tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
לאחר הנגיעה בקרקע נפרשו מצנחי הבלימה בהצלחה והוא נעצר לאחר כ-2,100 מטרים.
הלוקהיד מרטין X-44 המכונה גם MANTA (ראשי תיבות של: Multi-Axis No-Tail Aircraft) היה עיצוב מוצע למטוס של חברת לוקהיד מרטין שנבחן על ידי נאס"א וחיל האוויר האמריקאי.
המטוס יועד לבחון את האפשרות לבניית מטוס בעל יכולות טיסה מלאות ללא מייצבי זנב (אנכיים או אופקיים).
היכולת להפנות את האף מעלה או מטה הייתה מושגת באמצעות הנעה וקטורית.
עיצובו הכללי של המטוס התבסס על ה-F-22 ראפטור אך עם כנף דלתא וללא כנפי זנב.
ה-X-44 תוכנן על מנת לבחון את האפשרות לבניית מטוס בעל יכולת שליטה המבוססת על הנעה וקטורית בלבד.
חתך המכ"ם של המטוס הוקטן משמעותית בגלל הסרת הכנפיים והמייצבים האחוריים, שאת מקומם ימלאו מנועים בעלי יכולת הנעה וקטורית.
עיצוב ה-X-44 היה מבוסס על ה-F-22, אך עם כנף דלתא מלאה וללא הכנפיים האחוריות.
אם היה המטוס נבנה והופך למבצעי יכולת נשיאת הנשק שלו הייתה גדולה מזו של ה-F-22 בגלל כנף הדלתא הגדולה שלו.
ה-X-44 תוכנן כך שיצמצם בבעיות המכניות, יגביר את יעילות הדלק ויהיה זריז יותר.
המימון לפרויקט ה-X-44 בוטל בשנת 2000.
X.25 היא חבילת פרוטוקולי תקשורת סטנדרטיים שפותחה עבור תקשורת ברשת אזורית (WAN) עם מיתוג מנות.
החבילה פותחה על ידי מגזר קביעת תקנים בטלקומוניקציה (ITU-T) באיגוד הטלקומוניקציה הבין-לאומי (ITU).
פיתוח X.25 החל בשנות ה-70 על ידי קבוצת חברות טלפוניה במטרה להוות פרוטוקול ממשק רשת מרחבית תקנית המסוגל לספק קישוריות לרשתות תקשורת ציבוריות (PDNs) שונות.
X.25 היא רשת מיתוג המגדירה כיצד מוקמת ומתוחזקת תקשורת בין תחנות קצה לרכיבי תקשורת וציוד תעבורת נתונים.
X.25 הוא אחד מפרוטוקולי מיתוג המנות הוותיקים ביותר, שנבנה עבור תשתית שתומכת במהירות של לכל היותר.
הוא פותח לפני פיתוח מודל ה-OSI, ועוצב במסגרת של שלוש שכבות התואמות בקירוב לשלוש השכבות הנמוכות ממודל שבע השכבות של ה־OSI.
כמו כן, הוא כולל פונקציות שנמצאות בשכבות גבוהות יותר במודל OSI כמו ריבוב, בקרת שגיאות ובקרת זרימה (flow control).
עם שדרוג תשתיות הטלפון בעולם הוא הוחלף בפרוטוקול frame relay ובהמשך גם בפרוטוקולים מתקדמים יותר כמו ADSL.
יחד עם זאת, הוא עדיין נמצא בשימוש ביישומים נישתיים ובאפליקציות Legacy.
לדוגמה, יישומים של חברות תקשורת וגופים פיננסיים שנבנו בשנות ה-80.
חיבור קבוע לעומת חיבור משתנה
בדומה לפרוטוקולי רשת אזורית אחרים, מאפשר הפרוטוקול שני סוגים של קווים: permanent virtual circuits (ר"ת PVC) או virtual circuit (ר"ת VC).
קו קבוע נותן ללקוח ערובה שהקו יהיה זמין באופן רציף, כמו גם הגנה מפני ניסיונות פריצה לרשת מקומית על ידי האקרים שיודעים את ה-Data Network Identification Codes (ר"ת DNIC) של הלקוח.
Phone Line – קווי טלפון פשוטים או קווי ISDN המהווים שכבה פיזית
Data circuit-terminating equipment (ר"ת DCE) – ציוד תקשורת כדוגמת מודם, המממשק בין ציוד הקצה לבין מתגי X.25
Packet Switching Equipment (ר"ת PSE) – שכבת מתגי X.25 המהווים את החומרה המרכזית של הרשת
X.25 היא אחת משירותיי מיתוג המנות הוותיקים שקיימים כיום.
הוא פותח לפני מודל 7 השכבות.
חבילת הפרוטוקולים מעוצבת כשלוש שכבות עקרוניות.
אשר מתאימות לשלוש השכבות הנמוכות של מודל שבע השכבות OSI.
הוא תומך גם בפונקציונליות שלא קיימת בשכבת הרשת במודל OSI.
X.25 פותחה ב-ITU-T (לשעבר קבוצת המחקר השביעית של CCITT) שעסקה בפרויקטים בתחום רשתות נתונים.
עדכונים שונים ותוספות התווספו אל התקן, ובסופו של דבר פורסמו בסדרה של ספרים טכניים של ה-ITU הדנות במערכות תקשורת.
ספרים אלו יצאו לאור מדי ארבע שנים בעטיפות בצבעים שונים.
המפרט של X.25 הוא רק חלק ממערכת גדולה יותר של פרוטוקולי X-Series הדנים ברשתות תקשורת ציבוריות.
"רשת התקשורת הציבורית" היה השם הכללי שניתן לאוסף בין-לאומי של ספקי X.25. הפרוטוקול זכה לכיסוי גלובלי גדול במהלך שנות השמונים של המאה העשרים.
רשתות X.25 עם נגישות ציבורית רחבה (CompuServe, Tynnet, Euronet, PSS, Datapac, Datanet 1 ו-Telenet) הוקמו במרבית המדינות במהלך שנות ה-70 וה-80, על מנת להפחית את העלויות בגישה למגוון שירותי רשת.
החל מתחילת שנות תשעים בצפון אמריקה, השימוש ברשתות X.25 פחת והחלה החלפתו בשירות Frame Relay שהוצע על ידי חברות הטלפון.
הודות לגידול נרחב של האינטרנט רוב המערכות שעשו שימוש ב-X.25 בעבר עברו לעשות שימוש בפרוטוקול TCP/IP.
אבל עבור מערכות ישנות שצריכות X.25 לתקשורת ניתן לנתב חבילות נתונים של X.25 באמצעות רשתות TCP/IP.
רשתות X.25 עדיין נמצאות בשימוש ברחבי העולם.
גרסה בשם AX.25 (קיצור של Amatur X.25) משמשת לקשר בין מפעילי רדיו חובבים.
בחלק מהמדינות, כמו הולנד או גרמניה, אפשר להשתמש בגרסה מופשטת של X.25 באמצעות D-Channel של חיבור ה-ISDN2 עבור יישומי רשת הדורשים תעבורה בנפח נמוך כמו מסופים בנקודות מכירה.
אך העתיד של השירות הזה בהולנד אינו ודאי.
בנוסף X.25 עדיין תחת שימוש כבד בעסקי התעופה (בעיקר באזור אסיה).
על אף המעבר לפרוטוקולים מודרניים כמו X.400 החומרה הופכת להיות יותר ויותר נדירה ויקרה.
עוד לאחרונה, במרץ 2006, רשת התקשורת של המרחב האווירי הלאומי השתמשה ב-X.25 לתקשורת בין שדות תעופה מרוחקים עם מרכזי בקרה אוויריים.
צרפת הייתה אחת מהמדינות האחרונות שבה פעל שירות מסחרי למשתמשי קצה המבוסס על פרוטוקול X.25. השירות, הידוע בשם מיניטל ואשר התבסס על Videotex, מנה בשנת 2002 כ־9 מיליון משתמשים, וב-2011 הוא עדיין מנה כ-2 מיליון משתמשים.
השירות נסגר על ידי פראנס טלקום ב־30 ביוני 2012 כאשר היו מחוברים אליה 800,000 תחנות קצה פעילות.
פרוטוקול במשפחת ה־X-Series המאפשר הקמת מעגל וירטואלי ממותג (switched virtual circuit) בין שני ציודי מסוף הנתונים (DTE) ברשת המידע הציבורית (PDN אנ').
הפרוטוקול מאפשר זיהוי חד חד ערכי של ציודי הנתונים באמצעות כתובות network user address (ר"ת NUA), אשר מיוצגת על ידי מספר עשרוני בקידוד בינארי.
מזהה רשת נתונים (data network identification code או בראשי תיבות DNIC) בן ארבע ספרות:
שתי ספרות לזיהוי מדינה בתוך אזור.
מזהה מסוף (national terminal number או בראשי תיבות NTN) בן עשר ספרות.
שימוש בפרוטוקול זה משמש בעת הקמת השיחה כאשר מתקיים שימוש ברשתות PNP (packer layer protocol) נשלחת מנה לאחר מזהה סוג החבילה (packet type identifier או PTI).
המידע מקודד על ידי שימוש באלג' BCD ומכיל 14 ספרות עשרוניות (נומרי בלבד).
10 ספרות שמכילות את מזהה האשנב (טרמינל) (NTN):
עשר הספרות מגדירות בצורה חד חד ערכית את הציוד המתפעל (שם באנגלית DTE),כל ספק שירות מגדיר לפי הסכמה שלו את ה-NTN.
עד לשנת 2008 ה־ שימש למיפוי כתובת IP לפרוטוקול זה, אולם ב-2008 מרחב כתובות 14.0.0.0/8 הוחזר ל-IANA.
X-Forwarded-For (ובקיצור XFF) הוא אחד מהשדות האפשריים בכותרת HTTP.
שדה זה משמש כסטנדרט לזיהוי כתובת ה-IP המקורית של לקוח המתחבר לשרת אינטרנט באמצעות שרת פרוקסי או דרך נתב עומסים (Load Balancer).
שדה זה הוכנס לשימוש על ידי מפתחים של שרתי המטמון (Squid caching proxy).
תקן מוצע עבור כותרת XFF הוצע בארגון התקינה Internet Engineering Task Force.
שרתי אחסון המטמון הם לרוב אלה של ספקיות אינטרנט גדולות אשר מעודדות או מאלצות את המשתמשים שלהן להשתמש בשרתי פרוקסי עבור גישה לרשת האינטרנט.
