tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
החטיפה בוצעה בצהרי היום במרחק שעה וחצי נסיעה מהעיר דובאי בידי טרוריסטים אוזבקים שפעלו בשירות איראן.
לאחר החטיפה צבי נרצח והטרוריסטים נמלטו לטורקיה.
ב-15 בנובמבר הציתו אלמונים את בית הכנסת מרדכי נאווי בירוואן והפיצו את התמונות מההצתה ברשתות החברתיות.
לאחר תחילת המלחמה דיווחה סוכנות הידיעות AP על עלייה באנטישמיות באתרי המדיה החברתית הסינית, שגרירות ישראל בבייג'ינג החלה לסנן תגובות בחשבונות המדיה החברתית שלה.
תגובות אנטישמיות למלחמת חרבות ברזל נפוצו ברשתות החברתיות הסיניות.
הערות אנטישמיות לא הוסרו מאתרי המדיה החברתית הסינית, דבר המעיד על תמיכת המדינה או על אדישות הרשויות לנושא.
מתחילת המערכה, באירופה הייתה עלייה באנטישמיות ובשנאת ישראל, עם תקריות רבות במדינות שונות.
קיימים סוגים שונים של אנטישמיות: של הימין הקיצוני, של גורמים דתיים מוסלמיים, ושל השמאל הקיצוני.
ממשלות אירופה נוקטות פעולות נגד הפגנות פרו-פלסטיניות, אך הן נתפסות כלא אפקטיביות ואינן מטפלות בבעיה מהשורש.
מאז אוקטובר 2023 מתקיימות הפגנות יומיומיות ברחובות, תוך השקעת משאבים רבים מצד הרשויות.
בתגובה לעלייה בתקריות האנטישמיות בצרפת, ממשלת צרפת אסרה על הפגנות פרו-פלסטיניות במדינה.
בנאום בטלוויזיה ב-12 באוקטובר 2023, הזהיר נשיא צרפת עמנואל מקרון, "בואו נזכור שהאנטישמיות תמיד הייתה הקדמה לצורות אחרות של שנאה: יום אחד נגד היהודים, יום אחר נגד הנוצרים, אחר כך המוסלמים, ואחר כך כולם."
ב-31 באוקטובר 2023 צוירו מגני דוד על מספר בניינים ברובע הארבעה עשר של פריז.
ב-1 בנובמבר 2023 פתח מפקד משטרת פריז, לורן נוניז, חקירה אחר קריאות אנטישמיות שצולמו במטרו של פריז.
בסרטון נשמעים בני נוער הקוראים לפגוע ביהודים ו"יחי פלסטין" וכן "אנחנו נאצים ואנחנו גאים בזה".
ב-4 בנובמבר 2023 נדקרה אישה יהודייה בליון וצלב קרס רוסס על ביתה.
בשנת 2024, לפי דו"ח שפורסם על ידי הסוכנות היהודית וההסתדרות הציונית העולמית, הייתה עלייה של 350% באירועי האנטישמיות המתועדים בצרפת.
ב-12 בפברואר נדקר גבר יהודי בן 35 שש פעמים ברצף בפריז.
במהלך התקיפה, התוקף השתמש בהתבטאויות אנטישמיות.
ב-1 במרץ הותקף גבר חובש כיפה שיצא מבית כנסת בפריז.
התוקף הטיח בו "יהודי מלוכלך", לפני שהכה אותו באגרופים ובבעיטות.
ב-23 באפריל חטף, אנס ואיים תושב פריז על חייה של אישה יהודיה כדי "לנקום על פלסטין".
ב-17 במאי הגיע אדם חמוש בסכין לבית הכנסת ברואן והשליך לשם בקבוק תבערה בעת שנכחו בו רב בית הכנסת ואשתו.
ב-15 ביוני עברה ילדה בת 12 אונס קבוצתי על ידי שלושה נערים בני 12–14, לאחר שגילו כי הסתירה מאחד מהם, בן הזוג לשעבר, שהיא יהודיה.
בטלפון של אחד החשודים נמצאו תכנים אנטישמיים ותמונה של דגל ישראל שרוף.
בנוסף, מאז נובמבר הייתה קורבן להטרדות על רקע דתי בבית הספר, שכללו אמירות נאציות וציורי צלב קרס.
ב-24 באוגוסט התרחש פיצוץ גדול בעיירה לה גרנד-מוט שבדרום צרפת, בסמוך לבית הכנסת "בית יעקב".
המחבל, שהיה עטוף בדגל פלסטין וכאפייה וחמוש באקדח, הצית שתי מכוניות, כשבאחד מהם היה בלון גז מה שגרם לדלתות בית הכנסת לעלות באש.
ב-26 באוגוסט התלוננה יהודייה בפריז שגבר חמוש בסכין ניגש אליה ברחוב, ואמר כי הוא אוחז בה "כדי להרוג יהודים".
ב-22 באוקטובר לבש אדם חולצה עם הכיתוב "אנטי יהודי" במטרו בפריז.
ב-4 בדצמבר ראש עיריית אוגיניאק הגיב לפוסט בפייסבוק בו תיאר את צרפת כ"יהודית מדי".
ב-5–6 בינואר רוססו לפחות 10 בתים ובתי עסק יהודיים בכתובות אנטישימיות בפריז.
בנוסף, בית הכנסת ברואן, שעבר במאי ניסיון הצתה, ובדצמבר, במהלך חג החנוכה רוסס בכתובות נאצה, רוסס גם הוא.
חלק מהכתובות היללו את היטלר, בעוד שבחלק נכתב ש"יהודים הם פדופילים, אנסים שיש להכניס לגז".
ב-22 במרץ הותקף רב מהעיר אורליאן על ידי נער בן 16.
באנטוורפן נמצאה כתובת גרפיטי על בית כנסת בעיר: "Jews are child killers" (יהודים הם הורגי ילדים)
עיר מרכזית באירועי אנטישמיות בגרמניה היא ברלין.
האירועים בה נבעו ממדיניות פתיחת השערים בשנת 2015 למיליוני מהגרים, חלקם בעלי עמדות אנטישמיות ותפיסה אגרסיבית ותוקפנית.
בגרמניה נוצר חיבור בין מהגרים לשמאל הרדיקלי, והאירועים מאז פרוץ מלחמת חרבות ברזל החריפו את המתח בעיר.
בגרמניה, נושא הסכסוך הפלסטיני הפך לעיתים לנושא המרכזי היחיד במחאות, תוך דחיקת נושאים אחרים.
בברלין סומנו בתיהם של כמה יהודים במגן דוד.
בשכונת נויקלן בברלין קיימת אווירה עוינת כלפי ישראלים ויהודים, וקשה להתנהג שם כישראלי או כיהודי בגלוי.
בברלין, גם לאחר טבח שבעה באוקטובר, לא נרשמה אמפתיה כלפי הקורבנות הישראלים; היו שאשימו אותם על שבחרו לרקוד "ליד הגטו הגדול בעולם".
ב-18 באוקטובר 2023 הושלכו שני בקבוקי תבערה לעבר בית כנסת בשכונת מיטה במרכז ברלין.
בעקבות הפיגוע הכריז קנצלר גרמניה, אולף שולץ כי .
ב-22 באוקטובר הוסיף ואמר שולץ:
באפריל 2024 הותקף יהודי-ישראלי המתגורר בעיר קוטבוס שבגרמניה, לאחר שזיהו עליו קעקועים בעברית.
במלאת שנה למלחמה, הצהיר נציב הממשלה הפדרלית הגרמנית לחיים יהודיים ולמאבק באנטישמיות, ד"ר פליקס קליין, על החמרה באנטישמיות כלפי יהודים, המצניעים את זהותם ואינם מתלוננים לאחר שהותקפו.
לדבריו, האנטישמיות מתבטאת בחברה הגרמנית ולא רק בקיצוניים שבה, ובשנת 2023 היו כ-5,000 מקרים של אלימות והפגנות נגד יהודים.
מוסדות שמביעים, אפילו באופן מוגבל, הבנה או אמפתיה לזכות קיומה של ישראל, סופגים מתקפות משמאל ומגורמים מוסלמיים.
נגד מוסדות אלה נרשמות תקיפות פיזיות כגון זריקת אבנים, שבירת חלונות, נעילת עובדים, ניסיונות הצתה, חרמות וגרימת פשיטות רגל.
העוינות אינה מכוונת רק כלפי יהודים וישראלים אלא גם כלפי כל מי שמביע עמדה התומכת בישראל או מבינה את עמדתה.
ב-4 באוגוסט 2025 הותקף הרב שלום דובער רבינוביץ בעיר באד הומבורג שבגרמניה.
גבר זיהה את לבושו הרבני וצעק לעברו "Free Palestine" ודחף אותו כאשר הרב ניסה להתקרב.
ב-16 באוקטובר 2025, היום בו ציינו בישראל שנתיים לטבח שבעה באוקטובר, ראש עיריית בת-ים, צביקה ברוט, הותקף מילולית בברלין בזמן נאומו במועצת העיר.
לדבריו, תומכי חמאס עוטי כאפיות, קראו לעברו "רוצח" וניסו להגיע אליו.
הם נעצרו על ידי המאבטחים.
עוד קודם לכן, מספר מחברי הפרלמנט המקומי עזבו את האולם כשברוט הוזמן לנאום, כשהם צועקים ש"ישראל מבצעת רצח עם בעזה".
הם אף תקפו את ראש העיר על שהזמין את ברוט לבקר בעיר.
המרכז הלאומי למאבק באנטישמיות של ממשלת הולנד דיווח על עלייה ניכרת בביטויי אנטישמיות מאז תחילת המלחמה.
אירועים מתועדים לאנטישמיות כוללים מעשי ונדליזם, התעללות מילולית ופיזית, הפחדה ובריונות כנגד יהודים.
ב-25 באוקטובר 2023 הוגשה תלונה נגד הבעלים של חשבון האינסטגרם הפופולרי "Cestmocro" ומספר עוקבים שלו בגין הסתה לשנאה ואלימות נגד יהודים.
אינסטגרם הסירה את החשבון ב-8 בנובמבר.
ב-9 בנובמבר 2023 עוררה קריקטורת מערכת מאת ג'וס קוליניון בדה פולקסקרנט מחלוקת על הצגת המרכז למידע ותיעוד ישראל (CIDI) כדוברת של מדינת ישראל.
בערב 7 בנובמבר 2024, ועד שעות הלילה המאוחרות של ליל 8 בנובמבר, הותקפו אוהדים ישראלים של קבוצת הכדורגל מכבי תל אביב ברחובות אמסטרדם, לאחר שצפו במשחק הכדורגל של מכבי תל אביב נגד אייאקס בליגה האירופית.
