tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מאיר נשוי ואב לארבעה ומתגורר בקבוצת שילר.
בנו נדב הוא מ"מ לוחם בגדוד 50 של חטיבת הנח"ל.
ניר חוטורסקי (נולד ב-27 בנובמבר 2001) הוא שחקן ברידג' ישראלי, אלוף ישראל וסגן אלוף העולם בברידג' עד גיל 26. בעברו היה אלוף העולם עד גיל 16 וסגן אלוף העולם עד גיל 21. נכון ליוני 2025, בעל תואר רב-אמן זהב.
חבר נבחרת ישראל הפתוחה בברידג' בשנת 2026.
סגן אלוף העולם בברידג' עד גיל 26 בשנת 2023.
מקום שלישי באליפות אירופה עד גיל 26 בשנת 2022, ביחד עם שותפו אביב זייטק.
מדליית כסף באליפות העולם עד גיל 21 לנבחרות עם שותפו עילי בנירי, בשנת 2018.
מקום שני באליפות אירופה לנבחרות עד גיל 21 עם שותפו עילי בנירי, בשנת 2017.
זכייה באליפות העולם בברידג' עד גיל 16 בשנת 2016, כחלק מנבחרת ישראל בברידג' עד גיל 16.
אלוף ישראל בברידג' עד גיל 26 בשנת 2023, ביחד עם אביב זייטק.
זכייה במקום השלישי באליפות ישראל הפתוחה בברידג' יחד עם אסף יקותיאלי.
זכייה במקום השני באליפות ישראל עד גיל 26 בברידג' יחד עם אביב זייטק.
זכייה בליגה לאומית יחד עם קבוצת אסף יקותיאלי (ניר חוטורסקי-אביב זייטק; אופק סבח-יונתן שליבוביץ; אסף יקותיאלי-אודי פרידלנדר) בשנת 2025.
חוטורסקי השתתף במספר תחרויות מתמטיות.
זכייה במקום השני באולימפיאדת בנו ארבל במתמטיקה בשנים 2014 ו-2015.
זכייה במקום השני באולמפיאדת קנגורו בשנת 2014.
זכייה במקום השלישי באולימפיאדת האחדות (Formula of Unity).
זכייה במקום השלישי בתחרות הערים.
זכייה במקום השני באולימפיאדת גרוסמן בשנת 2016.
הצטיינות באולימפיאדת מדעי המחשב הישראלית בשנת 2018.ㅤ
בעקבות תוצאות אלו, לקח חלק באימוני הנבחרות במתמטיקה ומדעי המחשב.
בנוסף, חוטורסקי הוא שחמטאי חובב.
ניר חלמיש (נולד ב-15 באוגוסט 1970) תת-אלוף במילואים בצה"ל, שירת בתפקידו האחרון כראש מו"פ - היחידה למחקר ופיתוח במפא"ת במשרד הביטחון.
חלמיש נולד, גדל והתחנך בעפולה.
הוא בעל תואר ראשון בהנדסת תעשייה וניהול מהטכניון, בהצטיינות (1999) ותואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בן-גוריון בנגב, בהצטיינות (2013).
בוגר תואר שני במדעי המדינה מאוניברסיטת חיפה (במסגרת מב"ל).
נשוי להילה ואב לארבעה ילדים, מתגורר בשמשית.
עם גיוסו לצה"ל בשנת 1988 שובץ חלמיש בחיל השריון - חטיבה 7. בשריון עבר הכשרה כלוחם, שימש כמפקד טנק ובהמשך כקצין שריון.
בשריון ושימש כמפקד מחלקת טנקים, מפקד פלוגה, סגן מפקד גדוד 75 וקצין אג"מ חטיבה 7.
בשנת 2001 עבר למחלקת אמל"ח בזרוע היבשה לתפקיד ראש תחום כטב"מ ביבשה.
בתפקידו יזם ודחף לפיתוח של יכולות כטב"מ רבות ומגוונות.
נחשב לאחד ממייסדי מערך הכטב"מ ביבשה.
יזם, דחף וקידם את פיתוח מערך "רוכב שמיים" – מערך כטב"מ לרמת הגדוד, את מערך הכטב"מ החטיבתי ויכולות כטב"מ רבות נוספות בצה"ל.
במקביל לתפקידו במחלקת אמל"ח שירת כמג"ד במילואים של גדוד 429 בחטיבה 10.
בשנת 2005 מונה לראש ענף מודיעין ומל"טים במחלקת אמל"ח והיה אחראי על פיתוח מערכי הכטב"מ ביבשה, פיתוח יכולות מודיעין רבות ומגוונות ועל פיתוח יכולות איסוף מתקדמות עבור מערך האיסוף.
יזם וקידם את פיתוח מערכת מר"ס (מערכת רבת סנסורים) לשליטה וניהול כלל הסנסורים בגבולות והיה ממובילי אפיון ופיתוח מערך המכ"מים הבוהים.
בתפקידו, יזם וקידם יכולות מגוונות של מערכות לצמצום ירי תלול מסלול לשטח מדינת ישראל מרצועת עזה והיה חבר בוועדה הצה"לית שהתוותה את כיווני הפתרון המבצעיים והטכנולוגיים בצה"ל להתמודדות עם ירי תלול מסלול.
בשנת 2009 מונה לראש מחלקת אמצעי לחימה ביבשה, יזם וקידם את תוכנית הגנת הרק"מ המתמרן ביבשה.
וקידם את מימוש מערכת "מעיל רוח", פרויקט שזכה בפרס ביטחון ישראל.
בנוסף, המשיך, קידם ושכלל את תפיסת הקישוריות המלאה בין כלל מרכיבי הכוח היבשתי תחת רעיון תוכנית צי"ד ומימש הלכה למעשה את חזון הקישוריות המלאה ביבשה (פרויקט צי"ד זכה בפרס ביטחון ישראל).
בשנת 2014 מונה לראש יחידת המחקר והפיתוח במשרד הביטחון.
במסגרת תפקידו יזם, חתר והוביל את כלל מאמצי הפיתוח הטכנולוגי למציאת פתרון לבעיית המנהרות החודרות מרצועת עזה וזכה בפרס ביטחון ישראל שניתן ליחידת המו"פ.
בשנת 2018 קיבלה יחידת המו"פ בראשותו של חלמיש את כל שלושת הפרסים לביטחון ישראל שחולקו באותה שנה.
בהמשך אותה שנה פרש מצה"ל.
בחודש נובמבר 2019 מונה חלמיש לסגן נשיא בכיר למערכות תחמושת בחברת אלביט מערכות.
בחודש אוקטובר 2024 מונה לתפקיד סמנכ"ל בכיר לשיווק ולפיתוח עסקי בחברת רפאל מערכות לחימה מתקדמות.
יצחק ניר חבקין (נולד ב-22 באוגוסט 1959) הוא פוליטיקאי שכיהן כראש המועצה המקומית רמת ישי בשנים 1998–2008.
בשנת 1967 עבר חבקין להתגורר ברמת ישי.
הוא נבחר לתפקיד ראש המועצה בשנת 1998, לאחר שגבר על ראש המועצה זאב שורץ ברוב של 65% מהקולות.
בבחירות שנערכו בשנת 2003 נבחר בשנית לאחר שקיבל 51% מקולות הבוחרים.
בבחירות 2008 גבר עליו עופר בן אליעזר, בסיבוב השני.
לאחר הבחירות המשיך חבקין לשמש חבר מועצה.
בבחירות שנערכו בשנת 2013 בחר שלא להתמודד, ולקראת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2018 שב והגיש את מועמדותו לראשות המועצה.
שימש בעבר כמזכיר היישוב אחוזת ברק.
ביולי 2025 מונה לתפקיד מזכיר מושב ציפורי.
ניר לקס (נולד ב-10 באוגוסט 1994) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בקבוצת עירוני מודיעין.
בשנתיים הבאות המשיך לקס לשחק בקבוצת הנוער של הפועל תל אביב, ובמקביל ערך ב-6 בדצמבר 2012 הופעה נוספת במדי הקבוצה הבוגרת, כשנכנס כמחליף במשחק מול אקדמיקה במסגרת הליגה האירופית.
לקראת עונת 2014/2015 הושאל לקס לבית"ר תל אביב רמלה מהליגה הלאומית, במדיה ערך בעונה זו 30 הופעות ליגה, מתוכן ב-28 משחקים פתח בהרכב.
בעונת 2015/2016 חזר לקס להפועל תל אביב וצורף באופן רשמי לסגל הקבוצה הבוגרת, ובמהלך העונה שותף ב-12 משחקים בכל המסגרות, כולל שמונה הופעות בליגת העל.
בתחילת עונת 2016/2017 שותף לקס במשחקי הפועל תל אביב בגביע הטוטו, אך ב-7 בספטמבר 2017 הושאל לעונה אחת לבני סכנין, וכעבור שלושה ימים ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בהפסד 0–3 להפועל באר שבע.
ב-2 באפריל 2017 כבש לקס את שער הבכורה שלו בקריירה, כשנכנס כמחליף במשחקה של בני סכנין מול מכבי פתח תקווה כאשר התוצאה הייתה 0–0, ובדקה ה-87 כבש את שער הניצחון.
בסך הכל כבש במדי בני סכנין שער אחד ב-25 הופעות בליגת העל, והיה שותף לעונה מוצלחת של הקבוצה שסיימה במקום החמישי בטבלה.
לקראת עונת 2017/2018 חזר לקס לסגל הפועל תל אביב, לאחר שירדה לליגה הלאומית, וחתם על חוזה חדש לשלוש שנים במועדון.
ב-13 באוגוסט 2017 כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 3–0 על הפועל פתח תקווה במסגרת גביע הטוטו, ובליגה הלאומית ערך בעונה זו 25 הופעות וכבש שער אחד בהפסד 2–3 להפועל קטמון, וסייע לקבוצה להעפיל בחזרה לליגת העל.
בעונת 2018/2019 ערך 26 הופעות בליגת העל, כבש שער אחד והוסיף שלושה בישולים.
בעונת 2019/2020 ערך 17 הופעות בליגת העל והעפיל עם הקבוצה לפלייאוף העליון, אך לאחר דחיית משחקי הליגה בעקבות מגפת הקורונה הסתיים חוזהו והוא שוחרר מהמועדון.
ב-17 באוגוסט 2020 חתם לקס בפטרולול פלוישט מהליגה השנייה ברומניה.
ב-7 ביוני 2021 חתם בבני סכנין, וב-18 בינואר 2022 עזב את הקבוצה וחתם ב"הפועל נוף הגליל" עד לסיום העונה.
ביולי 2025 חתם בעירוני מודיעין.
ניר מנקי (נולד ב-26 בפברואר 1969) הוא שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון ישראלי.