החיבור דרך שרת פרוקסי נעשה לעיתים קרובות על מנת להפחית את רוחב הפס החיצוני באמצעות זיכרון המטמון.
במקרים מסוימים, שרתי פרוקסי אלו שקופים וייתכן כי המשתמש אינו מודע לקיומם והשימוש בהם.
ללא שימוש ב-XFF או טכניקה דומה, כל חיבור דרך פרוקסי היה מציג רק את כתובת ה-IP המקורי של שרת Proxy, דבר המשמש לאנונימיות של התקשורת, וכך מקשה את האיתור ומניעה של כניסות למטרות זדוניות, בשונה אם כתובת ה-IP המקורית הייתה נמצאת.
שימוש יעיל של XFF דורש אמון בשרת הפרוקסי, למשל על ידי חיפוש ברשימה הלבנה של שרתים שעליהם אפשר לסמוך.
XAML (קיצור של Extensible Application Markup Language; מבוטאת "זאמל") היא שפת תגיות דקלרטיבית מבוססת XML שפותחה ב-2006 על ידי מיקרוסופט לייצוג והגדרה של ערכים ועצמים היררכיים.
השפה זמינה תחת OSP (נוסח רישוי חדש שעוטף מספר טכנולוגיות מבית החברה).
ראשי התיבות המקוריים היו Extensible Avalon Markup Language כאשר Avalon מתייחס לשם הקוד המקורי של WPF, בו נעשה שימוש מורחב בשפת התגיות כחלק מתשתית דוט נט החל מגרסה 3. כמו כן השפה היא חלק אינטגרלי מטכנולוגיות אחרות מבית מיקרוסופט כמו סילברלייט, Windows Workflow וכן Windows Runtime XAML Framework.
בסביבת הפיתוח WPF השפה משמשת לייצוג אלמנטים ויזואליים של ממשק המשתמש, ביניהם הרחבה של תגיות לתמיכה בקישור לנתונים, אירועים והנפשה.
באופן דומה משמשת שפה זו בסילברלייט ובכך ניתן לשלבה ביישומי מובייל ו-Windows Phone.
האלמנטים בשפת XAML ממופים ישירות לאובייקטים המתאימים בדוט נט, ואילו התכונות (Attributes) ממופים למאפייניהם.
הרחבות השפה (Extensions) כוללות סגנונות, "התנהגויות", משאבים, תבניות, קישור לנתונים, אירועים מנותבים, אנימציה וכדומה.
כמו כן מאפשרת השפה קישור לקוד התוכנה הפועל מאחורי הקלעים (מה שמכונה "Code behind").
מיזוג מאוחר של שפת התגיות עם קוד התוכנה מאפשר שינויים בממשק מבלי לגרום לשינוי בקוד.
ניתן לכתוב בשפה זו באמצעות ויז'ואל סטודיו ו-Expresion Blend או בתוכנת Vector Architect.
אפשר לכתוב תגיות XAML גם באמצעות כתבן או פנקס רשימות.
עורך ויזואלי התומך בגרירה פוטר מהצורך לכתוב תגיות באופן ידני, במקום זאת כאשר גוררים אלמנט לתוך החלון, העורך מעדכן את קובץ ה-XAML אוטומטית.
כל מה שנכתב ומיוצג באמצעות XAML ניתן לכתיבה בדרך המסורתית באמצעות C# או VB.
אולם המטרה העיקרית ב-XAML היא צמצום משמעותי של הקוד הדרוש לייצוג הממשק על מנת לשחרר את המתכנת מהמטלות הסיזיפיות של "חיווט" כל חלקי הממשק וכן לאפשר שליטה טובה יותר בתחזוקת הממשק.
יכולת הקישור לנתונים (ראה בהמשך) מאפשרת לבצע עדכון אוטומטי של מצב הכפתורים והתפריטים בהתאם למצב התוכנית.
הסתמכות על XML מקטינה את הסיכון של אי תאימות בין מפתחים.
התקן מאפשר שיתוף והעברה בטוחים של קטעי קוד ושילובם בתוכניות אחרות.
קיימות כמה תתי מחלקות של שפה זו:
Silverlight XAML: מיועד לשימוש בדפדפנים כתוסף חוצה פלטפורמות.
שפת התגיות מאפשרת כתיבת קוד מצומצם.
בכל תגית ניתן ליצור אלמנט ולקבוע ערכים.
כתיבה של ה-UI בקובץ בשפה עילית (דוגמת C#) יכול להכפיל ואף לשלש את כמות הקוד הדרוש על מנת להציג את אותם הדברים.
השפה כוללת הרחבות רבות להעשרת מראה החלון והתנהגותו.
השפה פשוטה להבנה וללמידה (לעומת שפות תכנות) ועל כן מעצבי אפליקציות או אתרים יכולים להיעזר בה.
תגיות השפה מתאימות לתקן XML שהוא ידוע ומוכר למעצבי אתרים ומתחזקי אתרים.
ישנה הפרדה ברורה בין האלמנטים המוצגים בחלון לבין הלוגיקה של התוכנית שיכולה להיות אף בקובץ אחר ולמעצב אין חובה שתהיה לו גישה אליו.
השפה אינה תומכת בבקרת זרימה ואין אפשרות ליצור הסתעפות מותנית.
מסיבה זו יש צורך בקוד הכתוב בשפת תכנות אימפרטיבית, שיחדיו יוצרים תוכנית שלמה.
דוגמה של חלון WPF המכיל שלושה לחצנים בצבעים שונים, הכתוב כולו בשפת C# ללא שימוש ב-XAML:
דוגמה של קטע קוד בשפת XAML שיוצר חלון זהה:
בכל אחד מקטעי הקוד נקבע שרוחב החלון הוא 800 פיקסלים, וגובה החלון הוא 600 פיקסלים.
בכל חלון קיים פקד שיכול להכיל בתוכו אלמנטים שונים והוא מסדר אותם אחד מתחת לשני.
גובהו של כל לחצן 200 פיקסלים, הראשון אדום, השני צהוב והשלישי ירוק.
כפי שניתן להיווכח, פיתוח יישומים בעלי ממשקים עשירים בסביבת WPF קל יותר באמצעות XAML.
בדוגמה הראשונה הקוד מסורבל וקשה לזהות את מבנה החלון רק מהתבוננות בו.
הקוד מכיל הצהרות של טיפוסים והגדרות בנפרד, זאת בשל העדר בנאים עם פרמטרים לרוב האובייקטים ב-WPF.
כלומר, לא ניתן בשורת קוד אחת ליצור מופע של לחצן וגם להגדיר את מאפייני הייצוג השונים שלו.
בקוד ה-XAML ההיררכיה ניכרת לעין, ניתן לראות בבירור שישנם שלושה אלמנטים (פקדים) במכולה אחת.
הקוד נקי יותר כיוון שניתן להגדיר מופע של האלמנט ויתר מאפייניו בשורה אחת.
ההיררכיה של האלמנטים כתובה באופן אחיד, קצר וברור.
לעומת הקוד בדוגמה הקודמת, שבו יש יותר מדרך אחת לסדר אותו ובשל כך פחות מובן.
כמו בכל שפת XML הקוד מורכב מאלמנט שורש (Root) יחיד אשר בתוכו ניתן להוסיף אלמנטים אחרים.
ניתן להגדיר תגיות סגנון כלליות לשימוש חוזר בדומה לקבועים בשפות תיכנות הנפוצות.
ב-WPF נוספו פקדי מכולה חדשים שתפקידם העיקרי סידור אוטומטי של האלמנטים בחלון, ללא צורך בקביעת קואורדינטות מפורשות.
למעשה כל אלמנט מסוגל להכיל אלמנט יחיד אחר, אולם ייחודם של פקדי המכולה הוא ביכולתם להכיל מספר רב של אלמנטים ולסדרם בסדר מסוים בהתאם לאופי המכולה.
כך שכאשר משנים את גודל החלון או מציגים/מסתירים אלמנטים, המכולה תתאים את עצמה ואת כל הפקדים המוכלים בתוכה אוטומטית למצב החדש.
Grid - מכולת סידור החשובה ביותר.
ביכולתה לחלק את שטחה לתאים לוגיים כמו טבלה המכילה עמודות או שורות ולקבוע את מיקומם היחסי של האלמנטים המוכלים בתוכה בהתאם.
Canvas - פקד מכולה בעל קואורדינטות X ו-Y שלפיהם ניתן לסדר פקדים על המסך.
StackPanel - מחסנית שמסדרת באופן דינאמי את האלמנטים המוכלים בה אחד מתחת לשני או מימין לשמאל.
UniformGrid - פקד שמסדר את האלמנטים שבו, כך שלכל אחד מהם יהיה את אותו גובה ואותו רוחב.
לא ניתן לקבוע לתוכן של חלון 2 מופעים של כל אחד מהנ"ל, אבל הם יכולים להיות מוכלים אחד בתוך השני.
מאפיין חשוב בשפת ה-XAML הוא מנגנון Data binding המאפשר לבצע צימוד בין שדה של פקד לבין שדה של אובייקט אחר, או צימוד בין מבנה נתונים כלשהו בזיכרון התוכנית ואף מבני נתונים עצמיים למאפיין או תכונה של פקד כלשהו כמו צבע רקע או תוכן טקסטואלי.
ניתן לקשר ערך של אלמנט אחד לאלמנטים אחרים ובלבד שיכילו מאפיינים ובנאי ברירת מחדל ללא ארגומנטים (פרמטרים).
אם למשל קיימת מחלקה Person בעלת שני שדות FirstName ו-LastName, ניתן ליצור בחלון התוכנית שני פקדים מסוג TextBlock (פקד טקסטואלי) ולקשר את שדה הטקסט שלהם לשדות של האובייקט מסוג Person.
אם ישתנו שדות אלו בזיכרון השינוי ישתקף מיידית בחלון ולהפך.
הקוד הבא ממחיש את התהליך.
נתונה המחלקה Person הכוללת שני מאפיינים FirstName ו-LastName:
בקוד התוכנית יוצרים מופע של המחלקה, אובייקט בשם Israel אותו מציבים כמקור לנתונים כדלהלן:
כעת נותר לבצע את הקישור עצמו ב-XAML, שדות האובייקט Israel מקושרים לתיבות הטקסט כדלהלן:
ניתן לבצע עד אינסוף צימודים בין שדות של פקדים לבין שדות של אובייקטים בקטע הקוד הלוגי של החלון.
