tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בשנת תשע"ח העמיד לצדו בראשות הישיבה את הרב בן ציון אלגזי.
הרב שפירא פעיל בקרב תנועות התשובה הציוניות ובהדרכתו קם ארגון נהורא.
פעל להקמת אינטרנט רימון – ספקית אינטרנט המספקת אינטרנט ללא פורנוגרפיה ואלימות.
הוא תומך בשיטת 12 הצעדים.
הוא שותף בדיוני "פורום תקנה" העוסק במניעת הטרדה מינית במקומות עבודה בציבור הדתי.
בנוסף, הרב שפירא עומד בראש מדרשת אוריה, ומרצה באוניברסיטת בר-אילן ובמקומות נוספים.
הוא חבר ההנהגה הרבנית של "חותם".
בשנת תשע"א יזם את כנס "בכל לבבך", שבו משתתפים אלפים מדי שנה.
מעביר הרצאות בנושאי אישות יחד עם רעייתו, הרבנית נעמי שפירא, במסגרת "אבקשך – מרכז רוחני לעבודת ה'".
הגותו משלבת את תורת הרב קוק עם יסודות חסידיים, בעיקר בהשפעת כתבי חב"ד וברסלב.
בשנת 2009 התפרסם הרב שפירא בקריאתו להיזהר מ"שוליים בציונות הדתית המנסים למשוך אותה לכיוונים נאו-רפורמים".
בכינוס "נשים למען המקדש" שנערך בשנת תשס"ג התבטא ביחס לתנועה הפמיניסטית: "הגברים הם הזוכים האמתיים מעצם היכולת של האישה לעמוד כיום בעמדה שווה מולם, כיוון שהם לומדים מכך כיצד לעמוד מול הקב"ה, שבמערכת היחסים עמו הם הצד הנשי".
בריאיון שנערך עמו בשנת תשע"ז אמר: "השוביניזם שלט בעולמנו, ובעינֵי התורה הוא היה קללה".
עם זאת קבע: "התורה סוברת שיש הבדלים בין גברים לנשים לפני חטא אדם ראשון.
קשה לנו היום להבין מה התוצר של קללה ששלטה במשך חמשת-אלפים שנה, ומהו המבנה הבסיסי של השוני".
בהקשר זה הוסיף: "בעיניי זה פלא של ממש, שהשיבה של עם ישראל לארצו מהגלות, מסיימת איתה גם את קללות הבריאה".
בתקופת משבר הקורונה הדגיש את החשיבות בהקשבה להוראות משרד הבריאות, קרא לתלמידיו להתפלל באוויר הפתוח ועודד התחסנות.
הצדיק את ואמר שהמערכת המשפטית היא דיקטטורה שהושתה עליו..
הרב שפירא מתגורר בשכונת רמת עמידר שברמת גן.
אחד מאחיו הוא הרב יצחק שפירא, ראש ישיבת עוד יוסף חי ביצהר.
הוא נשוי לנעמי (אחותו של יהושע גרינברג), העומדת בראש מדרשת אבקשך לנשים ומרצה במדרשה לנשים באוניברסיטת בר-אילן.
לבני הזוג אחד עשר ילדים.
בנו השני הרב שלום, הוא ר"מ בישיבת רמת גן וחתנו של הרב עמיאל שטרנברג.
בתו הסופרת מעיין הנדלר נשואה לבנו של הרב אריה הנדלר.
משפחתו התפרסמה בהקשר של תרומת כליה: רעייתו, בנו וחתנו תרמו כליה.
סיפורם הופיע בפרסומי עמותת מתנת חיים.
מציץ מן החרכים – אסופת מאמרים בנושאי אמונה.
אשיב ממצולות (לבנים) ותשוב תחייני (לבנות) – ספרים העוסקים בנושאי צניעות ומיועדים לבני נוער.
בקרבך קדוש – שיחות על פרשיות השבוע (2 כרכים).
חלקי ה' אמרה נפשי – ביאור על שני מאמרים של רבי מנחם מנדל שניאורסון מחב"ד, תשע"ג.
מהדורה מורחבת עם חמישה מאמרים הופיעה בתשע"ח.
