tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
היה מפקד המעבורת 18 ביולי 2001 - התגלה בפאלומר על ידי Near-Earth Asteroid Tracking Program 51,824 מייקאנדרסון מייקל פ.
Tholen, Fabrizio Bernardi יעבור במרחק של כ-30,000 ק"מ מכדור הארץ, ב-13 באפריל 2029 וב-13 באפריל 2036. 101,955 Bennu בנו בנו, עוף החול מהמיתולוגיה המצרית 11 בספטמבר 1999 Near-Earth Asteroid Tracking Program יעד המחקר של משימת אוסיריס-רקס, המיועדת לאסוף ולהחזיר ממנו דגימה לכדור הארץ.
עובר בקרבת כדור הארץ כל 6 שנים.
לידיעה באתר רשת ב' 274,301 Wikipedia ויקיפדיה אנציקלופדיית האינטרנט החופשית והרב-לשונית ויקיפדיה אוגוסט 2008 אסטרונומים ממצפה הכוכבים אנדרושיבקה
אסטרוד ז'ילברטו (בפורטוגזית: Astrud Gilberto; 29 במרץ 1940 – 5 ביוני 2023) הייתה זמרת ג'אז אמריקאית ממוצא ברזילאי.
אסטרוד אוונגלינה ויינרט, נולדה בסלבדור במדינת באהיה בברזיל, בת לאם ברזילאית ואב גרמני.
היא גדלה בריו דה ז'ניירו.
אביה היה פרופסור לשפות, והיא דיברה כמה שפות.
בשנת 1959 נישאה לזמר ז'ואאו ז'ילברטו.
לזוג נולד בן אחד, ז'ואאו מרסלו ז'ילברטו.
בשנת 1963 היגרו לארצות הברית.
מבן זוג אחר יש לז'ילברטו בן נוסף - גרגורי לסורסה.
נפטרה בפילדלפיה ב-5 ביוני 2023.
אסטרוד ז'ילברטו, הייתה היחידה מבין הברזילאים שדיברה אנגלית היטב ונבחרה לבצע את השיר.
אף על פי שזו הייתה ההקלטה המקצועית הראשונה שלה, אסטרוד לא הייתה לגמרי זמרת טירונית.
היא גדלה עם מוזיקה - אמה ניגנה בכלים מרובים - ושרה לעיתים קרובות עם ז'ואאו בברזיל.
על אף שהשיר בביצועה זכה להצלחה עולמית, היא מעולם לא קיבלה קרדיט על הביצוע ולא קיבלה תמלוגים כלשהם.
בעוד כותבי השיר ושאר המבצעים זכו לרווחים עצומים מתמלוגי הפזמון, אסטריד ז'ילברטו וקיבלה רק 120 דולר עבור חלקה.
ז'ילברטו הפכה לכוכבת ג'אז והחלה בקריירת סולו.
בתחילה התמקדה בביצוע בוסה נובה וג'אז אמריקאי ובשנות ה-70 החלה להקליט לחנים של עצמה.
היא שרה בפורטוגזית, אנגלית, ספרדית, איטלקית, צרפתית, גרמנית ויפנית.
בשנת 1982 בנה מרסלו הצטרף ללהקתה כבסיסט, והשתתף בסיבובי ההופעות שלה במשך עשור.
ב-1996, היא השתתפה באלבום צדקה למלחמה באיידס Red Hot + Rio בהפקת ארגון Red Hot בביצוע השיר "Desafinado" (בפורטוגזית "slightly out of tune", או "זיוף מוזיקלי") יחד עם ג'ורג' מייקל.
אף על פי שמעולם לא פרשה רשמית, ז'ילברטו הודיעה ב-2002 שהיא לוקחת "חופשה בלתי מוגבלת" מהופעות פומביות.
ב-1964 זכתה ביחד עם השיר "הנערה מאיפנמה" בשני פרסי גראמי – על ההופעה הקולית הטובה ביותר לאשה, ושיר השנה.
אסטרואידי אטן הם קבוצה של גופים קרובי ארץ הקרויים על שם האסטרואיד הראשון שהתגלה ומשויך לקבוצה זו, 2062 אטן, שנתגלה ב-7 בינואר 1976 על ידי אלינור הלין.
גופים אלה מוגדרים כבעלי מרחק הקפה ממוצע הקטן מיחידה אסטרונומית אחת, ובעלי אפהליון גדול מ-0.983 יחידות אסטרונומיות.
הדבר אומר שמסלולם סביב השמש בדרך כלל חוצה את מסלול כדור הארץ והם עלולים להוות סכנה.
נכון לשנת 2004, נמצא שרק עבור שני אסטרואידים השייכים לקבוצה זו, מרחק האפהליון קטן מיחידה אסטרונומית אחת, והם לא חוצים את מסלול כדור הארץ לעולם.
האסטרואיד בעל המסלול הממוצע הקצר ביותר הוא KW4 1999, שמסלולו הממוצע הוא 0.642 יחידות אסטרונומיות.
בפריהליון הוא מתקרב לשמש עד כדי 0.2 יחידות אסטרונומיות או כ-30 מיליון ק"מ.
זהו מסלול קרוב בהרבה לשמש מזה של כוכב הלכת חמה.
האסטרואיד אפופיס שייך לקבוצה זו.
עם גילויו ב-19 ביוני 2004 ועד סוף שנת 2004, היה קיים חשש רציני שהוא יפגע בכדור הארץ ב-13 באפריל 2029. חישוב מדויק יותר של מסלולו שלל אפשרות זו, אם כי עדיין קיימת אפשרות שמסלולו יוסט בעת המעבר בשנת 2029, ואז הוא יהפוך לאסטרואיד אפולו.
אם באותה עת הוא ייכנס לתהודה מסלולית עם כדור הארץ אזי פגיעה בו ב-13 באפריל 2036 עלולה להיות בלתי נמנעת.
אסטרואידי אפולו הם קבוצה של גופים קרובי ארץ הקרויים על שם האסטרואיד הראשון שהתגלה ושויך לקבוצה זו, אפולו, שנתגלה ב-24 באפריל 1932 על ידי קרל ריינמות'.
גופים אלה מוגדרים כבעלי מרחק הקפה ממוצע גדול מיחידה אסטרונומית אחת, שנקודת הפריהליון שלהם קטנה מ-1.017 יחידות אסטרונומיות.
כתוצאה מכך, מסלולם סביב השמש בדרך כלל חוצה את מסלול כדור הארץ והם עלולים להוות סכנה.
האסטרואיד אפופיס הוא אסטרואיד אטן, אולם חישוב המסלול שלו מראה שב-13 באפריל 2029 הוא יעבור בסמוך לכדור הארץ, ומסלולו צפוי להשתנות כך שייתכן והוא עלול להפוך לאסטרואיד אפולו.
חישובים מראים הסתברות נמוכה לפגיעת אסטרואיד זה בכדור הארץ ב-2036.
בשנת 2007 התגלה 2007 WD5 שלפי הערכה הראשונית היה צפוי להתנגש עם המאדים וליצור מכתש גדול.
האירוע בסופו של דבר לא התרחש.
אסטרונאוטיקה היא ענף מדעי העוסק בתאוריה ובהנדסה של הגעה לחלל ומסעות בו.
משמעות השם אסטרונאוטיקה הוא "הפלגה בחלל", בדומה לשמו של התחום המקביל, אווירונאוטיקה שמשמעותו "הפלגה באוויר".
האסטרונאוטיקה היא ענף רב תחומי הכולל בתוכו יישומים של פיזיקה, אסטרונומיה, מתמטיקה וכימיה ומשלבם בהנדסת מכונות, הנדסת חשמל, הנדסת חומרים ועוד, במטרה לפתח את הכלים והאמצעים שיאפשרו מסעות בחלל.
עצם מלאכותי הנע בין הכוכבים נתון לשדות כבידה ושדות מגנטיים משתנים, טמפרטורות קיצוניות, צריך לעמוד בריק ובקרינה, לנווט את דרכו בין גופים הנעים בכיוונים שונים במרחב ועם כל זאת להיות קל משקל ככל שניתן על שיתאפשר לשגרו.
עקב מורכבות הדרישות הרבות והסותרות לעיתים, נדרש שילוב של דיסציפלינות שונות ומחקר ופיתוח מתקדמים ויקרים.
מקורות האסטרונאוטיקה הם במחקר תאורטי שהתבצע כבר במאה ה-17 על ידי אייזק ניוטון, שבספרו היסודות המתמטיים של פילוסופיית הטבע הניח את היסודות לפיזיקה של תנועה בחלל.
אחריו המשיכו מדענים כאוילר ולגראנז' לחקור את תנועת הגופים בחלל והכוחות הפועלים עליהם.
בראשית המאה ה-20 החלה האסטרונאוטיקה לצעוד בכיוון מעשי עם מחקריו של קונסטנטין ציולקובסקי, שהגדיר את הנוסחאות הראשונות של הנעה רקטית, ואחריו רוברט גודרד והרמן אוברת שבנוסף למחקרים תאורטיים רב תחומיים ערכו בשנות ה-20 ניסויים מעשיים בשיגור רקטות.
האסטרונאוטיקה הגיעה לבשלות בסוף שנות ה-50, עם שיגורו של ספוטניק, הלוויין הראשון בחלל ואחריו השיגורים הראשונים של בני אדם לחלל ושל גשושיות לכוכבי הלכת.
בתקופת המלחמה הקרה, מאבק יוקרה בין ארצות הברית וברית המועצות הביא להשקעות אדירות והתפתחות מואצת של תחום האסטרונאוטיקה.
האסטרונאוטיקה מתחלקת למספר תחומים החופפים זה לזה וביניהם:
אסטרודינמיקה: חקר מסלולי הכוכבים ופיתוח מסלולים יעילים למסעות ביניהם.
הנעה רקטית: חקר שיטות הנעה רקטית שונות בחלל המבוססות על דלקים כימיים נוזליים ומוצקים, אנרגיה חשמלית או אנרגיית חום גרעינית.
בקרה: אחד מענפי האלקטרוניקה העוסק בשיטות לייצוב אוטומטי של תהליכים ומאפשר לחללית כושר תפקוד עצמי בחלק ממשימותיה.
רובוטיקה: מאפשרת לגשושות לבצע משימות מורכבות כגון סיורים על פני כוכבי לכת וירחים, נטילת דגימות וכדומה.
פיזיולוגיה ורפואת חלל: חוקרת את יכולות גוף האדם לעמוד בתנאי החלל, את צרכיו ואת מגבלותיו.
