tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
כל הארבעה המטירו אש, אך הוא הצליח לחזור בשלום לירושלים ולאחר מכן התברר לו שאחד הלגיונרים נהרג מהירי שלו.
ביוני 1956 יצא לטיול עם מיכה בן-ארי־קפוסטה (מפקד מבצע צרצר, שנהרג מאוחר יותר במבצע קדש) לעיר הקדומה גרש, שבעבר הירדן המזרחי.
הר־ציון תוהה לגבי מטרת הטיול: "ייתכן והמטרה היא שוב לחוש במתיחות הבלתי מודעת, שוב לעמוד בסכנות, לחתור לקראת מטרה רחוקה וקשה, לעמוד במבחן - ולנצח...להגיע לבסוף לאותה הרגשה עילאית של ניצחון.
משהו בפנים לוחץ לעשות זאת...
עם החושך יצאו לדרכם בשדות עמק בית שאן וחצו את הירדן לכיוון הכפר עג'לון.
שני אנשים הבחינו בהם בדרך ושניהם קיבלו תשובה סמכותית בערבית שהשלושה הם חיילים.
במשך היום ישנו בנקיק בין צוקים ועם רדת הערב המשיכו דרך עג'לון אל היערות העבותים של הגלעד ברמת עבר הירדן.
לאחר שסיירו בגרש, יצאו לדרכם בחזרה לישראל, כשבדרך נקלעו לאימוני גדוד של הלגיון, עברו מול קבוצת נשים ולאחר מכן גם מול שני פלאחים, שאחד מהם צעק פתאום "יהוד" והחל לרוץ לכפרו.
ב-11 בספטמבר 1956, במהלך פעולת התגמול על משטרת א-רהווה (שאינה מתוארת בספר), נפצע הר-ציון בצווארו.
חייו ניצלו הודות לתושייתו של הרופא הגדודי ד"ר משה אגמון (מוריס אנקלביץ'), שערך להר-ציון ניתוח שדה תחת אש וזכה על כך בעיטור העוז.
בשלהי שנות החמישים, לאחר שהתאושש מפציעתו, עזר הר-ציון לאברהם ארנן להקים ולאמן את סיירת מטכ"ל ושימש קצין הדרכה (כאזרח עובד צה"ל) בשנותיה הראשונות של היחידה.
למהדורה השביעית של "פרקי יומן", התווסף פרק אודות "אחוזת שושנה", שנכתב על ידי הסופרת והעיתונאית סמדר בת אדם, כמעט יובל לאחר שקבע את ביתו על הר הטרשים והפך את האחוזה למשק בקר מצליח.
הר־ציון ואשתו, רותי, הקימו את ביתם באחוזה שנקראה על שם שושנה, אחותו של הר־ציון, באתר "כוכב הרוחות" שמצפון לבית שאן ושם נולדו ילדיהם: הבכורה שגית, הבן סלע ולאחריהם שני ילדים נוספים.
כשהייתה שגית בת 3 חודשים, נשרף הצריף בו התגוררה המשפחה ואיתו כל רכושה, מלבד ארון כבד אותו הצליחה רותי להציל בעזרת בחור שחי איתם באחוזה.
בתוך הארון היו גם היומנים של הר־ציון.
שני הילדים הגדולים חונכו בבית גם כשהגיעו לגיל הגן, מה שלדעת הר־ציון השפיע על התפתחות אישיותם: "כשגדלים יחד עשרים ילדים, קם ביניהם גם מנהיג המכוון את כולם, ושאר הילדים נגררים אחריו ומאבדים הרבה מאישיותם העצמית.
אבל כאן, בבדידות המקום, לשני ילדים אין מנהיג.
הילדים מפתחים כל אחד אישיותו העצמית ואין דבר המדכא אותם.
כל אחד יוזם ואין מנהיג מעליהם....הם מתחסנים בפני הכרח להצטרף אל עדר־אדם ולהיגרר אחרי מנהיג".
הר ציון מציג את העדר כמשל, כאשר הנמשל הוא ניצחון ההתמדה.
כאפילוג מובאת בספר הרצאה שנשא הרמטכ"ל משה דיין בשנת 1955 בנושא פעולות התגמול.
עם השנים היה הספר לרב-מכר והיה אהוד מאוד על חניכי תנועות נוער וצעירים בטרם גיוסם לצבא.
כמו כן היה הספר פופולרי בקרב לוחמי חטיבת הצנחנים, חניכים בקורס מ"כים חי"ר וצוערי קורס קצינים בצה"ל.
בין האישים שסיפרו על השפעתו עליהם הרמטכ"ל הרצי הלוי, האלופים אלעזר שטרן ושי אביטל.
הספר ניתן בצה"ל כשי לבוגרי קורס קציני חי"ר.
פרקידס איש סירוס (ביוונית עתיקה: Φερεκύδης), בן המאה השישית לפנה"ס היה פרוטו-פילוסוף יווני, ותלמיד של פיטאקוס.
הוא נודע כיווני הראשון שכתב פרוזה, על הולדת האלים ועל יצירת היקום.
בנוסף לכך, האמין באלמותיות הנשמה.
פרקופסיים (שם מדעי: Percopsiformes) הם סדרת דגים ממחלקת מקריני סנפיר.
בסדרה 10 מינים בתוך 3 משפחות ו-7 סוגים, רובם מונוטיפיים.
דגים אלה חיים במערות והם כמעט עיוורים ואיבדו את צבעם כמעט לגמרי, אם כי מספר מינים נראים אחרת, דומים יותר לדגי סלמון.
הם חיים בנהרות בצפון אמריקה ליד מערות, חלקם בעומק המערות.
אורכם הממוצע של דגים אלה הוא 5-20 ס"מ.
סוג Amblyopsis - בו 3 מינים
סוג Percopsis - בו 2 מינים
פרקות ממוזגות (שם מדעי: Percichthyidae) היא משפחה של דגים מסדרת הדקראים הקרובים למשפחת הפרקיים אך חיים באזורים יותר ממוזגים וטרופיים.
בעבר שויכו למשפחות לברקיים ודקריים והם קרובי משפחתם.
פרקות ממוזגות חיים במים מתוקים (ומעטים גם במים מלוחים) בעיקר באוסטרליה אך גם בדרום אסיה ובדרום אמריקה.
בעלי ראש גדול, מכסה זימים בולט מאחורי הלסת וסנפירי גב וחזה גדולים וקוצניים שגודלם משתנה מאורך 6 ס"מ ל-1.5 מטר.
הם יכולים לנוע במהירות וניזונים מטרף קטן יותר החי במים.
חלק מהמינים במשפחה, כמו מקולוצלה פלי מאגן מארי-דרלינג ונהר מארי נמצאים בסכנת הכחדה חמורה.
פרקליט המדינה של ארצות הברית הוא בעל התפקיד הרביעי בחשיבותו במחלקת המשפטים של ארצות הברית, (שווה בדירוג עם המשנה לתובע הכללי).
פרקליט המדינה קובע את העמדה המשפטית שארצות הברית תנקוט בבית המשפט העליון.
בנוסף לפיקוח ולניהול תיקים שבהם הממשלה צד, משרד הפרקליטות גם מגיש תזכירי (brief) "אמיקוס קוריא" במקרים בהם יש לממשל הפדרלי עניין משמעותי בסוגיה המשפטית.
פרקליטות המדינה מייצגת את הממשלה כמעט בכל מקרה שבו ארצות הברית היא צד, וגם ברוב המקרים שבהם הממשלה הגישה תזכיר אמיקוס קוריא.
משרד פרקליט המדינה בוחן תיקים בהם בתי המשפט הפדרליים לערעורים פסקו נגד ארצות הברית וקובע האם הממשלה תערער לבית המשפט העליון.
פרקליט המדינה נעזר בארבעה משנים לפרקליט ושבעה-עשר עוזרי הפרקליט.
שלושה מהמשנים לפרקליט הם במשרה קבועה במשרד המשפטים.
המשנה הנותר, ידוע כ"משנה הראשי", ומכונה לפעמים "המשנה הפוליטי", הוא מתפטר בדרך כלל עם כניסת ממשל חדש, זאת בדומה לפרקליט המדינה עצמו.
פרקליט המדינה, שמשרדיו ממוקמים בבניין בית המשפט העליון וגם במטה מחלקת המשפטים, מכונה "השופט העשירי" כתוצאה מהקשר ההדוק בין השופטים לבין פרקליט המדינה (וצוות פקידי בית המשפט וצוות הפרקליטות).
משרד פרקליט המדינה טוען בדרך כלל עשרות פעמים במהלך המושב השנתי של בית המשפט, וכך הוא הטוען התדיר ביותר בפני בית המשפט.
כתוצאה מכך, פרקליט המדינה נוטה להיות נינוח במהלך הדיונים, בעוד שהטוענים האחרים יהיו לחוצים.
כמו כן, כאשר משרדו של פרקליט המדינה תומך בבקשת ערעור לבית המשפט העליון, הבקשה לערעור מתקבלת לעיתים תכופות.
תופעה ראויה לציון בהתחשב בכך שבכל מושב מתקבלות רק 75–125 מתוך למעלה מ -7,500 בקשות שהוגשו.
מלבד השופטים עצמם, פרקליט המדינה הוא בין המשפיעים הידעניים ביותר בין המשפטנים העוסקים בהתדיינות המשפטית של בית המשפט העליון.
חמישה מפרקליטי המדינה התמנו מאוחר יותר כשופטים בבית המשפט העליון: ויליאם הווארד טאפט (ששימש כנשיא ה -27 של ארצות הברית לפני שהפך לנשיא בית המשפט העליון), סטנלי פורמן ריד, רוברט ה.
ג'קסון, ת'ורגוד מרשל ואלנה קגן.
גם כמה מבעלי התפקידים הזוטרים יותר בלשכת פרקליט המדינה, התמנו מאוחר יותר לבית המשפט העליון.
לדוגמה, נשיא בית המשפט העליון ג'ון רוברטס הבן, היה המשנה הראשי לפרקליט, השופט העליון סמואל אליטו היה עוזר הפרקליט.
רוברט בורק היה פרקליט המדינה היחיד (אמנם לא פרקליט מכהן) שמונה למועמד לעליון ומועמדותו לא אושרה.
עם זאת, מעולם לא נדחה מינוי לבית המשפם העליון של פרקליט מדינה מכהן.
שמונה פרקליטי מדינה נוספים שירתו בבתי המשפט לערעורים של ארצות הברית.
בתוך מחלקת המשפטים, יש לפרקליט המדינה השפעה משמעותית על כל הערעורים המובאים על ידי המחלקה.
