tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
איגוד האוניברסיטאות האמריקאיות הוקמה ב־28 בפברואר 1900, בכנס בן יומיים שהתקיים באוניברסיטת שיקגו, של 14 ממוסדות המועמדים לתואר דוקטור המובילים במדינה.
מטרתו היא לשמור על מערכת אקדמאית חזקה של שיטות חינוך, מחקר וחדשנות ולקדם שיטות עבודה מומלצות לתואר ראשון ושני ולחזק את תרומות אוניברסיטאות המחקר לחברה האמריקאית.
האוניברסיטאות החברות בארגון זוכות למימון הפדרלי הרב ביותר המשפר את בריאות הציבור, מתמודדות עם אתגרים לאומיים ותורמות לחוסן הכלכלי תוך חינוך והכשרת מנהיגים ומחדשי חזון עתידי.
נכון לשנת 2024, בארגון חברות 71 אוניברסיטאות מארצות הברית (31 פרטיות ו-38 ציבוריות) ושתי אוניברסיטאות ציבוריות מקנדה.
איגוד האוניברסיטאות האמריקניות הצטרפה לשותפיה ברשת הגלובלית בחתימה על ההצהרות הבאות:
איגוד ITS (Intelligent Transportation Systems; בעברית: מערכות תבוניות לתחבורה, או מת"ת בר"ת) מהווה, כלשונו, "קבוצה של בעלי עניין לקידום שילוב הטכנולוגיות חכמות במערך התחבורה".
איגוד ITS הראשון שהוקם הוא איגוד ITS אמריקה, בשנת 1991. האיגוד קם כארגון ללא מטרות רווח ששם לו למטרה לקדם את הטמעתן של טכנולוגיות תחבורה חכמות במערך התחבורה האמריקאי.
האיגוד שם לו למטרה להביא להגברת הבטיחות של כל משתמשי הדרך (נהגים, נוסעים והולכי רגל) ולהגביר את יעילות התחבורה בארצות הברית.
לאחר מכן הוקמו איגודי ITS נוספים במדינות שונות ששמו לעצמן את אותן מטרות.
כיום האיגוד פועל בכמעט חמישים מדינות ברחבי העולם.
איגודי ITS קיימים במדינות רבות המפורטות להלן:
כמו כן ישנו איגוד ITS של האיחוד האירופי (הנקרא "ארטיקו" – Ertico), איגוד של הליגה הערבית ואיגוד של העיר הונג קונג.
שם האיגוד הוא לפי המדינה בה פועל האיגוד.
לדוגמה, האיגוד בישראל נקרא "איגוד ITS ישראל".
נכון להיום אין איגוד ITS עולמי, וכל איגוד ארצי פועל באופן עצמאי, אם כי קיימים שיתופי פעולה בינלאומיים, כמו שיתופי פעולה בין ITS ישראל, ITS אמריקה, ארטיקו ועוד.
כמו כן נערכים מדי פעם כנסי ITS עולמיים המארחים את האיגודים מכל העולם.
באיגוד פועלים יזמים פרטיים, מפתחי מערכות תבוניות לתחבורה, מוסדות אקדמיה וגופי מחקר, חברות פרטיות, אנשי ציבור ובעלי עניין נוספים בתחום התחבורה.
סיוע בשילוב מערכות תבוניות לתחבורה במערכי התחבורה השונים.
בדיקה, מחקר ועזרה בפיתוח של טכנולוגיות שונות בתחום, המיועדות לשיפור תחום התחבורה על נגזרותיו השונות: בטיחות בדרכים, שירות, יעילות ועוד.
קיטלוג טכנולוגיות שונות, תוך מתן דעת אם הן יכולות, לדוגמה, לשמש כאמצעי בטיחות.
ארגון כנסים וימי עיון לאנשי מקצוע כגון קציני בטיחות בתעבורה, מפתחי טכנולוגיות בתחום, מנהלי ציי רכב ועוד אנשים העובדים בתחום.
השתתפות בדיונים בוועדות פרלמנטריות כמומחים ויועצים לתחום הטכנולוגיה בתחבורה.
לדוגמה, איגוד ITS ישראל משתתף בוועדת המדע והטכנולוגיה.
איסוף מידע על טכנולוגיות מת"ת.
האיגוד הקים פורטל המרכז מידע בנושא וגם קטלוג של טכנולוגיות מת"ת שונות.
האיגוד פועל בפיתוח טכנולוגיות בתחומים הבאים:
בקרת תנועה וניהול מצבים של עומס תנועה.
מערכות לסיוע בנהיגה ושיפור הבטיחות בדרכים.
מערכות זיהוי וניטור בכבישי אגרה.
פינוי וזימון נתיבים לרכבי הצלה וביטחון.
אכיפה אוטומטית של חוקי התעבורה.
מערכות לשיפור מערך החנייה, תוך כדי שימת דגש על מוקדי הצפיפות.
דיאגנוסטיקה של מהלך הנהיגה ותחקור.
איתור רכב גנוב או חשוד.
איגוד ITS ישראל הוקם בפברואר 2008. מטרות איגוד ITS ישראל שונות במעט ממטרות ITS אמריקה, ומכוונות יותר למערך התחבורה הישראלי.
לפעול לשילוב מערכות תבוניות לתחבורה כמרכיב מרכזי במדיניות התחבורה היבשתית בישראל.
לבסס ולפתח את הידע בתחום המערכות התבוניות לתחבורה באמצעות קישור למוקדי פיתוח בארץ ועולם.
לתרום לשיתוף פעולה בין בעלי העניין במערך התחבורה, במאמץ להטמיע וליישם מערכות תבוניות לתחבורה בארץ.
להביא להגדלת תקציבים המופנים למחקר, פיתוח ויישום מערכות תבוניות לתחבורה ממקורות שונים.
לפעול לביסוס התשתית הטכנולוגית הנדרשת לפיתוח, יצור ויישום של מערכות תבוניות לתחבורה בישראל.
לקדם את מודעות ומוכנות הציבור לשימוש במערכות תבוניות לתחבורה.
בשנת 2017 הצטרף האיגוד ללשכת המהנדסים, האדריכלים והאקדמאים במקצועות הטכנולוגיים בישראל.
מאז הצטרפותו פועל האיגוד במסגרת זו ומקיים כנסים, ימי עיון, קורסים, מיטאפים, סדנאות ופרויקטים ייחודיים, בהם MaaS .
האיגוד מנוהל כיום על ידי ועד מנהל המורכב ממתנדבים, רובם ככולם אנשי ITS על תחומיו השונים.
יושב ראש האיגוד הוא אור עמרי.
בין פעולותיו ותרומותיו העיקריות של הארגון:
גיבוש "מפת דרכים" לפיתוח מערכות תבוניות לתחבורה – סקירה של תחומים שונים במערכות התבוניות לתחבורה על מנת ליצור תמונת מצב בנושא הפיתוח ויצירת "מפה" להמשך הפיתוח.
גיבוש ארכיטקטורת מת"ת לאומית לישראל – בשנת 2007 קיבל משרד התחבורה החלטה לפתח ארכיטקטורת מת"ת, והתקבלה החלטה הן באיגוד והן במשרד התחבורה לשתף את איגוד ITS ישראל, ולהשתתף בוועדות וסדנאות שקיים האיגוד בנושא, בעזרתן התקבלה ההחלטה לאמץ את ארכיטקטורת המת"ת האמריקאית.
סקר מיפוי גורמים ופעילויות מת"ת בישראל – בהנחיית משרד התחבורה, האיגוד ערך סקר מיפוי כללי של הפעילויות בתחום המת"ת.
כתוצאה מכך הוקם אתר המציג לציבור הרחב מידע על הנעשה בתחום זה.
מעבר לשיתופי פעולה עם איגודי ITS אחרים ועם גורמים ממשלתיים, משתף האיגוד פעולה עם גופים נוספים:
עמותת אור ירוק- שיתוף פעולה זה קיים משנת 2008. שיתוף הפעולה מתמקד בהטמעת הטכנולוגיות התבוניות לתחבורה בישראל, הן בציבור הרחב והן בציי רכב וארגונים.
אחד הביטויים לשיתוף פעולה זה הוא תערוכה בנושא טכנולוגיה מסוג זה שהתקיימה ב-15 במאי 2008 ביוזמת אור ירוק ואיגוד ITS ישראל.
פורום פ.ע.ו.ל.ה – האיגוד לוקח חלק בפורום פ.ע.ו.ל.ה (פורום עמותות וארגונים למניעת תאונות הדרכים) היוצר שיתוף פעולה בין גורמים רבים, אזרחיים וממשלתיים, בעלי עניין בתחום הבטיחות בדרכים.
איגוד האוניברסיטאות הרוסיות, או בשמו הרשמי התאחדות האוניברסיטאות הקלאסיות של רוסיה; הוא ארגון ללא כוונת רווח המאגד את 47 האוניברסיטאות הקלאסיות ברוסיה.
האיגוד נוסד ב־25 ביוני 2001 על פי החלטה של 24 אוניברסיטאות רוסיות.
מאז הקמתה, 23 אוניברסיטאות נוספות, העומדות בקריטריונים של אוניברסיטה קלאסית, התקבלו כחברים ב־ACUR.
האיגוד הוקם על ידי ראשי אוניברסיטת מוסקבה ומשום כך, דקאן האוניברסיטה הוא גם יושב ראש האיגוד.
יו"ר האיגוד: ויקטור סדובניצ'י, דקאן אוניברסיטת מוסקבה
סגנית: יבגניה ולדימירובנה, נשיאת אוניברסיטת סנקט פטרבורג
מזכ"ל: איגור קוטלובובסקי, רקטור אוניברסיטת מוסקבה
ארגון אינטראקציה בין האוניברסיטאות החברות ב־ACUR על מנת לשמר ולשפר את הפעילויות החינוכיות והמתודולוגיות של האוניברסיטאות הקלאסיות של הפדרציה הרוסית ולקדם שיתוף פעולה בין־לאומי של חברי האיגוד עם אוניברסיטאות של מדינות אחרות בתחום החינוך, המדע והתרבות.
ארגון התהליך החינוכי באוניברסיטאות ברוסיה.
השתתפות בפרויקטים חינוכיים רוסיים ובין־לאומיים.
מחקר ופיתוח מדעיים בתחום מדעי הטבע וההנדסה.
מחקר ופיתוח מדעיים בתחום מדעי החברה והרוח.
השתתפות בפיתוח ויישום תוכניות הכשרה ותוכניות השתלמות למומחים בעלי השכלה גבוהה.