מנקי סיים את לימודי המשחק בבית הספר למשחק בית צבי ב-1997 .
בשנת 1998 שיחק בסדרה "שמש" בתפקיד דוור, וב-2002 שיחק במחזמר "קטנטנות" את ראש העיר.
בשנת 2003 שיחק את האבא בהצגת הילדים "הפנינה של אור" בהפקת יוכלמן אשר הפקות.
בשנת 2003 שיחק בסדרת הטלוויזיה "החיים זה לא הכל" .
ב-2005 השתתף בסדרה "כתב פלילי" בדמותו של יגאל, בשנת 2014 שיחק ב"רמזור" ששודרה בערוץ 12 את שלמה ולאחר מכן ב-2015 שיחק בסדרת קומדיית מצבים "פרודים" בתפקיד שוטר.
בשנת 2016 שיחק בסדרה "סופשלי" ששודרה בערוץ הילדים למנוי yes, בתפקיד מואיז, באותה שנה השתתף ב"צומת מילר" והוא גילם את ניצב אברהם ארגמן.
בשנת 2017 גילם את דמותו מנהל גרר בסדרת הטלוויזיה "נופלות על הרגליים".
בשנת 2018 שיחק ב"כפולים" את שלומק'ה.
בשנת 2022 שיחק ב"פשע לא מאורגן" את הבוכרי.
בשנת 2023 משחק בהצגה בשם "כדור תועה" שאותה הרכיב משני סיפורים אמיתיים ההצגה מדברת על פליטת כדור ואותה ניר מציג בפני חיילים בצבא על מנת להעלות את המודעות לעבריינות ומשחק בנשק
ניר מנוסי (נולד בג' בתמוז ה'תשל"ד, 3 ביולי 1974) הוא רב ישראלי, עורך ומחבר ספרים.
ניר מנוסי (נולד בשם ניל) בתל אביב, בן לעיתונאי והסאטיריקן דידי מנוסי ולמאיירת והקריקטוריסטית צילה מנוסי.
למד בתיכון תלמה ילין במגמת אמנות פלסטית.
בעל תואר ראשון בהיסטוריה ופילוסופיה, ותואר שני בלימודי תרבות מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
במהלך לימודיו האקדמיים החל בתהליך של חזרה בתשובה, ושינה את שמו לניר.
תהליך החזרה בתשובה קרה בהשפעת משה גנוט, חבר דתי לספסל הלימודים.
מנוסי התרשם מהיותו של גנוט משכיל בתחומים כלליים לצד היותו אדם דתי וכן מהחיבור שעשה בין התכנים הכלליים לתכנים יהודיים.
לדברי מנוסי, חלק משמעותי מתהליך החזרה בתשובה נבע מביקורת שלו על המתירנות שחווה בחברה החילונית.
גורם נוסף שהשפיע על התהליך נבע מתהליך חיבור מחודש ללאום היהודי.
לאחר שחזר בתשובה הפסיק לאייר מכיוון ש"חשתי שהאיור שלי נגוע, שהסתכלתי יותר מדי על החיצוניות של האנשים עם נטייה לגרוטסקה".
מנוסי כותב מאמרים באתרי אינטרנט שונים וכן בבלוג אישי.
בכתיבתו הוא עוסק בקבלה ובחסידות, וכן ביחס בין היהדות לבין תרבות המערב.
מלמד בבית הספר "תורת הנפש", בית הספר לפסיכולוגיה יהודית חסידית בנשיאות הרב יצחק גינזבורג, ומוסר שיעורים והרצאות במקומות שונים.
ערך כמה מספרי הרב יצחק גינזבורג, וכן תרגם שני ספרים בנושא חסידות.
מנוסי נשוי לנעמה ואב לשישה והם מתגוררים בפרדס חנה.
מי זאת עולה - נשים בתורה על פי הקבלה והחסידות, הוצאת מגיד, 2019.
איחוד התורה והמדע (ביחד עם הרב יצחק גינזבורג), הוצאת גל עיני, 2019.
הבוקר שאחרי - מה קרה לאהבה בעידן החופש?
עולמות - שערים חדשים לקבלה וחסידות, הרב יצחק גינזבורג, הוצאת ידיעות ספרים, 2012.
אהבה - צמיחת הקשר בין איש לאשה, הרב יצחק גינזבורג, הוצאת גל עיני, 2011.
הנרות הללו - מאמרי התבוננות לימי החנוכה, הרב יצחק גינזבורג, הוצאת גל עיני, 2016.
The Wondering Jew (אנגלית; יחד עם משה גנוט) - רשימות והגיגים על התורה ועל החיים, הרב יצחק גינזבורג, הוצאת גל עיני, 2014.
מציץ מן החרכים (מאנגלית; יחד עם דוד הלל) - רשימות והגיגים על התורה ועל החיים, הרב יצחק גינזבורג, הוצאת גל עיני, 2022.
מה זאת אהבה (חוברת) - מערכות יחסים באור הקבלה והחסידות, הרב יצחק גינזבורג, הוצאת גל עיני, 2008.
ניר מימון (נולד ב-20 ביולי 1980) הוא מפיק מוזיקלי, מלחין ובסיסט ישראלי.
החל לנגן בפסנתר בגיל 13. שירת בצה"ל כמוזיקאי, על נגינה בפסנתר קלאסי.
לאחר סיום שירותו הצבאי החל מימון לנגן גם בגיטרה בס וליווה בהופעות את פבלו רוזנברג, הראל מויאל ושלומי שבת.
החל משנת 2009 ועד לשנת 2016 היה מימון חלק מלהקת הרוק "היהודים".
ב-2015 היה שותף להפקת האלבום החמישי של הלהקה, "יותר לא".
מימון הוא שותפו לעיבוד, ההלחנה וההפקה המוזיקלית של הזמר דודו טסה בשיתופו הפיק את אלבומיו של טסה "בסוף מתרגלים להכל", "אחרי לילה של רעש", שלושת אלבומי "דודו טסה והכוויתים", "סחרחורת", "עיר ובהלות", "הגולה" ו"איגרת אל הילדים".
ב-2011 זכו מימון ודודו טסה בפרס אקו"ם להישג השנה למעבדים על אלבומם "דודו טסה והכווויתים".
בשנת 2013 יצא האלבום השני של בעז בנאי "אין אף אחד בבית" בהפקתו של ניר מימון ובו גרסת כיסוי לשיר "מרב אהבה שותק" של יוסי בנאי שיצא כסינגל בשנת 2010 והגיע לראשי המצעדים באותה השנה וגם למצעדי הפזמונים של העשור.
ב-2017 נסע מימון יחד עם חברי הכוויתים לסיבוב הופעות בארצות הברית, כחימום למסע ההופעות של להקת רדיוהד בארצות הברית.
באותה שנה, הפיק למירי מסיקה את האלבום אלוהי הדברים הקטנים, ולזמר עקיבא תורג'מן את אלבום הבכורה שלו "עולמות".
ב־2019 החל לעבוד עם הזמרת נרקיס על הפקת הופעה ואלבום אולפן.
הפיק את שני אלבומיה של שי המבר: "כל החלומות" ו-"עוד יום במזרח התיכון".
ב-2019 זכה מימון בפרס אופיר למוזיקה המקורית הטובה ביותר, עבור הלחנת הפסקול לסרט הקולנוע "מאמי".
ניר נורת' סייד היא אחת מ-77 תתי-האזורים של שיקגו.
זהו האזור הצפוני ביותר מבין שלושת האזורים המהווים את מרכז העיר שיקגו (שני האזורים האחרים הם אזור הלופ והאזור ניר סאות' סייד.
אזור זה נתחם בשדרות נורת' אבניו מצפון, נהר שיקגו ממערב ומדרום, ובאגם מישיגן ממזרח.
מבין תתי האזורים של מרכז העיר, אזור הניר נורת' סייד מדורג במקום השני מבין האזורים עם הכמות הגדולה ביותר של גורדי שחקים (אחרי אזור הלופ), והוא מדורג במקום הראשון עם כמות האוכלוסייה הגדולה ביותר.
אזור הניר נורת' סייד הוא בפועל האזור ההיסטורי של העיר שיקגו.
בשנות ה-80 של המאה ה-18, הקים ז'אן בפטיסט פוינט דו סבל את ההתיישבות האירופאית הראשונה במקום זה, אותה הוא כינה "אשקאגו" (Eschecagou).
אזור זה מכיל בין חנויות כלבו, מסעדות, בתי מלון מפוארים רבים, את אזור המסחר המתויר הנודע "מגניפיסנט מייל" וכן את מתחם הבילוי הפופולרי "נייבי פיר".
אתרים בולטים באזור ניר נורת' סייד
ניר סאות' סייד היא אחת מ-77 תתי-האזורים של שיקגו.
זהו האזור הדרומי ביותר מבין שלושת האזורים המהווים את מרכז העיר שיקגו (שני האזורים האחרים הם אזור הלופ והאזור ניר נורת' סייד).
האזור ממוקם דרומית לרובע העסקים המרכזי במרכז שיקגו אשר מכונה הלופ.
אזור זה נתחם בדרך רוזוולט מצפון, רחוב 26 מדרום, בנהר שיקגו ממערב, ובאגם מישיגן ממזרח.
אתרים בולטים באזור ניר סאות' סייד
אצטדיון סולג'ר פילד, המשמש כאצטדיון הבית של קבוצת הבייסבול שיקגו ברס מה-NFL, וקבוצת הכדורגל שיקגו פייר מה-MLS
מק'ורמיק פלייס , מרכז הכנסים העיקרי בשיקגו
קמפוס המוזיאונים , אשר כולל את מוזיאון פילד להיסטוריה של הטבע, אקווריום שד ופלנטריום אדלר.
ניר מאור הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף, כיהן בחיל הים כמפקד שייטת הצוללות, מפקד בסיס אשדוד וראש מספן כוח האדם.
מאור נולד בקיבוץ אשדות יעקב, אחד משלושה ילדיהם של ברכה ועמי מאור.
אביו שירת כקצין בשייטת 13 בחיל הים.
אחיו שירת כקצין בחיל השריון ונהרג במלחמת לבנון הראשונה.
מאור עשה שירותו בחיל הים.
שימש מפקד פלגה 34 של שייטת ספינות הטילים.
היה שותף בפיתוח ואפיון הצוללות מסדרת דולפין ופיקד על שייטת הצוללות בשנים 1990–1992.
לאחר שחרורו מצה"ל, שימש מאור מנהל מוזיאון ההעפלה וחיל הים עד שנת 2020. מאז סיום תפקידו, הוא ממשיך לקיים מחקרים בתחום ההעפלה.
בתחילת שנת 2023 הוסמך כדוקטור לפילוסופיה, עבודתו עסקה בצי הבריטי ואוניות המעפילים.