פרקליט המדינה הוא בעל המשרה היחיד המחויב באופן סטטוטורי להיות "מלומד במשפט".
בכל פעם שמחלקת המשפטים זוכה במשפט והצד המפסיד מערער, המחלקה הרלוונטית של משרד המשפטים מייצגת את המחלקה בדיונים.
עם זאת, כאשר משרד המשפטים הוא הצד המפסיד במשפט, ניתן להגיש ערעור רק באישור פרקליט המדינה.
לדוגמה, אם מחלקת הנזיקין תפסיד במשפט בבית משפט פדרלי מחוזי, לא ניתן לערער על פסק דין זה ללא אישורו של פרקליט המדינה.
הליך "הקריאה להשקפותיו של פרקליט המדינה"
כאשר בית המשפט שוקל האם להוציא צו עיון מחדש בתיק שהממשל הפדרלי אינו צד בו, יבקש בית המשפט לפעמים מפרקליטות המדינה לשקול, בהליך המכונה "קריאה להשקפותיו של פרקליט המדינה" (באנגלית Call for the Views of the Solicitor General - CVSG).
בתגובה לקריאה זו יגיש פרקליט המדינה תזכיר (brief) בו יביע דעתו בשאלה אם ראוי להוציא צו עיון מחדש, ובדרך כלל גם יביע את דעתו בשאלה מי מהצדדים צודק.
אף על פי ש"הקריאה להשקפותיו" היא רק בקשה, הרי שמשרד פרקליט המדינה מתייחס אליו כצו.
פיליפ אלמן, ששימש כמשנה לפרקליט המדינה, והתפרסם ככותב התזכיר בתיק בראון נגד מועצת החינוך כתב באותו תזכיר: "כאשר בית המשפט העליון מזמין אותך, זה כמו צו מלכותי.
"קריאה להשקפותיו של הפרקליט" תוצא על ידי בית המשפט כאשר השופטים סבורים כי העתירה חשובה ושוקלים לאשרה.
ובכל זאת הם מעוניינים בחוות דעת משפטית נוספת.
דוגמאות כוללות תיקים בהם יש אינטרס פדרלי; תיקים שבהם אין תקדימים מבוססים; תיקים מורכבים או כאלה שישפיעו על נושאים אחרים.
ה"קריאה להשקפות הפרקליט" לא מציינת מועד להגשה.
הפרקליטות נוהגת להגיש את התזכירים בשלושה מועדים.
בסוף מאי כך שבית המשפט יוכל לדון בהן לפני תום המושב השנתי שלו, החל בדרך כלל בסוף יוני או תחילת יולי; באוגוסט, לעתירות שבית המשפט ידון בהם עם תחילת המושב השנתי הבא בתחילת אוקטובר; בדצמבר, לעתירות שבית המשפט ידון בהמשך המושב.
מספר מסורות התפתחו מאז הוקם משרד התובע הכללי בשנת 1870.
אחת המסורות, שהיא אולי ייחודית לארצות הברית, היא נוהג של "הודאה בטעות".
אם פרקליט המדינה לא מסכים עם פסק דין שהתקבל בבית משפט תחתון, אפילו שזה היה לטובת הממשלה, הוא רשאי ל"הודות בטעות".
במקרה כזה בית המשפט העליון יבטל את פסק הדין ויחזיר את התיק לדיון מחודש בבית המשפט התחתון.
פרקופה (בהונגרית: Perkupa) הוא כפר קטן במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון מזרח הונגריה.
בפרקופה חיו מעט יהודים ובמקום קיים עדיין בית קברות יהודי.
פרקי אבות הוא אלבום הראפ השביעי של סגול 59, שיצא ב-10 ביוני 2019.
האלבום מסמל את חזרתו של סגול לבימת ההיפ הופ לאחר שאלבומו האחרון שיצא לפני 8 שנים, האלבום עוד נוסע אחד היה אלבום רוק ורגאיי, שונה מהמוזיקה איתה מזוהה סגול.
האלבום כולל 16 רצועות שהופקו על ידי מגוון רחב של מפיקים, מהבולטים בהיפ הופ הישראלי: אורי שוחט, מיכאל כהן, די ג'יי מש, שקל, מומי לוי, שירוטו, או.בי.די, שחק וכן המפיק האמריקאי אמריגו גאזאוויי והמפיק הישראלי-צרפתי DJ קוסטופיקס.
באלבום מתארחים נצ'י נצ', מיכאל סוויסה, טדי נגוסה, לוקץ', מומי לוי, מיכאל מושונוב, אייטולה, השחקן עידן אלתרמן, שי 360, שירוטו, הפטרון, קרמזל והראפרית הניו יורקית נג'מה נפרטיטי.
הסינגל הראשון ששוחרר מהאלבום הוא השיר "כהרף עין", בו מארח סגול את טדי נגוסה ונצ'י נצ'.
לשיר התלווה גם קליפ מילים.
לעטיפת האלבום אחראי המעצב אלעד אלחרר.
האלבום יצא דרך הלייבל קמ"ע ב-10 ביוני 2019.
ב-25 באוקטובר 2019 סגול הוציא מיני-אלבום המורכב מרמיקסים של שלושה שירים מתוך האלבום – "כהרף עין", "הזוי ברמות", ו"אזרח ותיק", הרמיקסים הופקו על ידי די.ג'יי קארס, שירוטו וקלייזמר.
החלק השני של פרויקט הרמיקסים יצא בדצמבר 2019 וכלל רמיקסים של שחק, מאיור (יובל מאירי) ונינג'ה420 לשירים "היורה הגיע", "בא תמיד בזמן" ו"קרב סכינים"..
פרקינסוניזם (בלועזית: Parkinsonism), היא אוסף של תסמינים וסימנים תנועתיים קליניים במערכת המוטורית, המאופיין ברעד, באיטיות בתנועה, היפוקינזיה, עוויתיות והפרעת שיווי משקל .
פרקינסוניזם נכלל בקבוצת תסמינים רחבה יותר בשם .
התסמינים מופיעים כתוצאת לוואי בחולים הלוקים במחלת פרקינסון, בדמנציה עם מחלת גופיפי לוי ודמנציה המערבת מחלת פרקינסון.
מגוון רחב של סיבות עלול להוביל לקבוצה זו של תסמינים, כולל מצבים עצביים, תרופות, רעלים, מחלות מטבוליות ומצבים נוירולוגיים שאינם מחלת פרקינסון.
חלק מבני האדם הסובלים מפרקינסוניזם פיתחו את התסמינים כתוצאה מתופעות לוואי של תרופות, בעיקר כתוצאת לוואי של נטילת טיפול תרופתי אנטי-פסיכוטי נוירולפטי (חוסמי דופמין, בסוג הטיפוסי יותר מאשר הלא טיפוסי), כולל פנותיאזינים (כמו פרפנזין וכלורפרומאזין), תיוקסנתנים (כמו פלופנטיקסול וזוקלופנתיקסול) ובוטירופנונים (כמו הלופרידול), ולעיתים נדירות תרופות נוגדות דיכאון.
שכיחות הפרקינסוניזם הנגרם על ידי תרופות עולה עם הגיל.
פרקינסוניזם הנגרם על ידי תרופות נוטה להישאר ברמה הנוכחית ואינו מחמיר כמו מחלת פרקינסון.
התופעה מופיעה אצל כ־15% מן המטופלים בתרופות האנטי-פסיכוטיות הטיפוסיות, בדרך כלל תוך כ-5 עד כ-90 ימים ממועד תחילת השימוש בתרופה.
מטופלים מבוגרים ונשים הם בעלי סיכון גבוה יותר לפיתוח פרקינסוניזם.
ניתן לטפל בתופעת לוואי זו באמצעות מתן תרופות אנטי-כולינרגיות כדוגמת ביפרידן.
קיימות עדויות לקשר בין חשיפה מתמשכת לחומרי הדברה וקוטלי עשבים לבין פרקינסוניזם.
וכך גם חשיפה מתמשכת למנגן.
פרקינס 6.372 הוא מנוע דיזל המיוצר על ידי מנועי פרקינס.
ייעודו 6.372 מציין שישה צילינדרים והקיבולת שלו היא 372 אינץ' מעוקב (6.1 ליטר).
הוא מייצר 112 כוחות סוס בצורה תעשייתית.
ייצור המנוע החל בשנות ה-70 והופסק בהדרגה במהלך שנות ה-80 של המאה ה-20.
ה- T6.3724 הוא הגרסה המונעת בטורבו של המנוע הנ"ל, וה- "4" בקצה המינוח, מציין מנוע מסדרת DOT 4 (מאוחר יותר, משופר).
פרקינס 4.182 היה מנוע דיזל, שנבנה על ידי מאזדה (טויו קוגיו) ברישיון מנועי פרקינס, והותאם לכלי רכב קלים רבים של מאזדה; בעיקר ואנים, טנדרים ומשאיות קלות.
היא הייתה ידועה בשם סדרת HA מאזדה דיזל, וכונתה דגם 3000 ברכבים (3.0L).
הגרסה המוקדמת השתמשה במנוע של 31.75 מ"מ, עם הזרקת דלק עקיפה , ויש לה מכסה מפח.
הגרסה המאוחרת משתמשת במנוע בגודל של 30 מ"מ עם הזרקת דלק ישירה, משתמשת במנוע דיזל, ויש לה מכסה מסגסוגת אלומיניום.
פרקין-אלמר הוא תאגיד עולמי, שבסיסו בארצות הברית, הפועל בכ-170 מדינות ומייצר מכשירים אנליטיים, כלי אבחון רפואיים, ציוד הדמיה רפואית וחומרים רפואיים עבור שווקים בתחום הרפואה, חקר מדעי החיים, מזון, איכות סביבה ועוד.
החברה, שנוסדה ב-1937, התמחתה בתחילת דרכה במכשור אופטי אולם החל משנות ה-90 התמקדה החברה בתחום הרפואה והביוטכנולוגיה.
חברת פרקין-אלמר נוסדה ב-1937 על ידי ריצ'רד סקוט פרקין וצ'ארלס ווסלי אלמר .
פרקין למד הנדסה כימית במכון פארט שבניו יורק אולם פרש לאחר שנה והחל להרצות בנושאים שונים.
באחת מהרצאותיו, בנושא אסטרונומיה, נכח גם צ'ארלס אלמר שהיה בעל חברה שעסקה בקצרנות וקלדנות בבתי משפט.