ביצוע הסמכה מקצועית וציבורית של תוכניות חינוך בהתאם לקריטריונים, לנהלים ולתקנות שנקבעו על ידי האיגוד.
הערה: # - אוניברסיטאות מייסדות
איגוד הטייסים הישראלי הוא ארגון המייצג את הטייסים הישראליים בנתיבי אוויר בינלאומיים.
האיגוד הארצי לטייסי נתיבי אוויר בישראל הוקם כאגודה בשנת 1976. זהו איגוד עובדים מקצועי, החבר במעמד עצמאי בהסתדרות החדשה, באגף לאיגוד מקצועי.
האיגוד הישראלי חבר בפדרציה הבינלאומית של איגודי הטייסים IFALPA, ופועל במישור הבינלאומי בנושאים מקצועיים רבים הקשורים לתעופה המסחרית.
לפעול לקידום, שיפור ושמירה על רמת בטיחות הטיסה בישראל.
לבטא את עמדת טייסי האיגוד בכל ההיבטים המקצועיים של התעופה המסחרית.
לייצג את טייסי האיגוד אל מול רשויות המדינה.
לדאוג לרווחת הטייסים כעובדים תוך ייעוץ, ליווי ותמיכה בכל נושא תעסוקתי - הסכמי עבודה, אירועי בטיחות, שמירה על הבריאות.
האיגוד פועל לשמירה על יחסי עבודה תקינים ועזרה הדדית בין חבריו.
באיגוד הישראלי חברים טייסים הטסים בחברות אל על, ארקיע, ישראייר, ק.א.ל., כים ניר, וטייסי התעשייה האווירית, בנוסף מיוצגים באיגוד מהנדסי הטייס מאותן החברות.
טייס ישראלי זכאי להיות חבר באיגוד הטייסים אם הוא מחזיק ברישיון טייס מסחרי בר תוקף ומתפרנס מעבודתו כטייס.
באיגוד הטייסים חברים כ-700 טייסים.
המועצה הארצית היא הפורום הנבחר והמנחה של איגוד הטייסים.
בחירות למועצה הארצית מתקיימות אחת ל-3 שנים, חברי האיגוד בוחרים בנציגיהם למועצה בכל חברת תעופה/מקום עבודה בנפרד.
לכל חברה יצוג יחסי במועצה על בסיס מספר החברים באיגוד.
נכון ל 2019 מידן בר, קברניט בואינג 777 באל על, משמש כיו"ר האיגוד.
קברניט יצחק (איקה) ברנדט, קברניט בואינג 737 באל על, משמש כסגן נשיא אזורי למזרח התיכון בפדרציה העולמית של איגודי הטייסים IFALPA.
איגוד הברמנים הבין-לאומי הוא גוף המייצג את הברמנים בעולם.
האיגוד נוסד ב-24 בפברואר 1951 בבית מלון "גראנד" בעיר טורקי באנגליה.
האיגוד קובע סטנדרטים בינלאומיים למזיגת משקאות ולמתכוני קוקטיילים, עיצובם ואופן הגשתם, כל זאת על מנת ליצור מצב שהמוצר והשירות בברים ברחבי העולם יעשה באופן אחיד.
הארגון מתעד ושומר את מקורות המשקאות והקוקטיילים, אם כי לא תמיד הקוקטיילים שעל פי תקן האיגוד זהים לקוקטיילים המקוריים, דוגמה טובה לכך היא הקוקטייל "מוחיטו".
האיגוד עורך שתי תחרויות בכל שנה: תחרות קוקטיילים (WCC) ותחרות פליירינג (WFC).
הברמנים המשתתפים בתחרויות אלו זוכים להכרה בינלאומית על כישוריהם.
בישראל מיוצג הארגון על ידי בתי ספר לברמנים שפועלים בשיתוף עם הארגון וחבריו בארץ מונים מעל לכ-2,000 חברים רשומים.
תחרויות הברמנים תואמות את תקנוני התחרויות של IBA והזוכים בהן עולים לייצג את מדינת ישראל בתחרויות העולמיות.
איגוד ההתעמלות בישראל הוא הגוף האמון על פעילות ענפי ההתעמלות השונים.
תחת כנפי איגוד ההתעמלות פעילים הענפים האולימפיים טרמפולינה אולימפית, התעמלות אומנותית לבנות, התעמלות מכשירים לבנים ובנות, וכן הענפים פס אקרובטיקה, אקרובטיקה, התעמלות אירובית ומסלולי פעילות עממיים.
בענף פעילים אלפי ספורטאים צעירים מכל רחבי ישראל, אשר עוסקים בענף ברמות שונות.
מטרות האיגוד הן לפתח ולקדם את ענפי ההתעמלות בישראל, לרכזם ולנהלם, זאת על ידי קביעת תקנות ונהלים, יישום חוקים של איגוד ההתעמלות העולמי (fig), ארגון תחרויות ומפעלי ספורט, ארגון של נבחרות ישראל בענפים השונים.
באיגוד חברות אגודות הספורט שעוסקות בענף, והוא מוציא לאור פרסומים ועיתונות מקצועית בתחום, ויוזם השתלמויות עבור כל העוסקים בענף, ספורטאים, מאמנים ושופטים.
מבנה האיגוד מורכב מיו"ר, חברי הנהלה, ועדת ביקורת, ועדה לקשרים בינלאומיים, סמנכ"ל, ויו"ר עבור כל אחת מחמש הוועדות המקצועיות בתחומים אותם האגודה מרכזת, וכן מנהלי נבחרות של שלושת התחומים בהם קיימות נבחרות המייצגות את ישראל בתחרויות בינלאומיות (התעמלות אמנותית, התעמלות מכשירים בנים ובנות).
אירועי ספורט בינלאומיים שאיגוד ההתעמלות הישראלי אירח:
אליפות אירופה ה-32 בהתעמלות אומנותית, שהתקיימה בחולון בשנת 2016.
אליפות אירופה באקרובטיקה שהתקיימה בחולון בשנת 2019.
איגוד האינטרנט העולמי (ISOC - Internet Society) הוא ארגון בינלאומי ללא מטרות רווח שנוסד בשנת 1992 שמטרותיו לפעול להבטחת התפתחות האינטרנט באופן שקוף ומוסדר ולאפשר נגישות לאינטרנט לטובתם של כל האנשים ברחבי העולם.
המטה הראשי של ארגון האינטרנט העולמי שוכן ברסטון, וירג'יניה, ארצות הברית, ומשרדיו נמצאים בז'נבה, שווייץ.
לארגון יש בסיס חברים המונה למעלה מ-130 ארגונים ולמעלה מ-55,000 חברים פרטיים.
החברים גם מתחלקים ל"סניפים" (chapters) המתבססים על מיקום גאוגרפי או תחומי עניין משותפים.
ישנם למעלה מ-90 סניפים ברחבי העולם.
לאיגוד קיימת שלוחה בארץ - איגוד האינטרנט הישראלי.
איגוד האינטרנט העולמי הוכרז רשמית בשנת 1992 על ידי וינט סרף ובוב קאהן כשאחת מכוונותיו היא להוות מבנה תאגידי שיתמוך בתהליך התפתחות סטנדרטי האינטרנט.
שניהם יחד עם לימן צ'אפין פרסמו מסמך בשם "הכרזת איגוד האינטרנט" (Anouncing ISoc), אשר הסביר את הטעם להקמת האיגוד.
המסמך גם מהווה את אמנת האיגוד, הכוללת את העקרונות הבאים:
איגוד האינטרנט יהיה ארגון ללא מטרות רווח ויפעל למען מטרות צדקה, מדע, והשכלה בינלאומית, אשר ביניהן:
להקל ולתמוך בהתפתחות הטכנית של האינטרנט כתשתית למחקר ולהשכלה ולקדם מעורבות של הקהילות האקדמיות והמדעיות (בין היתר) בהתפתחות האינטרנט.
ללמד את הקהילה המדעית, הקהילה האקדמית והציבור על אודות הטכנולוגיה, השימוש והיישומים של האינטרנט.
לקדם יישומים מדעיים וחינוכיים של האינטרנט לרווחת מוסדות חינוך מכל הרמות, תעשיות, והציבור הרחב.
להוות קבוצת דיון בנוגע למחקר יישומי אינטרנט חדשים, ולפתח שיתופי פעולה בין ארגונים שונים בתהליכי ניתוח האינטרנט ושימוש בו.
בנובמבר 1999 החל לשמש כגוף המפקח על כלל הארגונים לרישום שמות מתחם, כגון איגוד האינטרנט הישראלי (ISOC), המקצה כתובות עם הסיומת il..
איגוד הג'ודו העולמי נוסד ביולי 1951. האיגוד היה מורכב במקור מאיגודי הג'ודו של אירופה ואיגוד הג'ודו של ארגנטינה.
כיום, חברים באיגוד מעל 200 איגודי ג'ודו מכל היבשות.
על פי האיגוד, מעל 40 מיליון איש ברחבי העולם מתרגלים ג'ודו.
החל משנת 2009 האיגוד מארגן אליפות עולם שנתית (לפני כן האליפות הייתה דו-שנתית).
סבב התחרויות העולמי השנתי שאותו מארגן האיגוד כולל מלבד אליפות העולם: תחרות מאסטרס אחת, ארבע תחרויות גראנד סלאם, מספר תחרויות גראנד פרי ואליפויות יבשתיות פתוחות.
איגוד אנשי הספר הוא עמותה רשומה, המאגדת מתרגמים, עורכים, מגיהים, לקטורים ונקדנים בישראל.
העמותה נוסדה ב-28 באפריל 2013 במטרה לאגד את אנשי המקצוע שאמונים על היצירה הספרותית בישראל: החל מהכותבים, הסופרים והמשוררים, והמשך בלקטורים, במתרגמים, בעורכים ובמגיהים.
את הקמת האיגוד יזמו חברי הוועד המייסד: רנה ורבין, עוז רוטברט, גיל עמית, אסף ברקת, משה (מוקי) רון, יערה שחורי ודיטה גוטמן.
נכון לחודש נובמבר 2023 עמד מספר החברים על 150. מקורות ההכנסה של העמותה הם דמי חבר שנתיים.
בשנת 2016 הצטרפו כ-40 מחברי האיגוד לאגודת הסופרים העבריים בניסיון לפעול כקבוצה בו זמנית גם מתוך האגודה, לאחר שזו שינתה את תקנון הקבלה ואפשרה את הצטרפותם.