המתקפה האנטישמית האלימה בוצעה על ידי עשרות מתושבי העיר באופן מתואם, היא הייתה נרחבת, בוצעה במיקומים מרובים ברחבי אמסטרדם ונחשבת לאירוע החמור ביותר שהתרחש עד כה בקרב יהדות התפוצות במהלך המלחמה.
ב-14 בדצמבר 2025 נערכו הפגנות מול אירוע חנוכה בהשתתפות החזן הצבאי הראשי שי אברמסון.
באוגוסט 2025 רוססו באתונה כתובות גרפיטי שכללו ניסוחים כמו "לצוד את כל הישראלים" ו"הרגו ציונים – הצילו חיים".
עימות ציבורי התגלע בין שגריר ישראל ביוון, נועם כץ, לבין ראש עיריית אתונה, האריס דוקאס, בעקבות הכתובות.
השגריר כץ האשים את ראש העירייה כי אינו פועל בתקיפות מספקת לניקוי העיר מכתובות אנטישמיות וכי מחדליו גורמים לכך שתיירים ישראלים חשים חוסר נוחות בעיר.
דוקאס הגיב בטענה כי אתונה, כבירת מדינה דמוקרטית, מכבדת את מבקריה ותומכת בזכות לחופש הביטוי, וכי העירייה מתנגדת לאלימות ולגזענות.
ראש העיר הוסיף ותקף את ישראל, וציין כי אינו מקבל "שיעורים בדמוקרטיה" ממדינה שלדבריו "הורגת אזרחים וילדים בעזה".
במקביל דוקאס טען כי כתובות הגרפיטי מוסרות באופן שוטף.
הוא האשים את השגריר בהתמקדות בגרפיטי בזמן שלטענתו מתרחש "רצח עם חסר תקדים בעזה" והוסיף כי מאז שנת 2024 גדל ביותר מ-90% מספר הישראלים שקיבלו "ויזת זהב" ליוון, המוענקת למשקיעים בנדל"ן במדינה.
בנוסף, ביוון נרשמו אירועים של תקיפת מסעדות כשרות, רדיפת ישראלים ברחוב על רקע דיבור עברית או שימוש באפליקציית ניווט בעברית, תקיפת ישראלים בחוף הים ונשיכת אוזן של ישראלי.
עם זאת, ישראלים המתגוררים באתונה טענו שהתמונה בשטח פחות חמורה ממה שנראה בתקשורת.
בהפגנה פרו-פלסטינית בוורשה ב-21 באוקטובר 2023, צולמה מפגינה אוחזת בכרזה אנטישמית שהציגה את דגל ישראל בפח אשפה לצד הטקסט "שמור על ניקיון העולם".
באוקטובר 2024 תלו מוחים פרו-פלסטינים בקמפוס האוניברסיטה היגלונית בפולין שלט "יהודים לגז".
ביוני 2025, יהודייה בשם בדוי שהייתה חברה בקבוצת וואטסאפ של פעילי שמאל בפורטוגל, דיווחה כי אנשים בקבוצה רצו לפגוע בישראלים בפסטיבל "בום", פסטיבל פסיי-טראנס בינלאומי הנערך אחת לשנתיים בפורטוגל במשך שבוע.
התוכנית כללה הרעלת ישראלים, שריפת אוהליהם וזיהום המזון והשתייה שלהם.
יש לציין שהפסטיבל עצמו שהתקיים בסוף יולי 2025, עבר ללא אירועים חריגים, למעט כתובות גרפיטי אנטי ציוניות בסביבתו.
ב-29 באוקטובר 2023 הסתער המון מפגינים אנטישמים על נמל התעופה בדאגסטן בחיפוש אחר נוסעים ישראלים שהגיעו מתל אביב.
ב-18 באוקטובר 2023 הותקף בית הכנסת "אור זרוחה" במלייה, מובלעת ספרדית בצפון אפריקה, על ידי המון שקרא "ישראל הרוצחת" תוך כדי הנפת דגלי פלסטין.
בשנת 2024 התקיימה הפגנה בפורטו שבספרד, שהאשימה בעלי עסקים יהודים במשבר הדיור.
ביולי 2025 כ-50 ילדים ונערים יהודים מצרפת, בני 10 עד 15, הורדו מטיסה של חברת וולינג בולנסיה.
הסיבה להורדתם, על פי הדיווחים, היא שירה בעברית של שירים מסורתיים יהודיים לפני ההמראה.
הילדים לבשו חלקם ציצית וענדו מגן דוד.
מנהלת הקבוצה נעצרה, נאזקה ונלקח ממנה הטלפון הנייד; היא שוחררה לאחר שחתמה על מסמך אי-הפצת תיעוד.
צוות הטיסה דרש מהילדים להפסיק לשיר ואיים כי תוזעק המשטרה ומכשזו הגיעה, היא הורידה את הילדים מהמטוס והבהירה שלא יורשו לעלות עליו שוב, בטענה שהרעש שיצרו בזמן השירה הוא הסיבה.
השוטרים הורו לילדים להניח את הטלפונים הסלולריים על הקרקע כדי למנוע תיעוד, מה שגרם למנהלת להתערב ולהיעצר בכוח.
הורי הילדים טענו שמדובר במעשה אנטישמי חמור נגד קטינים.
שר התפוצות עמיחי שיקלי פרסם סרטון מהמעצר, וטען שצוות הטיסה אמר שישראל היא מדינת טרור והכריח את הילדים לרדת מהמטוס.
ב-4 בנובמבר 2023 שרפו מפגינים פרו-פלסטינים דגל ישראל וקראו "להפציץ את ישראל" מחוץ לבית הכנסת במאלמו.
הקונגרס היהודי האירופי גינה את התקרית ואמר: "הפחדה של הקהילה היהודית והאשמתה באירועים במזרח התיכון היא אנטישמיות בוטה".
ב-2 במרץ 2024 נדקר חרדי בן 50 בציריך על ידי נער בן 15 שצעק קריאות "מוות ליהודים".
ב-23 באוגוסט 2024 חרדי בריטי בן 19 הותקף על ידי שני מבקשי מקלט בדאבוס, שנעצרו בהמשך.
העיתון היהודי-טורקי "סלום" דיווח על עלייה במקרי האנטישמיות ברשת החברתית X (טוויטר).
חנות ספרים באיסטנבול הציגה שלט האוסר כניסה של יהודים לחנות.
ב-13 באוקטובר 2023 אמר ראש ממשלת הממלכה המאוחדת רישי סונאק: "למען האמת חלה עלייה מגעילה בתקריות אנטישמיות".
ב-20 באוקטובר 2023, ה"גרדיאן" דיווח כי על פי משטרת לונדון רבתי, חלה עלייה של 1,350% בפשעי שנאה נגד יהודים מאז תחילת המלחמה.
במהלך מלחמת חרבות ברזל תועדו שני מקרי אנטישמיות כלפי היהודים במולדובה, אחד של תקיפת רב בקהילה ופעם נוסף בכתובות גרפיטי שנמצאו על מבנים יהודים.
בנוסף בתחילת שנת 2024 נערך סקר שבחן את עמדת הציבור המולדובי כלפי היהודים.
תוצאות הסקר העלה רמות גבוהות של אנטישמיות.
ב-17 באוקטובר 2023 אמר ראש ממשלת קנדה, ג'סטין טרודו, "מאז פרוץ הסכסוך הזה, חלה עלייה מפחידה מאוד של אנטישמיות כאן אצלנו".
ב-8 בנובמבר, הוסיף טרודו, "אנחנו רואים כרגע עלייה באנטישמיות שהיא מפחידה: בקבוקי תבערה שנזרקים על בתי כנסת, איומים באלימות נגד עסקים יהודיים, התמקדות במעונות יום יהודיים בשנאה, זה צריך להיפסק."
ב-7 בנובמבר 2023 אירע ניסיון הצתה נגד בית הכנסת של קהילת בית תקווה ומרכז קהילתי יהודי במונטריאול.
מקרים מרובים של אנטישמיות דווחו באוניברסיטת קונקורדיה, כאשר סטודנטים יהודים התמודדו עם איומים מילוליים ופיזיים הן מצד סטודנטים אחרים והן מחברי סגל.
ב-8 בנובמבר פורסמו צילומים של פרופסור יאניס ערב צועק על סטודנטים יהודים ומקלל אותם וכן סרטון נוסף של סטודנט המשתמש בכינוי הגנאי ליהודי "Kike".
ב-9 בנובמבר 2023 במונטריאול, התבצע ירי לעבר שני בתי ספר יהודים, בית ספר יסודי תלמוד תורה וישיבת גדולה.
ב-12 בנובמבר נפגעה הישיבה בירי שוב.
במסיבת עיתונאים באותו יום אמרה ראש עיריית מונטריאול, ולרי פלנטה, "הקהילה היהודית במונטריאול מותקפת כעת".
באפריל 2024 הושחתו תמונות של אריאל וכפיר ביבס, שהופצו להעלת מודעות לחטופים, בריסוס צלבי קרס
בחודש אוגוסט 2024 פרסמה ההסתדרות הציונית העולמית כי מקרי האנטישמיות בקנדה עלו ב-670% מאז פרוץ המלחמה וכי 70% מכלל פשעי השנאה על רקע דתי במדינה מופנים כלפי יהודים המהווים 1.4% מכלל האוכלוסייה.
מצד שני, פרסם ארגון בני ברית כי הייתה עלייה של 124% בתקריות אנטישמיות בקנדה בין 2022 ל-2024.
בהפגנת תמיכה בקנדה שאורגנה על ידי ארגון סאמידון לציון שנה למתקפת הפתע הושמעו קריאות "מוות לקנדה, מוות לארצות הברית, מוות לישראל", שהיו חלק מהסיבות להכרזה על סאמידון כארגון טרור.
ב-9 באוקטובר 2023 הושחתה סוכה באוניברסיטת קליפורניה באמצעות כתובות נאצה אנטי-ישראליות.
ב-10 באוקטובר, אדם זרק אבנים מבעד לדלתות הזכוכית של בית כנסת ובית קפה בבעלות יהודית בפרזנו, קליפורניה, האבן לבית הקפה כללה פתק עם הכיתוב "כל העסקים היהודיים יהיו במוקד".
ב-11 באוקטובר, באוניברסיטת קולומביה, תקפה אישה גבר ישראלי עם מקל לאחר שהתעמת איתה על כך שקרעה פוסטרים עם תמונות ומידע על ישראלים חטופים.