אסטרואידים הוא משחק וידאו שיצא לראשונה לשוק ב-1979 על ידי חברת אטארי כמכונת משחק והפך לאחד המשחקים הפופולריים ביותר באותה התקופה.
המשחק נוצר בהשראת אחד ממשחקי הווידאו הראשונים - "Spacewar!".
מטרת המשחק היא השמדת כל האסטרואידים מבלי שהאסטרואדים יתרסקו על החללית של השחקן.
כשיורים באסטרואיד הוא מתפרק למספר אסטרואידים קטנים ומהירים יותר.
אסטרונומיית חובבים היא עיסוק באסטרונומיה לשם הנאה ולא מתוך עניין מקצועי.
תחביב האסטרונומיה מורכב מהיבטים שונים רבים, כגון ההיסטוריה של האסטרונומיה, תצפיות יום (על כתמי שמש והתפרצויות סולריות), תצפיות לילה (בעין בלתי מצוידת וכן מבעד למשקפות וטלסקופים).
חובבי אסטרונומיה רבים בעלי טלסקופים פרטיים בקטרים שבין 60 מילימטר ועד 40 סנטימטר, ישנם אף חובבים בעלי טלסקופים בקוטר מטר.
ייחוד נוסף של תחביב האסטרונומיה הוא שגם כיום חובבים רבים תורמים מידע רב ערך למחקרים מדעיים רבים, לדוגמת מעקב אחר כוכבים משתנים, גילוי ערפיליות, חקר מטאורים וחיפוש שביטים.
בישראל קהילת חובבי האסטרונומיה מונה כ-2,000 חובבים מחציתם חברים כיום או בעבר באגודה הישראלית לאסטרונומיה.
עם הולדת הספקטרוסקופיה במאה ה-17 החל להיווצר פער, שמאז רק הולך וגדל, בין צפייה בשמים לצורך הנאה, לבין איסוף הנתונים הקפדני הדרוש למחקר.
במחצית המאה ה-19 טלסקופים המשמשים למחקר גדלו לממדים ולעלות שנמצאו הרחק מעבר ליכולתו של חובב.
האפשרות לתצפית בעין נשללה מטלסקופים המשמשים למחקר, והם מתוכננים אך ורק לציוד מדידה ולצילום.
לרשימת הפערים בין החובב למקצוען התווסף גוף ידע עצום ומורכב שדרש רמה אקדמית של מתמטיקה ופיזיקה.
חובבים התמקדו בתצפיות במכשור פשוט יחסית, ולעיתים קרובות חלק ניכר מהתחביב היה ייצור המכשירים עצמם.
פעילות נוספת, שנבעה ממסורת הניווט הימי האסטרונומי, הייתה הדרכת קבוצות נוער להתמצאות באמצעות מיקום השמש והכוכבים.
לקראת סוף המאה ה-20 ירדו מחירי הציוד הדרוש במידה ניכרת, מה שאפשר לאנשים רבים יותר לעסוק בתחביב.
כיום, הפער בין המקצוענים לחובבנים עצום, ומדובר למעשה בתחומים שונים.
מחד, רבים מהמקצוענים אינם מכירים את שמי הלילה היכרות בסיסית, שכן זו אינה דרושה למחקר כיום.
מאידך, חלק ניכר מהחובבים אינו מתעניין בנושאי המחקר העכשווי.
למרות זאת, ישנם מדענים המתמידים בפעילות של חובבים ומפיקים ממנה השראה.
עבור רוב החובבים החוויה קרובה לטיול בטבע, ורחוקה מאוד מכל עיסוק מדעי.
התצפיות הן לעיתים קרובות אירוע חברתי בו נפגשים חובבים המכירים זה את זה עשרות שנים, לעיתים בלוויית בני משפחה.
ההווי החברתי כולל כמעט תמיד מזון ומשקה חם, ולעיתים גם מדורה.
ראויות לציון תצפיות חודש אוגוסט, בהן מגיע קהל רב - הן בשל מידות החום הנוחות בלילה והן בשל מטרות המטאורים של חודש אוגוסט.
עיריית מצפה רמון פיתחה בשנים האחרונות את התצפית במטר לאירוע של אלפי משתתפים, המתכנסים יחדיו ללילה של חוויה מיוחדת ומרוממת.
הכרת השמים היא אבן הפינה של התחביב.
הכרות בסיסית עם הבהירים שבכוכבים, קבוצות הכוכבים, מחזור הירח וכוכבי הלכת.
תצפית בטלסקופ מגדילה עשרות מונים את מספר גרמי השמים והתופעות הניתנות לתצפית.
תחום זה מתחלק לתת חלקים רבים - צפייה בגרמי שמים עמוקים - גלקסיות, ערפיליות וצבירי כוכבים, צפייה בכוכבי לכת ובירח, צפייה בכוכבים כפולים ובכוכבים משתנים.
צילום אסטרונומי, על אף שהוא מלאכה מורכבת ופעמים רבות מתסכלת, מביא סיפוק והנאה לחובבים רבים.
צילום אסטרונומי דורש שימוש בציוד יקר יחסית, הכולל טלסקופ בעל יכולת עקיבה מדויקת של חצובה משוונית, מצלמת DSLR ולעיתים מחשב המשמש להנחיית הטלסקופ.
תצפיות שמש - מחייבת שימוש בציוד מיוחד המונע נזק לעיני הצופה.
כבר בעזרת פילטר זול יחסית ניתן להבחין בכתמי שמש, ואף בגרנולות בתנאים טובים.
ציוד יקר יותר, המעביר אך ורק את אורך הגל של מימן מיונן, מספק מראה מרשים הרבה יותר הכולל התפרצויות שמש.
צפייה באירועים שמימיים גם היא חלק מהחובבות.
אירועים אלה מספקים יציאה משגרה עבור החובב, כמו גם הזדמנות למשוך לתצפית אנשים בעלי עניין שטחי.
בין האירועים ניתן למנות מטרי מטאורים, ליקויי שמש וירח, התקבצויות של גרמי שמיים, כיסויים של גרם שמיימי על ידי אחר, כוכבי שביט נדירים, מעבר לוויינים, מעברים של תחנת החלל הבינלאומית ועוד.
תצפיות רחוב הן פעילות מיוחדת שמטרתה העשרת הציבור הרחב.
חובב או כמה חובבים המציעים לעוברים ולשבים הצצה בגרמי השמים הבולטים - הירח, צדק ושבתאי.
זו פעילות בה עיקר הסיפוק הוא מתגובת הקהל למראה המרשים של גופים אלה בטלסקופ.
נדיר שאדם יצפה לראשונה בירח או בשבתאי ללא ביטוי התפעלות ושמחה מהמראה.
תצפיות קבוצתיות הן עניין שבשגרה.
החובבים מתאספים במקום תצפית, מסייעים זה לזה, משווים ומכירים ציוד אסטרונומי ולומדים זה מזה.
מידע נוסף מצפי כוכבים בישראל מוסדות ומקומות המיועדים לחובבים:
קבוצה מגובשת של חובבים מתקבצת כמעט מדי חודש, בליל מולד הירח, בבורות לוץ או חניון נחל נקרות.
האגודה הישראלית לאסטרונומיה היא עמותה ותיקה שמארגנת פעילויות.
רוב הפעילויות מתרכזות במצפה הכוכבים בגבעתיים, ומדי פעם מתארגנת יציאה לתצפית כוכבים במקום מרוחק, בדרך כלל באזור הערבה והנגב בהם יש ראות טובה יותר עקב העדר זיהום אור מערים סמוכות.
המועדון האסטרונומי של אוניברסיטת תל אביב מקיים הרצאות, ומרכז דרך פורום ברשת חובבים מתקדמים רבים, כולל יציאות תכופות (בדרך כלל מדי חודש עם מולד הירח) לתצפיות קבוצתיות בנגב.
מצפה הכוכבים שבמרכז הטכנודע שבגבעת אולגה מקיים פעילויות קבועות.
מרכז אילן רמון לנוער שוחר פיזיקה באוניברסיטת בן-גוריון מקיים פעילות שבועית בנושאים מגוונים.
מצפה הכוכבים ברקת הוא מפעל מסחרי שמקדם פעילות אסטרונומית רבה, וגם מרכז את המלחמה בזיהום אור בישראל.
עמותת "הדובה הגדולה" יוזמת ומפעילה אירועים רבים בתחום - תצפיות רחוב חינמיות, אירועי צפייה בכוכבים באתרים שונים בארץ, ואף השתלמויות אסטרונומיה שנערכות בנגב פעמיים בשנה.
המצפה של ויני בפונדק ה-101 של כושי רימון מציע פעילויות למתארחים בפונדק.
מרבית מרכזי המחוננים מציעים קורסים בתחום האסטרונומיה, על אף שבדרך כלל הצד המעשי מוזנח.
ציוד החובב שונה מאוד מציוד האסטרונום המקצועי.
להבדיל מהמקצוען, מארסנל החובב נעדרים מכשירי מדידה כמעט לגמרי.
כמו כן ישנו ציוד שנועד לתצפית בעין בלבד, למשל טלסקופ דובסוני.
לעיתים קרובות משתמשים החובבים בלייזר ירוק רב עוצמה לצורך הנחיה בשמיים, המקל מאוד על הצבעה לגרם שמיימי זה או אחר ועל הסברים.
חובב האסטרונומיה יכול להסתפק במעט ציוד שעלותו נמוכה, או להפליג בהוצאות ובהתמקצעות ללא גבול הנראה לעין.
חלק מהקסם שבתחביב הוא האפשרות "להתחיל בקטן", מבלי להנזק מהימנעות מציוד יקר וקשה לתפעול.
אסטרואיד הוא צורה גאומטרית המתארת את מסלולה של נקודה קבועה על גבי מעגל המתגלגל (ללא החלקה) בתוך מעגל אחר בעל רדיוס גדול פי 4 מרדיוס המעגל הפנימי.
בהגדרה אחרת, אסטרואיד הוא היפוציקלואיד בעל k=4. אורך העקום הוא פי 6 מרדיוס המעגל הגדול, והשטח הכלוא מתחתיו הוא משטח המעגל הגדול.
בקואורדינטות קרטזיות ניתן להציג אסטרואיד כעקומה:
אסטרולוגיה הודית המכונה גם אסטרולוגיה וודית או ג'יוטישה (בסנסקריט ज्योतिष- jyotiṣa) היא אסטרולוגיה בעלת מסורת עתיקת יומין מהודו.
האסטרולוגיה ההודית מבוססת על גלגל המזלות הסידרי ובכך היא שונה מהאסטרולוגיה המערבית שמתבססת על השנה הטרופית.