אלמר שהתלהב מנושא ההרצאה יצר קשר עם המרצה, פרקין, והשניים הקימו, ב-19 באפריל 1937, חברה שיועדה לייצר ציוד אופטי מדויק לתעשיית החלל כשאת ההון הראשוני הזרימו שני המייסדים.
החברה פעלה תחילה במנהטן ובהמשך עברה לג'רזי סיטי ואחר כך לקונטיקט שם פעלה עד שנת 2000.
אלמר נפטר ב-1954 ופרקין המשיך לכהן כנשיא החברה והמנכ"ל עד 1961 כשב-1960 הוביל את הנפקת החברה בבורסה לניירות ערך בניו יורק.
הצטרפות ארצות הברית למלחמת העולם השנייה הביאה לחתימת חוזים משמעותיים עם החברה לאספקת ציוד אופטי לצבא ארצות הברית (משקפות, ציוד הנחיה לפצצות, ציוד מעקב ועוד.).
גם לאחר המלחמה המשיכה פרקין-אלמר למכור ציוד אופטי צבאי כשבין השאר ייצרה עדשות למצלמות ביון בהן נעשה שימוש במטוסי ביון מגביהי טוס.
בשנות ה-60 של המאה ה-20 החלה פרקין-אלמר לייצר ציוד עבור פרויקטים אזרחיים בתחום החלל כשבין השאר הייתה מעורבת בהקמת טלסקופים, באבזור תחנת החלל סקיילאב ובתוכנית אפולו.
ב-1979 חתמה החברה חוזה עם נאס"א לבניית המראה הראשית של טלסקופ החלל האבל.
עבודת הכנת המראה וליטושה נמשכו עד 1981 אולם הטלסקופ שוגר רק ב-1990 ולאחר הצבתו בחלל התברר שקיים במראה עיוות שדרש שיגור משלחת לחלל לתיקון המצב.
תקלה זו הביאה לתביעת ענק מצד נאס"א ופרקין-אלמר נאלצה לשלם פיצויים.
בשלהי שנות ה-60 נכנסה החברה גם לתחום ייצור השבבים והמוצר האופטי שפותח במעבדות החברה שיפר משמעותית את איכות השבבים שירדו מפסי הייצור.
מוצר זה, שנקרא מיקרליין , הביא לשליטה מלאה של פרקין-אלמר בתחום בקרת האיכות בתעשיית השבבים למספר שנים.
בשנות ה-80 נדחקה החברה מחוץ לתחום בגלל חוסר השקעה בפיתוח מוצרים מתקדמים יותר והגעה לשוק של מוצרים חדשים של חברות אחרות ובסופו של דבר נמכרה חטיבת המוליכים למחצה.
בתחילת שנות ה-90 של המאה ה-20 חברה פרקין-אלמר לחברת סטוס ויצרה את מכשירי המעבדה הראשונים של התגובת שרשרת של פולימראז (PCR).
במקביל הרחיבה את סל המוצרים שהוצעו למעבדות בעולם גרך השלוחות של החברה בגרמניה ובאנגליה.
בהמשך אותו עשור נמגרו הזכויות על ה-PCR לחברת הופמן לה רוש.
בשנות ה-70 של המאה ה-20 החליטה החברה להרחיב את עסקיה בתחום המחשבים ולשם כך רכשה את חברת המחשבים אינטרדאטה .
החברה המאוחדת יצרה מחשבי 32 ביט שדמו לIBM 370 ופעלו על מערכת הפעלה UNIX שגרסה שלה פותחה במיוחד עבור החברה.
ב-1985 פוצלה חטיבת המחשבים מחברת פרקין-אלמר ופעלה תחת השם Concurrent Computer Corporation עד סגירתה ב-2017.
בשנות ה-90 נקבע באסטרטגיה של החברה שיש להתמקד בתחום חקר החיים, הרפואה והביוטכנולוגיה.
במסגרת אסטרטגיה זו נרכשו ומוזגו חברות שעסקו בתחום כמו "אפלייד ביוסיסטמז" (נרכשה ב-1992) ו"PerSeptive Biosystems" (מוזגה ב-1997) ובמקביל נמכרו חטיבות שעסקו במכשור הנדסי.
ב-1999 נרכשה חטיבת המכשור האנליטי של פרקין-אלמר על ידי חברת EG&G שרכשה גם את הזכויות על שם החברה.
האסטרטגיה של התאגיד החדש הכתיבה המשך חיזוק החטיבות שעסקו בחקר החיים ובמיוחד התמקדות בתחום הביוטכנולוגיה ופיתוח מכשירים שסייעו בפרויקט גנום האדם.
תהליך רכישת החברות נמשך גם במהלך המאה ה-21 כשפרקין-אלמר רכשה כ-15 חברות ברחבי הגלובוס שמתמחות בתחום הרפואה והביוטכנולוגיה.
פרקטל ניוטון הוא קבוצת גבול במישור המורכב המאופיין בשיטת ניוטון המיושמת על פולינום קבוע או פונקציה טרנסנדנטלית.
זוהי קבוצת ז'וליה של הפונקציה המרומורפית .
כמעט כל הנקודות של המישור המורכב משויכות לאחד משורשי של פולינום נתון באופן הבא: הנקודה משמשת כערך התחלתי עבור איטרציה של ניוטון {{נוסחה|zn + 1 : zn − {{נוסחה|p(zn)|''p(zn)}}}}
קבוצה פתוחה שעבורה האיטרציות מתכנסות לכיוון שורש או מחזור נתון (שאיננה נקודה קבועה), היא קבוצת ז'וליה עבור האיטרציה.
הסט המשלים לאיחוד של כל אלה, הוא סט ג'וליה.
לקבוצות הפאטו יש גבול משותף, כלומר לסט ג'וליה.
לכן, כל נקודה מקבוצת ג'וליה היא נקודת צבירה עבור כל אחת מקבוצות הפאטו.
תכונה זו היא שגורמת למבנה הפרקטלי של קבוצת יוליה (כאשר מידת הפולינום גדולה מ-2).
כדי לשרטט תמונות של הפרקטל, אפשר לבחור תחילה מספר מסוים של נקודות מורכבות ולחשב את המקדמים של הפולינום.
על הנקודות ב- , מוצאים את האינדקס של השורש המקביל ומשתמשים בזה כדי למלא רשת רסטר על ידי הקצאת לכל נקודה צבע .
בנוסף או לחלופין הצבעים עשויים להיות תלויים במרחק , המוגדר כערך הראשון כך ש- עבור כמה .
הכללה של פרקטלים של ניוטון
הכללה של האיטרציה של ניוטון היא:
כאשר הוא כל מספר מרוכב הבחירה המיוחדת מתאימה לפרקטל ניוטון.
הנקודות הקבועות של מפה זו יציבות כאשר שוכנת בתוך הדיסקה ברדיוס 1 שבמרכזה 1. כאשר נמצא מחוץ לדיסק זה, הנקודות הקבועות אינן יציבות מקומית, אולם המפה עדיין מציגה מבנה פרקטלי במובן של קבוצת ז'וליה.
אם הוא פולינום בדרגה , אזי הרצף מוגבל בתנאי ש- נמצא בתוך דיסק ברדיוס שמרכזו ב-.
באופן כללי יותר, הפרקטל של ניוטון הוא מקרה מיוחד של קבוצת ג'וליה.
פרקטל נובה שהומצא באמצע שנות ה-90 על ידי פול דרבישייר הוא הכללה של פרקטל ניוטון בתוספת ערך בכל שלב:
גרסת "ג'וליה" של פרקטל נובה שומרת על קבוע על פני התמונה ומאתחלת את לקואורדינטות הפיקסלים, גרסת ה"מנדלברוט" של פרקטל נובה מאתחלת לקואורדינטות הפיקסלים ומגדירה את לנקודה קריטית, כאשר
פולינומים נפוצים כמו או מובילים לנקודה קריטית ב- .
כדי ליישם את פרקטל ניוטון, יש צורך בפונקציית התחלה וכן פונקציית הנגזרת שלה:
שלושת השורשים של הפונקציה הם:
ניתן לתרגם את הפונקציות שהוגדרו לעיל בפסאודו קוד באופן הבא://z^3-1
}עכשיו זה רק עניין של יישום שיטת ניוטון באמצעות הפונקציות הנתונות:float2 roots[3] = //Roots (solutions) of the polynomial
פֶּרְקֶלְט (בהונגרית: Pörkölt; באנגלית: Stew; בגרמנית: Eintopf) היא מנה הונגרית מסורתית.
כמנות רבות אחרות הנחשבות להונגריות, גם פרקלט היא מנה עסיסית ומפולפלת.
משנות ה-80 של המאה ה-18 מחברים בני אותה תקופה הזכירו ללא הרף את שמו של התבשיל כמאכל רועים טיפוסי של המישור ההונגרי הגדול וכמאכל איכרים, וראו בכך תכונה ומשיכה מיוחדת שהוא עשוי עם פלפל (פפריקה בהונגרית) מיובשת טחונה.
גולאש (בשמו הנכון גויאש והוא מרק) כשיטת בישול הייתה מוכרת כבר בסוף המאה ה-17. הפרקלט התפתח מהגולאש למאכל לאומי הונגרי.
באלפלד, בשר מפולפל, כלומר פרקלט, החליף מנות בשר שהוכנו כדייסה כשהיא עלתה לדרגת אוכל לחתונות בין 1830 לבין 1900. לאחר שלמדו את המתכון,
לפני מאות שנים האיכרים הפשוטים של הונגריה החלו להשתמש בשם "פרקלט" לתבשיל הגולאש.
מנת הבשר של הגולאש ופרקלט האיכרים היו בתחילה זהים, אבל עדיין היה חסר התבלין הבסיסי של הפרקלט שאנו מכירים היום, הפפריקה.
אולם, "הרגע ההיסטורי" הגיע והפפריקה הגיעה לאירופה, ומאז התפתח הפרקלט ההונגרי כחלק בסיסי של המטבח ההונגרי המוכר היום.
התהילה והפופולריות של התבשיל, שעשוי מפפריקה ויכול להיחשב אופייני בגסטרונומיה ההונגרית, נתקעה במישור ההונגרי הגדול (אלפלד) ולא התפשטה הלאה אלא לאזורים ההונגריים המיידיים, כלומר הקרובים ביותר.
מאז שנות ה-60 של המאה ה-19, תיאורי המזון של השפלה ההונגרית מדווחים על השימוש שהלך וגבר במזון מאודה וצלוי זה.
זו הפכה למנת הבשר הנפוצה ביותר, אך יחד עם זאת היא הייתה המנה הבטוחה ביותר (להצלחה) לכל אירוע חגיגי אפשרי.