ב-11 באוקטובר 2023 נעצר גבר על שליחת מיילים מאיימים לבית כנסת בשרלוט, צפון קרוליינה.
ב-14 באוקטובר הכה גבר בתחנת גרנד סנטרל בניו יורק אישה בפניה ואמר לה שזה מאחר שהיא יהודייה.
ב-15 באוקטובר, בברקלי, קליפורניה, הושחת שלט חוצות הקורא לאנטישמיות בכתובות נאצה אנטישמיות ואנטי-ישראליות, תוך שבחים על התקפות חמאס.
מספר בניינים בסן פרנסיסקו הושחתו גם הם עם הודעות דומות, מה שעורר גינוי מצד ראש העיר לונדון בריד והתובעת המחוזית ברוק ג'נקינס.
פרופסור מאוניברסיטת קורנל, ראסל ריקפורד, נאם בעצרת ב-15 באוקטובר, וכינה את התקפות חמאס "מרגשות".
הנהגת האוניברסיטה גינתה את דבריו, והסנאטורית קירסטן ג'יליברנד וחברת הקונגרס קלודיה טני קראו לפטר אותו.
לאחר מכן הוא התנצל על האמירות ב"קורנל דיילי סאן".
ב-21 באוקטובר הוכרז שריקפורד ייצא לחופשה לשארית הסמסטר.
ב-19 באוקטובר פיטר משרד המבקר של אילינוי את אחת מעורכות הדין שלו, שרה צ'ודהורי, בגלל התבטאויות אנטישמיות שכתבה בעמוד האינסטגרם של עורך דין אחר, שהוא יהודי.
בעקבות האירוע פוטרה צ'ודהורי גם מתפקידה כנשיאת לשכת עורכי הדין בדרום אסיה בשיקגו.
ב-20 באוקטובר הושחת בניין ליד אחווה יהודית אוניברסיטת פנסילבניה באמצעות כתובות נאצה אנטישמיות.
ב-25 באוקטובר 2023, בקופר יוניון קולג' במנהטן, ניו יורק, צעקו מפגינים פרו-פלסטיניים סיסמאות וחבטו על דלתות וחלונות הספרייה בזמן שסטודנטים יהודים ננעלו בפנים.
הוועד היהודי-האמריקאי ומושלת ניו יורק קת'י הוקול גינו את התקרית.
ב-25 באוקטובר פרץ אדם לביתה של משפחה יהודית בלוס אנג'לס וצעק "שחררו את פלסטין" ו"להרוג את היהודים".
ב-25 באוקטובר דיווחה הליגה נגד השמצה שהתקריות האנטישמיות בארצות הברית עלו ב-388% מאז תחילת המלחמה, כולל תקיפות, הטרדות ומעשי ונדליזם.
ב-29 באוקטובר פורסמו באינטרנט איומים על הקהילה היהודית באוניברסיטת קורנל, איומים על ירי, אונס ורצח סטודנטיות וסטודנטים יהודים ועודדו אלימות נגדם.
ה-FBI חוקר את האירוע כפשע שנאה.
נכון ל-31 באוקטובר הודיעה משטרת מדינת ניו יורק שיש לה חשוד במעצר.
ב-3 בנובמבר דווח ב-CNN על מעצרו של אזרח ירדני בן 20, בגין תכנון מתקפת טרור נגד הקהילה היהודית ביוסטון, טקסס.
באוניברסיטת מסצ'וסטס, סטודנט יהודי שהשתתף באירוע ב-3 בנובמבר הקורא לשחרור בני ערובה הותקף על ידי סטודנט אחר, שבמהלך האירוע ירק על דגל ישראל.
ב-5 בנובמבר מת פול קסלר מפצעיו לאחר שהותקף על ידי מפגין פרו-פלסטיני בזמן ששניהם השתתפו בהפגנות בווסטלייק וילג', מחוז לוס אנג'לס, קליפורניה.
ב-6 בנובמבר נעצרה אישה לאחר שנסעה עם מכוניתה לתוך בית ספר של כת העבריים השחורים באינדיאנפוליס, אינדיאנה, משום הניחה שזהו "בית ספר ישראלי".
ב-5 בדצמבר, במהלך שימוע בקונגרס האמריקאי בנושא האנטישמיות בקמפוסים באוניברסיטאות בארצות הברית, סירבו אליזבת מגיל נשיאת אוניברסיטת פנסילבניה, קלודין גיי נשיאת אוניברסיטת הרווארד וסאלי קורנבלות' נשיאת MIT לומר כי קריאה לרצח יהודים היא אנטישמיות וטענו "כי זה תלוי בהקשר".
בפברואר דרשה מרצה באוניברסיטת סטנפורד מסטודנט יהודי "לעמוד בפינה, כמו שישראל עושה לפלסטינים".
בפברואר 2025 פורסם סקר שנערך על ידי הוועד היהודי האמריקני וממנו עולה כי רוב יהודי ארצות הברית הבוגרים שינו את התנהגותם עקב חשש מאלימות ושנאה על רקע אנטישמי.
ב-21 במאי 2025, אליאס רודריגז, פעיל שמאל רדיקלי בן 30 משיקגו, פתח באש מחוץ למוזיאון היהודי בוושינגטון במהלך קבלת פנים ל"דיפלומטים צעירים" שאורגנה על ידי הוועד היהודי האמריקאי ורצח שני בני זוג, עובדי שגרירות ישראל: ירון לישנסקי, אזרח ישראל, ושרה מילגרם, אמריקאית.
ב-16 בדצמבר 2025 קבוצת חב"דניקים שחזרה ממבצע חנוכה הותקפה ברכבת התחתית במנהטן.
אב ובנו תקפו את הבחורים פיזית וקיללו אותם על רקע יהדותם.
ב-9 באוקטובר קראו המשתתפים בעצרת פרו-פלסטינית בסידני שאורגנה על ידי הארגון האיסלאמיסטי חיזב א-תחריר, "יהודים לגז" מול בית האופרה של סידני.
ב-10 באוקטובר איימו כמה אנשים במלבורן על יהודים ברצח, קבוצה אחת התנכלה לרב ולבנו, וקבוצה אחרת הסתובבה בעיר ושאלה היכן למצוא יהודים תוך שהם מסבירים שהם "צדים יהודים".
ב-11 באוקטובר איים אדם בבלוויו היל, ניו סאות' ויילס להרוג ארבעה בני נוער יהודים שנסעו ברכב עליו היה דגל ישראל.
ב-12 באוקטובר קיבלה המועצה המבצעת של יהדות אוסטרליה איומים לרצח באינסטגרם, שאמרו "אנחנו באים אליכם בקרוב, ממערב סידני" לצד תמונה של אדם שעומד להיערף על ידי דאעש.
ב-13 באוקטובר הצדיעו שלושה גברים בהצדעה נאצית מחוץ למוזיאון היהודי של סידני.
במלבורן דווח על מספר מקרים של כתובות נאצה אנטישמיות שרוססו על בניינים.
ב-6 בדצמבר 2024 הוצת בית הכנסת "עדת ישראל" שבמלבורן.
בפברואר 2025 הושעו אחות ואח ערביים מעבודתם לאחר שצולמו בשיחת וידאו עם יוצר התוכן הישראלי מקס ויפר שבמהלכה הם איימו על מטופלים יהודים וישראלים.
באותו חודש התראיינה המיילדת שרון סטוליאר ל'דיילי מייל' וסיפרה כיצד לאחר שפנתה למעסיקיה בתלונה על קריאות אנטישמיות בהפגנה בה השתתפו אנשי רפואה במדים, הייתה תגובתם התנכלות כלפיה.
"פניתי להנהלה והתרעתי שהקריאות 'מהנהר לים' הן למעשה קריאה להשמדת יהודים.
הסברתי שזה לא ראוי שאנשי רפואה יקראו קריאות לרצח עם בעודם לובשים את מדי מערכת הבריאות".
תגובת מעסיקיה הייתה -"מצאתי את עצמי תחת מתקפה.
הוגשו נגדי תלונות נקמניות, איימו לשלול את רישיוני הרפואי, ואפילו רמזו על אפשרות למאסר".
ביולי 2025 מתפרעים פרצו למסעדת Miznon בבעלות משותפת של אייל שני ושחר סגל.
המפגינים קראו "Death to the IDF", שברו רכוש אך לא נגרם נזק לנוכחים.
למחרת התקיימה במקום הפגנת תמיכה.
באותו יום הוצת בית כנסת במלבורן.
בדצמבר 2025 בוצע פיגוע ירי נגד יהודים במסיבה באוויר הפתוח לכבוד הדלקת נר ראשון של חנוכה על ידי אב ובנו בבונדיי ביץ', סידני.
לדברי יהדות אוסטרליה, הפיגוע נבע מאווירה אנטישמית חריפה ברחובות וחוסר מעש של ממשלת הלייבור נגד האנטישמיות, למרות התרעות מצד הקהילה היהודית שההתעלמות תביא לאסון.
הם האשימו את הממשלה בפיגוע.
בדצמבר 2025 הוצת במלבורן רכב של רב עליו הכיתוב "חנוכה שמח".
ב-7 באוקטובר רוססו כתובות גרפיטי פרו-פלסטינים על גדר מרכז בית שלום בפרבר אפסום של אוקלנד.
כמו כן, נעשה ניסיון להצית את הבניין שנרשם בטעות בגוגל מפות כקונסוליה הישראלית המקומית.
התקרית גונתה על ידי חבר הפרלמנט של מפלגת ACT דייוויד סימור, שדיווח על העניין למשטרה.
ב-8 בנובמבר 2023 הודיעו שלטונות ברזיל כי עצרו שני חשודים עם זיקה לארגון חזבאללה שנחשדו בתכנון תקיפה של בתי כנסת ומטרות יהודיות אחרות במדינה.
ב-29 ביולי 2025 הודיעה ברזיל על פרישתה מכוח המשימה הבין-לאומי להנצחת זכר השואה.
בתחילת המאה ה-21, הייתה עלייה במגמת האנטישמיות ברשתות החברתיות, זאת על פי נתונים על "מצב האנטישמיות באמריקה" המעידים על כך שעד 69% מהיהודים בארצות הברית נתקלו באנטישמיות באינטרנט, נכון לשנת 2022. יהודים נתקלו באנטישמיות המופנית ישירות כלפיהם או על ידי חשיפה לתוכן אנטישמי בדף המדיה שלהם.
דוחות שונים מראים שחשיפה יומית של 30 דקות לטיקטוק גרמה לעלייה של 20% בדעות אנטישמיות.
אנטישמיות במדיה החברתית מתבטאת בצורות שונות כמו אמוג'ים, גיפים, ממים, תגובות וריאקציות (לייק, דיסלייק, לב וכו').