בעקבות זכייתו של דויד גרוסמן בפרס מאן בוקר הבינלאומי, יחד עם מתרגמת ספרו לאנגלית, ג'סיקה כהן, שקיבלה מחצית מסכום הפרס, עלה לכותרות מצבם הירוד של המתרגמים הישראלים לעברית, יחד עם שאר אנשי מקצועות הספרות.
מטרתו העיקרית של האיגוד היא הגנה על זכותם של אנשי הספר לשכר הוגן עבור עבודתם, ושמירה על כבודם של בעלי המקצוע המאפשרים הוצאה לאור של יצירות ספרות מכל הסוגים.
הוא נוסד במטרה לשמור על התחום מפני זילות המקצוע, הבאה לידי ביטוי בעיקר בשכר הנמוך לאנשי הספר, שבעשורים האחרונים נשחק באופן משמעותי.
האיגוד פרסם באתר האינטרנט שלו תעריף מינימום מומלץ, במטרה לשמור על רמת תשלומים סבירה לחברי האיגוד ולעוסקים במקצועות הספרות בכלל.
בשנת 2017 החל ועד מייצג של האיגוד בניסיונות להטמיע את התעריפון של עבודות התרגום, העריכה וההגהה של האיגוד בקרב המו"לים הגדולים.
בפגישה שנערכה בחודש ינואר 2017 עם בעלי הוצאת מודן הושגה הסכמה לעדכן כלפי מעלה את מחירי המינימום לעורכים ולמתרגמים בהוצאה.
החל משנת 2018 עורך ועד האיגוד "סקר תעריפים ומוסר תשלומים" בקרב מתרגמים, עורכים, מגיהים, לקטורים ונקדנים.
בסקר, שתוצאותיו נשלחות לחברי האיגוד הרשומים ומתפרסם בגרסה מצומצמת באתר האינטרנט הרשמי של האיגוד, נכללים גם המלצות ועדכונים לגבי העבודה של אנשי הספר מול הוצאות הספרים.
סוניה ברשילון-פרשטמן הייתה מתרגמת מוערכת ואהודה אשר נפטרה מסרטן בגיל 41. בשנת 2021 ייסד האיגוד את פרס המתרגמת על שמה של סוניה, וכספיו נתרמו על ידי משפחתה.
איגוד אנשי הספר אחראי לכל הצדדים המנהליים, כולל הליך בחירת הזוכה והענקת הפרס.
בנובמבר 2022 ובינואר 2023, בעקבות ההתכתשות המתוקשרת בין רשת סטימצקי לבין הוצאת מודן (שהיא אחד הבעלים של רשת צומת ספרים) פנה ועד האיגוד למיכל כהן, הממונה על רשות התחרות וההגבלים העסקיים במשרד הכלכלה והמסחר, ולשר הכלכלה המיועד דאז ניר ברקת, בדרישה לטפל ב"דואופול של שוק הספרים בישראל".
לדברי האיגוד, שוק הספרים הישראלי נשלט על ידי רשת סטימצקי ורשת צומת ספרים, האחראיות לכ-85% ממכירות הספרים בישראל.
כמו כן התריע במכתביו האיגוד על הבעלות הצולבת של הוצאות הספרים הגדולות ברשתות הללו.
בדצמבר 2022 הכריז האיגוד על פרסום תעריפון חדש עם מחירים מומלצים למקצועות התרגום, ההגהה והעריכה, שייכנס לתוקף ב-1 בינואר 2023. התעריפון החדש של מקצועות הספר פורסם לאחר העדכון האחרון של השכר המומלץ המינימלי, שיצא בשנת 2009.
ביוני 2023 פורסמה כתבה משותפת עם האיגוד המאירה את מצוקת האנשים העוסקים במקצועות הכתיבה, העבודה הקשה שהם מבצעים והתמורה המועטה.
איגוד הבנקים בישראל הוא ארגון גג לכל הבנקים המסחריים בישראל.
איגוד הבנקים בישראל נוסד בשנת 1959 על ידי המגזר הבנקאי במטרה לקיים דיאלוג אפקטיבי בנושאים כלל מערכתיים עם זרועות השלטון ועם הסביבה הציבורית והפרטית.
באיגוד חברות כל הקבוצות הבנקאיות הישראליות, בנקים עצמאיים וחלק ניכר מהבנקים הזרים הפעילים בישראל.
בעקבות מיזוגים ורכישות של מוסדות בנקאיים, עברה רשימת הבנקים החברים באיגוד שינויים, וכיום מונה 14 בנקים, מתוכם ארבעה בנקים זרים בעלי סניפים בישראל (Citibank, HSBC, Barclays ו-SBI).
מטרתו המרכזית של האיגוד היא לסייע בקידום ענייניו של המגזר הבנקאי.
פעילותו מתמקדת בתחומי ההסדרה והכלכלה ובייצוג הבנקים מול מוסדות השלטון, ובהם – משרדי הממשלה, הכנסת, בנק ישראל, רשות ניירות ערך, רשות שוק ההון ועוד.
במקביל, פועל איגוד הבנקים בתחום ההסברה והפצת מידע רלוונטי לציבור, וכן מבצע פעילות מחקרית שוטפת בתחום הבנקאות.
האיגוד גם מייצג את המגזר הבנקאי בלשכת התיאום של הארגונים הכלכליים ובפורומים בינלאומיים מקבילים.
הפעילות בתחום ההסדרה נוגעת לדברי חקיקה והסדרה לסוגיהם של רשויות השלטון השונות, הנוגעים למערכת הבנקאות ומשליכים על פעילותה (הצעות חוק, חוקים, תקנות, צווים, הוראות וכללים ועוד).
האיגוד מייצג את עמדות הבנקאות ביחס לנושאים השונים, כמו גם יוזם פעילות בעניינים אלה ומקיים אף דיונים בנושאים משפטיים, הרלוונטיים לפעילות מערכת הבנקאות.
ההסברה מתבצעת בין היתר באמצעות הפעלת אתר אינטרנט, המעדכן את הציבור בנושאים הנוגעים למערכת הבנקאות בישראל.
כמו כן, מפרסם האיגוד את "הרבעון לבנקאות", העוסק בחקר וניתוח סוגיות כלכליות שונות מתחום שוקי הכספים וההון, וכן את מגזין "בנקאות", העוסק בסוגיות שעל סדר היום בעולם הבנקאות ושוק ההון ומיועד לבכירי הממשל והרגולציה ולראשי הקהילה הבנקאית והעסקית.
פעילות המחקר של איגוד הבנקים כוללת כתיבת חוות דעת כלכליות, ניתוח מגמות בתחום הבנקאות, עריכת מחקרים השוואתיים בינלאומיים, פרסום סקירות שוטפות מתחומי בנקאות שונים ועוד.
בין השאר פעל האיגוד נגד חוק תגמול לנושאי משרה בתאגידים פיננסיים להגבלת שכר הבכירים במערכת הבנקאית.
נשיא איגוד הבנקים הנוכחי הוא אורי אלון, יו"ר בנק לאומי, ממלא מקומו הוא אבי לוי, מנכ"ל דיסקונט, ומנכ"ל האיגוד הוא איתן מדמון.
איגוד הבנקים בישראל מונה 14 בנקים.
רשימת הבנקים הישראלים החברים באיגוד הבנקים:
רשימת הבנקים הזרים בעלי סניפים בישראל, החברים באיגוד הבנקים הישראלי:
האספה הכללית היא המוסד העליון של איגוד הבנקים.
באספה מיוצגים כל הבנקים החברים באיגוד.
ככלל, האספה הכללית מתכנסת אחת לשנה, אך במצבים מסוימים ניתן לזמנה לכינוס מיוחד.
הוועד הפועל הוא הגוף המתווה את פעילות האיגוד.
בפורום זה מיוצגים ראשי מרבית הבנקים המסחריים.
הצוות המקצועי של האיגוד פועל במסגרת שלוש מחלקות התמחות שונות, התואמות את תחומי פעילותו המרכזיים:
מחלקת הייעוץ המשפטי, ההסדרה והחקיקה
+ כהונה מנכ"ל הערה - - 1976–1991 ד"ר אשר הלפריןמנכ"ל בנק הפועלים ובנק לאומי לתעשייה 1991–2007 פרדי וידר 2007–2019 משה פרל העורך הכלכלי של העיתון מעריב 2019–הווה רו"ח איתן מדמון מנכ"ל העיתון הכלכלי גלובס
איגוד אוניברסיטאות חבר העמים הבריטי היא רשת האוניברסיטאות הבין-לאומית הראשונה והוותיקה בעולם, שהוקמה בשנת 1913 במטרה לקדם ולספק פורום לאוניברסיטאות לשתף מידע, ידע ורעיונות לרווחת יחידים וחברות.
ברשת חברים 505 מוסדות מחמישים מדינות מחבר העמים הבריטי.
הרשת מנהלת מלגות, מספקת מחקר ומנהיגות אקדמית בנושאים במגזר ומקדמת שיתוף פעולה בין אוניברסיטאות.
התאחדות אוניברסיטאות חבר העמים מנוהלת על ידי מוסדות החברים בה באמצעות מועצה נבחרת.
חברי המועצה משמשים גם כנאמני האגודה.
מועצת האיגוד מורכבת ממקסימום 23 חברים: 20 חברי מועצה נבחרים, שני חברי מועצה מנהלים וגזבר.
הארגון מקיים שיתוף פעולה בינלאומי עם מוסדות וקרנות ברחבי העולם.
חזון הארגון מתואר בתוכנית האסטרטגית - 'הדרך ל־2030' המתאר פתרון אתגרים גלובליים רק באמצעות שיתוף פעולה בינלאומי, ומחויבות קולקטיבית להשגת יעדים לפיתוח בר-קיימא של האו"ם באמצעות השכלה גבוהה.
בשנת 1912 קיבלה אוניברסיטת לונדון את היוזמה להרכיב 53 נציגים של אוניברסיטאות בלונדון לקיים קונגרס אוניברסיטאות של האימפריה הבריטית.
הם החליטו שהם צריכים "לשכת מידע".
ענייניה ינוהלו על ידי ועדה המייצגת אוניברסיטאות בבית ומחוצה לה.
בשנת 1913 נפתח המשרד כלשכת האוניברסיטאות של האימפריה הבריטית.
הם התאגדו ברישיון מועצת המסחר בשנת 1919 וקיבלו מענק של 5000 ליש"ט להפעלת משרדים, מתוך הבנה שאוניברסיטאות האימפריה יממנו את תחזוקתה.