יתרון נוסף של מאפיין זה, הוא שאם הצימוד נכתב בצורה שגויה לא תיזרק שגיאה על ידי התוכנה בזמן ריצה.
כלומר, גם אם באחד מן האלמנטים היה נרשם
התוכנה עדיין הייתה עובדת, אבל מאחר שלאובייקט Person אין שדה בשם FistName לא יוצג דבר.
לשפה נוספה יכולת מובנית של הנפשה בכל היבט של התצוגה; שינוי הדרגתי בתוכן, צבע רקע, או גודל.
ההנפשה יכולה להתרחש בתזמון קבוע או לפי פונקציות האטה והאצה (Easing) לפי חוקיות מסוימת.
כל תהליכי ההנפשה מתבצעים באמצעות לוח תכנון (Storyboard), שמהווה אוסף כללי שיכול להכיל מספר הנפשות כל אחת לפי תזמון עצמאי או עם טריגר שונה.
הדוגמה הבאה מבצעת הגדלה הדרגתית של גודל כפתור מ-200 פיקסל ל-300 פיקסל במשך זמן של שלוש שניות, כאשר הטריגר הוא לחיצה על הכפתור:
הנפשות מסייעות בשיפור חוויית השימוש בחלון והפקדים שבו.
קיימות כמעט אין ספור אפשרויות כמו שינוי צבע הרקע בזמן המעבר עם סמן העכבר, תנועה סיבובית של אלמנט, המתריעה על פעולה ארוכה המתבצעת ברקע, אפקט דעיכה (Fade) של אלמנט כאשר מאבד מיקוד (Focus), שורות בטבלה שמקבלות דגש לפי מיקום סמן העכבר או מתקרבות (Zoom) הדרגתית וכדומה.
תעודת X.509 היא תעודה דיגיטלית נפוצה באבטחת מידע וקריפטוגרפיה, בשימוש תשתיות מפתח ציבורי ותשתיות (Privilege Management Infrastructure (PMI, כדי לוודא שייכות מפתח ציבורי לישות מסוימת, כגון: מחשב, שירות או משתמש המוצהרים בה.
X.509 נמצא בשימוש נרחב באבטחת רשת האינטרנט כמו בפרוטוקול TLS, IPSec, SSH ועוד.
תעודת X.509 מכילה פרטים אודות זהות נושא התעודה המחזיק במפתח הציבורי שהוא מצהיר כבעליו וזהות הרשות המאשרת שהנפיקה את התעודה וחתימתה.
את תעודת המפתח הציבורי המשתמש שולח באופן גלוי לצד השני, כחלק מפרוטוקול התקשורת.
X.509 מפרט בין היתר שיטות לתיעוד, שיוך, אישור, פסילה ואימות מפתחות הצפנה אסימטריים.
בכללות המידע המופיע בתעודה כולל:
מספר גרסה: מספר הגרסה של התעודה משליך על אופי המידע הכלול בה ומבנהו.
מספר סריאלי: המנפיקה חייבת לשייך מספר מזהה לתעודה כדי להבדילה מאחרות.
אלגוריתם: מזהה אלגוריתם החתימה ששימש את המנפיקה כדי לחתום על התעודה.
שם המנפיקה: שמה של הרשות המאשרת שהנפיקה את התעודה.
תוקף: תוחלת החיים של התעודה.
נושא: שמו של בעל התעודה, הכולל גם מאפיינים כמו מספר טלפון, דואר אלקטרוני, חברה, תפקיד וכדומה.
סוג אלגוריתם אסימטרי של נושא התעודה.
מפתח ציבורי של נושא התעודה.
חלק ממערכת אסימטרית שבה נושא התעודה מחזיק במפתח פרטי מתאים.
המפתח מקודד לפי תקן ASN.1 בדרך כלל בבסיס 64.
מזהה ייחודי של המנפיקה (אופציונלי).
מזהה ייחודי של נושא התעודה (אופציונלי).
כל הרחבה מזוהה על ידי מזהה עצם ייחודי הכולל אוסף ערכים וכן ערך המייצג את חשיבותה.
אלגוריתם חתימה: פרטי אלגוריתם החתימה הדיגיטלית ששימש את המנפיקה כדי לחתום ולאשר את התעודה.
חתימה: החתימה הדיגיטלית של המנפיקה.
דוגמה לתעודת X.509 בפורמט XML:
המערכת אמורה לדחות כל תעודה אשר מסיבה כלשהי שדה קריטי או שדה הרחבה קריטי בה לוקה בחסר, אינו בפורמט הנכון או שאינו מוכר על ידי המקבל.
שני המזהים הייחודיים האופציונליים נוספו לתמיכה בהחלפת מנפיקה במקרה שהמנפיקה נסגרת ואחרת נכנסת במקומה.
דפדפני האינטרנט כמו כרום, אינטרנט אקספלורר, פיירפוקס, ספארי, אופרה ועוד מגיעים עם תעודות שורש מובנות, כך שתעודת TLS תתקבל ללא שיהוי.
למעשה, מפתחי הדפדפנים קובעים מראש אילו רשויות מאשרות יוכרו.
מספר דפדפנים תומכים גם ב-Online Certificate Status Protocol, שירות המאפשר לבדוק און-ליין אם תעודה מסוימת נכללת ברשימת התעודות הפסולות (Certificate Revocation List).
תעודת X.509 הועלתה לראשונה ביולי 1988 כחלק מתקן תקשורת בינלאומי שפותח על ידי ITU-T של איגוד הטלקומוניקציה הבינלאומי לשעבר CCITT בשיתוף עם ISO הנקרא תקן X.500 שנועד במקור ליישומי גישה למסדי נתונים.
בניגוד ל"רשת אמון", כמו ב-PGP, שבה כל אחד יכול לחתום על תעודה, הרעיון של התקן היה לבנות היררכיה ברורה של רשויות מאשרות שרק הן מוסמכות לאשר תעודה כך שכל אחד יכול לאמתה על ידי בדיקת הרשות המאשרת או המנפיקה מול "תעודת השורש" (root certificate) שבידו.
במידה שהבודק אינו מכיר את הרשות הרשומה בתעודה הוא בודק את רשימת הרשויות המאשרות האחרות עד שמגיע לרשות מוכרת.
התעודה מקודדת לפי תחביר ASN.1 עם אוסף רשומות, חלקן מנדטוריות ואחרות אופציונליות.
ב-1993 וב-1996 נעשו עדכונים, שינויים והרחבות בגרסאות 2 ו-3 בהתאמה.
בין היתר נוספה תמיכה בגשרים, אריגים ועמית לעמית.
ההצעה העדכנית נכון למאי 2008 היא הצעה מס' שמסומנת גם בקיצור PKIX.
Let's Encrypt מספקת את התעודות ללא עלות.
מפתח פרטי מקודד לפי תחביר ASN.1 קיצור של Abstract Syntax Notation One.
תקן נפוץ לפירמוט מידע, המפרט כללים ומבנים לייצוג, קידוד, העברה ופענוח דטה בתקשורת נתונים.
מטרתו ליצור שפה פורמלית משותפת שבה ניתן יהיה לייצג אובייקטים באופן בלתי תלוי מכונה או מימוש.
קידוד ASN.1 בדרך כלל מסובך ומומלץ להשתמש במהדר ייעודי כדי לבנות תעודה תיקנית.
בתרשים משמאל מופיע קטע מתעודת X.509 המתאר את מפתחות ההצפנה של RSA בתחביר ASN.1 לפי קידוד DER.
הבית הבא 0x02 מסמל מספר שלם, והבית שאחריו 0x01 מייצג את אורכו של המספר בבתים.
מתחיל בבית 0x00 בסך הכול 129 בתים כולל בית NULL שצריך להסיר.
"רשת תעודות" (certificate chain) או היררכיית תעודות (certification path), היא רשימה של תעודות המתחילה בתעודת היעד המכילה את פרטי נושא התעודה ועד לתעודת שורש כלשהי.
שם המנפיקה של כל תעודה למעט האחרונה תואם את שם הנושא בתעודה הקודמת (כל תעודה מאמתת את בעלי התעודה הקודמת בשרשרת).
כל תעודה (למעט האחרונה) חתומה עם המפתח הסודי של הישות ששמה מופיע בתעודה הבאה אחריה בשרשרת.
כלומר את החתימה המופיעה על תעודה אחת אפשר לאמת על ידי המפתח הציבורי שמופיע בתעודה הבאה אחריה.
התעודה האחרונה נקראת "עוגן" או "תעודת שורש", כלומר התעודה אינה חתומה אלא המקבל סומך על אמינותה משום שהיא הגיעה אליו בפרוצדורה אחרת.
רשת התעודות נועדה לוודא את נכונות ואמינות "תעודת היעד" (הראשונה בשרשרת).
כלומר התעודה מאומתת על ידי בדיקת החתימה באמצעות המפתח הציבורי של הרשות המאשרת המופיעה בה.
החתימה מבטיחה כי הפרטים המופיעים בתעודה נכונים ותואמים את הפרטים כפי שהופקו במקור עבור נושא התעודה.
אם הבודק לא מכיר את המפתח הציבורי של הרשות המאשרת המופיעה בתעודה עליו לבדוק את התעודה המאשרת אותה, כלומר מאמת את התעודה הבאה אחריה וכן הלאה עד שמגיע לתעודת השורש.
נקודת התורפה בתהליך זה היא העובדה שהמקבל לא יכול לדעת בזמן אמת אם תעודה שקיבל שניראית על פניה כתעודה תקפה, נכנסה לאחר שקיבל אותה לרשימת התעודות הפסולות.
כגון אם בעלי המפתח הציבורי פסל אותו בשל חשש לחשיפה.
למרות שתעודת X.509 מכילה מנפיקה אחת בלבד (כלומר מכילה רק חתימה אחת של רשות מאשרת - CA), ייתכן מצב שבו יש שתי רשתות של תעודות.
היות שיכול להיות מצב שאותם בעלים מחזיקים בשתי תעודות.
לדוגמה אם התעודה של המשתמש "User 1" נקראת "CA 1" אך קיימות שתי תעודות שנקראות כך, שכל אחת מהן נחתמה באופן אחר.
למרות שהמשתמש "User 1" אינו מכיל את המספר הייחודי המופיע באחת התעודות, עדיין התעודה תתקבל כל עוד המפתח הציבורי זהה.
מניעת הכחשה (non repudiation) היא מאפיין של חתימה דיגיטלית שמאפשר ליצור חיבור מחייב בין החתימה לחותם באופן כזה שהחותם לא יוכל להתכחש לה (בטענה שחתימתו נגנבה).
