tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הישיבה מפעילה "מכון קודש" המספק שירותים לבדיקת מזוזות, תפילין וספרי תורה, וכן אספקת צורכי דת אלו במיטב ההידורים.
תלמידי הישיבה משדרים מדי שבוע תוכנית מסורת ברדיו האזורי 'קול הגליל העליון'.
בישיבה פועל מכון להכשרת מורים בשיתוף עם משרד החינוך ומכללת שאנן, והוא מעניק לבוגריו תעודת הוראה ותואר אקדמי .B.Ed.
הישיבה זכתה במספר פרסים על פעילותה הקהילתית והחינוכית.
פרס ישראל (יחד עם כל ישיבות ההסדר)
מגן שר הבריאות למתנדבים מצטיינים - תשס"א
פרס החינוך הדתי - תשס"ב
פרס שר הרווחה על הצטיינות בפעילות למען הקהילה - תשס"ד
הרב יחזקאל רפאלי (מחזור א') – ראש הישיבה התיכונית אביר יעקב בנהריה.
הרב מאיר כהנא – אב בית דין בבית הדין הרבני האזורי באשקלון ומועמד הציונות הדתית לתפקיד הרב הראשי לישראל.
אל"ם הרב חיים וייסברג – רמ"ח הרבנות הצבאית.
אורי אורבך (מחזור ב') – עיתונאי, סאטיריקן, שר וחבר הכנסת מטעם מפלגת הבית היהודי.
שי (מחזור ט') ושלומי (מחזור כ"א) צ'רקה – קומיקסאים, מאיירים.
מתן צור, יאיר יעקבי ונדב נוה – שלושה מתוך ארבעת חברי אנדרדוס.
מלאכי לוינגר – לשעבר ראש מועצת קריית ארבע-חברון.
יהושע מור יוסף – לשעבר דובר מועצת יש"ע ומנהל רדיו גלי ישראל.
העיתונאים שלמה פיוטרקובסקי ויאיר קראוס.
אביהוא שטראוס – מנכ"ל אחרי.
דורון ביינהרון – לשעבר יועץ השר נפתלי בנט.
יהודה לוינגר – עורך באתר "ICE" ולשעבר עורך מגזין וכתב משפט באתר סרוגים.
ד"ר יובל ריבלין – ד"ר להיסטוריה וקולנוע, מורה בבית הספר תיכון הימלפרב וכותב טור שבועי בישראל היום.
ישיבת שעלבים היא ישיבת הסדר וישיבה גבוהה הנמצאת בקריית החינוך שעלבים.
בראשות הישיבה עומד הרב מיכאל ימר.
הישיבה הוקמה בשנת תשכ"א (1961), היא ישיבת ההסדר השנייה שהוקמה והרביעית בגודלה,ידועה כ"אם הגרעינים התורניים" לומדים בה כ-350 תלמידים (נכון לאלול תשפ"ב).
הישיבה הוקמה על ידי הרב מאיר שלזינגר בשנת תשכ"א (1961), והיא ישיבת ההסדר השנייה שהוקמה לאחר ישיבת כרם ביבנה.
הרב שלזינגר שימש אז, ומשך שנים רבות לאחר כך, כרב קיבוץ שעלבים.
הישיבה נוסדה בנוכחות הרב יחזקאל אברמסקי והרב שלמה זלמן אויערבך, ראש ישיבת קול תורה רבו של הרב שלזינגר.
לאחר הרב מאיר שלזינגר, ראש הישיבה היה הרב אברהם אבידן, בוגר ישיבת חברון וכולל "מכון ירושלים" ואשר כיהן כסגן הרב הצבאי הראשי וכר"מ בישיבה.
כחמש שנים לאחר הקמתה, תלמידי ישיבת ההסדר יחד עם תושבי קיבוץ שעלבים נלחמו ולקחו חלק בשמירה על האזור בפני האיום הירדני, במלחמת ששת הימים.
בתקופה שקדמה למלחמה, סבל הקיבוץ והאזור מפגיעות קשות מכיוון ששכן לצידו של הגבול הירדני על עמק איילון.
כאשר פרצה מלחמת ששת הימים, ניתנה פקודה צבאית לשמור על מוצבי האזור בכל דרך כך שהדרך לשדה התעופה ולתל אביב לא תיפתח ללוחמים הירדנים.
בהמשך המלחמה השתתפו התלמידים בכוח הפריצה של צה"ל ללטרון ולעמק איילון כולו.
משך שנים רבות שימש הרב יצחק גיטלמן, תלמיד הרב ירוחם ליבוביץ כמשגיח רוחני בישיבה.
לאחריו שימש הרב משה צוריאל כמשגיח של הישיבה ולאחריו הרב אריה בן יעקב.
השיעור היומי הכי גבוה (שיעור ד') נמסר שנים רבות על ידי הרב שמעון זלזניק, תלמיד של הרב איסר זלמן מלצר.
הרב זלזניק גם מסר שיעור כללי שבועי ושיחה מוסרית שבועית.
שיעור כללי שבועי נוסף נמסר על ידי הרב יצחק דזימיטרובסקי, תלמיד הרב שמואל רוזובסקי ור"מ בישיבת קול יעקב.
הרב זכריה בן שלמה שימש כראש הכולל בישיבה בעבר.
ניתן להחשיב את התקופה, בשנות (לערך) 1970-1985 שבה שימשו רבנים אלה בצמרת הישיבה, כ"שנות הזהב" של הישיבה, בה הגיעה לשיאה ברמת הלימוד.
רוב רבני הישיבה כיום הם בוגרי הישיבה מן התקופה הזאת.
סביב הישיבה הלכה והתגבשה עם השנים קריית חינוך ובה מוסדות חינוך שונים דוגמת ישיבה תיכונית, ישיבה קטנה לאומית, חטיבת ביניים, בית ספר יסודי "שלהבת" בנים, בית ספר יסודי "שלהבת" בנות, אולפנה לבנות, מרכז לבני חו"ל, מכון למחקר תורני, תלמוד תורה ועוד.
הישיבה דוגלת בהתווית גישה חינוכית אחידה, ברורה וקבועה אך השיטה החינוכית מורכבת מנרטיבים שונים ומגוונים (ליטאיות, חסידות, מוסר, הרב קוק והרב סולובייצ'יק) בנוסף לשיעורי ראש הישיבה והר"מים, .
את מועמדי הישיבה לגיוס מדריך ראש כולל הלכה הרב שאול בטאט בהלכות צבא ועירובין בפרט.
בנוסף, בכל בוקר מתקיימים שיעורים בהלכה מפי הרב מרדכי ברקוביץ, מבוגרי כולל הדיינות ור"מ בישיבת דרך חיים.
רוב תלמידי הישיבה בוחרים להתגייס לצה"ל במסגרת ה"הסדר".
בנוסף למסלול ההסדר, מאפשרת הישיבה ללמוד במסגרת "תורתו אומנותו", אך בפועל רק בחורים בודדים בוחרים במסלול זה.
כולל: בישיבה כולל בו לומדים כ-40 אברכים המתגוררים בסביבת הישיבה, רובם לומדים למבחני הסמיכה של הרבנות הראשית לישראל לקראת רבנות ודיינות.
מכון הוראה: בישיבה מכון הוראה למורים שהוא שלוחה של מכללת מורשת יעקב ברחובות, בסיום הלימודים מוענק לתלמידים תואר ראשון בחינוך (B.A) ותעודת הוראה.
הישיבה שמה כראש אתגריה, הכשרתם של אנשי חינוך בעלי שיעור-קומה, בישראל ומחוצה לה.
"השלוחה": הישיבה הקימה מסגרת הפונה לבחורים המגיעים מרקע פחות תורני ומציעה להם עזרה בקידום אישי ורוחני המשולב עם מסלול של "הסדר".
בראש השלוחה עומד הרב גרשון שחור.
צוות הרבנים והרמים של הישיבה ניחן בגיוון הרבנים, השיעורים וסגנונותיהם, רובם בוגרי הישיבה ומוסדותיה ומתוכם:
הרב מיכאל ימר - ראש הישיבה משנת תשע"ו.
הרב עופר אונגר - ר"מ שיעור א' בוגר ישיבת כרם ביבנה ומתלמידי הרב משה צבי נריה
הרב דוד שטרן - ר"מ שיעור א' בוגר הישיבה וחוקר תורני ותיק במרכז תורה ומדינה.
הרב נתנאל לוריא - ר"מ שיעורי ד-ה והשיעורים הגבוהים, בוגר הישיבה.
הרב זכריה רבינוביץ - ר"מ שיעור ב' בוגר ישיבות מצפה יריחו מעלה אדומים וכולל ארץ חמדה, נכד לרב נחום רבינוביץ כמו כן דיין פעיל בביה"ד שע"י ארץ חמדה.
הרב יחזקאל יעקבסון - מלמד בישיבה, רה"י לשעבר בוגר הישיבה וישיבת קול תורה.
הרב יצחק וולברשטיין - ר"מ סדר ערב בוגר ישיבת מרכז הרב ואברך בכולל הדיינות בישיבה.
הרב יואל עמיטל - מלמד בישיבה, בוגר ישיבות קול תורה והר עציון, בנו של הרב יהודה עמיטל ותלמידו של הרב שלמה זלמן אויירבך.
הרב שאל בטאט - ראש כולל הרבנות ,בוגר הישיבה.
הרב גדעון בנימין - ראש כולל הדיינות, בוגר הישיבה, לשעבר רב היישוב נוף איילון.
הרב אוריאל לביא - אב בית דין בבית הדין הרבני בירושלים.
הרב אליהו מאזוז - רב היישוב קצרין
הרב יאיר שחור - רב היישוב מעלה לבונה
הרב שמואל ריינר - ראש ישיבת מעלה גלבוע.
הרב דני איזק - ראש ישיבת ההסדר "בית אורות".
הרב שמואל הבר - ראש ישיבת ההסדר בקרני שומרון.
הרב אברהם קורצוייל - ראש ישיבת ההסדר בקרני שומרון.
הרב דוד פנדל - ראש ישיבת אפיקי דעת בשדרות.
הרב אהד טהרלב - ראש מדרשת לינדנבאום לנשים.
הרב פרופ' עודד ישראלי - ראש המחלקה למחשבת ישראל באוניברסיטת בן-גוריון ור"מ בישיבת ההסדר בנתיבות.
הרב רחמים נסימי - ראש רשת הגרעינים 'שעלי תורה'.
הרב יואל קטן- ראש מכון "שלמה אומן" ור"מ בישיבת שעלבים.
פרופ' נדב שנרב מאוניברסיטת בר-אילן
אבי ברמן - מנכ"ל OU ישראל.
חיים גליק - לשעבר סגן נציב בתי הסוהר בדרגת גונדר ומנכ"ל אוניברסיטת בר-אילן.