בשנת 1948 שונה השם לאיגוד האוניברסיטאות של חבר העמים הבריטי, ובשנת 1963 הוא שינה לשמו הנוכחי.
איגוד אוניברסיטאות המחקר במזרח אסיה הוא ארגון אזורי, שנוסד בינואר 1996, על ידי תשע אוניברסיטאות באזור מזרח אסיה, והוא כיום ארגון של 19 אוניברסיטאות.
מטרת הארגון להקים פורום לנשיאי אוניברסיטאות מובילות מוכוונות מחקר במזרח אסיה ולבצע חילופי רעיונות הדדיים בין האוניברסיטאות הגדולות בכל מדינה באזור.
הציפיות הן שהאיחוד האזורי הזה, על בסיס רקע אקדמי ותרבותי משותף באוניברסיטאות החברות, יתרום לא רק להתפתחות ההשכלה הגבוהה והמחקר, אלא גם לפתיחת עידן חדש באזור מזרח אסיה בתחום התרבות, הכלכלה והחברה.
חברי האיוגד מקימים כנסים וסדנאות בנושאים אקדמיים שונים.
ארגון אוניברסיטאות המחקר במזרח אסיה כולל יו"ר, סגן יו"ר ודירקטוריון המורכב מחמישה נבחרים נוספים.
הדירקטוריון מורכב מ -1 עד 2 חברים מכל אחד מחמשת האזורים של האיגוד.
מזכירות איגוד האוניברסיטאות ממוקמת באותה אוניברסיטה כמו היו"ר כדי לבצע את ענייני הארגון ביעילות.
היא מרכזת את הפעילויות השונות של הארגון ומפעילה ומנהלת את אתרי הארגון.
פעילויות הארגון כוללות סדנאות, קייטנות סטודנטים, תחרויות פיזיות של סטודנטים, וסימפוזיונים בינלאומיים מסוגים שונים.
פעילויות אלה מתקיימות לאורך כל השנה לקידום חילופי רעיונות ומידע הדדיים ופיתוח קשרים הדוקים בין האוניברסיטאות החברות.
החברות בארגון מורכבת מנשיאי האוניברסיטאות המובילות בחמישה אזורים במזרח אסיה: יבשת סין, יפן, קוריאה, הונג קונג וטייוואן.
מאז הקמתה בשנת 1996, בסך הכל 19 אוניברסיטאות מאזורים אלה הפכו לחברי הארגון.
אספה כללית בה משתתפות כל האוניברסיטאות החברות, מתקיימת מדי שנה ובה מתקימים דיונים בנושאים בעלי עניין משותף.
מקום המיפגש נעשה בסבב בין האוניברסיטאות והאוניברסיטה המקיימת את האירוע נושאת בעלויות ניהולו.
האיגוד חבר ברשת הגלובלית של אוניברסיטאות מחקר.
הרשת כוללת את הארגונים הבאים: U15 (אוניברסיטאות בגרמניה) (שבסיסה בפרייבורג), קבוצת ראסל (בריטניה, שבסיסה בלונדון), איגוד האוניברסיטאות האמריקאיות (ארצות הברית של אמריקה, שבסיסה בוושינגטון די.
סי.), הליגה האירופית לאוניברסיטאות מחקר (אירופה, שבסיסה נמצא בלוון, בלגיה), ליגת C9 (סין), קבוצת השמונה (אוסטרליה, שבסיסה בקנברה), אוניברסיטאות מחקר RU11 (יפן) וקבוצת אוניברסיטאות המחקר הקנדי U15, שבסיסה באוטווה.
איגוד אוניברסיטאות המחקר במזרח אסיה הצטרפה לשותפיה ברשת הגלובלית בחתימה על ההצהרות הבאות:
איגוד האוניברסיטאות הטכנולוגיות העצמאיות היא קבוצה של אוניברסיטאות הנדסיות אמריקאיות פרטיות שהוקמה בשנת 1957. מטרת האיגוד לשתף רעיונות ושיטות מקדמות חדשנות ויזמות, לקדם קריירה מוכוונת טכנולוגית ולקדם חינוך על-תיכוני בהנדסה ומדע.
תפקיד איגוד האוניברסיטאות למלא תפקיד חיוני בהבטחת עתיד התחרותיות האמריקאית בשוק הגלובלי.
להשגת המטרה, האיגוד מתמקד בשלוש נקודות עיקריות:
שיתוף רעיונות ושיטות עבודה מומלצות לקידום והשראה ליצירתיות, חדשנות ויזמות במסגרת החברות.
גיוס הטובים והמבריקים לבתי הספר החברים על ידי קידום החוויות ותגמולי קריירה שחינוך מוכוון טכנולוגי מציע.
טיפוח וקידום המצוינות בתחום ההנדסה, המדע והחינוך המקצועי החל מ- K-12 ואילך.
איגוד האוניברסיטאות הטכנולוגיות העצמאיות נוסד על ידי חמש עשרה מכללות.
במהלך השנים, שניים מהמוסדות המקוריים עזבו את האיגוד (לאחר שהתרחבו מהיקפם המקורי כאוניברסיטאות טכנולוגיות), ורבים מבין השלושה עשר שנותרו עברו שינויי שם ו / או מיזוגים.
תשע מכללות נוספות הצטרפו להתאחדות.
להלן רשימת המוסדות להשכלה גבוהה.
שם האוניברסיטה, (בסוגריים שנת הייסוד) ומדינה נכון לשנת 2020:
איגוד אוניברסיטאות המחקר הוא קונסורציום ללא מטרות רווח של אוניברסיטאות מובילות במחקר שהוקם בשנת 1965 לצורך ניהול ותפעול של מתקני מחקר לטובת האינטרס הלאומי.
המשימה של האיגוד היא להקים ולהפעיל מעבדות ומתקנים ייחודיים למחקר, פיתוח וחינוך במדעים הפיזיים והביולוגיים להרחבת גבולות הידע, טיפוח חדשנות וקידום חינוך לדורות הבאים של מדענים.
האיגוד שותף במעבדות פרמילאב ובמצפה פייר אוגר ובמעבדות סנדיה הלאומית.
האיגוד מעניק ארבעה סוגי פרסים למדענים חוקרים: פרס עבור קריירה מוקדמת, פרס עבור חוקרים במעבדות פרמילאב, פרס בוגרי תזות ופרס חוקרי פוסט-דוקטורט.
חברי האוניברסיטה בארצות הברית מחולקים לשבע קבוצות אזוריות, עם מערכת של ייצוג במועצת הנאמנים של איגוד אוניברסיטאות המחקר.
את הייצוג האזורי משלימים נאמנים כלליים.
האיגוד כולל בעיקר מוסדות מחקר אקדמיים בארצות הברית, עם חברים גם ביפן, איטליה ובריטניה.
חברות מאפשרת למוסדות אלה לשתף פעולה זה עם זה ביוזמות מחקר משמעותיות, לשתף מתקנים ומשאבים ולהקל על קידום הידע.
להלן רשימת 93 חברי איגוד אוניברסיטאות המחקר נכון לשנת 2024:
איגוד הג'ודו בישראל הוא עמותה המהווה הגוף היציג מול מוסדות בישראל ובעולם בתחום הג'ודו.
העמותה נוסדה ב-1965 בתור ההתאחדות הישראלית לג'ודו.
ההתאחדות החדשה באותה עת הצטרפה לאיגוד הג'ודו האירופי.
תקציב העמותה בשנת 2019 עמד על כ-23 מיליון ש"ח (מתוכם כ-20 מיליון ש"ח מהמדינה) ועבדו בו כ-163 איש.
משרדי העמותה ממוקמים בסמוך למרכז הספורט הלאומי תל אביב.
בהנהלת העמותה עומד דירקטוריון נבחר המונה 11 מתנדבים, הנבחרים על ידי האגודות החברות באיגוד.
האיגוד כיום מייצג את ישראל אל מול איגוד הג'ודו האירופי ואיגוד הג'ודו העולמי.
בשנים האחרונות התפתחו עימותים ומתיחויות בין האיגוד לוועד האולימפי בישראל בנוגע לחלוקת תקציבים, מתיחות שהתגברה סביב אולימפיאדת טוקיו (2020).
בשנת 2021 הוחלט כי איגוד הג'ודו בישראל ינהל את אליפות העולם בג'ודו, שתיערך לראשונה בישראל, בשנת 2024 או 2025.
איגוד האתלטיקה בישראל (נקרא גם "IAA") הוא עמותה שמטרתה קידום אתלטים והגשתם לתחרויות בין-לאומיות בייצוג המדינה.
העמותה אמונה על ריכוז וניהול ענף האתלטיקה בישראל, הגשת דוחות שנתיים ל-IAAF, ותקשורת עם שאר התאחדויות האתלטיקה בעולם.
איגוד האתלטיקה הוא הגוף הרשמי אשר מוכר על ידי התאחדות האתלטיקה העולמי, בכל הקשור לענף אתלטיקה בישראל.
האתלטיקה כוללת בתוכה את ספורט ריצה, מרתון, קפיצות, זריקות.
המשמעות מכך היא, שרק תוצאות של מתחרים בתחרויות המאורגנות על ידי האיגוד או מוכרות על ידיו, תוכלנה להיות מוכרות ברמה בינלאומית.
שיא ישראלי יכול להיקבע רק בתחרות הנמצאת באחריות האיגוד, ואשר עמדה בסטנדרטים בינלאומיים של ארגון ומדידת זמנים.
דוגמאות לתחרויות אשר מאורגנות על ידי האיגוד, הן מרתון טבריה הבינלאומי, אליפות ישראל בחצי מרתון בבית שאן, אליפות ישראל במרוצי שדה, ליגה בין-אגודתית המהווה את אליפות ישראל לאגודות, או אפילו תחרות בינלאומית כגון גביע אירופה בזריקות 2006 (אמנם אין זו תחרות ריצה, אך האיגוד מכיר בה מתוקף היותה תחרות בינלאומית).
איגוד האתלטיקה אחראי גם על אשור תחרויות אתלטיקה בארץ בכל רמה שהיא.
מאגני מרוצים ותחרויות אתלטיקה בכל דרג, חייבים לאשר תחילה את התחרות עם האיגוד הישראלי, וזאת על-פי חוקי התאחדות האתלטיקה הבינלאומית.
האיגוד נוצר תחת השם "ועדת האתלטיקה" והיה חלק מההתאחדות לספורט בישראל.