בעקבות הפגיעה באח"י חנית במהלך מלחמת לבנון השנייה מונה לעמוד בראש ועדת החקירה של חיל הים לנושא, "ועדת מאור".
במסגרת התחקיר התברר כי בשנת 2003, הזהיר בכיר באגף המודיעין במטכ"ל קצינים במספן המודיעין, כי עליהם לקחת בחשבון שהטיל יעבור לידי החזבאללה.
בנוסף התברר, כי בבוקר האסון בדיון במספן, הציג אחד מקציני המודיעין הימי תרחיש של הימצאות הטיל בידי חזבאללה.
מפקד חיל הים, האלוף דודו בן-בעש"ט, הודה כי החיל ראה בתרחיש של ירי טיל מסוג זה מחוף לבנון "משהו בתחום הבדיוני והמופרך".
מאור נשוי ואב לשלושה ומתגורר בזכרון יעקב.
ניר מטרסו (נולד ב-1972 ומתגורר בעיר תל אביב) הוא קומיקסאי, אנימטור ומוזיקאי ישראלי.
היה חבר להקת המהפכה המיותרת בגלגולה הראשוני, אך התפרסם בעיקר בזכות פרסומי הקומיקס שלו.
את המוזיקה שלו לא פרסם בשמו האמיתי עד שנת 2014, אז פרסם את אלבום הסולו הראשון שלו, זרע לוויתן.
בשנת 2020 הוציא את הרומן הגרפי הראשון שלו, "הקסטה השחורה".
מטרסו התחיל את דרכו כגיטריסט להקת הפאנק הישראלית נ"מ בסוף שנות ה-80 של המאה ה-20. לאחר מכן הצטרף כגיטריסט ללהקה הישראלית המהפכה המיותרת בשנת 1991. יחד איתם הוציא את אלבומם הראשון, "המהפכה המיותרת".
אחרי הופעתם הראשונה עזב, אך חזר תוך זמן קצר מחוסר מעש.
במשך השנים פרסם שירים שונים ללא שמו האמיתי, ואף הוציא מיני-אלבום בשם "צ'רלי קצ'רלי" בשנת 2004 בשם הבדוי צ'רלי קצ'רלי.
רק בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21 החל מטרסו ליצור מוזיקה כמפיק מוזיקלי.
בנוסף, הוא יצר מספר משחקי קופסה מוזיקליים בהם משחקים על תיבות נגינה.
בשנת 2014 פרסם את אלבום הסולו הראשון שלו, "זרע לוויתן", תחת שמו האמיתי.
האלבום מורכב אך ורק משירים שאותם הוא כתב ושר לבדו.
כשנשאל בראיון למגזין "Time Out תל אביב" למה פרסם את האלבום עם שמו האמיתי, ענה כי "לא רציתי שזה יהיה אלבום של צ'רלי קצ'רלי, כי הוא יותר אוונגרדי ופחות טקסטואלי, ופה מופיעים שירים בעברית".
מטרסו התפרסם בעיקר בעבור האנימציה שלו.
בסרטים הכוכב הכחול, משהו טוטאלי ו"סינדרום בנטביץ'" של גור בנטביץ' הוא יצר את קטעי האנימציה המשולבים בין הקטעים.
מטרסו נחשב גם לאחד מחלוצי אמנות המדיה החדשה בישראל, ועובד גם כיוצר קליפים מונפשים.
את קריירת הקומיקס שלו התחיל בשנת 1997, כאשר יצר את אנתולוגית הקומיקס "ביצים וקציצות: חלליות", שם כתב את כל הסיפורים (להוציא שניים של אתגר קרת ורואי לינד עם ג'ק דניאלס) בחלק הראשון, כולל הסיפור הפותח והסיפור החותם.
בתור מאייר עיצב את הלוגו של אתר ההאקרים המחתרתי Y2HACK, והעמיד מיצגים שונים בבית ביאליק ומוזיאון הילדים חולון.
בשנת 2020 פרסם את הרומן הגרפי הראשון שלו, "הקסטה השחורה", וזכה לתשומת לב תקשורתית רחבת היקף.
במגזין ספרים של הארץ הוקדשה לספר כתבה שלמה, בה תואר כ"ספר בלשים מרהיב", ו"ביוגרפיה של אחד האמנים האלטרנטיביים המעניינים בארץ, וגם הרהור על איך המרדף אחר משהו מספק יותר מהשגתו".
רבקה מיכאלי כתבה בעיתון כלכליסט על הספר בין היתר כי "ספרו של ניר מטרסו "הקסטה השחורה" (הקיבוץ המאוחד) מפתיע, מלא הומור ועניין.
זה ספר חכם של מחבר מחונן".
בבלוג "הספרים ואני" נכתב על הספר כי "העיצוב של הספר לא פחות מנפלא בעיני, מהאיורים המגוונים והמסוגננים, עד הטיפוגרפיה, בחירת סוג הנייר ואפילו הפורמט של הכריכה הקשה בצבע שחור שמזכיר בצורה מסוימת את צורת הקסטה, כל דבר כאן עוצב בקפידה ומייצר אריזה שלמה ומסוגננת".
הספר סוקר ומטרסו אף רואיין לפודקאסט 'מה שכרוך' מבית תאגיד השידור הישראלי כאן.
ביצים וקציצות: חלליות – 1997 (אנתולוגיה)
ניר לביא (נולד ב-5 באוקטובר 1981) הוא דוגמן ישראלי.
לביא נולד וגדל ביהוד, בצבא שירת בצנחנים ולאחר שירותו הצבאי החל לעבוד בשיפוצים.
ב-2009 הנחה את הערב השני מתוך חמשת הערבים מהם מורכב פסטיבל סן רמו, במסגרת תוכנית בה כל אחד מחלקי הפסטיבל יונחה על ידי ידוענית ודוגמן.
הוא הופיע בקמפיין לרשת "נעלי גלי", לחברת הוניגמן, ובפרסומת להמשביר לצרכן לצד איילת זורר.
בנוסף לקריירת דוגמנות הוא בעל חברה לקבלנות בניין.
לביא נשוי ואב לשני ילדים.
ניר וסט סייד הוא אחד מ-77 תתי-אזורים של העיר שיקגו אשר נמצא בחלק המערבי של העיר.
אזור ניר וסט סייד ממוקם ממערב לנהר שיקגו וסמוך לאזור הלופ.
השריפה הגדולה של שיקגו ב-1871 החלה במקור באזור הזה של העיר.
באזור זה ממוקמת בין היתר אוניברסיטת אילינוי בשיקגו, מכללת שיקגו-קנט למשפטים ומכללת מלקולם אקס.
מבנים בולטים נוספים באזור זה כוללים את תחנת הרכבת שיקגו יוניון, מרכז התחבורה אוגילבי, והיכל הספורט יונייטד סנטר.
תושבים בולטים בעבר ובהווה כוללים בין היתר את השחקנית והזמרת קלואי בנט (סוכני S.H.I.E.L.D.), ראש עיריית שיקגו לשעבר קרטר הריסון והשחקן דייוויד שווימר ("חברים").
אוניברסיטת אילינוי בשיקגו (UIC) - האוניברסיטה היא הגדולה ביותר באזור שיקגו אשר מכילה מעל ל-34,000 סטודנטים.
יונייטד סנטר - היכל ספורט ובידור הממוקם באזור ניר וסט סייד.
יונייטד סנטר הוא אולם הבית הרשמי של קבוצת ליגת ה-NBA שיקגו בולס וקבוצת ה-NHL שיקגו בלאקהוקס.
ביונייטד סנטר נערכים באופן תדיר גם מגוון אירועי תרבות כולל קונצרטים של אמנים נודעים.
יונייטד סנטר מכיל בין 20 אלף ל-23 אלף מקומות בהתאם לאירועים המתקיימים בו.
גריקטאון (Greektown) - שכונה הממוקמת באזור ניר וסט סייד ואשר מהווה את מרכז הקהילה היוונית של שיקגו.
ניר זמיר (נולד ב-17 בדצמבר 1957) הוא ראש מועצה אזורית בני שמעון, חבר קיבוץ להב.
ניר זמיר נולד בקיבוץ להב שבצפון הנגב, לרבקה, מורה וספרנית, ולצבי, שהיה מנהל החשבונות הראשי של הקיבוץ.
את שירותו הסדיר עשה בחטיבת הצנחנים.
בשירות המילואים לחם במלחמת לבנון הראשונה.
סיים תואר ראשון בגאוגרפיה באוניברסיטת בן-גוריון בנגב.
עבר קורס דירקטורים מטעם איגוד התעשייה הקיבוצית, קורס יושבי ראש בתעשייה הקיבוצית בבית הספר לניהול באוניברסיטת תל אביב והשתלמויות שונות במיומנויות ניהול ושיווק.
בשנת 1985 נישא לגלית לבית ארזי, בת קיבוץ עין החורש.
בשנים 1991–1994 כיהן כמזכ"ל תנועת השומר הצעיר בישראל וכיו"ר מועצת תנועות הנוער בישראל.
בשנים 1995–1998 שימש כמזכיר וכמנהל הקהילה בקיבוץ להב.
החל מ-2002 שימש כמנכ"ל תשלובת שוקת.
בשנת 2011 נבחר ליו"ר פעיל של תשלובת שוקת וחברת קלב, וב-2016 כיו"ר פעיל של חברת קלב מחקר ופיתוח ויו"ר קיבוץ להב עסקי, כלכלי וקהילתי.
בשנת 2018 נבחר בבחירות לרשויות המקומיות בישראל לראש מועצה אזורית בני שמעון, לאחר שהשיג רוב של 53.77% (2,647 קולות) מול שגב כהן מבית קמה.
המועצה הקימה מרכז חוסן קהילתי להתמודדות עם מצבי חירום, וחממה טכנולוגית חדשה.
זמיר שם את נושא השלכת הפסולת על סדר היום הציבורי ושיפר את נושא הביטחון האישי.
זמיר התנדב בתפקידים ציבוריים שונים, בהם יו"ר התיכון האזורי "מבואות הנגב" (7 שנים), חבר במליאה ובהנהלת המועצה האזורית בני שמעון (15 שנים), דירקטור במועצות המנהלים של מפעל "דולב", מפעל "סולב", מעדני בשר השוקת, חבר ההנהלה המשקית של קיבוץ להב ודירקטור בהנהלת אזור תעשייה עידן הנגב.
ניר טסלר (נולד בשנת 1962) הוא פרופסור בפקולטה להנדסת חשמל ומחשבים, מחזיק הקתדרה על שם ברברה ונורמן סיידן.
טסלר עמד בראש מרכז למיקרואלקטרוניקה וננואלקטרוניקה בטכניון עד שנת 2023.