תחילה, כנראה מפני שזה היה אוכל של רועים, הפרקלט לא היה יוקרתי מספיק.
עקב קיצור אורך החתונות במאה ה-19 התפשט הפרקלט לתפקיד מרכזי בחתונות במישורים הגדולים.
קיצור אורך החתונות גם הפחית את מספר המנות והארוחות.
במצב זה, פרקלט לעיתים קרובות תפס את מקומם של מנות חתונה ישנות יותר.
בחוג המשפחה, הוא בושל בצורה מרהיבה בקדירה, כמו הרועים של פעם, עבור קבוצה גדולה של אורחים בחגים.
"הצלייה-אידוי" (pörkölés) הפכה לאחת הפעולות החשובות של טכנולוגיית המטבח ההונגרי, שעיקרה היה לצלות את הבשר הקצוץ בשומן ובצל ולערבב אותו עד שכבר איבד את מימיו והושחם בשומן.
אז הוסר מהאש, הוסיפו לו מעט פפריקה עם מעט מים כדי שהפפריקה לא תישרף והמשיכו לאדות אותו.
מלבד שיטת ה"צלייה-אידוי", מבשלי הפרקלט מחולקים אולי הכי הרבה לפי כמות הבצל שמשתמשים.
זוהי תפיסה קיצונית, אך נפוצה, שבצל מספק את המיץ של התבשיל, ולכן מוסיפים לסיר כמויות מדהימות.
את מקור הדעה הזו אפשר למצוא מסביב למטבחי הקסרקטינים.
לתבשיל האורתודוקסי אין מרכיבים מלבד בסיס שומן-בצל-פפריקה והבשר, והתבלינים היחידים הם כאמור פפריקה ומלח.
סוגי הפרקלט הם מאכל לאומי הונגרי העשויים מבשר חתוך לקוביות קטנות (בשר בקר, חזיר בר, חזיר בית או ארנבון, שבשרם נחתך לחתיכות ביס, או מכינים מחתיכות גדולות יותר המופרדות לאיברי גוף של בעל החיים, מתובלים בפפריקה.
ומבושלים עם רוטב מצומצם ביותר עם מתבלים שונים.
שמו של התבשיל מגיע מהמילה הישנה pergelt, שפירושה "קלוי".
מרק פרגלט, מנה שהכינו רועי השפלה ללא בשר, היה מנה פשוטה ומהירה לבישול.
בקלחת טוגן הבצל בשומן המומס של בייקון מעושן, תפוחי האדמה הוספו למים והוסיפו גם מעט פסטה יבשה.
למרות שקוראים לסוג זה של מזון העשוי בדרך כלל מבשר בשם "קלוי", אסור לשרוף אפילו קצה של נתח בשר בודד.
המהות של טכניקת התבשיל היא שיש להשחים את קוביות הבשר בשומן, כלומר לצלות, כדי שסיבי הבשר ייאטמו והארומה שלו תישאר בתוכו בהמשך הבישול, כתוצאה מתהליך הקירמול המתבצע בצורה זו.
כך נוצרת שכבה חומה, "צלייה או קלייה", על קוביות הבשר.
שכבת הצלייה-קלייה נדבקת בחלקה לכלי ובחלקה נשארת על פני הבשר.
בסיום הקלייה יש לנקז חלקים אלה במעט מים.
כל שיש לעשות הוא לשחרר מהסיר את מרכיבי הצלי המטוגנים והדבוקים, אותם מבשלים לתוך האוכל שמכינים.
המים מתאדים במהירות ותהליך הקלייה-צלייה מתחיל מחדש.
על ידי חזרה על תהליך זה מספר פעמים מתפתח טעם שלא ניתן להפיק בדרך אחרת, טעם המאפיין את הפרקלט ההונגרי.
ההבדל הטכני הגדול ביותר בין הפרקלט לבין הפפריקש הוא שבמקרה של הפרקלט, את הבשר צולים-מאדים, עם מיץ קצר וללא שמנת חמוצה, בעוד שהפפריקש מבושלת, מכינים אותו עם רוטב ארוך ומסמיכים ב"קמח-שמנת חמוצה" בסוף.
הפרקלט והפפריקש מוגשים על מגש בשרים, ואילו הגולאש שהוא מרק (השם הנכון הוא גויאש) מוגש בקערת מרק, אותה אוכלים בכף, כמקובל במרקים.
Mária Pethő: ההיסטוריה של הגולאש, הפרקלט והפפריקש בהונגריה ; Püski, Bp., 2008
פַּרְקִינְסוֹנְיָה שִׂכָּנִית (שם מדעי: Parkinsonia aculeata) היא עץ קטן או שיח גדול קוצני וסבוך ממשפחת הקטניות (Fabaceae) בתת-משפחת הכליליים (Caesalpinioideae).
תחום תפוצתו הטביעי הוא בעיקר בבתי גידול טרופיים עונתיים יבשים, ממקסיקו ועד צפון ארגנטינה, כולל הקריביים.
הצמח הובא לאזורים שונים בעולם, כולל ישראל, כחלק מפרויקטים לייעור ולנוי, אך הפך לצמח פולש, כולל ישראל שבה הוא נחשב לצמח פולש בעל קצב מהיר ונזק אקולוגי משמעותי.
פַּרְקִינְסוֹנְיָה שִׂכָּנִית יוצרת חורשות צפופות מאוד הדוחקות את המינים המקומיים בשל הצללה ובנוסף הסבכים צפופים פוגעים בנגישות לבעלי חיים ולמקורות מים.
הצמח ניכר בפרחיו הצהובים הערוכים באשכולות ובשלושת הקוצים של כל עלה: שניים מהם הם לוואים, והשלישי הוא צירו הראשי והקצר של עלה מנוצה.
פרקינסוניה שיכנית היא עץ צנוע בדרישותיו, עם עמידות גבוהה לתנאי יובש.
בשל תכונות אלו, שימש כעץ נוי וכעץ ייעור בבתי גידול חוליים ובאזורים שחונים, למשל מצפון לבאר שבע, במסגרת תוכנית הסוואניזציה של הקרן הקיימת לישראל (קק"ל) שהחלה באמצע המאה ה-20, ונועדה להוסיף נופך סוואנה לאזורים מדבריים.
כיום ישנה נטייה גוברת להתמקד בשיקום מערכות אקולוגיות טבעיות ולא רק בשתילה מסיבית של עצים שאינם מקומיים.
שם הסוג פרקינסוניה קרוי על שם של הבוטנאי האנגלי (John Parkinson).
שם המין "aculeata" בלטינית והשם שיכנית בעברית מתייחס לקוצניות הצמח.
שמותיה הנפוצים של פרקינסוניה כוללים: "בַּרקינסוֹניָה" (בערבית), "קוץ ירושלים", "פאלו ורדה", "פאלו ורדה מקסיקני", "פאלו דה ראיו" ו"עץ שעועית הג'לי".
הכינוי "קוץ ירושלים" ("Jerusalem thorn") מתאר את הצמח באנגלית ומשמש לתיאור "Parkinsonia aculeata".
ייתכן שהוא נובע מתרגום שגוי של המילה הספרדית/פורטוגזית "girasol", שפירושה "פונה אל השמש".
הביטוי "Palo Verde" בספרדית מתורגם מילולית ל"עץ ירוק" (palo = עץ, verde = ירוק).
השם מתייחס לצבע הירוק הבולט של הגזע וענפי הצמח, תכונה שמאפיינת מינים שונים של עצים ממשפחת הקטניות וביניהם פרקינסוניה שיכנית.
פרקינסוניה שיכנית היא שיח או עץ קטן ירוק-עד, קירח וקוצני, בעל קוצים דקים שאורכם עד 3 ס"מ.
גובהה נע בין 2 ל־8 מטרים, ולעיתים מגיעה עד 13 מטרים (לא בישראל).
לפרקינסוניה מערכת שורשים מפותחת, המסוגלת להעמיק ולהתפרש למרחק רב, תכונה המאפשרת לה לשרוד בתנאי יובש.
העץ עשוי להתפתח מגזע יחיד או ממספר גזעים, שהם דקים, ארוכים, ואינם ישרים.
קליפת הגזעים דקה, חלקה ובצבע ירקרק.
הגזעים כמעט קירחים או מכוסים שערות קצרות וצפופות בצעירותם.
הענפים הרבים מתפצלים מהגזע ומסתעפים כמעט מפני הקרקע, ונוטים לעיתים קרובות כלפי מטה.
בדומה לגזעים, הענפים דקים וגמישים, חלקים, וירקרקים, ובעלי צורת זיגזג.
תכונת הזיגזג נובעת מכך שהפרקים של הענפים אינם מתפתחים מניצני הקודקוד, אלא מניצני החיק שמתחתיו.
הענפים כמעט קירחים או מכוסים שערות קצרות וצפופות בצעירותם ולעיתים, לאורך הענפים מצויים קוצים חדים (Aculeata), שנותרים לאחר נשירת העלים, ואשר העניקו למין את שמו המדעי.
הקוץ המרכזי הוא ציר העלה הראשי מקוצר ומסתיים בקצהו בקוץ חזק, ובבסיסו מצויים שני לוואים קוצניים.
עלי פרקינסוניה שיכנית מנוצים פעמיים, באורך 20 עד 40 ס"מ.
ציר העלה הראשי מקוצר ומסתיים בקוץ חזק (0.2 עד 1.7 ס"מ), שבבסיסו שני לוואים קוצניים.
מבסיס הקוץ מתפתחים זוג אחד או שניים (לעיתים שלושה) סעיפי עלים (pinnae) ארוכים וצרים (20 עד 40 ס"מ), הנושאים לכל אורכם שתי שורות של עלעלים מסורגים או נגדיים.
ציר סעיפי העלים הוא מכונף ועל כן, נראה רחב ושטוח (עד כ־2.5 מ"מ).
מספר העלעלים בכל צד נע בין 25 ל־80, אורכם 4 עד 10 מ"מ, והם דמויי ביצה עד אליפטיים.
סעפי העלים צומחים סמוכים זה לה בבסיס ציר עלה קוצני, ולכן הם נראים כזוגות עלים מנוצים פשוטים הגדלים על קוץ קצר.
בשעות חמות ויבשות נוטים העלעלים להיצמד לציר הפחוס, ונושרים במהירות בתנאי יובש (ובאזורים מסוימים, כדוגמת ישראל, גם בחודשי החורף).
לאחר נשירת העלעלים, ממשיכים הפטוטרות והענפים הירוקים לבצע הטמעה (פוטוסינתזה).
התפרחות ערוכות באשכולות רפויים של 8 עד 12 פרחים בקוטר כ-2 עד 3 ס"מ.