מחקרים מסווגים את הדיבור האנטישמי לסוגים שונים: דיבור שנאה, קריאות לאלימות, דהומניזציה, תאוריות קונספירציה והכחשת השואה.
בשנת 2016, ה-WJC בשיתוף עם Vigo social intelligence ביצעו מחקר מקיף.
במחקר נצפו 382,000 פוסטים אנטישמיים במדיה החברתית במהלך שנת 2016, ונכון לפברואר 2017, רבים מהם לא נמחקו.
יותר מ-1,000 פוסטים אנטישמיים פורסמו מדי יום בכל פלטפורמות המדיה החברתית באותה שנה, בממוצע 43 פוסטים לשעה או פוסט אחד כל 83 שניות.
קווינט ציממק, חוקר חברתי גרמני, ציטט במאמרו מחקר מ-2019 לפיו יהודים צעירים אירופאים (בגילאי 16–34) נתונים יותר להטרדה או אלימות אנטישמית לעומת בני גילם המבוגרים.
כמו כן, אנשים צעירים אלה זיהו את האינטרנט והמדיה החברתית כתחומים העיקריים בהם האנטישמיות מהווה אתגר ניכר ביותר בימינו.
החוקרת סופי שמאלנברגר גילתה כי ביטויים של אנטישמיות חורגים מעבר לשפה ותמונות פוגעניות במפורש במדיה החברתית.
הם באים לידי ביטוי גם בצורות עדינות ומוסוות יותר.
לדבריה, דוגמה לכך נצפתה בפייסבוק, שם מפלגת הימין הקיצוני הגרמנית, אלטרנטיבה לגרמניה (AfD), נמנעה במכוון מלהתייחס לשואה בפוסטים שלה על מלחמת העולם השנייה.
יתר על כן, המפלגה השתמשה בשפה וברטוריקה אנטישמית, ובכך הפכה את האנטישמיות לנורמטיבית באופן עדין.
בגרמניה הנאצית, הצגה חוזרת ונשנית של תמונות כאלה תרמה לדהומניזציה של יהודים, שלפי החוקרת, בסופו של דבר יצרה סביבה שלא התנגדה לג'נוסייד.
על פי מחקרים, אלגוריתמים שיחקו תפקיד חשוב בהגברת האנטישמיות, מאחר שהם תוכננו לקדם תוכן שמעורר מעורבות של משתמשים.
פירוש הדבר, שפוסטים עם מעורבות גבוהה יותר, כגון לייקים, דיסלייקים, שיתופים ותגובות (כולל תגובות נגדיות), מוצגים באופן בולט יותר למשתמשים.
תגובות המשתמשים לפוסטים גם גורמות לתגובת דופמין מעודדת.
כתוצאה מכך, האלגוריתם שם דגש על תוכן מפתיע, שמייצר את המעורבות הרבה ביותר ומעודד משתמשים לתרום תוכן שנאה נוסף.
שני מחקרים, שהוצגו באופן בלעדי ל-USA TODAY, מצאו כי משתמשי פייסבוק, אינסטגרם ו-X (לשעבר טוויטר) נחשפים לקלישאות ותאוריות קונספירציה.
תוצאת 2023, לפי החוקרים, היא הפצת רעיונות מסוכנים בזמן שאירועים אנטישמיים מגיעים לשיאים היסטוריים.
מבקרים הביעו דאגה לגבי התפשטות האנטישמיות ברשתות החברתיות אשר מהווה בעיה ניכרת גם לקהילה היהודית וגם לציבור הרחב.
למרות שבתיעוד המסורתי של פשעי שנאה, כמו רישום פלילי של המשטרה וסקר הפשע באנגליה ובוויילס, ניכרת ירידה בפשיעה, מבקרים אומרים שקיים דיווח חלקי בלבד על אירועים אנטישמיים באינטרנט ומחוצה לו.
הפער הזה גורם לאומדן לא נכון של הבעיה.
דו"ח משנת 2013 שתיעד דיון בקונגרס, טען שחזבאללה משתמש ברשתות חברתיות להפצת תעמולה שלו ולגיוס מחבלים חדשים.
ממוצע 250 ציוצים ביום מפעילי חזבאללה ומעל 18,000 עוקבים חדשים נרשמו באותה שנה.
דוגמאות לאנטישמיות שדווחו ברשתות החברתיות כוללות: "היהודים הם עכברושים", "כל היהודים קמצנים" ו"אני שמח שהשואה קרתה".
מחקר שנערך על ידי קרן משפחת רודרמן ומכון מחקר ההדבקה ברשת, שפורסם ביולי 2023, חשף שישראל היא המדינה שהותקפה ביותר ברשתות החברתיות.
משתמשי X (לשעבר טוויטר) הזכירו את ישראל בקשר להפרות זכויות אדם 12 פעמים יותר מאשר סין, 38 פעמים יותר מרוסיה, 55 פעמים יותר מאיראן ו-111 פעמים יותר מצפון קוריאה.
במיוחד במהלך הסכסוך בין ישראל לחמאס בעזה במאי 2021, שימוש בצרופים אנטי-ישראליים גבר.
ההסלמה הזו לוותה בפרסום דו"ח של אמנסטי אינטרנשיונל בפברואר 2022, שכינה את ישראל "מדינת אפרטהייד".
החוקרים גם הבחינו בעלייה בשכיחות של תגובות אנטישמיות בטוויטר אשר נקשרו לפשעי שנאה בעולם האמיתי נגד יהודים.
השיא היה בהופעת תאוריות קונספירציה הקשורות למגפת הקורונה ולתקיפה על הקפיטול בוושינגטון בידי תומכי דונלד טראמפ ב-2021.
נכון לשנת 2017, בארצות הברית נמצא השיעור הגבוה ביותר של תוכן אנטישמי ברשתות החברתיות (68%), אחריה גרמניה (14%), הממלכה המאוחדת (4%), קנדה (2%), וצרפת (1.5%).
מייקל בוסטה, חוקר באוניברסיטת לונד שבשוודיה, מצביע על כך שתוכן אנטישמי מהווה חלק זעיר מהתנועה ברשתות החברתיות.
בפרק שכתב בספר, הוא אומר שעל פי רוב המחקרים, תוכן אנטישמי הוא פחות מ-1% מכלל הפוסטים ברחבי העולם (נכון לשנת 2022).
באחד הסקרים המרכזיים, היה זה 0.00015%.
לפי חוקרים ודירוגים, טיקטוק פופולרי בקרב בני נוער ומתבגרים, בנוסף לשימושו לתחומים כמו חדשות, פלטפורמות פוליטיות ועקיבה אחרי אישים חשובים.
בשל השימוש הנרחב בפלטפורמה, "טיקטוק הפך למגנט ולבית גידול לתוכן אלים וקיצוני", כותבים החוקרים הישראלים גבריאל ויימן ונטלי מסרי בפרק שלהם.
מחקר שנערך בין פברואר 2020 למאי 2021 על ידי ויימן ומסרי מצא עלייה של 41% בפוסטים אנטישמיים, עלייה של 912% בתגובות אנטישמיות ועלייה של 1,375% בשמות משתמש אנטישמיים.
לדוגמה, שיר על יהודים שנרצחו באושוויץ הושמע למעלה משישה מיליון פעמים ברחבי העולם.
לפי ה-CCDH, טיקטוק, בפרט, נכשל בחסימת חשבונות אשר תוקפים יהודים באופן ישיר.
הפלטפורמה מסירה רק 5% מהחשבונות המעורבים בפעילויות כגון שליחת הודעות המקדמות הכחשת השואה.
טיקטוק כונתה "התנועה האנטישמית הגדולה ביותר מאז הנאצים" על ידי סשה ברון כהן.
בשנת 2023, סלבריטאים יהודים אמריקאים חתמו על מכתב לטיקטוק בו הם טענו כי הפלטפורמה אינה בטוחה למשתמשים יהודים.
אינסטגרם הוא רשת חברתית עם אחד משיעורי הצמיחה הגבוהים ביותר ושיעור חדירה גבוה בקרב בני נוער וצעירים מבוגרים.
נכון לשנת 2021, היו מוערכים כ-1.35 מיליארד משתמשים פעילים.
אינסטגרם צמח באופן משמעותי במהלך אחרית שנות העשרה ותחילת שנות העשרים.
בשנת 2016, נצפו 24,000 פוסטים אנטישמיים באינסטגרם.
זהו מספר נמוך יחסית לעומת רשתות חברתיות מוכרות כמו פייסבוק או X (לשעבר טוויטר).
77% (18,000) מהפוסטים האנטישמיים באינסטגרם כללו סמלים ותמונות, ועוד 20% (4,700) כללו ביטויי שנאה.
נרשמו 600 קריאות לפגיעה ביהודים באינסטגרם ב-2016.
חוקרים דיווחו על ההאשטאג #gasthejews ב-2,950 פוסטים וההאשטאג #killthejews ב-1,300 פוסטים באינסטגרם.
האשטאגים נוספים שכללו קללות או ביטויי שנאה כלפי יהודים נכללו, בממוצע, בעשרות עד מאות פוסטים לכל האשטאג.
נמצאו עשרות האשטאגים המביעים הערצה להיטלר.
ההאשטאג #hitler נכלל ב-970,000 פוסטים, #heilhitler ב-20,000 פוסטים, ו-#hitlerwasright ב-6,150 פוסטים.
המחקר מצא כי שמות משתמש המשתמשים בביטויים כאלה נמצאו גם באינסטגרם, אך החוקרים לא מצאו שמשתמשים אלה פרסמו תוכן משמעותי או שיש להם הרבה עוקבים.
מספר משמעותי של פוסטים המשתמשים בביטויים אנטי-יהודיים השתמשו בהם בקשר לסכסוך הישראלי-פלסטיני, אשר לא נכללו בנתונים ששימשו למחקר.
לפי דוח משנת 2021, ישנם "מיליונים" של תוצאות להאשטאגים הקשורים לתאוריות קונספירציה אנטישמיות באינסטגרם.
דוח של ה-CST שיצא בשנת 2021 בדק אנטישמיות באינסטגרם.
הדוח עקב אחרי 27 האשטאגים אנטישמיים מגמתיים, כגון #gasjews, #israhell, #zionistagenda וכדומה, שהצביעו על שימוש משמעותי בהאשטאגים אנטישמיים בפלטפורמה.
לפי מחקר של הקונגרס העולמי היהודי (WJC) משנת 2016, 63% מכלל הדיונים האנטישמיים ברשת (242,000 פוסטים) נרשמו ב-X (לשעבר טוויטר), ו-9% (22,000 פוסטים) היו קריאות לפגוע ביהודים באופן פעיל.