בקשו פני – שיחות לימי הרחמים, התשובה והאהבה.
לצאת מהדעת – על זוגיות, בעריכת תלמידו צבי איל ומלווה באיורים של אלחנן בן אורי.
יודעי תרועה – על הכוונות בתקיעת שופר, תשפ"א.
נפשי בשאלתי – 1000 שאלות ותשובות בעבודת ה', הוצאת "קרוב אליך", תשפ"ב.
גדול בקרבך – שיחות ליום העצמאות ויום ירושלים, תשפ"ה.
ביהדות, יהי רצון הן תפילות קצרות הנאמרות בדרך כלל בתפילה.
וכן לפני עשיית מצווה ואמירת ברכה.
בתהלים יש פסוק עם ביטוי דומה לתפילת ה"יהי רצון":
התנא יהודה בן תימא במשנה במסכת אבות אמר
המשנה במסכת ברכות מתייחסת בעקיפין לתפילות "יהי רצון" פרטיות:
הגמרא מספרת על יהי רצון שעל הכהנים לאמר באופן קבוע:
התלמוד הבבלי () מביא סדרה של תפילות "יהי רצון" שנאמרו בידי אחרוני התנאים וראשוני אמוראי ארץ ישראל ובבל.
רובם, עם הזמן, הפך להיות חלק מתחילת תפילת שחרית או נאמר באופן קבוע בחלקים אחרים בתפילה.
(לדוגמה, תפילתו של רב נאמרת בכל שבת "מברכים" בה מכריזים על החודש הקרוב).
התלמוד ממשיך ומביא סדרה של תפילות מאוחרות יותר, המתחילות בקריאה: 'רבון העולמים!' או ב'אלוהי!'.
אמן כן יהי רצון - הוויכוח על 'אמן' לאחר ברכת כוהנים
בעקבות המשנה לאחר ברכת כהנים שנאמרה על ידי שליח ציבור ללא כהנים, אין לומר אמן.
יש שהסבירו את אי אמירת האמן רק על פסוק נוסף לאחר ברכת כהנים ("ושמו את שמי"), ונוהגים לומר אמן על הפסוקים המקוריים.
בסידור כלבו רשמו שבמקרה זה הציבור אומר "כן יהי רצון" במקום אמן.
כנראה הכוונה הייתה פעם אחת בסיום הברכה כולה, אך היו שהחלו לומר זאת בכל פסוק במקום 'אמן'.
ולפי הנוסח בסידורים מאוחרים אמרו גם אמן, וגם "כן יהי רצון", שסומנו בראשי תיבות אכי"ר.
ביטוי זה שימש הרבה בספרות הקבלה.
ואלוקי אבותינו - נוסחים מאוחרים
בנוסחים מאוחרים וכפי שמודפס כיום ברוב סידורי התפילה, הפתיחה כוללת "יהי רצון מלפניך ה' אלקינו ואלוקי אבותינו".
נוסח זה משמש גם בכל הספרות הקבלית, המרבה לצטט ולחייב שימוש בתפילות אלו.
נוסח זה מופיע גם בתפילת הדרך.
ישנן תפילות יהי רצון הנאמרות לפני אמירת ברכה כשאמירת הברכה היא מצווה, או לפני התפילה.
תפילות אלו משולבות בדרך כלל בתוך תפילת "לשם יחוד".
נוסחים מסוג זה נאמרים על פי הקבלה, גם לפני לימוד התורה בחלקי החק לישראל, לפני כניסה לסוכה, נטילת לולב, לפני הסעודות בשבת, הדלקת נרות ועוד.
כאשר התפילה נאמרת לפני התפילה, היא באה להכין את המתפלל או התפילה עצמה.
כאשר התפילה נאמרת כהקדמה למצווה, היא משמשת לצורך הבטחת הכוונה של המצווה.
בסידור התפילה במהלך אמירת הקרבנות ישנם אמירות קצרות של "יהי רצון כאילו הקרבתי ...".
את חלקם אין אומרים בשבת, כאשר אותו קרבן לא הוקרב בשבת, בתקופות בית ראשון ושני.