אמוץ שפירא - כתב ועורך חדשות ברדיו קול ישראל
הרב יהודה יונגסטר - רב קהילת שירת אהרון, גבעת שמואל
הרב שמעון בירן - רבה של כפר דרום.
הרב פרופסור יצחק כהן - דיקן הפקולטה למשפטים בקריה האקדמית אונו קמפוס ירושלים ומרצה במכון לב
הרב אריה הנדלר - ראש ישיבת רמלה ומייסדה, לשעבר סגן ראש ישיבת שעלבים.
משה סעדה - חבר כנסת מטעם הליכוד בכנסת ה-25.
אלידע בר-שאול מורה דרך ומחבר ספרים.
הרב אהרן מרצבך - רב הקיבוץ שעלבים.
ראו גם את רשימת בוגרי ישיבת ההסדר שעלבים שיש עליהם ערך בוויקיפדיה
בישיבה פועלת זה שנים רבות תוכנית לבני חו"ל.
בחורים בוגרי ישיבות תיכוניות בעיקר מרחבי ארצות הברית מגיעים לשנת לימודים אחת לפחות בישיבה.
שיעורי העיון בגמרא ניתנים על ידי צוות הר"מים של תוכנית בני חו"ל שכולו מורכב מבוגרי תוכנית בני חו"ל בישיבה עצמה.
את שיעוריהם מעבירים הר"מים בעברית, ברמה גבוהה ובסגנון עיוני ישיבתי.
במשך שנים רבות ניהל את תוכנית בני חו"ל הרב מעלה גלינסקי.
לאחר פרישתו החליפו במשך שנים ארוכות הרב ארי וקסמן.
בסוף שנת תשפ"ד פרש ובראשות התוכנית עומד כיום הרב אריה ליבוביץ.
במהלך שנת הלימודים נערכות פעילויות משותפות לתלמידים הישראלים ולבני חו"ל.
בישיבה פועל אולפן עברית המתקיים בשעות הפסקת הצהרים והמופעל על ידי אחד מתלמידי הישיבה.
במהלך השנה, בימי שישי ובעיקר בחופשות, יוצאים בני חו"ל לסיורים ולטיולים שמטרתם היכרות עם ארץ ישראל, עם ישראל, והמורשת הישראלית.
בודדים מבני החו"ל מתגייסים לשירות צבאי עם חבריהם הישראלים במסגרת ה"מח"ל" (מתנדב חוץ לארץ).
בשנים האחרונות נפתחה מדרשה לנשים בירושלים.
מדי שנה יוצאת משלחת מקרב בני חו"ל למסע לפולין, בראש המשלחת וכמדריך המסע עומד הרב אריה הנדלר.
בספריית הישיבה היו, נכון ל-2012, כ-130,000 כרכים של יהדות, תורה ונ"ך, משנה, גמרא בעיון ובבקיאות, מחשבת ישראל, חסידות, קבלה ועוד.
בנוסף קיים באוצר מאגר של אלפי שיעורים מוקלטים.
רוב מוחלט באוצר הספרים הוא תוצאה של שיתוף פעולה הדוק בין הישיבה לבין משפחת החייל אברהם מוצן (אחיו של החזן יעקב מוצן), שנהרג במלחמת שלום הגליל.
מדי שנה מוציאה הישיבה את "שעלי הילולים", חוברת המכילה מאמרים תורניים פרי יצירותיהם של תלמידי שיעור ב', המאמרים עוסקים בסוגיות אשר השתלבו במהלך השנה על המסכת הנלמדת.
בעבר, יצא כתב העת של הישיבה - "שעלי דעת".
בכל מספר שנים יוצאים לאור ספרים הערוכים על ידי רבני הישיבה, לדוגמה:
"המלוכה והממשלה" - על מלכות ישראל בתקופת "ראשית צמיחת גאולתנו".
"בקרובי אקדש" - אסופת מאמרים לזכר נפגעי הפיגוע בישיבת מרכז הרב (ה'תשס"ח), ואסופת מאמרים לזכר נרצחי רצף הפיגועים בשנת תשפ"ג.
"מספרא לסייפא" - על לימוד תורה ושירות בצה"ל.
בדרך כלל יוצא על ידי תלמידי שיעור ב' לפני גיוסם וכולל חידושי תורה ו/או עיון בסוגיות.
בשנים האחרונות מוציאים לאור את השיעורים הכלליים של ראש הישיבה כספר,הוא נקרא "נבואה שעריך" ועד כה יצאו שני כרכים.
בשנים האחרונות הוקמה ההוצאה לאור 'משעול' שהוציאה מספר ספרים של רבני הישיבה ובוגריה.
מכון שלמה אומן הוא מכון תורני למחקר ופרסום של ספרים תורניים.
נקרא על שמו של תלמיד הישיבה וחייל צה"ל , בנו של פרופ' ישראל אומן, שנהרג בקרב במלחמת שלום הגליל.
המכון נוצר על ידי שיתוף פעולה בין ישיבת שעלבים ו'מכון ירושלים', בראש המכון עומד מאז שנת תשנ"ב הרב יואל קטן.
המכון עוסק במחקר תורני של ספרות תורנית ובהוצאה לאור של ספרי הראשונים והאחרונים מכתבי-יד ודפוסים ישנים, בשילוב מנגנון של השוואת נוסחאות, הערות, מראי-מקומות והפניות.
בין עורכי המכון נמנים הרב משה צוריאל, הרב יואל עמיטל, הרב עמיחי כנרתי, הרב צבי ארנטל.
שעלי תורה, אשר שמה נגזר מ"שעלבים", היא רשת גרעינים תורניים אשר הוקמה בשנת 1988, ומטרתה הפצת התורה והמסורת היהודית באמצעות גרעינים תורניים - חברתיים הפרוסים ברחבי הארץ, בעיקר באזורי הפריפריה, בהם הם מקדמים את נושאי הרוח והחברה.
באמצעות הגרעינים התורנים - חברתיים ברחבי הארץ להם שותפים מאות משפחות ומתנדבים, משלבת שעלי תורה בין פעילות חינוכית-תורנית ("שעלי תורה"), לבין פעילות רווחה ומפעלי חסד ("שעלי תקווה").
נכון ל-2008, הקימה הרשת 10 גרעינים עם יותר מ-500 משפחות ומאות מתנדבים.
הגרעין הראשון של שעלי תורה הוקם בעיר בית שמש בשנת תשמ"ח (1988), על ידי משפחות בוגרות ישיבת שעלבים בהנהגת הרב רחמים נסימי, בוגר הישיבה.
ישיבת ההסדר ראשון לציון -"אורות הראיה" היא ישיבת הסדר וישיבה גבוהה שהוקמה בשנת ה'תשנ"ו (1996) בעיר ראשון לציון.
בראש הישיבה עומד הרב שלמה לוי.
מקים הישיבה והעומד בראשה, הרב שלמה לוי, משמש גם כרב אזור בראשון לציון.
בשנותיה הראשונות הישיבה שכנה במרכז רוטשילד בעיר, והתלמידים גרו בדירות שכורות.
בהמשך עברה הישיבה למשכנה הנוכחי, בשכונת רמת אליהו במערב העיר, במבנה ששימש קודם לכן כבית ספר יסודי.
הישיבה מחנכת את תלמידיה ופועלת לאורו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק.
מתוך זה מתקיימות בישיבה תוכניות ללימוד אמונה וחסידות וכן הוקם כולל אברכים ללימוד קבלה.
הישיבה שמה דגש על לימוד גמרא בעיון ובבקיאות וכחלק מכך מתקיימים בישיבה שלושה סדרי גמרא, כאשר בסדר בוקר לומדים התלמידים גמרא בעיון ובסדר צהריים וערב מתמקדים בלימוד בקיאות במסכת הישיבתית.
במהלך היום מתקיימים בנוסף שיעורי אמונה מרבני הישיבה וסדר הלכה ואמונה בחברותות.
התלמידים וצוות הישיבה מקיימים פעילויות מגוונות המופנות אל הקהילה.
סיסמתה של הישיבה היא "להאיר את העיר".
בימי שישי פועלים חלק מהתלמידים מטעם ארגון מעייני הישועה .
במסגרת פעילות זו הם מחלקים נרות שבת, עלונים ותשמישי קדושה במרכזי קניות.
בחגי ישראל מקיימת הישיבה פעילויות בעיר, כגון חלוקת סופגניות בחנוכה וריקודי שמחה בפורים.
בנוסף מופעלת מועדונית המספקת ארוחת צהריים חמה לילדי השכונה.
כן פועלים בישיבה שני מכוני גיור מטעם בתי הדין לגיור.
במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל נדבקו בנגיף עשרות תלמידים ואנשי צוות.
בנוסף פועלת מדרשה תורנית לנשים בשם "שובי נפשי" בראשות הרבנית גילה לוי.
במהלך השנים הוקם גם גרעין תורני "אור לציון" המאגד משפחות דתיות לפעילות בעיר.
בין פעולותיו הבולטות של הגרעין ניתן למנות את חיזוק ושיפור בית ספר יסודי "מעלה שמעוני" והפיכתו לתתמ"ד, תחת דגלה של הישיבה ובנשיאותו של ראש הישיבה.
הרב שלמה לוי - ראש הישיבה
הרב אברהם סיידמן - ר"מ שיעור א'
הרב יגאל אבוטבול - ר"מ שיעור ב'
הרב אוריאל בוכריס – ר"מ שיעור ד'
הרב יצחק זעפרני – ר"מ שיעור ה'
הרב יהונתן לנגה - ראש כולל הלכה
הרב הראל הורביץ - ר"מ סדר צהריים ומוציא ספרי הלכה בהוצאת הישיבה
הרב גבי טבדי- ר"מ אמונה.
בעבר נמנו עם צוות הישיבה הרב פנחס מונדשיין, שמסר שיעור כללי בגמרא ובאמונה, בשנים תשע"ו-תשע"ח והרב אלישע וישליצקי ששימש מלווה אמוני.
עוד לימדו בה גם הרב חיים זק"ש (בנו של הרב אברהם זק"ש), הרב אהרון בק, הרב מרדכי מור ברגמן, הרב ישראל בן-שטרית, הרב בנימין דואני, הרב אליעזר פופר, הרב גלעד ספרוני, הרב יאיר וולף, הרב עידן יוסף והרב יהונתן סנדרס.
המכון להוצאת ספרים של הישיבה
הוצאת הספרים מטעם הישיבה מוציאה בין היתר ספרים של הרב משה צוריאל הרב שלמה לוי ועוד:
לאורו מעגלי התבוננות מאת הרב שלמה לוי
סדרת חוברות הלכה אקטואליות מאת הרב רן ישראלי
סדרת חוברות הלכה אקטואליות מאת הרב הראל הורביץ
נפלאים מעשיך מאת הרב משה צוריאל
פניני הראי"ה מאת הרב משה צוריאל
אוצרות הראי"ה מאת הרב משה צוריאל
הוצאה חדשה של יין לבנון, פירוש על מסכת אבות מאת הרב נפתלי הרץ וייזל
ישיבת ההסדר "מאיר הראל" במודיעין, בראשות הרב אליעזר שנוולד היא ישיבה הפועלת במתכונת מסלולי ישיבה גבוהה ומסלול ההסדר.