החפים מגיעים עד לאורך של 2 מ"מ ונושרים במהרה.
מצעית הפרח יוצרת לוחית צרה ברוחב של כ־1 מ"מ וחלק תחתון מוארך שאורכו 3 עד 4 מ"מ, קצר יותר מעוקץ הפרח עצמו.
הפרחים דו-מיניים, אסימטריים, צהובים וריחניים, נישאים על עוקצים ארוכים ודקים, שופעים ומכסים את העץ כולו בעונת הפריחה העיקרית.
עוקצי הפרחים אורכם 7 עד 16 מ"מ, לא כולל החלק המוארך התחתון של צינור הפרח (Hypanthium).
הגביע מורכב מ-5 עלי גביע שווים שאורכם 5 עד 7 מ"מ, צורתם מוארכת והם חופפים בצפיפות.
עם פתיחת הפרח המלאה, עלי הגביע נוטים כלפי מטה.
עלי הגביע קירחים כמעט לחלוטין או בעלי מעט שערות קצרות.
עלי כותרת 5, מפורדים זה מזה בבסיסיהם, צבעם צהוב, העלה העליון גדול ורחב משאר ארבעת העלים והוא הפנימי ביותר ובעל "טופר" מובהק בבסיסו.
עלי כותרת צהובים, העליון הופך לכתום לאחר ההאבקה והפריית הפרח.
אבקנים 10, מפורדים, שעירים בבסיס הזירים.
השחלה עילית בת עלה שחלה אחד.
השחלה מכוסה בשערות לבנות ארוכות יחסית, אך עם הזמן הופכת כמעט קירחת
הפרי הוא תרמיל קירח, ארוך, ישר ומשונץ (פחוס) בין הזרעים ומתחדד בקצותיו.
צבעו חום-אפור בהיר, אורכו 3 עד 6 לעיתים רחוקות 13 ס"מ ורוחבו 7 מ"מ.
בכל תרמיל יש עד 8 זרעים, אך לרוב מתפתחים רק 1 עד 4 זרעים.
הזרעים אליפטיים-מוארכים, צבעם זית או חום מנומר (חום בהיר עם סימנים כהים), אורכם 9 עד 10 מ"מ ורוחבם 3 עד 4 מ"מ.
תקופת הפריחה היא בחודשי האמצע של האביב (מרץ-אפריל או ספטמבר-אוקטובר).
הפרחים מואבקים על ידי דבורים.
פרקינסוניה שיכנית כצמח פולש בישראל
בין העצים שנוסו למטרות ייעור באזורי החולות, במישור החוף ובאזורים יבשים אחרים, כמו עמק הירדן, ונקלטו בהצלחה, הייתה פרקינסוניה שיכנית.
הזרעים ששימשו לניסויי האקלום כנראה הובאו מקליפורניה, לשם הוכנסה פרקינסוניה שיכנית והתאזרחה באזורים המדבריים והחמים.
בעקבות ההצלחה באזור טבריה ובאזורים יבשים אחרים הועברה הפרקינסוניה לניסיונות קליטה בעמק משמר.
ההצלחה באקלומה הביאה לנטיעתה לצורך הקמת משוכות גם ביערות הקרן הקיימת לישראל.
פרקינסוניה שיכנית היא פולשת בעיקר לבתי גידול מופרים, כגון צדי דרכים, מסילות ברזל ותשתיות אחרות בעיקר לאורך מישור החוף, בעמק בית שאן, סביב הכנרת, לאורך נחלים באגן ניקוז נחל קישון, וכן בשפלה הדרומית ובצפון הנגב.
היא מתבססת בשטחים טבעיים לא מופרים, במיוחד בבתי גידול לחים.
בשמורות הבאות: הבטיחה מצפון לכנרת, כרי נעמן, נחל תבור, נחל יששכר (שבו התפתחה אוכלוסייה גדולה במיוחד), גאון הירדן-חמדיה ובערוץ הנחל בשמורת ארבל.
פרקינסוניה שיכנית יוצרת חורשות צפופות מאוד הדוחקות את המינים המקומיים בשל הצללה.
ועל כן, הרשויות בישראל צריכות להקצות משאבים לעצירת ההפשטות בשטחים טבעיים מוגנים ובמוקדים המתבססים לאורך נחלים לפני שייצאו מכלל שליטה.
פרקינסוניה שיכנית נחשבת לצמח פולש במערב ארצות הברית, בצ'ילה, באפריקה הטרופית, בדרום-אפריקה, בהוואי ובמיקרונזיה והיא מוכרת כאחד הצמחים הפולשים הבעייתיים והמרכזים ביותר בכל רחבי אוסטרליה.
היא קבלה מעמד רשמי כעשב מזיק בעל עדיפות לטיפול ולשליטה מטעם הרשויות האוסטרליות, בשל נזקיו הרחבים והפוטנציאל שלו להתפשטות נוספת.
המין הובא לאוסטרליה בתחילת המאה ה-20, בסביבות שנת 1900, כעץ נוי וכמקור לצל.
כיום, היא נחשבת לעשב פולש רציני, הנפוץ ברחבי מערב אוסטרליה, הטריטוריה הצפונית וקווינסלנד.
הצמח מכסה שטח של כ-8,000 קמ"ר, ויש לו פוטנציאל להתפשט ברוב האזור הטרופי למחצה יבש ולח למחצה של אוסטרליה.
הצמח יוצר סבכים צפופים שמונעים גישה של בני אדם, בעלי חיים מקומיים וחיות משק למקורות מים.
הפירות (תרמילים) צפים על פני המים, והצמח מתפשט באמצעות הפלת התרמילים למים או באמצעות שטיפתם במורד הזרם במהלך הצפות עונתיות.
הזרעים של צמח זה זקוקים ל"שפשוף" או לחבלה קלה בקליפתם (הנגרמת כתוצאה מהתגלגלות בזרמי מים), כדי להקל על חדירת מים ולזרז את הנביטה.
ללא החיכוך המכונה "scarifying" (שגורם לשריטות זעירות בקליפת הזרע) כשהזרע מתגלגל באפיקי נחלים או נהרות, הנביטה הופכת איטית יותר, משום שמעטפת הזרע נותרת אטומה למים לזמן רב יותר.
מספר שיטות משמשות לצמצום אוכלוסיות פרקינסוניה שיכנית והגבלת התפשטותה באוסטרליה.
במסגרת הדברה ביולוגית, הוכנסו לשם שלושה מיני חרקים: חיפושיות הזרעים Penthobruchus germaini ו-Mimosestes ulkei, שזחלי שתיהן ניזונים מזרעי הפרי של הצמח ומסייעים להפחתת כמות הזרעים החיוניים לנביטה, וכן פשפש העלים של פרקינסוניה (Rhinacloa callicrates), המשמיד רקמות הטמעה (פוטוסינתטיות), אך השפעתו הכוללת על הצמח מועטה.
מעבר להדברה ביולוגית, אש יעילה נגד עצים צעירים, וכן נעשה שימוש באמצעים מכניים (עקירה) ובחומרי הדברה כימיים (קוטלי עשבים).
תחום תפוצתה הטבעי של פרקינסוניה שיכנית הוא בעיקר בבתי גידול טרופיים עונתיים יבשים, ממקסיקו ועד צפון ארגנטינה, כולל הקריביים.
וליתר פירוט הטווח הטבעי הוא ממקסיקו ולאורך מרכז אמריקה במדינות בליז, גואטמלה, הונדורס ואל סלוודור.
בקריביים, הצמח נמצא בקובה, הרפובליקה הדומיניקנית, האיטי וג'מייקה.
בדרום אמריקה הוא נפוץ בקולומביה, אקוודור, פרו, בוליביה, דרום ברזיל, פרגוואי, אורוגוואי ובחלקיה הצפוניים של ארגנטינה – בצפון-מערב ובצפון-מזרח.
פרקינסוניה שיכנית התפשטה למגוון עצום של אזורים ומדינות ברחבי העולם - החל ממדינות דרום ארצות הברית ודרום אמריקה, דרך אפריקה (לרבות צפון אפריקה ומדינות הסאהל), אסיה (כולל המזרח התיכון ודרום-מזרח אסיה), ועד לאוסטרליה ואיים טרופיים שונים - ולעיתים אף מוגדרת כמין פולש באזורים אלה.
הצמח הובא לאזורים שונים בעולם, כולל ישראל, כחלק מפרויקטים לייעור ולנוי בגינות ציבוריות לצורך הצללה בעיקר בבתי גידול חוליים ובאזורים צחיחים בזכות עמידתו ביובש וקרה ופרחיו הבולטים והריחניים.
אם כי, הוא זקוק לגיזום באופן סדיר כדי לשמור על מבנה רצוי ולמנוע פגיעה באדם או בעלי חיים.
במקומות שונים בעולם (כמו חלקים מאוסטרליה, דרום אפריקה וישראל) העץ מוגדר כמין פולש, העלול לדחוק מינים מקומיים ולשנות בתי גידול טבעיים.
במקומות אלו מנסים לצמצם את התפשטותו על ידי פיקוח על זרעים ופעולות אגרסיביות של עקירה או ריסוס.
בישראל פרקינסוניה שיכנית מצויה חוף הגליל, עמק עכו, חוף הכרמל, השרון, דרום מישור החוף; הגליל העליון, הגליל התחתון, עמק יזרעאל, הכרמל, שומרון, השפלה, הרי יהודה, צפון הנגב, מערב הנגב; בקעת חולה, בקעת כנרות, בקעת בית-שאן, הגלבוע, מדבר יהודה, ערבות הירדן; הגולן, הגלעד, עמון, אדום.
פרקינסוניה שיכנית גדלה באזורים צחיחים למחצה ובסביבות מדבריות באזורים שאינם מופרים בחבל הים-תיכוני של ישראל, הודות לעמידותה לתנאי יובש.
בנוסף, היא מתבססת לעיתים קרובות בבתי גידול מופרים, כגון תעלות ניקוז, גדות נחלים, גדרות חקלאיות, וכן לאורך תשתיות כמו צדי דרכים ומסילות ברזל.
פרקינסוניה שיכנית מתאפיינת בקצב צימוח מהיר, עמידות גבוהה לקור וליובש, והעדפה לחשיפה מלאה לשמש.
בתנאים יבשים, העץ נותר נמוך יחסית, בעוד שבסביבות לחות ועשירות בחומר אורגני הוא מתפתח לעץ צל גבוה ומסועף.
יכולתו לנצל משקעים עונתיים או השקיה משלימה תורמת לצמיחתו המהירה ולהתאמתו למגוון רחב של סביבות גידול.