על פי פירושים חסידיים בעקבות המגיד ממעזריטש התפילה הזו "חותמת" את התפילות שלאחריהן, בתוך מעטפת שהחלה ב"לשם יחוד" ו"הנני מוכן ומזומן", כך שהם "מוגנים" ופועלים לפי מטרות נכונות וטהורות.
ישנם מנהגים של אמירת יהי רצון באכילת מאכלים מיוחדים בסעודת ראש השנה (המכונים "סימנים") בט"ו בשבט ועוד.
כיום בספירת העומר נהוג ברוב בתי הכנסת המתפללים בנוסח ספרד, לומר "הנני מוכן ומזומן" אך מדלגים על ה"יהי רצון".
על פי פוסקים שונים, תפילת 'יהי רצון' פוגעת בהמשכיות התפילה, בייחוד במקומות בהם יש ניסיון להימנע מהפסק וניסו להימנע ממנה במקום שיכלו (למעט תפילת הכוהנים, שמקורה עתיק).
משמעות על פי גישת האר"י והחסידות
בשבת - באמירת "קרבנות" לפני תפילת שחרית, נהוג שלא לומר את ה"יהי רצון".
האר"י הסביר את מושג הרצון בשתי משמעויות.
מצד אחד אפשרות הבחירה של האדם, שהוא "נס בתוך הטבע" מתנתו של הקב"ה.
מצד שני 'רצון' משמעותו קבלה והסכמה (מלשון ריצוי - הקב"ה כביכול מתרצה), על פי הפסוק:
שמשמעותו על פי הזוהר תפילה שבעצמה הופכת את הזמן ל"רצון".
בשבת ובראשי חודשים הפעולה הפוכה, הזמן משפיע עת התפילה, ולכן "אין זה רצוי" לנסות להשפיע על הזמן מהתפילה, אלא לתת לשבת להשפיע על התפילות.
ולכן לפי דרכו אין לומר כלל את פסוקי קרבנות שבת או ראש חודש, בימים אלו.
באופן מקביל אין להשפיע את ה"רצונות" שלנו בימים אלו, אלא לקבל את רצון הקב"ה באותם ימים.
רבי יהושע שפירא (כונה גם: "הקרן ישועה"; י' בסיון ה'תרכ"ב, 8 ביוני 1862 - י"ב באדר א' ה'תרצ"ב, 19 בפברואר 1932) היה רב ואדמו"ר בעיר ריבוטוטש בפולין שבחבל גליציה.
יהושע שפירא נולד בי' בסיון ה'תרכ"ב בעיירה בלוזשוב לרבי צבי אלימלך שפירא ולשרה בתו של רבי משה הורוביץ מרוזבודוב.
בצעירותו למד אצל סבו הרב משה הורוביץ בעיירה רוזבודוב ולאחר מכן אצל רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים ("הייטב לב").
נישא בזיווג ראשון למרים בתו של רבי מנחם מענדל מארילוס מרופשיץ ובזיווג שני לצפורה בתו של רבי יעקב דוכנער מדעלוטין.
לאחר נישואיו נתמנה כרב בריבטיטש (בה גם חיבר את ספרו "קרן ישועה") עד שנת ה'תרמ"ה החל לכהן כרב בעיר בלאז'ובה בה כיהן אביו כאדמו"ר.
בעת מלחמת העולם הראשונה נמלט עם אביו מבלאז'ובה ולאחר סיומה חזרו בשנת ה'תרפ"ג והתיישבו במחוז ריישא שם כיהן אביו כאדמו"ר, ולאחר פטירתו מילא רבי יהשע את מקומו כהאדמו"ר השני מבלאז'וב, תפקיד בו שימש עד פטירתו בי"ב באדר א' בשנת ה'תרצ"ב.
שני ילדיו הגדולים מלאו את מקומו באדמו"רות; רבי מאיר שפירא (מזיווג ראשון) ורבי אליעזר שפירא (מזיווג שני)
רבי מאיר שפירא, היה רב בבלאז'ובה.
