tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
כל קצין ספינה מכל סוג שהוא, חייב להיות בוגר הקורס.
הקורס מכשיר את בוגריו לתפקיד קציני נשק, גנ"ק (גילוי, ניווט וקשר), מכונה ואלקטרוניקה בספינות הטילים ובצוללות של חיל הים הישראלי ולפיקוד על כלי הבט"ש של החיל.
אורכו של הקורס שנתיים ושישה חודשים, ובסיומו מקבל הבוגר דרגות קצונה (סגן) ותואר אקדמי לבחירתם, (מדעי המדינה, ניהול עסקי ומערכות מידע) מטעם אוניברסיטת חיפה.
בוגרי הקורס מתחייבים לחתום על חמש שנות שירות קבע.
הקורס נחשב לאחד הקורסים היוקרתיים ביותר בצה"ל, לצד קורס הטיס של חיל האוויר הישראלי.
שני קורסים אלו ייחודיים בכך שהם מכשירים קצינים לוחמים הישר משלב הגיוס, בלא שהצוערים שרתו כחוגרים קודם לכן.
לאחר קבלת נתוני האיכות (דפ"ר ופרופיל רפואי) בצו הראשון, מוזמנים בעלי נתוני האיכות הרלוונטיים לבחינות מיון, הכוללות שאלוני אישיות ומבחנים נוספים.
לאחר ניפוי נוסף ניגשים המועמדים המעוניינים בכך לסדרת מיון המכונה "גיבוש חובלים", במסגרתה הם נדרשים לעבור מבחן כושר גופני, לעמוד במבחני דינמיקה קבוצתית, מבחן הדרכתי הכולל מבחן באוריינות קריאה ועוד.
במסגרת הגיבוש, נדרשים המועמדים אף להתמודד עם תנאים תובעניים וקשים באופן יחסי.
מבין אלפי מועמדים בשנה הניגשים למיונים הראשוניים, מתקבלים כ-120 צוערים לתחילת הקורס.
רק כ-30% מהם מסיימים את ההכשרה ומשתלבים בתפקידים כקצינים בחיל הים הישראלי.
השם "קורס חובלים" נטבע על ידי הפלי"ם כאשר קיימו בשנת 1945 קורס חובלים ראשון בבית הספר הימי בחיפה.
בקורס שארך שישה חודשים הוקנה ידע תאורטי ומעשי בהשטת אוניות ברמה של חובל שני בצי הסוחר, וכן הוחדרו נושאי ההעפלה והיחס למעפילים.
אחד החניכים בו היה אברהם זכאי שהיה למפקד הראשון של הפלי"ם.
בחמישה קורסים שנערכו ברצף הוכשרו כ-80 חניכים.
בוגרי קורס חובלים של הפלי"ם היו נכונים ליציאה מחוץ לישראל, למפגש עם העולים פליטי השואה, להכנת אוניות לקליטתם, להפלגה ים והורדת העולים בחוף.
הקורס הראשון של חיל הים להכשרת קצינים להשטת כלי שיט, קורס חובלים א', נפתח בשנת 1948 בנמל יפו.
מפקד הקורס היה רב חובל שמואל טנקוס.
את המחזור הראשון סיימו בפברואר 1949 חמישים קצינים.
הבוגרים שובצו בתפקידי פיקוד בכלי השיט שפעלו עד אז בפיקוד מפקדים ממונים ובעלי ניסיון ימי; ממתנדבי חוץ לארץ, רבי חובלים אזרחיים, מתנדבי היישוב לצי המסחרי המגויס, מתנדבי היישוב לצי המלכותי הבריטי וחברי פל"ים.
קורס קציני מכונה הראשון נערך במקביל למחזור ד' של קורס החובלים.
הקורס נערך בבה"ד חיל הים תחת בית הספר להנדסה.
בקורס למדו 14 צוערים שהגיעו מיחידות החיל.
בקורס חובלים ה' הייתה מגמת המכונה בבית הספר לחובלים כהמשך לבוגרי המגמה בבית הספר לקציני ים עכו.
גברים ונשים המיועדים לשירות ביטחון, בעלי נתונים אישיים מתאימים, מזומנים למיוני צוות ים בשלוש דרכים.
האחת היא זימון ישיר למיון, השנייה היא איתור דרך יום סיירות (בתנאי שהמועמד עומד בתנאים הבסיסיים) והשלישית היא דרך גדנ"ע חובלים המתקיימת אחת או פעמיים בשנה, בהתאם לביקוש.
לאחר מכן מוזמנים המועמדים ליום מיון מקוון.
יום מיון זה כולל מבחנים פסיכוטכניים ופסיכולוגיים אשר מטרתם לנבא את יכולות המועמד בטרם הגיבוש.
מועמדים שנמצאו מתאימים מוזמנים לגיבוש בן ארבעה ימים הנערך בבסיס עתלית טרם הגיוס, וכולל מאמץ גופני ונפשי, מבחני ידע בנושאים שונים, מבחני דינמיקה קבוצתית ומשימות פיקודיות רבות.
אחוז העוברים את הגיבוש נחשב נמוך יחסית.
מי שנמצא מתאים על פי שני אלה מקבל זימון לגדנ"ע.
הנתונים הדרושים תואמים לתנאי הקבלה לקורס החובלים (פרופיל 82 ללא סעיפים פוסלים וקב"א 52 ומעלה).
המשתתפים בגדנ"ע מתגוררים בבסיס ולובשים מדים לאורך כל הפעילות.
הם מחולקים לצוותים של 8–10 גדנ"עים, ולכל צוות מוצמד צוער בקורס החובלים בשלב הייעודי.
המשתתפים לומדים על הקורס, על חיל הים ומפליגים על סירות גומי אותן הם לומדים להרכיב ולהפעיל בעצמם.
במהלך ההפלגות מצטרף לכל צוות קצין ים במילואים.
שבוע הגדנ"ע כולל גם סיור בבסיס חיפה ובעכו העתיקה, שיעורי מורשת קרב והכנה לגיבוש.
בבוקר היום האחרון מתקיים טקס ברחבת המסדרים של הבה"ד, שאליו מוזמנות משפחות המשתתפים.
לאחר סדרת הגדנ"ע מקבלים משתתפיו זימון לגיבוש חובלים בן 4 ימים בבה"ד חיל הים.
למי שעובר את הגיבוש בהצלחה מובטח מקום בקורס החובלים (יש לעבור גם בדיקות רפואיות וסיווג ביטחוני אשר להם יזומן המלש"ב לאחר הגיבוש).
בשנת 1978 נפתח בבית הספר לחובלים קורס נפרד לחובלות, ביוזמת מפקד חיל הים, מיכאל ברקאי ובתמיכת קצינת ח"ן ראשית דליה רז.
בקורס השתתפו 6 חוגרות, כולן סיימו והמשיכו לתפקידי קצונה בחיל.
מסיבות שונות, שלא היו קשורות לבית הספר לחובלים ולנשים בחיל הים לא הייתה לכך המשכיות.
חידוש הנושא היה בעקבות תהליך הרחבת שירות הנשים בצה"ל החל למעשה עם פסיקת בג"ץ בעניין אליס מילר (1995), שלפיה נשים זכאיות לשוויון הזדמנויות פורמלי ומהותי בשירותן הצבאי, ולפיכך מדיניות הצבא המונעת מהן לשרת בתפקידי טיס פסולה.
בעקבות פסיקה היסטורית זו תוקן חוק שירות ביטחון ועודכן בו סעיף 16א, הקובע כי מאז התיקון נפתחו בהדרגה יחידות שונות לשירות נשים, ובכללן גם יחידות לוחמות או כאלה שנתפסו באופן מסורתי כיחידות "גבריות".
כשנתיים לאחר מכן, התקיים דיון בוועדה לקידום מעמד האישה בכנסת בראשות ח"כ יעל דיין.
על סדר היום עמד נושא: אי-שילוב חיילות בקורס חובלים.
הדיון התקיים כשברקע כוונה של האגודה לזכויות האזרח, לעתור לבג"ץ בעניין אי-שילוב חיילות בקורס חובלים.
ח"כ נעמי חזן, חברת הוועדה, ציטטה ממכתב שהגיע בעניין הזה מלשכת שר הביטחון ב-27 באוקטובר 1997 ממנו עולה "סירוב מוחלט" כדבריה.
ראש מספן כוח אדם בחיל הים, הביע את עמדת החיל באומרו: " השאלה העקרונית והחשובה היא האם אנחנו מתכוונים שבנות תשרתנה מעבר לקווים או תשרתנה בתפקידי לחימה.
כל כלי השיט בחיל הים הם כלי לחימה מקו ראשון".
בשנת 1998 נפתח הקורס בפני נשים.
בחודש אוגוסט 2000, סיימה את קורס חובלים הצוערת הראשונה, אורה פלד.
עד שנת 2008 התקבלו לקורס יותר מ-80 נשים, וסיימו אותו בהצלחה ארבע עשרה נשים, מתוכן שתיים במגמת אלקטרוניקה ועשר במגמת שיט.
בקורס 124 אשר הסתיים במרץ 2012, לראשונה החניך המצטיין של הקורס – היא חניכה.
סגן ירדן סל-מן סיימה את המסלול ונבחרה לחניכה המצטיינת של הקורס.
עדי גיגי סיימה קורס חובלים בגיל 21 והפכה לאישה הראשונה ששימשה כקצינת אלקטרוניקה כשהיא שירתה כאישה יחידה על ספינת טילים ופיקדה על צוות של 20 חיילים.
את השירות הצבאי סיימה בדרגת רב-סרן כשהיא עדיין נקראת מעת לעת לשירות מילואים כקצינת אלקטרוניקה.
ב-2024 הייתה גיגי החובלת הראשונה בחיל הים שקודמה לדרגת סא"ל במילואים.
ציון דרך בשילוב נשים בקורס חובלים נרשם בשנת 2017 כאשר סגן דנה עבודי סיימה את קורס חובלים בהצטיינות.
יחד עימה סיימה צוערת נוספת ו-26 צוערים.
בוגרות קורס חובלים מוסמכות כקצינות ים ומוצבות לשייטת הסטי"לים כסגניות מפקד מחלקה ובהמשך כמפקדות מחלקה.
הראשונות לקבל פיקוד על כלי שיט קרבי ולפרוץ לתחום הבט"ש היו סרן אור כהן אשר הייתה לקצינה הראשונה אשר קיבלה פיקוד על ספינת דבורה במערך הבט"ש הצפוני בשנת 2015. לאחר שלוש שנים התמנתה סגן דנה עבודי למפקדת ספינת דבורה השנייה בחיל הים והייתה למפקדת הראשונה בזירה הדרומית.
