המועצה התחלקו בין 7 מ-10 הרשימות שהתמודדו בבחירות.
רשימות "אלעדל ואלאסלח" (אל) בראשות מוחמד מרענה ו"אלעילם ואלאימאן" (עא) בראשות אחמד בריה זכו ב-3 מושבים כל אחת, ורשימות "אלאיכלאס" (ט), "אלבר ואלתקוא" (נ), "אלנהדה ואלחק" (ק) ו"אלנור" (ר) זכו במנדט כל אחת.
רשימות "אלבלד בלדנא" (ו), אלוועד אלסאדק (ץ) ו"סיעת הליכוד בכנסת" (ל) לא זכו באף מנדט.(10).
רשימתו של מרעי לא נבחרה למועצה והוא נחשב כל פי חוק לחבר המועצה ה-12.
ראש המועצה המקומית פסוטה אדגאר דכואר ימשיך לכהונה נוספת לאחר שהשיג רוב של 75.27% (1,610 קולות).
ראש המועצה המקומית פקיעין סויד סויד ממשיך לכהונה נוספת, לאחר שהשיג בבחירות 43.87% מקולות הבוחרים.
הבחירות לראשות מועצת פרדס חנה-כרכור (סיבוב שני)אלדד בר כוכבאהגר פרי יגור 46.02% 53.98% 7,683 קולות 9,011 קולות
ראש המועצה המקומית פרדס חנה-כרכור, אלדד בר כוכבא, אשר התמנה בנובמבר 2017 בעקבות התפטרותו של חיים געש, התמודד לתקופת כהונה נוספת.
מולו התמודדו הגר פרי יגור (סיעת ביחד עם העבודה), יואב קעטבי, אייל כגן, יוני חכימי ויצחק לב.
אף לא אחד מהמתמודדים לראשות המועצה חצה את רף ה-40%, לפיכך נערך סיבוב שני בין אלדד בר כוכבא (37.11, 6,786 קולות) לבין הגר פרי יגור (32%, 5,852 קולות).
הרשימות שהתמודדו למועצה היו (בסוגריים – מספר המושבים בהם זכתה כל רשימה):
ת – בשבילנו בראשות הגר פרי יגור (4)
ף – הרשימה העצמאית בראשות אלדד בר כוכבא (2)
שס – הרשימה הדתית המאוחדת בראשות יעקב צדקה (2)
זך – הרשימה החברתית מעודה אפרים (1)
חל – חייבים לשנות בראשות יואב קעטבי (1)
טב – הבית היהודי בראשות נחמיה מנצור (1)
ע – מושבה אחת בראשות יוני חכימי (1)
קן – רשימת אזרחים ותיקים פח"כ (1)
רשימות נוספות שהתמודדו, אך לא השיגו מושב במועצה הן:
ל – עתיד ביתנו בתמיכת ישראל ביתנו
פ – לב בראשות יצחק לב
ראש המועצה המקומית פרדסיה טל גורקי ממשיך בתקופת כהונה שנייה, אחרי שהשיג רוב של 59.59% (2,072 קולות) מול תומר יפת(7).
ראש עיריית פתח תקווה איציק ברוורמן הודיע כי יתמודד על קדנציה שנייה.
בנוסף, התמודדו רמי גרינברג, גנאדי בורשבסקי, איתי שונשיין, טל גרופר ועו"ד אורי דרשן הכהן.
ליאור אקרמן, שהודיע על התמודדותו פרש בפברואר מהמירוץ מסיבות אישיות.
כמו כן, יעקב שטרכמן שהודיע על התמודדותו לראשות העירייה הסיר אותה באוגוסט 2018 והודיע על תמיכה ברמי גרינברג,חיים בשארי הודיע כי הוא מסיר את מועמדותו לראשות העירייה ותומך בברוורמן וטל גרופר לא הגיש את מועמדותו.
רשימות שלא עברו את אחוז החסימה: "איתנו" בראשות חיים באשרי, "הווה" בראשות אתי פרל, רשימת "אנחנו" בראשות אבנר מוכתר, ישראל ביתנו בראשות פבל חזין, "אחד משלנו" בראשות אורי דרשן הכהן ורשימת הצעירים "תכל'ס" בראשות אלחנן פלהיימר.
רשימת מרצ בראשות סגנית ראש העירייה לשעבר, מוניקה כהן, הייתה אמורה להתמודד, אך החליטה שלא להתמודד בעקבות החלטה של ההנהגה הארצית.
במירוץ לראשות העיר, כך התחלקה התמיכה בין שני המועמדים במרכזיים: בראש העיר המכהן איציק ברוורמן תמכו הבית היהודי ויהדות התורה שהחליטו להשאיר את תמיכתן בו, מפלגת העבודה הארצית ומי שעמד בראשה אבי גבאי, רשימת הליכוד המקומית ורשימת איתנו.
ביום הבחירות הקלפי בתיכון הרב תחומי בפתח תקווה נסגרה זמנית עקב חשד לזיוף, לאחר שאדם שהגיע להצביע גילה כי כבר הצביעו בשמו.
הבחירות לראשות עיריית צפת (סיבוב שני)נחמן גלבךשוקי אוחנה 38.11% 61.89% 5,673 קולות 9,213 קולות
אילן שוחט, המכהן כראש עיריית צפת מאז דצמבר 2008, התמודד לתקופת כהונה נוספת לאחר שהפרקליטות הודיעה על סגירת תיק החקירה מולו.
מולו התמודדו חבר המועצה אליעזר לזר מאגודת ישראל ברשימה עצמאית, קודמו של שוחט בתפקיד ישי מימון שהתמודד מטעם מפלגת כולנו וחבר המועצה שוקי אוחנה מטעם הליכוד.
כמו כן, התמודד נחמן גלבך (חבר קהילת ברסלב צפת) מטעם אגודת ישראל וזכה לתמיכת חב"ד.
הרב שלמה חדד יו"ר תנועת "מחוברים", שהגיע למקום השני בבחירות לראשות העירייה ב-2013 עם קרוב ל-30% מקולות הבוחר, הודיע בתחילה על התמודדותו לתפקיד ראש העיר אך פרש ביולי מהמירוץ והצטרף לאוחנה.
שמעון אואקי התמודד גם הוא על ראשות העירייה אך בחודש אוקטובר הודיע שהוא מסיר את מועמדותו ותומך באליעזר לזר אך ממשיך לרוץ ברשימה עצמאית למועצה
ראש העירייה המכהן אילן שוחט לא עלה לסיבוב השני.
למועצת העיר התמודדו הרשימות הבאות:
יהדות התורה – אגודת ישראל בראשות נחמך גלבך
רשימת "יוחאי עזרא יקי ביטון אלישבע שלי באים לעבוד"
כולנו למען צפת בראשות ישי מימון
צפת ביתנו מטעם ישראל ביתנו בראשות אילן שוחט
רשימת הליכוד בראשות שוקי אוחנה
רשימת ריסט – צפת חדשה בראשות אליעזר לזר
רשימת למען תורה וגמילות חסדים
ראש מועצת קדומים חננאל דורני, המכהן בתפקיד מאז 2007, שהיה צפוי להיות מועמד יחיד לראשות המועצה ממשיך בתפקידו לאחר שהשיג רוב של 69.04% (1,307 קולות) מול רואה החשבון רואי מסורי שהכריז על מועמדותו ב-4 בספטמבר 2018.
מספר חברי מועצת העיר בבחירות אלו עומד על 9.
הבחירות לראשות מועצת קדימה-צורן (סיבוב שני)יצחק גולבריקרן גרין 48.82% 51.18% 4,830 קולות 5,064 קולות
על ראשות המועצה המקומית קדימה-צורן התמודדו ארבעה מועמדים: ראש המועצה הקודם שביט מס, קודמו בתפקיד יצחק גולברי (רשימת גל), וחברי המועצה תומר יעקב וקרן גרין.
יצחק גולברי וקרן גרין התמודדו בסיבוב השני.
ראש המועצה המקומית קלנסווה עבד אלבאסט סלאמה יתמודד בסיבוב השני לתקופת כהונה נוספת, זאת לאחר שהשיג רק 29.16% (2,814 קולות); מולו התמודד אחמד קשקוש (25.19%, 2,431 קולות).
הבחירות לראשות מועצה מקומית קצרין(6)דימי אפרצבויקי בדריאן 50.49% 49.51% 1,899 קולות 1,862 קולות
לראשות המועצה המקומית קצרין התמודדו ראש המועצה, דימי אפרצב, ראש רשימת "הקצרינעים" שהתמודד על קדנציה שנייה, ודוברת המועצה לשעבר ויקי בדריאן, ראש רשימת "קצרין תנצח".
אפרצב ניצח את בדריאן ברוב של 37 קולות במערכת בחירות בה הואשמו חלק מתומכיו בגזענות.
בבחירות על 9 המושבים במועצה זכו רשימות "הקצרינעים" (ל) בראשות אפרצב ו"קצרין תנצח" (כ) בראשות בדריאן, שבה הוצב ראש העיר הקודם סמי בר לב במקום העשירי הסמלי, בארבעה מנדטים כל אחת.