קיימים הבדלים נוספים בין שתי השיטות האסטרולוגיות, לדוגמה שימוש בנקשטרות (מקטעי ירח) שקיימת באסטרולוגיה ההודית ואיננה קיימת באסטרולוגיה המערבית וכמו כן חלק מהטיפול בשיטה ההודית מוצע באמצעות האזנה למזמורים וודיים, שימוש באבני חן ותרגול יוגה מדיטציות.
בהודו נפוץ השימוש באסטרולוגיה והיא קיימת בחיי היומיום של ההינדים.
במקרים רבים, תינוקות שנולדים מקבלים שמות הקשורים למפת לידתם.
כמו כן, האסטרולוגיה נכנסת להחלטות שונות בחייהם של ההינדים כמו מעבר דירה, הסבת מקצוע, לימודים, נישואים וכיוצא בזה.
לאסטרולוגיה ההודית יש משקל גדול בחיזוי והבנתה לעומקה נחוץ על מנת להתחיל בחיזוי מאורעות בחייו של אדם או מדינה.
בדומה לאסטרולוגיה מערבית, גם בהודו כמו גם בבבל וביוון העתיקה הייתה חפיפה בין האסטרונומיה והאסטרולוגיה והם היו למעשה דוקטרינה אחת.
בדת ההינדואיזם המונח ג'יוטישה משמש כדיספלינה תומכת בודות שהן הכתבים העתיקים שעליהם מתבסס ההינדואיזם.
העבודה היחידה שנותרה כשריד מכתבים אלו היא הוודאנגה ג'יוטישה שכוללת את חוקי התנועה של השמש והירח על פני תקופה ומחזור בן חמש שנים.
קיימת אי ודאות לגבי זמן כתיבת הוודאנגה ג'יוטישה אולם לפי התחביר הלשוני כפי הנראה היא נכתבה לפני כארבעת אלפים שנה (באלף השנייה לפנה"ס).
האסטרולוגיה והאסטרונומיה ההודית התפתחו יחד.
ארייאבטהא היה האסטרונום הראשון שחי במאה החמישית לפנה"ס של האסטרונומיה ההודית והיה הראשון שגם טען שכוכבי הלכת אינם מאירים מעצמם אלא משקפים את אור השמש.
ההיסטוריה המתועדת של האסטרולוגיה ההודית החלה בתקופה שבה נפגשו התרבות היוונית וההודית למה שמכונה התקופה ההינדו-יוונית בהודו (במאה השנייה לפני הספירה עד כ-10 שנים לאחר ספירת הנוצרים).
מסות יווניות כגון יוונאיאטקה תורגמו לסנסקריט מיוונית ומכאן גם הדמיון בשמות המזלות כמו גם בתיאור כוכבי הלכת בדומה לאסטרולוגיה היוונית.
האסטרולוגיה ההודית מבוססת על גלגל המזלות הסידרי ועל היחס של הגלגל בהשוואה לכוכבי השבת של המזלות.
בגלגל המזלות הסידרי תנועת השמש, הירח ושאר כוכבי הלכת נמדדים ביחס ישיר למיקום כוכבי הלכת שיוצרים את המזלות, בניגוד לאסטרולוגיה המערבית שבנויה בעיקרה על השנה הטרופית.
בשל נדידת נקודת השוויון הגלגל הסידרי והטרופי אינם חופפים אחד לשני ויש מרחק של כ- 24 מעלות בין תחילת מזל טלה בגלגל הטרופי ותחילת מזל טלה בגלגל הסידרי (ולמעשה כשהשנה הטרופית מתחילה ב-0 מעלות טלה, נמצאת השמש במעלה 6 בקונסטלציית דגים).
עקרון נוסף המאפיין את האסטרולוגיה ההודית בהשוואה למערבית הוא ההתבססות על כוכבי הלכת הנראים לעין בלתי מזוינת בלבד וכמו כן הענקת משמעות לצומתי הירח.
המזלות באסטרולוגיה ההודית דומים בשמותיהם למזלות באסטרולוגיה המערבית.
הטבלה הבאה מפרטת את תאריכי השמש במזלות ההודיים וכן את שמות המזלות ההודיים
כוכב באסטרולוגיה ההודית מכונה גראהה (Graha.
האסטרולוגיה ההודית מתבססת על כוכבי הלכת הנראים לעין ללא טלסקופ וכן על המאורות וצומתי הירח.
למיתולוגיה ההודית תפקיד חשוב בהבנת הכוכבים ותכונותיהם משום שמאחורי כל כוכב עומד אל מהמיתולוגיה ההודית.
בכתביים ההינדיים, מתואר סוריה (השמש) כצורה הנראית ביותר של האל, והן מאמיני האל וישנו והן מאמיני האל שיווה רואים בסוריה התגלות של האל שלו הם סוגדים.
סוריה מתואר כבעל ארבע זרועות ידיים וגופו אדום.
לעיתים הוא אוחז בידו קונכייה ואת פרח הלוטוס.
בניגוד לאסטרולוגיה מערבית המבוססת בעיקרה על מיקום השמש במפה, באסטרולוגיה ההודית יש לשמש משקל נמוך יותר.
סוריה באסטרולוגיה ההודית הוא בעל אופי מרע, ומייצג את כוח הרצון שקיים בכל אדם, תהילה, חזון, אומץ וקשור במלוכה, מנהיגות ודמות האב.
סוריה שולט על מזל אריה ונעלה במזל טלה.
סוריה שולט על יום ראשון.
במיתולוגיה ההינדית צ'אנדרה מתואר כגבר יפה תואר האוחז בידו האחת את פרח הלוטוס ובידו השנייה מקל.
צ'אנדרה רוכב במרכבה כל לילה ומייצג את הירח.
הירח באסטרולוגיה ההודית הוא בעל אופי נייטרלי ותלוי בפאזות הירח.
כאשר הוא מתמלא הוא נחשב למיטיב וכאשר הוא מתחסר הוא נחשב כמרע.
הירח באסטרולוגיה ההודית הוא בעל המשקל הגבוה ביותר ולמעשה המזל שאליו נולד האדם נקבע לפי הירח.
הירח, בהיותו הגרם השמיימי המהיר ביותר בשמיים מנקודת השקפה גיאוצנטרית, נמצא כל יום בנקשטרה שונה.
הנקשטרות הן חלוקה של נדידת הירח על פני הגלגל ל-27 מקטעים.
כל נקשטרה מתפרסת על פני 13.2 מעלות מגלגל המזלות.
הנקשטרה הראשונה מתחילה מהמעלה הראשונה של טלה עד למעלה 13.20 בטלה.
למיקומי הירח וכוכבים בנקשטרות חשיבות גדולה בניתוח מפה אסטרולוגית.
הירח מסמל את עולם הרגש, החמלה והאמהות.
הירח שולט במזל סרטן ונעלה במזל שור.
כמו כן הוא נפול במזל גדי ועקרב.
צ'אנדרה שולט על יום שני.
במיתולוגיה ההודית הבודהה הוא בנו של צ'אנדרה, אל הירח, והוא מתואר כבעל גוף בצבע ירוק, שגם אוחז בפרח הלוטוס ורוכב על גבי אריה.
בודהה, בדומה לאל הרמס או מקבילתו הרומית מרקוריוס, היה אל הסוחרים והמסחר.
כאחד הכוכבים הקרובים לשמש, כך שמו של בודהה (=המואר) מעיד על כוכב חמה.
הוא יכול להיות בעל טבע מיטיב אם הוא נמצא בצמידות לכוכב מיטיב או מרע במידה והוא צמוד לכוכב מרע.
הוא מייצג תקשורת, יכולת אנליטית, אינטליגנציה, יכולות לימוד, את עולם העסקים ועולם המחקר.
הוא שולט על מזל תאומים ומזל בתולה ונפול במזל דגים.
בודהה שולט על יום רביעי.
כוכב הלכת נוגה הוא העצם הבהיר ביותר בשמיים אחרי המאורות ופירוש השם שוקרה בסנסקריט הוא טהור, בהיר או שקוף.
פרח הלוטוס מייצג את שוקרה, ותנועתה של ונוס בשמיים נצפית כיוצרת את מבנה הפנטגרם מבנה שנצפה אצל ההודים כמתאר את פרח הלוטוס.
שוקרה נחשבת לכוכב מיטיב בעיקרו.
שוקרה מייצגת אהבה, אמנות, יופי, רומנטיקה, תכונות נשיות, יכולת הנאה, החיים הגשמיים והארציים, וכל הדבר הקשור באמנות עדינה: ריקוד, ציור וכיוב.
שוקרה היא כוכב הרמוני והיא שואפת ליצירת מערכות יחסים הרמוניות עם הסביבה.
שוקרה שולטת במזלות שור ומאזניים, נעלה במזל דגים ונפולה במזל בתולה.
שוקרה שולטת על יום שישי.
בדומה לכוכב הלכת האדום, מאדים, האל ההודי, מאנגלה, מתואר כבעל גוון אדום, בעל ארבע זרועות ורוכב על גבו של אייל (טלה/ מזל טלה).
קשור לדחפים של היצר, אנרגיה פיזית, ביטחון, אגו, גבורה ויכולת עמידה במשימות.
בהיותו אדום, הוא נחשב לכוכב מלחמתי והוא קשור לברזל, לדם ולמערכת הדם בגוף.
מאנגלה שולט במזלות טלה ועקרב, הוא נעלה במזל גדי ונפול במזל סרטן.
מאנגלה שולט על יום שלישי.
גורו המכונה בריהספאטי (Bṛhaspati) נחשב לכוכב המיטיב מכל.
פירוש המילה גורו מסנסקריט פירושה מורה.
גורו/ יופיטר הוא כוכב הלכת הגדול ביותר והעצם השמיימי הבהיר ביותר אחרי ונוס והמאורות.
הוא קשור ביכולת התרחבות, גדילה, לימודים גבוהים, רוחניות, פילוסופיה.
מיקומו של גורו יכול לסייע באיזון של קרמות מהעבר ואנשים שיש להם גורו דומיננטי במפה הם בעלי אינטליגנציה גבוהה ויכולת לימוד גבוהה.
גורו שולט על המזלות קשת ודגים, הוא נעלה במזל סרטן ונפול במזל גדי.
גורו שולט על יום חמישי.
שאני נחשב לכוכב המרע ביותר ולכוכב המשפיע ביותר על הקרמה (בנוסף לצומתי הירח).
התמונה המצטיירת דרך שאני היא תמונה של מורה קשוח וקפדן המקפיד על כל פרמטר.