נכון ל-2025, מגמת צוללות עדיין סגורה בפני נשים בשל פקודת השירות המשותף.
בקורס אשר הוסמך בחודש מרץ 2018, סיימו את הקורס שלוש נשים מתוך שלושים בוגרי הקורס.
היה זה מספר הצוערות הגבוה ביותר שסיימו את הקורס עד אותה עת.
מפקד בית ספר לחובלים ציין כי את הקורס החלו עשר צוערות והוא "מאמין שבעתיד נראה את המגמה גדלה".
מתוך השלוש, שתיים סיימו את הקורס במגמת שייט ואחת במגמת לוחמה אלקטרונית.
מפקד חיל הים האלוף אלי שרביט פנה במהלך הטקס אל שלוש הנשים שסיימו את הקורס ואמר כי "עוצמתה של חברה נמדדת ביכולותיה לנצל הון אנושי בלי גבולות מגדריים".
בצד קידום שוויון מגדרי על ידי שילוב הצוערות בקורס, התעוררה ביקורת בקרב רבנים על האפשרות של צוערים לשמור על ההלכה במהלך הקורס בו מתקיים ערבוב בין גברים לנשים.
ביקורת זו נשמעה לאחר שבקורס בו סיימו שלוש צוערות, סיימו גם שלושה צוערים חובשי כיפה סרוגה.
עניין זה הגיע לידי פתרון לאחר גיבוש הסכמות בתוך הצבא בין חיל הים לרבנות הצבאית הכוללות פתיחת צוות מגדרי בכל קורס ומרכיבי פיקוח נוספים על יישום מלא של כללי השירות המשותף.
במחזור 140, סיימו 39 צוערים.
מתוך 12 צוערות שהחלו את הקורס סיימה קצינה אחת בלבד, סגן ניצן אלקון מקריית ענבים.
לאחר שמגמת השייט ומגמת לוחמה אלקטרונית נפתחו בפני צוערות בקורס, נותרה צפייה לשילובן של צוערות גם במגמת מכונה והסמכתן כקצינות ים בתחום זה.
לאחרונה צוטט מפקד בית ספר לחובלים כאומר:
עם הגעתה לארץ של ספינת "סער 6" הראשונה לארץ, אח"י מגן, נחשף כי הפיקוד על מחלקת האלקטרוניקה וההגנה של הספינה הוטל על כתפיה של סרן שירה קליגר, אשר נטלה חלק פעיל בצוות הבנייה של הספינה בגרמניה והפלגתה לישראל והייתה לחובלת הראשונה בזרוע הים המשרתת על ספינה מסוג סער 6.
האחיות התאומות סגן לי טנא וסגן שי טנא, בנות 21 מרשפון, הן התאומות הזהות הראשונות אי פעם שסיימו קורס חובלים.
בסיום הקורס שחתם שנתיים וארבעה חודשים, הן צעדו לצד עוד 36 בוגרי קורס מספר 143, הן היו שתיים מתוך שלוש הנשים שסיימו במחזור זה.
סגן שי טנא נבחרה כמצטיינת בקורס מגמת אלקטרוניקה והוצבה באח"י להב וסגן לי טנא סיימה במגמת שייט ושובצה באח"י רומח.
היסטוריה נוספת נרשמה בחודש מאי 2021, כאשר לראשונה מונתה קצינה בוגרת קורס חובלים לתפקיד מפקדת יחידת סנפיר בחיפה.
סרן אופיר חורי, תושבת מושב אמנון, סיימה ב-2018 את קורס חובלים ובתפקידה האחרון אף הייתה מפקדת של ספינת דבורה, מפקדת יחידה על כלי שיט בין עשרות קצינים גברים.
בסיום קורס חובלים מספר 144 אשר נערך בבסיס זרוע הים בחיפה ביום 2 במרץ 2022, עמדו על מגרש המסדרים 9 קצינות ים מבין 36 מסיימי הקורס.
החניכה המצטיינת של הקורס היא סגן יעל סלע.
זו הפעם הראשונה שרבע מבוגרות הקורס הן חובלות.
בין המסיימות אשר עושות היסטוריה, ישנן לראשונה שתי חובלות, סגן נעם כלף וסגן נועה חן, אשר לראשונה סיימו את הקורס במגמת מכונה, ומיועדות להיות הצ'יפיות הראשונות בזרוע הים.
בהתייחס לשילוב הנשים בצה"ל, אמר שר הביטחון, בני גנץ, בנאומו בטקס הסיום: "שילוב הנשים בכלל המערכים, ובמיוחד במערכי הלחימה, אינו ג'סטה או פעולת יח"צ, אלא צורך ביטחוני ראשון במעלה".
הכשרת החובלים אורכת 30 חודשים ומתחלקת לחמישה שלבים: שלב בסיסי, מכין, מתקדם, ייעודי וייעודי שטח.
במהלך כל שלב בקורס ולכל אורכו מתבצעים מבחנים רבים הנקראים בשם ועדות, שכן הדחתו של אדם מקורס דורשת עמידה בפרוצדורות של דיון בוועדה מקצועית שינומק בכתב, הן לצורכי יעילות והן כדי לעמוד בכללים של המשפט המנהלי.
לצורך קבלת ההחלטה, לקראת הוועדה מבצע הצוער מבחן מסכם המותאם לשלב בו הוא עולה לוועדה.
המבחן כולל חלקים תאורטיים ומעשיים.
הצוערים בקורס מחולקים לשלוש מגמות התמחות:
מגמת שיט – המגמה הראשית המכשירה את הצוערים לשרת כמפקדי כלי שיט או כקצינים האמונים על יכולות התקיפה והטקטיקות של כלי השיט של חיל הים, הכוללים ספינות טילים, דבור או דבורה (ספינות סיור בפלגות הבט"ש).
מגמת מכונה – דורשת ידע נרחב בפיזיקה לצד מקצועיות, בה הצוערים לומדים לפקד על צוות לוחמים האחראי להשטת ותפעול הספינה.
מגמת אלקטרוניקה – שבה הצוערים מוכשרים לפקד על צוות לוחמים האחראי להגנת כלי השיט תוך הפעלת מערכות שיבוש, הטעייה ויירוט טילים ועל מערכות הלוחמה האלקטרונית מהמתקדמות בעולם.
מגמת צוללות – שאליה מגיעים צוערים מכלל המגמות.
הצוערים עוברים מיונים במהלך שלב בסיסי ולאחר מכן הכשרה מותאמת של כל אחת מהמגמות אל עולם הצוללות החשאי והמבצעי.
לשלב הבסיסי מגיעים הצוערים לאחר טירונות 05 בבה"ד זרוע הים והוא מתחלק לשני חלקים עיקריים; ימאות ופיקוד ולימודים עיוניים.
שלב הימ"פ נמשך כשלשה חודשים והינו טירונות היחידה של הקורס.
כולל טירונות ימית מאתגרת, מסעות, הקפצות, אימוני כושר גופני, קרב מגע ומשמעת קשה.
בסוף שלב הימ"פ מוכשרים הצוערים לפיקוד על סירת גומי ומקבלים כותפות בצבע כחול כהה עם פס לבן.
בסיום הימ"פ ממשיכים הצוערים להכשרה עיונית בבה"ד על פי המגמות שלהם.
שלב מכין נמשך כשישה חודשים ובו הצוערים עונדים כותפות בצבע כחול כהה עם שני פסים לבנים.
בשלב זה הצוערים עוברים הכשרות שונות ומגוונות – הכשרות על פי מגמות, אימונים פיקודיים, שהיות בכלי הבט"ש של זרוע הים, סדרות חינוך ועוד.
בסוף השלב מקבלים הצוערים את סיכת הקצין הימי המקבילה לסיכת המ"מ הניתנת בסוף קורס קצינים.
בשלב מתקדם, לומדים הצוערים תואר ראשון לבחירתם מבין שלושת המסלולים: מדעי המדינה, ניהול עסקי, וניהול מערכות מידע, מטעם אוניברסיטת חיפה.
שלב זה אורך כחצי שנה, ובזמן הלימודים נמשכת שגרת הקורס של אימונים, הפלגות וסדרות חינוך.
לאורך השלב עונדים הצוערים כותפות עם עוגן מוזהב.
בשלב הייעודי הצוערים מתמקדים בעולמות התוכן של המגמות שלהם, במקביל להמשך לימודי התואר.
הצוערים עוברים הכשרה בת ארבעה חודשים בבה"ד זרוע הים, הייעודית למגמתם ולכלי עליו ישרתו.
בחלק הזה של השלב הייעודי, כותפותיהם של הצוערים כחולות כהות עם עוגן מוזהב ופס לבן.
בשלב האחרון בקורס חובלים, האורך כשלושה חודשים, הצוערים מבלים בשטח, לומדים על הכלי שבו ישרתו ומכירים את היחידה לעומק.
בשלב הזה הצוערים עונדים כותפות עם עוגן מוזהב ושני פסים לבנים, ובמהלך השלב מקבלים הצוערים את סיכת הסטי"לן או הצוללן בהתאם להכשרתם.
בוחן חובל הוא מבחן רף אותו נדרשים צוערי קורס חובלים לעבור בהצלחה.
הבוחן מהווה אחד מהתנאים לקידום משלב לשלב ולסיום הקורס.
בוחן חובל מעמיד בפני הצוערים אתגרים פיזיים ומנטליים.
הבוחן כולל מרכיבי אימון הלקוחים מעולם הלוחמה היבשתית, שעברו שינוי והתאמה לסביבת הפעולה הימית.
בוחן חובל נערך במדים ונעליים גבוהות, כולל ריצת 6 ק"מ, על אפוד מלא ונשק.
לאורך המסלול נדרשים הצוערים לבצע משימות אשר הצטברותן מעלה את רמת הקושי של הבוחן.
לאחר 3 ק"מ של ריצה מגיעים לתחנה ראשונה.
עוצרים לפרק ולהרכיב את הנשק.
לאחר עוד ק"מ וחצי, יורדים מהשביל ונכנסים למי הים להליכה במים עמוקים עד גובה הצוואר לכמה מאות מטרים.
הצליחה הימית בים מסתיימת בצוק קטן שצריך לטפס בעזרת חבל.
יתרת ה-1.5 ק"מ נעשים בריצה, בסוף הריצה מגיעים לחצר המתקנים אשר האתגר, הנחשב לקשה ביותר בה הוא טיפוס של חבל בגובה 6 מטר.
לבסוף, מבצע הנבחן ריצת ספרינט קצרה עד לנקודת עצירת שעון העצר.
בעבר כלל הבוחן גם ירי במאמץ.
טקס סיום קורס החובלים מתקיים בנמל חיפה, בו מקבלים הבוגרים את סיכת הקצין הימי (סמל החובל) ודרגות סגן.