רשימת "יחד למען אחדות קצרין" (זך) זכתה במנדט התשיעי, ורשימות קצרין אחת (אז) והליכוד (מחל) לא זכו באף מנדט.(6)
ישראל גל, ראש עיריית קריית אונו, התמודד על תקופת כהונה שנייה מטעם סיעתו הרשימה המאוחדת.
מולו התמודדו ליאת ארבל מסיעת המקומיים, גיל מיכלס שזכה לתמיכת מפלגת יש עתיד ושל סיעת לב המקומית והמועמד העצמאי שי דבורה.
בין הרשימות שהתמודדו למועצה הייתה רשימת "מחל" (הליכוד) בראשות רפי גרגס, מרצ, רשימת "השכנים", הבית היהודי והרשימה הדתית "קהילה עם ערכים".
הבחירות לראשות מועצה מקומית קריית ארבע<small>30 באוקטובר 2018 אליהו ליבמן אליעזר רודריג מלאכי לוינגר 52.94% 7.67% 39.39% 1,809 קולות 262 קולות 1,346 קולות
ראש מועצת קריית ארבע, מלאכי לוינגר, הפסיד בהתמודדות לאליהו ליבמן, שזכה ליותר מ-50 אחוז מקולות המצביעים.
בנוסף להם התמודד חבר המועצה אליעזר רודריג.
סגן ראש המועצה ישראל ברמסון הכריז בתחילה על מועמדותו, אך לאחר מכן פרש והודיע על תמיכתו בליבמן.
יעקב פרץ, המכהן בתפקיד ראש העירייה מאז שנת 1996, התמודד על כהונה נוספת כמתמודד יחיד.
3 רשימות חדשות הצטרפו להתמודדות למועצת העיר: הילה שלם, שהייתה חברת מועצה אחרי הבחירות בשנת 2008, התמודדה ברשימת "הילה שלם והתושבים", רשימת "עשייה וערכים" בראשות עופר מועלם ורשימת "אנחנו כאן" בראשות יניב יעקובוב.
ראש העירייה, אלי דוקורסקי, התמודד כמתמודד יחיד על קדנציה שלישית בתפקיד ראש העירייה (שם סיעתו שונה מ"כולנו קריית ביאליק" לסיעת "חי") וזכה לתמיכתם של 94.53% מקולות המצביעים(6), לאחר שדודו שמריהו חבר מרכז הליכוד אשר הכריז על מועמדותו, הודיע על פרישתו מהמירוץ.
הרשימות שהתמודדו למועצה בלבד הן: "ביאליק ביתנו" בראשות נחום רצ'בסקי, "ביאליק נטו" בראשות סגן ראש העירייה, יוסי אזריאל, "אופק חדש לביאליק" בראשות יעקב בוחבוט, ורשימת"לב ביאליק" בראשות ירון סלמן שהתאחדה עם סיעת "מנהיגות חדשה לביאליק".
במסגרת הרשימה יוצב סלמן במקום הראשון ורפי ורטהיים במקום השני ברשימה.
עוד מתמודדות רשימת "צעירי קריית ביאליק" בראשות שני אוצ'קובסקי והדס צור, אליהם חבר בן אסבן שנכנס למועצת העיר במקום יוסי דואק שפרש, לאחר שהיה חבר בסיעתו.
גם סגן השר להגנת הסביבה ירון מזוז הציג רשימה בשם "התנועה החברתית בקרית ביאליק", אותה הקים בעבר, אך כיום אין הוא מתכוון להתמודד במסגרתה.
מספר המושבים במועצת העיר זו הוא 15, בדומה למספרם במועצה היוצאת.
אבירם דהרי, המכהן כראש עיריית קריית גת מאז 2003, נבחר לתקופת כהונה נוספת לאחר שזכה ברוב של 50 אחוז מסך הקולות.
מולו התמודדו חבר מועצת העיר אילן חזן, חבר מועצת העיר ויושב ראש תנועת התעוררות שי זולדן וחבר מועצת העיר יקיר שינדלר.
ח"כ מיקי זוהר שקל להתמודד על ראשות העיר, אך לאחר שיחה עם ראש הממשלה בנימין נתניהו החליט שלא לעשות כן.
פליקס פרטוק, מועמד נוסף לראשות העיר, הסיר את מועמדותו ב-17 באוקטובר 2018.
15 רשימות התמודדו על 17 המושבים במועצת העיר: הרשימה הגדולה ביותר הייתה הרשימה המשותפת "התאחדות הספרדים ואגודת ישראל בראשות עמי ביטון" (שסג) שזכתה ב-4 מנדטים.
חמש רשימות זכו ב-2 מנדטים כל אחת: "תדמית בראשות אבירם דהרי" (כנ), "קריית גת ביתנו" (ל) בראשות יעקב אפריימוב – רשימה מקומית מטעם ישראל ביתנו, "דודו בן לולו ארז חסון" (ד), "קריית גת תצליח בראשות יקיר שינדלר" (חי) ו"קריית גת מנצחת" (טב) בראשות כפיר סויסה.
3 רשימות זכו במנדט אחד: "התעוררות – בראשות שי זולדן" (ער), "עוז- בראשות שולמית סהלו" (ף) ו"יחד" (קן) בראשות יגאל וינברגר.
6 רשימות נוספות לא נבחרו למועצה: "אלטרנטיבה" (א) בראשות אלכס פולבנוב, "קריית גת מאוזנת" (דה) בראשות ארתור נייאזוב, "כולנו בראשות אהובה נאור" (כ), "ליכוד" (מחל) בראשות יהודה כהן, "קריית גת מאוחדת" (צח) בראשות אילן חזן ו"המלחמה בשחיתות" (קץ) בראשות קוקו יעקב פחימה.
הבחירות לראשות מועצה מקומית קריית טבעון (סיבוב שני)עידו גרינבלוםרות קלנר-עקרון 54.67% 45.33% 3,931 קולות 3,260 קולות
ראש המועצה המקומית קריית טבעון, דוד אריאלי, הודיע כי לא יתמודד לקדנציה שלישית בקרית טבעון מאחר שבכוונתו להתמודד על מקום ברשימת מפלגת העבודה בכנסת.
אלון נבות, שכיהן כראש המועצה בין השנים 2005–2008 הודיע כי יתמודד לתפקיד.
מתמודדים נוספים הם עידו גרינבלום שנתמך על ידי מפלגת העבודה, אבי מסאס, אורי דרוקר שנתמך על ידי מפלגת כולנו, יפתח גלעדי, שמוליק שמחון ראש סיעת "אני טבעוני", רות קלנר-עקרון, שרון רופא-אופיר ראש סיעת "טבעון זה הבית", צביקה אקרמן ועלי ברוק.
אף לא אחד מבין המתמודדים לראשות המועצה חצה את רף ה-40%, לכן נערך סיבוב שני בו התמודדו רות קלנר-עקרון (31.05%, 2,655 קולות) ועידו גרינבלום (25.60%, 2,189 קולות).
בין הרשימות שהתמודדו למועצה הייתה רשימת מרצ בראשות שרה גרינצווייג.
ראש עיריית קריית ים המכהן דוד אבן צור (סיעת "חי" שהתמודדה מטעם הליכוד) ימשיך בתקופת כהונה נוספת לאחר שברוב של 82.34% (13,567 קולות) גבר על סגן ראש העירייה לשעבר, שלומי טל (רשימת "בוחרים נכון")(2) (שנתמך על ידי מפלגת כולנו).
הפעיל החברתי אמיר ווסקו הודיע על התמודדותו, אך לבסוף לא התמודד לראשות העיר.
חבר מועצת העיר מורדי פיזיצקי אשר החל בקמפיין לראשות העיר, פרש מהמירוץ והחליט להצטרף לרשימתו של שלומי טל.
הרשימות שהתמודדו למועצת העיר בלבד הן: "קריית ים בתנופה" בראשות ג'נו פלס, "משנים כיוון" בראשות אלי כהן, רשימה משותפת לבית היהודי ולש"ס הנקראת "התנועה החברתית המאוחדת" בראשות בנימין אברקי, ורשימת "קריית ים ביתנו" בראשות אדם אמילוב, מטעם מפלגת ישראל ביתנו.
בשל העובדה כי רשימת "איחוד הקהילות למען טלז סטון" העצמאית בראשות הרב דב בקשט, שלה 3 מושבים במועצה היוצאת, לא הגישה את מועמדותה למועצה, לא התקיימו ביישוב בחירות לראשות המועצה וראש המועצה ורשימתו הוכרזו כזוכים בבחירות(4).
ב-9 בנובמבר 2018, בטרם נכנס מחדש לתפקיד ראש המועצה, נפטר רוזנטל בביתו מדום לב.
בבחירות מיוחדות שנערכו ב־9 בינואר 2019 גבר יצחק רביץ מדגל התורה, על המועמד העצמאי יענקי פליי.
ראש העירייה, חיים צורי, המכהן בתפקיד מאז שנת 1993 התמודד על קדנציה נוספת במסגרת רשימת "מוצקין נטו".
מולו מתמודדים צבי (ציקי) אבישר, יו"ר תנועת "רוח חדשה במוצקין" ואבי רוטמן ("מוצקין של כולנו"), חבר מועצת העיר שהתמודד על ראשות העירייה גם בשנת 2008.