נישא לבאשא בתו של רבי יוסף שפירא (נפטר ה'תש"ב)
חנה שפירא, אשת רבי משה יוסף רוקח (בזיווג ראשון) ורבי יצחק הלברשטאם מברדיו בארצות הברית (בזיווג שני)
טויבא טילא שפירא, אשת רבי מנשה הורוביץ מרוזבדוב
רבי אליעזר שפירא (נפטר ה'תש"א) היה רב ריבוטוטש וממלא מקום אביו באדמו"רות.
נישא לרבקה בתו של רבי אפרים הורוביץ מרוזבודוב
רבי ישראל שפירא (נפטר ה'תש"ן) היה רב בפרוכניק, בלאז'ובה ובארצות הברית.
נישא לפערל בתו של רבי שלום דוד אונגר מדז'בנה
חיה שפירא, אשת רבי יהודה הורוביץ מסטוטשין-ארצות הברית
הינדה שפירא, אשת רבי צבי אלימלך הורוביץ מדמביץ
יוטא שפירא, אשת רבי טוביה הורוביץ ממיידאן
יהיה בסדר - מדריך להישרדות בג'ונגל החברתי ישראלי היא תוכנית רדיו המשודרת בגלי צה"ל מאז שנת 2006. בתוכנית עולים לשידור מאזינים שנתקלו בקשיים או בעוולות מצד משרדי ממשלה, חברות וגופים ביורוקרטיים שונים, והמגישים מנצלים את כוחה של התקשורת המשודרת להפעיל לחץ על אותם גופים כדי להביא לפתרון הבעיה.
נכון לאוקטובר 2025 היא מוגשת על ידי אביב לביא.
המגישות הנוספות הן נעמי רביע ולינוי בר-גפן לסירוגין.
את התוכנית יסדו אורלי וילנאי וגיא מרוז ועורכה הראשון היה נועם דביר.
אחרי כשנה, בעקבות עזיבתם של וילנאי ומרוז, החלו אביב לביא ומיקי רוזנטל להגיש את התוכנית, בעריכתו של אסף ליברמן.
אחרי פחות משנה, החליף ליברמן את רוזנטל והגיש את התוכנית עם לביא עד 11 בדצמבר 2013. בדצמבר 2013 פורסם כי ליברמן יעזוב את עמדת המגיש ועובר לעמדת מגיש יומן הבוקר של גלי צה"ל.
את ליברמן החליפה יונה לייבזון שהגישה את התוכנית בעבר.
אף כי בתחילתה שודרה התוכנית פעם בשבוע, הצלחתה הביאה לכך שב-2008 התוכנית החלה להיות משודרת שלוש פעמים בשבוע והחל מקיץ 2013 ארבע פעמים, בימים א'-ד' בשעה 15:00.
במהלך השנים השתתפו בתוכנית כמגישים מחליפים רינו צרור, חיים ריבלין, שאול אמסטרדמסקי, יונה לייבזון, מיקי חיימוביץ' ויובל אלבשן.
במהלך התוכנית עולים אזרחים השוטחים את בעיותיהם.
פעמים רבות הבעיה שמועלית נפתרת לאור מעורבות התוכנית, אך המתלונן מגלה שהבעיה נפתרה רק לקראת סוף השיחה, על מנת ליצור עניין בשיחה.
מנגד, לעיתים הבעיה שמוצפת אינה מקבלת פתרון מיידי בזמן השידור.
אחת לתקופה מוקדשת התוכנית לנושא מסוים, לדוגמה בעיות מול רשויות הצבא, ונציג הגוף הנילון מתארח בשידור.
"פינת המעקב" בתוכנית עוקבת ומעדכנת לגבי תלונות ששודרו בתוכנית בעבר.
התוכנית זכתה באות השוויון של ארגון "בזכות" לשנת 2014. ב-2018 זכתה התוכנית בפרס מטעם עמותת נגישות ישראל בשיתוף חברת יפעת שניתן לראשונה לגוף תקשורת עבור סיקור הנגישות לאנשים עם מוגבלות בישראל.
יהושע "שוקה" שלם (נולד ב-1 באוגוסט 1944) הוא טניסאי ישראלי בעבר ומאמן טניס, תשע פעמים ברציפות אלוף ישראל בטניס (1975-1967), מחזיק בשיא האליפויות לגברים של ישראל ביחד עם שלמה גליקשטיין וחבר נבחרת גביע דייוויס של ישראל.