בעבר בוגרי קורס חובלים קיבלו דרגות סג"ם אך החל משנת 2014 מקבלים המסיימים דרגת סגן.
טקסי סיום קורס החובלים נערכו במשך השנים כהצגת תרגילי סדר משולבים בפעילות כלי שיט.
לאחר תקופה שבין שנה לשנה וחצי בה הקצינים מוצבים בתפקיד סגן מפקד מחלקה/ספינת בט"ש הקצינים עוברים קורס נוסף בבית הספר לפיקוד ימי (פי"מ).
פי"מ נועד להכשיר את בוגרי קורס החובלים לתפקיד מפקד מחלקה בסטי"ל/בצוללת או מפקד כלי בט"ש.
ארגון בוגרי קורס חובלים מעניק לבוגרי הקורס טבעת חותם המונפקת על ידי החברה הישראלית למדליות ומטבעות.
כל טבעת ממוספרת בהתאם ל"מספר החובל" של הבוגר שהיא שייכת לו.
תפקיד מפקד בית הספר לחובלים מהווה תפקיד יוקרתי בחיל הים.
משפיע על חינוך הדורות הבאים של המנהיגות הימית הצעירה וזוכה לחשיפה.
תקן היה בדרגת רב-סרן עד תחילת שנות ה-70 ואז הועלה לסגן-אלוף.
סדרת שייטת 13 נוספת, קורס צניחה.
עודד את החובלים להמיר לשם משפחה עברי.אשר חורש 1962 מחזור י'דוד באלוה 1964 מחזור י"אדב ישראלית 1965 מחזור י"בשבתאי לוי 1966–1967 פתיחת הקבלה לבוגרי תיכון כללי.
מערך ההדרכה הותאם במטרה להגביר היכולת.
עזרה אישית, חוזק הקשר עם הורי הצוערים.
דוד בן בעש"ט החל כמפקד שלב וסגן מפקד בית הספר.
התחילה עבודת המטה לשילוב נשים בקורס ומעבר לקורס עם תואר אקדמי.דני מעוז יורם לקס (לונגו) ירון לוי חן טל 2005 יוסי משיטה 2006 עד 2010 הוספת "מסע ישראלי".
הצטרפות להפלגות בטש בסופי שבוע.
חיזוק מעמדו של סגן קצין המחלקה בספינה.
שיפור תרבות התחקיר.אמיר וצלר אוקטובר 2009 – ספטמבר 2012 השלמת התואר האקדמי במהלך קורס החובליםיובל אילון ספטמבר 2012 – אוגוסט 2013 אמיר גוטמן אוגוסט 2013 –אוגוסט 2015 אלי סוחוליצקי אוגוסט 2015 – יולי 2018 א' יולי 2018 –אוקטובר 2020 אריק פוניאוקטובר 2020 – 2022עומרי ארברבוי 2022 –
טקס סיום קורס חובלים מחזור ט"ז ארכיון צה"ל ומערכת הביטחון, יוני 1968
קורס טיס הוא קורס לימוד להטסת מטוס.
מטרת הקורס היא רכישה וחידוד של מיומנויות אוויריות בסיסיות.
קורס טיס יכול להתבצע במסגרת סילבוס מובנה עם מדריך טיס בבית ספר לטיסה או כשיעורים פרטיים עם מדריך טיסה כל עוד מתקיימים כל הדרישות לתעודת הטייס.
בדרך כלל קורס טיס מורכב משילוב של שני חלקים:
שיעורי טיסה במטוס או במאמן טיסה.
שיעורי בית הספר לטיסה הניתנים בעיקר כהרצאה או שיעור בכיתה על ידי מדריך טיסה שבו נלמדת אווירונאוטיקה כהכנה לבחינות הסמכה בכתב ובעל-פה.
בתי ספר לטיסה בדרך כלל משכירים מטוסים לסטודנטים ולטייסים מורשים בתעריף שעתי.
בדרך כלל, התעריף לשעה נקבע על ידי מד ההובס או טיימר הטאצ' של המטוס, לכן התלמיד מחויב רק כאשר מנוע המטוס פועל.
בית הספר הוותיק ביותר לאימוני טיסה הוא בית הספר המרכזי לטיסה (CFS) של חיל האוויר המלכותי (RAF) שהוקם במאי 1912 ב-Upavon , בריטניה.
בית הספר לטיסה אזרחית הוותיק ביותר שעדיין פעיל בעולם נמצא בגרמניה בווסרקופה .
טייסים חייבים תחילה להוציא רישיון טייס פרטי (PPL).
לאחר מכן הם יכולים להתקדם לרישיון טייס מסחרי (CPL), ולבסוף לרישיון טייס לתחבורת תעופה (ATPL).
לחלק מהמדינות יש רישיון טייס נפרד למטוסים קלים (LAPL), אך הוא אינו בין-לאומי.
נדרשים רישיונות נפרדים לקטגוריות מטוסים שונות, כמו מסוקים ומטוסים.
דירוג סוג הוא התהליך שמבצע טייס כדי לעדכן את הרישיון שלו ולאפשר לו להטיס סוג אחר של מטוס.
דירוג כיתה הוא רישיון המכסה מספר מטוסים.
דירוג מכשירים מאפשר לטייס לטוס תחת כללי טיסת מכשירים (IFR).
דירוג לילה מאפשר לטייס לטוס בלילה.
בצבא הגנה לישראל מתקיים קורס טיס מיוחד.
קורס קדם-צבאי (בראשי תיבות: קד"ץ או קד"צ) הוא קורס שעובר מיועד לשירות ביטחון (מלש"ב) לפני גיוסו לצה"ל.
הקורס מתקיים לרוב בבסיס צבאי ומונהגת בו משמעת צבאית, וחניכי הקורס נדרשים להתנהג כחיילים.
לרוב, החניכים לובשים מדים אך לא ניתנות להם דרגות.
לעיתים עונדים החניכים תגים מיוחדים (בכל בסיס ובכל חיל תג אחר).
חיל המודיעין עורך קורסים דומים, המכונים טר"ץ (טרום-צבאי).
על אף שחניכי הקד"ץ הם למעשה אזרחים, והקורס אינו נחשב בתקופת שירות החובה שלהם, ישנם קורסים המזכים את הבוגרים בקיצור שירות (לרוב מדובר בקורסים המכשירים למקצועות במערך הטכני).
לאחר שהחניכים מסיימים את הקורס בהצלחה, מתגייסים החניכים לצה"ל ומשרתים במקצוע שלמדו.
בין הקורסים הקדם-צבאיים ניתן למנות: קורס תכנות, נהיגה, טכנאי מטוסים, פרמדיקים, ועוד.
קורס קדם-צבאי מפורסם הוא הקורס המכשיר קריינים, כתבים וטכנאים לתחנת הרדיו הצבאית "גלי צה"ל".
לרוב, מדובר בקורסים בעלי ערך מוסף לשירות הצבאי, ולכן ההנחה בצה"ל היא שמשתלם למועמד לקחתם, למרות שאינם נחשבים כתקופה הנמנית לעניין שירות החובה.
דרך נוספת ללימודים קדם-צבאיים היא בבית ספר צבאי.
ברחבי הארץ ישנם בתי ספר תיכוניים, אשר התלמידים בהם (או כיתות מסוימות) לומדים מקצועות צבאיים, נמצאים תחת משמעת צבאית ולרוב לובשים מדים.
בתי הספר הצבאיים מכשירים בעיקר למקצועות הטכניים, בחיל האוויר, התקשוב וחיל הטכנולוגיה והאחזקה.
בתי ספר אלה מציעים לתלמידים אחרי סיום י"ב המשך לעתודה בכיתות י"ג וי"ד וקבלת תעודת הנדסאי.
שוחרים מקבלים דרגת רב"ט עם גיוסם (לאחר הטירונות, בשיבוץ ביחידה).
הפנימיות הצבאיות לפיקוד מכשירות אף הן שוחרים בגיל התיכון לתפקידי פיקוד, בעיקר במערך השדה.
תגים של מסגרות קד"צים שונות
קורס הצוערים של משרד החוץ הישראלי הוא קורס מקצועי להכשרת דיפלומטים ישראלים.
הקורס נמשך כחצי שנה והוא נפתח לפי צורכי המשרד (כל שנה עד שנתיים בממוצע).
תהליך ההכשרה של דיפלומטים מקצועיים לשירות החוץ הישראלי החל עוד טרם הקמת המדינה, עם הקמתו של המוסד להשתלמות, שכונה גם "בית הספר לדיפלומטים", בשנת 1946. תוכנית ההכשרה כללה בין היתר לימודי שפות, ציונות, לימודי ארץ ישראל, היסטוריה של העם היהודי, המזרח התיכון והיסטוריה כללית.
לאחר קום המדינה והקמת משרד החוץ, נעשו ניסיונות שונים להכין תוכנית הכשרה מקצועית לדיפלומטים חדשים.
קורס הצוערים הראשון במתכונתו הנוכחית נפתח בינואר 1969. הקורס שנפתח בספטמבר 2015 היה הראשון שבו רוב נשי (14 משתתפות מתוך 26 צוערים).
החל בשנת 2008 קובע תקנון שירות החוץ, כי קליטת עובדים לשירות החוץ תתאפשר אך ורק באמצעות מכרז קורס צוערים.
המספר הממוצע של המועמדים לקבלה לכל קורס הוא כ-2,000 איש, העוברים תהליך בחינה וסינון קפדניים הנמשך כמה חודשים.
בסוף התהליך נבחרים ממשתתפי הקורס, המונה בדרך כלל כ-20 חניכים (כאחוז אחד ממספר המועמדים) ונמשך כחצי שנה.
הצוערים המסיימים את הקורס מוצבים חלקם במטה משרד החוץ לתקופה של עד כשנה, שבה הם מתמחים באגפי המשרד השונים, או באחת מכמאה נציגויות ישראל בעולם.
פעמים רבות השליחות הראשונה שהצוערים נשלחים אליה היא במדינות קשות שירות.
סך תקופת ההתמחות של בוגרי הקורס (המכונים "צוערים") נמשכת חמש שנים, ובסופה הם נקלטים לשירות החוץ של ישראל כדיפלומטים מן המניין.
סאוסן נאטור-חסון היא האישה הדרוזית הראשונה שסיימה את הקורס.
לקורס שני מסלולים - המסלול המדיני, בו מוכשרים הצוערים לתפקידים מדיניים כגון: הסברה, כלכלה, תרבות, תקשורת ועוד, והמסלול החוץ מנהלי, בו מוכשרים הצוערים לתפקיד ניהול נציגויות בחו"ל בהיבטי הכספים, משאבי אנוש, ניהול נכסים, תקציבים ועוד.