זהו ממוצע של 660 ציוצים אנטישמיים ו-60 קריאות לפגוע ביהודים בכל יום, או 28 ציוצים אנטישמיים ו-3 קריאות לפגוע ביהודים בכל שעה.
האשטאגים הנפוצים שנמצאו ב-X (לשעבר טוויטר) במהלך המחקר היו #holohaox ו-#hitlerwasright, שכללו אלפי פוסטים כל אחד, לצד האשטאגים פחות פופולריים אך מדאיגים כמו #killthejews ו-#fuckthejews.
תוכן נוסף ב-X (לשעבר טוויטר) כלל ביטויים עם אזכורים אנטישמיים כמו HoloHoax Exposed ו-Jewish World Order, בעוד עשרות משתמשים כללו את המילה "היטלר" או סוואסטיקות בשמותיהם.
ה-ADL בדקה את השנה שבין 2017 ל-2018 וקבעה שכ-4.2 מיליון ציוצים אנטישמיים פורסמו והועתקו ב-X (לשעבר טוויטר) במהלך השנה הנבדקת.
אחוז הציוצים שהתקבלו בחיפוש שנמצאו כחיוביים לאנטישמיות נע בין מינימום של 8.9% בשבוע 33 (13–19 באוגוסט) למקסימום של 34.2% בשבוע 18 (30 באפריל–6 במאי).
בין יוני 2022 לפברואר 2023, אנליסטים גילו 325,739 ציוצים אנטישמיים באנגלית, כאשר הממוצע השבועי של ציוצים אנטישמיים עלה ב-106% לעומת התקופה שקדמה לכך.
יוספינה באלון, ראש המחלקה המשפטית ב-HateAid, אמרה שכדי לשאוף לפלטפורמת חופש הביטוי עלינו לוודא ש-X (לשעבר טוויטר) היא מקום בטוח למשתמשים וחף מפחד להיתקף או לקבל איומים במוות או הכחשת השואה.
X (לשעבר טוויטר) אסרה "התנהגות שמכוונת נגד פרטים או קבוצות עם התעללות.
קוד החברה מציין במפורש את השואה כדוגמה.
דו"ח שפורסם ביוני 2023 על ידי המרכז הבריטי למלחמה בשנאה דיגיטלית הראה ש-X לא הצליחה לפעול כנגד 89% מציוצי השנאה שפורסמו על ידי משתמשים, ו-100% מהחשבונות נשארו פעילים.
זה כולל ציוצים המכילים תוכן גזעני, הומופובי, ניאו נאצי, אנטישמי או קונספירציה.
לפי כתבה שפורסמה במרץ 2023, האנטישמיות ב-X (לשעבר טוויטר) נותרה "גבוהה יותר מתמיד" עם דאגות כי הפלטפורמה תירד ל"תהום" מלאה בתוכן דליק, פוגעני ומידע מטעה.
X (לשעבר טוויטר) השעה את החשבון של קניה וסט לאחר שהעלה תמונה של מגן דוד עם צלב קרס בתוכו.
חשבונו של הראפר כבר הושעה בעבר על רקע ציוצים אנטישמיים.
בנוסף, מחקר מצא כי הסרת תוכן אנטישמי עלתה מאז שאילון מאסק רכש את הרשת, כאשר 12% מהציוצים האנטישמיים הוסרו, לעומת 6% לפני הרכישה.
X (לשעבר טוויטר) היה ב-2016 הפלטפורמה המובילה להפצת דיבור אנטישמי, והכיל 63% מהתוכן הזה בכלל הרשתות החברתיות.
דו"ח נוסף ניתח פוסטים אנטישמיים בפלטפורמות שונות, ודירג את X (לשעבר טוויטר) כפלטפורמה עם המספר הגבוה ביותר, אחריו בלוגים, פייסבוק, אינסטגרם, יוטיוב ואחרים.
המחקר השתמש בהגדרת IHRA כדי לסווג מופעים שונים של אנטישמיות ברשת, והדגיש את ביטויי השנאה ושימוש בסמלים כקטגוריות הנפוצות ביותר.
יוטיוב היא פלטפורמה חברתית וספק תוכן, המאפשרת למשתמשים הן לצרוך והן להעלות סרטונים.
בעוד שיוטיוב אינה מפרסמת נתונים ספציפיים על המשתמשים שלה, הערכות מצביעות על כך שכ-80% מהמשתמשים הם בגילאי 18 עד 49. 50% מהמשתמשים מחוץ לקבוצת גיל זו משתמשים בפלטפורמה לפחות פעם בשבוע, על פי נתוני Brandwatch.
סקר חשף 7,000 פוסטים אנטישמיים ביוטיוב, הכוללים הבעות של שנאה (45%) ושימוש בסמלים אנטישמיים (33%).
ב-2016 זוהו 500 קריאות לאלימות נגד יהודים בפלטפורמה.
תקרית בולטת כללה סרטון שהועלה באפריל 2016, ובו כלב הצופה בסרטונים של נאצים המוציאים הוראות ומעליבים יהודים.
למרות שהסרטון זכה להפצה ויראלית עם שני מיליון צפיות ועורר מחלוקת נרחבת, יוטיוב בחרה שלא להסיר אותו.
בעוד שרבים מהפוסטים האנטישמיים לא זכו לתהודה ברשתות חברתיות אחרות, אחרים כמו סרטון זה הגיעו לרמות פופולריות גבוהות.
בניגוד לחלק מרשתות החברתיות, התוכן ביוטיוב קשה יותר לכימות, ולא זוהו שמות משתמשים או האשטאגים ספציפיים המשתמשים בשפה אנטישמית.
עם זאת, הדו"ח הדגיש שרוב הסרטונים הבעייתיים פורסמו על ידי משתמשים עם שמות משתמש מזויפים.
התגובות לסרטונים אלה לא כללו באופן עקבי הבעות אנטישמיות מפורשות.
התוכן כולל שירים המקדמים אלימות נגד יהודים, ניסיונות להצדיק את מעשי היטלר, הערצה למשטר הנאצי, ושימוש בסמלים אנטישמיים שונים.
לפי ממצאים מהמכון לדיאלוג אסטרטגי, הייתה עלייה של 4,963% בתגובות אנטישמיות בסרטוני יוטיוב הקשורים לסכסוך בימים שלאחר התקפת חמאס נגד ישראל ב-2023. יוטיוב רשם סך הכול 15,720 תגובות שנאה נגד יהודים בשבוע שלאחר התקפת חמאס, כפי שחשף המכון לדיאלוג אסטרטגי.
לפי הדו"ח, התקפות אלה כללו תגובות שעשו השוואות לא הולמות בין ישראלים לנאצים.
הן גם קידמו תאוריות קונספירציה, החל מהרעיון הבלתי מבוסס שאנשים יהודים שולטים בתקשורת, מבנים פוליטיים ומוסדות פיננסיים, וכלה בטענה שהתקפת חמאס הייתה שקר שנוצר על ידי ישראל.
כמו כן, הועלו איומים מפורשים נגד דמויות ופקידים יהודים, לצד שיתוף והפצה של תמונות גרפיות, וקריאות לאלימות נגד פקידים יהודים.
עם 3.05 מיליארד משתמשים, פייסבוק (דצמבר 2023) היא אחת מפלטפורמות המדיה החברתית הגדולות ביותר.
נכון ל-2016, 11% מתוכן אנטישמי זמין באינטרנט (41,000 פוסטים) מתנהל בפייסבוק.
רוב הפוסטים הללו כוללים סמלים או תמונות.
4% מהתוכן (1,500 פוסטים) הם קריאות לאלימות נגד יהודים.
שני הסברים אפשריים להיקף הנמוך יחסית של שיח אנטישמי ביחס לפופולריות הרשת: הגולשים בחרו שלא להעלות תוכן פוגעני לפייסבוק, או שהרשת משקיעה מאמצים רבים בהסרת תוכן כזה.
בניגוד ל-X (לשעבר טוויטר), האשטאגים כמו #killthejews או #Holohoax אינם קיימים בפייסבוק.
גם שמות משתמשים בעייתיים לא נמצאו.
עם זאת, נמצא תוכן המפאר את היטלר, כולל קבוצות כמו "Hitler Memes" או דפים של ארגוני ימין קיצוני כמו אלט-רייט.
כמעט כל המשתמשים שהעלו תוכן אנטישמי לפייסבוק עשו זאת תוך שימוש בשמות משתמשים בדויים, מה שאסור על פי תנאי השימוש של פייסבוק.
בדו"ח משנת 2021, חוקרים אספו 714 פוסטים אנטישמיים בין מאי ליוני אשר כללו הכחשת השואה, ותאוריות קונספירציה עם טענות שקריות על יהודים ש"שולטים" בממשלות ובבנקים, או מביימים אירועים עולמיים.
הדו"ח קבע שפייסבוק פעלה רק נגד 14 מתוך 129 פוסטים שדווחו לה (10.9%).
הדו"ח ציין שקבוצות פייסבוק שממנה נלקחו דוגמאות רבות לפוסטים, עם כותרות כמו "חשיפת הסדר העולמי החדש" ו"חשיפת הציונות", עדיין היו פעילות.
פייסבוק הגיבה לטענות וציינה שהם הגבירו את הפעולות נגד שיח שנאה ב-15% יותר מאז 2017.
על פי מקורות, פייסבוק הגבירה את הסרת התוכן האנטישמי ושיעור ההסרות שלה גבוה יותר מרשתות חברתיות אחרות.
על פי דו"ח משנת 2023, פייסבוק הסירה 35% מכל התוכן האנטישמי ב-2022 שדווח לפלטפורמה על ידי ארגון FOA, לעומת הסרה של 23% מהתוכן ב-2021.
דו"ח מארגון "Hope not Hate" הדגיש את נפוצות האנטישמיות ברשת טלגרם, שהפכה למקלט עיקרי לאנשים שגורשו מרשתות חברתיות אחרות בשל דעות קיצוניות.
ב-2021 נטען כי מדיניות הניהול החלשה של טלגרם גרמה לפריחה של מספר ערוצים המוקדשים לתאוריות קונספירציה אנטישמיות ותוכן אלים מפורש.
לאחד מהערוצים הללו, "הפירוק של הקבלה", שמקדם את תאוריית הקונספירציה של "הסדר העולמי החדש" מאז פברואר 2021, יש יותר מ-90,000 עוקבים.
ערוץ נוסף, שמנוהל על ידי תומך אנטישמי של QAnon הידוע בכינוי GhostEzra, מונה 333,000 עוקבים.