בעל מדליית ארד ממשחקי אסיה (1974) ומדליית זהב מכינוס הפועל (1975).
הוא שיחק בקבוצת הטניס של ימק"א ירושלים.
בשנת 1964 נפטר אביו, דוד, בעת שצפה במשחק שלו נגד יוסף שטבהולץ ממכבי נתניה במסגרת ליגת הטניס, בהמשך שיחק בקבוצת הפועל תל אביב.
בשנת 1968 זכה שלם בתואר טניסאי השנה של ישראל.
באליפות ישראל הבינלאומית שנערכה באפריל 1974 זכה שלם בטורניר היוקרתי, 12 שנים לאחר ניצחונו של הישראלי אלעזר דודמן, לאחר שניצח במשחק הגמר את לארי פארקר מארצות הברית ב-5 מערכות, 6-7, 6-2, 4-6, 6-1, 3-6.
בטורניר הטניס של משחקי אסיה שנערך בטהראן שבאיראן בספטמבר אותה שנה, זכה שלם במדליית ארד בטורניר ליחידים, לאחר שטניסאי סיני לא הופיע למשחק על המקום השלישי בשל חרם שהטילה מדינתו על ישראל.
בשלב חצי הגמר הוא הפסיד לסקאי מיפן 6-1 6-0.
בטורניר הטניס של כינוס הפועל ה-10 שנערך בתל אביב במאי 1975, זכה שלם במדליית זהב לאחר שניצח במשחק הגמר את יאיר ורטהיימר, 5-7 4-6.
יהושע ("שיקי") שני (נולד בברית המועצות בשנת 1945) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף, כיהן כמפקד בסיס חיל האוויר לוד ונספח חיל האוויר בארצות הברית.
שימש כמוביל מבנה ההרקולסים במבצע יונתן.
שני שהה כתינוק במחנה שארית הפליטה ברגן-בלזן.
סיים קורס טיס במגמת תובלה ב-1965 ולאחר הקורס נותר להדריך בבית הספר לטיסה.
ב-1971 היה חבר במשלחת חיל האוויר לארצות הברית לקליטת מטוסי ההרקולס C-130 ושירת כסמ"ט א' בטייסת הציפור הצהובה, בתפקיד זה הטיס את מטוס ההרקולס לאתיופיה שהביא לישראל 12 ערודים.
במלחמת יום הכיפורים פיקד על טייסת 120, טייסת מטוסי בואינג 707 ובמקביל הטיס במשימות מבצעיות מטוסי הרקולס במסגרת טייסת הציפור הצהובה.
בהמשך שירת כמפקד טייסת הציפור הצהובה והוביל אותה במהלך מבצע יונתן בו הנחיתה ארבעה מטוסי הרקולס באנטבה.
ב-1977 מונה ראש ענף במחלקת קצינים של להק כוח האדם וב-1978 מונה למפקד בסיס חיל האוויר לוד והיה בכך לטייס התובלה הראשון בתפקיד.
ב-1982 יצא ללימודים בבית הספר לפיקוד ומטה בארצות הברית, עם שובו מונה לראש מחלקת קצינים.
ב-1985 מונה לנספח חיל האוויר בארצות הברית בדרגת תת-אלוף.
בתום כהונתו עוטר באות לגיון ההצטיינות האמריקאי.
הוא המשיך לשרת כטייס הובלה במילואים עד שנת 2000.
מכהן כמנכ"ל לוקהיד מרטין בישראל.
יְהוֹשָׁפָט בֶּן-אֲחִילוּד, דמות מקראית, שימש בתפקיד מזכיר בתקופת מלכות דוד ושלמה.
יהושפט הוא שם תאופורי ישראלי, אשר משמעותו ה' שפט.
בנימין מזר סובר כי בענא בן אחילוד, אשר שמו תאופורי כנעני ויהושפט אחים אשר מוצאם כנעני ואילו יהושפט קיבל שם תאופורי ישראלי.