ישיבת "מאיר הראל" במודיעין הוקמה בשנת התשס"ו לאחר ההתנתקות.
הרב שנוולד שימש עד אז כר"מ בישיבת הגולן בחיספין.
הישיבה הוקמה דווקא בעיר שממוקמת בגבול הקו הירוק כדי להדגיש את ערך השילוב בחברה בישראל.
ההחלטה על הקמת הישיבה במודיעין נתקבלה בהתייעצות עם רבו של הרב אליעזר שנוולד, הרב אברהם אלקנה כהנא שפירא ובברכת הראשון לציון הרב מרדכי אליהו.
להקמת הישיבה התלוו קשיים רבים ובהם התנגדות מצד חלק מתושבי העיר.
בשם הישיבה ביקש הרב שנוולד להנציח את זכר אחיו, סמ"ר , שנהרג בשנת 1995 בפיגוע מכונית התופת בצומת כפר דרום ואת זכר תלמידו סגן שנהרג בשנת 1993 במוצב טייבה-שומריה.
בשנת התשע"א הוקמה בישיבה ספרייה תורנית המיועדת לשימוש בני הישיבה והקהילה במודיעין לזכרו של סא"ל , תושב העיר אשר נהרג בהתרסקות מסוק היסעור ברומניה בט"ו באב התש"ע.
את הספרייה הקימו הוריו ומשפחתו.
בשנת תשע"ט הפעילה הישיבה פרויקט התרמה גדול למימון מתחם הישיבה ובית המדרש החדש הנבנה בסמוך למתחם הזמני.
הבנייה כוללת מגורי תלמידים, ספרייה תורנית וחדר אוכל שיפעיל קייטרינג למוסדות נוספים בסביבת העיר מודיעין.
בשנת התשפ"א השתתפו תלמידי הישיבה, המשתתפים במסלול הפרמדיקים, במסגרת מבצע "לתת כתף" בתקופת מגפת הקורונה, וחיסנו מאות קשישים במודיעין.
בהמשכה של השנה, בעת דעיכת מגפת הקורונה, הפעילה הישיבה פרויקט נוסף, "השלם זה הבניין", במטרה להשלים הכנסות שהתבטלו בעקבות המגפה ובכך להשלים סופית את בניית בית המדרש.
בפרויקט נאספו למעלה משישה מיליון שקלים.
מסלול הלימוד והשירות הצבאי בישיבה
הישיבה פועלת במסלול מיוחד שבו מוארך הן השירות הצבאי (בכחצי שנה) והן הלימודים בישיבה.
במסגרת זו מוצעים שני מסלולים:
מסלול צבאי רגיל - שנה וחצי של לימוד בישיבה (עד אדר של שנה ב'), עשרה חודשים בפלוגת מסלול (עד חודש שבט של שנה ג'), עשרה חודשים נוספים בישיבה (עד אמצע חודש חשוון של שנה ד'), שנה נוספת בפלוגה לוחמת (עד חודש חשוון של שנה ה') ולאחר מכן שנה בישיבה.
מסלול פרמדיקים - במסלול זה משרתים התלמידים כפרמדיקים צבאיים ביחידות קרביות.
מבנה המסלול דומה למסלול הפיקוד כאשר קורס הפרמדיקים נעשה בזמן השירות הראשון.
"שחק לבני המצווה" וקשר עם הקהילה
הישיבה מקיימת קשר הדוק עם הקהילה במודיעין.
היא מקיימת בית מדרש קהילתי עבור תושבי העיר וגם תוכנית לגמלאים ומחזיקה גרעין תורני המורכב גם מאברכי ורבני הישיבה.
הישיבה מפעילה את פרויקט "שחק לבני המצווה", לזכרו של רא"ל אמנון ליפקין-שחק, שהיה שותף פעיל בהקמת הישיבה.
הפרויקט קם ביוזמתו והוא כולל שיעורי הכנה לעלייה לתורה הניתנים על ידי תלמידי הישיבה, וכן שיעורים קבוצתיים על זהות יהודית, ערכים יהודיים, היסטוריה יהודית, התנדבות ועוד.
בסוף מחזור יוצאים חניכי הפרויקט, עם הוריהם, החונכים והמדריכים, לסיור ברובע היהודי בירושלים ועלייה לתורה קבוצתית (בנוסף לזו הפרטית) וסעודה חגיגית לכבודם של בני המצווה.
בשנת תשע"ט הגיע סך כל החניכים שעברו את הפרויקט לכאלף וחמש מאות חניכים.
ישיבת ההסדר במעלה אפרים - אוצרות אפרים היא ישיבת הסדר הממוקמת במעלה אפרים שבבקעת הירדן.
הישיבה הוקמה ב-1998 ביוזמת ראש המועצה דוד קופלוביץ' ובסיועו של מאיר ארביב, במסגרת עמותת "מרכז רוחני וקהילתי-אוצרות אפרים", במטרה לפתח את המקום כחלק מפיתוח בקעת הירדן.
נכון ל־2024 עומד בראש הישיביה הרב מיכאל אהרונוב (בוגר ישיבת כרם ביבנה) שכיהן בעברו כר"מ בישיבה ומשמש גם כרב הגרעין התורני.
הרב אהרונוב החליף את הרב ברוך גנות.
ישיבת הכתב סופר היא בית כנסת ובית מדרש בבתי אונגרין בירושלים.
הישיבה נבנתה לתושבי השכונה שלא השתייכו לתנועת החסידות.
המבנה הוכרז כאתר מורשת על ידי המועצה לשימור אתרי מורשת בישראל.
הישיבה נבנתה בשנת 1891 בשכונת בתי אונגרין שנבנתה על ידי כולל שומרי החומות, של יהדות הונגריה, במטרה לסייע לעניים ולספק דיור ליוצאי הונגריה שהתגוררו בירושלים.
מבנה הישיבה שוכן בסמוך למשרדי כולל 'רבי מאיר בעל הנס' ובכניסה לשכונת בתי אונגרין, הישיבה סמוכה לרחוב מאה שערים.
אל מול הישיבה הוקמה בבתי אונגרין 'כיכר הונגריה הגדולה'.
מאחורי הישיבה ממוקמת קריית שומרי אמונים.
הישיבה בעלת מבנה סמלי של הקהילה הפרושית סמן לצניעות וענווה, צורתה מורכבת מארבעה קירות פשוטים ומשני חלונות ענק.
ישיבת ההסדר צפת (שמה הרשמי בית המדרש לתורה ותפילה) היא ישיבת הסדר שנוסדה בשנת 1997 בצפת על ידי הרב בניהו ברונר.
כיום עומד בראשה הרב איל יעקבוביץ' ונשיאה הרב שמואל אליהו.
הישיבה היא חלק ממוסדות "מרכז תורני לאומי" על שם רבי יוסף קארו, שהרב ברונר עומד בראשו.
היא נמצאת בעיר העתיקה בצפת, בצמוד לבית הכנסת האר"י האשכנזי.
בישיבה מושם דגש על חסידות, ניגונים ושמחה.
מלבד לימודי גמרא והלכה יש בה לימודי אמונה ותנ"ך, ברוח הרב אברהם יצחק הכהן קוק, רבי נחמן מברסלב וגדולי החסידות.
בישיבה לומדים כ-120 אברכים ותלמידים.
מהקמת הישיבה עומד בראשותה הרב איל יעקבוביץ'.
בין הר"מים: הרב גד ליאור, הרב אב"י לוריא, הרב רן בן משה, הרב אורי רזיאל, הרב אלעזר גלזר והרב אושר טביבי.
בימי שישי אחרי תפילת ותיקין ובשבת, מעביר הרב שמואל אליהו שיעור בישיבה.
בשנת תשע"ז הישיבה הוציאה דיסק שירים בשם "אורייתא בניגונא" ובו שירים ולחנים פרי עטם של רבני ותלמידי הישיבה.
השיר "כוכב שלום" מתוך הדיסק הוקדש לזכר בוגר הישיבה שלום שרקי (בנו של הרב אורי שרקי) שנרצח בפיגוע בירושלים.
ישיבת ההסדר "אהבת ישראל" היא ישיבת הסדר בנתיבות.
הישיבה הוקמה בשנת ה'תש"ס (2000) ובה כחמישים תלמידים, מתוכם כ-20 בפרק השירות הצבאי.
הישיבה הוקמה על ידי הרב ישראל פרידמן בן-שלום (האדמו"ר מפשקאן), בנו שמוליק בן שלום והרב דוד אסולין המכהן בה כיום כראש הישיבה.
הישיבה מדגישה את ערכי האחריות, התרומה לכלל והמחויבות האישית כלפי כל אדם מישראל, כמבוטא גם בשמה.
שם זה נבחר על ידי הרב ישראל בן שלום גם על שם ספרו של האדמו"ר מחסידות ויז'ניץ, הרב ישראל הגר, ועל שם הסבא ישראל מרוז'ין.
על מנת ליישם ערכים אלו, הלימוד בישיבה מעמיק ונוגע גם לתחומים אקטואליים לפרט ולכלל.
בנוסף מעודדת הישיבה התנדבות נרחבת.
בתחומי גמילות חסדים ותרומה לקהילה.
ישיבת נתיבות חורטת על דגלה לימוד תורה מעצים באזור עוטף עזה ודרום הארץ על מנת לחזק ולהעצים חיים משותפים בכל חלקי העם.
בוגרים רבים של הישיבה בוחרים לגור בנתיבות מתוך תחושת שליחות וחיבור לישיבה ולערכיה בעקבות כך נוצרה בנתיבות קהילה גדולה וחזקה של בוגרי ישיבת ההסדר לאורך השנים.
בשנים האחרונות העיר נתיבות מתפתחת כעיר גדולה בנגב המערבי ומציעה מגורים איכותיים וחיי חברה וקהילה עשירים.
שיטת הלימוד בישיבה מכוונת ליישם את מסקנת התלמוד הבבלי ב, ש - יש להסיק מהלימוד מסקנות לחיי המעשה.
הלימוד פותח בעיון בפסוקי התנך שמובאים בהקשר לסוגיה, עיון במדרשי ההלכה והאגדה ובירושלמי ובהמשך לימוד הראשונים והאחרונים על הסוגיה.
הלימוד שואף להגיע אל התוכן הפנימי של הסוגיה.
בנוסף להתמקדות בכתבי הרמב"ם והראי"ה קוק, הישיבה גם הולכת לאורה של חסידות רוז'ין, שעל פי תפיסת ראשיה רואה את מהות החסידות בערכי כלל ישראל.