הוא דורש סבלנות רבה ובהרבה פעמים דווקא קשור לחוסר הצלחה או מגביל ומונע יכולת הנאה.
לשאני לוקח בסביבות 30 שנים להקיף את כל גלגל המזלות ולכן הוא גם נחשב לכוכב הלכת האיטי ביותר.
כניסה של שאני למזל חדש (כל שנתיים וחצי לערך) מסמלת עבור האסטרולוגים ההינדיים תחילתה של תקופה חדשה.
שאני קשור בממסד השמרני, ומיקום טוב שלו נחשב למקום עם יכולת גדילה למרות שבגדול הוא המקור לפחדים על פי האסטרולוגיה ההודית.
שאני שולט במזלות גדי ודלי, נעלה במזל מאזניים ונפול במזל טלה.
שאני שולט על יום שבת.
ראהו, צומת הירח הצפוני/ ראש דרקון
נקודות צומתי הירח הן נקודות חיתוך בין מסלולי השמש והירח על גבי מישור המילקה.
הנקודות האלו הן גם נקודות המילקה (היכן שמתרחשים ליקויי המאורות).
האסטרולוגיה ההודית נותנת חשיבות גדולה לנקודות אלו עד כדי כך שהיא רואה בהן כוכבים של ממש.
המיתולוגיה סביב ראהו (ראש הדרקון) וקטו (זנב הדרקון) קשורה בסיפור חביצת הים שבו האל וישנו כרת את ראשו של ראהו ויצר את קטו באותו זמן..
גם ראהו וגם קטו נחשבים לנקודות של צל באסטרולוגיה ההודית ולכן הם קשורים בנושאים של עבר ועתיד.
בעוד קטו (הנמצא בחלק הדרומי של חיתוך מסלולי המאורות) מחובר לזנב הדרקון ומייצג את העבר, ראהו (הנמצא בחלק הצפוני של חיתוך מסלולי המאורות) מחובר לראש הדרקון ומתקשר לעשייה למען העתיד ולחוקי הדהרמה.
ראהו וקטו הם סוג של ניגודים, טוב ורע, נתינה ולקיחה, הרבה וכלום.
באסטרולוגיה ההודית נחווה ראהו כשד בולעני הנקשר באנדרלמוסיה ואכזריות.
הוא נחשב לכוכב מרע, תמיד כועס וזועף.
ראהו הוא ערמומי ומניפולטור גדול.
ראהו גם קשור לנחש, וצורתו היא צורה של נחש.
אנשים שעוסקים עם נחשים בחייהם נחשבים בעיני ההינדים כאנשים הנמצאים תחת השפעה גדולה של ראהו.
ראהו נחשב לאויב עיקרי של הירח והשמש שכן המצאות המאורות בסביבתו יכולה לגרום לליקוי ירח או שמש.
האסטרולוגיה ההודית מאמינה בגלגול נשמות והיא רואה בראהו קשור בדהרמה ומייצג בעיקר את המטרות בגלגול הנוכחי של האדם.
קטו, צומת הירח הדרומי/ זנב דרקון
קטו מייצג את הקרמה והחוקים הנלווים אליה.
הוא מייצג גלגולים קודמים וסך חוויות שנרכשו מגלגולים קודמים.
כמו ראהו, גם קטו הוא בעל אופי מרע ואכזרי וקשור בגורל האדם.
קטו יוצר הרבה מכשולים בדרך וגורם לכאב.
לכן קטו גם קשור בבתי כלא ורעלים ושריפה.
במעבר על מכשוליו, הוא קשור ברוחניות ויכולת גדילה רוחנית וכמו כן, הגעה למוקשה/ שחרור בסוף הגלגול הנוכחי.
לכן קטו קשור גם בהתנזרות, סגפנות, תשוקה לידע נעלה וכוחות מיסטיים.
האנשים שנמצאים תחת השפעת קטו הן בדרך כלל גבוהים ובעלי דרגות רוחניות גבוהה.
כמו ראהו, כך גם קטו נחשב לאויבם של השמש והירח.
קטו נמצא תמיד במרחק של 180 מעלות מראהו.
גם ראהו וגם קטו אינם כוכבי לכת של ממש ולכן הם אינם שולטים באחד מימות השבוע.
קיימים שלושה סוגי תבניות של מפות לידה באסטרולוגיה ההודית, כאשר שניים מהם מוצגים בהמשך.
בניגוד למפה האסטרולוגית המערבית שרואה בגלגל המזלות מעגל, במפות ההודיות רואים דרך שונה להסתכל על מפת השמיים.
קשורה גם לאופי הדרומי של הודו ולהשפעה הדרווידית על תושבי דרום הודו.
במפה מסודרים המזלות מטלה עד דגים בסדר רציף.
קשורה לתרבות ההינדית של צפון הודו.
המפה מצטיירת כמעוינים ובמרכז המפה נמצאים הבתים הפעילים:1, 4, 7 ו-10.
אסטרודון (שם מדעי: Astrodon) הוא סוג של דינוזאור זאורופוד מתקופת הקרטיקון התחתון.
פירוש שמו הוא "שיני כוכב".
הוא התגלה בחפירות במזרח מרילנד ב-1858 בידי הכימאי פיליפ טייסון.
הוא הביא את ממצאיו שכללו בעיקר עצמות שיניים לידיד רופא שיניים בשם כריסטופר ג'ונסטון שחתך את אחת השיניים והעיטורים בקצה השבור הזכיר לו כוכב, מה שהוביל לשמו.
קודם לכן נקרא הדינוזאור פלרוקואלוס (Pleurocoelus).
נוסף על הממצאים ממרילנד הוא כנראה חי לאורך חופי האוקיינוס האטלנטי, איפה שכיום וושינגטון די.
כיום ישנם חוקרים הרואים בו טקסון מוטל בספק שאמור להיות פרט של קמרזאורוס.
אם היה זה דינוזאור עצמאי גובהו הגיע ל-9 מטרים, אורכו ל-18-15 מטרים ומשקלו לכ-10 טונות.
הוא היה דומה מעט לברכיוזאורוס אך לא היה קרוב משפחתו והיה קרוב לטיטנוזאורים העצומים.
האסטרודון הוא הדינוזאור הלאומי של מדינת מרילנד.
הוא היה גם הדינוזאור הלאומי של טקסס אך הוחלף בזאוריפוסידון.
אסטרואיד כפול (או אסטרואיד בינארי) הוא מערכת של שני אסטרואידים הסובבים מוקד משותף.
האסטרואיד 243 אידה היה הראשון להתגלות כמערכת כזו על ידי הגישושית גלילאו בעת שעברה את חגורת האסטרואידים ב־1993 בעת מסעה אל צדק.
מאז זוהו מערכות רבות נוספות.
מאפיין חשוב של המערכת הוא היחס בין המסות של שני הגופים המרכיבים אותו.
ברוב המערכות יחס זה הוא גבוה, כלומר אסטרואיד קטן יחסית מקיף את האסטרואיד המרכזי.
במספר מערכות אחרות יחס המסה בין הגופים מתקרב לאחד, כלומר המסה שלהם דומה.
ביניהם נמצאים 90 אנטיופה ו־69230 הרמס.
קיימות מספר תאוריות לגבי היווצרות מערכות אלה:
מערכות טרנס-נפטוניאניות יכלו להיווצר בזמן היווצרות מערכת השמש על ידי התקשרות הדדית בין הגופים או במפגש בין שלושה גרמי שמיים.
ייתכן שהלוויינים של 22 קליופה, 45 אגניה ו־87 סילוויה נוצרו מהתפרקות הגוף המרכזי לאחר התנגשות ישירה או זמן כלשהו לאחר מכן כתוצאה מחריץ שנוצר.
תאוריה חדשה טוענת שלהרבה אסטרואידים יש נקבוביות גבוהה, כלומר תוכנם איננו מוצק אחיד ומלא.
במקרה זה, אסטרואידים קרובי ארץ שסובבים בחלק הפנימי של מערכת השמש יצרו את הלוויין שלהם באופן הבא: פוטונים המופצים מהשמש גררו העלאה במהירות הסיבוב של האסטרואיד (אפקט YORP).
ההאצה גרמה לפיזור חומר מקו המשווה של האסטרואיד לחלל הקרוב שם הוא נערם לגוף קטן שמקיף את האסטרואיד.
אסטרומטריה היא ענף באסטרונומיה המשמש למדידת מרחקים בין גרמי השמיים ולמדידת שינויי המיקום שלהם.
ההיסטוריה של האסטרומטריה קשורה לקטלוגי כוכבים, אשר נתנו לאסטרונומים נקודות התייחסות עבור גרמי השמיים כך שיוכלו לאתר את תנועותיהם, כבר בשנת 190 לפנה"ס השתמש היפרכוס בקטלוגי כוכבים קדומים יותר כדי לגלות את הנקיפה של כדור הארץ.
במאה ה־16 השתמש טיכו ברהה בכלי מדידה משוכללים, כגון מדי־זווית קיריים, כדי למדוד את מיקומי הכוכבים בצורה מדויקת ביותר (דיוק של כ־15 עד 35 ארקסק – 1/3600 המעלה).
בשנת 1729 ניסה ג'יימס בראדלי לראשונה בעולם למדוד פרלקסות בין כוכבים.
אמנם לא הצליח להבחין בפרלקסות באמצעות הטלסקופ שלו, אך בכל זאת גילה את האברציה הכוכבית.
עד המאה ה-19 נראו רק כ־60 פרלקסות כוכביות.
בשנים 1989–1993 לקח הלוויין "היפרכוס" של סוכנות החלל האירופית את האסטרומטריה צעד קדימה, הוא היה במקום בו הוא פחות הושפע מהכוחות המכניים של כדור הארץ ומההפרעות האופטיות של האטמוספירה שלו וכך יכול היה למדוד זוויות בשמיים, מיקומים ותנועות של כוכבים בדיוק חסר-תקדים.
מלבד מסגרת ההתייחסות שאסטרומטריה נותנת לאסטרונומים בעת דיווח על התצפיות שלהם, אסטרומטריה גם עוסקת בנושאים כמו מכניקה שמימית, דינמיקה כוכבית ואסטרונומיה גלקטית.
טכניקות באסטרומטריה עוזרות לזהות עצמים כוכביים על פי תנועותיהם הייחודיות.
אסטרומטריה היא צעד חשוב בסולם המרחקים הקוסמי משום שהיא מאפשרת לבסס מרחק של פרלקסות ביחס לכוכבים בגלקסיית שביל החלב ומחוצה לה.