מאפיין מניעת הכחשה אינו נתמך ב-X.509 בגלל שלא נוסף חותם זמן שהוא קריטי למניעת הכחשה.
אם הארכיטקטורה של X.509 תכלול גם חותם זמן, זה יהיה אפשרי.
המנגנון פועל באופן בסיסי כך, צד שלישי המשמש כעד, מוסיף תאריך וחותם על תמצית (Hash) של התעודה יחד עם תאריך ההנפקה.
במקרה שהמפתח הציבורי נפסל על ידי בעליו לאחר החתימה, המוודא יכול להוכיח על ידי הצד-השלישי כי נכון לתאריך החתימה המפתח הציבורי היה בתוקף ולכן החותם לא יכול להתכחש למה שהתחייב.
בהרחבה KeyUsage מופיע דגל שבעבר נקרא non-repudiation ושונה בגרסאות החדשות ל-contentCommitment.
משמעות הדגל אינה אומרת שהופעלה אופציית אי-הכחשה אלא רק שהרשות המאשרת שהנפיקה את התעודה איפשרה שירות זה לבקשת הלקוח ובמקרה של בוררות יהיה אפשר לפנות לצד שלישי כלשהו כדי לשלול את הכחשת הלקוח.
"X-פטנט" הוא שם כולל לפטנטים משוחזרים שהוענקו על ידי משרד הפטנטים וסימני המסחר של ארצות הברית בין התאריכים יולי 1790 (כשניתן פטנט אמריקאי ראשון) ליולי 1836, ושוחזרו בעקבות שרפה שכילתה את ארכיון הפטנטים.
המספר המדויק של הפטנטים שניתנו בתקופה זו אינו ידוע, אך ההערכה היא שישנם 9,957 פטנטים.
ב-15 בדצמבר 1836 ארעה שרפה במשרד הפטנטים.
אשר במהלכה נשרפו אלפי פטנטים רשומים.
על אף שתחנת כיבוי האש הייתה בקרבת מקום, אך הצינורות והמשאבות בתחנה היו קפואים כנזכר שהאירוע קרה בחודש דצמבר הקר ולמכבי האש לא הייתה אפשרות למנוע את האובדן בזמן זה, כל הפטנטים נשמרו באחסון זמני עד בנייתו של בניין חדש וחסין יותר לאש.
בשנים ההם הממשלה טרם שמרה עותקי גיבוי או רישומים נוספים, לכן הדרך היחידה לשחזור הפטנטים היא על ידי העותקים שנשארו בידי הממציאים.
הקונגרס של ארצות הברית העביר מיד חוק המסייע בשחזור הפטנטים שנמצאו בבניין ונשרפו באש.
כ-2800 פטנטים שוחזרו, ו-1989 מתוכם ניתנים כיום לצפייה מקוונת.
לאחר שרפת 1836 הוכנסה מערכת מספור שמשמשת עד היום.
כאשר פטנט שוחזר וניתנה לו תעודת פטנט, משרד הפטנטים נתן לו מספר פטנט כמספר מעורב (למשל, , ) על מנת לשמור על סדר נכון.
רוב הפטנטים שהם בעלי מספר מעורב מוגדרים כ-X-פטנטים, אך לא כולם.
לפני קרות השרפה, פטנטים היו מזוהים בשם ובתאריך רישום.
מאז, כל הפטנטים שניתנים מקבלים מספר החל מ-1. אמנם, גם הפטנטים ששוחזרו ממוספרים מ-1, אך מספר הפטנט כולל את האות "X".
בדרך כלל, ה-"X" הוסף בסוף המספר, מלבד בפטנט הראשון שבו ה-"X" נוסף קודם למספר.
הפטנטים האחרונים ששוחזרו עד היום (נכון לשנת 2019), שוחזרו בשנת 2004 מהארכיון של דרטמות' קולג'.
מתוך 14 פטנטים ששוחזרו בשנה זו, עשרה שייכים לסמואל מורי, כולל פטנט, שהוא הפטנט הידוע הראשון למנוע בעירה פנימית.
פטנטאמצאהממציאתאריךקישורהערותX1 ייצור אשלגסמואל הופקינס31 ביולי 1790U.S.
Patent X1פטנט ראשון בארצות הברית72X מנפטהאלי ויטני14 במרץ 1794U.S.
Patent 72Xהביא למהפכה בגידול הכותנה ובתעשיית הטקסטיל4378Xמנוע גזסמואל מוריי1 באפריל 1826U.S.
Patent 4,378Xהפטנט הידוע הראשון למנוע בעירה פנימית9000Xסבכהנ.
Patent 9,000X9430Xשיפור בכלי ירייהסמואל קולט25 בינואר 1836U.S.
Patent 9,430Xפטנט מפתח לפיתוח אקדחים תופיים9899Xמכונה לייצור לבניםק.
במדעי המחשב, X-Fast trie הוא מבנה נתונים המאחסן מספרים שלמים מטווח נתון.
מבנה הנתונים מתבסס על עצים וטבלאות גיבוב.
מבנה הנתונים נחשב מהיר במיוחד מאחר שהוא מאפשר לבצע שאילתות בסיבוכיות זמן ועל ידי שימוש בסיבוכיות מקום של , כאשר n מסמן את מספר הערכים בעץ ו-M את טווח הערכים שהעץ יכול להכיל.
על מנת לתת אינטואיציה כמה הפונקציה גדלה לאט, מתקיים .
בזמן פרסום המאמר, ווילארד הציג גם מבנה נתונים יעיל יותר בשם Y-fast trie.
Trie הוא מבנה נתונים פשוט הנועד לאחסון מחרוזות.
ניתן לראות במספר טבעי כמחרוזת, לפי הייצוג הבינארי שלו.
הרעיון יהיה לשמור את הערכים ב-Trie של ביטים.
טבלת גיבוב היא מבנה נתונים המאפשר הכנסה, הוצאה וחיפוש בזמן ממוצע של , וסיבוכיות מקום ליניארית.
עבור X-fast trie אנחנו מניחים טבלת גיבוב מושלמת, כלומר, מתעלמים מה-worst case.
X-Fast trie הוא Trie בינארי משורשר בו העלים מחוברים ברשימה מקושרת דו כיוונית, וכל הצמתים בכל שלב מאוחסנים בטבלת גיבוב.
Trie בינארי משורשר הוא עץ בינארי המקיים
כל צומת 0 שחסרה, יהיה מצביע לאיבר הקודם בסריקת inorder
כל צומת 1 שחסרה, יהיה מצביע לאיבר העוקב בסריקת inorder
ב-X-Fast trie נבדיל בין צמתים לעלים.
כל הערכים יאוחסנו בעלים, בעוד הצמתים נועדו אך ורק לנווט בתוך העץ.
לא נשמור צמתים פנימיים אם אין לאותו צומת צאצאים שהם עלים.
בכל דרגה של העץ נשמור טבלת גיבוב בה יש את כל הצמתים של אותה דרגה.
על מנת שנוכל להבטיח את זמן הריצה הגרוע של השאילתות, נשתמש בגיבוב דינמי מושלם או בגיבוב קוקייה.
על מנת לבדוק האם מספר (או מפתח) x נמצא בעץ, פשוט נחפש בטבלת הגיבוב של העלים.
לכן ניתן לוודא קיום של מפתח בזמן .
בX-fast trie ניתן למצוא עוקב לאיבר x בטווח בזמן .
נחפש את התחילית הארוכה ביותר של x שנמצאת בעץ.
אם זה עלה נתקדם לערך הבא.
אם זה צומת אזי קיים מצביע לאחד העלים .
נעקוב אחרי המצביע הזה, ונחזיר את הערך שהגענו אליו או את זה שאחריו, תלוי בערך של x כמובן.
על מנת שנוכל למצוא את התחילית במהירות, נבצע חיפוש בינארי, כלומר נחפש בטבלת הגיבוב האמצעית את התחילית באורך חצי, אם היא לא קיימת אז נלך לדרגה h/4, ואם היא קיימת נתקדם לדרגה 3h/4. ההמשך כמו חיפוש בינארי רגיל.
על מנת להכניס ערך x, צריכים
להוסיף מספר צמתים חדשים ל-Trie
לחבר את x לרשימה המקושרת הדו כיוונית של העלים
לעדכן את החוטים שיכללו את x
הזמן במקרה הגרוע הוא בגלל השלבים הראשון והשלישי.
אלגוריתם זה תומך בזמן הכנסה משוערך של
מצא את העוקב של x
הכנס את x לרשימה המקושרת על ידי העוקב שמצאנו מקודם
תעלה במעלה העץ מ-x, העוקב והקודם שלו, ועדכן את החוטים
באופן מאוד דומה להכנסה, מחיקה לוקחת זמן משוערך של
להוציא את x מהרשימה המקושרת של העלים
לעדכן את כל החוטים הרלוונטיים
נאס"א X-43 הוא כלי טיס ניסיוני בלתי מאויש שפותח בידי נאס"א, בשיתוף בואינג ושותפות נוספות, במטרה לבחון טיסה במהירויות שגא-קוליות ולבדוק מנועי על-מגח סילוניים.
טיסת הניסוי הראשונה בשנת 2001 נכשלה עקב איבוד שליטה במאיץ, ולאחר 13 שניות משחרורו מהמפציץ B-52, הסתחרר ונפל לאוקיינוס.
בטיסת הניסוי השנייה במרץ 2004, שוגר ה־X-43 ממפציץ B-52, והגיע בעזרת המאיץ למהירות מאך 6.3, אז הופעל מנוע העל-מגח הסילוני, והגיע למהירות שיא של מאך 9.6 (כ־11,760 קמ"ש).
בכך הפך למטוס המהיר ביותר בכל הזמנים.
X-43A - הדגם הרגיל, עליו בוצעו כל הניסוים
X-43B - דגם בגודל מלא, עם מנוע אחר מסוג ISTAR מבוסס מחזור טילים (RBCC)
X-43C - דגם קצת יותר גדול מה-X-43A והיה צפוי לבחון את הכדאיות של דלק ביולוגי, אולי עם מנוע HyTech.
X-43D - דגם שאמור היה להיות גרסה יותר מהירה של המטוס, גרסה שאמורה להגיע למאך 15.
קבוצת X5 Retail היא קמעונאית מזון רוסית מובילה.