בהקשר זה נלמדת בין השאר תורתו של הרב יעקב פרידמן (האדמו"ר מהוסיאטין).
קיים דגש בישיבה על מפגש עם עולם המחשבה והפסיקה הספרדי כגון כתבי הרב עוזיאל, פסקי הרב משאש והרב עובדיה יוסף.
במחשבה וחסידות הישיבה שואבת מרוח חסידות רוז'ין שהרב פרידמן-בן שלום, הוא נצר לרב ישראל מרוז'ין, חסידות שהייתה מחוברת בנימי נפשה לציונות, וסיסמתה - .
ביחס לכל אחד ואחד מישראל.
בכך גם מתקשרת הישיבה למגמה הנאו-חסידית בציבור הדתי-לאומי.
הרוח החסידית מתבטאת בישיבה גם בהתוועדויות ובניגונים מיוחדים מבית רוז'ין.
הצוות החינוכי כולל את ראש הישיבה הרב דוד אסולין, הרב אסף ברלינר, הרב חגי דביר, הרב שמעון ישראלי, הרב מתן אבשטיין והרב ברוך בן-אבו.
(ארבעת האחרונים הם בוגרי הישיבה).
הרב ישראל פרידמן בן-שלום לימד בישיבה שיעורים בחסידות וגמרא עד פטירתו בשנת ה'תשע"ז.
לאחר פטירתו המשיך את דרכו בישיבה בנו הושע פרידמן בן-שלום.
תלמידי הישיבה נוסעים לטישים מרכזיים הנערכים על ידו בשכונת גילה בירושלים בקהילת בית ישראל.
בעבר לימדו בישיבה שמוליק בן שלום, הרב מוטי מטלון, הרב יוסי אליצור, הרב אלקנה שרלו, הרב אוריאל עיטם, הרב דביר כהן, הושע פרידמן בן שלום, הרב פרופ' עודד ישראלי, ד"ר צבי צמרת וד"ר מנחם בן שלום.
נתיבה - מאמרים תורניים פרי עטם של רבני הישיבה, תלמידיה ובוגריה (שלושה כרכים).
אסופות - כתב עת לענייני אגדה (עד עתה יצאו שבעה גליונות), המביא פירות מלימוד האגדה בישיבה ומימי העיון באגדה המתקיימים בכל שנה לזכרו של תלמיד הישיבה .
דרך המלך - גזענות ואפליית גויים בהלכה, אלטרנטיבה הלכתית ומטא-הלכתית לספר תורת המלך.
נכתב על ידי בוגר הישיבה, אריאל פינקלשטיין.
הזכירו לפניו - דיסק ניגוני חסידות רוז'ין שהוקלט על ידי תלמידי הישיבה.
בעל השמועה - ספר לזכרו של הרב ישראל פרידמן בן שלום זצ"ל העוסק במפגשים שלו עם דמויות שונות.
ישיבת ההסדר נוף הגליל היא ישיבת הסדר השייכת למרכז ישיבות ואולפנות בני עקיבא.
הישיבה ממוקמת בעיר נוף הגליל שבגליל התחתון ובראשה עומד הרב דני סגליס.
בשנת תש"ע (2010) פנה ראש עיריית נצרת עילית שמעון גפסו אל ראש ישיבת מעלות, הרב יהושע ויצמן, בבקשה להקים ישיבת הסדר בעיר, מתוך דאגה למצב הדמוגרפי בגליל התחתון בכלל ובנוף הגליל בפרט.
הרב ויצמן נענה לאתגר, ייסד את הישיבה ומינה את תלמידו, הרב דני סגליס, לראש הישיבה.
בנשיאות הישיבה עומד הרב יהושע ויצמן ובראשה עומד הרב דני סגליס והיא מונה כיום כ-140 תלמידים, צוות של שמונה רבנים ולמעלה מ-30 אברכים — בוגרי הישיבה שנישאו וקבעו את ביתם בעיר.
קהילת הישיבה מונה כ-40 משפחות, והיא מהווה חלק מרכזי מהגרעין התורני בנוף הגליל.
משפחות הישיבה מעורבות בפעילות הקליטה, ההתיישבות והזהות היהודית בעיר.
הישיבה שוכנת במבנה שכור בשכונה הצפונית בעיר ועתידה לבנות את משכן הקבע שלה בשכונה הדרומית בעיר.
הרב סגליס חרת על דגלה של הישיבה את בירור שיטת "האמת והשלום אהבו".
דרך המביאה ללימוד אמונה מתוך הקפת כל השיטות והעמקה בהם.
דרך זו עוסקת בשתי תביעות רוחניות המשלימות זו את זו: האחת – בקשת האמת המביאה לחוש ביקורת ורצון להתקדם רוחנית כל החיים והשנייה רדיפת השלום המביאה לעין טובה ורצון תמידי למפגש בריא עם הזולת.
תלמידי הישיבה לומדים דרך זו לאורה של תורת הראי"ה קוק.
תוכנית מחנכים - כולל מחנכים המיועד לבוגרי ישיבות הסדר / גבוהות או מכינות העוסק בהכשרת רמי"ם לישיבות תיכוניות, בשילוב לימודי תואר ראשון בהוראה דרך מכללת "שאנן".
התלמידים בכולל רוכשים כלים בתחום עבודת הנפש ומכוונים למגוון משרות הוראה בכירות ברחבי הארץ.
קהילת בני המנשה - הישיבה היא חלק מתהליך קליטת בני המנשה החל משנת תשע"ה (2015) ומשמשת כמקום לימוד, חיזוק רוחני וגשמי של הקהילה ומלווה את רבני קהילות בני המנשה בעיר.
בעבר התקיים בישיבה אולפן עולים, אשר בסיומו נשארה קבוצה של בני נוער ללמוד בישיבה כחלק מהכנתם לצבא והתגייסו במסגרת מסלול ההסדר.
כיום פועל בישיבה כולל מנהיגות ייחודי להצמחת מנהיגות תורנית לקהילות השונות מתוך הקהילה.
חיזוק בית הספר "ממ"ד ארבל" - שיתוף פעולה עם בית הספר הממלכתי-דתי "ארבל", במטרה להעמיק את הזהות התורנית ולהעצים את חוויית הלמידה של התלמידים.
במסגרת זו, מתקיים פרויקט לימוד שבועי משותף לתלמידי כיתות ד'–ו', המפגיש בין תלמידי הישיבה לדור הצעיר.
נדבך משמעותי נוסף בפעילות הוא "תלמוד תורה" הפועל בשעות אחר הצהריים בהובלת תלמידי הישיבה.
מערך קבוצות הוואטסאפ ''ועמך כולם צדיקים''' שמנה בשיאו 2000 חברים ועניינו להרבות אהבת ישראל ואחדות בזמן מלחמת חרבות ברזל.
חיבורים תורניים מאת רבני הישיבה
אוצר החיים שבקיקיון - התבוננות בגלי התשובה בספר יונה.
מזבח חדש - עבודת הנפש של ספר ויקרא.
האמת והשלום אהבו - עיון במושג שנאת חנם שורשו ותיקונו.
מקניין לקידושין - התבוננות במהלך המשניות פרק האישה נקנית.
דברי שלום ואמת - הארות פורים.
הרב דני סגליס, התשפ"ב, באתר ספריית אסיף.
חיי נשמות אויר ארצך - כללי לימוד ושיעורים לאורה של תורת ארץ ישראל.
הרב נפתלי וייס, ה'תשפ"ב, באתר ספריית אסיף.
האמת והשלום במעגל השנה - בירור שיטת האמת והשלום בחגי ישראל.
ישיבת ההסדר דרך חיים היא ישיבת הסדר דתית לאומית שנוסדה בשנת ה'תשס"ו וממוקמת בקריית גת.
הישיבה נוסדה בשנת ה'תשס"ו על ידי הרב אמיר ממן, שמשמש כראש הישיבה.
כיום לומדים בישיבה 130 בחורים ו-20 אברכים, ו-30 בחורים המשרתים בצה"ל.
בנוסף, קיים כולל אברכים שבו לומדים כ-10 אברכים לקראת בחינות לרבנות.
סמוך לישיבה יש גרעין תורני המונה כ-40 משפחות, המורכב ברובו מבחורים בוגרי הישיבה ורבניה.
בשנת 2016 הוקם על ידי תלמידי הישיבה ארגון חסד המסייע למשפחות זקוקות לסיוע בקריית גת.
הארגון מחלק מדי שבוע סלי מזון לנזקקים וקשישים ברחבי העיר ופועל בשיתוף עם מחלקת הרווחה של עיריית קריית גת.
הישיבה רואה כמשימה הצמחת תלמידי חכמים אשר יוכלו להיות שותפים בעיצוב דמותה הרוחנית של מדינת ישראל, ובתהליכים הפנימיים המתרחשים בעם ישראל.
הישיבה הולכת בדרכו של הרב אברהם יצחק הכהן קוק ובנו הרב צבי יהודה הכהן קוק, שרוב הרבנים בישיבה הם תלמידיו.
לפיכך, הישיבה מדגישה את הלימוד בכתבי הרב קוק ותורתו, ומקצה לכך מספר שעות ביום.
בנוסף, הישיבה מקצה זמן רב ללימודי אמונה מתוך ספר הכוזרי ותורתו של הראי"ה.
בישיבה לומדים בסבבים מספר מסכתות, ומסיימים סבב של מספר שנים.
בשנים הראשונות תלמידי הישיבה לומדים בסדר בוקר בעיון עם ראשונים, ובסדר צהריים וסדר ערב לומדים בבקיאות את המסכת הנלמדת.
אחרי סיום הסבב לאחר מספר שנים, לומדים התלמידים בסדר בוקר ובסדר צהריים בעיון, ובסדר ערב בבקיאות.
ישיבת ההסדר קריית גת היא ישיבת הסדר, שנוסדה בשנת תשס"ו (2007) על ידי הרב שלמה לוי, ונמצאת בקריית גת.
בראשות הישיבה עומד הרב שמעון פרץ.
הישיבה נוסדה בשנת ה'תשס"ו בקריית גת על ידי הרב שלמה לוי.
בשנת תשע"ה מינה הרב שלמה לוי את הרב שמעון פרץ לתפקיד ראש הישיבה.
במקביל התמנה הרב לוי לנשיא הישיבה.
לאחר פטירתו של הרב אלישע וישליצקי הוקם גמ"ח המחלק סלי מזון למשפחות נזקקות בעיר.
סמוך לישיבה נמצאת קהילת "באר אורה", המורכבת בעיקר מבוגרי הישיבה, ובראשה עומד ראש הישיבה.
בתחילה מוטו הישיבה היה "תורה עם נשמה", ולאחר מכן הוא השתנה ל"תורה עם אהבה".