משתמשים באסטרומטריה למדידת קואורדינטות שמימיות, תנועות כוכבים וזוויות.
ישנם שבטים באזור האוקיינוס השקט שמשתמשים באסטרומטריה ככלי ניווט כשהם מפליגים בים, הם יודעים את מיקום הכוכבים בלילה ומפליגים בלי שום מצפן או כלי ניווט אחר, רק התבוננות בכוכבים משמשת אותם ככלי לניווט בים.
חלק חשוב באסטרומטריה הוא תיקון שגיאות.
פעמים רבות נתון מצב בו ישנה טעות חישובית, אשר מובילה לתוצאות שגויות.
ניתן לצמצם את היווצרות השגיאות הללו על ידי שיפור הציוד ואיזון התוצאות.
כיום, רמת הדיוק במדידת זוויות כוכבים גדלה בקצב מהיר.
אחת ממשימות החלל החשובות שמדדה בצורה חסרת-תקדים זוויות בחלל היא משימת "גאיה" של סוכנות החלל האירופאית.
משימת חלל נוספת שהייתה אמורה למדוד זוויות בחלל בדיוק רב, אך בוטלה, היא משימת SIM של נאס"א.
אסטרואיד טרויאני הוא אסטרואיד או ירח שנמצא במסלול של גרם שמיים מבלי להתנגש בו.
אסטרואידים אלו נמצאים בנקודות לגראנז' L4 ו-L5, בהן הגוף נמצא 60 מעלות משני "צידי" הכוכב והגוף נשאר יציב.
הראשון שגילה אותם היה האסטרונום הגרמני מקס וולף, שגילה את אכילס ב-1906. הם נקראים אסטרואידים טרויאניים מכיוון שכל אחד מהם קרוי על שם דמות מהמיתולוגיה היוונית שהשתתפה במלחמת טרויה.
ישנן שתי תאוריות עיקריות להיווצרות האסטרואידים הטרויאניים.
התאוריה הראשונה היא שהם נוצרו במערכת השמש, בחגורת האסטרואידים, מהתלכדות ומהתחברות של גרגרי אבק ושל סלעים.
אזור החגורה נתון להשפעתו האדירה של צדק, שבכוח-המשיכה החזק שלו מנע מגושי הסלע הרבים להתלכד ולהפוך לכוכב-לכת.
התאוריה השנייה היא שהחלו להיפלט סלעים מחגורת קויפר שמעבר לכוכב הלכת פלוטו.
לאחר מכן הפכו הסלעים הללו לאסטרואידים טרויאניים.
במסלול של כדור הארץ התגלו שני אסטרואידים טרויאניים, שניהם בנקודה L4. אחד קוטרו 300 מטרים והוא נקרא "2010TK7" והשני קוטרו 1,200 מטרים ושמו 2020XL5. כנאמר לעיל, נקודות לגראנז' נעולות בכוחות הכבידה ולכן אין סיכוי שהטרויאניים יתנגשו אי פעם בכדור הארץ.
ישנם ארבעה אסטרואידים טרויאניים למאדים.
לפי מחקר שהתפרסם בשנת 2017, מקורם היה בעומק מאדים.
לאחר אירוע התנגשות של כוכב לכת קדום במאדים, אסטרואידים אלו עפו מעוצמת ההתנגשות ממאדים אל מסלולם הקבוע.
אסטרואידים אלו מכילים את המינרל אוליבין - מינרל שנוצר לרוב בעומק המעטפת של גופים פלנטריים גדולים, כמו כדור הארץ או מאדים, באזורים שבהם שורר לחץ גבוה.
לכן, סביר להניח שהאסטרואידים היו חלק ממאדים ולאחר ההתנגשות נפלטו ממנו.
לנפטון יש שבעה עשר אסטרואידים טרויאניים.
שלושה עשר מהם נמצאים בנקודת לגראנז' L4 וארבעה נמצאים בנקודה L5. הראשון שהתגלה הוא "2001 QR322".
האסטרואיד הטרויאני הראשון שהתגלה לצדק נקרא "אכילס 588" והוא התגלה על ידי מקס וולף.
הגשושית לוסי החלה את מסעה באוקטובר 2021 לעבר אסטרואידים אלו.
אסטרונומית גלי כבידה היא תחום חדש יחסית של האסטרונומיה התצפיתית שמטרתו להשתמש בגלי כבידה כדי לאסוף נתונים על גופים רחוקים כגון כוכבי ניטרונים וחורים שחורים, על סופרנובות ועל תהליכים שונים שקרו שברירי שנייה לאחר המפץ הגדול.
תורת היחסות של איינשטיין ניבאה את קיומם של גלי הכבידה עוד בשנת 1915. גלי הכבידה התגלו לראשונה מאה שנה לאחר ניבויו של איינשטיין, בספטמבר 2015, על ידי LIGO ו-Virgo.
איסוף מידע בעזרת גלי כבידה
ישנן דרכים שונות לקלוט גלי כבידה, וישנם גלאים הקולטים גלי כבידה בתדירויות שונות, ובכך מאפשרים לנו לאסוף נתונים מספקטרום רחב של גלי כבידה.
גלי כבידה בתדירות גבוהה, 10 הרץ עד 10 קילו הרץ
גלי כבידה בעלי תדירות גבוהה (10 הרץ עד 10 קילו הרץ) נצפים כיום במספר מכונים המפוזרים ברחבי כדור הארץ: LIGO בארצות הברית המשתמש בשני אינטרפרומטרים באורך של ארבעה קילומטרים, Virgo האיטלקי-צרפתי שמשתמש באינטרפרומטרים באורך 3 קילומטר, 600 GEO המשתמש באינטרפרומטרים באורך 600 מטר,KAGARA היפני עם אינטרפרומטרים באורך 3 קילומטר.
גלי הכבידה התגלו לראשונה בתדירות זו במכון LIGO בשנת 2015.
דרך נוספת לקלוט גלי כבידה היא בעזרת אנטנות תהודתיות, דרך זו הומצאה על ידי הפיזיקאי האמריקאי ג'וסף וובר בשנות השישים.
גלי כבידה בתדירות נמוכה, תדירות הקטנה ממיקרו הרץ
דרך נוספת לקליטת גלי כבידה היא בעזרת מערך תזמון פולסרים.
שלושה מכונים- EPTA, NANOgrav, PPTA, פועלים בשיתוף פעולה כדי לקלוט גלי כבידה בעזרת פולסרים.
מכונים אלה משתמשים בטלסקופי רדיו קיימים, אך מפני שטלסקופים אלה קולטים תדירויות של ננו-הרצים לוקח זמן רב מאוד כדי לזהות אות.
גלי כבידה בתדירות בינונית, מיקרו הרץ עד 10 הרץ
כיום אין עדיין דרכים לקלוט גלי כבידה בתדירויות בינוניות.
סוכנות החלל האירופאית עובדת על הפרויקט eLISA, זו היא אנטנת חלל שתוכל לקלוט גלי כבידה בתדירויות אלו.
בנוסף, ביפן עובדים על הפרויקט DECIGO שיוכל לקלוט גלי כבידה בתדירויות אלו.
עד היום האסטרונומיה ברובה התבססה על אספת נתונים מהספקטרום האלקטרומגנטי.
כל פעם שמצאו דרך לקלוט תדירויות חדשות מהספקטרום האלקטרומגנטי הידע שלנו על היקום התרחב רבות.
במאה ה-20, כאשר הצליחו לקלוט ניוטרינים נפתח תחום חדש באסטרונומיה, אסטרונומיה ניוטרינית, תחום זה הרחיב את ההבנה שלנו על ליבת השמש ועל התהליכים השונים שמתרחשים בשמש.
גילוי גלי הכבידה, כמו כל גילוי באסטרונומיה עד כה, ישמש ככלי לאיסוף נתונים חדשים על היקום.
גלי כבידה הם מקור מצוין לאיסוף נתונים מפני שהם כמעט ולא מבצעים אינטראקציות עם עצמים לכן ניתן לקלוט אותם עם הפרעות מינימליות.
מצד שני, העובדה שהם כמעט ולא מבצעים אינטראקציות עם עצמים גורמת לכך שקשה לקלוט אותם.
אסטרונומיה של גלי כבידה היא שונה בתכליתה מאסטרונומיה המבוססת על גלים אלקטרומגנטים, כיוון שניתוח של גלי כבידה מגלה לנו יותר "צליל" מאשר "תמונה", לא ממש אוסף של נתונים שונים אלא גל מורכב והרמוני.
אם אור מראה לנו את הצורה של הגוף והמבנה שלו, גלי כבידה יספקו לנו מידע אודות האירועים שכתוצאה מהם הם נוצרו.
לכן, גלי כבידה נושאים מידע שאנו לא יכולים להשיג בדרכים אחרות - כגון מידע על זרימה של חומר בליבה של סופרנובה, או על תכונות החומר של כוכבי נייטרונים מתמזגים.
גלי כבידה נושאים מידע על אזורים בחלל שאחרת היו נסתרים, או נגישים רק בצורה עקיפה דרך סימולציות מחשב.
גלי הכבידה מאוד חשובים ככלי חדש לראיית היקום מפני ששילוב הנתונים שיאספו מגלאי הכבידה עם נתונים שנאספו בדרכים אחרות, כמו ניוטרינים והספקטרום האלקטרומגנטי, הולכים ללמד אותנו עוד הרבה תגליות חדשות על חורים שחורים, חומר אפל ואפילו על היווצרות היקום.
סוכנות החלל האירופאית עובדת כיום על הפרויקט eLisa שאמור לצאת לפועל ב-2034, אנטנת חלל זו כנראה תוכל לאסוף נתוני על התפתחותם של חורים שחורים וגלקסיות.
נתונים אלו יכולים לעזרו לנו להבין כיצד חומר אפל מתנהג, ואפילו לאשש את התאוריה כי גלקסיות מתפתחות מסביב לחורי חומר אפל.
ייתכן שבעזרת ניתוח קרינת הרקע הקוסמית יהיה אפשר לגלות גלי כבידה מהרגעים הראשונים של היקום ובעזרתם ללמוד על היווצרותו.
אסטרונומית גלי כבידה היא תחום חדש יחסית ולכן תחום זה עוד מתפתח.
יכולותינו בקליטת גלי כבידה עוד מאוד מוגבלות אבל בעתיד הקרוב יחסית תהייה לנו את הטכנולוגיה הדרושה.
רוב האסטרופיזיקאים כיום מאמינים שאסטרונומית גלי כבידה תהייה חלק חשוב מאוד מהאסטרונומיה של המאה ה-21.