העץ מסוגל לגדול בקרקעות מגוונות, כולל קרקעות חוליות, חרסיתיות, אלקליות, וגיריות, ואף בקרקעות קיצוניות מבחינת רמת החומציות (pH 3) או הבסיסיות (pH 11).
תחום גידולו משתרע מרום פני הים ועד לגובה של כ־1,500 מטרים.
הריבוי של פרקינסוניה שיכנית מתבצע אך ורק באמצעות זרעים.
עץ בוגר מייצר כ־5,000 זרעים בשנה, אך מרביתם נותרים בתרדמה בקרקע, כאשר פחות מאחוז אחד נובט בשנה הראשונה.
מעבר זרעים דרך מערכת העיכול של עופות, או שחיקת קליפתם בזרמי נחלים ותעלות מים, מגבירים משמעותית את שיעור הנביטה.
משום כך, יש להקדיש תשומת לב לפרטים הגדלים בקרבת מקורות מים, שכן הם עלולים לתרום להפצה בלתי מבוקרת של העץ.
בנוסף, פרקינסוניה שיכנית מתאפיינת ביכולת התחדשות לאחר שריפה או כריתה.
מחקרים שנערכו בארצות הברית חשפו כי פרקינסוניה שיכנית משמשת כפונדקאית לחיפושית האמברוזיה (Euwallacea fornicatus), מזיק משמעותי לעצים שונים.
במקסיקו, העלים משופעים ועושים תרופה נגד חום ואפילפסיה.
פרקינסוניזם פוסט-אנצפליטי היא מחלה פרקינסונית שלפי הדעה המקובלת נגרמת על ידי מחלה ויראלית המעוררת ניוון של תאי העצב בחומר השחור.
באופן כללי, ניוון זה מוביל לפרקינסוניזם קליני.
אף על פי שפרקינסוניזם נצפה מדי פעם בשלב המוח החריף של דלקת המוח המוחית, הוא נתקל לעיתים קרובות בשלב הפוסט-אנצפליטי.
הופעת פרקינסוניזם פוסט-אנצפליטי עשויה להתרחש מספר שנים לאחר ההחלמה ממחלת אנצפאליטיס לתארגיקה.
המנהיג הנאצי אדולף היטלר סבל ממחלה זו.
אזורי המוח שנפגעו מהמחלה מכילים סבכים פיברילריים, דומים לאלה הנראים אצל חולים במחלת אלצהיימר.
עם זאת, הפלאק הסנילי השכיח במחלת אלצהיימר לא נמצא.
פרקי רבי יאשיה (נקרא גם ספר יאשיהו) הוא מדרש ארץ-ישראלי נדיר שרק חלקו שרד; על קיומו ניתן ללמוד גם מאזכורים במקורות נוספים.
המדרש נקרא על שם "רבי יאשיהו", ככל הנראה אמורא ארץ-ישראלי שמאמרו פותח את הפרק.
המדרש נשתמר בשני כתבי יד: כתב יד פארמה 3122 וכתב יד קיימברידג' מהגניזה הקהירית.
לצד שני קטעים נוספים שגילה אורבך המצטטים מהמדרש: האחד בכתב יד לייפציג, שפורסם על ידי אהרן ילינק והובא בשינויים ב"פרקי משיח"; והשני בכתב יד פארמה 655, במסגרת פירוש למחזור תפילה.
המדרש פורסם לראשונה, על פי כתב יד פארמה, בשנת 1877 על ידי אהרן ילינק בקובץ "בית המדרש", ולאחר מכן, בשנת 1915, הובא ב"אוצר המדרשים" של יהודה דוד אייזנשטיין.
פרופסור אפרים אלימלך אורבך היה הראשון לחקור את המדרש ובשנת 1976 פרסם את כתב היד מהגניזה ב"קובץ על יד".
כתב יד זה כולל קטע שלם שלא היה ידוע מכתב יד פארמה, כולל את מעשה קבורת רבי עקיבא בסמוך לטטרפילון של קיסריה.
מהדורה אלקטרונית של החיבור, הכוללת ניתוח מילוני, קיימת באתר המילון ההיסטורי ללשון העברית של האקדמיה ללשון העברית, והיא מבוססת על שני כתבי היד.
פרופסור הילל ניומן תיארך את המדרש לתקופה המוסלמית הקדומה (המאה השביעית לספירה).
ניומן הצביע על דמיון בין המדרש לבין מסורת נוצרית על קבורת הקדוש אנסטסיוס הפרסי בקיסריה (628 לספירה), סמוך לטטרפילון.
לפי השערתו, המדרש היהודי משמש תגובה סמלית לטענה הנוצרית על קדושת האתר.
אורבך עמד על כך שפרקי דרבי יאשיה קדם ל"מדרש משלי" - המצטט את פרקי דרבי יאשיה.
המדרש נחשב למקור הקדום ביותר לאגדה על קבורת רבי עקיבא בטטרפילון של קיסריה.
על פי ניומן ושפירו המדרש משמש המקור העיקרי לסיפור זה, ושימש מאוחר יותר כמקור למדרשי אגדה מאוחרים יותר, ובהם "מדרש עשרת הרוגי מלכות", "מדרש משלי", ואחרים.
לפי שפירו, החקירה ההיסטורית מצביעה על קיסריה כמקום מותו של רבי עקיבא, אך גורל גופתו נותר בלתי ברור.
המדרש משלב דרשות ואגדות רחבות העוסקות במידת הרחמים כלפי רשעים, במעלת הצדיקים, במסירות לתורה ובתהליכי הגאולה.
הוא פותח בביאור אריכות אפו של האל כדי לאפשר לידת צדיקים, תשובה או מתן שכר מועט, ממשיך בתיאורי מעלת הצדיקים בחייהם ובמותם ובריחם הנודף אף לאחר פטירתם, ועוסק בחיפוש עצמות יוסף בידי משה.
משובץ בו גם סיפור מות רבי עקיבא המודגש כמופת למסירות התורה, ובו אליהו מגלה את מיתתו, מביא את תלמידו אל גופתו ומוביל לקבורתו הנסית.
לאחר מכן עובר המדרש לתיאורי גבורות האל ו"לבושיו" הסמליים בזמנים שונים, לנבואות על חורבן אדום ורומי ולרצף מאורעות עתידיים הכוללים מלחמות עם אומות העולם, ניסיונות לישראל וניסים גדולים בתחילת הגאולה.
החיבור מגיע לשיאו בהופעת אליהו ומלך המשיח, בשבעה ניסים ובגילוי גנזי המקדש, ובסיום מדגיש את הטוב הצפון ליראי האל לעתיד לבוא.
עידן העל פרקמבריון (Precambrian, לפני קמבריון) הוא עידן על המציין את הפרק הקדום ביותר בלוח הזמנים הגאולוגי של כדור הארץ.
משך תקופתו כ-4 מיליארד שנים, החל מהיווצרות כדור הארץ לפני כ-4.54 מיליארד שנה ועד לפני 542 מיליון שנה, תקופה בה הופיעו בעלי חיים נראים לעין.
הסלעים מעידן על זה הם בעיקרם סלעי יסוד וסלעים מותמרים.
בפרקמבריון הופיעו (החל מלפני כ-3.5 מיליארדי שנים) האורגניזמים הראשונים בכדור הארץ – כחוליות וחיידקים.
פרקליט השטן (מלטינית: Advocatus Diaboli) היה פקיד בכיר שתפקידו היה לייצג לכאורה את השטן בדיונים על הענקת התואר "מבורך" או "קדוש" למועמד ולהתנגד לה, ולטעון כנגד "פרקליט האל" (Advocatus Dei), שתמך בהקדשה.
דיונים כאלה היו חלק מהליך הקאנוניזציה (הכנסה לפנתאון הקדושים) של הכנסייה הקתולית.
התפקיד הפך לרשמי על ידי האפיפיור סיקסטוס החמישי (Sixtus V) בשנת 1587. תוארו הרשמי הוא מקדם האמונה (Promotor Fidei).
חובתו הייתה להכין בכתב את כל הטיעונים האפשריים, ולו הקלים לכאורה, נגד הענקת התואר, כדי למנוע מתן התואר למי שעלול להיות ספק כי הוא "יקר בעיני אלוהים".
שום פעולה חשובה בתהליך הקנוניזציה אינה תקפה אלא אם כן היא מבוצעת בנוכחות מקדם האמונה שהוכר רשמית.
חובתו היא לבחון את הטפסים שהוגשו, ולהתעקש על בחינת כל התנגדות.
האזכור הרשמי הראשון של בעל תפקיד זה נמצא בקנוניזציה של סנט לורנס יוסטיניאנוס תחת ליאו העשירי (1513-21).
בשנת 1631, הפך אורבן השמיני, את נוכחותו להכרחית, לפחות על ידי סגנו, לתוקפו של כל מעשה הקשור לתהליך הקנוניזציה.
התפקיד בוטל בידי האפיפיור יוחנן פאולוס השני ב-1983.
הביטוי משמש כיום בהשאלה לתיאור מי שמייצג עמדה נגדית לעמדה המרכזית בדיון מסוים, כדי למנוע היווצרות תמימות דעים, הפוגעת באפקטיביות של הדיון.
פעמים רבות עמדה נגדית זו אינה משקפת את דעתו האמיתית של המציג אותה.
לדוגמה: מחלקת הבקרה באגף המודיעין בצה"ל ממלאת את תפקיד "פרקליט השטן", שמשימתו היא להציג את הדעה ההפוכה לגבי כל נושא שיש עליו הסכמה.
פרקסינוסקופ הוא מכשיר להקרנת סרטים מצוירים, שהומצא בשנת 1873 על ידי אמיל רנו.
המכשיר עגול ודומה לסיר רחב.
לדופנו הפנימית מוצמדת סדרת ציורים של שלבי תנועה, המשתקפת במערכת מראות.
סדרת הציורים הותקנה על ציר במרכז המכשיר ואפשרה, בזמן שה"סיר " מסתובב, לקבל אשליית תנועה היוצרת מעין סרט מצויר.
פְּרַקליטות המדינה היא רשות ממשלתית המייצגת את מדינת ישראל ואת רשויות השלטון בפני בתי המשפט ובתי הדין השונים, על כל ערכאותיהם.
הפרקליטות היא חלק מהרשות המבצעת של מדינת ישראל, ופועלת ארגונית כחלק ממשרד המשפטים.
עשיית הפרקליטות מתפרסת על תחומי משפט רבים, בהם הפלילי, האזרחי, החוקתי והמינהלי, הכלכלי-פיסקאלי, דיני עבודה וכן המשפט הבין-לאומי.