החברה מפעילה חנויות קמעונאיות כמו חנויות נוחות תחת המותג פיאטירוצ'קה, סופרמרקטים תחת פרקרבטוק וחנויות קארוסל, כמו גם בשוק המקוון Perekrestok.ru, חבילת 5Post ושירות המשלוחים Dostavka.
מניות החברה נסחרים בבורסת לונדון (LSE) ובבורסת מוסקבה (MSE).
חלקה בשוק קמעונאות המזון עלה מהמקום ה-47 למקום 42 בקרב 250 הקמעונאים המובילים בעולם במעצמות העולמיות של קמעונאות 2020 והגיעה למקום ה-11 ברשימת הקמעונאים העולמיים הגדולים במהירות 50 (על פי Deloitte); היא דורגה במקום ה-41 בין 50 הקמעונאים המובילים בעולם (על פי Kantar Consulting).
בשנת 1995 נפתחה במוסקבה החנות הראשונה של פרקרסטוק.
בשנת 1999 נוסדה רשת השיווק פיאטירוצ'קה והחנות הראשונה נפתחה בסנקט פטרבורג.
בשנת 2005 השלימה פיאטרוצ'קה הנפקה בבורסה בלונדון.
X5 נוסדה במאי 2006 לאחר מיזוג שתי הרשתות הנ"ל.
בשנת 2008 רכשה X5 את רשת ההיפרמרקטים קארוסל.
רכישות גדולות אחרות כללו: 82 סופרמרקטים של פטרסון (2009), יותר מ-660 חנויות מרשת קופייקה (2010), 103 חנויות של רשת פוקופוצ'קה בסמרה (2014), 104 חנויות שבבעלות קבוצת Rosinka בדרום מערב רוסיה ומאה חנויות בבעלות הרשת הקמעונאית Soseddushka באורנבורג.
בשנת 2019 רשת קנתה חלק מחנויות שהיו שייכות לרשת דיקסי במוסקבה.
כל אחד ממותגי החברה מציע הצעת ערך ייחודית ללקוח ומתמקד בחלקים מרכזיים באוכלוסיית הצרכנים הרוסית.
אסטרטגיה רבת פנים זו מאפשרת ל-X5 Group Group לתפוס חלק משמעותי מהצמיחה הצפויה לכל אחד משלושת המגזרים הגדולים בשוק קמעונאות המזון ברוסיה.
רשת קמעונאית של חנויות נוחות ומזון.
רשת קמעונאית של סופרמרקטים למזון.
בנוסף לרשתות השיווק, X5 Retail Group מנהלת את הסופרמרקט המקוון Perekrestok.ru ואת שירות המשלוחים Dostavka.
5Post הוא מחלקה של קבוצת X5, שירות פיתוח עבור אספקת הזמנות מחנויות מקוונות ושווקים לחנויות של החברה.
בקיץ 2018 החל החלוקה לפתוח את התחנות הראשונות ונקודות איסוף ההזמנות.
XAMPP (נהגה זאמפ או אקסמפ) היא תשתית תוכנה חופשית בקוד פתוח חוצה פלטפורמות להרצת שרת אינטרנט במחשב אישי.
התשתית מורכבת משרת ה-HTTP של אפאצ'י, מסד הנתונים של MariaDB, ומפרשים לסקריפטים בשפות התכנות PHP ו-Perl.
מכיוון שרוב שרתי האינטרנט בפועל משתמשים באותם רכיבים כמו XAMPP, הדבר מאפשר מעבר משרת בדיקה מקומי לשרת ייצור.
קלות ההתקנה של XAMPP פירושה שניתן לעבוד עם תשתית דומה ל-WAMP או LAMP במהירות ובפשטות על מערכת הפעלה שולחנית כמו חלונות או MacOS, ובנוסף להתקין תוכנות נוספות כמו WordPress ו- Joomla!
המונח XAMPP הוא ראשי תיבות לכאורה.
עם זאת, אין פתיחת ראשי תיבות רשמית שצוינה באתר של המפתחים, Apache Friends.
בכותרת דף הבית שלהם כתוב "XAMPP Apache + MariaDB + PHP + Perl", מה שמלמד כי קיצור זה הוא ראשי תיבות רקורסיביים.
MySQL הוחלף ב-MariaDB ב-19 באוקטובר 2015 והחל בגרסאות XAMPP 5.5.30 ו-5.6.14, שינו למעשה את משמעות ראשי התיבות.
בעוד ששתי האותיות P ניתנות להחלפה, המוסכמה הנהוגה באתר Apache Friends מציינת כי האות P הראשונה היא קיצור של PHP והאות P האחרונה היא פרל.
XAMPP דורש הורדה והפעלה של קובץ ZIP, tar, 7z או exe אחד בלבד, ונדרשת תצורה מועטה של הרכיבים השונים המרכיבים את שרת האינטרנט.
XAMPP מתעדכן באופן קבוע למהדורות האחרונות של Apache, MariaDB, PHP ו-Perl .
עותקים מרובים של XAMPP יכולים להתקיים במחשב יחיד, וכל עותק נתון ניתן להעתיק ממחשב אחד למשנהו.
XAMPP מוצע גם בגרסה מלאה וגם בגרסה סטנדרטית (גרסה קטנה יותר).
תשתית שרת האינטרנט המותקנת במחשב האישי מתמודדת עם בעיה נפוצה של מספרי פורט משותפים המבוקשים על ידי XAMPP.
לרוב סקייפ או MySQL המותקנים במחשב עלולים להתנגש עם הפורט אליו XAMPP מאזין.
למרות שניתן לעקוף התנגשות בין מספר יציאות באמצעות עצירת היישומים המשתמשים באותה יציאה, הפתרון הטוב יותר הוא שינוי מספר היציאה.
את יציאת MySQL הנפוצה ביותר ניתן למצוא בקובצי my.ini, config.inc.php ו- php.ini מלוח הבקרה XAMPP.
הפורט הרגיל הוא 3306 עבור MySQL, פורט 80 עבור Apache ו-443 עבור SSL, ניתן להחליף את מספרי היציאה למספר הבא, למשל, 3307 או 3308.
המאפיין הברור ביותר של XAMPP הוא הקלות שבה ניתן להתקין שרת אינטרנט.
באופן רשמי, מתכנני XAMPP התכוונו לשימוש ככלי פיתוח בלבד, כדי לאפשר למעצבי אתרים ולמתכנתים לבדוק את עבודתם במחשבים שלהם ללא גישה לאינטרנט.
כדי להפוך את זה לקל ככל האפשר, תכונות אבטחה חשובות רבות מושבתות כברירת מחדל.
ל- XAMPP יש יכולת לשרת דפי אינטרנט ברשת האינטרנט.
ניתן כלי מיוחד להגנה באמצעות סיסמה על החלקים החשובים ביותר בחבילה.
XAMPP מספקת תמיכה גם ביצירה ומניפולציה של מאגרי מידע, בין היתר MariaDB ו-SQLite.
לאחר התקנת XAMPP, ניתן להתייחס למארח מקומי כמו למארח מרוחק על ידי חיבור באמצעות תוכנת FTP כגון פיילזילה.
X/1106 C1, הידוע גם בשם השביט הגדול של 1106, היה כוכב שביט בהיר שהופיע ב-2 בפברואר 1106, ונצפה ברחבי העולם מתחילת פברואר ועד אמצע מרץ.
השביט תועד על ידי אסטרונומים בויילס, אנגליה, יפן, קוריאה , סין ואירופה הקונטיננטלית.
הוא נצפה כמי שהתפצל לחתיכות רבות, ויצר את השביט הגדול של 1882 ואת השביט איקייה-סקי וכן למעלה מ-4000 שביטים קטנים "מחככי שמש" שנצפו על ידי טלסקופ החלל SOHO.
הוא חבר במשפחת שביטי קרויץ, המכונה "תת-שבר 1" (Subfragment I), שבר משביט גדול קודם לכן (בקוטר 150~ קילומטרים) שהתפצל בהדרגה תחת השפעת השמש, אולי השביט הגדול של 371 לפני הספירה.
הערה קצרה בכתב היד הוולשי המכונה Brut y Tywysogion מציינת:
קורות 1106 של כרוניקה של פיטרבורו מתארת את השביט.
התרגום של דורותי ויטלוק אומר:
התצפיות המרשימות ביותר על השביט מגיעות מהכרוניקה היפנית Dainihonshi .
הכרוניקה דיווחה כי ב-7 בפברואר 1106 לספירה הופיע השביט הענק בדרום-מערב ונמתח על פני חלק עצום מהשמים לכיוון מזרח.
השביט המבריק תואר כלבן ועם זנב הנמתח 100 מעלות על פני כל השמים.
קטע מתוך כתב יד סיני מתאר כוכב שביט בשנת 1106, המזכיר את התפרקות השביט לאחר פריהליון, מתוארך ל-10 בפברואר:
כתב הימים הווייטנאמי Đại Việt sử ký toàn thư גם תיעד את אירוע השביט:
הספר "קנז אל-דוראר וג'מי אל-גרר" מאת אבו בכר בן עבדאללה בן אבק:(בשנת 497 לספירה / 1106 לספירה)
X.AI Corp, ובקיצור xAI, היא חברה אמריקאית הפועלת בתחום הבינה המלאכותית (AI), המדיה החברתית והטכנולוגיה, והיא בבעלות מלאה של חברת האירוספייס האמריקאית SpaceX.
xAI אשר נוסדה על ידי אילון מאסק במרץ 2023, מציעה את מוצרי הדגל שלה, הכוללים את צ'אטבוט הבינה המלאכותית הגנרטיבית גרוק ופלטפורמת המדיה החברתית X (לשעבר טוויטר), אותה רכשה במרץ 2025.
בשנת 2015, מאסק הצטרף לדירקטוריון המכונן בחברת מחקר AI (שבזמנו היתה) ללא כוונת רווח, OpenAI.
הוא השקיע כמיליארד דולר ב-OpenAI, אך פרש מהדירקטוריון ב-2018 לאחר אי הסכמה על בטיחות וסיכונים שסבר שיש בבינה מלאכותית.
באפריל 2023, "פייננשל טיימס" דיווח כי מאסק מתכנן להשיק סטארט-אפ בינה מלאכותית.
הוא הבטיח אלפי מעבדים גרפיים (GPU) של אנבידיה עבור מודל שפה גדול חדש.
ב-17 באוקטובר 2025 השיקה xAI את האנציקלופדיה המקוונת החינמית, גרוקיפדיה עם מטרה לתת אלטרנטיבה לוויקיפדיה המכילה לטענתם הטיות רבות.
xAI נוסדה ב-9 במרץ 2023 בנבאדה על ידי אילון מאסק.