בין השאר שימשו פלטפורמות אלה להפצת הסרט האנטישמי "אירופה: הקרב האחרון".
בנוסף לממצאים מדאיגים אלו, "Hope Not Hate" גילו כי לפחות 120 קבוצות וערוצים בטלגרם שיתפו את המניפסט הגזעני והאנטישמי שנכתב על ידי המבצע של הירי במסגד בכרייסטצ'רץ' בניו זילנד במרץ 2019, שגרם למותם של 51 אנשים.
למרות הפצת תוכן מזיק זה, ארגון "Hope Not Hate" ציין כי טלגרם לא נקטה כל פעולה כנגד חומרים אלה.
בראיונות נרחבים שערך צימק, שלושה יהודים צעירים גרמנים חשפו שחוויית פוסט אנטישמי במדיה חברתית הותירה אותם עם תחושה עמוקה של "אובדן שליטה", "חוסר וודאות לגבי מה שיקרה הלאה" וייאוש מ"שתיקת המשתמשים האחרים".
אחד ממשתתפי המחקר החליט להסתיר במידה החברתית את זהותו היהודית.
"האנונימיות הזאת מגינה עלי מאוד, היא שומרת את השנאה הרחק".
לדבריו של מנכ"ל CCDH אימרן אחמד, במרחב המקוון אין גבולות ואנשים מקצינים בלי שום מגבלות.
"לאחר מכן יש השפעה של המרחבים המקוונים על המרחבים הפיזיים כי אותם אנשים נעשים גרועים יותר", אמר אחמד.
"כישלון החברות האלה עולה בחיי אדם".
בעקבות מגפת הקורונה, החלו להתפשט ברשתות החברתיות תיאוריות קונספירציה אנטישמיות.
מחקר שהשווה בין החודשיים הראשונים של 2020 לבין אותה תקופה ב-2021 חשף עלייה משמעותית בתוכן אנטישמי ובתיאוריות קונספירציה שפורסמו בפלטפורמות מדיה צרפתיות וגרמניות כולל טוויטר, טלגרם ופייסבוק.
המחקר הראה עלייה פי שבעה בצרפתית ופי שלושה-עשר בגרמנית.
המחקר חשף את תיאוריות הקונספירציה הנפוצות ביותר באותה תקופה:
יהודים יצרו את נגיף הקורונה: טענות שיהודים ייצרו את הנגיף, באופן עצמאי או בסיוע ארגונים כמו ה-CIA או צבא ארצות הברית.
המניעים כוללים לעיתים קרובות התמקדות לכאורה באנשים לבנים או לא-יהודים.
יהודים מפיצים את נגיף הקורונה: טענות שיהודים, בין אם הם אחראים ליצירת הנגיף או לא, מפיצים אותו בכוונה כנשק ביולוגי כדי לחסל אויבים.
נרטיב זה מקושר לעיתים להאשמות עבר על יהודים בהפצת מחלות כמו חצבת ומגפה.
מגפת הקורונה מזויפת, קונספירציה שהומצאה על ידי יהודים: חלק מהפוסטים מביעים ספקות לגבי קיומו של הנגיף, ומתייחסים אליו כחלק מקונספירציה יהודית שנועדה להטעות את הציבור ולהטיל פחד.
הקונספירציה מרמזת לעיתים קרובות על 'תקשורת בבעלות יהודית' כשותפה לתרמית.
יהודים חסינים למגפת הקורונה או כבר מחוסנים: חלק מהפוסטים טוענים שכל היהודים חסינים למגפת הקורונה או שהחלו לפתח חיסון לפני שהנגיף התגלה.
רעיונות אלה משמשים כדי לתמוך בתפיסה שיהודים אינם מושפעים מהנגיף, ולקשר אותם ליצירתו ולהפצתו.
היהודים הם היחידים שמתים מ-COVID-19: בניגוד לנרטיבים אחרים, כמה פוסטים מראים שרק יהודים מתים ממגפת הקורונה.
מושג זה משולב עם Schadenfreude, המטיל ספק בכך שיהודים הם 'העם הנבחר על ידי אלוהים' ומייחס את מותם למערכת חיסונית מוחלשת מ-HIV.
יהודים משתמשים בנגיף הקורונה כדי להרוויח כסף: האשמות שיהודים מנצלים את המגפה כדי להרוויח, במיוחד באמצעות תעשיית התרופות ומכירה של ציוד רפואי במחיר מופקע.
גם ארגונים יהודיים כמו הבונים החופשיים מעורבים בניצול הנגיף למטרות רווח כספי.
מחקר שני שנערך על ידי מכון IFFSE חקר את תפקידם של המדיה החברתית בהפצת אנטישמיות ואסלאמופוביה הקשורות לקורונה.
הנרטיבים האנטישמיים המקוונים כוללים האשמות על שליטה וכוח יהודיים, האשמת יהודים על קשר לשליטה במגפה.
תאוריות קונספירציה על יהודים וכסף המאשימות יהודים בניצול ההזדמנות להרוויח מהמשבר הבריאותי.
הפיכת השואה ו"אנטישמיות אחרי השואה" המשוות גורמים שונים של הקורונה לנאצים, לדוגמה ביצירת קבוצת ה"ורד הלבן" ומקבילותיה בשפות אירופיות אחרות או תמונה שהתפשטה באינסטגרם של הטלאי הצהוב עם המילה "חיסון" עליו.
על פי המחקר, מגפת הקורונה עוררה גל של אנטישמיות ואסלאמופוביה במדיה החברתית, קיים שימוש מחדש בנרטיבים קיימים כדי להאשים בצורה בלתי צודקת קהילות מיעוטים ברחבי אירופה בהתפרצות המגפה.
על פי המחקר מגמה זו נמשכה גם לאחר סגרים.
חברות המדיה החברתית, שתחילה היו מופתעות, התמודדו באופן לקוי עם העלייה בגזענות מקוונת ונכשלו במניעת הפצת אנטישמיות ואסלאמופוביה בפלטפורמות שלהן.
תנועות קונספירציה של מגפת הקורונה הגיעו לקהלים חדשים, וחשפו יותר אנשים לאידאולוגיות מפלות.
שנאת הזרים המקוונת הזו חצתה את הממד הווירטואלי וגרמה למעשי שנאה כלפי קהילות יהודיות ומוסלמיות מחוץ לרשת, במיוחד באירועים נגד סגרים ונגד חיסונים שגייסו בסיסי משתמשים גדולים מקוונים.
על פי המחקר, חלק מקונספירטורים של מגפת הקורונה הביעו נכונות לנקוט באלימות.
במדינות אירופיות מסוימות, במיוחד בגרמניה, יש תחושת איום מוגברת בקרב יהודים ומוסלמים אשר גורמת לחוסר נכונות להביע בפומבי את זהותם הדתית.
למרות ניסיונות של פלטפורמות מדיה חברתית להפחית חשיפה, תוכן אנטישמי ממשיך להופיע באופן בולט.
מחקרים מראים ש-84% מתוכן אנטישמי שדווח נותר ברשת.
במשפט תקדימי נגד טוויטר נאמר שרק כ-20% מהתוכן הבלתי חוקי שדווח הוסר תוך 3 עד 5 ימים, דבר זה משקף את הממצאים במחקר שבו נמצא כי תוכן אנטישמי מלפני חודשים נותר זמין ברשת.
אנטל דרהר הבן (בהונגרית: Ifjabb Dreher Antal; וינה, 21 במרץ 1849 - קטנהוף (Kettenhof bei Schwechat), 7 באוגוסט 1921) היה תעשיין הונגרי ממוצא גרמני, בעל מבשלות בירה ומארגן קרטל הבירה ההונגרי.
הוא היה האיש החימישי בעושו בהונגריה במחצית הראשונה של המאה ה-20.
מכיוון שאנטל דרהר הצעיר היה רק בן 14 כשאביו מת, הוא יכול היה לקחת לידיו את ניהול ארבע מבשלות הבירה של דרהר (Schwechat, Kőbánya, Triest, Michelob) רק ב-1870. הוא פיתח את הטכנולוגיה של מפעליו והרחיב את יכולתם.
בין המפעלים שלו, זה שבקבניה (אז יישוב ליד בודפשט, כיום רובע 10 של בודפשט) הפך במהרה למבשלת הבירה הגדולה ביותר בהונגריה.
מבשלות בירה חדשות נבנו בזו אחר זו באזור (1892: פיתוח מבשלת הבירה של אנטל דרהר).
הקונצרן שהיה מורכב מארבעה מפעלים ייצר כבר 1.2 מיליון הקטוליטר (120 מיליון ליטר) בירה ב-1890.
אנטל דרהר קנה את טירת ברונסביק במרטונוואשאר ב-1898. הוא היה ידוע גם כבעל אורוות סוסי מרוץ.
כמו כם היה חבר בית הלורדים האוסטרי (הבית העליון) משנת 1902.
מבין שלושת בניו ינה קיבל לידיו את ניהול החברות שלו.
אנטל בולווארי (בהונגרית: Bolvári Antal; קאפושוואר, 6 במאי 1932 – בודפשט, 8 בינואר 2019) שחקן כדורמים הונגרי, שחיין ומאמן.
פעמיים אלוף אולימפי (הלסינקי 1952 ומלבורן 1956).
מ-1945 שחה בקבוצת "מפעל הנייר נמני".
מגיל 19 עד 1956 שיחק כדורמים בבודפשט הונווד.
הוא חזר הביתה מהאולימפיאדה, אבל חזר לשם אחר ארוסתו.
הוא שיחק בפרת' ובמלבורן באוסטרליה, אך חזר הביתה ב-1961. הוא שיחק בבודפשט ואשאש (BVSC) מ-1962, בספרטקוס מ-1963, וב-FTC מ-1964. הוא סיים ספורט פעיל ב-1969.
ב-1966 סיים את לימודיו במכון לניהול ואימון ספורט.
הוא סיים את לימודיו במכללה לחינוך גופני ב-1976
ב-1969, לאחר שסיים את קריירת המשחק שלו הפך מיד למאמן ב"ספרטקוס בודפשט"
הוא הפך למאמן הראשי של הקבוצה ב-1970
מ-1971 הפך למאמן הנבחרת הצעירה עם מיהאי מאייר
ב-1980 הפך מיהאי מאייר למנהל הנבחרת הבוגרת, שביקש מבולווארי להיות עוזרו
מ-1979 עד 1982, הוא הפך למאמן הונווד בודפשט
אחר כך עבד שוב בספרטקוס עד 1992
ב-1988, בניהולו, הגיע ספרטקוס לגמר הגביע המרכז אירופי
ספורטאי מצטיין של הרפובליקה העממית ההונגרית (1954)
פרס הספורט של הרפובליקה של הונגריה (1992)
אנטל פורגאץ' (במקור פרויד, בהונגרית: Forgács Antal; ביצ'קה, 10 בפברואר 1910 – גרמניה, מרץ 1944) היה משורר ועיתונאי יהודי-הונגרי שנספה בשואה.