אסטרואידי אמור הם סוגי אסטרואידים שיש להם נקודות במסלוליהם שנפגשות עם המסלול של כדור הארץ ולעיתים גם במסלול של מאדים.
לכן יש סיכוי שהאסטרואיד יתנגש בכדור הארץ.
שם האסטרואיד נקרא על שם קופידון (בלטינית - אמור).
השם "אמור" היה השם של "אסטרואיד 1221" שנגלה בשנת 1932. בעקבותיו השם של קבוצת אסטרואידים זו נקראת "אמור".
קיימים שלושה תנאים שחייבים להתקיים כדי שאסטרואיד ייחשב כאסטרואיד אמור:
האסטרואיד מקיף את מסלולו בפרק זמן העולה על שנה.
משמעות הדבר היא שמרחקו הממוצע של האסטרואיד מן השמש חייב להיות גדול יותר מ-AU.
מסלול האסטרואיד אינו חוצה את מסלול כדור הארץ.
כלומר הפריהליון של האסטרואיד גדול מהאפהליון של כדור הארץ.
האסטרואיד חייב להיות עצם קרוב-ארץ, כלומר שההפרש בין מרחק האסטרואיד לשמש לבין מרחקו של כדור הארץ לשמש אינו עולה על מרחק הירח מכדור הארץ.
מסלול האסטרואיד בצורת אליפסה המתנגש במסלולו של כדור הארץ ובדרך כלל עובר גם על הציר של מאדים.
כיוון מסלול האסטרואיד האמור משתנה בעקבות השפעת כוח המשיכה של גופים אחרים.
כלומר, כאשר קבוצת אסטרואידי האמור כלואים בין שני גופים בעלי כוח משיכה גדול יותר.
צורת המסלול של האסטרואיד משתנה בתלוי לגוף עם כוח המשיכה הגדול יותר.
לדוגמה, אסטרואיד אמור בעל המסלול הנוטה לצד ימין של כדור הארץ והאסטרואיד נמצא בין כדור הארץ לבין מאדים, כוח המשיכה על מאדים גדול מכוח המשיכה על כדור הארץ, לכן אסטרואיד האמור ישנה את מסלול לכיוון מאדים ויטה לצד שמאל של כדור הארץ.
התנגשות אסטרואידי אמור בכדור הארץ
למרות הגודל והמהירות של אסטרואידי אמור, ישנו סיכוי שהאסטרואידים יתנגשו בכדור הארץ.
ההתנגשות של אסטרואידי אמור תלויה בנוסף בכוח ובמהירות תנופה של עצמים או כוכבים שעוברים לידו או הוא עובר לידם.
הסיכויים שאסטרואיד אמור יתנגש בכדור הארץ קרוב ל-0.111113 אחוז.
+מספר דוגמאות לקבוצות אסטרואידי אמור:שם קבוצת האסטרואידיםנקודות הפריהליוןמתי התגלהמי גילהאטן0.7901 AU7 בינואר 1976אלינור הליןאפולוגדול מיחידה אסטרונומית אחת.
אסטרואינפורמטיקה , (אסטרונומיה חישובית) עוסקת בחקר המידע האסטרונומי באמצעות מחשב.
זהו תחום מחקר מדעי אקדמי בינתחומי ויישומי, הכולל שילוב של אסטרונומיה, מדע הנתונים, למידת מכונה, כריית מידע ואינפורמטיקה.
ענף מדעי העוסק בניתוח מאגרי מידע גדולים המתקבלים מסוגי טלסקופים שונים על הקרקע ומהחלל.
התחום התחיל להיתפתח בתחילת העשור הראשון של המאה ה-21, עם פיתוחם של חומרת המחשב ומסדי הנתונים לצורך מחקר מדעי.
מצפי החלל מיועדים למחקר בתחומי האסטרונומיה, האסטרופיזיקה והקוסמולוגיה ומהמאה ה -21 גם אסטרוביולוגיה.
אוסף המידע הרב ממצפי החלל שעוסקים מתחומי מחקר אלו, יצר תְּחוּם דַּעַת חדש המשלב את מדעי המחשב, בִּיג דָּאטָה (בעברית: נְתוּנֵי עָתֵק, באנגלית: Big data), מתמטיקה, פיזיקה, כימיה, אסטרוסטטיסטיקה, והנקרא אסטרואינפורמטיקה.
הגידול במיצפים בעולם מציב אתגרים למחקר האסטרונומי, וזה מחייב גישות חדשות, פיתוח מתודולוגיות חדשניות המשלבות אלגוריתמים מתמטיים ועוצמת מחשוב מהירה ואיכותית לעיבוד מידע בפרויקטים השונים.
עם בנייתם והשלמתם של מיצפי הכוכבים הגדולים, כמויות המידע העצומות יתרבו ויחיבו ייעול התהליכים.
המטרות העיקריות של אסטרואינפורמטיקה :
עיבוד המידע האסטרונומי הדיגיטלי ממאגרי המידע, ארכיוני התמונות וכלי המחקר.
תיעוד וביצוע דיגיטציה של מאגרי המידע האסטרונומיים מהמיצפים הישנים בעולם לצורך כריית המידע ממימשקים יעילים באינטרנט.
פיתוח תוכנות ושיטות חדשות לאסטרונומים, ליעול תהליך הניתוח של המידע הרב שמגיע מהמצפים הרבים.
דוגמה לכך היא גילוי צביר-על ראשׁוֹנִי היפריון על ידי מדידות ובחינת נתוני ארכיון בעזרת ענף של האסטרופיזיקה הנקרא אסטרופיזיקה חישובית.
כמויות המידע העצומות שמתקבלות דרך חיישני מציפי החלל ומיצפים שעל הקרקע, הצריכו פיתוחי שיתופי פעולה עם הציבור העולמי הלא מדעי.
השיתוף יצר פלטפורמת מיזם של חישוב מבוזר קהילתי.
פרויקטים לדוגמה : MilkyWay@home באסטרופיזיקה שמטרתו בנית מודלים תלת-ממדיים מנתוני מערכות כוכביות בגלקסיית שביל החלב, פרויקט Einstein@Home המחפש איתותים מכוכבים נייטרונים מסתובבים לגלוי גלי כבידה באופן ישיר והפרויקט הוותיק שהחל את המחשוב הקהילתי, SETI@home שמטרתו חיפוש חיים תבוניים מחוץ לכדור הארץ.
לצורך ביצוע מחקרים שונים בענפי מחקר מדעיים שצוינו לעיל, החוקרים עושים שימוש במחשבי-על ייעודיים ובמיחשוב מבוזר קהילתי.
דוגמה נוספת, הוא פרויקט אינטרנטי שנקרא גלקסי-זו (Galaxy Zoo ), למחקר על גלקסיות ובעיקר סיווג מורפולוגי של גלקסיות ממאגרי מידע, המבוצע על ידי אזרחי העולם.
אסטרואינפורמטיקה מתוארת כפרדיגמה הרביעית של המחקר האסטרונומי.
תחום המחקר אסטרואינפורמטיקה הושפע מתחומי המחקר ביואינפורמטיקה גיאואינפורמטיקה ומהמחשוב הסריגי.
הגידול במידע בעולם הביא לכך שמוסדות אקדמיים פיתחו תוכניות לימוד ומחקר עצמאיות.
מוסדות הלימוד שהחלו לראשונה לפתח תוכניות לימוד ומחקר באסטרואינפורמטיקה הם: אוניברסיטת קליפורניה בברקלי, אוניברסיטת וושינגטון, ובאוניברסיטת ניו יורק שיש להם מחלקות אסטרונומיה המתמחות במדעי המחשב.
אסטרונומי אוסטרליה היא חברה פרטית בערבון מוגבל ללא כוונת רווח.
אסטרונומי אוסטרליה שנוסדה בשנת 2007 באוסטרליה וחבריה כוללים אוניברסיטאות אוסטרליות וארגוני מחקר עם יכולת מחקר משמעותית באסטרונומיה.
החזון של AAL הוא שהאסטרונומיה האוסטרלית תהיה מובילה עולמית והמשימה של AAL היא להקל על הגישה של אסטרונומים באוסטרליה לתשתית המחקר הטובה ביותר, לעודד שיתוף של יכולות טכניות אסטרונומיות כדי למקסם את הערך שלהם לאומה ולעורר השראה לאוסטרלים מהישגים אסטרונומיים אלה.
AAL מבקשת לקדם את סדרי העדיפויות בתשתיות המחקר שהוגדרו על ידי הוועדה הלאומית לאסטרונומיה (The National Committee for Astronomy) באקדמיה האוסטרלית למדע באמצעות "אוסטרליה בעידן של אסטרונומיה עולמית" - תוכנית עשור לאסטרונומיה אוסטרלית 2016–2025.
AAL מנהלת ומרכזת את מחקר האסטרונומיה האוסטרלית במספר תוכניות ופרויקטים לאומיים.
השקעות ממשלת אוסטרליה בתשתיות אסטרונומיה כוללת את אסטרטגיית תשתית מחקר לאומית משותפת (The National Collaborative Research Infrastructure Strategy, בראשי תיבות: NCRIS) שהיא תוכנית ממשלת אוסטרליה לאספקת מתקני מחקר ברמה העולמית כך שחוקרים אוסטרלים יוכלו לפתור בעיות מורכבות באוסטרליה וגם ברחבי העולם.
המימון המנוהל על ידי AAL אפשר לבנות, לפתח מכשירים, לשדרג, לתחזק ולתפעל מתקני ופרויקטי אסטרונומיה ברמה עולמית.
AAL ממלאת גם תפקיד מפתח המייצג את האינטרסים של אוסטרליה במספר פרויקטים ושותפויות בינלאומיות מרכזיות תוך ניהול קונסורציום הטלסקופ האנגלו-אוסטרלי המתופעל על ידי המצפה האסטרונומי האוסטרלי .
לחברת AAL מספר דוגמאות לשיתוף פעולה פורה בין מגזרי מחקר האסטרופיזיקה והתעשייה.
החברה עוסקת בארבעה תחומי המחקר הבאים:
מולטי מסנג'ר (מערך הטלסקופ של צ'רנקוב)
רשימת הפרויקטים הלאומיים והבין-לאומיים שהחברה משתתפת בהם נכון ל-2022:
מתקנים ופרויקטים נתמכים קודמים עם AAL:
שדרוג מערכת ניטור ענן של מצפה הכוכבים פייר אוגר
מכשירי תמיכה לטלסקופים שמידט של אנטארקטיקה
רשימת המוסדות האקדמיים נכון ל-2022:
אסטרודג היא סדרת טלוויזיה מונפשת ברזילאית-אמריקאית-בריטית-קנדית לילדים, שנוצרה על ידי סליה קאטונדה ומיסטוריגו קלאן והופקה על ידי TV PinGuim.