הישיבה מדגישה את עבודת ה' ולימוד תורה מתוך אהבת ה', אהבת עם ישראל, ואהבת תורה.
בישיבה נבנתה תוכנית לימוד הנקראת "יסודות", הבנויה על לימוד תנ"ך, משנה, גמרא, הלכה ואמונה בשיעור א'.
הישיבה מוציאה לאור את ספרי ראש הישיבה, הרב שמעון פרץ, וספרים נוספים, בהם:
רשפי דת (תשס"ב) - חידושים ועיונים בתורה על פי יסודות חז"ל והמפרשים (שני כרכים).
חיי אורה - אסתר (תשס"ט) - חידושים ועיונים במגילת אסתר.
חיי אורה - רות (תשס"ט) - חידושים ועיונים במגילת רות.
ואהבת (תשע"ב) - מהות אהבת ישראל ודרכים להשגתה.
להודות ולהלל - חנוכה - (תשע"ו) - מאמרים ושיחות על חג החנוכה ומצוותיו, וביאור מעמיק לתפילת על הניסים.
להודות ולהלל - פורים (תשע"ז) - מאמרים ושיחות על חג הפורים ומצוותיו
ירושלים של זהב (תשע"ז) - סיפור חייו של ר' עקיבא, מותו מעשיו ומרד בר כוכבא.
ובתורתו יהגה (תשע"ט) - עיונים וחידושים בסוגיות בבבא מציעא ובבבא קמא.
כולנו כאחד (תשע"ט) - בניין מידת האהבה והעצמת הקשר הזוגי.
קדיש (תשפ"א) - התעמקות בקדיש וביאור מילולי ורעיוני שלו.
מועדי קדשך - יום כיפור (תשפ"א) - יום כיפור בתקופת המקדש.
מועדי קדשך - ראש השנה וצום גדליה (תשפ"ב) - ראש השנה, ימי התשובה ותקיעה בשופר.
מועדי קדשך - סוכות (תשפ"ב) - מהות חג הסוכות שמיני עצרת ושמחת תורה.
להודות ולהלל - יום העצמאות ויום ירושלים (תשפ"ב) - בירורים הלכתיים ורעיוניים בימים קדושים אלו
להודות ולהלל - פסח (תשפ"ב) - מאמרים ושיחות לחג הפסח וביאור להגדה של פסח
חטא העגל ופרה אדומה (תשפ"ב) - פרה אדומה ותיקון העולם שבה, התעמקות בסוד הטהרה.
אורות המלחמה (תשפ"ב) - ביאור לאורות המלחמה של מרן הראי"ה.
מלחמת הדעות והאמונות (תשפ"ב) - ביאור למאמר בשם זה של מרן הראי"ה.
ואת רוחי אתן בקרבכם (תשפ"ג) - שיחות הרב אלישע וישילצקי.
ישיבת הליכות עולם היא ישיבה תיכונית תורנית פנימייתית ביישוב קרני שומרון.
את הישיבה מנהל ראש הישיבה הרב אייל הראל.
הישיבה נמצאת בקרני שומרון, בצמוד לישיבת בני עקיבא השומרון.
שתי הישיבות חולקות את אותו מתחם.
היום נפתח בלימוד גמרא בעיון, בשיעור ולאחר מכן בסדר בוקר.
צורת הלימוד היא בעיון בשיטות הראשונים והאחרונים, והגעה לפסיקת ההלכה.
בהמשך היום מתקיימים שיעור אמונה, חינוך, תנ"ך, הלכה ועוד.
מדי פעם מתקיימים גם שיעורים בנושאים אקטואליים.
בשיעורי הצהרים ובסדר צהרים נלמדת מסכת נוספת בבקיאות, ומדי שבוע מתקיים מבחן על הדפים שנלמדו.
בסדרי בקיאות משמשים התלמידים הבוגרים חברותות לתלמידי החמישית.
אחד ממבצעי הלימוד נערך בישיבה לקראת פורים ונקרא "הדור קבלוה", שבו חוזרים התלמידים במשך כמה ימים אינטנסיביים על דפי הגמרא שנלמדו בזמן חורף בעל פה.
מבצע נוסף בישיבה נקרא "סיני" שבו נבחנים התלמידים במשך השנה על דפי גמרא ומשנה.
בימי חמישי נערך בישיבה לעיתים משמר לתוך הלילה, כאשר רבים מתלמידי הישיבה נשארים ללמוד כל הלילה, ואף עורכים בעצמם חבורות לימוד.
בסדרי ערב מתקיימים שיעורים של הר"מים, חבורות של תלמידי השמינית, שיעור דף יומי, ותלמידים אחרים לומדים בחברותות.
עיקר לימודי הבגרות הם אחר סדר צהרים.
תלמידי הישיבה לומדים גם את לימודי התיכון, רבים מהם עושים 5 יחידות באנגלית ובמתמטיקה.
בנוסף קיימות בישיבה מגמות פיזיקה, ארץ ישראל, מחשבים, ומוזיקה.
בכל שכבה יש כיתה אחת, ולכל כיתה ישנו מדריך שגם גר יחד עם התלמידים בפנימיה.
בשעות הערב מתקיימים חוגים שונים, ערבי כיתה ומפגשים בבתי הרמי"ם.
מתקיימים מספר ימי טיול בשנה, ושני טיולים שנתיים הכוללים לינה.
הישיבה שייכת למוסדות "עליית הנוער".
רוב תלמידי הישיבה פעילים בתנועות הנוער בני עקיבא, אריאל ועזרא.
בוגרי הישיבה ממשיכים במסגרות ישיבתיות, ולעיתים מבקרים באירועים שנתיים כמו שבת בוגרים ושמחת בית השואבה.
בנוסף, תלמידים רבים שומרים על קשר עם צוות הישיבה.
בראש הישיבה עומד הרב אייל הראל.
הרב אייל למד בישיבת ההסדר בקרני שומרון, תלמידו של הרב שמואל הבר, ומשמש בתפקיד מעל 15 שנה.
מנהל התיכון הוא הרב שריה אברהמי.
הצוות כולל גם מנהל פנימייה, יועץ חינוכי, מדריך לכל כיתה, עובד סוציאלי ואם בית.
ישיבת היכל יצחק (לנדא) היא ישיבה גדולה חרדית־ליטאית השוכנת בשכונת קריית היובל בירושלים.
הישיבה נוסדה בשנת 2015 על ידי הרב ישראל לנדא (ששימש קודם לכן ר"מ בישיבות עטרת ישראל ומהרי"ל) והרב דניאל נתן כהן בברכתו של הרב משה שפירא ובנשיאותו של הרב יוסף חיים קופשיץ, מראשי ישיבת פורת יוסף.
הישיבה הוקמה לזכר הרב יצחק לנדא, אחיו של ראש הישיבה ששימש כר"מ בישיבת חברון ונפטר בשנת 2014.
הישיבה החלה לפעול בשכונת קריית משה בירושלים, ומנתה בתחילת דרכה כמאה בחורים.
הישיבה גדלה במהירות, ובשנת 2017 מנתה 210 בחורים.
עקב הצורך במבנה גדול יותר, העתיקה הישיבה את משכנה לשכונת קריית היובל לקמפוס ששימש בעבר את ישיבת הר המור, שם שוכנת הישיבה עד היום.
בשנת 2021 מנתה הישיבה 370 בחורים.
באותה השנה עזב ראש הישיבה הרב דניאל נתן כהן את הישיבה ופתח ישיבת קיבוץ בשכונת קטמון בעיר, הנקראת בשם נתיבות חיים.
בשנת 2023 התקבלו לשיעור א' קרוב למאה בחורים.
נכון לשנת 2025, מונה הישיבה כ-400 בחורים, ומחזיקה בכולל אברכים מצומצם המורכב ברובו מבוגרי הישיבה.
ראש הישיבה הוא הרב ישראל לנדא.
הרב בן ציון שמואלביץ (בנו של הרב רפאל שמואלביץ)
הרב יונתן אבר (שימש קודם לכן כמשגיח בישיבת אור ישראל)
הרב שמעון פרידמן (שיעור א')
הרב מרדכי זוננפלד (שיעור ב' ג')
בסדר שני משמש הרב יוסף שלמה פרידמן כמשיב.
ישיבת ההסדר משמר התורה היא ישיבת הסדר חרדית, הפועלת בירושלים, ובראשה עומד הרב דוד לייבל.
ראש הישיבה, הרב דוד לייבל.
מנהל חינוכי, הרב ד"ר בניהו טבילה.
ר"מים: הרב חיים רובניץ, הרב ראובן גרוזובסקי, הרב שמואל רז'ז'ק, הרב יוסף בן ארזה.
הישיבה הוקמה עבור בחורים בני תורה חרדים המעוניינים לשרת בצה"ל במסגרות מותאמות תוך שמירה מלאה על זהותם כבני תורה.
מסלול הלימודים בישיבה בן ארבע שנים: שנה וחצי של לימודים בישיבה, שנתיים שירות ביטחוני, וחצי שנת לימודים נוספת בישיבה.
סדר היום בישיבה הוא תורני לחלוטין, וכולל לימוד גמרא, הלכה, תנ"ך ומחשבת ישראל.
בישיבה לא מוענק תואר אקדמי.
התלמידים מכוונים לשירות קרבי בחטיבת החשמונאים ולשירות ביחידה טכנולוגית, בתנאים מותאמים.
בישיבה פועל גם כולל אברכים.
כחלק מהפולמוס בסוגיית גיוס בני ישיבות, הישיבה נתקלה בהתנגדות מצד חלק מגדולי התורה החרדים.
ישיבת הסדר היא ישיבה המשלבת לימודים תורניים גבוהים ושירות בצה"ל במסגרת דתית.
רובן של ישיבות ההסדר הן ישיבות ציוניות המשתייכות לזרם הדתי-לאומי, ונחשבות בחברה זאת לשילוב בין החובה הדתית ללמוד תורה ולהתפתח רוחנית, לבין תפיסתה את המחויבות לשרת בצה"ל ולהשתלב בחברה הישראלית.
מיעוטן של ישיבות ההסדר הן חרדיות ולרוב קיימת להן התנגדות קשה במגזר החרדי.
תלמידי ישיבות ההסדר, המכונים בצה"ל בראשי תיבות "בני"שים" (נהגה בֶּיְינישים) – בני ישיבות, מגיעים ברובם מהזרם הציוני דתי, לאחר סיום הלימודים בתיכון דתי או ישיבה תיכונית.
לרוב, תלמידי ישיבות ההסדר נמצאים במסגרת זו כחמש שנים, שמתוכן:
שלוש שנים ושבעה חודשים מוקדשים ללימודי ישיבה (של"ת)
כשנה וארבעה חודשים בשירות צבאי בפועל.
בשנת 2014 הוארך משך השירות הפעיל לשנה וחמישה חודשים.