בעבר, היו מחזורים משולבים שהכשירו את הצוערים הן במימד המדיני והן בזה החוץ מנהלי.
במהלך הקורס, מכשירים את הצוערים במקצועות הדיפלומטיה השונים.
בין היתר לומדים הצוערים מספר קורסי ניהול, שפות, היסטוריה ופוליטיקה בינלאומית, יהדות, ציונות ואטיקט דיפלומטי.
בנוסף, כולל הקורס סיורים, אירועי תרבות, הרצאות העשרה במגוון תחומים, שבוע התנסות בעבודה דיפלומטית באחת מנציגויות ישראל בעולם וכן מפגשים עם דמויות בולטות מעולם הפוליטיקה, הכלכלה, הרוח והחברה בישראל.
הדרישות המינימליות להגשת מועמדות לקורס הן אזרחות ישראלית, תואר ראשון ממוסד אקדמי המוכר על ידי המל"ג ושליטה בשפה האנגלית.
המועמדים אשר עוברים את סף הקבלה הראשוני ימשיכו לשלבים נוספים הכוללים מבחנים שונים, סדרה של ראיונות, בחינת כישורים חברתיים ודינמיקה קבוצתית, תחקיר ביטחוני ואבחון פסיכולוגי.
השלב הראשון של המבחנים דומה לבחינה פסיכוטכנית וכולל שאלות בהבנת הנקרא, מתמטיקה, אנגלית, חשיבה צורנית, לוגיקה, אנלוגיות וידע כללי.
בנוסף מתבקש הנבחן לכתוב חיבור או לבצע עבודת תרגום בשפות בהן הוא בקיא.
השלב השני כולל יום מרוכז ובו בחינת כישורים חברתיים, כישורי מנהיגות, יכולת הבעה בעל פה, עמידה מול קהל ודינמיקה קבוצתית.
השלב השלישי מתפרס בדרך כלל על פני יומיים וכולל לינה.
שלב זה נועד לבחון לעומק כישורים ייחודיים הנחוצים לעבודת הדיפלומט בנציגות בחו"ל.
מועמד אשר צולח את שלושת השלבים מוזמן לתחקיר ביטחוני ולאבחון פסיכולוגי.
מי שנמצא כשיר מבחינה ביטחונית ואישיותית מתקבל לקורס.
המרכז להכשרת פיקוד קרבי (בראשי תיבות: מלפ"ק) הוא מרכז הכשרות צבאי בזרוע היבשה המאגד בתוכו מספר קורסים להכשרת חניכים לתפקידי המ"פ והמג"ד ביבשה.
כמו כן מועבר בו קורס מפקדי חטיבות, וקורס מפקדי אוגדות.
המלפ"ק כפוף לזרוע היבשה ובסיס הקבע שלו נמצא במחנה עמנואל (בסיס ג'וליס).
מפקד המלפ"ק הוא קצין בדרגת תא"ל.
מפקד המלפ"ק הנוכחי הוא תא"ל אמיר פרחי.
קורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים
הקורס המרכזי הוא קורס מפקדי פלוגות ומפקדי גדודים, בראשי תיבות: קמ"פ-קמ"ג.
ייעודו של הקורס הוא הכשרת מפקד הפלוגה או הגדוד לפיקוד על צק"פ (צוות-קרב פלוגתי) או צק"ג (צוות-קרב גדודי), בלחימה, באמצעות פיתוח יכולותיו הפיקודיות.
מרבית המדריכים בקורסים השונים (מפקדי הצוותים) הם קצינים בדרגת אלוף-משנה, הממלאים תפקיד מפקד חטיבה (מח"ט) במקביל לתפקידם כמפקדי צוותים (מנמ"ש).
במלפ"ק מתקיימות ההכשרות של קורס מ"פים, קורס מ"פים בן ארי, קורס מג"דים (סדיר), האקדמיה למג"דים במילואים וכן קורסי הכשרה בינלאומיים.
עם קליטתם מתפזרים החניכים בין הצוותים בשאיפה ליצור צוותים רב-חיליים.
הלימודים בשתי המגמות של הקורס (קמ"פ וקמ"ג) מתבצעים במקביל אולם לא במשותף: שתי המגמות מורכבות מצוותים נפרדים, הלומדים תכנים שונים בהתאם לתפקיד שאותו הם מיועדים למלא - מג"דים ומ"פים בנפרד.
בקורס נערכת הפרדה בין אנשי המילואים ובין הקצינים הסדירים, פרט לקורס מ"פים, בו הצוותים מעורבים.
במהלך הקורס עוברים החניכים השתלמויות בתחומי החילות השונים, לימודי טקטיקה ואמנות המלחמה, ומקבלים הרצאות מפי קצינים בכירים בנושאים שונים.
הצורך להתמקד ואילוצי הזמן גורמים לכך שעיקר הקורס מתמקד בהכנה למלחמה ומיעוטו בשגרה, הכשרה ואימונים.
המגמות משלימות זו את זו במהלך התרגילים (התרגילים הפלוגתיים של צוותי קורס מ"פים משתלבים בתרגילים הגדודיים של צוותי קורס מג"דים).
בנוסף להשתלמויות התאורטיות, הקורס כולל כחלק מההכשרה חודש של אימונים בשטח בצאלים וברמת הגולן.
הקורס המרכזי במלפ"ק, מתקיים 3 פעמים בשנה ונמשך כשלושה וחצי חודשים.
לקורס מתקבלים חניכים המיועדים לתפקידי מ"פ בסדיר ובמילואים מיחידות היבשה השונות, מיחידות מתמרנות וכן יחידות סיוע קרבי ומנהלתי (שריון, חי"ר, הנדסה, תותחנים, איסוף קרבי, לוגיסטיקה, הגנת גבולות).
הקורס מסמיך את החניכים לתפקיד המ"פ והשלמתו היא תנאי לכניסה לתפקיד.
ייעוד הקורס הוא להכשיר את החניך לפיקוד על צק"פ (צוות קרב פלוגתי) בלחימה ולכך מוכוונים תוכני הקורס.
הקורס מחולק לפרק עיוני הכולל לימודי תורת לחימה (תו"ל) ומנהיגות, ולפרק מעשי (סדרת השטח) בו מתרגלים החניכים ומתנסים בפיקוד על צק"פ במתארים שונים.
בסיום הקורס מוענקת לחניכים סיכת מפקד פלוגה המורכבת מחרב המסמלת לחימה ומלהבה המסמלת למידה.
המדריכים בקורס (מפקדי הצוותים) הם קצינים בדרגת אל"ם או סא"ל, הממלאים תפקיד מפקד חטיבת מילואים (מח"ט) או בוגרי תפקיד מפקד גדוד (מג"ד).
קורס המתקיים פעם בשנה ונמשך כחמישה שבועות.
מיועד לקצינים בסדיר המיועדים להיכנס לתפקידי מג"ד בזרוע היבשה ומהווה שלב המשך להכשרה בבית הספר למלחמה (פו"ם).
בסיום הקורס מוענקת לחניכים סיכת מפקד גדוד המורכבת מחרב המסמלת לחימה, מלהבה המסמלת למידה וכוכב המסמל מגן דוד.
קורס המקביל בתכניו באופן מוחלט לקורס המ"פים.
מיועד לחניכי מילואים בלבד וההבדל העיקרי בינו לבין קורס המ"פים הרגיל הוא משך הקורס.
הקורס מתקיים פעמיים בשנה ונמשך כחצי שנה (ברוטו) כאשר בכל שבוע הוא מתקיים רק 2–3 ימים.
מתכונת זו נועדה לאפשר לחניכי מילואים לבצע את הקורס במקביל לחייהם הפרטיים.
"האקדמיה למג"דים במילואים" מיועדת למפקדי מילואים המיועדים לקבל פיקוד על גדוד מילואים בזרוע היבשה.
מוסד האקדמיה נוסד בשנת 2021 בהובלת קציני מילואים, והיא מחליפה את קורס המג"דים לאנשי המילואים.
הקורס בנוי באופן המאפשר למפקדים המיועדים לתפקיד מג"ד לעבור הכשרה באופן סדור וממושך ללא 'ניתוק' מהחיים האישיים ומעולם העבודה למשך 3–4 חודשים רצופים.
הקורס מיועד להכשיר את המפקדים לפקד על צק"ג (צוות קרב גדודי) בלחימה ובהתאמה לכך תוכני הקורס עוסקים בעיקר בעולם הפיקוד בלחימה.
בנוסף, נלמדים גם תוכני מנהיגות ותכני ניהול ושגרה.
משך הקורס הוא כשנה וחצי ומתכונת הלימודים היא שני ימי לימוד מדי חודש.
מעבר להכשרה העיונית, מתקיימות גם סדרות שטח בהן מתנסים כלל חניכי הקורס בפיקוד על צק"ג (צוות קרב גדודי).
בסיום הקורס מוענקת לחניכים סיכת מפקד גדוד ובה חרב המסמלת את מעשה המלחמה, בראשה לפיד המסמל את אש התמיד של ההולכים בראש המחנה ובמרכזה מגן דוד המסמל את ייעוד הצבא- להגן על מדינת ישראל.
במרכז להכשרת פיקוד קרבי מתקיימות באופן שאינו קבוע הכשרות מפקדים בדרגים שונים לחניכים מצבאות זרים.
קורסים אלו נקבעים בתוכנית העבודה ובתיאום בין צבאות ובעת הצורך נבנה סגל ייעודי להכשרות אלו.
קורס מקביל מועבר בפיקוד העורף ונקרא קורס בכירים.
הקורס מיועד לבעלי דרגת סא"ל-אל"ם בפיקוד העורף ומקביליהם משאר כוחות ההצלה האזרחיים (מד"א, כיבוי אש, משרד הפנים וכו').
הקורס מועבר בחלקו במתחם החטיבה הסדירה שנמצאת במחנה רחבעם שברמלה ובחלקו בבא"פ העורף שבסמוך לקיבוץ זיקים שבדרום.
הקורס נמשך כ-3 חודשים שבהם נלמדים תורת החילוץ ההצלה והחירום בישראל.
בוגרי קורס הבכירים מקבלים בסיומו את סיכת קורס המג"דים.
קורס מ"פים נוסף המועבר בצה"ל, הוא קורס מ"פים ייעודי של מערך מגל, הקורס אורך כ-7 שבועות, גם הוא בבה"ד 12, ונפתח פעמיים בשנה במועד חורף וקיץ.
הקורס הוא תנאי הכרחי לקידום לתפקיד המ"פ במגל, מפקד הקורס הוא קצין בדרגת סא"ל (מפקדת בית הספר לפיקוד - כיום סא"ל טל גבעוני ).