מאיר דהן, חבר מועצת העיר מטעם סיעת אחדות ישראל התמודד במסגרת סיעת מוצקין נטו של צורי, במסגרת איחוד סיעות.
למועצת העיר בלבד התמודדה סיעת לב בראשות אברהם בומה ברח"ד, סיעת ש"ס, הבית היהודי בראשות נחום מזוז וסיעת "בר ביקורת ואיכות שלטון" בראשות יוסי פדידה.
בעקבות עתירת המתמודד ציקי אבישר אסרה ועדת הבחירות האזורית על בכירים בעירייה לקחת חלק במערכת הבחירות בעיר.
ראש העירייה המכהן, אליהו (ללו) זוהר ("הבית היהודי"), נבחר לכהונה שנייה בתפקיד לאחר שזכה ברוב של 61.89% (7,025 קולות).
התמודד מולו מנכ"ל העירייה לשעבר חיים ויצמן.
ב-21 ביוני 2018 הודיע ראש העירייה לשעבר מוטי מלכה כי יתמודד לראשות העיר, מלכה כיהן כראש העירייה ב-2003 אך נאלץ לפרוש מתפקידו ב-2013 בעקבות עסקת טיעון שבה הודה והורשע בביצוע עבירות הטרדה מינית בנשים הפרת אמונים ובעבירות על חוק תכנון ובנייה,ב-27 באוגוסט מלכה פרש מהתמודדות לראשות העיר.
חבר המועצה לשעבר אפרים משעל שקל להתמודד לראשות העיר אך לבסוף הודיע כי יתמודד במסגרת רשימה משותפת של חב"ד וש"ס למועצת העיר.
על 13 המושבים במועצת העיר התמודדו 10 רשימות: רשימת "הבית היהודי" (טב) בראשות ראש העירייה אליהו זוהר ורשימת "התאחדות הספרדים אהבת ישראל חב"ד" (שס), רשימה משותפת של ש"ס וחב"ד בראשות בצלאל ("צאלי") מזרחי ומישל טפירו זכו ב-3 מושבים כל אחת.
רשימת "צעירים 2018" (א) בראשות אליאור עמר ורשימת "התקווה לעידן חדש" (ך) בראשות שי סיום זכו בשני מנדטים כל אחת.
רשימת "קריה אחת בראשות יוסי סולימני", שהיא איחוד של הקהילה האתיופית ומפלגת העבודה, רשימת "הכח לתושבים" (כח) בראשות שלמה מלכה ורשימת "הליכוד" (מחל) בראשות נדב ויצמן זכו במנדט אחד כל אחת.
ראש המועצה המקומית קריית עקרון המכהן, חובב צברי, התמודד מול חבר המועצה הרב בצלאל דוד מתנועת לב, שהתמודד אף הוא ב-2013 וחבר המועצה וסגן ראש המועצה לשעבר, דוד אבו.
ראש המועצה הקודם אריק חדד שהפסיד ב-2013 ("עקרון אחת") התמודד למועצה בלבד.
הבחירות לראשות עיריית קריית שמונה (סיבוב שני)אביחי שטרןניסים מלכה 63.39% 36.61% 6,906 קולות 3,989 קולות
על ראשות עיריית קריית שמונה התמודד ראש העירייה המכהן, ניסים מלכה, כנציג הליכוד לאחר שערר שהוגש לליכוד בנושא קביעת מועמדי המפלגה נדחה.
מולו התמודדו חבר המועצה יורם מלול שחבר למפלגת כולנו והתמודד בשנית, חבר המועצה אביחי שטרן שהתמודד לראשונה על ראשות העירייה, ד"ר אביבה זריהן-ויצמן וסגן ראש העירייה, יגאל בוזגלו.
בין המתמודדים על 13 המקומות במועצה היו: רשימת הבית היהודי בראשות אריה אקרמן ורשימה בראשות אופיר יחזקאלי.
יעקב בן ציון ששימש ראש האופוזיציה במועצה במשך שתי קדנציות הודיע בתחילה על התמודדותו אבל פרש והודיע שיתמוך באביחי שטרן שהיה מספר 2 שלו.
מישל בן שימול התמודד גם הוא לראשות המועצה אך עם הצטרפותו של אביחי שטרן למרוץ הסיר את מועמדותו והצטרף לשטרן כמספר 2 ברשימה.
בתום הסיבוב הראשון אף מתמודד לא חצה את רף ה-40% ולכן נערך סיבוב שני, בו התמודדו אביחי שטרן שקיבל 38 אחוז מהקולות וראש העירייה המכהן, ניסים מלכה, שקיבל 28 אחוז מהקולות.
יגאל להב, ראש המועצה המכהן, ממשיך לתקופת כהונה שנייה, לאחר שהשיג רוב של 75.95% (2,662 קולות) מול רותי שפיצר, כמנהלת המתנ"ס המקומי לשעבר פעילה חברתית וציבורית (סיעת "התחדשות").
למועצה התמודדה גם סיעת "דורות".
ראש המועצה המקומית ראמה המכהן, שאוקי לטיף, התמודד כמועמד יחיד וזכה לתמיכה של 87.61% (3,687 קולות)(5).
ראש העירייה המכהן, שלום בן משה, הודיע כי הוא מתמודד לכהונה נוספת.
מולו הכריזו על התמודדותם עוד שישה: רז שגיא, סגן ראש העירייה לשעבר, בני בית אור, איתי ונה (בהמשך הסיר מועמדותו וחבר לבית אור), ישי אדוארד, יוכבד פנחסי-אדיב ומ"מ וסגן ראש העירייה, חנוך עוז, ראש רשימת "יחד כולנו ליכוד".
אף לא אחד מבין המתמודדים חצה את רף ה-40%, לפיכך נערך סיבוב שני בין ראש העירייה המכהן, שלום בן משה (28%, 7,376 קולות), לבין רז שגיא (21.80%, 5,742 קולות).
הבחירות לראשות מועצת ראש פינה (סיבוב שני)אהרון ברנזוןמוטי חטיאל 44.31% 55.69% 717 קולות 901 קולות
ראש מועצת ראש פינה היוצא אביהוד רסקי לא התמודד לקדנציה נוספת ועל התפקיד מתמודדים ארבעה: ראש המועצה לשעבר וראש סיעת "גיא אוני" אהרון ברנזון, ניר קבלו, מוטי חטיאל, עמיר ילוז.
מתמודד נוסף, אלי ירדני, פרש מהמירוץ והודיע על תמיכתו באהרון ברנזון.
מספר חברי המועצה בבחירות אלו עלה מ-7 ל-9 מושבים.
הבחירות לראשות עיריית ראשון לציון (סיבוב שני)דב צוררז קינסטליך 47.37% 52.63% 33,768 קולות 37,525 קולות
ראש העירייה המכהן, דב צור (סיעת רק ראשון), הודיע בינואר 2018 על כוונתו להתמודד בשלישית על ראשות עיריית ראשון לציון על רקע חשדות לפלילים שבהם נחקר.
כמו כן, מוטי עג'מי הודיע על כוונתו להתמודד ברשימת "ראשון אחת".
חברת הכנסת לשעבר אנסטסיה מיכאלי הודיעה על רצונה להתמודד בבחירות מטעם ישראל ביתנו.
בתום הסיבוב הראשון אף מתמודד לא חצה את רף ה-40%ולכן נערך סיבוב שני, בו התמודדו דב צור שקיבל 31 אחוז מהקולות ורז קינסטליך שקיבל 21 אחוז מהקולות.
בין הרשימות שהתמודדו על 29 המושבים במועצה היו: רשימת יש עתיד בראשות איתי מתיתיהו ורשימה דתית חדשה בשם "מאמינים בראשון" בראשות שמואל ג'מיל.
סיעת "אחדות" בראשות טל נאור התמודדה אף היא.
הסיעה הביעה תמיכה ברז קינסטליך במרוץ לראשות העיר.
בנוסף התמודדה גם סיעת הליכוד בראשות רו"ח יוסי חממי.
טלאל אל-קרינאווי, ראש העירייה המכהן, הודיע על התמודדות לקדנציה נוספת.
על התפקיד מתמודדים עוד ארבעה: פאיז אבו סהיבאן ראש העירייה לשעבר, פייצל אלהזייל, סופיאן אלקרינאוי, מאגד אבו בלאל.
למועצת העיר מתמודדות 11 רשימות על 17 מקומות.
רחמים מלול, המכהן כראש עיריית רחובות מאז מרץ 2009 מטעם הליכוד, נבחר לתקופת כהונה נוספת עם תמיכה של 63.16% (35,262 קולות)(5), אולם סיעתו התפצלה לשתי סיעות.
רשימות נוספות שהתמודדו הן סיעת "רחובותי" בראשות סגן ראש העירייה, מתן דיל, יש עתיד עם רשימת החינוך בראש בראשות זוהר בלום, הליכוד בראשות ראש העירייה, רחמים מלול, מפלגת העבודה התאחדה עם צעירי מפלגת הליכוד ברשימת לב למען תושבי רחובות בראשות יניב מרקוביץ, ורחובות חופשית של מרצ בראשות איטל בציר אלשיך.
כמו כן, התמודדה הרשימה "כיכר העיר עוז" בראשות שאול צגהון.