לשיטתו למעט העובדה שהשם אחילוד הוצמד לשניהם ואינו ידוע ממקורות אחרים, יש יסוד לכך שבענא ויהושפט אחים הם.
אמנם יהושפט הוא שם ישראלי אך בשם אביו מופיע מרכיב נכרי.
לדעת נתן שור היה יהושפט חלק מהאצולה הקדם-ישראלית כלומר יבוסי אשר מלאה תפקיד בממלכת דוד אשר נעזר בבניית ממלכתו ביסודות זרים ואמצה לעצמה את האמונה הישראלית והייתה מעורה בחוגי ההנהגה.
יהושפט בן אחילוד נזכר ברשימות שרי המלכים דוד ושלמה כנושא משרת המזכיר.
מזכיר הוא תוארו של אחד מהשרים בחצרות המלכים דוד, שלמה ומלכי יהודה.
התואר מזכיר בא ברשימות השרים אצל דוד מיד לאחר שר הצבא ואילו בתקופת מלכות שלמה הוא מופיע רביעי.
תפקיד המזכיר נזכר גם בתקופות המלך חזקיהו ויאשיהו.
בתקופתו של חזקיהו שירת בתפקיד יואח בן אסף ובתקופת יאשיהו שירת בתפקיד זה יואח בן יואחז.
לדעת משה צבי סגל היה המזכיר ממונה על כתיבת הזכרונות של אירועים בתחום הממלכה.
כך גם בתרגום יונתן: .
אחרים סוברים כי תפקידו היה להזכיר למלך את סדר היום כדוגמת Magister memoriae ברומא העתיקה.
לדעת חז"ל מחבר ספר שמואל, הוא שמואל.
יהושע שוורץ (נולד בניו יורק ב-15 ביוני 1952) הוא היסטוריון ומשמש כפרופסור אמריטוס לגאוגרפיה היסטורית של ארץ-ישראל בתקופה ההלניסטית ובתקופה הרומית-ביזאנטית במחלקה ללימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה ע"ש מרטין (זוס) באוניברסיטת בר-אילן.
שימש בעבר כראש מרכז אינגבורג רנרט ללימודי ירושלים.
את לימודי התואר הראשון עשה שוורץ בישיבה יוניברסיטי וסיים ב-1974. באותה שנה הוא עלה לישראל והחל לימודי תואר שני ושלישי בחוג להיסטוריה של עם ישראל שבאוניברסיטה העברית.
את התואר השני סיים ב-1977 בנושא העלייה מבבל בתקופת האמוראים ואת הדוקטורט סיים ב-1981 וכתב תזה על "תולדות היישוב היהודי בדרום יהודה אחרי מלחמת בר-כוכבא עד הכיבוש הערבי".
את שני התארים עשה בהנחיית פרופ' שמואל ספראי.
שוורץ החל ללמד במחלקה ללימודי ארץ-ישראל בבר-אילן (היום לימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה) ב-1979 ונתמנה לדרגת מרצה ב-1981. ב-1986 הפך מרצה-בכיר, ב-1991 פרופסור חבר וב-1996 הועלה שוורץ לדרגת פרופסור מן המניין.
שוורץ שימש כראש המחלקה ללימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה (1992–1994), כדיקן הפקולטה למדעי היהדות (2001–2005), כראש המרכז ללימודי יסוד ביהדות (2007–2013), כיו"ר ועדת הספריות של האוניברסיטה, כחבר הוועדה המרכזת של הסינט ובעוד תפקידים רבים אחרים.
שוורץ מתמחה בתולדות היישוב בארץ-ישראל בתקופת בית שני ובתקופת המשנה והתלמוד וספרו "היישוב היהודי ביהודה אחרי מלחמת בר-כוכבא עד הכיבוש הערבי" זכה בפרס יצחק בן-צבי לשנת תש"ן (1990).
הוא עוסק גם בתולדות ירושלים, בחקר התרבות החומרית של ארץ-ישראל בעת העתיקה, בתולדות היישוב הנוצרי בארץ-ישראל בתקופה הביזאנטית ועוד.
הוא משמש כחבר המועצה הארכאולוגית של מדינת ישראל והיה בעבר יו"ר ועדת המקצוע של לימודי ארץ-ישראל וארכאולוגיה במשרד החינוך.