נכון ל־2025, ישנן כ־80 ישיבות הסדר ברחבי המדינה, מתוכן רק כחמש מזוהות כחרדיות.
בישיבות ההסדר לומדים כ־12,000 תלמידים (לפי חישוב של כ-2400-2800 במחזור כולל בשירות צבאי).
בשנת ה'תשנ"א קיבל מפעל ישיבות ההסדר את פרס ישראל על תרומה מיוחדת לחברה ולמדינה.
בסיסו של ההסדר ברעיון הקמת נח"ל תורני, אולם בעקבות החלטת בג"ץ ב־1999 כי יש לקבוע את הסדר דחיית השירות לחרדים בחוק, עוגן בחוק גם הסדר השירות הצבאי המקוצר.
מעשית, כיום הצבא מאפשר לדתיים להתגייס דרך מסלול ההסדר גם באופן רשמי (לדוחי הגיוס ניתנת האפשרות לבחור בין ישיבת הסדר למכינה קד"צ).
על המיועדים למסלול ההסדר בצה"ל להיות בוגרי ישיבה תיכונית או לגשת לבחינת בגרות מורחבת בגמרא.
בכמה תיכונים דתיים ובכל הישיבות התיכוניות ניתנים לתלמידים ימי חופשה, לאחר קבלת האישור לשירות בהסדר מצה"ל, על מנת שיוכלו ללמוד כמה ימים בישיבות ומכינות שונות ולבחור ביניהן.
חופשה זאת נקראת "שבוע ישיבה" (שבו"ש).
מספר מועט של ישיבות אינן חברות באיגוד והן מתנהלות מול צה"ל בצורה עצמאית.
הגוף האחראי על הקשר בין חיילי המסלול לצבא במהלך השהות בישיבה הוא מדור בני"ש בענף תגבורת סדיר שבמיטב.
מדור בני"ש עובד בתיאום עם איגוד ישיבות ההסדר, שהוא עמותה אזרחית.
הישיבה בה הוקם לראשונה מסלול "הסדר בני־ישיבות" הייתה הישיבה הגבוהה "כרם ביבנה", בקיץ 1959 יצאו לראשונה שלושה תלמידים מהישיבה לאימוני צניחה, שיזם המזכיר הכללי של בני עקיבא, יעקב דרורי.
ההסדר אפשר לתלמידי ישיבה לשרת במסלול צבאי בגדוד נח"ל מוצנח בחטיבת הצנחנים.
אולם זה היה הסדר לא רשמי שכלל רק את תלמידי כרם ביבנה.
במקביל הוכנס ההסדר גם לישיבת שעלבים.
לאחר מלחמת ששת הימים הוקמו מספר ישיבות נוספות: ישיבת הכותל, ישיבת הר עציון, ישיבת ניר קריית ארבע, והמכון להכשרת מורים ליד ישיבת הדרום, שביקשו לשלב לימודים ושירות צבאי והוסכם עם שלטונות הצבא על הרחבת המסגרת עד לכ־250 תלמידים בשנה.
בסוף 1972 נוספה גם ישיבת הגולן, כך שהיו שבע ישיבות הסדר.
המסלול הוסדר והורחב במהלך ממשלת רבין הראשונה, בלחץ שר הדתות יצחק רפאל, והוחלט לא להגביל את מספר התלמידים ולממן את הישיבות מתקציב משרד הדתות.
בעקבות הסרת המגבלות בשנת 1978 גדל מספר ישיבות ההסדר ל־12 עם כ־1,200 תלמידים.
בשנות ה־80 של המאה ה־20 החלו ישיבות ההסדר לקבל תמיכה כספית גם מהסוכנות היהודית.
בשנת 2009 מספר המתגייסים לצה"ל במסגרת ההסדר היה כ־1,350 תלמידים, שהם יותר מחמישית מבוגרי החינוך הציוני דתי.
שאר בוגרי החינוך הציוני דתי הולכים לישיבות גבוהות, מכינות או שירות צבאי רגיל.
ישנם גם תלמידי ישיבות הסדר שמחליטים בסופו של דבר לשרת שירות צבאי מלא, כתוספת למסלול או על ידי עזיבת מסלול ההסדר באמצעו.
בעת הקמת המכינות הקדם צבאיות, עלה חשש שהדבר יגרום לתלמידים שלא ללכת לישיבות הסדר.
תחילה אכן הייתה ירידה במספר תלמידי ישיבות ההסדר, מכ־1,200 בשנתון לכ־800, אך לאחר מספר שנים אחוז הפונים לישיבות הסדר חזר לרמתו הקודמת.
סדר היום בישיבה ואופי הלימוד
סדר היום בישיבות ההסדר דומה לישיבות רבות אחרות, ההולכות בעקבות המודל הליטאי של ישיבת וולוז'ין: הקדשת רובו של היום ללימוד מעמיק של תלמוד, המכונה "לימוד בעיון" ולימוד מהיר יותר שלו הנקרא "לימוד בבקיאות".
אולם בחלקן ניתן מקום מכובד גם ללימוד תנ"ך ומחשבת ישראל.
הלימוד עצמו נעשה רוב הזמן בחברותות או בחבורות.
עם זאת מתקיימים שיעורים בנושאים שונים במהלך היום, המרכזי שבהם הוא השיעור בגמרא אותו מעביר הר"מ של השיעור (שיעור = מחזור) לאחר "סדר בוקר".
בחלק מהישיבות ישנו גם סדר מוסר.
מסלול הלימוד בישיבות ההסדר מדגיש את התרומה לחברה הישראלית.
תלמידים רבים מתנדבים במסגרות כגון המשמר האזרחי, מד"א, אגף הרווחה העירוני, שמירות ביישוב ועוד, או במסגרות שיוזמת הישיבה.
מיקומן של ישיבות ההסדר מושפע בין השאר מהשקפת עולם:
ישיבות הממוקמות בעיירות פיתוח או באזורי ספר שבהם בנוסף ללימוד בישיבה התלמידים משתדלים להתנדב ולעזור בהרמת המוראל.
ישיבות בערים הגדולות, שבהם התלמידים יוצאים ל"חיזוק התורה" בעיר.
ובכך להגביר את ההשפעה התורנית והשיח בין הציבור הכללי לציבור הדתי בערים.
ישיבות הנמצאות בתחומי יהודה ושומרון, כחלק מחיזוק ההתיישבות היהודית במקום.
ישיבות ההסדר ממומנות על ידי תמיכה של משרד החינוך ומשרד הביטחון, בעקבות הסדר שקבע היועץ המשפטי לממשלה, אליקים רובינשטיין ב־1997. עקב כך בין 1996 ל־2000, הוכפל תקציבם לכ־70 מיליון שקל השנה.
בנוסף, ישנן ישיבות הזוכות לתמיכה של הרשות המקומית בה הן נמצאות ורוב הישיבות נתמכות בנוסף על ידי תרומות ומענקים של גופים שונים.
בשנת 2005 קיבלו ישיבות ההסדר כ־548 ש"ח לתלמיד לחודש מתקציב מוסדות תורניים של משרד החינוך ובשנת 2005 כ־408 ש"ח לחודש לתלמיד.
הישיבות מקבלות תקציב עבור התלמידים גם בעת שירותם הצבאי.
בשנת 2008 הייתה ההקצבה השנתית של משרד הביטחון לישיבות ההסדר 24 מיליון שקל.
בחלוקה ל־7500 תלמידים מדובר על תקציב של כ־300 ש"ח לתלמיד לחודש.
נשותיהם של תלמידים בשל"ת שהם נשואים או הורים לילדים ועומדים בתנאי הזכאות מקבלות גם תשלומי משפחה כמו נשותיהם של חיילים סדירים, זאת כדי להבטיח קיום מינימלי של המשפחה, משום שתלמידים בשל"ת אינם יכולים לעבוד לפרנסתם.
שכר הלימוד שמשולם על ידי ההורים משתנה מישיבה לישיבה אך לרוב נע בין 8000–10000 ש"ח לשנה ומשולם גם על התקופה שבה התלמיד נמצא בצבא.
במסלול ההסדר הצבאי, כל שנה מכונה בפי בני הישיבות "שיעור", בדומה לשמותיהן של הכיתות בבית ספר.
שיעור א' – בשנה שלאחר התיכון דוחים בני הישיבות את הגיוס לצבא בשנה (דחיית שירות, דח"ש) ומקדישים ימיהם ללימוד.
שיעור ב' – לרוב, בתחילת השנה (או בסוף השנה שלפניה) עוברים התלמידים חיול חלקי, אך ממשיכים ללמוד בישיבה עד גיוס מרץ או אוגוסט (לפי החלטת הישיבה).
במקרה כזה, נחשבת לתלמידים התקופה כשירות צבאי ללא תשלום (של"ת).
לאחר מכן, מצטרפים התלמידים למסגרת הצבאית הרגילה.
שיעור ג' – בשנה זאת נמשך השירות הצבאי הרגיל.
תקופה זאת נמשכת שנה וחמישה חודשים.
שיעור ד' – בשנה הראשונה לאחר השירות הרגיל מחויבים השייכים למסלול ההסדר ללמוד בישיבה.
שנה זאת נחשבת להם כשנת שירות ללא תשלום.
שיעור ה' – הלימוד בישיבות נמשך במהלך שיעור ה', והשיחרור מהשירות ללא תשלום נעשה החל מאמצע השנה.
בחלק מישיבות ההסדר, מתבצע הגיוס בפועל בסוף שעור ג', כשנה מאוחר יותר מאשר בשאר הישיבות, וכן גם זמן השחרור מן הישיבה נדחה בשנה, לסוף שעור ו'.
תלמידים רבים נשארים בישיבה שנים רבות מעבר להתחייבותם במסגרת ההסדר.
רבים מהם עוסקים בתקופה זאת בלימודי רבנות ודיינות.
במקביל לתרומת תלמידי ישיבות ההסדר לשורות הלוחמים ישנה תרומה משמעותית בתחום הפיקוד.
תלמידים רבים מישיבות ההסדר יצאו לפיקוד וקצונה במהלך שירותם הצבאי.
במהלך שנות המילואים אף מילאו תפקידי פיקוד ברמות שונות ואף תפקידי קצונה בכירה.
ישיבות ההסדר יצרו תופעה חדשה של רבנים תלמידי חכמים וראשי ישיבות שמשרתים בצבא בתפקידי פיקוד וקצונה.
בקרב ישיבות ההסדר ישנם ר"מים וראשי ישיבות בעלי דרגות קצונה.
אופיו של השירות הצבאי בפועל בהסדר
חייל המתגייס במסלול ההסדר מחויב בשירות חובה – מתוכו שלוש שנים ושבעה חודשים בישיבה (המכונה של"ת) וכשנה וחמישה חודשים בשירות צבאי פעיל (שר"פ), ולעיתים יותר (למשתתפים בקורסים כגון: חובשים, מ"כים, קצינים וכו').