הוא למד בבית הספר הריאלי העברי ושירת בחיל האוויר בשנים 1980–1985. טסלר למד הנדסת חשמל בטכניון וסיים תואר ראשון בהצטיינות יתרה בשנת 1989 ותואר שני ב-1992. את הדוקטורט קיבל טסלר מהטכניון בשנת 1995. עבודת הדוקטורט שלו "Dynamic Properties of Inverted QW Laser Structure" נכתבה בהנחיית פרופ' גדי אייזנשטיין.
בשנים 1995–1999 היה טסלר עוזר מחקר ואחר כך עמית מועצת המחקר להנדסה ומדעים פיזיים במעבדת קוונדיש באוניברסיטת קיימברידג' בבריטניה.
בהמשך הצטרף לפקולטה להנדסת חשמל ומחשבים בטכניון כמרצה בכיר.
הוא קודם לדרגת פרופסור חבר בשנת 2003 ולפרופסור מן המניין ב-2008. משנת 2010 מכהן טסלר כראש המרכזים למיקרואלקטרוניקה וננואלקטרוניקה בטכניון.
לאורך השנים הדריך טסלר 27 סטודנטים לתארים מתקדמים ופרסם מעל ל-200 מאמרים מדעיים.
מחקריו של טסלר מתמקדים בחומרים חדשים ובקשר של התכונות הפיזיות והכימיות שלהם לביצועי ההתקן.
בין אלה נכללים האינטראקציה בין אור לחומר (כולל פעילות לייזר ומיקרו-מהודים ), היסע של אלקטרונים, חורים ויונים, צמדי אלקטרון-חור (אקסיטון) ותהליכי ייצור התקנים (טרנזיסטורים, גלאים, מדמי תמונה ותאי שמש).
בשנת 1996 הציג טסלר לראשונה "לייזר פלסטי" המבוסס על מולקולה של מוליך למחצה אורגני (פולימר).
שנתיים מאוחר יותר הוא החל בבניית הפיקסל החכם הראשון, שהוכיח היתכנות של בניית מסכים דקים וגמישים.
בשנת 2002 הראה טסלר שלדים אורגניים (OLEDS) יכולים לפלוט אור באורך גל שרלוונטי לצורך תקשורת בסיבים אופטיים (1.3 מיקרון).
בשנת 2006 הגיש טסלר בקשה לפטנט למבנה חדש של טרנזיסטור בעל אוריינטציה אנכית, שבו הפונקציות של השער, המקור, המוצא והשפך ממוקמות אחד על גבי השני.
1995 מלגת רוטשילד לפוסט דוקטורנטים
2020 עמית לשם כבוד ב על "תרומה חלוצית בתחום של לייזרים מבוססי פולימרים מצומדים, לדים מפולימר בתחום תת-אדום קרוב, מוליכים למחצה אורגניים והעברת מטענים, וטרנזיסטורים אורגניים בעלי מבנה אנכי"
2020 עמית החברה המלכותית לכימיה
ניר כנען (נולד ב-12 באפריל 2001) הוא שחקן, זמר ומלחין ישראלי.
כנען נולד ב-2001 בנס ציונה, בן בכור לאייל - מתכנת, ולמירב - עובדת בנק.
למד מדעי המחשב בתיכון, אך מגיל צעיר התעניין בתיאטרון ומוזיקה.
כנען למד כינור ולימד את עצמו לנגן פסנתר.
כילד למד במכינת הנוער של התיאטרון הקאמרי, ואת שירותו הצבאי עשה בתיאטרון צה"ל.
בשנת 2018 שיחק ב"מחלקה לחפצים מיוחדים" בתפקיד רוני.
בשנת 2020 החל לשחק בסדרה "הבאר" של כאן חינוכית בתפקיד עילי.
בשנת 2022 החל לשחק בסדרה "מי שמע על חווה ונאווה" בתפקיד שפיץ.
בשנת 2021 גילם את זיגי בסרטו של אבי נשר "תמונת הניצחון".
בשנת 2022 שיחק בסרט "הסיפור שלנו" בבימויו של ירון ארזי.
ביציאת הסרט "שלגיה" במרץ 2025 דיבב כנען את ג'ונתן, מושא אהבתה של שלגיה, בדיבוב הסרט לעברית.
ב-2025 יצא הסרט "חצי" בו כיכב לצד יעלי רוזנבליט.
בשנת 2019 החל לשחק בהצגה "שני אלה", אותה כתב כשהיה בן 16 יחד עם נטע רוט, בתיאטרון יפו ולאחר מכן בתיאטרון אורנה פורת בשנת 2020. בנוסף, הוא הלחין את המוזיקה להצגה.
על כך, זכה כנען בפרס הבמה לילדים ונוער, וההצגה עצמה אף זכתה בפרס ההצגה הטובה ביותר לנוער.
בשנת 2022 שיחק בתפקיד מרקוציו ב"רומיאו ויוליה" בתיאטרון גשר.
באותה שנה החל לשחק בהצגה "ברלין" של התיאטרון העברי.
בשנת 2023 החל לשחק בהצגה "התנצלויות פומביות" בתיאטרון גשר.
באותה שנה, החל לשחק גם בהצגות "אל תסתכל לאחור" ו"סיראנו".
משנת 2024 החל לשחק בהצגה "שלום, מלחמה" של תיאטרון גשר.
באותה שנה, השתתף באותו תיאטרון במחזה "סלומה" מאת אוסקר ויילד.
בשנת 2025 השתתף בהפקת "קרום" בתיאטרון גשר, בבימוי של אלכסיי זולוטוביצקי.
במחזה הוא מגלם את הדמות ברטולדו.
בשנת 2025 שיחק בהצגה "מישהו לרוץ איתו" בתיאטרון גשר שמבוססת על ספרו של דיוד גרוסמן בבימויו של עידו קולטון בתפקיד אסף.
החל משנת 2023 מופיע כנען עם להקתו.
ביולי 2023 הוציא את שירו הראשון, "מה אני לא עושה בסדר".
לאחר צאת השיר כנען הוחתם בחברת הליקון ארומה מיוזיק.
בפברואר 2024 יצא שירו השני, "שיר לנטע" שכתב בגיל 19 כמתנת יום הולדת לבת זוגו דאז, נטע רוט.
השיר הפך ללהיט בטיקטוק עם 1.6 מיליון צפיות ביוטיוב ומיליוני האזנות בפלטפורמות הדיגיטליות.
השיר זיכה את כנען בתואר פריצת השנה בכאן גימל וזכה לגרסאות כיסוי של עדן חסון ונטע ברזילי.
בספטמבר 2024 הוציא את שירו השלישי "אל תלכי".
בנובמבר 2024 הוציא את שירו הרביעי "די", שיצא כחלק מאלבום הבכורה שלו, נכתב על ההתמודדות עם פרידה.
האלבום הראשון שלו, "כחול", יצא לאור ב-4 דצמבר 2024. בעבודתו על האלבום, כנען הושפע מאמנים כמו יוני רכטר, גידי גוב ויהודית רביץ, ושילב אלמנטים נוסטלגיים וצעירים בשיריו.
בנוסף, כנען כותב גם מוזיקה להצגה "הנפש הטובה מסצ'ואן" שתעלה בתיאטרון הקאמרי.
ב-5 במאי 2025 הוציא את הסינגל "שיר לניר", שיר עם קריצה לשירו הקודם, "שיר לנטע".
בנוסף, צין כי הוא עובד על אלבומו השני ומשחרר חומרים ממנו בהדרגה, בניגוד לעבר שבו עיכב את תהליך ההפקה.
היה בזוגיות עם נטע רוט.
ניר הוא אחיו של ארז כנען, שמשחק גם הוא בתיאטרון גשר.
במאי 2025, חשף כנען שהוא בזוגיות עם גבר במשך כשנתיים, אך אינו מגדיר את עצמו במונחים חד־משמעיים.
ניר זהבי (נולד ב-18 בספטמבר 1984) הוא יוצר, כותב, במאי ועורך תוכן ישראלי.
ניר נולד בארצות הברית וגדל במושב הדר עם בעמק חפר.
בוגר לימודי תקשורת וניהול במכללה למנהל.
בשנים 2011–2012 היה תחקירן ועורך משנה בתוכנית "מה נסגר?" עם רועי בר-נתן וב"צינור לילה" עם גיא לרר בערוץ 10.
ב-2013 הצטרף לצוות התוכן של "ארץ נהדרת" למשך 7 עונות, בהן עבד כעורך התכנית תחת העורך הראשי מולי שגב.
בתקופה זו זכתה התכנית ב-3 פרסי אקדמיה כתוכנית הסאטירה הטובה ביותר.
באותן שנים ערך גם את "עוד כותרות", ספין אוף של "ארץ נהדרת", "תוכנית קיציס", "תום יער עושה סטנדאפ", ערך תסריט סטנדאפ בעונה השנייה של "סבתא בישלה".
וכתב מספר מערכונים לתוכנית הרדיו של "טייכר וזרחוביץ'" ברדיו תל אביב.
החל משנת 2020 הוא העורך הראשי ובמאי מערכונים של "ערב הסטנדאפ הגדול" בשידורי קשת.
משדר שנתי למען תנועת הנוער "כנפיים של קרמבו" בהנחיית איל קיציס.
ב 2022 יצר וערך את "בלי פאניקה" עם גורי אלפי ולוסי איוב.
סדרת דוקו אסונות קומית לכאן 11. בסדרה הם יוצאים לבדוק כיצד ישראל נערכת לאסון הבא.
בשנת 2023 התקבלה הסדרה לכנס בינלאומי בטייוואן.
באותה שנה היה העורך ראשי ואחד היוצרים של הסרט "ארץ נהדרת – פגישת מחזור".
סרט דוקומנטרי באורך מלא על "20 שנות ארץ נהדרת".
החל משנת 2023 הוא העורך הראשי והבמאי של תוכנית הסאטירה "מה שתגידו" המשודרת בכאן 11. התוכנית הייתה מועמדת לפרס "תוכנית הסאטירה והבידור הטובה ביותר" בטקס פרסי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה.
בשנת 2024 פיתח את "מי זאת", תוכנית מערכונים סאטירית על עולמן הפנימי של נשים בכיכובן של מגי אזרזר, ג'וי ריגר, אושרית סרוסי ונעמה אמית.
בשנת 2025 הוא הבמאי והעורך הראשי ומיוצרי "אתה חייב לקרוא את זה!", פורמט מקורי של תחרות קומית להמלצת ספרים אשר במסגרתה פאנל של שלושה מפורסמים פוגשים אורח שמחפש מה לקרוא, כאשר כל אחד מהם מנסה לשכנע אותו לבחור בהמלצה שלהם לספר.