ראש מועצה מקומית ריינה חאלד טאטור הודיע שלא יתמודד על קדנציה שנייה בתפקיד על רקע כתב אישום שהוגש נגדו על עבירות של סחיטה באיומים, מרמה והפרת אמונים.
מועצה מקומית רכסים עברה בעשורים שקדמו לבחירות תהליך התחרדות שבעקבותיו רוב מוחלט של חברי המועצה המכהנים כיום הם חרדים המיוצגים ברשימת "שי" המשותפת למפלגות דגל התורה וש"ס (במועצה שנבחרה ב-2013 ישב נציג יחיד מטעם הליכוד).
זהות מועמדה לראשות המועצה נקבע בהסכם רוטציה בין המפלגות, ולפי הסכם זה נציג ש"ס אמור להתמודד על תפקיד ראש המועצה במקומו של ראש המועצה המכהן יצחק רייך נציג דגל התורה.
בסוף חודש ספטמבר הוסכם סופית כי ראש המועצה המקומית הבא יהיה ראש העירייה לשעבר, דן כהן, והוסכם על הגשת רשימה אחת משותפת לכל המפלגות ולפיכך לא יתקיימו בחירות ברכסים וכהן והרשימה יוכרזו כזוכים(7).
מספר המנדטים במועצה עולה בבחירות אלו מ-9 ל-11.
ראש העירייה המכהן, מיכאל וידל, איש הליכוד, נבחר שוב לאחר שזכה ב-61 אחוז מהקולות.
בכך ממשיך את תפקידו שהתחיל בבחירות מיוחדות שהתקיימו ב-21 ביוני 2017 לאחר התפטרותו של יואל לביא.
מולו התמודד עדי שטרנברג מרשימת "רמלה שלנו", שהגיע למקום שני בבחירות המיוחדות, ונתמך בבחירות אלו על ידי מקומי ועל ידי מפלגת כולנו.
מועמד נוסף בשם אבנר חלדרוב הכריז על התמודדות בראש רשימת "אחדות" אך לא התמודד בסופו של דבר.
מספר חברי המועצה הנבחרים עלה בבחירות אלו מ-17 ל-19, עליהן התמודדו 12 רשימות שכולן עברו את אחוז החסימה.
"רמלה שלנו" (כ) בראשות עדי שטרנברג והליכוד בראשות מיכאל וידל קיבלו 3 מנדטים כל אחת.
הבית היהודי (טב) בראשות הראל שהם, הרשימה הערבית המשותפת (עם) בראשות ראיס אבו סיף וש"ס (שס) בראשות מאור אשש קיבלו 2 מנדטים כל אחת.
מתמודדים נוספים – אריה מזרחי (הירוקים בר"ג), אילן ביטון מטעם הליכוד ושלומי הראל (עידן חדש ברמת גן) – הסירו את מועמדותם בשלהי ספטמבר, כאשר אריה מזרחי הצהיר על תמיכה בכרמל שאמה לראשות העיר, ואילו שלומי הראל הכריז על תמיכה בזינגר.
מערכת הבחירות הסוערת הייתה מלווה בהשמצות רבות, והפצה של מידע שקרי רב.
בתום הסיבוב הראשון אף מתמודד לא חצה את רף ה-40% ולכן נערך סיבוב שני, בו התמודדו כרמל שאמה שקיבל 28 אחוז מהקולות, וישראל זינגר שקיבל 27 אחוז מהקולות.
הסיבוב השני הסתיים בניצחונו של כרמל שאמה הכהן שהשיג רוב של 55.79% (25,836 מול 20,477 קולות).
על 25 המקומות במועצת העיר התמודדו 19 רשימות, כאשר בראש 9 מהן עמדו המועמדים לראשות העירייה הנזכרים לעיל.
בנוסף, רשימת "מנהיגות אחרת" בראשות חיה מנע התאחדה עם רשימת "הרמתגנים" בראשות אביהוא בן משה, ששימש בבחירות הקודמות כראש רשימת הבית היהודי ברמת גן, והחליט לרוץ עצמאית לראשות העירייה ולמועצה ברשימה שתשלב דתיים וחילוניים.
בעקבות הריצה העצמאית של בן-משה, הקים יו"ר סניף הבית היהודי ברמת גן וחבר המועצה חיים גלרמן רשימה דתית-חרדית עם ש"ס ("הסיעה הדתית המאוחדת") שבראשה עמד מנחם דוד מש"ס.
חבר המועצה עו"ד רועי ברזילי התמודד בראשות "רשימת הצעירים" .
כמו כן, התמודדה גם רשימת "רמת גני" המורכבת ממועמדים צעירים התומכים בישראל זינגר, ראש העירייה המכהן, ורשימת "רמת גן בראש – הרשימה החברתית" בראשות יאיר דמארי, יו"ר החברה העירונית "מפעלי בית עמנואל", אשר נתמכת על ידי ראש העירייה לשעבר, צבי בר.
רמי פדלון, נציג "העבודה" במועצת העיר, התמודד אף הוא ברשימה עצמאית ("רמת גן מתחדשת"), בנפרד מרשימת "העבודה", שהתמודדה אף היא בראשות משה בן-מיור.
"מרצ" התמודדה אף היא למועצת העיר בראשות סגן ראש העירייה, צחי זליכה.
חבר מועצת העיר הוותיק אלי מוסרי התמודד בראשות רשימתו "תנופה ירוקה", איצ'ה שחם התמודד בראשות רשימת הגמלאים ("כח לאזרחים ותיקים"), וצבי שירין התמודד למועצת העיר ברשימת "צבי שירין איש חזק לרמת גן נקיה".
שםסימןראש הרשימהמספר מושביםמספר קולותרמת גן שלנואליעד אילני36884רמת גן אחתרגכרמל שאמה הכהן36505זינגר לרמת גןיזישראל זינגר36083הרמתגנים עם אביהואאבאביהוא בן משה25134יש עתידפהגלעד שריר24815הליכודמחלמשה רווח24399מרצמרצצחי זליכה24338רשימת הצעיריםצערועי ברזילי24295הסיעה הדתית המאוחדתשסמנחם דוד23169רמת גן בראשבריאיר דמארי13064רמת גניקלישראל זרי12791כח לאזרחים ותיקיםכהיצחק (איצ'ה) שחם11957תנופה ירוקהףאלי מוסרי11940
ראש עיריית רמת השרון המכהן אבירם גרובר מסיעת "בית" מתמודד לקדנציה נוספת.
מולו מתמודד רוני בלקין ראש רשימת רמת השרון 1 (שאביו שימש כראש המועצה קרוב לעשור).
לראשות העירייה התמודדו בנוסף המועמדים הבאים:
רמי בר-לב, ראש רשימת "ראש חזק לרמת השרון";
חבר המועצה לשעבר אילן כהן, ראש רשימת "התחדשות";,
חבר המועצה טל עזגד, ראש רשימת "כולנו – הירוקים".
עידן למדן ממרצ הסיר את התמודדותו לראשות העיר.
בתום הסיבוב הראשון אף מתמודד לא חצה את רף ה-40% ולכן נערך סיבוב שני, בו התמודדו אבי גרובר שקיבל 39 אחוז מהקולות אך חסרו לו חמישה קולות כדי לחצות את הרף ולזכות כבר בסיבוב הראשון, ורוני בלקין שקיבל 31 אחוז מהקולות.
ראש העירייה לשעבר, יצחק רוכברגר, שהורשע בפלילים, הודיע במאי 2018 על כוונתו לשוב ולהתמודד על ראשות העיר.
לאחר הגשת המועמדות פסל מנהל הבחירות את התמודדות של רוכברגר מכיוון שלא חלף די זמן מאז ריצוי עונשו וערעור על הפסילה שהוגש לבית המשפט המחוזי נדחה.
מספר חברי המועצה הנבחרים עולה בבחירות אלו מ-15 ל-17. בין המתמודדים על מקום במועצה "רמת השרון חופשית", "סיעת השכונות" וסיעת "בית" בראשות ראש העירייה, אבירם גרובר.
מרצ ומפלגת הירוקים שיתפו פעולה והתמודדו למועצת העיר תחת רשימה משותפת.
שםסימןראש הרשימהמסורת של עשייהאחיעקב קורצקייחדיו – רמת שרונים אוהביםזךשמואל גריידירמת השרון חופשיתחפצחי שריבהתחדשותידאילן כהןכולנו – הירוקיםכןטל עזגדביתליאבירם גרובררמת השרון החילונית, מרצ וירוקיםמרצעידן למדןרמת השרון שלנועםגיא קלנרראש חזק לרמת השרוןרםרמי בר לברמת השרון 1רקרוני בלקיןסיעת השכונותשלירן זילברמן
ראש מועצת רמת ישי עופר בן אליעזר, המכהן מאז 2008, נבחר לתקופת כהונה נוספת בראש רשימת "רמה".
לצידו התמודדו ניר חבקין, קודמו בתפקיד, בראש רשימת "הדר" יונתן הירשפלד, מסיעת "מחר", בתמיכתה של מפלגת כולנו, וליבי אלקריף מרשימת "כרי"ש" (כולנו רמת ישי).
חבר המועצה גיא זקס מסיעת "עתיד רמת ישי" הודיע אף הוא שיתמודד אך לבסוף חבר לאלקריף והוצב במקום השני ברשימת כרי"ש.