אנטל פרויד נולד במשפחה יהודית כבנם של לאיוש פרויד (1880–1928) סוחר תבואה ושל אירמה גרינפלד.
"נולדתי בכפר וביליתי את ימיי בכפר עד גיל אחת עשרה.
הורי היו מה שנקרא יהודים מתבוללים, הם דיברו רק הונגרית...
(...) את ביתי מצאתי בשפה ההונגרית ובשירה ההונגרית, ואני יהודי.", כתב על עצמו ב-1939. מעט ידוע על חייו הקצרים ועל מותו הטרגי.
הוא שירת כחייל בסולנוק (בסביבות 1928-1930).
שיריו פורסמו לראשונה באנתולוגיה "יוֹשַאג" (טוב לב) שיצאה לאור ב-1929. בתחילת שנות ה-30, כמה מביקורות ספריו הופיעו ב"סקירה חברתית" (Társadalmi Szemle).
הוא היה מעורב בתנועה הקומוניסטית הבלתי חוקית.
ב-1932, כאשר התארגנות כזו נחשפה, גם הוא נעצר, אחר כך שוחרר, כי לא נמצאו ראיות נגדו.
ספר שיריו השלם הראשון יצא לאור בשנת 1933, כלומר לאחר מעצרו, תחת השם "זמנים מחוספסים" או "זמנים מרירים" (Fanyar idők).
לאחר מכן באו שני כרכי שירה נוספים ב-1936 וב-1938. כמו רבים מבני דורו היהודים, הוא עזב את ממלכת הונגריה (בסתיו 1938), אך גם לאחר מכן התפרסמו כתביו ושיריו בכתב העת "תקופתנו" (Korunk).
הוא ברח מפריז לאזור הכפרי בעת הכיבוש הגרמני של צרפת ונפל בשבי הגסטפו בגרנובל ב-1944. הוא נשלח למחנה הריכוז דראנסי בצרפת, ומשם לגרמניה.
מקום ושעת מותו אינם ידועים.
ב-1949 הכריז בית המשפט המחוזי המרכזי בבודפשט על מותו בתאריך 15 באפריל 1944.
כמשורר, הוא שייך למה שנקרא הדור השלישי של כתב העת הספרותי ואמנותי החשוב ניוגט.
באמצע שנות ה-30 הופיעו בכתב העת שיריו וביקורות קלות שלו.
עד מהרה הוא עבר מהצורות החופשיות, אז אופנתיות מאוד, של שיריו הראשונים לצורות מוגבלות ומובנות יותר.
בינתיים, שיריו הפכו חדורים יותר ויותר בחרדה, בתבוסה ובפחד, והתגלה בהם "טבעו הפסימי מטבעו".
אמנם "הוא היה משורר מהאסכולה הסוציאליסטית" (...) אפשר לדבר על אישיותו כ"בזה לעולם ולחיים, אישיות מנותקת מהעולם".
מיקלוש רדנוטי הקדיש לו את שירו "Csöndes sorok lehajtott fejjel" (שורות שקטות בראש מורכן), המסיים את הכרך הראשון שלו (1930).
זמנים מרירים (שירים, בודפשט, 1933)
בדידות קרירה (שירים, בודפשט, 1936)
על פי חוק הזמן שלי (שירים, בודפשט, 1938)
העולם לא עונה (שירים נבחרים, בודפשט, 1963)
האנטישמיות בצרפת החריפה מאז סוף המאה ה-20 ונכנסה למאה ה-21. בראשית המאה ה-21, רוב היהודים בצרפת, כמו גם רוב המוסלמים בצרפת, הם ממוצא צפון-אפריקאי.
בצרפת יש את אוכלוסיית היהודים הגדולה ביותר בתפוצות אחרי ארצות הברית—כ-500,000–600,000 איש.
לפריז יש את האוכלוסייה היהודית הגדולה ביותר, ואחריה מרסיי, שבה מתגוררים כ-70,000 יהודים.
ביטויי אנטישמיות נראו בעלייה במהלך מלחמת ששת הימים ב-1967 ובקמפיין האנטי-ציוני של צרפת בשנות ה-70 וה-80. בעקבות ההצלחות האלקטורליות של הימין הקיצוני, "האיחוד הלאומי", והכחשת השואה בקרב גורמים מסוימים בשנות ה-90, סקרים הראו עלייה באמונות אנטישמיות סטריאוטיפיות בקרב האוכלוסייה הכללית בצרפת.
בתחילת המאה ה-21, האנטישמיות בצרפת עלתה בחדות במהלך ההאינתיפאדה השנייה בישראל ובשטחים הפלסטיניים, כמו גם במדינות אירופיות אחרות.
בנוסף, חלק ניכר מהדור השני של מהגרים מוסלמים בצרפת החל להזדהות עם המאבק הפלסטיני, כאשר חלקם אף הזדהו עם האסלאם הרדיקלי.
בשנות ה-2000 התנהל דיון ביקורתי על מהות האנטישמיות בצרפת, לצד גינויים שלה, בהקשר של המצב במזרח התיכון והאסלאם.
נוצרו חילוקי דעות בין קבוצות אנטי-גזעניות.
לאור האלימות וההתקפות המילוליות, חלק מהיהודים בצרפת החלו להגר לישראל.
בתחילת 2014 מספר היהודים הצרפתים שעלו לישראל עלה על מספר היהודים האמריקאים שעלו.
באותה תקופה, 70% מהיהודים בצרפת דיווחו בסקרים כי הם חוששים מהשפלות או מהטרדות, ו-60% דיווחו על חשש מאלימות פיזית בשל יהדותם; שני הנתונים היו גבוהים משמעותית מהממוצע האירופי.
בהתאם לכך, סקר שנערך בשנת 2024 מצא כי אחד מכל חמישה צעירים צרפתים חושב כי יהיה דבר טוב אם היהודים יעזבו את המדינה.
בתחילת המאה ה-21, ההערכות היו כי בצרפת מתגוררים בין 500,000 ל-600,000 יהודים, רובם ספרדים ממוצא צפון-אפריקאי.
זוהי האוכלוסייה היהודית השנייה בגודלה בעולם אחרי ישראל וארצות הברית.
כרבע מהאוכלוסייה היהודית האשכנזית ההיסטורית בצרפת נרצחה בשואה במלחמת העולם השנייה.
לאחר המלחמה, ממשלת צרפת העבירה חוקים לדיכוי האפליה האנטישמית ולהגנת היהודים במדינה.
בשנות ה-50 וה-60 של המאה ה-20, יהודים רבים מצפון אפריקה היגרו לצרפת ממדינות כמו אלג'יריה, מרוקו ותוניסיה, שזכו לעצמאות משלטון קולוניאלי לאחר מלחמות ממושכות מול צרפת.
מלחמות העצמאות יצרו תחושות קשות בקרב שני הצדדים, ואלג'יריה שקעה במלחמת אזרחים ממושכת לאחר קבלת עצמאותה.
יהודים עזבו את צפון אפריקה בעקבות ההחרפה ביחסים בין העמים באזור, במיוחד בעקבות מלחמת ששת הימים ב-1967 בין ישראל, מצרים ומדינות ערביות נוספות.
המתח באזור גדל עם פרוץ האינתיפאדה השנייה בשנת 2000, דבר שהוביל את היהודים בצפון אפריקה להרגיש פחות רצויים במדינות אלו, ורובם עזבו את האזור.
משנות ה-90 של המאה ה-20 החלה הגירה מוגברת של ערבים ממדינות צפון אפריקה לצרפת, בשל סיבות כלכליות ובריחת פליטים ממלחמות אזרחים במדינות מוצאם.
בעבר, כבר לפני מלחמת העולם השנייה, רבים מהערבים הצפון-אפריקאים חיו ועבדו בצרפת.
הקהילה המוסלמית בצרפת הקימה את המסגד הגדול של פריז בשנת 1929. האימאם של המסגד (סי קאדור בן גבריט) וחברים בקהילה סייעו להגן על יהודים במהלך השואה.
בשנות ה-90 התנהל דיון מחודש בנוגע לאחריות משטר וישי לשואה ולשיתוף הפעולה שלו עם גרמניה הנאצית.
ההיסטוריון האמריקאי רוברט פקסטון טען בספרו "צרפת של וישי" (1972) כי משטר וישי שיתף פעולה עם גרמניה הנאצית, דבר שגרם לוויכוחים נרחבים בצרפת.
מנדל טוענת בספרה יהודים ומוסלמים בצרפת: היסטוריה של עימות (2014) כי שורשי האנטישמיות המוסלמית בקרב מהגרים בני הדור השני בצרפת טמונים ביחסים הבין-קהילתיים שהתקיימו קודם לכן באלג'יריה, תוניסיה ומרוקו; במהלכים הפוליטיים בתקופת הדה-קולוניזציה של אפריקה; ובאירועים השוטפים בסכסוך הישראלי-ערבי.
סוציולוגים אחדים, כגון נונה מאייר ולורן מוצ'יאלי, טענו כי דעות אנטישמיות נמצאות בירידה בצרפת מאז תום מלחמת העולם השנייה, וכי סוגים אחרים של גזענות נפוצים יותר מאנטישמיות.
עם זאת, חברי הקהילה היהודית בצרפת ביקרו את המסקנות הללו.
הוועדה הלאומית הצרפתית לזכויות אדם (CNCDH) מפרסמת דוחות שנתיים על פעולות אנטישמיות בצרפת.
היא תיעדה רמות מטרידות של פעולות אנטישמיות בין 2002 ל-2004, במהלך האינתיפאדה השנייה, וכן עלייה חדה ב-2009.
על פי דו"ח שפורסם על ידי המועצה המייצגת של מוסדות היהודים בצרפת (קריף), חלה עלייה חדה של 284% במספר התקריות האנטישימיות שאירעו בשנת 2023. מספר התקריות זינק מ-436 בשנת 2022 ל-1,676 בשנת 2023, כאשר מחודש אוקטובר בלבד נרשמו 1,242 תקריות כאלו.
בדו"ח השנתי לשנת 2024, פורסם כי חלה ירידה קלה של 6.3% במספר התקריות האנטישימיות שאירעו בשנת 2024, כאשר 1,570 תקריות אנטישימיות נרשמו.