התכנית משודרת בכאן 11. ובאותה שנה ערך את "אלבום הסטנדאפ של גורי אלפי" המורכב מ-12 קטעי סטנדאפ ושיר אחד שהוקלטו באודיו בהופעות חיות במשך כעשור.
ניר חזות (נולד ב-27 בנובמבר 1975) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
חזות הוא מבין הכדורגלנים היחידים בליגת העל שעשו שירות קרבי ואף שירת כקצין בצבא הגנה לישראל.
חזות נולד בבאר שבע והתחיל לשחק כדורגל המחלקת הנוער של הפועל באר שבע.
כשהיה בן 17 שכל את אחיו דניאל ששירת במשטרת ישראל ונהרג בפיגוע בתלמי אלעזר.
שנה לאחר מכן התגייס לגדוד שקד של חטיבת גבעתי, לאחר מכן עבר קורס מכים חי"ר וקורס קציני חי"ר.
לאחר שחרורו מצה"ל חזר להתאמן עם הפועל באר שבע ובני יהודה, אך מאחר שלא היה בכושר משחק לא הוחתם בליגת העל.
בינואר חתם בהפועל ירוחם ובמהלך משחק אימון נגד הפועל באר שבע הרשים את המאמן גילי לנדאו, אך בעקבות הליכים בירוקרטים לא חתם.
לבסוף חתם במכבי קריית גת במדיה שיחק שנתיים.
בקיץ חתם בעירוני ראשון לציון מליגת העל.
במשחקו הראשון במועדון בישל בהפסד 1–3 להפועל חיפה.
במחזור הרביעי כבש צמד בתיקו 2-2 נגד צפרירים חולון.
בקיץ חתם בבית"ר ירושלים במדיה מיעט לשחק ובינואר של אותה עונה חזר לקדנציה שנייה בקריית גת.
ב-16 בפברואר 2002 הורחק בתיקו 0-0 נגד מכבי תל אביב.
שני מחזורים לאחר מכן כבש צמד בניצחון 0–4 נגד מכבי חיפה באצטדיון קריית אליעזר, הנחשב לניצחון הגדול בהיסטוריה של המועדון.
למרות זאת, קריית גת ירדה לליגה הלאומית בסיום העונה.
בהמשך הקריירה שיחק בהפועל רעננה, מכבי באר שבע, הפועל ערד, הפועל מרחבים ומ.ס.
בקיץ פרש מכדורגל בגיל 45.
ניר ונגר (נולד ב-2 בינואר 1966) הוא ראש המועצה האזורית תמר מאז נובמבר 2019. חבר קיבוץ עין גדי.
ונגר נולד ב-1966. נולד בניר אליהו ובהמשך עבר עם משפחתו לעין גדי בה גדל מגיל שנתיים.
בשנים 2000–2003 עבד בהקמה ותפעול יחידת משאבי אנוש של קיבוץ עין גדי.
בשנים 2003–2005 עבד כמנהל משאבי אנוש של מלון "גולדן-טוליפ" ים המלח מרשת מלונות פתאל.
בשנים 2005–2011 שימש מנכ"ל ומנהל שיווק עין גדי תיירות אגש"ח.
מינואר 2011 - אוקטובר 2012 שימש סמנכ"ל עין גדי SEA OF SPA.
מדצמבר 2015 עד אוקטובר 2017 שימש מזכיר ועד מקומי ומנהל קהילה בהר עמשא כפר שיתופי חקלאי.
כיהן בעברו כראש אגף תיירות וכראש אגף הקהילה במועצה האזורית.
בנוסף על כך, ונגר משמש כסגן מפקד יחידת החילוץ עין גדי ומתנדב בה שנים רבות.
הוא השתתף כחובש במשלחת סיוע לפיליפינים בנובמבר 2013 אחרי סופת הטייפון יולנדה.
מתנדב במד"א כחובש ונהג אמבולנס.
משמש חבר וגזבר בעמותת "מלח הארץ" המפעילה מכינות קדם צבאיות.
הוא נבחר לתפקידו ב-27 בנובמבר 2019 בבחירות מיוחדות לאחר שקודמו, דב ליטבינוף, הורשע בפלילים.
ונגר קיבל כ-47% מהקולות לעומת נועה גורדון מנאות הכיכר (39%) ועל אורי פרי־גל מנאות הכיכר (14%).
ונגר הוא ראש המועצה החמישי מקרב חברי עין גדי.
במערכת הבחירות לרשויות המקומיות ב-2024 היה למועמד יחיד והוא המשיך לקדנציה שנייה.
לקראת בחירות 2023, ונגר נתמך על ידי המחנה הממלכתי.
ונגר נשוי אב לארבעה ומתגורר בקיבוץ עין גדי.
ניר זליחובסקי (נולד ב-1 ביוני 1983) הוא שחקן ישראלי.
את ילדותו העביר ברמת גן ובשווייץ.
מגיל צעיר ניגן בפסנתר, במפוחית, ובגיטרה.
למד בחוג לתיאטרון לנוער ביפו.
במהלך שירותו הצבאי נאלץ לוותר על התפקיד של זוהר להט בסדרה "השיר שלנו" כי צה"ל סירב לתת לו אישור עבודה, מה שגרם לו לקצר את שירותו הצבאי.
זליחובסקי למד משחק בבית ספר למשחק של ניסן נתיב (2009).
התפקיד הטלוויזיוני הראשון שלו היה בשנת 1995 כשהוא הופיע בקלטת הילדים "ילדיש" בתור ילד.
בשנת 2004 השתתף בעונה השנייה בטלנובלה של ערוץ 2 "אהבה מעבר לפינה" בה גילם את אייל מושא האהבה של דמותה של שירלי ברזילי(אגם רודברג).
בשנת 2010 התארח בעונה השלישית של סדרת דרמת הפשע של HOT "הבורר" בתור עובד בחנות.
בשנת 2011 גילם את דמותו של נאור בסרט "סרק".
בשנת 2014 התארח בעונה הראשונה של סדרת הדרמה של HOT "מתים לרגע" בתפקיד בעלה של מורן.
בשנת 2016 גילם את פול בסדרת הטלוויזיה "הרוסים".
בשנת 2018 שיחק ב-13 פרקים של העונה השנייה של הסדרה הקומית "איפה אתה חי?" בתפקיד גיא גורביץ'.
באותה השנה הופיע בסדרת הנוער "האוצר שלנו".
בשנת 2012 שיחק בסרט "רווקה פלוס" של דובר קוסאשווילי בתפקיד נדב, הגנן האנס.
ב-2018 השתתף בסרט של הבמאי שמעון קבילי "The Way Out" המבוסס על סיפור חייו, בכיכובו של אקי אבני.
עם סיום לימודי המשחק בסטודיו של ניסן נתיב שיחק בתיאטרון אורנה פורת, בתיאטרון היהודי־ערבי ובתיאטרון הקאמרי.
החל מ-2012 משחק בתיאטרון "הבימה" השתתף בהצגות שונות בתיאטרון, ביניהן: "מירל'ה אפרת", "הסוחר מוונציה", "אלוהים מחכה בתחנה", "העקומים" ועוד.
ב-2015 שיחק בתפקיד הראשי בהצגה "הבן הטוב" שכתב שי גולדן ועוסקת בחייו ובחיי אחיו.
באותה השנה זכה בפרס הבטחת השנה, בטקס פרסי הבימה 2015.
החל מ-2024 החל להשתתף בהצגה "האמיני יום יבוא" שמספרת על תולדות חייה של יפה ירקוני.
החל בנובמבר 2024 משתתף בתפקיד רוזן קנט בהצגת מרי סטיוארט בתיאטרון הבימה.
ניר מישורי לב-טוב (נולד ב-1971) הוא שופט ישראלי, נשיא בתי משפט השלום במחוז צפון.
מישורי לב-טוב נולד בישראל בשנת 1971. בשנת 1989 סיים את לימודי התיכון בבי"ס ליאו באק בחיפה.
עם סיום לימודי התיכון התגייס לצה"ל.
בשנת 1997 סיים בהצטיינות תואר ראשון במשפטים באוניברסיטת חיפה ועבר התמחות בפרקליטות המדינה במחוז חיפה, במחלקה הפלילי עד לשנת 1998. באותה שנה הוסמך כעורך דין.
בשנת 2002 סיים בהצטיינות לימודי מוסמך במשפטים באוניברסיטת בר-אילן.
בשנים 1998–2014 שירת במשטרת ישראל במגוון תפקידים במערך החקירות והתביעות.
בפברואר 2014 מונה לכהן כשופט של בתי משפט שלום במחוז הצפון ובמרץ 2014 החל לכהן כשופט בית משפט השלום בטבריה.
ביוני 2016 מונה כסגן נשיא בתי משפט השלום במחוז הצפון ובאוקטובר 2022 מונה לכהונת נשיא בתי משפט השלום במחוז צפון.
ניר וויינגולד (נולד ב־3 במאי 1985) הוא קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף המשמש כיועץ הכספי לרמטכ"ל וראש אגף התקציבים במשרד הביטחון מינואר 2026.
וויינגולד נולד וגדל בתל אביב.
שיחק כנער בענף הכדוריד במועדון אס"א (איגוד ספורט אקדמי) התל אביבי.
הוא בעל תואר ראשון בכלכלה וניהול מהמכללה למינהל ותואר שני במדעי הניהול מאוניברסיטת תל אביב
בדצמבר 2025 החליט שר הביטחון ישראל כ"ץ על מינויו של וויינגולד ליועץ הכספי לרמטכ"ל וראש אגף התקציבים במשרד הביטחון.
ב־15 בינואר 2026 הועלה לדרגת תא"ל ונכנס לתפקיד היועץ הכספי לרמטכ"ל וראש אגף תקציבים במשרד הביטחון, כשהוא מחליף את גיל פנחס.
וויינגולד נשוי לשני ולהם שלושה ילדים.
ניר פורז (14 במאי 1971 – 14 באוקטובר 1994) היה קצין צה"ל ששירת בסיירת מטכ"ל ונהרג במבצע החילוץ של נחשון וקסמן שנחטף בידי חמאס.
על פעולתו במסגרת החילוץ זכה פורז לצל"ש הרמטכ"ל.
פורז נולד ב-14 במאי 1971 למתיה ומעוז פורז.
אביו מעוז היה טייס חיל האוויר שנהרג במלחמת יום הכיפורים, בעת שבנו היה בן שנתיים וחצי.
פורז גדל והתחנך ברמת השרון.
הוא למד בבית הספר היסודי "גולן" ובתיכון רוטברג בעיר.
לפי נוהלי צה"ל, לא יועד פורז לשירות ביחידה קרבית, אך הוא בחר במסלול קרבי, והתנדב לסיירת מטכ"ל.