הקורס ייחודי בכך שהוא נוגע בתכנים הקשורים לניהול פלוגה בבסיס טירונים, ומתייחס הלכה למעשה לניהול פלוגה, שלחייליה יש הכשרת רובאי 02, ושאין לה אופי קרבי.
מפקד הקורס הוא בדרגת תא"ל, במקביל לתפקיד נוסף אותו הוא ממלא (מפקד עוצבה בדרך כלל).
קורס הוא סדרת מפגשים ללימוד נושא מסוים.
קורסים נערכים במגוון רחב של מוסדות להקניית השכלה:
אוניברסיטה: שבה מערכת הלימודים של כל סטודנט מורכבת מקורסים שבחר (בהתאם לכללי מסלול הלימודים שלו).
קורס ניתן בדרך כלל במסגרת סמסטריאלית, הכוללת כ-13 מפגשים.
באוניברסיטה הפתוחה, הפועלת בשיטת למידה מרחוק, מרכיב בסיסי של קורס הוא סדרת ספרי הקורס.
צבא, שבו מסלול הכשרתו של החייל כולל קורסים רבים, במהלך כל השירות הצבאי, כגון קורס קצינים, קורס טיס ורבים אחרים; או אפילו בטרם החל בשירותו הצבאי, במסגרת קורס קדם-צבאי או מכינה קדם-צבאית.
קורס הוא בדרך כלל תנאי לקידומו של החייל לתפקיד מסוים.
גופים למתן קורס ספציפי, לעיתים כזה המהווה תנאי לקבלת רישיון מסוים.
במתנ"סים ומרכזי למידה בלתי פורמלית אחרים ניתנים קורסים (או חוגים) במגוון נושאי תרבות, ספורט ותחביבים.
חוגים נערכים גם במוסדות שיעודם שונה ומשום כך קהל היעד מצוי בהם ממילא, כגון בתי ספר, אוניברסיטאות, בתי אבות.
קודם לפתיחת הקורס מתפרסם סילבוס שלו, כלומר מידע על תוכנו המתוכנן של הקורס.
כן ניתן מידע על ידע וכישורים הנדרשים כתנאי להשתתפות בקורס.
הסכמי השכר במגזר הציבורי בישראל מעודדים את העובדים להרחיב את כישוריהם באמצעות השתתפות בקורסים: צבירה של מכסת שעות לימוד מסוימת בקורסים מקנה לעובד תוספת שכר הקרויה "גמול השתלמות".
קורס מפקדי כיתות (מ"כים) הוא קורס פיקודי צה"לי, המועבר במסגרת זרוע היבשה.
ייעודו של הקורס הוא הכשרת מפקד הכיתה לפיקוד על כיתת חי"ר במהלך אימוני הטירונות ובפעילות המבצעית ביחידות הלוחמות, באמצעות פיתוח יכולותיו הפיקודיות.
בקורס מוכשרים מפקדי כיתות המגיעים מכלל יחידות חיל הרגלים בצה"ל, מן היחידות המובחרות ומגדודי הסיור.
קורסי המ"כים הראשונים נערכו במסגרת ארגון ההגנה והתקיימו בג'וערה ובכפר הנוער ע"ש מאיר שפיה.
במהלך שנות ה-30 ושנות ה-40 פעל במקום בית הספר למפקדים של ההגנה ובו הוכשרו למעלה מ-1,000 קצינים, שהיו לימים מבכירי המפקדים בפלמ"ח ובצה"ל והיוו את שלד הפיקוד בראשית דרכו, במלחמת העצמאות.
בין הלוחמים שעברו שם קורס מ"כים היו משה דיין, יצחק רבין ורחבעם זאבי, וכן שבעה מבין עשרת הרמטכ"לים הראשונים של צה"ל.
לאחר הקמת צה"ל הפך קורס מפקדי הכיתות בחיל הרגלים לקורס פנים חטיבתי, באופן שבו לכל חטיבת חיל רגלים בצבא הייתה מסגרת להכשרת מפקדי כיתות.
בנח"ל שימש גדוד 906 (שועלי הנגב) כמסגרת קורס מפקדי הכיתות, ואילו גדוד 17 (אריות הגולן) שימש כמסגרת קורס מפקדי הכיתות של חטיבת גולני.
עם הקמת חטיבת הצנחנים עשו אנשיה בתחילה את קורס המ"כים עם הנח"ל, אולם עד מהרה הוקמה בעבורם מסגרת נפרדת – גדוד 450 (האריה המעופף).
החטיבה כוללת 3 גדודים סדירים המשמשים גם כמסגרות המכשירות מפקדי כיתות בחיל הרגלים - גדוד 906 (שועלי הנגב) שהועבר מהנח"ל, גדוד 450 (האריה המעופף) שהועבר מחטיבת הצנחנים וגדוד 17 (אריות הגולן) שהועבר מחטיבת גולני.
תחילה היה בית-הספר ממוקם בהר שגור באזור כרמיאל.
באוקטובר 1992 הועברו תחת כפיפותו גם הכשרות אשר התבצעו עד יישום הסכמי אוסלו בבה"ד 3 (בית הספר לחי"ר), אשר שכן בחווארה.
בית-הספר קיבל אז את השם בית-הספר למ"כים ומקצועות החי"ר – ביסל"ח (מאוחר יותר – ביסלמ"ח).
בנוסף קיים בחטיבה גדוד סיור במילואים.
קורס מפקדי כיתות חיל הרגלים בצה"ל הוא קורס מכשיר מחד, ויחידה לוחמת מאידך.
לאורך השנים לקחו חניכי הקורס חלק ברבים מן הקרבות והמבצעים אשר ביצע צה"ל בחזיתות השונות:
במבצע קדש לחמו לוחמי גדוד 906 של הנח"ל בקרב המתלה.
במלחמת ששת הימים השתתף הגדוד כחלק מחטיבה 99 בקרב אום-כתף.
בשנת 1972, השתתף גדוד 450 של חטיבת הצנחנים, בפיקודו של דורון רובין, במבצע ברדס 54–55.
במלחמת ששת הימים השתתף בית הספר למ"כים של "גולני" (שטרם נקרא אז "גדוד 17") בפיקוד סא"ל משה יוסף בכיבוש שכם וטיהורה מצלפים, ואחר כך כבש את מוצב ראוויה ברמת הגולן, מעל קיבוץ גונן.
במלחמת יום הכיפורים השתתף גדוד 17 של גולני בניסיון הישראלי הראשון לכיבוש החרמון ובניסיון השני שצלח.
הגדוד איבד בקרבות, בין היתר, את מפקדו, סא"ל .
במלחמת לבנון הראשונה לחמה החטיבה, בפיקוד עמוס קוצר, תחת עוצבת הגליל בפיקוד יצחק מרדכי.
במהלך הקרבות נהרג בצור מפקד גדוד 450 סא"ל ובמקומו נתמנה למפקד יצחק איתן.
במהלך האינתיפאדה השנייה השתתפו לוחמים מבית הספר למפקדי כיתות במבצע "חומת מגן", וכן בסריקת ציר פילדלפי אחרי שרידי הגופות של חיילי צוות המנהרות שנספו באסון הנגמ"שים ב-12 במאי 2004.
חיילי החטיבה השתתפו במשימת ההתנתקות, והיו הראשונים שהוצבו בקו הגבול החדש בין ישראל לרצועת עזה.
חיילי החטיבה השתתפו במבצע "שובו אחים" ולאחריו, במבצע "צוק איתן", שבמהלכו אף נהרגו חמישה מחניכי הקורס.
מבנה הקורס בעשור השני של המאה ה-21
הקורס ברובו נמשך כ-13 שבועות ונערך בביסלמ"ח שהוא מרכז ההכשרות הראשי.
החיילים המגיעים מחטיבות החי"ר והיחידות המובחרות מתחלקים לפלוגות בגדודי חטיבת ביסלמ"ח.
בגדודי החטיבה עוברים החניכים קורס אינטנסיבי של פיקוד על כיתת חיילים, בדרך כלל 12-8 חיילים.
בקורס מועברים תכנים תאורטיים ומעשיים ובעיקר עיוניים, אך לקראת הסוף, נערכים מבחני מפקד הכיתה.
המסיימים מקבלים דרגת סמל ובנוסף גם את סיכת המ"כ (בפועל היא לא נענדת) ולאחר מכן משובצים לבא"ח שם יפקדו על כיתה ממחזור טירונים חדש או חוזרים לגדודים שלהם ושם הם מפקדים על כיתת לוחמים בסדיר.
חלק מהלוחמים שמסיימים את הקורס נשארים להדריך מחזור חדש של הקורס ונקראים בשפה הצבאית "מודרכים".
חלק קטן ממסיימי הקורס מועברים למז"י ומשם הם מועברים להיות מש"קי חי"ר בתחומים השונים.
התכנים המועברים שונים במעט מקורס לקורס, אך עיקר החומר המועבר לחניכים דומה; שיעורים בניתוח קרקע ואויב, מנהיגות צבאית, היסטוריה צבאית, מורשת קרב, פיקוד ושליטה, הבנה של פקודה צבאית וכתיבתה.
במקביל מועברים שיעורי קרב מגע וכושר גופני, טופוגרפיה וניווט, טכניקות הדרכה והעברת שיעורים, טכניקות חניכה והדרכת קליעה, לוחמה בשטח בנוי, לוחמה בשטח סבוך, לחימת חיל רגלים ממוכן וכיבוש יעד מבוצר.
תכנים אלו מועברים באופן זהה וממושך יותר בחיל הרגלים וחיל ההנדסה הקרבית.
מערך מגל אחראי על קיום הטירונות הכלל צה"לית בבסיסי הטירונים השונים.
מועמדים לשירות ביטחון (מלש"בים) המתגייסים מראש לשורות המערך, עושים זאת על מנת להיות מפקד על כיתת טירונים במערך ועוברים קורס מ"כים.
חיילים אלה עוברים קורס מ"כים בבה"ד 12 במשך כחצי שנה.
בתקופה זו הם עוברים מסלול טירונות 03 המשולב בקורס.
הקורס מחולק לשני שלבים: הכשרה בסיסית (בסופו מוכשרים החניכים בתור "רובאי 03") והכשרה מתקדמת (בה מועברים תכנים הקשורים למנהיגות, עמידה מול קהל וסימולציות של פיקוד על קבוצת טירונים).
בסיום הקורס, החניכים משובצים בבסיסי הטירונות השונים של מגל: בט"ר ניצנים, מחנה 80 ובסיסים בחילות העורפיים השונים של החילות חימוש, לוגיסטיקה ותקשוב, בהם מתבצעת מה שנקרא "טירונות בסמכות".