לשעבר הוא היה חבר מועצת הספרייה הלאומית.
בעבר שימש גם באחד העורכים של כתב-העת "קתדרה" של יד יצחק בן-צבי.
בסוף שנת הלימודים 2019 פרש שוורץ מהוראה.
הוא נשוי לפרופסור יהודית תידור באומל-שוורץ, ואחיו הוא פרופסור סת שוורץ .
יהושע (שני) שטיינבוק (1901 - 1 ביוני 1956) היה אדריכל שתכנן ובנה בניינים בתל אביב בשנות ה-30 בסגנון הבינלאומי.
היה מתכנן הבית של בנק לאומי והקים מספר סניפים של הבנק.
פעיל בתחום העיתונות המקצועית של האדריכלים בארץ ישראל.
יהושע נולד בלודז' שבפולין ליעקב ובלימה שטיינבוק.
למד בעיר בבית ספר יסודי ותיכון.
עם תום לימודיו נדד באירופה עד שהתקבל ב-1921 ללימודי אדריכלות בפוליטכניקום של העיר דנציג.
בעיר זו נחשף לזרמים החדשים באדריכלות בהובלת בית הספר לעיצוב ואדריכלות "באוהאוס".
ב-1925 עלה עם משפחתו ארצה והחל לעבוד כפועל בניין.
ב-1927 הצטרף למשרד האדריכלים של בנימין צ'ייקין בירושלים שם עבד 4 שנים.
ב-1931 זכה יהושע בפרס הראשון בתחרות היוקרתית לתכנון בניין בנק אנגלו-פלשתינה.
זכייה זו עודדה את יהושע לפתוח משרד עצמאי בתל אביב.
את שנותיו הראשונות הקדיש לבניית בניין בנק לאומי בתל אביב על פי הדגם שתכנן.
בהמשך הפך למתכנן הבית של הבנק ועסק בתכנון סניפים אחרים.
היה פעיל בתכנון ובניה עד לפרישתו.
בנוסף לעבודתו הפרקטית כאדריכל ייסד יהושע את קבוצת "החבר" למחקר בניין תכנון ואדריכלות שעסקה בחקר בעיות תכנון, מטרות ושיטות בתכנון העירוני ובעיצוב בניינים.
בנוסף היה פעיל בקרב ציבור האדריכלים בישראל בתחום עריכת עיתונות מקצועית:
נמנה עם צוות העורכים של ביטאון האדריכלים "הבניין במזרח הקרוב".
כיהן כיו"ר המערכת של עיתון אגודת האינג'ינרים והארכיטקטים בישראל.
ערך את העיתון "הבניין במזרח הקרוב".
היה פעיל בוועד הלשון העברית, בתחום מינוחי בניה, וחידושיו התפרסמו בלשוננו.
נפטר בתל אביב ב-1956 והובא לקבורה בבית העלמין קריית שאול.
יהושע תכנן מגוון רחב של מבנים: בתי דירות, וילות פרטיות, גני ילדים, בנייני משרדים, עיריות, בנקים, בתי דפוס, מפעלים ועוד.
גישתו לתכנון הוגדרה כ"טוטאלית" דהיינו תכנון הפרויקט מהיסודות עד פריט הריהוט האחרון.
ברחוב מזא"ה: בית מספר 12
בשדרות רוטשילד: בתים מספר 24, 108, 123 ו-138–142. הבניין בשדרות רוטשילד 123 פינת החשמונאים פורסם בסדרה קרובים קרובים, כבניין "ויטק 9", שם מתרחשת עלילת הסדרה, ומוכר מפתיח הסדרה.