לאחר טירונות צנחנים במחזור גיוס אוגוסט 89 עבר מסלול הכשרה מלא כלוחם ביחידה.
עם תום המסלול יצא לקורס קצינים.
עם סיום הקורס שב לסיירת מטכ"ל כמפקד צוות.
בין היתר השתתף פורז ב-21 במאי 1994 במבצע עוקץ ארסי בו נחטף מוסטפא דיראני מביתו שבלבנון.
ביום שישי, 14 באוקטובר 1994, נודע לשירות הביטחון הכללי כי נחשון וקסמן, חייל צה"ל שנחטף חמישה ימים קודם לכן, נמצא בביר נבאלא שמצפון לירושלים.
ראשי מערכת הביטחון החליטו על פעולת חילוץ.
בעת החטיפה היה פורז בחופשה לקראת שחרורו מצה"ל ויציאה ללימודים, והוחזר מחופשתו כדי לפקד על הכוח שיועד לפרוץ לבית בו הוחזק החייל החטוף.
לאחר שאומתו הפרטים שהתקבלו מהנהג הפלסטיני שהסיע את נחשון וקסמן הוחלט לפרוץ לבית.
לאחר רדת החשיכה, בשעה 19:15, ניסה הכוח לפרוץ לבית הדו-קומתי מכמה מקומות באמצעות פיצוץ דלתות הברזל.
הפיצוץ לא צלח, הדלתות לא נפרצו, וכתוצאה - המחבלים ירו בווקסמן למוות עם הישמע הפיצוץ.
גם פורז עצמו נורה ונהרג עם הפריצה לבית, בראש חייליו.
על פעולת החילוץ זכה ניר פורז בצל"ש הרמטכ"ל לאחר מותו.
הובא לקבורה בבית הקברות הצבאי קריית שאול, בחלקה שבה נקבר אביו.
לאחר מותו עסקו אמצעי התקשורת בשאלות מוסריות באשר למדיניות צה"ל בשיבוץ חיילים יתומים כלוחמים.
פולמוס דומה התעורר לאחר נפילת טייס הקרב אסף רמון, בנו של אילן רמון.
על שמו של פורז נקראו דואתלון בעיר מגוריו רמת השרון, מרכז לחקר נדידת הציפורים בישראל בלטרון, תומכני עורקים של חברת מדינול, כדוגמת נירפלקס, פיוניר, אקסוטניר ועוד.
כמו כן, פרויקט "ניר סקול" של אוניברסיטת הרווארד בשיתוף חברת מדינול, שהוא פרויקט פילנתרופי בו משתתפים בני נוער ישראלים, פלסטינים וירדנים.
הפרויקט מחולק לשניים: החלק המדעי והחלק החברתי.
באמצעות ארבעה מפגשים בני שבוע וחצי במשך שנתיים נפגשים בני הנוער במקומות שונים ברחבי הארץ, בדרך כלל בערים מעורבות, לומדים קרדיולוגיה ואת תולדות הסכסוך הישראלי-פלסטיני.
בעיר יהוד הוקם גן הנצחה לזכרם של פורז ונחשון וקסמן.
ב-2011 נתרם ספר תורה לעילוי נשמתם ולזכרם של ניר ושל אביו מעוז.
הכנסת ספר תורה לבית הכנסת בר יוחאי התקיימה ברמת השרון על ידי קהילה ראשית בנוכחות משפחת פורז.
דגם התומכן הראשון של חברת "מדינול", שזכה להצלחה רבה בעולם, נקרא "ניר", על שמו של ניר פורז.
גם הדגמים הבאים של החברה כללו בשמם את השם "ניר".
נִיר עֲקִיבָא הוא מושב בנגב הצפוני־מערבי, מצפון־מזרח לנתיבות ומדרום לניר משה, המשתייך לתנועת המושבים.
הוא הוקם ב-1 ביוני 1953 על ידי עולים מרומניה, כשאליהם הצטרף גרעין של עולים צעירים יוצאי מרוקו, על אדמות הכפר הערבי כופח'ה.
המושב הוקם במסגרת עיבוי ההתיישבות באזור שובל והוא כונה זמנית "שובל 2".
במאי 1954 נקבע שמו "שדות עקיבא", על שם עקיבא אטינגר, שהיה מנהל מחלקת ההתיישבות בסוכנות היהודית.
לאחר כשנה הוסב שמו ל"ניר עקיבא".
המושב לא הצליח למשוך אליו מתיישבים, ובתחילת 1958 היו בו 40 בתים ריקים, שיועדו לשיכון מתיישבים במסגרת תנועת מן העיר אל הכפר.
בתוך אדמות המושב הוקם בשנת 2011 היישוב שבי דרום שמיועד בעיקר לתושבי כפר דרום שפונו מגוש קטיף במסגרת תוכנית ההתנתקות בשנת 2005.
נִיר עַם הוא קיבוץ בנגב הצפוני-מערבי, ממערב לשדרות, המשתייך לתנועה הקיבוצית.
בהקמתו נקרא היישוב בית חנון על שם בית חאנון שעל קרקעותיה הוא הוקם.
בשנת 1943 נקבע שם המקום כשְׁדֵמוֹת.
בשנת 1946 הוסב שם היישוב לניר עם, כסמל ל.
הקיבוץ הוקם בט"ו בשבט ה'תש"ג (21 בינואר 1) על ידי אורי טוביה המלך "", חבר ארגון גורדוניה שעלה מבסרביה, והתגבש בגבעת הקיבוצים ליד רחובות ולאחר מכן ליד קריית ביאליק.
בשנים שלאחר מכן הצטרף לקיבוץ גם עולים מארגנטינה ומצרפת.
הקיבוץ הוקם על אדמות מבית חאנון שרכישתן החלה על ידי משה סמילנסקי בשנות ה-30, והושלמה על ידי הקרן הקיימת בתחילת שנות ה-40. הנקודה יועדה לקבוצת אברהם של הקיבוץ הדתי, אולם בנובמבר 1942 שוכנעה קבוצת אברהם להתיישב בכפר עציון שיישובה נחשב לדחוף יותר, והנקודה הועברה לידי קבוצת ניר חיים.
קרן היסוד חפר במקום באר לאספקת מים.
קידוחים באזור ניר עם שימשו מקור לקו המים שהונח בשנת 1947 וסיפק מים ל-11 הנקודות בנגב, שהוקמו במוצאי יום הכיפורים תש"ז.
בשנת 2014 במהלך מבצע "צוק איתן" חדרו מחבלים לישראל ותכננו לפגע בקיבוץ ניר עם ובקיבוץ ארז הסמוך, צה"ל שלח כוח של בית הספר לקצינים, בהיתקלות נהרגו ארבעה קצינים ולוחמים.
קרב ניר עם ב"מלחמת חרבות ברזל"
במסגרת טבח שבעה באוקטובר תקפו כ-65 מחבלים המשתייכים לארגון הטרור הפלסטיני חמאס את הקיבוץ, בניסיון לבצע בו טבח ולחטוף אזרחים לעזה.
כוחות גולני והחטיבה הטקטית של משמר הגבול בלמו את ההתקפה בקרב שנמשך כשמונה עשרה שעות.
מפעל מכסף לייצור סכו"ם נרכש על ידי הקיבוץ בשנת 1961 ומאז הוא פועל בבעלותו.
בקיבוץ נמצא מוזיאון המים והביטחון בנגב, המתאר את פרשת מציאת המים באזור ועמידת המקום במלחמת העצמאות.
בקרבת המוזיאון נמצא מאגר המים ניר עם של חברת מקורות.
ליד הקיבוץ הוקם מצפור אסף סיבוני.
ליד ניר עם נמצאת גבעת תצפית לעבר רצועת עזה ועליה פסל מתכת של פרש וסוסו.
הפסל הוקם בשנת 2002 לזכר שומר השדות יעקב (ינצ'יק) גברי חבר קיבוץ ניר עם, על ידי בנו ונכדו.
במבצע עופרת יצוקה, כשכתבי החוץ לא הורשו להיכנס לרצועה, הם שידרו את כתבותיהם מגבעה זו.
ניר קלינגר (נולד ב-25 במאי 1966) הוא כדורגלן עבר ומאמן כדורגל ישראלי.
קלינגר שיחק בעמדות הקשר אחורי והבלם, ובשנות ה-90 שימש כקפטן מכבי תל אביב ונבחרת ישראל, במדיה ערך 83 הופעות.
קלינגר נולד בחיפה וגדל במחלקת הנוער של מכבי חיפה ובתחילת הקריירה שיחק כחלוץ.
קלינגר שיחק שש שנים בקבוצה הבוגרת של המועדון, עמה זכה בשתי אליפויות, ובעונת 1988/1989 זכה בתואר כדורגלן העונה בישראל.
בשנת 1990 עבר קלינגר לקבוצת מכבי תל אביב ושיחק שם שמונה שנים.
בשנת 2012 סיפר קלינגר שהסיבה שבגללה עזב את מכבי חיפה הייתה מותו של חברו לקבוצה אבי רן.
במדי מכבי תל אביב זכה קלינגר בשלוש אליפויות ובשני גביעי מדינה.
פעמיים ברציפות הוא בישל את השער שהכריע את גורל האליפות: בעונת 1994/1995 בישל את שערו של אלון ברומר בניצחון 0–1 מול הפועל באר שבע במחזור ה-30, ובעונת 1995/1996 בישל את שערו של אבי נמני בניצחון 0–1 מול בית"ר ירושלים במחזור ה-29. בעונת 1997/1998 פרש ממשחק פעיל עקב פציעה.
בתחילת 1985 זומן לנבחרת ישראל לנוער, ושיחק במסגרתה בטורניר באוסטרליה.
באפריל 1985 זומן לראשונה לנבחרת העתודה.
בנבחרת ישראל רשם קלינגר 83 הופעות, בהן כבש שני שערים, בין השנים 1987–1997, ואף שימש קפטן הנבחרת מאוגוסט 1992 ועד לפרישתו.
הוא מדורג במקום השישי בטבלת שיאני ההופעות של הנבחרת בכל הזמנים, לצידו של מרדכי שפיגלר.
לאחר פרישתו ממשחק פעיל התמנה לתפקיד עוזר מאמן מכבי תל אביב למשך שנתיים, תחת אברהם גרנט, והיה שותף לזכייה בגביע הטוטו.
בעונת 2000/2001 עבר לאמן את קבוצת בית"ר באר שבע מהליגה הלאומית עד שבעונת 2002/2003 עבר לאמן את קבוצת מכבי תל אביב וזכה עמה באליפות בעונתו הראשונה כמאמן ראשי בליגת העל, אחרי שבע שנים בהן לא זכתה הקבוצה בתואר זה.
בעונה זו התגלעו מחלוקות בין כוכבי הקבוצה, אבי נמני וטל בנין לבין קלינגר, שהחליט להושיב את השניים על הספסל, ובתום העונה אף לשחררם מהקבוצה.