בשנת 1980 שינה האיגוד את שמו ל"איגוד האתלטיקה בישראל", וב-1995 הפך הגוף לעצמאי ועמותה מוכרת על ידי המדינה.
בשנת 2021 המחזור השנתי של העמותה היה כ-15 מיליון ש"ח (כ-50% יותר משהיה ב-2020, כאשר 75.3% ממנו הגיע ממשרד התרבות והספורט.
באיגוד מועסקים 17 עובדים וחברים בו 36 אנשים, נכון לשנת 2021. יו"ר האיגוד הוא עמי ברן, והמנכ"ל הוא חנוך חי כהן, שהחליף בתפקיד את גל לוי.
איגוד האורניתולוגים הבין-לאומי , שנודע בעבר בשם ועדת האורניתולוגים הבין-לאומית (International Ornithological Committee; בראשי תיבות: IOC), הוא איגוד שבו חברים כ-200 צפרים מכל רחבי העולם, ואחראי על אירוח קונגרס האורניתולוגיה הבין-לאומי אחת למספר שנים וכן על ארגונם של פעילויות צפרות בין-לאומיות אחרות, המתבצעות על ידי ועדותיו הקבועות.
איגוד האגרוף הבין-לאומי הוא איגוד ספורט שמנהל תחרויות אגרוף מקצועי וחובבני ברמה בין-לאומית, ביניהן אליפות העולם באגרוף.
עד השעייתו בשנת 2023 על ידי הוועד האולימפי הבין-לאומי, הארגון היה אחראי גם על ניהול תחרויות האגרוף במשחקים האולימפייים.
האגודה נוסדה במהלך אולימפיאדת הקיץ 1920 באנטוורפן על ידי נציגי האגודות הלאומיות של אנגליה, צרפת, בלגיה, ברזיל והולנד.
ב-24 באוגוסט 1920 הוקמה הפדרציה הבינלאומית לאגרוף חובבים .
FIBA פורקה בנובמבר 1946 עקב אובדן אמון בחלק ממנהיגי הארגון, עקב התנהגותם במלחמת העולם השנייה.
האיגוד הבינלאומי לאגרוף חובבים נקרא להחליף אותו.
60 שנה לאחר מכן, AIBA החלה לשלוט באגרוף באולימפיאדה מבלי להשתמש במילה "חובב".
בשנת 2019 השעה הוועד האולימפי את ההתאחדות מניהול התחרויות, וב-2023 ביטל לחלוטין את ההכרה בה בגלל הצטברות ראיות לבעייתיות במינוי שופטים, להטיית קרבות, לניהול כושל, לאי סדרים בכספים וחשד לשחיתות.
ההתאחדות הייתה הגוף המנהל הבינלאומי הראשון שהורחק מהמשחקים האולימפיים.
נשיא ה-IBA מאז סוף 2020 היה הרוסי אוּמר קרמליוב.
הוא היה מקורב לנשיא ולדימיר פוטין, וכמה חודשים לאחר שנבחר להנהיג את ההתאחדות הוא העביר את רוב פעילויותיה לרוסיה, הפך את החברה הממשלתית הרוסית גזפרום לספונסרית יחידה שלה.
עד ההשעיה, ההתאחדות כלל 195 התאחדויות אגרוף לאומיות משש יבשות.
איגוד הוועדים האולימפיים הלאומיים של אפריקה הוא ארגון בין-לאומי המאגד את 54 הוועדים האולימפיים הלאומיים של אפריקה.
מטה הארגון נמצא באבוג'ה, ניגריה.
ביולי 1965 נוסדה הוועדה המתמדת לספורט אפריקאי (SCAS) נוסדה בברזוויל, הרפובליקה של קונגו, וב-14 בדצמבר 1966 שונה שמה למועצה העליונה לספורט באפריקה.
שמו הנוכחי של הארגון, איגוד הוועדים האולימפיים הלאומיים של אפריקה, נוסד ב-28 ביוני 1981 בלומה, בירת טוגו.
נכון ל-2024 חברים בארגון 54 ועדים אולימפיים לאומיים, מכל מדינות אפריקה למעט סהרה המערבית.
כל הוועדים הלאומיים ב-ANOCA מוכרים על ידי הוועד האולימפי הבין-לאומי.
עידוד תיווך ופיוס בין ועדים אולימפיים לאומיים וממשלות
בניית היסודות למדיניות ספורט שאפתנית
מתן תנאים להצלחה לספורטאים צעירים
קידום אידיאלים וערכים אולימפיים באפריקה
השתתפות במאבק בסמים, שחיתות, אלימות ומגפות
פעולה לקירוב בין עמים באמצעות ספורט לבניית אפריקה שלווה
גביע אפריקה לאומות עד גיל 23, בשיתוף עם קונפדרציית הכדורגל של אפריקה (טורניר הקדם האפריקאי לתחרויות הכדורגל במשחקים האולימפיים)
טורניר המוקדמות האולימפי לנשים בכדורגל
איגוד האגודות הבינלאומיות (UIA) הוא מכון מחקר בלתי-ממשלתי וללא מטרות רווח, המתעד את ארגוני החברה האזרחית בעולם וממוקם בבריסל, בלגיה.
הארגון מנהל מקור מידע מקיף על אגודות וארגונים בינלאומיים על המבנה הארגוני שלהם, על תחומי הפעילות שלהם ופעילות במסגרת כנסים ומפגשים.
הארגון אוסף ומפרסם מידע על ארגונים בין לאומיים בעיקר ארגונים בינלאומיים לא־ממשלתיים (INGOs) וארגונים בין־ממשלתיים (IGOs).
ה־UIA נוסד בשנת 1907 בשם "הלשכה המרכזית של אגודות בינלאומיות" (Central Office of International Associations) על ידי אנרי לה פונטן, חתן פרס נובל לשלום לשנת 1913, ופול אוטלה , אחד מאבות מדעי המידע המודרניים
ה־UIA הוא ארגון מחקר ורישות עצמאי המתעד את פעילותן של אגודות בינלאומיות, משתף איתן פעולה, מספק להן שירותים ומקדם אותן, במטרה לתמוך ולקדם שיתוף פעולה בחברה האזרחית הגלובלית.
ה־UIA עוסק בעיקר בתיעוד, מיפוי וניתוח של החברה האזרחית הבינלאומית והארגונים הבינלאומיים.
פרסום חשוב של הארגון הוא Yearbook of International Organizations שמפורסם יחד עם הוצאת בריל.
ה-Yearbook הוא מאגר מידע מקיף המתעד פרופילים מפורטים של יותר מ-66,000 ארגונים בינלאומיים בכל התחומים.
המאגר פעיל משנת 1948, וכולל ארגונים פעילים, לא פעילים וארגונים רדומים, וכן גם ארגונים לא־ממשלתיים (NGOs) וגם ארגונים בין־ממשלתיים (IGOs).
המאגר מכסה 300 מדינות וטריטוריות, וכולל מדי שנה כ-1,200 ערכים חדשים.
בנוסף למידע פיזי ווירטואלי ליצירת קשר, כל רשומה כוללת פירוט על המבנה הארגוני, הצוות, השפות, המימון, המטרות, הפעילויות, האירועים, הפרסומים, מידע סטטיסטי וניתוחים של הארגון.
בנוסף, UIA מפעיל את אנציקלופדיה של בעיות עולמיות ופוטנציאל אנושי Encyclopedia of World Problems and Human Potential, פלטפורמה אינטראקטיבית שמחברת בין בעיות עולמיות, אסטרטגיות פעולה וערכים אנושיים, ומציגה את הקשרים וההשפעות ההדדיות ביניהם.
האנציקלופדיה מתעדכנת באופן שוטף ומאפשרת למשתמשים להבין כיצד ארגונים שונים פועלים, אילו בעיות הם מנסים לפתור, ואילו אסטרטגיות עשויות לקדם שינויים גלובליים חיוביים.
איגוד האוצרות והאוצרים בישראל הוא גוף מקצועי עצמאי הפועל בהתנדבות, שהוקם במטרה לשפר את מעמד האוצרות והאוצרים בישראל, להגן על חופש הביטוי האמנותי ולקדם את תחום האוצרות כמקצוע מוסדר.
האיגוד משמש מסגרת שיתופית לאוצרים ולאוצרות – עצמאיים ומוסדיים – ופועל ליצירת סטנדרטים מקצועיים, להגנה על זכויות עובדים ולשיתוף ידע בין אנשי המקצוע.
נכון לשנת 2026 מונה האיגוד כ־250 חברות וחברים.
האיגוד כוללות את הסדרת מעמד האוצר.ת מבחינה מקצועית, משפטית ואתית; קביעת נורמות עבודה; שיפור תנאי העסקה ושכר; פיתוח כלים מקצועיים (כגון תעריפון וחוזים סטנדרטיים); והובלת מאבקים ציבוריים בתחומי חופש הביטוי והתרבות.
בנוסף, פועל האיגוד לקידום מחקר, פרסומים מקצועיים ויצירת קואליציות עם גופים מקצועיים נוספים בשדה האמנות והתרבות.
בראשית העשור השני של המאה ה־21 עלו יוזמות שונות להקמת איגוד מקצועי בתחום האוצרות, על רקע מגבלות ועוולות מתמשכות בתחום.
היוזמות התגבשו לקראת שנת 2019, אז הובילה אלפא חיימוב יוזמה שקרמה עור וגידים בדמות קבוצת מייסדים, ובהם הדסה כהן ואלעד ירון.
לקבוצה הצטרפו חברות מיוזמה מקבילה, בהן האוצרות לאה אביר וגליה בר אור.
הוסכם כי בתום שנת פעילות של ועדת היגוי בראשות חיימוב יתקיימו בחירות בקרב חברות וחברי האיגוד.
האיגוד פועל כחלק מעמותת בר-קיימא לתרבות, אמנות, מוסיקה ושלום, ויושב־ראש הוועד המנהל הוא אלעד ירון.
השקת האיגוד התקיימה ביולי 2020 בפגישת זום מכוננת, בהשתתפות כ-50 אנשי מקצוע ממגוון תחומים: אוצרים עצמאיים, מוסדיים, ותיקים ומתחילים, לצד אנשי אקדמיה.
הפגישה עסקה בהגדרת הבעיות המרכזיות של התחום, בהן היעדר קרדיט, תנאי שכר ירודים, היעדר סטנדרטים מקצועיים, ותופעת "האוצר הבודד" – היעדר סולידריות מקצועית.