בנוסף לרשימות ארבע המתמודדות לראשות המועצה התמודדה רשימה חמישית בשם תות (תושבים ותוצאות) בראשות אסף אוברלנדר התמודד בראש סיעה שהקים.
בבחירות עצמן זכו רשימת תות – תושבים ותוצאות (פז) ורמה (ר) ב-3 מנדטים כל אחד ורשימות הדר (הד), מחר (עם) וכרי"ש (קן) זכו במנדט אחד כל אחת.(2)
הבחירות לראשות עיריית רעננה (סיבוב שני)איתן גינזבורגחיים ברוידא 41.74% 58.26% 13,021 קולות 18,172 קולות
ב-15 במרץ 2018 נבחר איתן גינזבורג לראש עיריית רעננה, לאחר התפטרותו של זאב בילסקי.
בנוסף אליו, התמודדו על ראשות העירייה ניר קריסטל, חיים ברוידא, ארז ברט, יקי ודמני, רונית וינטראוב ורחלי בן ארי סקעת אשר התמודדה ברשימה עצמאית לאחר שהפסידה את מקומה כראש סיעת הליכוד בעיר.
איתן גליק, שהכריז ראשון על התמודדותו לראשות העיר, פרש מהמירוץ ב-17 במאי וירוץ בראש רשימת יש עתיד למועצה.
סימה פרי פרשה מהמירוץ בתחילת יולי.
אף לא אחד מבין המתמודדים על ראשות העירייה חצה את רף ה-40%, לפיכך נערך סיבוב שני בו התמודד ראש העירייה המכהן, איתן גינזבורג (27.77%, 10,435 קולות), מול חיים ברוידא (33.20%, 12,475 קולות).
הבחירות לראשות מועצת שבלי – אום אל-גנם (סיבוב שני)מוניר שיבלינעים שיבלי 51.28% 48.72% 1,743 קולות 1,656 קולות
נעים שיבלי, המכהן כראש המועצה המקומית שבלי – אום אל-גנם, הודח בסיבוב הראשון לאחר שזכה רק ב-29.08% מקולות הבוחרים.
אף מועמד אחר לא חצה את רף ה-40%, לכן נערך סיבוב שני בו היה אמור להתמודד מוניר שיבלי (36.37%, 1,257 קולות) מול חאתם שיבלי (31.31%, 1,082 קולות), אך האחרון פרש ולכן התמודד במקומו נעים שיבלי שקיבל בסיבוב הראשון 29.08% (1,005 קולות).
ראש המועצה המקומית שגב שלום עאמר אבו מעמר ימשיך בתפקידו לאחר שהשיג רוב של 58.94% (2,459 קולות) מול סמיר בן סעיד שקיבל 1,713 קולות.(6).
על 11 מקומות במועצה התמודדו 5 רשימות: "שגב שלום המאוחדת" (עפ) בראשות עאמר אבו מעמר שזכתה ב-6 מושבים, "יחד לקראת העתיד" (ק) בראשות סמיר בן סעיד שזכתה בשני מושבים והרשימות "אלאתפאק" (י), "תגמוע שגב שלום" (נ) ו"צעירי שגב שלום" (ץ) שזכו במנדט אחד כל אחת.
אלון דוידי, המכהן כראש עיריית שדרות מאז הבחירות הקודמות בשנת 2013, התמודד לתקופת כהונה נוספת והשיג רוב של 65.89% (8,734 קולות)(6).
חבר הכנסת עמיר פרץ, תושב העיר, הריץ מולו את אמיר פינטו לראשות העיר.
אישים נוספים שהכריזו על כוונה להתמודד לראשות העיר אך פרשו בהמשך היו פרדריק גרניט שנשאר להתמודד למועצת העיר ברשימת "שדרות יכולה", חבר המועצה הרצל שאובי מסיעת "עוצמה לשדרות" שהתמודד בעבר שלוש פעמים, גזבר העירייה לשעבר שמעון פרץ ואנטולי נחשונוב, מי שהיה סגנו של דוידי.
על 15 המקומות במועצה התמודדו 13 רשימות.
רשימת "מחר בראשות אלון דוידי" (מחר) בראשות ראש העיר המכהן והנבחר זכתה ב-5 מנדטים.
"שדרות ביתנו בראשות מרק איפראימוב" (ל), סיעת בת של ישראל ביתנו, זכתה ב-3 מנדטים.
"שדרות הבית שלנו ברשות יניב פרץ" (זך) זכתה בשני מנדטים.
5 רשימות זכו במנדט אחד: "אמיר פינטו שדרות בראש שלנו" (א) שהתמודד מול דוידי על ראשות העיר, "טוב לשדרות בראשות מיכאל אמסלם" (יד), "צעירים למען שדרות בראשות אביאל בן זיקרי" (נצ), "התאחדות הספרדים העולמית שומרי התורה" (שס) בראשות דורון שושן טקטוק ורשימת "עוצמה לשדרות בראשות הרצל שאובי" (ק).
רשימה זו הורכבה מהרצל שאובי, נציג דגל התורה, שהתמודד גם על ראשות העיר אך פרש מהמירוץ, אחיו משה שאובי נציג כולנו ושלישית מדלן טוויטו, המייצגת קבוצת של מאוכזבי ש"ס.
זהו מקרה ראשון בו חרדית התמודדה ברשימה בה כלולים גם נציגי דגל התורה.
חמש רשימות לא נבחרו למועצת העיר: "הרשימה לצדק ושויון חברתי בשדרות" (חי), "שדרות יכולה" (יש), "נטו שדרות בראשות אלירן מאיר ג'רבי" (ן), "שדרות מנצחת" (פה) של אבי אדאף ופרדריק גרניט ו"שדרות אחת" (ר).
ראש מועצה מקומית שוהם המכהן גיל ליבנה הודיע על פרישה מראשות המועצה לאחר 15 שנים בתפקיד.
על התפקיד התמודדו יוסי לוי מרשימת "שוהם עושים עם הלב", איתן פטיגרו מרשימת שוהם שלנו, סגן ראש המועצה, גלעד רבינוביץ, מרשימה "שוהם בתנופה"
ראש מועצה מקומית שלומי גבריאל נעמן ימשיך לתקופת כהונה נוספת, לאחר שהשיג 44.98% מקולות הבוחרים.
מולו התמודדו דודו דר, יששכר בובליל ושיפרה ווקנין.
אור מרוני הייתה אמורה להתמודד, אך לא התמודדה לבסוף.
הבחירות לראשות מועצת שעב (סיבוב שני)מחמוד בוקאעיעלי ח'ואלד 52.84% 47.16% 2,344 קולות 2,092 קולות
ראש המועצה המקומית שעב שחיבר פייסל לא התמודד לתקופת כהונה נוספת.
אף לא אחד מבין ששת המתמודדים לתפקיד עבר את רף ה-40%, לכן התקיים סיבוב שני בו התמודדו מחמוד בוקאעי (39.82%, 1,767 קולות) ועלי ח'ואלד (23.26%, 1,032 קולות).
לראשות עיריית שפרעם התמודדו ארבעה מועמדים, מתוכם שלושה שכיהנו בעבר בתפקיד: אמין ענבתאוי ראש העירייה המכהן, נאהד ח'אזם שכיהן בשנים 2008–2013 ועורסאן יאסין שכיהן בשנים 1998 – 2008. מתמודד נוסף היה יחיא ספורי.
רון חולדאי, המכהן כראש עיריית תל אביב-יפו מאז 1998, נבחר לתקופת כהונה נוספת בתמיכת העבודה ברוב של 46 אחוז מהקולות.
מולו התמודדו יו"ר סיעת רוב העיר וסגן ראש העיר, אסף זמיר הקומיקאי והתסריטאי אסף הראל ויו"ר מפלגת ש"ס בעיר נתן אלנתן.
אסף זמיר, סגנו של חולדאי לשעבר, עזב את העירייה על מנת להתמודד לכנסת במפלגת "כחול לבן".
בין הרשימות שהתמודדו על מקום במועצה:
סיעת הליכוד בראשות ארנון גלעדי רצה ברשימה אחת עם כרמלה עוזרי מסיעת צדק חברתי ומאי גולן מעמותת "העיר העברית".
רשימת "יש עתיד בתל אביב יפו" בראשות תא"ל (במיל) רועי אלקבץ.
רשימת "אנחנו העיר" בראשות אסף הראל, עו"ד אמיר בדראן (חד"ש) ומנכ"לית "אחותי" שולה קשת (תו-שוים ותו-שוות).
רשימת עיר ירוקה בהובלת מור גלבוע, מנכ"ל מגמה ירוקה.
רשימת "חי – חילונים ירוקים" בראשות חבר מועצת העיר ראובן לדיאנסקי שקיבלה מימון מטעם מפלגת חץ בראשות אברהם פורז (הוצב במקום השני), באמצעות כספים שהצטברו בקופת המפלגה.
רשימת "תל אביב אחת" בראשות ראש העירייה המכהן, רון חולדאי.
רשימת "רוב העיר" בראשות סגן ראש העירייה, אסף זמיר, ובתמיכתה של ציפי ברנד.
"הלו רשימת הנשים של ת"א" בראשות שלי הראל, מלשכת ראש העיר.