את עונת 2003/2004 סיימה מכבי תל אביב במקום השני אשר הוביל באותה עונה לשלב המוקדמות בליגת האלופות.
הקבוצה העפילה בעונה שלאחר מכן למפעל, והייתה לקבוצה הישראלית השנייה, אחרי מכבי חיפה, שמשתתפת בטורניר זה.
באותה עונה (2004/2005) זכתה הקבוצה בגביע המדינה.
בעונת 2005/2006 הוחזר אבי נמני, והוחתמו בה בין היתר אייל ברקוביץ' וג'ובאני רוסו.
הקבוצה מכרה לקראת העונה כ-10,000 מנויים, ונחשבה להבטחה גדולה.
התקשורת כינתה את הקבוצה "גלאקטיקוס" (בדומה לכינוי של קבוצת הכדורגל הספרדית ריאל מדריד, על שלל כוכביה).
עונה זו נסתיימה בכישלון, ועוד במהלכה, ב-5 בדצמבר 2005 הודיע קלינגר לבעלים לוני הרציקוביץ' על התפטרותו.
ב-24 במאי 2006 חתם לשנתיים בקבוצה הקפריסאית אנוסיס נאון פראלימני כמחליפו של המאמן הקודם, אלי גוטמן.
קלינגר פוטר מהקבוצה ב-17 בספטמבר 2007, וב-2 באוקטובר חתם בא.א.ק.
לרנקה אותה אימן קצת יותר משנה עד התפטרותו ב-27 באוקטובר 2008, כשהקבוצה במקום האחרון עם שתי נקודות.
ב-5 בנובמבר 2008 חתם בא.א.פ פאפוס שדורגה אז במקום ה-12 מתוך 14 בליגה והביא אותה בסיום העונה למקום התשיעי.
ב-28 בדצמבר 2009 פוטר מהקבוצה, כאשר באותה העת מוקמה הקבוצה במקום השישי בליגה, מרחק תשע נקודות ממוליכת הטבלה.
קלינגר אף העלה את א.א.ל לימסול אל רבע גמר הגביע המקומי לאחר ניצחון על קבוצת אומוניה ניקוסיה, סגנית אלופת הליגה.
יומיים לאחר פיטוריו, ב-30 בדצמבר 2009 חתם בנאה סלמיס פמגוסטה הקפריסאית, שהייתה במקום האחרון בליגה.
במאי 2010 חזר לישראל וחתם בהפועל באר שבע מליגת העל.
את עונת 2011/2012 פתחה קבוצתו עם שישה הפסדים ברציפות, אך דווקא לאחר ניצחונה הראשון לעונה זו, בתחילת אוקטובר 2011, הודיע קלינגר על התפטרותו.
ב-10 בינואר 2012 שב לאמן את אנוסיס נאון פראלימני, כשחתם עם המועדון על חוזה עד לסיום עונת 2011/2012. באפריל 2012 התפטר מתפקידו.
ב-23 במאי 2012 חתם לעונה אחת כמאמן הפועל חיפה.
תחת הדרכתו זכתה הקבוצה בגביע הטוטו, והיא סיימה את עונת 2012/2013 במקום התשיעי.
ב-19 במאי 2013 מונה למאמן מועדון ספורט אשדוד.
הוא שימש כמאמן הקבוצה במשך שנתיים, ובתום עונת 2014/2015 ירדה הקבוצה לליגה הלאומית לאחר שסיימה במקום האחרון בליגת העל, וקלינגר סיים את תפקידו במועדון.
ב-15 בנובמבר 2015 מונה למנהלה המקצועי של מכבי שעריים, וחתם על חוזה לשלוש שנים במועדון.
ב-22 בנובמבר 2016 מונה למאמנה הזמני של הקבוצה בעקבות פיטוריו של המאמן אלי מחפוד.
בדצמבר 2016 התפטר מתפקידיו כמאמן וכמנהל מקצועי.
ב-12 בדצמבר 2016 מונה למנהל המקצועי של הפועל חיפה.
ב-25 במרץ 2017 מונה למאמנה של הקבוצה בעקבות התפטרותו של המאמן דני גולן.
בעונת 2017/2018 הוביל את הקבוצה לפלייאוף העליון, ובסופה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה השני בקריירה שלו, לאחר ניצחון 3–1 על בית"ר ירושלים במשחק הגמר.
בתחילת עונת 2018/2019 זכה עם הקבוצה בתואר אלוף האלופים לאחר ניצחון על האלופה הפועל באר שבע.
ב-25 באוקטובר 2018 התפטר מתפקידו כמאמן הפועל חיפה, וכעבור שלושה ימים מונה למאמן בית"ר ירושלים.
ב-14 במרץ 2019 חש קלינגר ברע בזמן אימון הקבוצה, ולאחר שאושפז בבית החולים התבצע צינתור בליבו, ועוזרו ניסן יחזקאל החליפו למשך ארבעה משחקים.
ב-27 באפריל 2019 חזר קלינגר לתפקידו בניצחון הקבוצה על עירוני קריית שמונה.
בתום העונה סיימה הקבוצה במקום השביעי, והנהלת המועדון הודיעה לקלינגר על סיום תפקידו.
ב-5 בנובמבר 2019 מונה למאמן הפועל תל אביב.
בעונתו הראשונה הוביל אותה לפלייאוף העליון לראשונה מאז 2014, ולחצי גמר גביע המדינה.
ב-2 ביוני 2021, במהלך גמר גביע המדינה נגד מכבי תל אביב, הפנה תנועה מגונה כלפי אוהדיה של האחרונה ונענש בכך על ידי ההתאחדות לכדורגל בעונש הרחקה של שישה משחקים בפועל.
ב-19 בדצמבר 2021 פוטר מתפקידו כמאמן הקבוצה, לאחר רצף של שבעה משחקים ללא ניצחון והדחה מגביע המדינה.
ב-29 בדצמבר 2021 מונה למאמן מכבי פתח תקווה לעונה אחת.
ב-12 באפריל 2022 פוטר מתפקידו.
ב-14 במאי 2022 מונה למאמן הפועל חיפה.
ב-23 באוקטובר 2022 פוטר מתפקידו.
ב-11 במאי 2023 מונה למנהלה המקצועי של מ.ס דימונה.
ב-25 ביולי 2025 מונה למנהלה המקצועי של הפועל חדרה, וב-1 בינואר 2026 סיים את תפקידו.
נִיר עוֹז הוא קיבוץ בחבל אשכול, שבמערב הנגב הצפוני, כשלושה קילומטרים ממערב למגן וכשני קילומטרים מנירים.
במהלך הטבח בניר עוז במתקפת הטרור ב-7 באוקטובר 2023 כשליש מתושבי הקיבוץ נרצחו או נחטפו לעזה.
ניר עוז הוקם בספטמבר 1955 באזור "ביר גרא" מול חאן יונס, על ידי גרעין של הקיבוץ הארצי, כהיאחזות הנח"ל ה-15 והקיבוץ ה-70 של הקיבוץ הארצי.
טקס העלייה על הקרקע התקיים ב-29 בספטמבר 1955 בנוכחות אברהם הרצפלד ומפקד פיקוד הנח"ל, אהרון דורון.
לקיבוץ הוקצו בראשיתו 6,000 דונם והוא יועד להתבסס על לול, רפת, גידולי שדה, בעיקר שעורה, ומטעים.
בעת הקמתו התגוררו מתיישביו בצריפים ולצורך חדר אוכל הוקם אוהל גדול.
העלייה על הקרקע התאפשרה הודות לצינור מפעל ירקון-נגב שסיפק מים להשקיית 200 דונם שלחין באזור.
באפריל 1957 הגיע למקום גרעין הקבע של הקיבוץ.
מאז שנת 1960, פועל במקום נקודה ירוקה – הגן הבוטני בקיבוץ ניר עוז.
זהו גן בוטני מוכר, השייך לקבוצה מצומצמת של גנים בוטניים בישראל, הזכאים למימון ממשלתי.
הוא משמש בעיקר לניסויים בהתאמת צמחים לתנאי מדבר.
הגן משתרע על 120 דונם ומגודלים בו למעלה מ-900 זני צמחים.
ב-8 במרץ 1972 התקיים בניר עוז כנס של נציגי 13 קיבוצים של השומר הצעיר שיצאו נגד ההתנחלויות ברצועת עזה ובסיני וטענו שההתנחלויות פוגעות בתושבים המקומיים.
בשנת 2008 עלתה הצעה להפרטת הקיבוץ וההצעה נדחתה.
בשנת 2015 התקבלה החלטת הפרטה כדי להיות יותר אטרקטיביים לנקלטים חדשים.
במתקפת הפתע על ישראל אירע הטבח בניר עוז שבו רצחו מחבלי חמאס 50 מחברי הקיבוץ וחטפו 76 חברים לרצועת עזה (בסך הכול כשליש מחברי הקיבוץ).
14 מהחטופים נרצחו לאחר מכן בשבי - סך הכל 64 נרצחים.
מאות מחבלים ואזרחים עזתים השתתפו בטבח, וכן במעשי ביזה ושרפה נרחבת של בתים.
מתוך כ־400 מבני מגורים, רק שישה בתים לא נשרפו או לא נחטפו מתוכם תושבים.
חברי הקיבוץ ששרדו פונו לאילת.
הקיבוץ הוגדר כשטח צבאי סגור.
כשלב ביניים, התושבים החליטו לגור בקריית גת, וב-2 בינואר 2024 הושלם מעבר התושבים למגורים הזמניים בשכונת כרמי גת שבצפון קריית גת.
ב-24 בנובמבר 2023, בפעימה הראשונה של שחרור החטופים במהלך עסקת שחרור החטופים ישראל–חמאס, רוב המשוחררים היו מהקיבוץ.
ב-27 בנובמבר 2023 שוחררו חטופים נוספים מהקיבוץ.
ב-11 בנובמבר 2024 פורסם שחברי קיבוץ ניר עוז החליטו להקים מחדש את הקיבוץ שנהרס.
עלות ההקמה מחדש נאמדה ב-230 מיליון שקל.
בפברואר 2025 טרם אושרה תוכנית השיקום.
ענפי החקלאות של הקיבוץ כוללים: פלחה, שלחין, מטעים, בקר (עגלים לבשר) ולול.
בקיבוץ נמצא מפעל נירלט לייצור חומרי איטום סיליקוניים, צבעים וחומרי בניין, וגם חברה לתכנון ופיתוח הנדסי.
מפעל נירלט ספג פגיעה בעקבות תקיפת הטרור מאזור עזה ב-7 באוקטובר 2023. בינואר 2024 חזר מפעל החברה בניר עוז לפעילות חלקית.