לפי אתר האינטרנט של החברה נכון ליולי 2023, "המטרה של xAI היא להבין את הטבע האמיתי של היקום".
ב-4 בנובמבר 2023, מאסק ו-xAI חשפו את גרוק, צ'אטבוט בינה מלאכותית המשולבת בפעילות X.
בסוף ינואר 2024 פורסם כי החברה במגעים מתקדמים לגיוס חסר תקדים של 6 מיליארד דולר.
גיוס זה ישווה לחברה שווי שוק של כ-20 מיליארד דולר.
הגיוס בוצע במאי אותה שנה והעמיד את החברה על שווי שוק של 24 מיליארד דולר.
באוקטובר 2025 כבר עמדה הערכת שווי החברה על מעל 200 מיליארד דולר.
ב-26 בנובמבר 2025, אילון מאסק הודיע על תוכניותיו לבנות "חווה סולארית" ליד קולוסוס (xAI) עם תפוקה משוערת של 30 מגה-וואט חשמל, המהווים 10% מצריכת החשמל המשוערת של מרכז הנתונים.
xAI הרחיבה את התשתית שלה ללא הרף, עם רכישת בניין שלישי ב-30 בדצמבר 2025 כדי להגדיל את כושר החישוב שלה לכמעט 2 ג'יגה-וואט של כוח מחשוב.
במקביל, xAI מתכננת להרחיב את קולוסוס (xAI) כדי שיכיל לפחות מיליון יחידות עיבוד גרפיות (GPU).
ב-2 בפברואר 2026, SpaceX רכשה את xAI בעסקת מניות מלאה שהפכה את xAI לחברת בת בבעלות מלאה של SpaceX.
הרכישה העריכה את שווייה של SpaceX בטריליון דולר ואת שווייה של xAI ב-250 מיליארד דולר, בסך כולל של 1.25 טריליון דולר.
מאסק הכריז רשמית על הקמת xAI ב-12 ביולי 2023. התאריך (7 + 12 + 23 = 42) נבחר כהתייחסות לספר "מדריך הטרמפיסט לגלקסיה" מאת דאגלס אדמס (בו מחשב-על מחשב שהתשובה לשאלת החיים הסופית, היקום, והכל 42) ולמשימה של החברה "להבין את היקום".
מטה החברה נמצא באזור מפרץ סן פרנסיסקו בקליפורניה.
לדברי מובילי הפרויקט, אחת המטרות של xAI היא ליצור בינה מלאכותית שמסוגלת לחשיבה מתמטית מתקדמת, משהו שלא נמצא במודלים הנוכחיים.
ב-3 בנובמבר, מאסק הצהיר כי xAI תציג את מודל הבינה המלאכותית הראשון שלה בפני "קבוצה נבחרת".
ב-4 בנובמבר 2023, מאסק ו-xAI חשפו את גרוק, צ'טבוט בינה מלאכותית המשולבת בכבדות עם X, עבור מנויי Premium+ בלבד.
ב-18 בפברואר 2025, הושק גרוק 3, שלטענת החברה מספק ביצועים טובים יותר משאר המודלים הקיימים בשוק.
השימוש במודל נפתח לציבור הרחב, אם כי עדיין יש הגבלה על מספר השאילתות שניתן לבצע ביום.
XHTML (ראשי תיבות של eXtensible HyperText Markup Language) היא שפת סימון לעיצוב עמודי אינטרנט, בדומה ל-HTML, אלא שהיא מוגדרת כיישום XML ולא כיישום SGML, ולפיכך חלים עליה כללי מבנה קשיחים וקפדניים יותר.
כמו HTML, גם שפת XHTML הוגדרה והתקבלה על ידי ארגון W3C כתקן.
הצורך בכללי סמנטיקה קפדניים מ-HTML התעורר עקב עליית תפוצתם של התקנים ניידים ומשובצים (Embedded), והעובדה שעיבוד של XML פשוט יותר ודורש פחות משאבים.
מסמכי XHTML עונים על התכונות הבאות:
הדף חייב להתחלק לשני חלקים - body ו-head.
שניהם חייבים להימצא בין תגיות HTML.
התגיות הסוגרות חייבות להיות מקוננות בהתאמה לתגיות הפותחות.
רוב התגיות באמצעות תגית סוגרת וחלקן כתגית ריקה - תגית פותחת וסוגרת בו-זמנית (לדוגמה: )
הקפדה על אותיות קטנות בלבד, ולא עירוב של השתיים, כפי שקיים ב-HTML.
כל תכונה של מאפיין חייבת להיתחם בגרשיים כאשר לפניה האופרטור שווה (=).
בינואר 2000 הושלמה הגדרתו של תקן XHTML 1.0, בהתבסס על HTML 4.01. בדומה לו, גם XHTML 1.0 כלל הגדרה לשלושה סוגי מסמכים, על פי תכונת הDOCTYPE:
Strict - נוקשה - סוג מסמך העונה על הדרישות המחמירות יותר.
Transitional - מעבר - סוג מסמך לזמן המעבר מהפורמט הישן לחדש, העושה שימוש בתכונות אשר קיימות בHTML כגון תגית FONT, אשר לא יתמכו בעתיד.
Frameset - לשימוש בדפים עם מסגרות (Frames) בלי קוד נוסף.
תקן XHTML 1.0 תוכנן לתאימות אחורה, וכולל נספח המתאר קווים מנחים כיצד לכתוב מסמכי XHTML אשר תתאפשר צפייתם גם בדפדפנים ללא תמיכה בתקן זה.
במאי 2001 הושלמה הגדרתו של תקן XHTML 1.1, בהתבסס על XHTML 1.0 Strict.
תקן זה אינו משמר תאימות אחורה עם HTML.
נכון ליולי 2007, XHTML 2.0 עדיין מוגדר כטיוטת עבודה.
רוב הדפדפנים העדכניים תומכים ב־XHTML.
דפדפנים ישנים יותר מתמודדים עם מסמכי XHTML 1.0 ללא קושי הודות לתאימות לאחור.
קובץ הגדרת המסמך (DTD) מצהיר במפורש על אותן 252 ישויות (Entity reference) של HTML.
בנוסף, מכיוון ש-XHTML הוא XML הוא מכיל גם את הישות apos, וניתן להצהיר ב-XHTML על ישויות נוספות בקובץ הגדרת המסמך.
מבחינת תמיכה של דפדפנים באפשרויות אלו, התשובה תלויה באיך הדפדפנים מתייחסים ל-XHTML.
אם הוא נקרא על ידי מפענח HTML אזי רק 252 ישויות HTML נתמכות.
הישות apos אינה נתמכת בוודאות, כמו גם הגדרת ישויות נוספות.
אם הוא נקרא על ידי מפענח XML שלא יכול להבין ישויות חיצוניות, אזי רק 5 הישויות של XML בטוחות לשימוש, למרות ניתן להשתמש בישויות אחרות שמוגדרות בתוך המסמך.
אם הוא נקרא על ידי מפענח XML שיכול להבין ישויות חיצוניות, אזי 5 הישויות של XML בטוחות לשימוש, 248 הנוספות בטוחות לשימוש במידה וקוראים לקובץ הגדרת המסמך.
כמו כן, ניתן להצהיר על ישויות נוספות כחלק מהמסמך, או בצורה חיצונית.
רק &quot;, &amp;, &lt; ו &gt; יעבדו בכל המפענחים בצורה בטוחה.
האפשרות הראשונה, של תמיכה ב-252 הישויות בלבד, היא הנפוצה כיום.
XML (ראשי תיבות של eXtensible Markup Language) הוא תקן לקידוד וייצוג נתונים במחשבים.
שימוש ב־XML מקל על החלפת נתונים בין מערכות שונות שפועלות על גבי תשתיות שונות.
תקן ה-XML לא מגדיר איזה מידע יוצג אלא מגדיר כיצד לייצג מידע באופן כללי.
תקן XML שייך למשפחת שפות הסימון (markup language), ומבוסס על תקן משנת 1986 בשם SGML.
מבחינה טכנית, XML איננה שפת תכנות, שכן אף על פי שהתחביר (syntax) שלה מוגדר היטב, אין לה אוצר מילים ולא בקרת זרימה.
למעשה, ניתן לראותה כתבנית ליצירת שפות אחרות, ביניהן XHTML, XAML, XUL, SVG, XBRL וכדומה.
שמירת המטא-מידע ביחד עם המידע עצמו.
כלומר, שמירת תיאור הנתונים עם הנתונים עצמם.
סידור המידע במגוון צורות ולא רק בטבלה כמו ברוב הפורמטים האחרים.
ב-XML טבעי מאוד לסדר מידע באופן היררכי (עץ).
הייצוג עצמו מתבצע תוך שימוש בתגיות (Tags) שמגדירות רכיבי מידע (Elements).
בתוך רכיבי המידע ניתן לאחסן את המידע עצמו או רכיבים נוספים.
מלבד צורה בסיסית זו, ניתן לציין ב-XML "תכונות" (Attributes) לכל תגית:
שפת התגיות HTML שמתארת דפים של אתרי אינטרנט בנויה גם היא בצורה דומה ל־XML.
היסטורית, ה־XML התפתח מהצורך לתקנן ולשכלל את שפת ה־HTML שהביאה את רעיון התגיות שנוצר לראשונה בשפת SGML לפרסום רחב בזכות האינטרנט.
XHTML הוא תקן חדש ל־HTML, המגדיר כל דף HTML כמסמך XML תקין.
דף XHTML, בדומה לדף HTML, מתאר את תוכן הדף, ולעיתים גם את עיצובו.
ה־XML שימושי כמעט בכל תחום של מחשבים.
חשיבותו הגדולה ביותר היא בחיבורים בין מערכות שונות.
לדוגמה: קיים תקן כיצד לייצג מידע על חולה והטיפולים שהוא עובר ("תיק חולה") באמצעות מסמך XML.
כך יכולה המערכת של בית החולים לשלוח את המידע הזה לרופא המשפחה שיכול לקלוט לתוך מערכת המידע שלו את התרופות אותם קיבלו חוליו במהלך אשפוזם.
כדי לתמוך בהחלפת מידע מסוג זה פותחו תקנים להעברת מסמכי XML כדוגמת SOAP.