הסדרה שודרה לראשונה בערוץ Discovery Kids ב-20 באפריל 2009. בישראל היא שודרה בדיבוב לעברית בשנת 2011 בערוץ הופ!
לסדרה הופקו 2 עונות בעלות 104 פרקים באורך 11 דקות.
העלילה עוקבת אחר אסטרודג, דג זהב-אסטרונאוט, היוצא בכל פרק להרפתקה חדשה עם חבריו הטובים זיק הקוף והילדה מרינה.
אסטרודג (Fishtronaut) - הדמות הראשית בסדרה.
הוא לובש חליפה של אסטרונאוט שמאפשרת לו לעוף אל מחוץ למים.
יש לו כלים רבים ושימושיים במהלך משימות.
הוא תמיד צופה בחבריו הילדה מרינה וזיק הקוף, וחוקר את הבעיות של פארק העצים המחייכים על מנת לפתור אותן.
מרינה (Marina) - ילדה בת 10. חברתו הטובה של אסטרודג.
בכל פרק היא מתגלה כחברה בעלת ערך בצוות הריגול של הפארק.
אוהב לטפס על עצים בסביבה.
למרות שהוא ממציא את התיאוריות הבלתי סבירות ביותר ואף גורם לערבוב מדי פעם, כוונותיו הן הטובות ביותר.
שם הדמותשם המדבב/ת בעבריתאסטרודגיהונתן מגוןמרינהמייה קדושזיקדן קיזלרדמויות שונותיהויכין פרידלנדרמאיה מיטלפונקטנועה גורןערן מור
אסטרובל הוא אולם ספורט הממוקם ב, פרוור של ליון, צרפת ומשמש בעיקר לאירוח משחקי כדורסל של קבוצת אסוול ליון-וילרבאן מליגת העל הצרפתית והיורוליג.
האולם מכיל 5,556 מקומות ישיבה.
האולם בבעלות עיריית וילרבאן, המפעילה אותו בשיתוף עם מועדון אסוול_ליון-וילרבאן.
האולם נפתח בשנת 1995 ומשמש מאז כאולם הביתי של מועדון ליגת העל הצרפתית והיורוליג אסוול ליון-וילרבאן.
אסטרוגן מצומד הוא נגזרת של האסטרוגן טבעי או סינתתי אשר מצומד בתהליך מלאכותי לשרשרת צד אשר הופכת אותו למסיס במים.
אסטרוגנים מצומדים משמשים כטיפול בתסמינים הנלווים להפסקת הווסת כגון גלי חום ושינויים בנרתיק וכן כטיפול באוסטיאופרוסיס בנשים בגיל המעבר.
בנוסף, משמשים אסטרוגנים מצומדים כתחליף הורמונלי במצבים של אי ספיקה שחלתית או מחסור באסטרוגן מסיבות שונות.
בישראל ניתן למצוא את תכשירי האסטרוגן המצומד בשם המסחרי פרמרין.
אסטרוגנים מצומדים הם נגזרת של אסטרוגן המצומדת לרוב לקבוצת סולפט או קבוצת גלוקורוניד.
אסטרוגנים בכלל ואסטרוגנים מצומדים בפרט, נקשרים לקולטנים תוך תאיים ומעלים סינתזה של חלבונים שונים ברקמת המטרה.
לאסטרוגנים ישנו אפקט אנאבולי קל והם משפיעים על מאזן הסידן ברקמות השונות.
בנוסף לפעולתם בתאי המטרה לאסטרוגנים ישנו תפקיד מרכזי בבקרה ההורמונלית בגוף האדם.
רמות גבוהות של אסטרוגן בדם מפחיתות הפרשה של ההורמון GRH מההיפותלמוס והפרשה של הורמוני LH וFSH מההיפופיזה.
עקב השפעתם על רמות הסידן ברקמות, אסטרוגנים משמשים לטיפול באוסטאופרוסיס המופיע בנשים בגיל המעבר.
הטיפול באוסטאופרוסיס באמצעות אסטרוגן ישנה השפעה על פגיעה עתידית בעצם אך הוא אינו יכול להשפיע על ירידה בצפיפות העצם שכבר התרחשה.
עקב השפעתם הסיסטמית של הורמונים כגון אסטרוגן גם תופעות הלוואי יכולות להופיע במקומות ומערכות שונות בגוף.
בין תופעות הלוואי הנפוצות יימצאו- בצקות, רגישות/הגדלה של החזה, היפרקלצמיה, בחילות, הרגשת נפיחות וכאבי ראש.
בעבודה שפורסמה ביולי 2002 נמצא כי בנשים שטופלו בHRT (טיפול בתחליפי הורמונים) בתכשיר שהכיל שילוב של אסטרוגן מצומד ומדרוקסיפרוגסטרון עלו במידה מסוימת הסיכונים להתקף לב, שבץ, סרטן השד, תסחיפים ריאתיים וDVT.
נשים הבוחרות בטיפול בתחליפי הורמונים (HRT) המכיל אסטרוגן צריכות לעבור בדיקות שד וממוגרפיות שנתיות.
בזמן הנקה לא נמצא כי התרופה גורמת נזק ליונק אך נמצאה כמורידה את נפח החלב ותכולת החלבון בו.
אסטרואיד סיטי הוא סרט מדע בדיוני קומדיה-דרמה רומנטית אמריקאית משנת 2023 בבימויו והפקתו של וס אנדרסון, מתסריט מאת אנדרסון וסיפור מאת אנדרסון ורומן קופולה.
הסרט כולל אנסמבל הכולל את ג'ייסון שוורצמן, סקרלט ג'והנסון, טום הנקס, ג'פרי רייט, טילדה סווינטון, בריאן קראנסטון, אדוארד נורטון, אדריאן ברודי, לייב שרייבר, הופ דייוויס, סטיב פארק, רופרט פרנד, מאיה הוק, סטיב קארל, מאט דילון, הונג צ'או, וילם דפו, מרגו רובי, טוני רוולורי, ג'ייק ריאן וג'ף גולדבלום.
עלילתו עוקבת אחר אירועי השינוי המתרחשים בכנס שנתי של אסטרונומיה ב-1955.
אסטרואיד סיטי הוצג בבכורה עולמית בפסטיבל הקולנוע בקאן במאי 2023, שם הסרט התמודד על פרס דקל הזהב.
הוא ויצא לאקרנים בארצות הברית באופן מוגבל ב-16 ביוני 2023, לפני שהופץ במהדורה רחבה ב-23 ביוני 2023, על ידי פוקוס פיצ'רז.
הסרט זכה לביקורות מעורבות ממבקרי הקולנוע ומהצופים.
עלילת הסרט מתרחשת במהלך שנת 1955 בעיירת המדבר האמריקנית הבדיונית אסטרואיד סיטי, הידועה במיוחד בזכות המכתש שבה ומצפה הכוכבים שבה.
העלילה מתמקדת בכנס אסטרונומיה לנוער המתקיים בתחומי העיירה ואשר בו משתתפים מדענים צעירים ובני משפחותיהם.
האירוע מסתבך לאחר שבמהלך הכנס מופיע בעיירה עב"ם.
אתר "וראייטי" בחר את הסרט לאחד מהסרטים הגרועים ביותר של שנת 2023. נמתחה ביקורת על הסגנון המהונדס, הקלסטרופובי והמלאכותי של וס אנדרסון.
שנהפרסקטגוריהמועמד (ים)תוצאהמקור2024פרסי איגוד מבקרי הקולנוע האמריקאיעיצוב ההפקה הטוב ביותראדם שטוקהאוזן וקריס מורןפרס בחירת הקהלסרט הקומדיה של השנה"אסטרואיד סיטי"כוכב סרט הקומדיה של השנהסקרלט ג'והנסון
אסטרונאוט בטיסה מסחרית הוא אדם שפיקד, הטיס או שירת כחבר צוות פעיל של חללית במימון פרטי.
הגדרה זו נבדלת מאסטרונאוט לא ממשלתי אחר, למשל צ'רלי ווקר, שטס בעודו מייצג תאגיד לא ממשלתי אך עם מימון או הכשרה או שניהם יחד המגיעים ממקורות ממשלתיים.
ההגדרה של "אסטרונאוט" והקריטריונים לקביעה מי קיים טיסה אנושית בחלל משתנים.
בארצות הברית, אסטרונאוטים מקצועיים, צבאיים ומסחריים שנוסעים מעל לגובה של זכאים להענקת כנפי אסטרונאוט.
עד 2003, נוסעי חלל מקצועיים זכו לחסות ואומנו אך ורק על ידי ממשלות, בין אם על ידי הצבא או על ידי סוכנויות חלל אזרחיות.
עם זאת, עם הטיסה התת-מסלולית הראשונה על ידי תוכנית Scaled Composites Tier One במימון פרטי בשנת 2004, נוצרה לראשונה קטגוריית האסטרונאוטים המסחריים.
התוכנית המסחרית הבאה שעשתה טיסה תת-מסלולית הייתה תוכנית SpaceShipTwo של Virgin Galactic בשנת 2018. קריטריונים לקביעת מעמד של אסטרונאוט בטיסה מסחרית במדינות אחרות טרם פורסמו.
לכן, קריטריונים עבור ההגדרה הרחבה יותר של המונח "אסטרונאוט" הפכו פתוחים לפרשנות.
אפילו בארצות הברית לבדה, "ל-FAA, לצבא ארצות הברית ולנאס"א יש הגדרות שונות למונח 'אסטרונאוט' ואף אחת מהן לא מתאימה באופן מושלם לאופן שבו Blue Origin או Virgin Galactic מנהלות את עסקיהן.
ייתכן אפילו שלפי הגדרת האסטרונאוט המסחרי של ה-FAA, משתתפי טיסת יולי של חברה אחת עשויים לקבל כנפי אסטרונאוט בטיסה מסחרית של ה-FAA בעוד שהאחרת לא תקבל.
SpaceNews דיווחה כי "Blue Origin העניקה את הגרסה שלהם לכנפי אסטרונאוט" לארבעת המשתתפים בטיסת הנוסעים הראשונה של Blue Origin, אך לא היה ברור אם אלה כללו את הגדרת האסטרונאוט של ה-FAA.
דירוג אסטרונאוט בטיסה מסחרית של ה-FAA
עם כניסתם של מיזמים פרטיים לטיסות חלל מסחריות בארצות הברית, ה-FAA עמדה בפני המשימה לפתח תהליך הסמכה לטייסי חלליות מסחריות.