בבסיסים אלה, הם משרתים כמפקדי כיתת טירונים המכשירים את הטירונים לרמת רובאות 02. אז, עומדים בפני המ"כים שני מסלולי קידום:
"מסלול החוגרים", במסגרתו המ"כ מפקד על כיתת טירונים עד התקדמותו לתפקיד סמל המחלקה, ולאחר מכן לתפקיד רב-סמל פלוגתי.
"מסלול הקצונה", בו ניתן להתקדם לתפקידי מ"מ טירונים, סמ"פ ומ"פ.
קורס משתחררים הוא קורס בן שבוע הכולל סדנאות הכנה הנערך במסגרת צה"ל לחיילים לקראת סוף שרותם הצבאי בכדי להעניק ידע וכלים לקראת שחרור מצה"ל היא מעבר קל מהמסגרת הצבאית לחיים האזרחיים.
זהו קורס ממושך ונרחב יותר ביחס לכנס המשתחררים הפתוח לכלל החיילים.
בעקבות החלת גיוס חובה בישראל מתוקף חוק שירות ביטחון צעירים רבים יוצאים למסגרת צבאית, השונה מהותית מהחיים האזרחיים, במיוחד בכל הקשור לחיילים המשרתים בתפקידים קרביים.
השינוי בין המשמעת הצבאית הנוקשה ומתן הפקודות להן יש לציית ללא ברירה מנוגד לחופש המאפיין את החיים האזרחיים.
חובות מסוימים המוטלים על אזרחים, כגון ביטוח לאומי ושאר מיסים, גם הם אינם חלק מעולמם של החיילים בעת השירות הצבאי.
לצורך התאמת המשתחררים מהמסגרת הצבאית לחיים האזרחיים ולנטילת האחריות והחובות המוטלים עליהם נפתח קורס המשתחררים.
הקורס פועל משנת 2008 והוא נערך במשך 5 ימים בימים א'-ה' במסגרת יחידה פתוחה.
בשנותיו הראשונות הועבר הקורס במכללת רמת גן בשיתוף עם תפנית - בית הספר למנהלים של האוניברסיטה הפתוחה.
הקורס נערך במסגרת אזרחית אולם החיילם מחויבים להגיע על מדים.
תוכני הקורס מועברים בחלקם מסגרת הרצאות כלל קורסיות וחלקם בצוותים של כ-20 חיילים בהנחיית מדריכים אזרחיים.
ההדרכות בקורס נערכות ללוחמים, לחיילים בודדים, לתושבי הפריפריה ולאוכלוסיות ייחודיות בלבד.
הזימון לקורס נשלח לשלישות ביחידת החייל מעט לפני תום השירות.
מבנה הקורס משתנה עם הזמן בהתאם להתרחשויות שונות.
תוכנית הלימודים כוללת הדרכה והסברה על המעבר משפת הדיבור הצבאית לשפת הדיבור היומיומית באזרחות, עיבוד תוכני השירות והזכויות והחובות כאזרח בישראל.
תוכנית הלימוד של הקורס המרכזי היא כדלקמן:
יום א' - התכנסות ורישום, הצגת תוכנית הסדנא, הרצאה בנושא מעבר מהעולם המוכר לעולם המחר - מחאקי לג'ינס, הכרות בצוותים ותאום ציפיות.
הפרידה מצה"ל - חוויות משמעותיות מהשירות הצבאי.
המעבר לאזרחות, ארבעת מעגלי השינוי - לימודים, מגורים, טיולים, עבודה.
יום ב' - הרצאה על זכויות החייל המשוחרר - היחידה להכוונת חיילים משוחררים במשרד הביטחון.
יום ג' - הרצאה על לימודים, מכינות קדם אקדמאיות, ואוניברסיטאות.
היכן ללמוד, כיצד להרשם והבדלים בין המוסדות השונים.
יום ד' - הכנה לראיון עבודה באמצעות תרגול.
השחרור מהצבא כצומת מרכזי לקבלת החלטות מרכזיות בחיים.
יום ה' - התמקדות בשימוש בסמים בטיול אחרי צבא והקרנת הסרט "אבודים בהודו".
עם השנים התפתחו מספר תוכניות רב הכולל תכנים שונים בהיקף זמן קצר וממוקד יותר.
עמותת מומנטום למשתחררים מפעילה מערך סדנאות למשתחררים לוחמים בת יומיים המתקיימת ביחידות החיילים המשוחררים ומועברות בידי מנחים אזרחיים של העמותה.
הסדנה כוללת כלים פרקטיים כגון פיתוח מיומנויות חשיבה, מיומנויות למידה כהתנהלות כלכלית נכונה, תכנון עתיד תעסוקתי ואישי וקבלת החלטות.
בסדנה עוסקים גם בכתיבת קורות חיים והכנה לראיונות עבודה.
בצה"ל ישנן תוכניות רבות המחולקות לפי אוכלוסיית יעד בהן קורסים ייעודים לתושבי הפריפריה, משוחררי צבא קבע, לוחמי חוד ותוכניות הכשרה לקראת הכניסה לעולם ההייטק.
קורס DevOps, אשר בעבר נקרא "קורס ניהול תשתיות מערכות מידע" (בראשי תיבות: נתמ"מ), "קורס נתמ"מ בענן" או "קורס הפעלת מערכות מחשב", הוא המסלול העיקרי בצה"ל להכשרת אנשי סיסטם ו-IT.
מקצוע זה שייך לתחום טכנולוגיית המידע.
המוסד הצבאי המסמיך את אנשי ה־DevOps בצה"ל הוא בית הספר למקצועות המחשב (בראשי תיבות: בסמ"ח), אשר היה כפוף בעבר ליחידת ממר"ם ומאז כפוף ליחידת מצפ"ן, שתחת לוט"ם.
נכון לשנת 2022, הקורס נמשך ארבעה וחצי חודשים (19 שבועות).
מפתחי DevOps הם החיילים האמונים על אחזקת השרתים ומערכות המידע שבשימוש בצה"ל, תוך פתרון תקלות ושיפור הביצועים של המערכות.
מטרת מפתחי ה-DevOps היא להביא את מערכות המחשב של צה"ל לרמות זמינות, שרידות וביצועים גבוהות ככל האפשר, תוך ניצול מרבי של המשאבים הקיימים בצבא.
בשביל להגיע למטרות אלו על המפתח DevOps לנטר בכל רגע נתון את המערכות ולמצוא כמה שיותר תקלות, שגיאות, פעילות חשודה (שאולי מעידה על אירוע סייבר).
פתרון התקלות במהירות או מניעתן עוד לפני שהן בכלל קורות (פרואקטיביות).
כמו כן על המפתח DevOps לשאוף להגיע לרמת אוטומציה גבוהה ככל האפשר על ידי כתיבת סקריפטים שיקלו על עבודתו ויחסכו זמן חשוב.
אופי המקצוע הצבאי הנרכש בקורס
כל בוגר קורס DevOps נדרש לחתימה של שנת שירות קבע, כתנאי כניסה מקדים.
במסגרת שירותו הצבאי, כל מפתח DevOps צפוי לעבור קורסים מקצועיים נוספים אשר חלקם נערכים במסגרת אזרחית.
אנשי ה־DevOps משובצים בצוותי תשתית ו-Devops ביחידות הטכנולוגיות של צה"ל.
תפקידם הוא לתחזק, לנטר ולתמוך בסביבות עבודה מרובות פלטפורמות, במאגרי מידע ובמסדי נתונים.
הם פותרים תקלות מחשוב של משתמשים, תוך כדי עמידה בדרישות זמינות, שרידות, אבטחת מידע ואמינות.
צורת הלמידה ביחידות בהן שובצו, תהיה לרוב למידה עצמית מספרות מקצועית, בקורסים וכן מחונכים ותיקים יותר בצוות.
הקורס והשירות מקנים ניסיון בתחום ה-DevOps.
בקורס נלמדות טכנולוגיות רבות בהן נעשה שימוש גם בצבא וגם באזרחות.
מלש"בים (מיועדים לשירות ביטחון) מאותרים לקורס בדרך כלל על ידי בסמ"ח ומקבלים זימונים לסדרה של מבחני מיון.
אלו כוללים בעיקר בניית אלגוריתמים, מבחני אנלוגיות ומבחנים באנגלית.
במהלך הקורס, רוכשים החניכים ידע בנושאים שונים:
חומרה – ידע בסיסי של רכיביו הפיזיים של המחשב ועקרונות פעילותם.
Office – הקניית יכולות כתיבה ועריכה מתקדמות בתוכנות ה-Office.
מערכות הפעלה – תפעול מלא של מערכות הפעלה מסוג Windows ו-Linux.
Active Directory – חבילת כלי שירות שפותחה על ידי מיקרוסופט לניהול רשתות בארגונים.
Windows PowerShell (לימוד שפת הסקריפטים PowerShell לאוטומציה של תהליכים).
מסד נתונים – מסדי נתונים מסוג SQL ו-NoSQL.
לינוקס אינטרנלס – הכרה מתקדמת של מערכת ההפעלה לינוקס, רכיביה ואיך היא פועלת.
בעבר היה הקורס מתנהל במהלך השירות הצבאי, וכיום הוא קדם-צבאי.
הקורס מחולק לשלבים המכונים "מדרגות", ובסיום כל מדרגה מודדים את יכולות החניכים והישגיהם.
לחניכים המתגוררים הרחק מהבסיס ניתנת האפשרות לשהות באכסניה לאחר שעות הלימוד, מאחר שהלימודים מסתיימים בשעות מאוחרות מדי לנסיעה חזרה הביתה.
לאחר סיום הקורס וקבלת סיכת קורס DevOps, בוגרי הקורס משתבצים ליחידות בכלל צה"ל, הדורשות מפתחי DevOps:
בסמ"ח – לחניכים שהצטיינו ביכולות מקצועיות ואישיות במהלך הקורס תינתן האפשרות להישאר בבסמ"ח לאחר הקורס, על מנת להדריך ולפקד על הקורסים הבאים.
אגף התקשוב – משובצים לאחת ממחלקות יחידת לוטם, בעיקר ליחידת ממר"ם, אך גם ליחידת מצפ"ן, יחידת שחר ולעיתים לטופז שבמצו"ב.
חיל האוויר – משובצים ליחידת אופק.
אגף המודיעין – משובצים לאחת מהיחידות הטכנולוגיות באגף (כגון יחידת 8200, יחידת 81 ומערך ספיר).
חיל הים – משובצים ליחידת מפת"ח.
באפריל 2008 הושקה לראשונה סיכת קורס DevOps (לשעבר נתמ"מ) וחולקה לכלל בוגרי הקורס בצה"ל באירוע מיוחד שנערך בבית הספר למקצועות המחשב.
מאז מקבל את הסיכה כל בוגר קורס DevOps בטקס הסיום של הקורס.