נִיר צְבִי הוא מושב במחוז המרכז בישראל השייך למועצה אזורית שדות דן.
ניר צבי הוא היישוב הדרומי ביותר במועצה.
מדרום וממערב לניר צבי נמצא כביש 44. ממזרח לניר צבי העיר לוד (השכונות גני אביב ופרדס שניר).
מצפון נמצא אזור התעשייה של המושב וכן משתרעות חלקות ב של המושב עד לכפר חב"ד ומושב אחיעזר.
היישוב נקרא בהתחלה כפר ארגנטינה, ובשנת 1955 השתנה שמו לניר צבי, על שם הברון מוריס הירש (צבי) מייסד ההתיישבות בארגנטינה.
באפריל 1942 החלה קרן קיימת באיסוף כספים בארגנטינה לטובת רכישת קרקע להקמת "כפר ארגנטינה" בארץ ישראל.
לקראת סוף 1943 כבר נקבע מיקומו של כפר ארגנטינה, אולם הקמת היישוב עצמו התעכבה.
התוכנית להקמת הכפר חודשה לאחר הקמת המדינה.
ב-25 בספטמבר 1952 נערך טקס הנחת אבן הפינה ונקבע שהכפר יוקם ככפר חקלאי-תעשייתי על ידי חברת רסקו עבור בני המעמד הבינוני מיהדות ארגנטינה ויכלול 100 משקים של 25 דונם ושישים מגרשים לא חקלאיים.
ראשוני המתיישבים בכפר עלו לישראל בדצמבר 1953 והתיישבו בכפר בתחילת 1954. לקראת סוף 1954 הוחלט על הרחבת הכפר.
הכפר נחנך בתחילת 1955 כשנה לאחר הקמתו.
בעת טקס חנוכת הכפר נקרא הרחוב הראשי על שם נשיא ארגנטינה, חואן דומינגו פרון.
באותה עת התגוררו במקום 57 משפחות.
הכפר הוצג בפני יהודי ארגנטינה כסיפור הצלחה, אולם בתחילת 1961 התלוננו המתיישבים על מצבם הקשה והעדר פרנסה, בגלל שלא אישרו להם מכסות בענף הלול.
ביישוב מתגוררים תושבים בעלי מעמד סוציו-אקונומי גבוה.
רוב התושבים עובדים מחוץ ליישוב או באזור התעשייה הקלה שהוקם בשטחים ששימשו בעבר לחקלאות.
ביישוב שוכן מרכז חברת עמינח.
במושב נמצאת החוה האורגנית "בריאות בטבע", מהראשונות בארץ, המייצרת מגוון רחב של מוצרים אורגנים.
במושב שוכן בית ספר אזורי, בית ספר "ניר צבי".
במקום שבט צופים בשם "שבט ניר".
למרות הניגוד שבעניין מכיוון שהתנועה המיישבת של המושב היא האיחוד החקלאי.
ליד הכיכר בכניסה למושב (כיכר הבנים) נמצאת האנדרטה לנופלים מניר צבי במערכות ישראל .
חומת ההפרדה עם פרדס שניר
במאי 1999 אישרה הוועדה המחוזית לתכנון ולבנייה מרכז תוכנית מתאר שהכין משרד האדריכלים גוגנהים-טוראל, לשכונת "פרדס שניר" בלוד הממוקמת ממזרח לניר צבי.
מטרת התוכנית הייתה הסדרת הבנייה בשכונה.
אושרו הקמתם (או מתן אישור למבנים קיימים) של כ-800 בתים, ולראשונה בתולדות השכונה תוכננה סלילת כבישים ומדרכות, הסדרת מערכת החשמל, הקמת מערכת הביוב, ונקבע תוכנית להרחבת השכונה בעתיד עד ל-3,000 יחידות דיור.
מושב ניר צבי הגיש התנגדות לוועדה המחוזית, בטענה שהתוכנית החדשה פוגעת בו, ודרש שלתוך התוכנית יוכנס כביש השייך מוניציפלית למועצה האזורית עמק לוד, כדי שכביש זה יחצוץ בין המושב לבין השכונה.
יתר על כן, המושב דרש, שבצד הכביש תיבנה חומה גבוהה שאורכה 1.5 קילומטר וגובהה שלושה מטרים, שתפריד בין פרדס שניר לבין בתי המושב.
ועדת ההתנגדויות קיבלה את ההתנגדות, והחליטה שלא תיתן תוקף לתוכנית ולא תעניק אישורי בנייה לפרדס שניר, עד שלא תאושר תוכנית החומה ויובטח ביצועה.
עוד דרש המושב, שמי שיקים את החומה יהיו משרד השיכון ועיריית לוד, שתתחייב לטפל בחומה גם בהמשך.
ברקע לדרישה להקמת החומה היו מקרים רבים מאד של אירועי סחר סמים, פשיעה וירי בשכונת פרדס שניר, אירועים שנמשכים לאורך תקופה ארוכה,,,,,,,..
הקמת החומה החלה אך תושבי פרדס שניר יצאו למאבק נגדה.
בית המשפט לעניינים מינהליים, קיבל במאי 2006 את עתירת תושבי השכונה נגד בניית החומה, וקבע שתכנון מרחבי עוסק בבני אדם, ביחסים ביניהם ולכן אמור לבחון שיקולים רחבים.
בהחלטה תקדימית קבע בית המשפט כי על רשויות התכנון להתייחס לטענות התושבים, בדבר אפליה, גזענות, קיפוח והדרה אתנית, כאל טיעונים תכנוניים מובהקים.
בין היתר קבע שהעובדה שהקיר גורם לתחושה של גטו, היא שיקול תכנוני שאינו שונה במהותו מטענה של הסתרת אור ואוויר.
בית המשפט הורה למועצה הארצית לתכנון ולבנייה לדון שוב בטענות תושבי פרדס שניר, ולבחון את מידתיות הפגיעה בהם ואם יש אמצעים חלופיים להגנה על ניר צבי.
במאי 2007, דחתה ועדת המשנה לעררים של המועצה הארצית לתכנון ולבנייה את הערר של תושבי פרדס שניר, נגד ההחלטה להקים את חומת הפרדה בינם לבין מושב ניר צבי.
הקמת החומה חודשה והיא הושלמה בשנת 2008.
בנובמבר 2018 אישרה הוועדה הארצית לתכנון ולבנייה של מתחמים מועדפים לדיור (ותמ"ל) בהליך מזורז, את תוכנית "הרובע המערבי" בלוד הכוללת כ-11 אלף יחידות דיור.
חלק משטחי התוכנית הם על שטח חקלאי, בשימוש מושב ניר צבי, בהיקף של 1,690 דונם.
שטחים שלא נמצאים בתחום השיפוט של לוד אך יסופחו אליה.
המושב התנגד לתוכנית וכפיצוי אושר לו להגדיל את מספר הבתים צמודי הקרקע בשטחו בכ-180 יחידות.
השכונה החדשה שתוקם בעיר לוד מקודמת בשם "קדמת ניר צבי" וגם בשם "הרובע הבינלאומי לוד פינת ניר צבי".
האישים הבאים קשורים למושב ניר צבי:
אהרן זאבי-פַרקַש - איש צבא ישראלי; אלוף במילואים בצה"ל.
כיהן כראש אמ"ן, כראש אגף הטכנולוגיה והלוגיסטיקה (אט"ל), וכמפקד יחידה 8200. מתגורר במושב ניר צבי.
יהודה בר-און - כלכלן ורואה חשבון בהסמכתו, מנהל פרויקטים בתחום התחבורה והתשתיות האזרחיות מתגורר בניר צבי.
עודד מימון - פרופסור אמריטוס להנדסת תעשייה באוניברסיטת תל אביב וקודם לכן במכון הטכנולוגי של מסצ'וסטס בארצות הברית (MIT).
ידוע במחקריו בתחום כריית מידע, בינה מלאכותית ורובוטיקה.
לאחרונה עוסק במתמטיקה של התודעה.
נפתלי שטרן - רופא פנימי ואנדוקרינולוג, פרופסור לרפואה פנימית באוניברסיטת תל אביב, מנהל המכון האנדוקרינולוגי בבית החולים איכילוב.
אׂהד זמורה - היה מו"ל עברי, מבעלי הוצאת מחברות לספרות וזמורה ביתן מודן, עיתונאי ועורך בעיתון "דבר" במשך כשלושים שנה.
עידו אופק - פזמונאי, מלחין, מפיק מוזיקלי, גיטריסט וזמר ישראלי.
גֶדי רונן - זמר-יוצר, פסנתרן ומפיק מוזיקלי הפועל עצמאית ובנוסף חבר בלהקות "החצר האחורית", "1:1" ו"דבק".
ליטל רוזנצוייג - שחקנית, מנחה ודוגמנית ישראלית.
נולדה וגדלה במושב ניר צבי.
יובל כספי - אמן, מורה לאמנות ואוצֵר ישראלי.
אורלי סיגל - סופרת ישראלית.
ליאור מנור - קוסם, אמן טלפתיה, מנטליסט, מנחה כנסים ומרצה ישראלי.
כרמל בין - שחקנית ישראלית, נולדה וגדלה במושב ניר צבי.
נִיר עֶצְיוֹן הוא משק שיתופי המסונף לתנועת הקיבוץ הדתי, שוכן מדרום לחיפה ליד עתלית ושייך למועצה האזורית חוף הכרמל.
הגישה ליישוב הוא מכביש 7111 היוצא מכביש 4.
היישוב הוקם באייר תש"י (1950) על ידי פליטי כפר עציון, וקבוצה מפליטי בארות יצחק (בנגב), קבוצות "אחדות" ו"תקוה" וניצולי השואה, שנתיים לאחר נפילת כפר עציון.
את אירוע הנחת אבן הפינה עטרו בפסוק מספר עמוס: "וגדרתי את פרציהן והריסותיו אקים ובניתיה כימי עולם".
היישוב מנה בעת הקמתו 210 נפשות, ונמסרו לו לעיבוד 3000 דונם אדמות עין חוד שננטשה.
במאי 1952 הוקם במקום בית מרגוע כהמשך לבית המרגוע שהיה בכפר עציון.
היישוב הוקם כקיבוץ, אך באמצע שנת 1953 הפך למושב שיתופי.
בסוף שנת 1957 היו במקום 120 חברים שהתפרנסו מ-2400 דונם, עדרי צאן ובקר, רפת, לול ובית המרגוע.
בשנת 1960 נחנך מבנה חדש לבית המרגוע ובכך פינה מקום לחברי המושב להתגורר בבתים ששמשו קודם לכן את הנופשים בבית המרגוע.
משק ניר עציון מגדל פרות, בננות ואף מנהל בית מלון לציבור הדתי והחרדי.