עיר לכולנו בראשות אהרון מדואל, סגן ראש העיר
"רשימת "יאפא" בהנהגת עבד אבו שחאדה וליזה חנניה בתמיכת בל"ד.
"הרשימה התלאביבית בראשות אור סיונוב" (בעבר מועמדת בעיר לכולנו) בתמיכת התנועה הירוקה.
רשימת "מקומי בתל אביב" בראשות יותם שמיר, רשימת צעירים בשנות ה-20 לחייהם.
"עולים ביחד" – רשימת עולים בראשות בוריס שינדלר וויקה קגן.
מרצ תל אביב-יפו בראשות מיטל להבי.
רשימת שגב, שתחילה סוכם שירוצו במסגרתה יחד ש"ס, הבית היהודי ויהדות התורה, התפרקה, וש"ס התמודדה באופן עצמאי בראשות נתן אלנתן
רשימת "מאמינים" (גב) בראשות חיים גורן תייצג את הבית היהודי, יהדות התורה ואת יחד שמיוצגת על ידי בנימין (בני) בבאיוף שפרש מש"ס.
"תל אביב בטוחה" בראשות שלמה מסלאוי וכח לגמלאים בראשות נתן וולוך ירוצו ברשימה אחת שתיקרא "כח לגמלאים ואזרחים ותיקים".
ברשימה שותפים נחמה גולדווסר יו"ר ועד שכונת נחלת יצחק ודרור לוטן.
"דרום העיר" בראשות סוזי צמח כהן, שנתמכת על ידי הפעילה החברתית שפי פז.
"תל אביב טבעונית" בראשות עומר שליו, המתמקדת בסוגיות של טבעונות וזכויות בעלי חיים בעיר.
רשימת "משנים כיוון בתל אביב יפו" בראשות ניר לוי.
ראש המועצה המקומית תל שבע טואמן אבו רקייק לא התמודד לתקופת כהונה נוספת.
אף לא אחד מבין שלושת המתמודדים לא חצה את רף ה-40%, לכן היה אמור להתקיים סיבוב שני בין עומאר אבו רקייק (39.41%, 2,915 קולות) ומוסא אלאעסם (34.11%, 2,523 קולות).
המועמד השלישי היה מוסלח אבו עסא (קיבל 26.48%).
בפועל פרש אלאעסם לפני הסיבוב השני ואבו רקייק נותר מועמד יחיד לתפקיד.
בסיבוב השני זכה אבו רקייק בתמיכה של 1,285 קולות (98.02%) מול 26 מתנגדים.
6 רשימות התמודדו על 13 המקומות במליאת המועצה.
רשימות "אלמוסתקבל שוויון ושינוי" (או) בראשות מוסא אלאעסם ו"אלרסאלה לשינוי" (ם) בראשות עומאר אבו רקייק זכו ב-4 מנדטים כל אחד, קאדמון ללתע'ייר (קע) בראשות מוסלח אבו עסא זכתה ב-3 מנדטים, רשימות "אלנהדה" (ד) ו"בלדי" (ץ) זכו במנדט אחד כל אחת ו"הרשימה הנאמנה" (נ) לא נבחרה למועצה.(11)
הבחירות לראשות מפלגת מרצ נערכו ב-22 במרץ 2018, ובהן בחרו מתפקדי מרצ את יושבת ראש המפלגה תמר זנדברג לכהונה של ארבע שנים.
ועידת מרצ, גוף המונה כאלף אנשים הנבחרים בידי כלל המתפקדים, הייתה הגוף הבוחר את המתאים לתפקיד יו"ר מרצ וכן את רשימת המפלגה לכנסת מאז נבחרה זהבה גלאון בשנת 2012.
שיטה זו הביאה חברי מפלגה להתרעם על כך שלא ניתנת להם כמעט יכולת השפעה על המפלגה, ואף טענו כי השיטה מונעת מאזרחים רבים להתפקד בשל כך.
לאור ביקורת זו, הביעה זהבה גלאון תמיכה בפריימריז פתוחים, כאלה שמספיקה הצהרה על תמיכה בעקרונות מרצ ותשלום סמלי, ואף הציגה הצעה לשינוי תקנון בתהליך שהחל בשנת 2016 וטענה כי שינוי זה יביא ציבורים חדשים למרצ.
הצעה זו, יחד עם הצעות נוספות, נכשלה בכינוס ועידת מרצ ב-3 ביולי 2017 – בין היתר בשל התנגדותו של אילן גילאון.
ב-18 באוקטובר התפטרה זהבה גלאון מחברותה בכנסת, לדבריה כדי לקדם את הפריימריז הפתוחים, אך המשיכה לכהן כיו"ר מרצ.
לאחר הבחירות לוועידת מרצ החדשה, שנערכו ב-26 באוקטובר 2017, ולקראת כינוסה הראשון הושגה פשרה בין זהבה גלאון לאילן גילאון.
לפי הוראת שעה זו, יו"ר מרצ ייבחר בידי כלל המתפקדים של שנת 2017 וכל מי שיתפקד עד ה-17 בפברואר 2018. בנוסף, רשימת מרצ לכנסת תיבחר על ידי כלל המתפקדים לכשתתקרבנה הבחירות לכנסת העשרים ואחת וכל חמישייה בה תכלול לפחות מתמודד אחד שלא כיהן מלפני כן כחבר הכנסת.
ב-7 בינואר 2018 אישרה ועידת מרצ את הסכם הפשרה ברוב של 87%.
לקראת הבחירות התפקדו למפלגה כ-12,000 מתפקדים חדשים ומספר המתפקדים עלה לכ-30,000.
הבחירות נערכו בשיטה של הצבעה לאחד מן המתמודדים, כאשר הרוב הדרוש הוא 40%.
הקלפיות נפתחו ב-130 יישובים בהם התפקדו (נכון ל-11 בינואר) לפחות 35 מתפקדים, כפי שהושג בהסכם הפשרה שאושר, ובתוספת מספר מוקדים לפי שיקולים גאוגרפיים.
ההצבעה נעשתה באמצעות מערכת ממוחשבת ב-22 במרץ 2018.
הציגו מועמדותם תשעה מתמודדים, חמישה מתוכם פרשו לאחר מכן.
ח"כ תמר זנדברג, חברת כנסת מאז 2013 ויו"ר הוועדה למאבק בנגעי הסמים והאלכוהול.
אבי בוסקילה, לשעבר מזכ"ל תנועת שלום עכשיו.
זהבה גלאון, יו"ר מרצ המכהנת.
ח"כ אילן גילאון, יו"ר סיעת מרצ בכנסת.
הודיע כי יתמודד על ראשות מרצ במסגרת נאומו בוועידת מרצ ב-14 במרץ 2017. פרש מסיבות בריאותיות ב-28 בפברואר 2018. ב-13 במרץ 2018 הודיע כי יתמוך בתמר זנדברג.
פרש ב-13 במרץ והודיע על תמיכתו בזנדברג.
אמרי קלמן, לשעבר יו"ר האגודה למען הלהט"ב בישראל.
פרש ב-15 במרץ והודיע כי הוא תומך באבי בוסקילה.
הבחירות לראשות עיריית לנינגרד ב-1991 היו מערכת הבחירות שנערכו ב-12 ביוני 1991, בו זמנית עם מערכת הבחירות של נשיא הפדרציה הרוסית וכך במקביל נערכו בלנינגרד הבחירות לנשיאות (בהן נבחר בוריס ילצין) והבחירות לראשות העיר.
זו הייתה מערכת הבחירות הישירות לעירייה הראשונה מסוגה ברוסיה, לאחר שקודם לכן ראשי העיר מונו על ידי המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות וקודם לכן מושל סנקט פטרבורג היה מתמנה בצו קיסרי של הצאר.
תוצאות הבחירות בסיבוב הראשון הראו כי ב-66.1% מהקולות זכה הנציג האנטי-קומוניסטי ונציג הכוחות הדמוקרטיים אנטולי סובצ'ק.
יריבו היה סגן ראש מועצת העיר לנסובייט ומנכ"ל חברת הייצור והבנייה "LenHydroEnergoSpetsStroi" יורי סוונארד, שזכה רק ב-25% מהקולות.
הבחירות לראשות עיריית מוסקבה התקיימו בעיר הבירה הרוסית ב-9 בספטמבר 2018 ביום הבחירות לרשויות המקומיות ברוסיה.
כהונתו של ראש העיר הנבחר מוגבלת ל-5 שנים.
נכון ל-4 ביוני 2018 במוסקבה היו רשומים 7,216,076 בעלי זכות בחירה.
בבחירות ניצח ראש העיר המכהן סרגיי סוביאנין שזכה ב-70.17% מקולות הבוחרים.
2 ביוני 2018: הדומה העירונית של מוסקבה הכריזה כי הבחירות תתקיימנה ב-9 בספטמבר 2018 — יום הבחירות לרשויות המקומיות.
עד 5 ביוני, ועדת הבחירות פרסמה את חישוב מספר החתימות הנדרש לרישום מועמד.
תקופת הצגת המועמד מתחילה מיום הכרזת תאריך הבחירות.
תקופת קמפיין הבחירות מתחילה במועד הצגת המועמד ומפסיקה יום לפני ההצבעה.