סמל הסיכה (שורש ריבועי בתוך סמל של סרט מגנטי) מבוסס על הסמל שהיה מזוהה עם אנשי התשתיות הראשונים בצה"ל, בשילוב עם אלמנטים מודרניים כמו הצבעים, המסמלים את צבעי הזרועות, וסמל המחשב.
סיכת קורס תכנות שאבה אף היא השראה מאותו סמל מקורי, אלא שבסיכת התכנות הוחלף מיקומו של השורש והוצא מחוץ לסרט המגנטי.
בצה"ל, קורס צמ"ה, הוא שם לסדרת קורסים המכשירה חיילים להפעיל ציוד מכני הנדסי וכלי רכב כבדים, לפקד עליהם ואף לנהל מיזמים גדולים עם כלי צמ"ה וציוד בנייה.
הקורסים ניתנים על ידי בית הספר להנדסה צבאית (בהל"ץ - בה"ד 14) השייך לחיל ההנדסה הקרבית.
ישנם מספר קורסי צמ"ה, השונים זה מזה בייעוד (צמ"ה קרבי לעומת צמ"ה עורפי), בשלב ההכשרה ובכלים עליהם מוכשר החייל.
כלל הרישיונות שמקבלים על הכלים במהלך הקורסים תקפים גם באזרחות ומוכרים על ידי משרד התחבורה (בפרט אגף/משרד הרישוי) ומשרד העבודה והרווחה.
למסלול צמ"ה עורפי נשלחים לרוב חיילים מגיוס כלל צה"לי.
הם עוברים טירונות 02 או 03 ומשם ממשיכים לקורס צמ"ה 06 או 07. בצמ"ה העורפי משרתות גם אוכלוסיות מיוחדות, כגון חיילי מקא"מ.
בעלי ותק יכולים לצאת לקורס צמ"ה שלב 08 בהמלצת הסגל.
לחותמי הקבע נפתחים מסלולי הכשרת מנהלי עבודה, שלבים 10 עד 13.
יציאה לקורס צמ"ה קרבי ושרות ביחידת צמ"ה קרבית מחייבת את המלש"ב (מועמד לשירות ביטחון) להתגייס לחיל ההנדסה הקרבית (לשם כך עליו להיות בעל פרופיל צבאי של 82-97).
בסיום הטירונות (בה הוא מוכשר כרובאי 05 ופלס 05) הוא יכול לבקש לצאת לקורס צמ"ה קרבי.
לעיתים גם ללוחמים שעברו אימון מתקדם (בו הם מוכשרים כרובאי 07-חה"ן ופלס 06) או שסיימו מסלול מאפשרים לצאת לקורס צמ"ה.
קורס הצמ"ה הקרבי הבסיסי הוא קורס מפעיל שלב 07, בסופו מוכשר הלוחם להפעיל דחפור די-9. בעבר, מפעילי צמ"ה עוברים בנוסף להכשרת שלב 07 גם הכשרה לשלב 08 מאוחר יותר בשירותם הצבאי.
כיום איחדו את שלב 07 ושלב 08 ומעבירים אותם כקורס אחוד וארוך המכשיר את לוחמי הצמ"ה על כלל הכלים.
לקורסי מפקדי צמ"ה קרבי ניתן לצאת בשלבים שונים של השירות וממספר מסגרות בחיל ההנדסה הקרבית: אחרי אימון מתקדם, בעת שירות מבצעי בגדודים, אחרי סיום מסלול, אחרי סיום קמכ"ח (קורס מפקדי כיתות חה"ן), אחרי קורס קצינים וכן אחרי קורס צמ"ה או שירות מבצעי כמפעיל צמ"ה.
בנוסף נועד הקורס להכשיר חיילים וקצינים שלא מתחום הצמ"ה לפקד על דחפור די-9, וזאת לצורך משימות מבצעיות בהן נעזרים בדחפור המשוריין, לכן קורס זה מיועד גם ללוחמים ביהל"ם (ובפרט מפלגת הס"פ), חבלנים במשטרת ישראל ומשמר הגבול וגששים העוסקים בפתיחת צירים.
לקורסי מנהלי עבודה אפשר לצאת רק אחרי ותק בתחום והכשרת מפעיל 08, מותנה בחתימה על שירות קבע.
מנהלי עבודה זוכים בדרך כלל לדרגות נגדים.
הקורסים מציעים הכשרות במספר שלבים:
שלב 06 - רישיון חלקי למספר כלי רכב, בהם מכבש ומחפר.
הקורס נעשה בעיקר למפעילים של יחידות צמ"ה עורפי כגון חיל האוויר ופיקוד העורף.
בניגוד לשלבים המתקדמים יותר (07 ומעלה) הרישיון בקורס זה איננו תקף באזרחות.
שלב 07 - הכשרה על כלי צמ"ה זחליים.
רוב ההכשרה מלמדת הפעלת טרקטור זחלי, ורק לקראת הסוף יש הסמכה על כלים זחליים כבדים יותר דוגמה יעה זחלי מדגם קטרפילר 963 ודחפור מדגם קטרפילר D9. ההכשרה נמשכת בין 7 ל-8 שבועות בבהל"ץ, ובסיומה מוענק למפעיל הסמכת "מפעיל צמ"ה 07" ורישיון להפעלת כלים זחליים באזרחות.
ההכשרה על ה-D9 עצמו קצרה יחסית (כדי להיות מוסמך על הכלי נדרש מינימום של 30 שעות עבודה על הכלי) ומתבצעת רק בחלקים האחרונים של הקורס, היא מעניקה ידע בתפעול הכלי ואחזקתו, ואילו ניסיון ומיומנויות מתקדמות נצברים ונלמדים תוך כדי העבודה השוטפת ביחידות הצמ"ה המבצעיות.
שלב 08 - שלב 08 מכשיר בעיקר הפעלת כלי צמ"ה אופניים.
הקורס הארוך נועד לחיילים בלא רישיון נהיגה אזרחי על מכונית ואילו הקורס הקצר נועד לחיילים בעלי רישיון נהיגה 02 על מכונית אזרחית.
בתחילת ההכשרה, החייל מוסמך לרישיון נהיגה 03 המתיר נהיגה בכלי רכב ומשאיות שמשקלן עד כ-15 טון, ותקף גם באזרחות.
ללא מעבר שלב זה, אי-אפשר להמשיך בקורס ולקבל רישיון 08. בשלב השני, המתבצע בבהל"ץ, מוכשרים החיילים על כלים אופניים כמו יעה אופני (שופל), מחפרון, מפלסת, מיני-מעמיס ("בובקאט") וכן על מחפר זחלי.
כדי לקבל הסמכה על שופל ובאגר נדרשים מינימום של 10 שעות עבודה ו-5 שעות הפעלה בהתאמה.
כיום ההכשרות של שלב 07 ושלב 08 אוחדו לקורס אחד ארוך יותר, שבו לוחמי הצמ"ה מוכשרים על כלל הכלים (דחפור, שופל ובאגר) כאשר לצורך קבלת היתר הפעלה לשופל נדרשת השלמה של קורס רישיון ג (משאית עד 12 טון) המבוצעת למפעילים מצטיינים לאחר הגעתם לפלוגה.
לצד קורסי הפעלת הצמ"ה מוצעים קורסי פיקוד על צמ"ה, המכשירים מש"קי צמ"ה וקציני צמ"ה.
חלק מהמפקדים הם מפעילים מצטיינים שקודמו ונשלחו לקורסים, ואילו חלק אחר מגיעים לקורס ממסגרות שונות בהן לא זכו להכשרת הפעלת כלי צמ"ה.
קורס מפקד צמ"ה בסיסי נמשך כשבוע, והוא נועד לאפשר לחיילים אשר מגיעים לא מתחום הצמ"ה או ההנדסה לפקד על דחפור מסוג D9 בפעילות מבצעית.
לטובת כך יוצאים לקורס: חבלנים ממשטרת ישראל ומשמר הגבול, לוחמי יהל"ם מפלגות הס"פ, גששים (העוסקים בפתיחת צירים) וחיילים ומפקדים אשר פועלים בשיתוף פעולה קבוע עם כלי הצמ"ה.
הקורס מכשיר את החייל לפקד על הכלי בפעילות מבצעית, ובעת הצורך ואף במצב חירום גם להפעיל אותו.
חלק ממפקדי הצמ"ה מצוותים לצוות של דחפור די-9 משוריין הכולל מפעיל ומפקד: המפעיל נוהג בדחפור ומפעיל את הכלים, ואילו המפקד מפקד על הכלי, עוזר למפעיל בניווט וסקירת סביבת הכלי (עקב שדה הראייה המוגבל של הכלי) ומשמש כתצפיתן ואחראי קשר, ובעת הצורך גם כמקלען.
מפקדים בעלי דרגות גבוהות יותר וקצינים מפקדים על מחלקות ופלוגות וגדודי צמ"ה, ואחראים לתפקודה הכולל של היחידה (כולל מחלקת חיל החימוש המסייעת ליחידה באחזקת ותיקון הכלים) ופחות מתמקדים בתפקוד ברמת הכלי הבודד.
בנוסף לקורסי הפיקוד ישנם קורסי מנהלי עבודה (שלבים 10, 12 ו-13).
קורסים אלה עוסקים בניהול עבודה, מיזמי בנייה, עבודות עפר, ביצורים והנדסה אזרחית ומחייבים חתימה על שירות קבע.
מנהלי העבודה הם למעשה קבלני הבנייה של צה"ל ומאוישים בעיקר בחיילי קבע בדרגות נגדים.
שלב 10 - מכשיר מנהל עבודה זוטר, נגד.
דרישת קדם: רישיון שלב 08 שנתיים לפחות.
בהכשרה לומדים לנהל פרויקט, לחשב כמויות, לדעת איזה כלים צריך לביצוע הבנייה ועוד.
משך ההכשרה כ-5-6 שבועות בבהל"ץ.
גם קציני צמ"ה לרוב עושים את הקורס הנ"ל.
בסיום הקורס מקבלים דרגת רב-סמל.
שלב 12 - מכשיר מנהל עבודה בכיר.
דרישות קדם: ותק של 5 שנים בקבע בתפקיד מנהל עבודה.
הקורס מהווה המשך לשלב 10 ונותן ללומד אותו הכשרה מתקדמת בניהול עבודה, קבלנות והנדסה אזרחית.
בסיום הקורס, בעלי שלב 12 יכולים לבצע פרויקטים הנדסיים מגוונים, מסלילת ציר ועד לבניית פילבוקס.
הקורס נחשב ליוקרתי ומעניק לצד דרגת רב-סמל מתקדם (רס"ם) גם תואר אקדמי למסיימיו.
שלב 13 - מנהל עבודה פיקודי.