בתחום אכיפת החוק הפלילי פועלת הפרקליטות באופן עצמאי ובלתי תלוי.
נכון לסוף שנת 2022, פרקליטות המדינה מורכבת מ-14 יחידות מטה ומ-13 פרקליטויות מחוז.
יש בה 2,114 עובדים, בהם 1,163 פרקליטים, 385 מתמחים, 267 עובדים מנהליים, 149 סטודנטים, 104 בני ובנות שירות לאומי ו-49 חוקרי המחלקה לחקירות שוטרים.
בראש הפרקליטות עומד פרקליט המדינה ולו ארבעה משנים – המשנה לעניינים פליליים, המשנה לעניינים אזרחיים, המשנה לעניינים מיוחדים והמשנה לאכיפה כלכלית.
חוק העונשין ודינים פליליים נוספים כפקודת הסמים המסוכנים, קובעים איסורים פליליים, שהפרתם תביא להגשת כתב אישום מטעם המדינה כנגד המפר.
הפרקליטות, המייצגת את המדינה, היא המאשימה במשפטים אלו.
בעבר, היה המאשים במשפט הפלילי היועץ המשפטי לממשלה.
מאז אמצע שנות השבעים המאשימה היא מדינת ישראל.
במקרים של עבירות קלות, הנידונות בבית משפט השלום, כעבירות תעבורה, עבירות סמים קלות, ושאר עבירות שהעונש עליהן אינו כבד, מטפלים תובעים משטרתיים.
תובעים אלו, שהם שוטרים, אינם עובדים בפרקליטות, ומקבלים את הסמכתם ממפכ"ל המשטרה.
ישנם סוגי עבירות, כעבירות על חוקי התכנון והבנייה או עבירות על חוקי רישוי עסקים, או על דיני איכות הסביבה בהן מייצגים את המדינה תובעים מטעם רשויות מקומיות, או משרדי ממשלה מסוימים.
תובעים אלו הם לרוב משרדי עורכי דין פרטיים, המקבלים הסמכה מאת היועץ המשפטי לממשלה.
גם עבירות אלו הן לרוב עבירות קלות.
כמו כן, בעבירות מסוימות, גם אדם פרטי רשאי להגיש כתב אישום, הקרוי "קובלנה פלילית".
טיפולה של הפרקליטות בתיק מתחיל לעיתים עוד בשלב בו אוספת המשטרה את הראיות נגד החשוד, בייעוץ לחוקרים ובליווי ההתנהלות סביב התיק, על מנת לוודא כי איסוף הראיות תקין או כי צעדים מסוימים בחקירה, כגון הפעלת סוכן או מתן מעמד עד מדינה הם חוקיים.
לאחר מכן מטפלת הפרקליטות בענייני המעצר ובהארכתו מעת לעת.
בהמשך, מוגש על ידי הפרקליטות כתב אישום, ומתנהל משפט, אותו מלווה הפרקליטות עד למתן גזר הדין.
אם מוגש ערעור, מטפלת הפרקליטות אף בכך.
בערעורים המוגשים לבית המשפט העליון מטפלת פרקליטות המדינה שמקום מושבה בירושלים.
בערעורים אחרים מטפלים פרקליטי המחוזות.
אם הורשע הנאשם בדין, ונגזרה עליו תקופת מאסר, מייצגת הפרקליטות את המדינה גם בפני ועדת השחרורים המחליטה על שחרורו בשל התנהגות טובה, ובעתירות אסירים בפני בתי המשפט בהם מוגשות עתירות אלו, הנוגעות לתנאי המאסר וזכויותיו של האסיר.
הפרקליטות כקובעת מדיניות אכיפת החוק
אחד ממרכיבי עבודתו של פרקליט המדינה הוא הנחיית הפרקליטים העובדים בפרקליטות המדינה.
הנחיות אלה, המגיעות בכתב ממנו אל פרקליטי המחוזות ומהם ליתר הפרקליטים, נאספות לקובצי הנחיות, ואלה מתווים את מדיניותה של הפרקליטות.
מכיוון שפרקליטות המדינה משמשת גורם מלווה ומייעץ למשטרת ישראל בפלילים, משפיעות הנחיות פרקליט המדינה גם על מדיניות המשטרה.
פרקליטות המדינה מחולקת לשניים: 14 יחידות המטה, אשר מרביתן יושבות בירושלים, והן המייצגות בדרך כלל את המדינה בפני בית המשפט העליון ועוסקות בקביעת מדיניות משפטית, ו-13 פרקליטויות מחוז, המייצגות את המדינה בתביעות פליליות ואזרחיות ביתר בתי המשפט ברחבי הארץ.
בראש פרקליטות המדינה עומד פרקליט המדינה.
אשר לו ארבעה משנים: לעניינים פליליים, לעניינים אזרחיים, לתפקידים מיוחדים ולאכיפה כלכלית.
בפרקליטות כ-2,060 עובדים, בהם כ-1,100 פרקליטים, כ-260 עובדים מנהליים, כ-45 חוקרים במחלקה לחקירות שוטרים, כ-375 מתמחים, כ-140 סטודנטים וכ-105 בני ובנות שירות.
ישנם ארבעה משנים לפרקליט המדינה המשנה לעניינים פליליים, המשנה לעניינים אזרחיים, המשנה לתפקידים מיוחדים והמשנה לאכיפה כלכלית, כהונתם של המשנים לפרקליט המדינה קצובה ל-8 שנים.
החל מפברואר 2025 ממלאת תפקיד זה עו"ד אפרת גרינבוים אשר החליפה את שלמה (מומי) למברגר שסיים את תפקידו לאחר כשמונה שנים.
המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים עוסק בתחום המשפט הפלילי, בנושאים בעלי השלכות רוחב משמעותיות ובהנחיה המקצועית הניתנת בתחום הפלילי לכלל היחידות הפליליות בפרקליטות: שבעת מחוזות הפרקליטות ויחידות המטה בחטיבה הפלילית: המחלקה הפלילית בפרקליטות המדינה, המחלקה הכלכלית, המחלקה לחקירות שוטרים, מחלקת הסייבר, המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין, יחידת עררים ויחידת עיכוב הליכים.
בנוסף, מנחה המשנה לעניינים פליליים גופי תביעה נוספים בתחום הפלילי.
תפקידיו של המשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים:
קביעת יעדים ומדדים בתחום הפלילי והוצאת הנחיות מתאימות לכלל רשויות התביעה, האכיפה והחקירה בנושאים פליליים.
הפורומים משותפים ליחידות הפרקליטות, משטרת ישראל, שירות בתי הסוהר, רשויות רווחה, שירות הביטחון הכללי, מחלקת ייעוץ וחקיקה פלילי במשרד המשפטים, ועוד.
כינוס פורום מנהלי היחידות העוסקות בתחום הפלילי בפרקליטות, לשם גיבוש מדיניות אכיפה אחידה.
ייזום וליווי הליכי חקיקה פליליים.
הנחיה מקצועית של גורמי אכיפה בהתאם לחוק ולפסיקה בנושאים בעלי משמעות רחבה ובתיקים פרטניים.
ליווי תיקים פליליים מורכבים המתנהלים בחטיבה הפלילית וקבלת החלטות מתאימות.
טיפול בעררים על סגירת תיקים בפרקליטות.
השתתפות בקבלת החלטות בתיקים פליליים רגישים, ביחד עם היועץ המשפטי לממשלה ופרקליט המדינה.
החל מינואר 2025 ממלא תפקיד זה עו"ד איתן לדרר.
המשנה לפרקליט המדינה לעניינים אזרחיים מרכזת את עבודת המטה בפרקליטות האזרחית ועוסקת במגוון סוגיות אזרחיות, מכל תחומי המשפט האזרחי, בעיקר בשאלות בעלות השלכות רוחב משמעותיות.
המשנה מובילה התווית מדיניות רחבה בנושאים אזרחיים אשר עולים מחיי "היום יום" של הפרקליטות האזרחית ומסדר היום הציבורי בכלל.
המשנה לעניינים אזרחיים אחראית על ההנחיה המקצועית בתחום האזרחי לכלל היחידות האזרחיות בפרקליטות: ששת מחוזות הפרקליטות ויחידות המטה בחטיבה האזרחית: המחלקה האזרחית בפרקליטות המדינה, המחלקה הפיסקאלית, המחלקה למשפט העבודה והיחידה לאכיפה אזרחית.
החל משנת 2019 ממלאת תפקיד זה עו"ד ליאת בן-ארי שווקי.
המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית עומד בראש המטה לאכיפה כלכלית משולבת שהוקם בשנת 2010 בפרקליטות המדינה.
מטרת העל של המטה לאכיפה כלכלית משולבת היא להגביר את אפקטיביות האכיפה על ידי הפרקליטות, באמצעות חוליות אכיפה כלכלית במחוזות הפרקליטות, ובאמצעות הרפרנטים המקצועיים ביחידות הפרקליטות השונות.
תפקידיו של המשנה לפרקליט המדינה לאכיפה כלכלית:
מהווה מוקד ידע לכל יחידות הפרקליטות בתחומי האכיפה הכלכלית.
גיבוש הנחיות מקצועיות בתחומי האכיפה הכלכלית.
תיאום פעילות הפרקליטות אל מול הגורמים המקצועיים במשטרת ישראל.
הכשרת פרקליטים במסגרת השתלמויות מקצועיות בתוך הפרקליטות ומחוצה לה.
ניהול פורום מקצועי "חילוט ואכיפה כלכלית" אשר בו משתתפים כלל גופי האכיפה הכלכלית – פרקליטות, משטרת ישראל, רשות המיסים, הרשות לאיסור הלבנת הון, ועוד.
ביצוע בקרה על פעילותן של חוליות האכיפה הכלכלית ועל עמידת חוליות אכיפה כלכלית ביעדים ובמדדים שנקבעו בתוכנית העבודה.
ליווי מקצועי של "תיקי דגל" הנוגעים לתחום האכיפה הכלכלית המשולבת.
ייזום וליווי של הליכי חקיקה בתחום אכיפה כלכלית.
פיתוח שיתוף הפעולה עם יחידות בפרקליטות ועם גורמים מחוץ לפרקליטות.
החל ממאי 2022 ממלא תפקיד זה עו"ד אלון אלטמן.
המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים עוסק בתחום המשפט הפלילי בעבירות ובנושאים הנוגעים לביטחון המדינה, להם השלכות רוחב משמעותיות.