אורך השירות איננו קבוע, ותלוי בצרכי הצבא המשתנים, וכן בתפקידו של החייל.
חיילים בתפקידי העורף משרתים כיום גם כשנה וחמישה חודשים כמו חייל בני"ש קרבי רגיל, ואילו חיילים בתפקידי פיקוד משרתים יותר.
במהלך שירותם הצבאי משרתים חלק מתלמידי ההסדר בצוותא במחלקות מיוחדות להם, אשר מפוזרות בסוף מסלול ההכשרה הקרבי וחלקם משרתים במחלקות "מעורבות", מתחילת השירות.
חיילים לא קרביים, אשר מהווים מיעוט בהסדר, עוברים רק את הטירונות יחדיו ולעיתים אף את הקורס המקצועי.
בסוף 2004 החליט ראש אכ"א, האלוף אלעזר שטרן, לפרק את המחלקות המיוחדות של תלמידי ההסדר ולשלבם עם חיילים אחרים.
בשנת 1982 התאמנה לראשונה קבוצה של תלמידי ישיבות ההסדר במסגרת חטיבת גולני.
בשנת 1988 מספר חיילים תלמידי ישיבות ההסדר התנדבו לראשונה לקורס טיס.
אם חיילים אלה התקבלו לקורס והשלימו אותו בהצלחה, הם לא משרתים בהתאם לתנאי ההסדר, אלא נדרשים לשירות מלא כטייסים.
של"ת, ראשי תיבות של "שירות ללא תשלום" – הוא החלק העיקרי של השירות לתלמידי ישיבות ההסדר.
ברוב הישיבות התלמידים דוחים את השירות הצבאי בשנה כך שהלימודים בשנה הראשונה הם בגדר התנדבות.
רק בסוף שנה זאת או במהלך השנה השנייה (תלוי בישיבה) הם מצטרפים למסגרת צבאית.
ההצטרפות לצבא כרוכה בתהליך חיול.
בשונה מהמסלול הרגיל לאחר החיול תלמידי ההסדר אינם לובשים מדים אלא נחשבים כמשרתים בשל"ת.
סך משך השל"ת, לפני השירות בפועל ולאחריו, הוא כשנתיים וחצי.
משך זמן השירות בפועל (שר"פ) הוא כשנה וארבעה חודשים.
במשך השירות בפועל, בניגוד לתקופת השל"ת, החיילים מחויבים, ככל חייל אחר, בנשיאת חוגר.
תוכניות אחרות בעלות אופי דומה
ישנן ישיבות בעלות מתכונת דומה, המשלבות שירות צבאי עם לימוד תורה, אך במתכונת אחרת.
במסלול זה משרתים התלמידים שירות צבאי מלא, בן שלוש שנים.
השירות מפוצל לשתי תקופות בנות שנה וחצי כל אחת, כאשר באמצע השירות הם חוזרים לתקופת לימודים בישיבה.
המסלול נוסד בידי ישיבות הקיבוץ הדתי, ישיבת מעלה גלבוע וישיבת הקיבוץ הדתי בעין צורים, שנסגרה בשנת 2008. בעשור השני של המאה ה־21 הצטרפו למסלול גם ישיבת מחניים וישיבת מטיבתא בכרמיאל.
ישיבת אופקים וישיבת מודיעין בראשות הרב אליעזר שנוולד, השייכות לקבוצת הלא־מזדהות, הייתה הראשונה לפעול במתכונת המכונה שֵסדֵר (הֶלְחֵם של שש + הסדר).
כפי ששמה מרמז, אורכה של התוכנית הוא שש שנים, שהן שנה אחת יותר מבמסלול ההסדר הרגיל.
חלוקת השנה הנוספת שונה בין המסלולים השונים, אך לפחות חצי ממנה מנוצל לטובת שירות צבאי ארוך יותר.
הסדר מרכז הוא מסלול המיועד לבני הישיבות הגבוהות.
אורך השירות הצבאי בפועל במסלול זה נע בין חצי שנה לשנה וחצי בהתאם ליחידה.
הגיוס במסלול הוא מגיל 22 ומעלה.
מסלול זה מותאם לתלמידים המעוניינים בעתיד תורני ובלימודים ארוכי טווח.
הישיבה שפיתחה אותו היא ישיבת מרכז הרב והמסלול קרוי על שמה.
מאפיין נוסף במסלול זה הוא שהפונים אליו אינם מתגייסים ליחידות המיוחדות לבני הישיבות אלא משתלבים ביחידות רגילות.
בתקופת הלימוד מעמדם של אנשי מסלול זה מוגדר כדחיית שירות ולא כשירות ללא תשלום, בניגוד למעמדם של בני ישיבות ההסדר.
ב־2008 החל לפעול מסלול "שילובים" הכולל שנתיים שירות צבאי ושנתיים לימוד בישיבה.
המסלול קיים בישיבת היכל אליהו ובשלוחתה ישיבת "אורות משה" בראש העין ובעוד מספר ישיבות.
מסלול השילובים מורכב מחמישה פרקים:
פרק לימוד בישיבה של שנה.
פרק שירות בצבא של שנה.
פרק לימוד קצר בישיבה של חודש וחצי.
המשך שירות בצבא של שנה.
סה"כ: 4 שנים (שנתיים שירות צבאי, שנתיים לימוד בישיבה).
מוסד ישיבות ההסדר עולה לעיתים כחלק מהשיח הפוליטי סביב דת ומדינה ופוליטיקה סקטוריאלית בישראל.
לאורך השנים, ההסדר משך ביקורת עקב השירות הצבאי הקצר במסלול (כחצי משירות חובה רגיל לגברים), דבר העומד בסתירה לעיקרון השוויון בנטל.
בנוסף, עולה ביקורת על כך שחלק מהתלמידים אינם נוכחים בישיבות (דבר שאומת בביקורות של משרד החינוך), או אינם מקדישים את זמנם ללימוד תורה בעת שהותם בישיבה.
באמצע פברואר 2006 הגישה ועדה בראשות פרופ' אבי בן־בסט דו"ח, הקובע כי יש לקצר את שירות החובה בצה"ל.
אחד הסעיפים בדו"ח היה ביטול המסלולים הייחודיים, בהם מסלול ההסדר.
לאחר רצח רבין בידי יגאל עמיר, בוגר ישיבת הסדר, נדונה בכנסת הצעה לפירוק המסגרות הצבאיות הישיבתיות, ועלה החשש שהן יהוו מצע למרדנות ימנית קיצונית.
בחשש זה עסק גם הסרט "ההסדר" (ישראל, 2002), אשר מתאר תלמידי ישיבת הסדר המתכננים לפוצץ את מסגדי הר הבית.
מכיוון אחר התעוררה מחלוקת בשל התעקשותם של רבני הישיבות על כללי צניעות שיונהגו בבסיסים שבהם חייליהם משרתים.
בסופו של דבר צה"ל התרצה לחלק מדרישותיהם בנושא זה והטיל הגבלות מסוימות על לבוש חיילות ועל שירות של מדריכות אימון גופני הנמצאות יחד עם בני הישיבות.
עם תחילת ההכנות ליישום תוכנית ההתנתקות, ביולי 2005, דווחו מקרים לא מעטים של הצהרות על סרבנות בקרב חיילי הסדר.
הצבא הזהיר כי סרבנות של חייל הסדר עלולה להביא להוצאתו הן מיחידתו והן ממסלול ההסדר, מה שיאריך את שירותו הצבאי בשנה וחצי נוספות.
במקרה אחד פוזרה מחלקת בני ישיבות אחר שתשעה מחייליה סירבו פקודה.
לצד זאת, במהלך יישום התוכנית נשמר הצבא מהכנסת יחידות הסדר (כמו גם יחידות אחרות בהם משרתים דתיים רבים שירות סדיר) למעגלי הפינוי הפנימיים.
באוגוסט 2007, בעקבות פינוי הבתים בשוק הסיטונאי בחברון, התרחש אירוע מרוכז נוסף של סרבנות חיילי הסדר, בתמיכת מספר רבנים.
בעקבות התקרית הודחו 12 לוחמים מהיחידה.
שר הביטחון בנימין בן אליעזר אמר בעקבות התקרית כי על צה"ל לעשות חשבון נפש ולשקול לפרק את ישיבות ההסדר.
לפני תוכנית ההתנתקות נשקלה בצה"ל האפשרות לפרק את המחלקות שבהן שירתו רק בוגרי ישיבות ההסדר ולשלב את חייליהן במחלקות רגילות.
לאחר ההתנתקות, תבע ראש אמ"ש האלוף אלעזר שטרן את התפטרותם של שני ראשי ישיבות הסדר שהטיפו לסרבנות בפומבי, ואיים בהוצאת ישיבותיהם מחוץ להסדר אם לא יתפטרו.
עם זאת, איומו לא התממש.
ב־13 בדצמבר 2009, לאחר הנפת שלטים נגד פינוי יהודים בטקס השבעה של טירוני חטיבת כפיר, הורה שר הביטחון, אהוד ברק, על הוצאתה של ישיבת הר ברכה בראשותו של הרב אליעזר מלמד מן ההסדר.
צעד זה בא בעקבות הודעתו של ראש הישיבה שלא יגיע לשימוע אליו זומן אצל שר הביטחון.
בנימוקו לכך אמר שר הביטחון כי "מעשיו ודבריו של הרב אליעזר מלמד מערערים את יסודות הדמוקרטיה הישראלית, דבריו עודדו והסיתו חלק מתלמידיו לסרבנות, להפגנות ולפגיעה ברוח צה"ל, ומשכך, אין להם מקום במדינה מתוקנת.
חובה עלינו להקפיד ולשמור את צה"ל מחוץ לוויכוח הפוליטי".
גם ראשי ישיבות הסדר האחרות לחצו על הרב מלמד לגנות סרבנות.
ב־2017 אישרה ועדת החוץ והביטחון תקנות לפיהן שר הביטחון לא יוכל להוציא מההסדר ישיבות שראשיהן קוראים לסירוב פקודה.
ישיבות ההסדר הן ישיבות ציוניות ותלמידיהן כמעט תמיד משתייכים לציונות הדתית.
למערך ישיבות ההסדר משתייכות ישיבות מכל תתי הזרמים של הישיבות הציוניות, שכן תלמידים המעוניינים במסלול ההסדר הם המאגר הגדול ביותר של תלמידים פוטנציאליים לישיבות.
עם זאת, ישנן ישיבות ציוניות המעדיפות שלא להיות ישיבות הסדר מסיבות אידאולוגיות, בעיקר ישיבות מרכז הרב והר המור וחלק מבנותיהן, והן נקראות ישיבות גבוהות.