ניתן להגדיר את המבנה של קובץ XML על ידי שימוש בקובץ נוסף, שמגדיר באילו תגיות ניתן להשתמש, מה המבנה שלהן ואיזה מידע יכול להיות מאוחסן בכל אחת מהן.
קובץ כזה יכול לתאר לדוגמה את המבנה של "תיק חולה".
בעבר השתמשו בפורמט DTD כדי להגדיר את התחביר.
כיום משתמשים בפורמט XSD (המכונה גם Schema), שבעצמו מנוסח ב־XML (לעומת DTD שיש לו תחביר נפרד).
המפרט של XML מגדיר בדיוק חמש ישויות (Entity references) או הפניות לתווים, או ייצוג לתו באמצעות תווים אחרים, שכל מפענחי ה-XML מכירים.
שימוש בישויות אלו יעשה לרוב כשמעוניינים להכניס תו מיוחד, שמשמש כחלק מהתחביר של XML.
ניתן להצהיר במפורש על הישויות ב-DTD אך אם עושים זאת, חייבים לתת לישויות את ערכי ברירת המחדל.
XML מאפשר ישויות נוספות בתנאי שהן מוגדרות מראש בקובץ הגדרת המסמך.
בטבלה למטה רשימה של 5 הישויות שמובנות ב-XML.
עמודת "קוד יוניקוד" מראה את אופן ייצוג התו בפורמט יוניקוד, בצורה הקסדצימלית.
מספר היוניקוד בצורה עשרונית מוצג בסוגריים.
עמודת ה"גרסה" מציגה את הגרסה הראשונה של XML שהחל ממנה הישות מוכרת.
שם תו קוד יוניקוד גרסה תיאור בעברית תיאור באנגלית " " XML 1.0 גרש כפול quotation mark & & XML 1.0 סימן וגם ampersand &apos; ' XML 1.0 גרש בודד apostrophe < XML 1.0 סימן קטן מ- less-than sign > XML 1.0סימן גדול מ- greater-than sign
XFL הייתה ליגת פוטבול אמריקנית מקצועית שהתקיימה למשך עונה אחת בשנת 2001.
הליגה הייתה יוזמה משותפת בין NBC לבין משפחת מקמהן ששולטת בליגת ההיאבקות WWE.
הליגה פעלה בצורה של יחידה אחת, כלומר כל הקבוצות היו תחת בעלות אחת ולא כל קבוצה תחת בעלות פרטית משלה.
הרעיון של הליגה הוכרז לראשונה ב־3 בפברואר 2000, והוא התבסס על שילוב בין עולם היאבקות לעולם הפוטבול.
הכוונה הייתה ליצור משחק יותר קשוח עם פחות חוקים ופחות עברות.
לשחקנים היו מוצמדות מצלמות לקסדות ובחדרי ההלבשה ועל המאמנים היו מצלמות, האצטדיונים העסיקו כרוזים שדיברו בצורה מלוכלכת והמעודדות היו נוהגת ללבוש את המינימום המותר בחוק.
ה־XFL הגיעה להישג בכך שהייתה לליגת הפוטבול המקצועי הראשונה בהיסטוריה חוץ מה־NFL שהשיגה חוזה שידור ברמה של טלוויזיה ארצית עם NBC ועוד שני חוזי שידור בערוצי הכבלים UPN ו־TNN.
האלופה הראשונה והיחידה של הליגה הייתה לוס אנג'לס אקסטרים (Los Angeles Xtreme).
לאחר שנה של פעילות ואי הצלחה מסחררת נסגרה הליגה בעקבות פרישה של NBC מהפרויקט.
משפחת מקמהן ניסתה עוד להחיות אותו אבל כשהגיעה להבנה שהדבר יעלה לה בזמן שידור של ליגת היאבקות שלה ה־WWE יצאה גם היא מהפרויקט והליגה נסגרה עם חובות של 70 מיליון דולר.
אחת הסיבות בגינן נכנסה NBC לפרויקט הייתה שמנהלי החברה הגיעו למסקנה שיותר זול יהיה ליצור ליגת פוטבול חדשה ולשדר אותה מאשר לרכוש זכויות של משחקים של ליגת ה־NFL שהייתה ידועה בחוזים ארוכי טווח עם ערוץ ABC וקנית הזכויות ממנה הייתה כמעט בלתי אפשרית.
הליגה חזרה לפעילות בשנת 2020 והספיקה לקיים חמישה מחזורי ליגה, אך בשל התפרצות וירוס הקורונה הליגה נעצרה.
בשל חובות כבדים מאוד נאלצה ליגת ה - XFL באפריל 2020 להודיע על פשיטת רגל.
קבוצות ה־XFL וטבלת עונת 2001
הבית המזרחישם קבוצהניצחונותהפסדיםהערות אורלנדו רייג' 8 2מאורלנדו, פלורידה.
שיקגו אנפורסרס 5 5משיקגו, אילינוי ניו יורק/ניו ג'רזי היטמן 4 6מרוטפורד המזרחית, ניו ג'רזי.
ברמינגהאם טאנדרבולטס 2 8מברמינגהאם, אלבמה.
הקבוצה סיימה את העונה במקום האחרון עם המאזן הגרוע ביותר.
הבית המערבישם קבוצהניצחונותהפסדיםהערות לוס אנג'לס אקסטרים 7 3מלוס אנג'לס, קליפורניה.
הקבוצה זכתה באליפות ובכך הייתה לקבוצה הראשונה והיחידה בליגה שזוכה באליפות ה XFL.
סן פרנסיסקו דימונס 5 5מסן פרנסיסקו, קליפורניה.
הקבוצה הגיעה עד משחק הגמר שם הפסידה ללוס אנג'לס אקסטרים.
ממפיס מנייקס 5 5 מממפיס, טנסי לאס ואגס אוטלוס 4 6מלאס וגאס, נבדה.
הליגה השיגה אחוזי צפייה גבוהים יותר מאשר ליגת ההוקי קרח NHL
השימוש במצלמות חיות על קסדות ובתוך המשחק נהיה פופולרי והחל לחדור גם ל־NFL
הליגה גילתה כישרונות חדשים רבים שמצאו את מקומם לאחר הפירוק ב־NFL וב־AFL
זיכרון xD-Picture (קיצור של Extreme Digital Picture), המכונה גם xD, הוא כרטיס זיכרון מסוג Flash.
הכרטיס פותח במאמץ משותף של חברת אולימפוס ופוג'י שהשיקו אותו לראשונה ביולי 2002, לאחר שיוצר על ידי חברות טושיבה וסמסונג.
כיום, הכרטיס לא נמצא בשימוש על ידי אף מצלמה דיגיטלית נוכחית.
כרטיסי xD היה בשימוש בעיקר במצלמות דיגיטליות של חברות המפתחים וחברת קודאק.
הנפחים הקיימים בשוק היו בין 16 מגהבייט לבין 4 גיגהבייט.
כרטיסי ה-16MB וה-32MB כותבים במהירות של 1.3MB לשנייה וקוראים במהירות של 5MB לשנייה.
לעומתם, הכרטיסים בנפח 64MB, 128MB, 256MB ו-512MB כותבים במהירות של 3MB לשנייה וקוראים במהירות של 5MB לשנייה.
כרטיס ה-1GB מסוגל לכתוב במהירות של 2.5MB לשנייה ולקרוא במהירות של 4MB לשנייה.
כאשר רוצים להוריד את התוכן מכרטיס הזיכרון, ניתן להשתמש במצלמה דיגיטלית ולחברה בחיבור באמצעות חיבור USB, או לחבר את הכרטיס למכשיר המסוגל לקרוא כרטיסי זיכרון מסוג זה.
בכל מקרה - הכרטיס יופיע כאמצעי לאחסון מידע, אלא אם כן קושחת המצלמה או קושחת קורא הכרטיסים שינתה הגדרה זו.
יתרונות וחסרונות לעומת סוגי כרטיסי זיכרון אחרים
כרטיס ה-xD מהיר יותר בהשוואה לכרטיסי זיכרון אחרים כגון Smartmedia, MMC, Secure Digital ו-MemoryStick.
כמו כן, הוא קטן יותר בהשוואה לרוב הכרטיסים האחרים, יחסית ליכולת הביצועית שלו.
כך נראה שכרטיסי ה-xD פותחו כדי להתחרות בכרטיסים כמו Secure Digital, CF, ו-Memory Sticks של חברת סוני.
כרטיסי xD מהירים יותר בהשוואה לאחיהם הישנים.
כרטיסי xD קטנים יותר בהשוואה לאחיהם הישנים.
לכרטיסי xD יש כיום (פברואר 2006) קיבולת נמוכה יותר משאר הכרטיסים.
כרטיסי xD יקרים יותר בהשוואה לכרטיסים אחרים בשוק.
יש כיום מעט מצלמות וקוראי זיכרון אשר תומכים בסוג זה של כרטיסי זיכרון.
כרטיסי ה-xD מפותחים כמעט בבלעדיות עבור מצלמות של חברות פוג'י ואולימפוס, דבר היוצר משאבים מעטים הזמינים לכרטיסי זיכרון אלו, לעומת כרטיסים פתוחים כמו Secure Digital.
XLA, הנקראת גם אגאמהגלובולינמיה מסוג ברוטון (משמעות השם: א=אין, גאמהגלובולין=נוגדן), היא תסמונת גנטית נדירה שגורמת לחסך חיסוני.
חולים ב-XLA חסרים תאי לימפוציטים B בשלים ולפיכך לא מסוגלים לייצר נוגדנים.
תאי B הם חלק ממערכת החיסון ותפקידם התקין הוא ייצור נוגדנים (המכונים גם אימונוגלובולינים) אשר מגנים על הגוף מפני זיהומים (התגובה ההומוראלית של מערכת החיסון).
חולים ב-XLA שאינם מטופלים מועדים לזיהומים קשים ולעיתים אף מסכני חיים.
חולים לרוב סובלים כבר מגיל ינקות מזיהומים חוזרים, לרוב חיידקיים.
XLA היא תסמונת בתאחיזה לכרומוזום X ולפיכך מוגבלת כמעט לחלוטין לחולים זכרים.
שכיחותה באוכלוסייה היא 1 ל-100,000 ילודים זכרים ואין לה שיוך למוצא אתני כלשהו.
XLA מטופלת על ידי עירוי תקופתי לכל החיים של נוגדנים תוך ורידיים (IVIG).
הטיפול בנוגדנים אינו יכול להשיב את הלימפוציטים B החסרים לחולים, אולם הוא מסייע להם להפחית את כמות ועוצמת הזיהומים הודות לחיסון הסביל לו הם זוכים מהטיפול.