תקופת איסוף החתימות מתחילה לאחר הגשת המסמכים הנדרשים לוועדת הבחירות.
עד השעה 18:00 ב-3 ביולי — על המועמד להציג לצורך רישום את כל המסמכים, בהם גם רשימת החתימות.
בתוך 10 ימים לאחר קבלת המסמסכים מהמועמד לצורך רישום כמועמד לבחירות לראשות העיר מוסקבה, ועדת הבחירות מחליטה האם לאשר את רישומו או לדחותו.
עד 5 בספטמבר, תושבי העיר יכולים לבחור באתר האינטרנט של שירותי הממשל את המועמד שלהם, אם אינם רוצים להצביע על פי מקום מגוריהם,
8 בספטמבר — יום הדממה, אסורה תעמולת בחירות
ב-9 בספטמבר — יום הבחירות.
הבחירות לראשות עיריית מוסקבה התקיימו בבירת רוסיה ב-8 בספטמבר 2013 ביום ההצבעה לרשויות המקומיות.
נכון ל-1 ביולי 2013 במוסקבה היו רשומים 7,176,568 בעלי זכות הצבעה.
סרגיי סוביאנין ניצח בבחירות כאשר למקום השני הגיע מנהיג האופוזיציה הליברלית ברוסיה, אלכסיי נבלני.
תקופת כהונתו החוקית של ראש העיר הנבחר הוא 5 שנים.
הבחירות לראשות עיריית מוסקבה התקיימו בבירת רוסיה ב-12 ביוני 1991 וזכה בהן ראש העיר המכהן, יו"ר מוסובייט ומועמד תנועת "רוסיה הדמוקרטית", גבריאיל פופוב.
מולו התמודד מועמד המפלגה הקומוניסטית, ואלרי סייקין, שעמד בראשות העיר בשנים 1986–1990.
+ תוצאות סופיות לבחירות לראש עיריית מוסקבה מועמד מפלגה קולות%1 גבריאיל פופוב רוסיה הדמוקרטית 65.32 ואלרי סייקין המפלגה הקומוניסטית 16.3
הבחירות לראשות העיר מוסקבה 2003 נערכו ב-7 בדצמבר 2003, במקביל לבחירות לדומה הממלכתית.
אלכסנדר קראסנוב (נולד ב-31 באוקטובר 1956, מוסקבה).
בזמן הבחירות היה ראש המועצה של רובע פרסננסקי במוסקבה.
הגיש את מועמדותו ב-13 באוקטובר 2003.
מועמד עצמאי, הגיש את מועמדותו ב-8 באוקטובר 2003, עמד בראש הסניף המוסקבאי של מפלגת "מולדת".
ראש העיר המכהן של מוסקבה.
הגיש מועמדות ב-24 בספטמבר 2003. נתמך על ידי מפלגת השלטון "רוסיה המאוחדת".
הגיש מועמדות ב-22 בספטמבר 2003 ונכלל ברשימה הפדרלית של המפלגה הליברל-דמוקרטית.
לא השתתף בבחירות והסיר את מועמדותו בשל העובדה שהחליט לרוץ לדומה הממלכתית.
איש עסקים רוסי, אחד המיליונרים הראשונים של רוסיה.
הגיש מועמדות ב-12 בספטמבר 2003. בזמן הבחירות כיהן כסגן מנכ"ל קרן הצדקה האזורית למען האמהות "לא תרצח".
בזמן הבחירות — ראש המחלקה המשפטית של חברת "Delo".
הגיש מועמדותו ב-1 באוקטובר 2003. אך לא השתתף לבסוף בבחירות והביע תמיכה בלוז'קוב.
הבחירות לראשות עיריית מוסקבה 1999 נערכו ב-19 בדצמבר 1999 בעיר מוסקבה.
על פי תוצאות הסיבוב הראשון עם 69,2% מהקולות זכו יורי לוז'קוב (לתפקיד ראש העיר) וואלרי שנצב (כסגן ראש העיר).
מועמדיםקולות%לראש העירלסגן ראש העיר1.יורי לוז'קובואלרי שנצב3,174,65869,92.סרגיי קיריינקוויאצ'סלב גלאזיצ'ב510,95811,33.פאבל בורודיןלאוניד טרושין273,0266,04.יבגני מרטינובסרגיי סריוגין128,4042,85.דמיטרי ואסילייבאלכסנדר נטסוב47,0671,06.אלכסיי מיטרופאנובאנדריי ברז'נייב27,5280,67.ולדימיר וורוניןסבטלנה סאבינובה18,5640,48.ולדימיר קיסליובואלרי קירייב8,9440,2נגד כולם254,0135,6קולות פסולים98,9742,2סך הכל4,542,136100,00
הבחירות לראשות העיר מוסקבה 1996 התקיימו ב-16 ביוני, בו זמנית עם הבחירות לנשיאות.
בבחירות זכה בניצחון מוחץ יורי לוז'קוב.
אחרי התפטרותו של גבריאיל פופוב ב-6 ביוני 1992 לראש העיר של מוסקבה נבחר, סגן ראש עיריית מוסקבה דאז יורי לוז'קוב.
הניסיונות של מועצת העיר לקרוא לבחירות מוקדמות בוטלו על ידי בית המשפט.
חוק הבחירות לראש העיר של מוסקבה שהחליף את תקנות 1991 אומץ על ידי הפרלמנט העירוני ב-27 בספטמבר 1995. בהתאם לחוק זה כהונתו של ראש העיר הופחתה ל-4 שנים ובהתאם לצו מיוחד של הנשיא מועד הבחירות הוכרז כ-16 יוני 1996.
ניצחונו של יורי לוז'קוב בבחירות האלה לא היה מוטל בספק.
בנוסף לפופולריות העצומה של ראש העיר בקרב המוסקבאים השפיע על כך גם חולשת המועמדים האחרים.
היריב הוותיק לראשות העיר (שאפילו הכריז במהלך אירועי אוקטובר 1993 כ"ראש האדמיניסטרציה של מוסקבה") אלכסנדר קראסנוב, כמו גם מועמדת השמאל אולגה סרגייבה, שלא זכתה לתמיכת המפלגה הקומוניסטית.
השתתפותו של ואלרי שנצב כמועמד לתפקיד סגן ראש העיר, לצד לוז'קוב אפשרה ללוז'קוב למשוך חלק משמעותי מציבור הבוחרים הקומוניסטי.
מועמד מינורי נוסף בשם ולדימיר פילוננקו השתתף בבחירות, אך לא היה לו כל סיכוי בבחירות שהיוו ניצחון מוחץ ללוז'קוב.
מועמדים% לראש העירלסגן ראש העיר1.יורי לוז'קובואלרי שנצב88,492.אולגה סרגייבהסטניסלב טרחוב4,943.אלכסנדר קראסנוב א.
צ'ומאקוב0,26נגד כולם1,72הצבעות פסולות1,28אחוז המצביעים בבחירות63,49כמות הבוחרים7,014,492
מאחר שהבחירות לראש העיר נערכו במוסקבה יחד עם הבחירות לנשיאות ומספר גדול של מצביעים הופנו לאזורים אחרים, המספר הכולל של הבוחרים משתנה מנתון לנתון.
במקרה השני המספר עמד על 6,827,753 אנשים, אם סופרים את אחוז הקולות מהם, נראה שבפועל לוז'קוב קיבל את תמיכת 95% מהקולות.
הבחירות לראשות מפלגת העבודה הישראלית נערכו ב-2 ביולי 2019 בין מתפקדי המפלגה.
הבחירות הקודמות לראשות המפלגה נערכו בשנת 2017, והבחירות ב-2019 נערכו בשל פרישתו של אבי גבאי מראשות המפלגה.
אבי גבאי, יו"ר המפלגה בכנסת ה-21, פרש בשל תוצאות הבחירות לכנסת העשרים ואחת, בהן קיבלה המפלגה 6 מנדטים.
לקראת הבחירות לכנסת העשרים ושתיים שנערכו לאחר שלא הורכבה ממשלה בכנסת ה-21, התקיימו בחירות לראשות המפלגה.
בבחירות אלו אחוז ההצבעה היה 45.6%.
נמוך מאשר בבחירות ב-2017, אז אחוז ההצבעה עמד על כ-59%.
ארבעה מועמדים הציגו את מועמדותם, לאחר שאבי גבאי, יו"ר המפלגה לשעבר וטל רוסו, חבר הכנסת, הכריזו על פרישתם מהפוליטיקה:
סתיו שפיר - חברת הכנסת מטעם המפלגה, הייתה יו"ר ועדת השקיפות ומהפעילות הבולטות במחאה החברתית
דוד לנדסמן - חבר המפלגה.
איציק שמולי - חבר המפלגה, חבר הכנסת ויו"ר הסיעה
עמיר פרץ - יו"ר המפלגה לשעבר וחבר כנסת, היה בעברו שר הביטחון וראש עיריית שדרות.
בבחירות אלה עבר עמיר פרץ את רף 40 האחוזים הנדרש כדי להיבחר בסיבוב הראשון, וכך נמנע סיבוב בחירות שני.