בהמשך, ערכה ועדת ההיגוי סקר מקיף על מצב האוצרות בישראל, שהצביע על נתוני שכר נמוכים, היקף עבודה ללא חוזים וללא תנאים סוציאליים, והצביע על פערים מגדריים בולטים.
לפיכך, סומן הטיפול בנושאים אלה כיעד חשוב של האיגוד.
מאז עוסק איגוד האוצרות והאוצרים בישראל בקידום מדיניות ציבורית בנושאי הגנה על חופש הביטוי האמנותי ושיפור תנאי העבודה של אוצרים ואוצרות.
האיגוד פועל בזירה הציבורית, המשפטית והפרלמנטרית, תוך שיתוף פעולה עם איגודים וגופים נוספים בשדה התרבות ובמיוחד בפריפריה.
לוגו האיגוד עוצב על-ידי להב הלוי בהשראת דימוי חוליות המשתלבות זו בזו, הנוצרות מהכפלת האות א' בעברית.
ואת אתר האיגוד עיצב סטודיו Blue Collar שהקים הלוי, הקמת האתר ועיצובו נעשו בתמיכת קרן מבואות.
מאבק בתנאי העסקה במוזיאון הנגב
האיגוד פועל להסדרת תנאי העסקה ראויים לאוצרות ואוצרים.
כך למשל בעת שפורסם מכרז לבחירת אוצר/ת של מוזיאון הנגב לאמנות בבאר שבע, שכלל תנאים בלתי-סבירים כגון: שכר נמוך מול דרישות עבודה גבוהות, צמצום סמכות והיעדר עצמאות בתפקיד האוצרות.
האיגוד קרא לחבריו וחברותיו שלא להגיש מועמדות, והביא לשינוי תנאי ההעסקה בתפקיד.
מאבק בצנזורה במוזיאון רמת גן
עם פתיחתו של מוזיאון רמת גן לאמנות ישראלית (דצמבר 2021), פעל הארגון כנגד צנזורה שהשית ראש העירייה, כרמל שאמה הכהן, שכתוצאה ממנה הוסר ממוזיאון רמת גן הציור "ירושלים" של האמן דוד ריב.
האיגוד היה בין הגופים המרכזיים שפעלו נגד הצנזורה, יזם קמפיין ציבורי תחת הסיסמה "דגל שחור" וקרא למוסדות התרבות להצטרף למחאה.
במסגרת המאבק יזם האיגוד קואליציה של איגודים מקצועיים שחתמו יחד על מכתבים רשמיים נגד הפגיעה בחופש הביטוי.
נציגי האיגוד השתתפו בדיוני הכנסת (ינואר 2022) ופעלו בשיתוף ארגונים נוספים, עד לשלב יצירת מסמך הסכמות עם המוזיאון, להבטחת חופש היצירה ועצמאות עבודת האוצרות.
לאחר שנה של שיתופי פעולה ומשא ומתן, גובש מסמך עקרונות בין הנהלת המוזיאון לנציגי עולם האמנות, בהשתתפות איגודים מקבילים.
המסמך קבע כי האוצר שייכנס לתפקידו יזכה לחופש פעולה מקצועי ללא התערבות פוליטית, תוקם ועדת תערוכות מקצועית, ותורחב ועדת האיתור.
מאבק נגד תקנות התמיכה החדשות בגלריות ציבוריות
בשנת 2024 פעל האיגוד נגד תקנות חדשות של משרד התרבות והספורט בנוגע לתמיכה בגלריות לאמנות פלסטית.
בין היתר, דרשו התקנות החדשות מכל גלריה מוכרת הוצאות מינימליות של 300 אלף ₪ לשנה, דבר שעל פי סקר האיגוד היה גורם לסגירתן של כ-20 גלריות (שליש מן הגלריות המתוקצבות) בתוך שנים בודדות.
האיגוד התריע כי התקנות יפגעו בגלריות שיתופיות רבות, בהן הגלריות אלפרד, אינדי, חנינא ואגריפס, ויביאו לצמצום המגוון התרבותי ולאובדן של מודלים אלטרנטיביים לעשייה אמנותית.
האיגוד הביע תמיכה עקרונית בהעלאת שכר האמניות והאמנים, אך פעל להתאמת התקנות למציאות הכלכלית של הגלריות הקטנות.
במסגרת המאבק פרסם האיגוד מסמכי עמדה, קיים פגישות עם מקבלי החלטות ופעל להנגשת המידע לציבור הרחב.
לבסוף, שונו התקנות כך שהדרישה המינימלית לתקציב שנתי עומדת כיום על 150 אלף ₪ בלבד.
עם סגירת "סטודיו בנק", מוסד שכלל סְטוּדְיוֹת לאמניות ואמנים וחלל תצוגה משמעותי בתל אביב.
הארגון פתח בשיח עם מחלקת התרבות של עיריית תל אביב-יפו והצביע על כשלים עקרוניים ופרוצדורליים, פיטורים שלא כדין של האוצרות הדס קידר וטליה יבלונסקי וכשלים בפיזור הסדנאות (יולי 2021).
האיגוד השתתף במאבק נגד מקרה צנזורה בגלריה ביתא בירושלים, כאשר עיריית ירושלים החליטה לבטל, יום לפני הפתיחה המתוכננת, את התערוכה שאצרה אביטל וכסלר והוצגו בה יצירות של האמניות שרה בנינגה ורחל רוטנברג (דצמבר 2022) ובעקבות כך פתח האיגוד קו חירום לטיפול באירועים דומים.
תעריפון מומלץ לאוצרות תערוכות פותח ופורסם על-ידי האיגוד כהמלצה לשירותי אוצרות, מטרתו להוות כלי עבודה בכל קשר מקצועי עם מוסדות, רשויות מקומיות, אמניות ואמנים.
התעריפון עוסק בהגדרת היקף העבודה, תמחור תערוכות ותנאים סוציאליים בסיסיים, מתוך מטרה להיאבק בהעסקה בתנאים לא הולמים.
חוזים סטנדרטיים: האיגוד ניסח חוזים סטנדרטיים לאוצרות תערוכות, המגדירים את תחומי האחריות של האוצר.ת, תנאי ההעסקה, זכויות יוצרים והגנה משפטית.
דגש מיוחד ניתן לעבודה מול גופים ציבוריים ורשויות מקומיות, במטרה למנוע חוזים חד-צדדיים הפוגעים בזכויות האוצרות והאוצרים.
ניירות עמדה בנושאים מקצועיים וציבוריים אותם מגבש האיגוד לקידום מדיניות בשטח, בין הנושאים: צנזורה באמנות וחופש הפעולה האוצרותי; הסדרת תנאי העסקה של אוצרים ואוצרות ברשויות מקומיות.
סקרי עומק ומיפוי השדה: האיגוד ערך סקר מקיף בשנת 2022, שמיפה את מצב האוצרות בישראל.
מהסקר עלו נתונים חמורים על העסקה ללא חוזה, שכר נמוך במיוחד, היעדר אופק קידום ופערים מגדריים מובהקים.
תוצאות הסקר שימשו בסיס לגיבוש דרישות האיגוד מול מוסדות תרבות ורשויות מקומיות.
בשנת 2023 יזם האיגוד סקר נוסף שבדק את מצבם של האוצרים ברשויות המקומיות ובשנת 2024 סקר נוסף שבחן את מצבן של הגלריות שהושפעו מן המלחמה בצפון ובדרום.
סקר נוסף יצא בשנת 2025 ובחן את השפעות התקנות החדשות לתמיכה מדינית בגלריות על גלריות קטנות, והוביל לשינוי התקנות.
פעילות קהילתית ושירותים לחברות ולחברי האיגוד: האיגוד מפעיל פעילות קהילתית ושירותים מקצועיים לחברותיו וחבריו, במטרה לחזק את תחושת השייכות המקצועית, ליצור תשתית לשיתוף ידע ולקדם סולידריות בין העוסקות והעוסקים במקצוע האוצרות בישראל.
פעילות זו כוללת מרחבים להתייעצות שוטפת, סיוע פרטני, העברת מידע מקצועי ויצירת כלים לפיתוח מקצועי משותף.
הקהילה מתארגנת באמצעות קבוצות תקשורת אזוריות (צפון, דרום, מרכז, ירושלים), המהוות ערוץ עדכונים שוטף, מענה לשאלות מקצועיות ומרחב לפתרון בעיות מהשטח.
לצד זאת, האיגוד מקיים כנס שנתי, אסיפות מקומיות ומפגשים ייעודיים העוסקים בסוגיות מקצועיות ואתיות.
איגוד המבקרים האמריקני הוא האיגוד המאחד את כל מבקרי הקולנוע בארצות הברית.
חלקו המשמעותי של המבקרים מגיע מניו יורק ומלוס אנג'לס.
האיגוד מחלק מדי שנה פרסים לסרטים המצטיינים של השנה, כפי שעושים איגודי המבקרים האזוריים שבארצות הברית.
מאז ה-4 בינואר 1967 מחולקים הפרסים, כשחלק ניכר מן הזוכים בקטגוריית הסרט הטוב ביותר הם סרטים זרים.
רק ארבעה סרטים זוכי פרס הסרט הטוב ביותר מטעם איגוד המבקרים האמריקני זכו בפרס המקביל בטקס האוסקר האמריקני.