XLA נגרם על ידי מוטציה על גבי כרומוזום X בגן יחיד שהתגלה בשנת 1993 ונקרא Btk.
תגלית התסמונת XLA על ידי ד"ר אוגדן ברוטון היוותה פריצת דרך, במאמר שפרסם ב-1952 ובו תיאר ילד שאינו מסוגל לייצר נוגדנים למחלות ילדים שכיחות ולזיהומים.
מאמרו של ברוטון הוא התיאור המדעי הראשון של תסמונת חסך חיסוני כלשהי.
XLA מסווגת ביחד עם חסכים חיסוניים אחרים על בסיס גנטי כחסך חיסוני ראשוני (primary immunodeficiency disorder).
הגן Btk, הקרוי על שם מגלה תסמונת (Bruton's tyrosine kinase), משמש תפקיד חיוני להבשלה התקינה של לימפוציטים B במח העצם וכאשר עובר גן זה מוטציה, לימפוציטים B בלתי בשלים לא מסוגלים להשלים את התפתחותם לתאים בשלים ולא מסוגלים לעזוב את מח העצם אל זרם הדם.
התסמונת היא בתאחיזה לכרומוזום X (הגן הגורם לה מצוי על כרומוזום X) והיא מוגבלת כמעט לחלוטין לחולים זכרים, בנים לנקבות בריאות הנושאות את הגן למחלה.
הסיבה לכך היא שלזכרים יש רק עותק יחיד של כרומוזום X לעומת נקבות אשר להם יש שני עותקים, והעותק התקין יכול אצלן לפצות על קיומו של העותק הפגום.
לנשים נשאיות יש סיכוי של 50% להביא בן חולה ב-XLA.
חולה XLA יוריש את הגן הפגום לכל בנותיו אשר יהיו נשאיות בריאות, כלומר לכל נכדיו הזכרים מבנותיו יהיה סיכוי של 50% להיוולד עם XLA.
נקבה חולת XLA יכולה להיוולד רק במידה שהיא הבת של חולה XLA זכר ונשאית XLA.
במקרים נדירים, תסמונת זו יכולה גם להגרם באופן של מוטציה ספונטנית בעובר של אם לא נשאית.
אבחון XLA לרוב מתחיל עקב היסטוריה של זיהומים חוזרים לאורך הילדות, לרוב במערכת הנשימה.
האבחון מתבצע על ידי בדיקת דם המראה העדר מוחלט של תאי B (העדר הסמן החלבוני האופייני CD19) וכן העדר של כל סוגי הנוגדנים: IgG, IgA, IgM, IgE, IgD.
בדיקת דם גנטית מאפשרת בנוסף לאבחן את המוטציה המדויקת בגן Btk, אולם בשל נדירות התסמונת ומחירה היקר של הבדיקה, אין היא מקובלת כבדיקת דם שגרתית בכל היריון.
לנשים בעלות חולי XLA במשפחתן מומלץ להתייעץ בשירותי ייעוץ גנטי לפני ההיריון.
הטיפול השכיח ביותר ב-XLA הוא עירוי תקופתי של נוגדנים תוך ורידיים (IVIG) כל 3-4 שבועות.
עירוי זה הוא תוצר של דם אנושי של נוגדנים מסוג IgG המופק מאלפי מנות דם.
העירוי לא מרפא את חולי ה-XLA אולם מגדיל את תוחלת ואיכות חיי המטופלים על ידי חיסון סביל וחיזוק המערכת החיסונית שלהם.
עם עירוי נוגדנים יכולים חולי ה-XLA לחיות חיים בריאים למדי.
על מטופל לשאוף למצב בו רמות נוגדנים מסוג IgG עולים על ערך של 800mg/Kg.
המינון מבוסס על משקלו של המטופל ורמות הנוגדנים שלו.
כלל האצבע של מינון הוא 1g נוגדנים בעירוי לכל 2kg ממשקל גוף המטופל.
זריקות נוגדנים תוך-שריריות (IMIG) היו מקובלות לפני שטיפול העירוי הורידי היה בנמצא, אולם אלו פחות יעילות והרבה יותר כואבות ולכן טיפול זה אינו מקובל כיום.
הזרקת נוגדנים תת-עורית (SCIG) אושרה לאחרונה על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי (FDA), ומומלצת במקרים של תגובות לוואי חריפות כנגד הטיפול התוך ורידי.
אנטיביוטיקה היא טיפול משלים מקובל לחולי XLA.
טיפול אנטיביוטי מקומי (טיפות ומשחות) וטיפול סיסטמי (כדורים) לטיפולים ממושכים.
לעיתים טיפול אנטיביוטי ניתן גם כטיפול מונע בככדי למנוע היווצרות זיהומים.
השתלת מח עצם היא דרך אפשרית לרפא XLA, אולם זהו תהליך מסוכן והצלחתו לא ודדאית, ולכן לרב נמנעים מליישם אותו בהקשר ל_XLA במדינות המערב.
במדינות מתפתחות שבהן אין גישה סדירה לטיפול נוגדנים יש יותר נכונות להשתלת מח עצם במטרה לרפא כליל את המחלה ולהפסיק את התלות בנוגדנים.
אחת ההבטחות לעתיד בטיפול ב-XLA היא תרפיה גנטית אשר יכולה תאורטית לרפא XLA.
טכנולוגיית התרפיה הגנטית מצויה עדיין בחיתוליה ועשויה לגרום לסיבוכים קשים כגון סרטן ואף מוות.
כמו כן, טרם ידועות תגובות ארוכות טווח לתרפיה גנטית.
בדיקות דם סרולוגיות (המתבססות על קיום נוגדן לפתוגן או אנטיגן מסוים) משמשות לעיתים קרובות לאבחון מחלות ויראליות.
מכיוון שלחולי XLA אין כלל נוגדנים, בדיקות אלו יראו עבורם תמיד תוצאה שלילית ללא קשר למצבם.
הדבר נכון לבדיקות האיידס השגרתיות.
בדיקות דם מיוחדות (המבוססות על טכניקות לזיהוי חלבון כ-western blot או לזיהוי חומצות גרעין כ-PCR) נדרשות על מנת לאבחן בצורה תקינה מחלות ויראליות בחולי XLA.
מתן חיסונים חיים-מוחלשים לחולי XLA אינו רצוי ואף מסוכן, כגון חיסוני פוליו וחצבת.
בספרות המקצועית קיים דגש מיוחד על הימנעות ממתן חיסון אוראלי פוליו מוחלש מסוג סייבין אשר גרם במקרים מסוים להתפרצות מחלת הפוליו בחולי XLA.
כמו כן, לא ידוע אם מתן חיסונים פעילים באופן כללי יכולה להועיל לחולי XLA בהיעדר יכולת תקינה לקיים זיכרון חיסוני.
חולי XLA רגישים במיוחד לווירוסים ממשפחות ה-Enterovirus ובמיוחד לווירוסים: פוליו, coxsackie virus (מחלת היד, רגל ופה) ו-Echoviruses.
וירוסים אלו עשויים לגרום נזקים חמורים למערכת העצבים המרכזית כגון chronic encephalitis, דלקת קרום המח ומוות.
תרופה אנטי-ויראלית ניסיונית בשם pleconaril יעילה כנגד וירוסים ממשפחת ה-picornaviruses.
חולי XLA ככל הנראה עמידים, מאידך, לווירוס ה-EBV (הגורם למונונוקליאוזיס - "מחלת הנשיקה") מכיוון שהווירוס זקוק ללימפוציטים B החסרים בגוף החולה.
לא ידוע אם חולי XLA מסוגלים ליצור תגובה אלרגית, היות שהם חסרים נוגדנים מסוג IgE.
אין כל סכנה מיוחדת לחולי XLA בפעילויות בחיק הטבע או במגע עם בעלי חיים.
להבדיל מתסמונות חסך חיסוני ראשוניות אחרות, לחולי XLA אין נטייה מוגברת לחלות במחלות אוטואימוניות.
תסמונת ה-XLA המכונה גם אגאמהגלובולינמיה, דומה לתסמונת חסך חיסוני ראשונית בשם CVID המכונה גם היפוגאמהגלובולינמיה ומבחינה רפואית התסמינים והטיפול בהן זהה.
אולם בעוד ש-XLA היא תסמונת מולדת, שהבסיס הגנטי שלה אופיין היטב, CVID עשוי להיווצר במהלך חייו הבוגרים של החולה, והסיבות לחולי טרם ידועות.
XLA גם זוהתה בעבר בטעות עם מחלת ה-SCID, מחלת חסך חיסוני חמורה בהרבה ("ילדי בועה").
זן עכברי מעבדה בשם XID משמש לחקר תסמונת ה-XLA.
לעכברים יש מוטציה בגרסה העכברית לגן Btk, וסובלים מתסמונת חסך חיסוני דומה לזו של בני אדם, אם כי קלה יותר.
באלגברה בוליאנית, XNOR (לעיתים exnor או Nxor) הוא שילוב של הפעולות הבוליאניות XOR ו-NOT, כלומר הוא מחזיר את ההפך ממה ש-XOR מחזיר.
פעולה זו היא למעשה פעולת השוואה בין שני אופרנדים, אשר במקרה של שוויון תוצאתה "אמת".
XNOR הוא קומוטטיבי ("חילופי") ואסוציאטיבי ("קיבוצי").
להלן טבלת אמת המראה את ההבדלים שבין XOR ל-XNOR:
בפעולת XNOR על יותר משני אופרנדים, התוצאה תהיה זהה לזו של XOR כאשר מספר האופרנדים אי זוגי, ותהיה הפוכה ממנו (0 הופך ל-1, ו-1 הופך ל-0) אם מספר האופרנדים זוגי.
XL הוא משקה אנרגיה בעל תכולת קפאין של 32 מ"ג מתוצרת חברת XL הפולנית.
יותר מ-100 מיליון פחיות XL נמכרות מדי שנה, ביותר מ-30 מדינות ברחבי העולם.
בישראל הושק המשקה בשנת 2003. בשנת 2018 היוו מכירות המשקה כשני שלישים מסך מכירות משקאות האנרגיה בישראל.
משקה XL מכיל מים מוגזים, סוכר, מווסת חומציות, חומצה ציטרית, סודיום ציטראט, טאורין, חומרי טעם וריח, קפאין וויטמינים מקבוצת B.
המשקה מכיל כמות גדולה של קפאין בשרי