חוק שיגור החלל המסחרי משנת 1984, הביא להקמת המשרד לתחבורה בחלל מסחרי של ה-FAA וחייב חברות לקבל רישיון שיגור לכלי רכב.
אך, בזמנו הטיסה המסחרית של הצוות - ורישוי אנשי הצוות - לא נשקלו.
חוק שיגור החלל המסחרי הוביל להנפקת טיוטת הנחיות על ידי ה-FAA בפברואר 2005 לניהול אישורי רכב וצוות.
נכון לעכשיו, ה-FAA לא פרסמה הנחיות רגולטוריות להנפקת תעודת אסטרונאוט בטיסה מסחרית, אך כאמצעי ביניים, קבעה את הנוהג של הענקת "כנפי אסטרונאוט בטיסה מסחריתים".
אילו ניתנים לטייסים מסחריים שהוכיחו את המיומנות הנדרשת.
התוכן של 14 CFR Part 460 מצביע על כך שדרגות טייס (IR) ואישור רפואי מדרגה ב' שהונפקו במהלך 12 החודשים שקדמו לטיסה המוצעת, ייחשבו כסטנדרט מינימלי לטייס מסחרי.
תוכנית כנפי האסטרונאוטים המסחריים של ה-FAA נועדה להכיר באנשי צוות טיסה, המקדמים את משימתה של ה-FAA לקדם את בטיחותם של כלי רכב המיועדים לשאת בני אדם.
כנפי אסטרונאוט, ניתנות לצוות הטיסה שהוכיח כי עשה טיסה בטוחה לחלל וחזרה ממנו במשימה מורשית של FAA/AST.
על מנת להיות זכאים ל-FAA Commercial Space Astronaut Wings, אנשי צוות שיגור מסחרי חייבים לעמוד בקריטריונים הבאים:
עליהם לעמוד בדרישות לכשירות והכשרה של צוות טיסה תחת כותרת 14 של קוד התקנות הפדרליות (14 CFR) חלק 460.
עליהם לקחת חלק בטיסה מעבר ל-50 מיילים (80 ק"מ) מעל פני כדור הארץ, כחלק מצוות טיסה על רכב שיגור או כניסה חוזרת ברישיון FAA/AST.
עליהם לקיים פעילויות במהלך הטיסה שיהיו חיוניות לבטיחות הציבור, או יתרמו לבטיחות טיסות החלל האנושיות.
הסט הראשון של כנפי האסטרונאוט המסחרי של ה-FAA שהונפקו ב-2004 כולל במרכזו כדור ירוק על רקע כחול, כאשר סמל האסטרונאוט בעל שלושת השיניים מוצב למעלה.
מסביב לכדור הירוק ישנו טקסט על רקע צהוב ובו מופיעות המילים "Commercial Space Transportation" באותיות גדולות.
הכנפיים שהוענקו לטיסות בשנת 2018, החלו להפוך פשוטות יותר מבחינה עיצובית, סמל האסטרונאוט, מוקף במילים "תחבורה בחלל מסחרי", הכל בזהב על רקע שחור.
בדצמבר 2021, ה-FAA שקלה מחדש את תוכנית כנפי האסטרונאוטים המסחריים ככל שהטיסות המסחריות בחלל גדלו, והחליטה לסיים את התוכנית בינואר 2022. למרות זאת, ה-FAA עדיין תמשיך להכיר באסטרונאוטים מסחריים עתידיים ותקיים רשימה של אסטרונאוטים מסחריים שטסו לגובה של 50 מייל ומעלה.
שנים מוענקות מדינה כנפי אסטרונאוט בטיסה מסחרית 2004 ארצות הברית 2018 - 2021 ארצות הברית
אסטרווגן היא עיירה במחוז אמלנד שבסקסוניה התחתונה בגרמניה.
אסטרווגן שוכנת בצפון מערב גרמניה, פחות מ- מהגבול ההולנדי וכ- מהים.
בשנת 2015 מנתה אוכלוסיית העיירה 5,280 אזרחים.
ב-1933 הוקם באסטרוגן מחנה ריכוז.
בשנת 1936 פורק המחנה ושימש עד 1945 כמחנה שבויים עבור אסירים פוליטיים, ואחר כך עבור אסירי הצו לילה וערפל.
אסטרואידים פעילים הם גופים קטנים של מערכת השמש הנעים במסלולים דמויי אסטרואיד, אך בעלי מאפיינים חזותיים דמויי שביט.
כלומר, כמו שביטים יש להם הילה, זנב או מאפיינים אחרים שקשורים לאיבוד של מסה; אך כמו אסטרואידים מסלוליהם נשארים בתוך מסלולו של צדק.
גופים אלה זכו במקור לשם שביטי החגורה הראשית (main-belt comets).
אך שם זה מרמז על כך שהם בהכרח קפואים בהרכבם כמו כוכב שביט, ושהמסלולים שלהם הם בתוך החגורה הראשית, בעוד שהאוכלוסייה ההולכת וגדלה של אסטרואידים פעילים לא תמיד תואמת מאפיינים אלה.
האסטרואיד הפעיל הראשון שהתגלה הוא .
הוא התגלה בשנת 1979 ונחשב לאסטרואיד, עד שבשנת 1996 גילו אריק אלסט וגידו פיזארו שיש לו זנב, והוא כונה שביט 133P/Elst-Pizarro.
בניגוד לשביטים, המבלים את רוב מסלולם במרחקים דמויי צדק או במרחקים גדולים יותר מהשמש, אסטרואידים פעילים נעים במסלולים שאינם חורגים מהמסלול של צדק, כך שלעיתים קרובות לא ניתן להבחין בינם למסלולים של אסטרואידים סטנדרטיים.
ג'ויט מגדיר אסטרואידים פעילים כגופים שבנוסף לכך שיש להם עדות מובהקת לאובדן מסה, יש להם מסלול שמאופיין על ידי
ציר חצי-ראשי קטן מהציר החצי-ראשי של צדק: (5.20 יחידות אסטרונומיות)
הפרמטר של טיסרנד ביחס לצדק:
שלושת האסטרואידים הראשונים, שזוהו כאסטרואידים פעילים, נעים בחלק החיצוני של חגורת האסטרואידים.
לחלק מהאסטרואידים הפעילים זנב אבק שביט רק בחלק ממסלולם הסמוך לפריהליון.
זוהי עדות לכך שחומרים נדיפים על פני השטח שלהם עוברים המראה, ומשחררים את האבק הכלוא מתחת לפני השטח.
הפעילות באלסט-פיזארו חוזרת על עצמה, לאחר שנצפתה בכל אחד משלושת מעברי הפריהליון האחרונים.
הפעילות נמשכת חודש או חודשים אחדים בכל מסלול של 5-6 שנים.
המראה של קרח בגופים של החגורה הראשית מפתיעה, שכן קרח על פני השטח אינו בר קיימא באזור כל כך קרוב לשמש לאורך מיליארדי שנים.
הסברה היא שבאסטרואידים פעילים הקרח נשאר שמור בכיסים תת-קרקעיים, ונחשף לקרינת השמש רק במהלך 100–1000 השנים האחרונות, על ידי פגיעות של אסטרואידים קטנים יותר שחופרים את הכיסים התת-קרקעיים הללו בפני השטח.
כאשר התגלה בינואר 2010, P/2010 A2 (LINEAR) קיבל תחילה כינוי של שביט מחזורי, אך כיום סבורים ש P/2010 A2 הוא שריד של פגיעה של אסטרואיד באסטרואיד.
תצפיות על 596 Scheila הצביעו על כך שכמויות גדולות של אבק הועלו על ידי פגיעת אסטרואיד אחר בקוטר של כ-35 מטרים.
P/2013 R3 התגלה באופן בלתי תלוי על ידי ריצ'רד היל וברייס בולין.
תמונות הגילוי שצולמו על ידי הראו שני גרעינים עם זנב העוטף את שניהם.
באוקטובר 2013, בצילומים שנעשו באמצעות הטלסקופ הקנרי הגדול באי לה פלמה באוקטובר 2013 נראה כי P/2013 R3 עובר תהליך של התפרקות.
בדיקה של תמונות ה-CCD מה-11 ו-12 באוקטובר הראתה גוף מרכז בהיר מלווה בשלושה שברים נוספים, A,B,C.
שבר A, הבהיר מבין השברים, זוהה בתמונות CCD שהתקבלו בטלסקופ 1.52 מ' של מצפה הכוכבים סיירה נבדה בגרנדה ב-12 באוקטובר.
נאס"א דיווחה על סדרת תמונות שצולמו על ידי טלסקופ החלל האבל בין 29 באוקטובר 2013 ל-14 בינואר 2014, המראות את המרחק ההולך וגדל בין ארבעת הגופים העיקריים.
ככל הנראה, , שנגרם על ידי אור השמש, הגביר את קצב הספין עד שהכוח הצנטריפוגלי גרם לשביט להתפרק.
על ידי התנגשות בירח של האסטרואיד הבינארי 65803 Didymos, ניסוי הסטת אסטרואיד כפול של נאס"א הפך את דימורפוס לאסטרואיד פעיל.
מדענים הציעו שחלק מהאסטרואידים הפעילים הם תוצאה של אירועי פגיעה.
ההתנגשות של הגשושית הפכה את דימורפוס לאסטרואיד פעיל בתנאי פגיעה ידועים שתוכננו בקפידה, ואפשרה לראשונה מחקר מפורט של היווצרות אסטרואיד פעיל.
בעקבות ההתנגשות איבד דימורפוס איבד כמיליון ק"ג, ונוצר זנב אבק שאורכו כ-10,000 ק"מ שנותר מספר חודשים.
הפגיעה גרמה לשינוי מהותי במבנה האסטרואיד והותירה מכתש פגיעה בקוטר של כמה עשרות מטרים.
ככל הנראה עבר דימורפוס למצב של סיבוב כאוטי, שיפעיל עליו כוחות גאות ושפל לא סדירים עד שיחזור בסופו של דבר למצב נעול גאות בתוך כמה עשורים.
חלק מהאסטרואידים הפעילים מראים סימנים לכך שהם קפואים בהרכבם כמו שביט קלאסי, בעוד שאחרים הם סלעיים כמו אסטרואיד.
עלתה השערה כי ייתכן שכוכבי שביט ראשיים היו מקור המים של כדור הארץ.
אך יחס הדאוטריום-מימן של האוקיינוסים של כדור הארץ נמוך מדי מכדי ששביטים קלאסיים יהיו המקור העיקרי.