שנהזוכיםסרטסרט תיעודיסרט זרבמאישחקןשחקניתשחקן משנהשחקנית משנהתסריט1966יצריםמיכלאנג'לו אנטוניוני
The Family Wayדייוויד ניומן ורוברט בנטון
היה שלום, מר צ'יפספול מזורסקי ולארי טאקר
בוב וקרול וטד ואליסדלפין סייריג
My Night at Maud's1971הברך של קליירברנרדו ברטולוצ'י
יום ראשון הארור1972סוד הקסם הבורגנילואיס בוניואל
לילה אמריקאיג'ורג' לוקאס, גלוריה כץ ווילארד הואק
אמריקן גרפיטי1974תמונות מחיי נישואיןפרנסיס פורד קופולה
סיפורה של אדל ה.הנרי גיבסון
נהג מוניתאלן טאנר וג'ון ברגר
Jonah Who Will Be 25 in the Year 20001977הרומן שלי עם אננילואיס בוניואל
הרומן שלי עם אנניאדוארד פוקס
גשר אחד רחוק מדיאן וודג'וורת
Handle with Careוודי אלן ומרשל בריקמן
הרומן שלי עם אנני1978הכינו את הממחטותטרנס מאליק
בא פרש פראי וחופשימריל סטריפ
רציחות קטנות של אשפי מטבח גדולים1979תרגילים בהתבגרותוודי אלן
אגתה, קרמר נגד קרמרסאלי פילד
קרמר נגד קרמר, מנהטן, הפיתוי של ג'ו טיינאןסטיב טשיך
קרמר נגד קרמר1980מלווין והווארדמרטין סקורסזה
בתו של כורה פחםג'ו פשי
- חבר מכוכב אחרדסטין הופמן
טוטסי1983הלילה של סן לורנצוהאחים טביאני
הלילה של סן לורנצוז'ראר דפארדיה
דנטון, שובו של מרטין גרדברה וינגר
גיבור מקומי1984זריםStop Making Senseרובר ברסון
דמעות של שתיקה, מקום בלבמלאני גריפית'
תעתועי גוףלואל גאנץ, באבלו מנדל וברוס ג'יי פרידמן
הרבה ולא כלום, The Shooting Partyאנג'ליקה יוסטון
הכבוד של פריציאלברט ברוקס ומוניקה ג'ונסון
Lost in America1986קטיפה כחולהMarlene≠דייוויד לינץ'
תקווה ותהילה1988הקלות הבלתי נסבלת של הקיוםThe Thin Blue Lineפיליפ קאופמן
הקלות הבלתי נסבלת של הקיוםמייקל קיטון
נשואה למאפיה, טאקר: האיש והחלוםמרסדס רוהל
מעריצה צמודה1989דראגסטור קאובוירוג'ר ואניגאס ואן סנט
שונאים, סיפור אהבהגאס ואן סנט ודניאל יוסט
דראגסטור קאובוי1990החבר'ה הטוביםBerkeley in the Sixtiesאריאלמרטין סקורסזה
To Sleep with Anger1991מותק של חייםפריז בוערתחייה הכפולים של ורוניק/דייוויד קרוננברג
באגסי, תלמה ולואיז, מחשבות קטלניותג'יין הורוקס
ארוחה עירומה1992בלתי נסלחהחלום האמריקאיהפנסים האדומיםקלינט איסטווד
בלתי נסלח1993רשימת שינדלרVisions of Lightסיפורה של צ'יו ג'וסטיבן ספילברג
הפסנתר1994ספרות זולהHoop Dreamsשלושת הצבעים: אדום/קוונטין טרנטינו
לא פראייר של אף אחדג'ניפר ג'ייסון לי
גברת פרקר והחוג המרושעמרטין לנדאו
קליעים מעל ברודווייקוונטין טרנטינו ורוג'ר אברי
לעזוב את לאס וגאסניקולס קייג'
לעזוב את לאס וגאסאליזבת שו
לעזוב את לאס וגאסדון צ'ידל
קלולס1996לשבור את הגליםWhen We Were KingsLa Cérémonieלארס פון טרייר
דיוקנה של גברתאלברט ברוקס ומוניקה ג'ונסון
לילות בוגיקרטיס הנסון ובריאן הלגלנד
סודות אל איי1998רומן לא חוקיThe Farm: Angola, USA≠טעם הדובדבןסטיבן סודרברג
המרוץ לצמרת של מקס פישרג'ודי דנץ'
רומן לא חוקי1999להיות ג'ון מלקוביץ'בואנה ויסטה קלאבAutumn in My Heartמייק לי
בחירות או לא להיותכריסטופר פלאמר
מישהו לסמוך עליובניסיו דל טורו
מישהו לסמוך עליו2001מלהולנד דרייבThe Gleaners and Iמצב רוח לאהבהרוברט אלטמן
פארק גוספורד2002הפסנתרןStanding in the Shadows of Motownואת אמא שלך גםרומן פולנסקי
תפוס אותי אם תוכלפטרישה קלארקסון
הפסנתרן2003אמריקן ספלנדורפעלים למתחיליםThe Man Without a Pastקלינט איסטווד
אנשי התחנה, Pieces of Aprilשרי ספרינגר ברמן ורוברט פולצ'יני
אמריקן ספלנדור2004מיליון דולר בייביTarnationמולאדה//ג'אנג יי-מו
דרכים צדדיותאלכסנדר פיין וג'ים טיילור
מיליון דולר בייבי2005טרומן קפוטהגריזלי מןעם הראש בקיר /דייוויד קרוננברג
היסטוריה של אלימותפיליפ סימור הופמן
חיים בין השורות2006המבוך של פאןאמת מטרידהפול גרינגראס
המלך האחרון של סקוטלנדהלן מירן
השטן לובשת פראדה, המדריך לחיים בכפרפיטר מורגן
המלכה2007זה ייגמר בדםNo End in Sight4 חודשים, 3 שבועות ויומיים פול תומאס אנדרסון
ההתנקשות בג'סי ג'יימס על ידי הפחדן רוברט פורדקייט בלאנשט
לסגור מעגל2008ואלס עם באשירMan on Wireמייק לי
Happy-Go-Lucky2009מטען הכאבהחופים של אנייסSummer Hoursקתרין ביגלו
ממזרים חסרי כבוד2010הרשת החברתיתעבודה מבפניםקרלוס /דייוויד פינצ'ר
הרשת החברתית2011מלנכוליהCave of Forgotten Dreamsפרידה טרנס מאליק
העזרה, עץ החיים, Take Shelterאסגאר פרהאדי
At Berkeleyכחול הוא הצבע החם ביותר האחים כהן
חלום אמריקאיריצ'רד לינקלייטר, אית'ן הוק, וז'ולי דלפי
לפני חצות2014להתראות לשפהאזרח מספר ארבעריצ'רד לינקלייטר
המהגרת, יומיים ולילהג'יי קיי סימונס
מלון גרנד בודפשט2015ספוטלייטאיימיטימבוקטו טוד היינס
העננים של סילס מריהטום מקארתי וג'וש זינגר
ספוטלייט2016אור ירחאו־ג'יי: מייד אין אמריקהטוני ארדמןבארי ג'נקינס
מנצ'סטר ליד הים2017ליידי בירדFaces Placesבגרות גרטה גרוויג
ליידי בירד2018הרוכבMinding the Gapרומא אלפונסו קוארון
סיפורו של רחוב בילארמנדו יאנוקי, דייוויד שניידר, איאן מרטין ופיטר פלואווס
נשים קטנות, סיפור נישואיםבונג ג'ון-הו והאן ג'ין וון
פרזיטים2020ארץ נוודיםTimeCollective/קלואי ז'אוארץ נוודיםדלרוי לינדו
איגוד הסחר החופשי האירופי (במקור: European Free Trade Association; בקיצור: EFTA) הוקם ב-3 במאי 1960 כאפשרות תחליפית עבור מדינות אירופיות שלא רצו או לא הורשו להצטרף אל הקהילה הכלכלית האירופית, שהפכה בהמשך לאיחוד האירופי.
אמנת EFTA נחתמה ב-4 בינואר 1960 בסטוקהולם על ידי שבע מדינות, אך כיום חברות באיגוד רק איסלנד, נורווגיה, שווייץ וליכטנשטיין.
עקב כך היה צריך להחליף את "אמנת סטוקהולם" ב"אמנת ואדוץ".
האמנה מבטיחה חופש סחר בין המדינות החברות.
שלוש ממדינות EFTA הן חלק מהשוק הפנימי של האיחוד האירופי באמצעות הסכם סחר הקרוי "האזור הכלכלי האירופי" (European Economic Area - EEA), שהוקם ב-1994. המדינה הרביעית, שווייץ, החליטה לבסס את קשריה עם האיחוד האירופי באמצעות הסכמים דו-כיווניים.
בנוסף לכך מדינות EFTA ביססו קשרי סחר חופשי עם מספר מדינות מחוץ לאירופה.
את האיגוד ייסדו בריטניה, דנמרק, נורווגיה, שוודיה, אוסטריה, שווייץ, ופורטוגל.
פינלנד הפכה לחברה נספחת ב-1961 ולאחר מכן לחברה מלאה, ואיסלנד הצטרפה ב-1970. הממלכה המאוחדת ודנמרק הצטרפו אל הקהילה הכלכלית האירופית ב-1973 ביחד עם אירלנד, והפקיעו את חברותן ב-EFTA.
פורטוגל עזבה את האיגוד ב-1986. ליכטנשטיין הפכה לחברה ב-1991; קודם לכן היו האינטרסים שלה באיגוד מיוצגים על ידי שווייץ.
ב-1995 עזבו גם אוסטריה, שוודיה ופינלנד שהצטרפו אל האיחוד האירופי.
EFTA נשלטת בידי מועצת EFTA וענייניה מנוהלים בידי מזכירות EFTA שמקום מושבה בז'נבה.
בנוסף לכך, בהתאם להסכם EEA מ-1992 נוצרו שני מוסדות נוספים, סמכות המעקב של EFTA שמקום מושבה בבריסל, ובית הדין של EFTA היושב בלוקסמבורג, המסדירים את פעולות חברות EFTA בהקשר להתחייבויותיהן כלפי האזור הכלכלי האירופי.
שווייץ, שאינה חברה ב-EEA אינה משתתפת במוסדות אלו.
איגוד הכדורסל הישראלי הוא עמותה ציבורית רשומה המרכזת והמייצגת את ענף הכדורסל בישראל, הליגות המקצועניות השונות (מלבד ליגת העל) ונבחרות ישראל השונות, מנערים עד נבחרת הבוגרים, גברים ונשים כאחד.
איגוד הכדורסל הוקם ב-8 באוגוסט 1966. עד אז נקרא בשם ועדת הכדורסל ונוהל על ידי ההתאחדות לספורט בישראל.
משרדי האיגוד ממוקמים כיום בשדרות יהודית 36, תל אביב-יפו.
נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל (נבחרת ישראל בכדורסל עד גיל 20)
נבחרת ישראל בכדורסל נשים (בוגרות)
נבחרת העתודה של ישראל בכדורסל נשים
ליגות מחלקות הנוער של האגודות
גביע המדינה, משחקי ידידות וגביע האיגוד של מחלקות הנוער של האגודות
חברי הנהלת האיגוד אשר נבחרה בשנת 2024 הם:
איגוד המוּסכּים בישראל הוא הארגון היציג של ענף שרותי הרכב והתחבורה בישראל, מאז שנת 1942.
הענף מקיף כ-5,000 מוסכּים מורשים כחוק בכל ענפי המקצוע ועובדים בו כ-50,000 איש.
טרם קום המדינה, כבישים רבים עדיין לא היו קיימים.