פרץ נבחר בפעם השנייה לתפקיד, לאחר שניצח בבחירות לראשות המפלגה בשנת 2005. בשנת 2007, על רקע ביקורת כלפי תפקודו כשר הביטחון במלחמת לבנון השנייה, התמודד פרץ שוב על ראשות העבודה, אך הגיע למקום השלישי בלבד בסיבוב הראשון ואהוד ברק נבחר ליו"ר המפלגה לאחר הסיבוב השני.
לאחר מכן ניסה פעמים נוספות להיבחר לתפקיד יו"ר המפלגה אך כשל, עד לבחירות אלו.
בסמוך למועד הגשת הרשימות עברה סתיו שפיר לרשימת המחנה הדמוקרטי, שם הוצבה במקום השני כיו"ר התנועה הירוקה.
לעומתה החליט איציק שמולי להישאר במפלגה.
המפלגה בראשות פרץ חברה למפלגת גשר בראשות אורלי לוי-אבקסיס לרשימת העבודה-גשר שקיבלה בבחירות לכנסת 6 מנדטים, מספר זהה למספר המנדטים בו זכתה רשימת העבודה לבדה בבחירות במרץ.
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל התקיימו לראשונה במדינת ישראל ב־14 בנובמבר 1950. בבחירות אלו שיטת הבחירות הייתה דומה לשיטת הבחירות לכנסת, ואחוז ההצבעה עמד על כ־80%.
לאחר לחץ של מפלגת השלטון מפא"י, גיל הבחירה הורד מ־21 ל־18. מפא"י התמודדה בשם "רשימת ההסתדרות", זאת למרות התנגדותה של מפ"ם.
בבחירות אלו כלל המפלגות הדתיות התמודדו במסגרת החזית הדתית המאוחדת.
בבחירות אלו הציונים הכלליים גדלו באופן משמעותי ביחס לכוחם הארצי.
עד הבחירות כל ראשי העיריות המכהנים כיהנו מתוקף החלטות המנדט הבריטי טרם הקמת המדינה.
בבחירות אלו המפלגות הדומיננטיות היו המפלגות הארציות, אך בחלק מן הערים התמודדו גם רשימות מקומיות.
בערים באר שבע, מגדל גד (אשקלון) ועכו, בהן הוקמו עירייות מספר חודשים קודם למועד הבחירות לרשויות, נדחו הבחירות ליולי 1951.
בירושלים התקיימו הבחירות על 21 מושבי המועצה.
הסיעה הגדולה ביותר הייתה מפא"י שהובלה על ידי יצחק בן-צבי וראש העירייה המכהן דניאל אוסטר וקיבלה כ־5 מושבים.
למרות זאת ולאור הקמת קואליציה של הימין והדתיים, שלמה זלמן שרגאי נבחר לעמוד בראשות העיר.
באותן הבחירות החזית הדתית המאוחדת ומפלגת המרכז קיבלו כארבעה מושבים לכל רשימה, החירות והמפלגה הפרוגרסיבית – 2 לכל אחת, מפ"ם ופאג"י – מושב אחד לכל רשימה.
מפלגות נוספות קיבלו כשני מושבים, ואילו המפלגה הקומוניסטית הישראלית לא נכנסו למועצה.
במגדל גד (לימים אשקלון) נערכו בחירות במרץ 1950, בהם נבחרו 7 חברי מועצה, בהם 4 ממפא"י ונציג בודד מהחזית הדתית המאוחדת, תנועת החרות ומפ"ם.
בנוסף היה בה נציג ממונה של האוכלוסייה הערבית בעיר ונציגים מטעם הממשל הצבאי, הסוכנות היהודית והאפוטרופוס הממונה על נכסי נפקדים.
חילוקי דעות בין החזית הדתית ששר הפנים חיים משה שפירא השתייך אליה למפא"י עכבו את התחלת פעילות המועצה, ורק ביולי 1950 הועמד בראשה אפרים צור ממפא"י.
עקב קיום בחירות אלו נדחו הבחירות במגדל גד ליולי 1951, ערב הבחירות לכנסת השנייה.
בבחירות זכתה מפא"י ב־8 מושבים והפועל המזרחי ב־2, בעוד מפ"ם זכתה במושב בודד והייתה לאופוזיציה העירונית.
חברי מפ"ם עתרו לבית המשפט המחוזי בתל אביב בטענה שחשאיות הבחירות הופרה עקב השימוש במעטפות שקופות בקלפיות.
העתירה התקבלה ובית המשפט הורה על קיום בחירות חוזרות.
הבחירות החוזרות התקיימו ב־22 באוגוסט 1951, בהם זכתה מפא"י ב־6 מושבים (818 קולות), בעוד הפועל המזרחי זכתה ב־3 (320 קולות), והציונים הכלליים (159 קול) ומפ"ם (124 קול) במנדט בודד.
תנועת החירות (59 קול) ומק"י לא עברו את אחוז החסימה.
לאחר הבחירות החליף אליעזר מילרוד את צור בראשות המועצה, שנבחר למועצה אף על פי שלא התגורר בעיר.
בעיריית תל אביב-יפו היו אלו הבחירות הראשונות המשותפות לתל אביב וליפו שסופחה אליה.
בבחירות אלו ניצח ראש העירייה ישראל רוקח, חבר תנועת הציונים הכלליים שכיהן כראש העיר עוד משנת 1936.
בחיפה הושלמה בחירתו של אבא חושי (חבר מפא"י) לתפקיד ראש העיר רק בינואר 1951, יותר מחודשיים לאחר הבחירות.
בפתח תקווה התמודדו מספר רב של מפלגות תנועת העבודה על 17 מושבי המועצה, אך לבסוף הושג תיקו בין הציונים הכלליים (בהובלת יוסף ספיר) למפא"י בהובלת פנחס רשיש שבסופו של דבר נבחר לתפקיד ראש העיר.
בראשון לציון נבחר אריה שפטל ממפא"י לתפקיד ראש העיר לאחר שרשימתו קיבלה כארבעה מושבים מתוך 15 מושבי המועצה.
שפטל הצליח לגבש קואליציה עם מפ"ם ובכל להדיח את ראש העיר המכהן אליקום אוסטשינסקי.
בסופו של דבר, שפטל התפטר לאחר שנה וחצי מסיבות בריאותיות.
בכפר סבא מפא"י קיבלה כ־5 מושבים, מפ"ם – 3, הפועל המזרחי – 2 והציונים הכללים קיבלו כמושב אחד.
בבני ברק הסיעה הגדולה ביותר הייתה הסיעה הדתית המאוחדת.
סיעה זו קיבלה כשישה מושבים מתוך 13, והקימה קואליציה ביחד עם סיעות הימין, וראש העירייה המכהן יצחק גרשטנקורן המשיך בתפקידו.
מפא"י ומפ"ם (4 מושבים בסך הכל) נשארו באופוזיציה.
בטבריה משה צחר נבחר לראשות העיר מטעם מפא"י שקיבלה כחמישה מתוך תשעת מושבי המועצה.
בלוד התקיימו בחירות על כ־11 מושבים שמתוכם מפא"י זכתה בחמישה ומנהיגה פסח לב נבחר לראשות העיר.
רשימות הפרוגרסיבית וחירות כלל לא נבחרו למועצה.
הבחירות לרשויות המקומיות בישראל התקיימו בפעם השנייה במדינת ישראל ב-26 ביולי 1955 במקביל לבחירות לכנסת השלישית.
בבחירות אלו שיטת הבחירות הייתה דומה לשיטת הבחירות לכנסת.
לקראת בחירות אלו החליטה מפלגת מפא"י להפסיק ולהשתמש בשם "רשימת ההסתדרות" שעורר מחלוקת בבחירות הקודמות ולהתמודד תחת שמה המקורי.
בירושלים אחוז ההצבעה עמד על 73.4% והבחירות התקיימו על כ-21 מושבי מועצת העיר.
בבחירות אלו נבחר מועמדה של מפא"י גרשון אגרון, שרשימתו קיבלה כ-6 מושבים.
המפלגות הדתיות קיבלו אף הן כשישה מושבים בסך הכל.
תנועת החירות קיבלה כארבעה מושבים.
ויצו, אחדות העבודה והציונים הכלליים קיבלו כמושב לכל רשימה.
המפלגה הפרוגרסיבית קיבלה כשני מושבים.
מפ"ם ומק"י לא צברו די קולות על מנת להיבחר למועצה.
בתל אביב-יפו אחוז ההצבעה עמד על כ-78%, פחות מהבחירות הקודמות.
את רשימת מפא"י הובילה שרת העבודה גולדה מאיר שהתמודדה מול מועמד הציונים הכלליים וראש העיר המכהן חיים לבנון.
אמנם מפא"י קיבלה יותר מ-30% מקולות התושבים וכעשרה מושבים (מתוך 31), אך חיים לבנון נבחר בסופו של דבר לראש העיר בעקבות תמיכה של הדתיים ומפלגת חירות.
בחיפה ניצח ראש העיר המכהן אבא חושי, לאחר שמפא"י קיבלה כ-8 מתוך 21 המושבים.
שאר הסיעות קיבלו כמושב אחד או שניים, מלבד הציונים הכללים שקיבלו כשלושה מושבים.
בבאר שבע ניצח ראש העיר המכהן דוד טוביהו, כשסיעת מפא"י קיבלה 4 מושבים תוך 13 מושבי המועצה.