גם ישיבות אלה, ברובן, מאפשרות לתלמידיהן להתגייס לצה"ל במסגרת ההסדר דרך ישיבת הסדר אחרת, או כגיוס רגיל לתקופה של שלוש שנים.
גם בחלק מישיבות ההסדר מתקיים במקביל מסלול של ישיבה גבוהה.
אין נתונים לגבי מספר מסיימי מסלול ההסדר, אך הוא פחות ממספר מתחילי המסלול עקב נשירה מהישיבה, לפני או במהלך השירות הצבאי.
ניתן להעריך בכ20% את מספר הנושרים כך שהערכה יותר מדוייקת של מספר התלמידים במסלול (כולל בשירות צבאי) היא כ-9500 (חסר נתון).
רשימת ישיבות ההסדר שם הישיבה מיקומה תאריך ייסודראש הישיבה הערות ישיבת כרם ביבנה ליד קבוצת יבנה בקריית חינוך נפרדת ה'תשי"ג הרב גבריאל סרף והרב אהרן פרידמן חלוצת ישיבות ההסדר, הוקמה על ידי הרב חיים יעקב גולדוויכט.
עברה לנוה דקלים לאחר הפינוי מימית, ולאחר ההתנתקות עברה לאשדוד.
ישיבת קריית שמונה קריית שמונה ה'תשל"ז הרב צפניה דרורי, הרב ישראל קירשטיין והרב אריאל ברקאי נוסדה על ידי הרב צפניה דרורי והרב אפרים שחור ישיבת ברכת משה מעלה אדומים ה'תשל"ז הרב חיים סבתו והרב יצחק שילת נוסדה על ידי הרב חיים סבתו והרב יצחק שילת.
משנת 1983 עמד בראשות הישיבה הרב נחום אליעזר רבינוביץ'.
בשנת 2015 הצטרפו חזרה הרב סבתו והרב שילת לראשות הישיבה.
ישיבת שבות ישראל אפרת ה'תשל"ז הרב יהושע בן־מאיר הישיבה הוקמה ביישוב תקוע, עברה לאפרת והייתה מספר שנים ביישוב גבעות ולבסוף נסגרה.
ישיבת בית אורות מזרח ירושלים ה'תש"ן הרב חן חלמיש, הרב אלחנן בן נון חדלה להיות ישיבת הסדר והיום היא ישיבה לבוגרי צבא.
ישיבת מדברה כעדן מצפה רמון ה'תשנ"א הרב צבי קוסטינר הישיבה הוקמה בתחילה בעיר דימונה על ידי שמוליק בן שלום ישיבת הסדר דימונה דימונה ה'תשנ"א הרב דוד תורג'מן ישיבת הר ברכה הר ברכה ה'תשנ"א הרב אליעזר מלמד בין דצמבר 2009 ליולי 2013 הישיבה הייתה מחוץ למסלול ההסדר.
בית ועד לתורה הר־חברון עתניאל ה'תשנ"ג הרב רא"ם הכהן
והרב אלחנן שרלומיסד ונשיא הישיבה: הרב בנימין קלמנזוןישיבת ירוחםירוחםה'תשנ"דהרב אליהו בלומנצויג, הרב אוריאל עיטם והרב חיים וולפסוןמייסדי הישיבה הם הרב אליהו בלומנצויג ושמוליק בן שלום.
ישיבת שדמות נריה שדמות מחולה ה'תשנ"ד הרב נחמיה רענן
והרב אביעד שינוולמייסד הישיבה הוא הרב שלמה רוזנפלד, בהוראת הרב משה צבי נריה.
ישיבת רמת גן רמת גן ה'תשנ"ד הרב יהושע שפירא והרב בן ציון אלגאזי חלוצת הישיבות בגוש דן ישיבת המאירי ירושלים ה'תשנ"ה הרב יגאל קוטאי,
הרב עדיאל אסייג מייסד הישיבה הוא הרב שמואל זעפרני, שייכת למכללה האקדמית הדתית לחינוך מכללת ליפשיץ, הלימודים האקדמאים מתחילים בשיעור א'.
אפיקי דעת שדרות ה'תשנ"ה הרב דוד פנדל ישיבת ברכת יוסף אלון מורה ה'תשנ"ה הרב אליקים לבנון הישיבה התחילה ככולל בשנת תש"מ והפכה לישיבה גבוהה בשנת תשנ"ו.
ישיבת נהר דעה נהריה ה'תשנ"ה הרב ישעיהו מייטליס והרב משה אדלר נוסדה על ידי הרב ישעיהו מייטליס והרב חיים רטיג ישיבת היכל אליהו כוכב יעקב ה'תשנ"ז הרב יחזקאל בוצ'קו, הרב שאול דוד בוצ'קו בנוסף למסלול הסדר רגיל החל משנת 2008 קיים מסלול שילובים – שנה ישיבה שנתיים צבא שנה ישיבה.
ישיבת שיח יצחק אפרת ה'תשנ"ו הרב יאיר דרייפוס, הרב ד"ר נעם סמט, הרב ד"ר אורי ליפשיץ נוסדה על ידי הרב שג"ר, ישיבה זאת איננה חברה באיגוד ישיבות ההסדר.
בישיבה היו בשנת 2008 כ־50 תלמידים.
הרב כהן והרב צברי פועלים כיום במסכרת כולל 'שערי ציון' ביפו.ישיבת נתיב טפחות טפחות התשס"א הרב אייל גריינר הישיבה הוקמה על ידי הרב אייל גריינר והרב אביגדור ויצמן.
לב תל אביב - שיר לנריה תל אביב ה'תשס"ה הרב ניר יעקב מס חלק ממוסדות אש התורה העולמית ישיבת ארץ הצבי פדואל נוסדה הרב מאיר כ"ץ הרב שפירא שכיהן כראש הישיבה נרצח בדרך מפדואל לכביש 5, ישיבה זאת איננה חברה באיגוד ישיבות ההסדר.
ישיבת אורות יעקב רחובות נוסדה ללא ראש ישיבה שייכת למכון להכשרת מורים מורשת יעקב, המיוחד בישיבה זאת, שמתחיילים בה בתחילת שיעור א'.ישיבת חיבורים עפולה עפולה ה'תשס"ח הרב אלישע ינון ישיבת הסדר קהילתית משולבת עם הגרעין התורני.
הוקמה על ידי רב העיר הרב שמואל דודישיבת באר התחיהבאר שבעה'תש"עהרב יוני הראש הישיבה הוקמה תחילה כשלוחה של ישיבת מאיר הראל בראשות הרב אליעזר שנוולד, היחידה שמיועדת לבוגרי תיכונים דתיים בראשות הרב יצחק סבתו והרב אוריאל סעייד בעיר קריית אונו.
הישיבה נסגרה.ישיבת ההסדר רמלהרמלהה'תשע"ההרב אריה הנדלרישיבת אורות אשקלוןאשקלוןה'תשע"זהרב ערן טמירהישיבה היא ישיבה גבוהה.
ישנה אופציה למסלול הסדר.ישיבת שדות נגבכפר מימוןהתשפ"דהרב מיכאל אדרעי,
הרב ארי סטישיבת מעלה גלבועמעלה גלבועה'תשנ"דהרב דוד ביגמן
הרב יהודה גלעדמסלול שילוב - שירות צבאי מלא
ישיבת הר עציון (מכונה: ישיבת הגוש או הגוש), היא ישיבת הסדר באלון שבות שבגוש עציון שהוקמה ב-1968 (תשכ"ח).
הישיבה מתאפיינת בלימוד גמרא בשיטת בריסק, בעיסוק נרחב בלימוד תנ"ך ובקו מחשבתי מתון יחסית, על פי דרכם של ראשי הישיבה הראשונים, הרב יהודה עמיטל והרב ד"ר אהרן ליכטנשטיין.
הישיבה היא בין הגדולות בישיבות ההסדר, עם כ-450 תלמידים ועשרות אברכים, מישראל ומחוץ לה.
משולבים בה תלמידים בעלי צרכים מיוחדים במסגרת תוכנית "דרכנו".
בשנת ה'תשכ"ח (1968), לאחר מלחמת ששת הימים ועם חידוש ההתיישבות בגוש עציון, הזמינו המייסדים ובהם חנן פורת, משה מושקוביץ והרב יואל בן נון את הרב עמיטל להקים ישיבה במקום.
רשם העמותות סירב לרשום את השם "הישיבה בגוש עציון" בשל היות הגוש מחוץ לגבולות המדינה, ועל כן היא נרשמה בשם "הר עציון".
בשנה הראשונה, פעלה הישיבה בכפר עציון ולאחר מכן עברה ליישוב אלון שבות שהוקם כדי לשכן את תלמידי הישיבה.
הרב עמיטל הזמין את הרב ליכטנשטיין לכהן כראש ישיבה.
הרב ליכטנשטיין הסכים, בתנאי שיכהן לצידו ולא במקומו.
הלימודים בישיבה החלו בג' בכסלו ה'תשכ"ט לאחר סיום טירונות בצה"ל.
במלחמת יום הכיפורים נהרגו 8 תלמידים ובמלחמת לבנון הראשונה נהרגו 4 מתלמידי הישיבה בקרבות.
זכריה באומל, אחד מנעדרי קרב סולטאן יעקוב, למד בישיבה.
במלחמת חרבות ברזל נהרגו 6 מבוגרי הישיבה.
בשנת 2004 הוחלט, על רקע הגעתו של הרב עמיטל לגיל 80, על מינוי שני ראשי ישיבה נוספים, הרב יעקב מדן והרב ברוך גיגי, ששימשו עד אז כר"מים בישיבה.
הם נכנסו לתפקיד בינואר 2006. בסוף שנת ה'תשס"ח הודיע הרב עמיטל על פרישתו ועל מינויו של הרב משה ליכטנשטיין, בנו של הרב אהרן ליכטנשטיין, כראש ישיבה רביעי.
באופן בלתי נפוץ, בחרו ראשי הישיבה להקים ועדה שתבחר את ראשי הישיבה החדשים.
הם אישרו את החלטת הוועדה.
הרב אהרן ליכטנשטיין נפטר בשנת 2015, ומאז פטירתו מכהנים שלושת ראשי הישיבה שנותרו.
מהקמת הישיבה ועד פטירתו כיהן משה מושקוביץ כיו"ר ועד ההנהלה של הישיבה.
הישיבה ממוקמת על פסגת היישוב אלון שבות בגובה של כ-980 מטרים מעל פני הים, מהפסגות הגבוהות ביותר ביהודה ושומרון.
בעבר לימדו בישיבה הרב יוסף צבי רימון (כיום מעביר שיעור שבועי בישיבה), הרב שלמה לוי, הרב מיכאל אדרעי, הרב יצחק לוי, הרב דני וולף, הרב אפרים שחור, הרב יהודה שביב והרב בנימין תבורי.
בישיבה נפוצות השקפות האורתודוקסיה המודרנית.