התנועה התנהלה בדרכי עפר ובשבילים, דבר שהוביל להארכת משך הנסיעות ולצורך בתיקונים תכופים ויסודיים לכלי הרכב.
גם המכוניות עצמן לא הצטיינו באיכותן, והמבחר התרכז בעיקר ברכבי פורד מעודפי הצבא הבריטי.
המוסך היהודי הראשון בישראל, מוסך "אוניברסל", הוקם בשנת 1918 בלב יפו, באחת הסמטאות המוליכות לכיכר השעון, מאחורי בית הסראייה.
את המוסך הקים פליק גורבן, שהיה בין מייסדי איגוד המוסכים.
האיגוד, שהוקם בשנת 1942, נוסד כגילדה מקצועית שנועדה לספק מענה לצרכים ההולכים וגדלים של צי הרכב של היישוב.
האיגוד איגד את המוסכים הראשונים שקמו בארץ ישראל בתקופת המנדט.
מטרות היסוד של האיגוד, כפי שהוגדרו על ידי מייסדיו, היו בעיקרן לספק סיוע משפטי, מקצועי וטכני לעוסקים בענף.
מוסדות האיגוד כוללים את האספה הכללית, המועצה, ההנהלה הארצית והוועדות השונות.
האיגוד מתווה מדיניות ומקבל החלטות באמצעות נציגי הציבור בכל מוסדותיו.
ניהול האיגוד השוטף מתבצע על ידי יו"ר האיגוד, יו"ר הסניפים, יו"ר הוועדים לענפי הרכב השונים וההנהלה הראשית.
כלל התפקידים הציבוריים באיגוד מבוצעים בהתנדבות, והצוות המנהלי כולל כ-50 עובדים בשכר ופרילנסרים, לצד כ-250 פעילים מתנדבים.
מוסכים החברים באיגוד, מזוהים באמצעות סמל "הפלוס הירוק".
מוסכים אלו מחויבים לקוד האתי של האיגוד לנותני שירות בענף הרכב בישראל.
איגוד המוסכים חבר ב( (CECRA), בלשכת ארגוני העצמאים והעסקים בישראל (לה"ב) ובפורום ארגוני הרכב בישראל (יחד עם איגוד שמאי הביטוח בישראל, איגוד יבואני הרכב בישראל, איגוד קציני בטיחות בתעבורה, איגוד מכוני הרישוי וארגון מנהלי תחבורה).
"פורום התיקון הבטוח", הוקם בשנת 2003, במטרה לרכז את הפעילות בנושא הבטחת האיכות והבטיחות של תיקוני הרכב בישראל, ולהעלות את הנושא לסדר היום הציבורי.
לפורום מאגר מידע בנושא תחזוקה ותיקון כלי רכב, והוא עומד לרשות בעלי המוסכים והציבור בכל נושא הקשור לתחום.
המכללה הטכנולוגית לרכב מיסודו של איגוד המוסכים בישראל, הוקמה במטרה לדאוג להכשרה, העשרה וקידום מקצועי של העוסקים בתחום שרותי הרכב.
הלימודים במכללה מסובסדים למטרת קידום מקצועי של הענף.
בסניפי המכללה נערכים קורסים, השתלמויות, ימי עיון והרצאות, הכוללים לימודים עיוניים ומעשיים כאחד.
הלימודים המעשיים מתקיימים בצמוד לסניפי המכללה.
פעילות המכללה הטכנולוגית לרכב מתרחבת ומתעדכנת באופן שוטף בהתאם לשינויים הטכנולוגיים בתחומי הרכב.
המכללה פועלת בפיקוח ובשיתוף פעולה עם משרד התחבורה ומשרד הכלכלה והתעשייה.
האיגוד מוציא לאור שבועון מקוון "השבוע ברכב", המספק חדשות ועדכונים על ענף הרכב והתחבורה בישראל, כולל אירועים מרכזיים בענף, עדכונים שבועיים מן התקשורת, כתבות ומאמרים, מידע משפטי ופסקי דין, לוח מודעות, ערוץ הרכב וקישורי וידאו, חוזרים רשמיים, הכשרה והעשרה מקצועית רווחה תרבות ופנאי ועוד.
איגוד הכדוריד בישראל הוא עמותה ציבורית רשומה המרכזת והמייצגת את ענף הכדוריד בישראל, הליגות המקצועניות השונות בראשן "ליגת העל בכדוריד" לגברים ונבחרות ישראל השונות מנערים עד נבחרת הבוגרים, גברים ונשים כאחד.
האיגוד הוקם בשנת 1956 ומורכב מאספה כללית שבה יושבים היו"ר וחברי הנהלה.
האספה הכללית אחראית על איגוד השופטים ועל 12 ועדות משנה שמנהלות את הענף בשטח.
איגוד הכדוריד מנהל את פרויקט 2024, במסגרת פרויקט ענף כדור מועדף ברמה הלאומית, שכולל גם את סגל הזהב של נבחרת ישראל, האקדמיה למצוינות בכדוריד במכון וינגייט, והפרויקט לקידום הכדוריד בו שוהה נבחרת הנוער בעונת משחקים באירופה.
הפרויקט הלאומי זוכה לתמיכה מצד מינהל הספורט והוועד האולימפי, בנוסף לנותני חסות שגייס איגוד הכדוריד.
משרדי האיגוד ממוקמים כיום במרכז הספורט הדר יוסף רח' שטרית 6, תל אביב.
יושב ראש - עידן מזרחי
מ"מ יו"ר - אבי כחלון, דודי פלח
יו"ר איגוד השופטים - אלי חכמון
איגוד הכדוריד הרוסי הוא הגוף המנהל של נבחרת רוסיה בכדוריד, ליגות הכדוריד והטורנירים השונים ברוסיה שנערכים בתחום הכדוריד.
האיגוד הוקם ב-1989 כיורש לאיגוד הכדוריד הסובייטי ונקרא בשם איגוד שחקני הכדוריד של רוסיה.
במרץ 2013 הוחלט לשנות את שם האיגוד והוא נקרא בשם "פדרציית הכדוריד הרוסית".
האספה המכוננת של איגוד הכדוריד נערכה ב-1989 וייסדה את איגוד הכדוריד של רוסיה עם 32 חברים משותפים.
למנכ"ל האיגוד נבחר ולדימיר סלמנוביץ' מקסימוב, שהיה אלוף אולימפי ב-1976. במרץ 1992 נערכה האספה השנייה בוולגוגרד ונבחרו רשויות האיגוד.
באותו מעמד נבחר נשיא האיגוד הראשון: אלכסנדר בוריסוביץ' קוז'וכוב.
למנכ"ל האיגוד וסגן הנשיא נבחר ולדימיר מקסימוב.
יורי פיודורוביץ' רזניקוב נבחר לסגן הנשיא, כאשר בוריס ניקולאייביץ' מקארוב נבחר למזכ"ל האיגוד.
ב-1992 איגוד הכדוריד הרוסי - כיורש פדרציית הכדוריד הסובייטית - היה לחבר רשמי בפדרציית הכדוריד הבינלאומית ופדרציית הכדוריד האירופית.
מאז 1993 רוסיה היא משתתפת קבועה באליפויות אירופה וגביעי העולם בכדוריד.
על פי הדירוג העולמי הכדוריד הרוסי נמצא במקום השני בחשיבותו בעולם כשדירוג השיא הוא מקום ראשון: ב-1993, 1995, 1997 ובין השנים 1999–2002 וב-2005. הנבחרת הרוסית בכדורעף מדורגת תמיד באחד מחמשת המקומות הגבוהים, מאז 1993. נבחרת הנשים היא נבחרת הכדוריד הטובה בעולם ומדורגת במקום הראשון.
בשנת 2003 איגוד הכדוריד הרוסי ציין 75 שנה לכדוריד ברוסיה, יום שצוין בסדרת אירועים ששיאם היה במשחק ראווה של הנבחרת הרוסית מול נבחרת העולם.
המשחק נערך בהיכל הספורט דינמו במוסקבה ונכחו בו 5,000 צופים.
במרץ 2013 האיגוד שינה שמו ל"פדרציית הכדוריד הרוסית".
ליגת העל הרוסית בכדוריד - תחרות הכדוריד הבכירה ברוסיה בה משתתפות כל מועדוני הכדורעף מן הליגה הבכירה.
ליגת הכדוריד הראשונה ברוסיה - ליגת המשנה בכדוריד - אלופת הליגה מעפילה לסופרליגה הרוסית בכדוריד
איגוד המתכננים בישראל הוא ארגון המייצג את אנשי המקצוע העוסקים בתכנון ערים ואזורים בישראל.
איגוד המתכננים בישראל נוסד בשנת 1965 תחת השם: האיגוד לתכנון סביבתי בישראל והוא מייצג ומאחד את העוסקים בתכנון ערים, אזורים וסביבה בישראל, מהמגזר הציבורי, הפרטי והאקדמי.
איגוד המתכננים הוא אחד מהארגונים המקצועיים בתחום התכנון והבנייה המוכרים על ידי משרד הפנים ובחקיקה והוא בין הגופים הממליצים על נציגים למוסדות התכנון, המועצה הארצית, ועדות התכנון המחוזיות, המקומיות והנושאיות.
באיגוד חברים מתכנני ערים ואזורים, גאוגרפים, אדריכלים, כלכלנים, משפטנים, סוציולוגים, מומחים למדיניות ציבורית, סטטיסטיקאים ועוד.
מטרת האיגוד היא לייצג מבחינה מקצועית את ציבור המתכננים בישראל ולהפיץ את הידע המקצועי בתחום.
הפעילות השוטפת של האיגוד כוללת ערבי ומפגשי עיון ודיון, כנס שנתי מקצועי וסיורים מקצועיים לחברי האיגוד.
החברים מקבלים מידע שוטף באמצעות הניוזלטר השבועי "מה בתכנון".
בין השאר מתקבל ומופץ מידע גם על פעילויות בחו"ל ומידע מאיגודים מקצועיים אחרים עימם משתף איגוד המתכננים פעולה ובהם: עמותת האדריכלים, ארגון אדריכלי הנוף, האיגוד הישראלי למדעי האזור, מרכז השל, האגודה הגאוגרפית הישראלית והאיגוד הבינלאומי למתכנני ערים ואזורים (ISOCARP) בו איגוד המתכננים רשום כחבר מן המניין.
לאיגוד אתר אינטרנט בו קיים פנקס המתכננים, הכולל מידע על החברים.