סקרים רבים נערכו על עמדות הציבור הצרפתי כלפי יהודים מאז תחילת המאה ה-21. לפי דו"ח הליגה נגד השמצה (ADL) משנת 2002, 42% מהנשאלים בצרפת הסכימו עם האמירה כי "היהודים נאמנים יותר לישראל מאשר למדינה בה הם חיים".
סקרים שנעשו בשנים מאוחרות יותר הראו ירידה מסוימת בעמדות אנטישמיות, אך גם עלייה מחודשת לאחר פיגועים אלימים ותקופות של מתיחות בין ישראל לפלסטינים.
בסקר שנערך בספטמבר 2024 על ידי קריף נמצא כי 20% מהצרפתים מתחת לגיל 35 וש-12% מכלל הצרפתים "ישמחו אם היהודים יעזבו את צרפת".
אנטנה (מאיטלקית: Antenna, בעברית: מְשׁוֹשָׁה) היא מתמר, רכיב חשמלי או מתקן המורכב ממוליכים המיועד לשדר או לקלוט גלי רדיו.
בשידור, המוליכים מתמרים את הזרם חשמלי הנכנס לאנטנה, לקרינה אלקטרומגנטית.
בקליטה, זרם חשמלי נוצר במוליכים של האנטנה, כיוון שהם נמצאים בשדה אלקטרומגנטי משתנה (השראה אלקטרומגנטית).
את השימוש הראשון במילה אנטנה לתיאור ההתקן האלחוטי משייכים לגוליילמו מרקוני, מהנדס חשמל איטלקי.
בשנת 1895 מרקוני ערך ניסויים בציוד אלחוטי, במסגרתם השתמש במוט באורך של 2.5 מטרים לצורך השידור והקליטה של האותות האלחוטיים.
באיטלקית פירוש המילה antenna הוא מוט (ומקורה מלטינית), וכך כינה מרקוני את מוט השידור והקליטה.
מאז הפכה המילה אנטנה למונח בינלאומי לתיאור רכיב השידור והקליטה של גלי רדיו.
תכונות האנטנה מורכבות ממספר תחומים:
תכונות פיזיות ומרחביות (הקשורות בכיוון אליו האנטנה משדרת או קולטת), ומהוות פרטים בעקום הקרינה של האנטנה.
תכונות חשמליות ואלקטרומגנטיות (הקשורות ביכולות ההקרנה של האנטנה):
קיטוב (אופקי, אנכי, אלכסוני, מעגלי וכו')
עכבת כניסה או יציאה (כניסה בשידור, יציאה בקליטה)
מדידות של המאפיינים של אנטנה קיימת מתבצעים במטווח אנטנות.
קיימים סוגים שונים של אנטנות, בהם:
אנטנת דיפול – אנטנה הבנויה משני חוטי (או מוטות) מתכת הנמצאים בציר אחד, כאשר במצב שידור תפוקת המשדר מוזנת ביניהם במרכז האנטנה.
עקום הקרינה של האנטנה הוא כלל כיווני, במישור הניצב לאנטנה.
כאשר אורך האנטנה הוא חצי אורך הגל, שבח הדיפול הוא 2.2 dB.
אנטנת מונופול – בנויה מחוט (או מוט) מתכת מעל משטח אדמה מתכתי אינסופי.
בפועל ניתן להסתפק במשטח קטן יותר.
לפי שיטת השיקופים, עקום הקרינה של אנטנה זו זהה לאנטנת דיפול.
כאשר אורך האלמנט הוא רבע אורך גל, שבח המונופול הוא 6 dB.
אנטנת שופר – מבנה דמוי משפך.
בנויה מגלבו מורחב בקצהו ומשמשת בעיקר לתדרים מעל 1 ג'יגה־הרץ.
אנטנה לוג-פריודית – אנטנה רחבת סרט בו ישנם מספר אלמנטים בעלי אורך שונה שכל אחד מהם תועד בתדר שונה.
אנטנת יאגי – משמשת בעיקר לתדרים גבוהים ומורכבת ממספר אלמנטים הנקראים דירקטורים ורפלקטורים.
אנטנה ביקונית – מורכבת משני אלמנטים בצורת חרוט מלא או ממוטות משדרת אלומה כלל כיוונית בציר האזימוט ואלומה כיוונית בציר ההגבהה.
אנטנה פרבולית – נקראת גם אנטנת מַחזֵר (reflector) או צלחת.
בעלת מבנה דמוי צלחת פראבולית, שבמרכזה זן.
משדרת אלומה צרה או שבח גבוה.
אנטנות מודפסות – אנטנות שנכנסו לשימוש בשנים האחרונות ובהן האלמנטים מודפסים על מעגל מודפס כך שניתך להדפיס מספר גדול של אלמנטים ולהשיג שבח גבוה.
אנטננריבו (במלגשית: Tananarive; "עיר האלף", בעבר נקראה טננריב) היא בירת מדגסקר, והעיר הגדולה ביותר במדינה.
מתגוררים בה כ-2.6 מיליון תושבים (נכון ל-2015) והיא מהווה מרכז מנהלי, תקשורתי וכלכלי.
העיר ממוקמת במרכז המדינה במחוז בעל שם זהה, כ-150 קילומטר מהחוף המזרחי, על מדרונו של רכס שבשיא גובהו מגיע לכ-1,400 מטר.
המרחק בין אנטננריבו לטומאסינה, הנמל הראשי של מדגסקר, הוא כ-220 קילומטר והן מקושרות בעזרת מסילת רכבת.
תחומי הייצור העיקריים של אנטננריבו הם מוצרי מזון, סיגריות וטקסטיל.
אנטננריבו נוסדה בסביבות 1625. תחילה שימשה כישוב המרכזי של ראשי שבט מקומי ובשלב מאוחר יותר, עם השתלטות השבט על חלקים נרחבים יותר של מדגסקר, חשיבותה ומספר תושביה גדלו.
בשנת 1797 היא הוכרזה כעיר הבירה של מלכי מרינה (Merina, הקבוצה האתנית הגדולה ביותר במדגסקר).
כיבושיו של המלך רדמה הראשון (Radama) הפכו את אנטננריבו לבירתה של המדינה הגדולה ביותר במדגסקר.
עד 1869 כל הבתים בעיר היו עשויים עץ או אגמון (צמח בעל גבעול ארוך), אך אפילו בתקופה זו כבר היו בעיר מספר טירות (העשויות מעץ), הגדולה שביניהן התנשאה לגובה של 30 מטר.
טירות אלו הוקמו לאורך קודקודו של הרכס.
את הטירה הגדולה ביותר ניתן לראות מכל מקום בעיר.
מאז ההתוודעות לאבן וללבנה העיר עברה שיפוץ מקיף ומאז המאה ה-20 ניתן למצוא בה בתי אבן רבים: טירות המלוכה, בתי ראש הממשלה והאצילים (לשעבר), הקתדרלות הקתוליות, מספר כנסיות, מכללות, בתי-ספר, בתי-חולים, בתי-משפט ומאות בתים ובניינים פרטיים.
אנטננריבו נכבשה בידי צרפת ב-1895 וצורפה ל.
ב-1897 עם הקצת קולוניית מדגסקר היא הפכה לבירת הקולוניה.
בזמן הכיבוש הצרפתי נבנו כבישים חדישים לאורך העיר וגרמי מדרגות נבנו באזורים תלולים בהם לא ניתן לבנות כביש.
מרכז העיר פותח ועוצב ונבנו בו שבילי הליכה ובתים חדישים ונשתלו פרחים ועצים.
בסמוך למרכז, נבנה פארק קטן והצמחייה שטופחה באזור העניקה לו מראה מושך ואטרקטיבי.
אספקת המים לעיר מגיעה מן המעיינות שבתחתית הרכס אך ישנה תוכנית לשימוש במי נהר איקופה (Ikopa) הסובב את העיר.
העיר נשמרת בידי שתי מצודות הממוקמות על גבעות.
אחת ממוקמת ממזרח לעיר והשנייה מדרום-מערב.
מלבד שתי הקתדרלות הקתוליות שבעיר ישנן עוד כ-50 כנסיות בעיר ובפרבריה ומנזר אחד.
אנטננריבו היא ביתה של אוניברסיטת מדגסקר.
אנטליה (בטורקית: Antalya; ביוונית: Αττάλεια – אטאליה) היא עיר נמל לחופי הים התיכון בדרום-מערב טורקיה, בירת הנפה הקרויה על שמה ועיר הנופש הגדולה ב ובמדינה כולה.
נמל התעופה הבינלאומי של אנטליה הוא השני בגודלו בהיקף תנועת הנוסעים במדינה, והוא מהווה שער כניסה לרבים מהתיירים הפוקדים את טורקיה מדי שנה.
לעיר מעמד של עיר מטרופוליטנית (Büyükşehir – "עיר גדולה") ולפי אומדן רשמי משנת 2023 אוכלוסייתה מנתה כ-2.7 מיליון בני אדם, עובדה ההופכת אותה לעיר המאוכלסת ביותר במחוז הים התיכון ולאחת מהגדולות בטורקיה כולה.
פריט הנוף הידוע בעיר הוא הצריח המחורץ (Yivli Minare) בעיר העתיקה, שהפך לסמל העיר.
אנטליה הוקמה בשנת 159 לפנה"ס על ידי אטלוס השלישי מלך פרגמון שקרא לה "אטאליה" על שמו.
אטלוס השלישי הקים את העיר בהסכמת הרומאים ובמטרה להרחיב את שלטונו לעבר פמפיליה.
במהלך המחצית הראשונה של המאה ה-1 לפנה"ס הייתה העיר נתונה לשליטתם של שודדי הים של פמפיליה, ובשנת 67 לפנה"ס הפך אותה גנאיוס פומפיוס מגנוס לאחד ממעוזיו במלחמתו בשודדים.
העיר שגשגה בתקופה הרומית וכבר ב ביקר בה מייסד הקתוליות פאולוס, ביקור שתואר במעשי השליחים ב:
"ויעברו בפיסידיא ויבואו אל-פמפוליא; וישמיעו את-דבר יהוה בפרגי וירדו אל-אטליא" ()
אנטליה הייתה למרכז נוצרי ב והקיסר אדריאנוס ביקר בה בשנת 130 ובנה בה את שער אדריאנוס שלו שלושה פתחים, ומכאן שמו בטורקית "Üçkapılar" – "שלושה שערים".
העיר המשיכה לשגשג גם בתקופת הביזנטית אף כי הייתה נתונה להתקפות הערבים, דבר שחייב את הקיסר ליאו השישי לבצרה ולהקים חומה סביבה.