זוהי דרגת מנהל עבודה הבכירה ביותר.
דרישת קדם: ותק של כ-20 שנה בתחום וניסיון בצמ"ה וניהול עבודה.
הקורס מכשיר את תלמידיו לנהל פרויקטים ארוכי טווח, כמו בניית מוצבים, ביצורים, מחסומים ועוד עם דגש על בטיחות וגהות בעבודה.
מנהל עבודה בדרגה 13 שקול למעשה לקבלן אזרחי גדול.
מסיימי הקורס מקבלים דרגת רב-נגד.
הקורס נפתח פעם בכמה שנים, רובו עיוני, הוא מתנהל בכיתות לימוד ומועבר על ידי מדריכים ממכללת עתיד.
למרות חוסר הזוהר של התפקיד, בשל העבודות והפרויקטים הנעשים בו, המפעילים נדרשים למיומנות גבוהה ועבודה מדויקת.
בוגרי הקורסים משרתים ביחידות הצמ"ה של צה"ל, הכוללות את:
יחידות צמ"ה קרביות - יחידות אלה שייכות ל מערך הצמ"ה בחיל ההנדסה הקרבית וייעודן הוא פעילות הנדסית בחזית, בשדה הקרב ובאזורים מסוכנים.
משימותיהן כוללות פריצת צירים, הנדסה קרבית, ניקוי זירות מטעני חבלה, פריצת נתיבים דרך שדות מוקשים, בנייה והריסה תחת אש, חילוץ רק"מ ועוד.
יחידות צמ"ה קרבית פועלות כפלוגות תחת גדודי הנדסה סדירים ובמילואים, כיחידות תחת מפקדות הנדסה פיקודיות (מהנ"פיה) ואף כגדודים (גדודי מילואים בלבד).
כדי להיות מפעיל צמ"ה קרבי יש צורך בפרופיל 82-97 (קרבי).
יחידת הצמ"ה המטכ"לית (צמ"ה עורפי) - יחידת צמ"ה עורפית העוסקת במיזמי בנייה באזורים בהם אין סכנה מיידית למפעילים אך במצב מלחמה מבצעת משימות שכרוכות בסיכון בשטח האויב.
היא בונה מחנות קבע (בסיסים), מתקני אימונים, מטווחים, סוללת כבישים ועוד.
יחידה זו מפעילה כלים הנדסיים לא ממוגנים.
צמ"ה חיל אוויר - יחידות צמ"ה הפועלות תחת פיקוד חיל האוויר הישראלי ותפקידן להכשיר, לתחזק ולתקן בסיסים, שדות תעופה, מסלולי המראה ומנחתים.
צמ"ה פיקוד העורף - הפעלת ציוד מכני הנדסי, כגון עגורנים, פטישי אוויר, מחפרים ושופלים, במסגרת פיקוד העורף.
מדור צמ"ה בבהל"ץ - כולל פלוגת צמ"ה סדירה שתפקידה לספק את צורכי הצמ"ה של בהל"ץ (בית הספר להנדסה צבאית) כגון הקמת מטווחים וסוללות עפר, חפירת תעלות ושוחות כדי לאפשר לפלסים להתאמן בגישור עליהן.
לעיתים, פלוגת הצמ"ה של בהל"ץ מתגברת בפעילות מבצעית את פלוגות הצמ"ה של הגדודים בגזרות השונות, כמו כן מבצע המדור שיתופי פעולה בתרגילים שונים בהם נדרש כח צמ"ה.
מדור הצמ"ה כולל הן כלים ממוגנים והן כלים לא ממוגנים.
קורס הטיס של חיל האוויר הישראלי מכשיר אנשי צוות אוויר, לתפקידי הטיסה השונים – טייסי קרב, טייסי תובלה וטייסי מסוקים, נווטי קרב, נווטי תובלה ומכונני אוויר.
הקורס נחשב לאחד הקורסים היוקרתיים והמאתגרים ביותר בצה"ל לצדו של קורס חובלים של חיל הים הישראלי.
משכו כשלוש שנים, והוא נערך ברובו בבית הספר לטיסה בבסיס חצרים (ליד באר שבע).
בוגרי הקורס מקבלים דרגת סגן ותואר ראשון מטעם אוניברסיטת בן-גוריון.
עד לשנת 2014 התחייבו הבוגרים לשירות קבע בן תשע שנים.
החל משנת 2015 מתחייבים הבוגרים לשירות קבע בן שבע שנים.
בממוצע, רק אחד מכל 14 מועמדים – או רק אחד מבין שישה חניכים – זוכה לסיים את הקורס בהצלחה.
חניכי הקורס מכונים "פרחי טיס".
בהמשך הקורס, החל משלב ה"ראשוני" הם מכונים "צוערי טיס".
קורס-הטיס הראשון של שירות האוויר נערך בתחילת מלחמת העצמאות בבית פעילי ההסתדרות בצפון תל אביב.
הקורס הכשיר טייסים בעלי פחות מ-120 שעות טיסה בשתי קבוצות: בעלי למעלה מ-40 שעות ובעלי 40 שעות ומטה.
לשם הטעייה נקראו החניכים – "קבוצת מדריכי נוער".
עיריית תל אביב קבעה שלט זיכרון במקום בו היה בית פעילי ההסתדרות, ברחוב נהרדעא 5.
קורס הטיס של ההגנה בביקרספילד
קורס הטיס בבייקרספילד נפתח במרס 1948 בבייקרספילד שבקליפורניה.
הקורס היה קורס טיס מזורז, שנמשך ארבעה חודשים בלבד ונערך בחשאיות כדי שלא יתגלה ל-FBI.
הקורס נועד להכשיר טייסים יהודים, רובם בני היישוב, לשמש כטייסים במלחמת העצמאות.
מארגן הקורס היה טדי קולק ובין בוגריו הידועים היו אמנון (זיסט) ברמן שפיקד על הקורס, זהרה לביטוב, שלמה להט (לנדאו), עמנואל רוטשטיין, ופלטיאל מקלף.
הקורס פוזר ביוני 1948 לאחר שסוכני הבולשת הפדרלית גילו על המתרחש.
קורס הטיס הראשון בחיל האוויר הושלם במרץ 1949 בשדה שמואל במסגרת טייסת הקרב הראשונה.
ארבעת בוגריו, מוטי הוד, דני שפירא, ישעיהו גזית וטיבי בן שחר, שעברו הכשרה קודמת בצ'כוסלובקיה, היו הראשונים לקבל את כנפי הטיס.
קורס זה מכונה בחיל האוויר קורס מינוס שתיים (2-).
במאי 1949 סיימו את הקורס השני 12 בוגרים נוספים שאף הם עברו את מרבית ההכשרה בצ'כוסלובקיה.
קורס הטיס המכונה "הראשון" נפתח במחנה סירקין ב-14 בפברואר 1950, מפקד הבסיס הראשון היה בנימין בונה (בוניסלבסקי), קצין ההדרכה הראשי היה גדעון שוחט, מפקד בית-הספר לטיס ראשוני היה פנחס בן פורת ומפקד בית-הספר לטיס מתקדם היה ג'ורג' ליכטר, רוב מדריכי הטיסה היו זרים ושפת ההדרכה הרשמית הייתה אנגלית.
הקורס הסתיים ב-10 באוגוסט 1950 וסיימו אותו 13 טייסים וארבעה נווטים.
על מנת להכשירם כלוחמים, פוצל בדצמבר 1950, גף ההדרכה שהיה בטייסת 101 בבסיס רמת דוד והוקמה טייסת קורס אימונים מבצעיים (קא"ם) נפרדת, שהפעילה מטוסי ספיטפייר.
עד 1955 התקיימו הקורסים בסירקין.
באותה שנה הועבר בית הספר לטיסה לבסיס תל נוף שכונה אז "עקרון".
ב-1966 עבר בית הספר לטיסה לבסיס חצרים.
עם העלייה בצורך בטייסי מסוקים הוקם ב-1965 בית ספר לטייסי מסוקים במסגרת בית הספר לטיסה; עד אז הוכשרו טייסי המסוקים באירופה ובארצות הברית.
ב-1990 נוסדה מגמת מתקדם מסוקי קרב.
מכונני האוויר עוברים את הכשרתם המעשית בטייסות התובלה המבצעיות.
ב-1991 שונתה תוכנית ההדרכה; עד אז הייתה ההדרכה בנויה במסגרות זמן של שליש שנה, ובאותה שנה החל תכנון השנה להתבסס על מחציות שנה.
החל מקורס 124 מסיימים כל שנה שני מחזורים.
שלבי הקורס השתנו לארבעה במקום שישה (מכין, בסיסי, ראשוני ומתקדם).
בהמשך שונתה המתכונת לשנת אימון יסודות ושנת טיסה.
ב-2002 הוכללו במסגרת קורס הטיס לימודים אקדמאים לתואר ראשון, משכו הוארך לשלוש שנים ובוגריו מקבלים דרגת סגן, ולא סג"ם.
המועמדים לקורס הטיס של חיל האוויר מגיעים מבין אזרחי ישראל המיועדים לשירות ביטחון (מלש"ב), או כל חייל אחר המשרת בצה"ל בעל נתונים אישיים מתאימים שביקש העברה לקורס טיס.
אלו עוברים סדרת מיונים ארוכה המיועדת להבטיח את התאמתם המרבית של החניכים בקורס לתפקיד.
ראשית הסדרה בבוחן מקוון של כ-40 דקות, שבוחן זריזות מחשבה וזיכרון.
המועמדים שעוברים את המיון הראשוני מתייצבים למבחנים פסיכוטכניים מיוחדים ביחידת המיון של חיל האוויר – בדיקת קואורדינציה, כושר טכני מעשי, תפיסה צורנית, הבנה טכנית עיונית.
המועמדים שצולחים את הבדיקות מוזמנים למבחנים פסיכוטכניים ופסיכולוגיים נוספים גם הם ביחידת המיון של חיל האוויר – בדיקת חלוקת קשב, מבחני אישיות, תפיסה מרחבית, ריאיון עם פסיכולוג ומבחנים בסיסיים לבדיקת כושר טיסה.
השלב הבא הוא בדיקות רפואיות ביחידת רפואה אווירית (ירפ"א) – בדיקת דגימות במעבדה, בדיקות ראייה ועיניים, בדיקות שמיעה, אק"ג, אף אוזן גרון ובדיקות נוספות.
הפרופיל הרפואי המינימלי לקבלה לקורס הוא פרופיל 82 ללא סעיפים פוסלים.
הסעיפים הרפואיים הפוסלים העיקריים (בלי קשר לגובה הפרופיל): מחלת אסתמה פעילה, מיגרנות (התקפי כאב ראש כרוניים), בעיות אורתופדיות קשות ובעיות שמיעה.