בכלל זה אמון המשנה לתפקידים מיוחדים על האכיפה בעבירות נגד ביטחון המדינה ובליווי מקצועי בתיקים ביטחוניים רגישים, בשיתוף עם צה"ל ושירות הביטחון הכללי (שב"כ).
תפקידיו של המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים:
ריכוז תחום עבירות הביטחון בפרקליטות המדינה וריכוז פעולות הפרקליטות מול מערכת הביטחון וצה"ל.
ליווי והנחיה בחקירות ביטחוניות רגישות, וליווי תיקים רגישים שעניינם עבירות כנגד ביטחון המדינה.
קביעת מדיניות אכיפה בעבירות נגד ביטחון המדינה.
ריכוז הטיפול בתחום העבירות שעניינן חופש הביטוי: במסגרת זו, מחליט המשנה לתפקידים מיוחדים לפתוח בחקירה פלילית בעבירות כגון: הסתה לאלימות ולטרור, הסתה לגזענות, העלבת עובד ציבור, הסתה להשתמטות, תמיכה בארגון טרור, ועוד.
במקרים המתאימים מחליט המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים על הגשת כתב אישום או מחווה את דעתו בפני פרקליט המדינה או היועץ המשפטי לממשלה.
ליווי שירות הביטחון הכללי בסוגיות שונות הקשורות לפעילותו.
ייזום וליווי הליכי חקיקה בתחומי הביטחון.
ניהול צוות בין-משרדי לתיאום אכיפת החוק כלפי ישראלים ביהודה ובשומרון שהוקם בהחלטת ממשלה בשנת 1994.
קבלת החלטות אם לפתוח בחקירה פלילית נגד חוקרי שב"כ, בגין תלונותיהם של נחקרים.
לצד תפקידיו אלו, מוביל המשנה לפרקליט המדינה לתפקידים מיוחדים, מספר פרויקטים ניהוליים ארציים, עומד בראש מספר צוותי עבודה ומשמש כיו"ר ועדת האתיקה בפרקליטות המדינה.
בראש כל אחת מיחידות המטה עומד מנהל מחלקה או מנהל יחידה, הכפוף לפרקליט המדינה.
היחידה לעיכוב הליכים ויחידת העררים כפופות למשנה לפרקליט המדינה לעניינים פליליים.
היחידה לאכיפה אזרחית כפופה למשנה לפרקליט המדינה לעניינים אזרחיים.
החל משנת 2002 כהונתו של מנהל מחלקה קצובה ל-8 שנים למעט מנהלי מחלקות שמונו לפני 2002 שכהונתם איננה מוגבלת.
המחלקה הפלילית מייצגת את המדינה בערעורים ועררים פליליים בבית המשפט העליון, בראש המחלקה עומדת החל משנת 2019 עו"ד רחל מטר-סקופסקי
המחלקה האזרחית מייצגת את המדינה בערעורים אזרחיים בבית המשפט העליון, בראש המחלקה עומד החל משנת 2016 עו"ד ישראל בלום.
מחלקת הבג"צים מטפלת בעתירות המוגשות לבית המשפט העליון בשבתו כבית המשפט הגבוה לצדק (בג"ץ), בערעורים על החלטות בתי משפט לעניינים מינהליים, בבקשות רשות ערעור של אסירים ובהליכים נוספים.
בראש המחלקה עומד החל משנת 2018 עו"ד ענר הלמן
המחלקה הכלכלית מטפלת בתיקים פליליים העוסקים בפשיעה כלכלית, בראש המחלקה עומדת החל מ-2021 עו"ד עפרה לוי.
מחלקת הסייבר אחראית על ההתמודדות עם הפשיעה והטרור במרחב האינטרנטי, מטפלת בתיקים פליליים בגין עבירות ברשת, עוסקת בהסרה של תכנים בלתי חוקיים ברשת ומלווה מקצועית את כלל יחידות הפרקליטות בנושא האזנות סתר וראיות דיגיטליות.
בראש היחידה עומד החל משנת 2016 ד"ר עו"ד חיים ויסמונסקי.
המחלקה הפיסקאלית אחראית על תחום המיסים, בהיבט האזרחי ובהיבט הפלילי וכן מייצגת את המדינה בערעורים בנושאי מיסים בבית המשפט העליון.
בראש המחלקה עומדת החל משנת 2016 עו"ד איריס בורשטיין.
המחלקה למשפט העבודה מופקדת על ייצוג המדינה והיועץ המשפטי לממשלה בהליכים משפטיים הנדונים בבית הדין הארצי לעבודה ובבית המשפט העליון בתחומי משפט העבודה והביטחון הסוציאלי, בראש המחלקה עומדת עו"ד מיכל לייסר.
המחלקה לעניינים בין-לאומיים מטפלת בסכסוכים בין המדינה למדינות או ארגונים בין-לאומיים, בראש המחלקה עומדת עו"ד אפרת גרינבוים.
המחלקה לחקירות שוטרים (מח"ש) מוסמכת לחקור חשד לעבירה שבוצעה בידי שוטר, אשר העונש הקבוע בצידה הוא מעל שנת מאסר, בראש המחלקה עומדת החל משנת 2018 עו"ד קרן בר מנחם
המחלקה להנחיית תובעים מוסמכי היועץ המשפטי לממשלה (לשעבר המחלקה לאכיפת דיני מקרקעין) העוסקת בעבירות פליליות בתחום התכנון והבנייה ובהנחיית התובעים המקומיים בכל רחבי הארץ, בנוסף מייצגת את המדינה בערעורים על עבירות בתחומי בתכנון והבנייה בבית המשפט העליון, בראש המחלקה עומדת החל משנת 2017 עו"ד בת אור כהנוביץ'.
היחידה לאכיפה אזרחית מתמקדת בהגנה על נכסי המדינה ויוזמת הגשת תביעות אזרחיות בשיעורים כספיים ניכרים בשם המדינה, בראש היחידה עומדת עו"ד אסנת דפנה.
היחידה לעיכוב הליכים עוסקת בבקשות לעיכוב הליכים שמגישים נאשמים במשפטים פליליים, בראש היחידה עומדת עו"ד תמר פרוש (במילוי מקום).
יחידת עררים עוסקת בעררים המוגשים נגד החלטות המשטרה ופרקליטויות המחוז, בראש היחידה עומדת עו"ד תמר פרוש.
יחידת הניהול היא גוף המטה של פרקליט המדינה לניהול הפרקליטות.
עיקר תפקידה הוא לסייע ליחידות הפרקליטות השונות בגיבוש אסטרטגיה, בראש היחידה עומד החל משנת 2013 עו"ד יריב רגב.
בכל מחוז גאוגרפי קיימות שתי פרקליטויות מחוז: פרקליטות פלילית, האמונה על ייצוג המדינה כמאשימה בתיקים הפליליים שהתרחשו בשטחה ושהטיפול בהם הוא בסמכות הפרקליטות (להבדיל מהתביעה המשטרתית); ופרקליטות אזרחית, אשר אמונה על ייצוג המדינה כתובעת וכנתבעת בהליכים אזרחיים.
בתל אביב ישנה פרקליטות מחוז שלישית, העוסקת בתיקי מיסוי וכלכלה בפריסה ארצית.
פרקליטות המחוז הצעירה ביותר היא פרקליטות מחוז צפון (אזרחי), אשר הוקמה בשנת 2018.
בראש כל אחת מפרקליטויות המחוז עומד פרקליט מחוז, הכפוף לפרקליט המדינה, כהונתו של פרקליט מחוז קצובה ל-8 שנים.
מתחת לפרקליט המחוז ישנו את המשנה לפרקליט המחוז, ומתחתיהם יש ראשי תחומים שהם ראשי צוותים האמונים על הפרקליטים תחתיהם.
פרקליטות מחוז צפון (פלילי) בראשה עומדת החל משנת 2019 עו"ד אילנה ירושלמי
פרקליטות מחוז צפון (אזרחי) בראשה עומד, החל מהקמתה בשנת 2018, עו"ד איתן לדרר (אשר שימש לפני כן כפרקליט מחוז חיפה (אזרחי)).
פרקליטות מחוז חיפה (אזרחי) בראשה עומדת החל משנת 2018 עו"ד אילה פיילס-שרון.
פרקליטות מחוז חיפה (פלילי) בראשה עומדת החל משנת 2021 עו"ד הילה כץ.
פרקליטות מחוז מרכז (אזרחי) בראשה עומדת החל משנת 2023 עו"ד לילך דיין (למעט המחלקה הפיסקאלית של מחוז מרכז שעדיין פועלת במחוז תל אביב)
פרקליטות מחוז מרכז (פלילי) בראשה עומד החל משנת 2025 פרקליט המחוז חיים ויסמונסקי
פרקליטות מחוז ירושלים (אזרחי) (כולל אזור יהודה ושומרון) בראשה עומדת החל משנת 2023 עו"ד קרן יוסט
פרקליטות מחוז ירושלים (פלילי) (כולל אזור יהודה ושומרון) בראשה עומד החל משנת 2017 עו"ד דני ויטמן
פרקליטות מחוז דרום (אזרחי) בראשה עומד החל משנת 2025 עו"ד יערי רואש, אשר החליף בתפקיד את עו"ד ציון אילוז
פרקליטות מחוז דרום (פלילי) בראשה עומד החל משנת 2022 עו"ד ארז פדן
פרקליטות מחוז תל אביב (אזרחי) בראשה עומדת החל משנת 2023 עו"ד מירב קניג-ולרשטיין
פרקליטות מחוז תל אביב (פלילי) בראשה עומדת החל משנת 2017 עו"ד אשרה גז-איזנשטיין
פרקליטות מחוז תל אביב (מיסוי וכלכלה) בראשה עומד החל משנת 2020 עו"ד יוני תדמור (פרקליטות מיסוי וכלכלה מתמחה בטיפול בעבירות צווארון לבן – שחיתות שלטונית, תאגידית ועבירות כלכליות לרבות תיקי ניירות ערך ומס מורכבים, בשל אופי התיקים והתמקצעות המחוז בנושאי הליבה שבטיפולו, פרקליטות מיסוי וכלכלה מטפלת בתיקים בפריסה ארצית.)
מספרשםתמונהתקופת כהונהתפקידים ציבוריים לאחר הכהונה1 חיים כהן 1948–1949 שר המשפטיםהיועץ המשפטי לממשלההמשנה לנשיא בית המשפט העליון2 ארווין שמרון 1950–1953 יו"ר הוועדה לבירור נושא הפשיעה בישראל3 קולין גילון 1953–1961 נפטר בעת כהונתוממלא מקום ש.