ברחוב החשמונאים: בית מספר 46
ברחוב מאפו: בתים מספר 14 ו-17
ברחוב בלפור: בית מספר 37
ברחוב טרומפלדור: בית מספר 10
ברחוב הס: בית מספר 4
ברחוב יעב"ץ: בית מספר 27
ברחוב זמנהוף: בית מספר 14
ברחוב אלנבי: בית מספר 70
ברחוב נצח ישראל: בית מספר 7
ברחוב החשמל: בית מספר 12
ברחוב דב הוז: בית מספר 17
ברחוב בן עמי: בית מספר 5
ברחוב כורש: בית מספר 3
ברחוב טשרניחובסקי: בית מספר 7
בתי מסחר, מבני ציבור ומפעלים בתל אביב
בניין בנק אנגלו-פלשתינה (לימים בנק לאומי) ברחוב הרצל 19
בניין בנק לאומי בפינת רחוב דיזנגוף ורחוב ארלוזורוב
בית הדפוס של העיתון דבר
בית הדפוס של העיתון על המשמר
בית הכנסת "גאולת ישראל" ברחוב בעלי מלאכה
בית התרבות על שם גורדון ברחובות (כיום אולם מופת), רחוב לוין אפשטיין, רחובות
סניף בנק לאומי בבאר שבע
סניף בנק לאומי, רחוב הרצל, רחובות
יהושע נישא ב-1924 לגוטה לבית ליכטנשטיין.
ב-1925 נולד בכורו נחום (שלמד גם הוא אדריכלות) וב-1930 נולדה בתו איה.
לאחר מותו התגלה שיהושע ניהל קשר עם אישה נוספת ולבת שנולדה מקשר זה קרא גם איה.
ב-2014 הפיקה נינתו, רותם אזולאי, סרט בשם "שתי לוויות" המתאר את חייו הכפולים של יהושע (שם הסרט לקוח מהסיטואציה שליהושע נערכו שתי הלוויות בהבדל של שעתיים).
בסופו של הסרט נמסר כי לאחר הקרנת הבכורה שלו, טענה "איה השנייה" שהיא לא הייתה בתו הביולוגית של יהושע.
יהיה טוב סלומוניקו הוא סרט דרמה-קומי ישראלי מז'אנר סרטי הבורקס, שיצא בשנת 1975 בכיכובו של ראובן בר יותם.
סרט המשך לסרט "סלומוניקו", שהיה הצלחה קופתית גדולה ומכר 690,000 כרטיסים בבתי-הקולנוע בישראל.
הסרט "יהיה טוב סלומוניקו", הצליח גם הוא, ומכר 549,000 כרטיסים.
במאי הסרט הוא אלפרד שטיינהרדט.
סלומוניקו קרקסטיקה, סלוניקאי, יוצא לגמלאות מעבודתו בנמל.
מאחר שאשתו מתה, בני משפחתו מנסים לשכנע אותו לעזוב את ביתו ולעבור לבית אבות, על מנת שיוכלו למכור את הבית ולחלק ביניהם את הכסף.
שחקן תפקידראובן בר יותם סלומוניקושייקה אופיר המתרגםיונה אליאן רחליקהרונית פורת פרליקה/פנינה צימרמןזאב ברלינסקי צלניקרמני פאר בועז צימרמןמוני מושונוב נהג ברחובאלברט כהן טודרוסיאיר רובין יצחקאשר צרפתי אלברטיוסי יבלונקה דווידתמי ספיבק שושייצחק חזקיה שמוליקאיציק וייספרחח במועדוןדידי לוקובפרחח במועדון
הרב יהושע מרדכי שמידט (נולד בכ"ג בניסן ה'תשכ"ז מאי 1967) הוא ראש ישיבת נחלת יוסף ורב היישוב שבי שומרון.
מחבר ספרים על 'שיטת הסימנים'.
למד בישיבת נחלים, המשיך לתקופה קצרה במרכז הרב ומשם פנה ללמוד בישיבת ניר קריית ארבע.
בהמשך שימש כר"מ בקיאות למספר שנים, והיה לאחד מתלמידיו המובהקים של הרב דוב ליאור.
קבע את מושבו בשבי שומרון, שם היה ראש כולל ובהמשך הקים את הישיבה גבוהה – הסדר במקום והתמנה לרב היישוב.
נשיא הישיבה הוא הרב דוב ליאור.
בשנת 2001 נפצע קל הרב שמידט בפיגוע, לאחר שחוליית מחבלים פתחה באש מרכב שחלף על פני הרכב בו נסע.
כיפתו המחוררת פורסמה בכלי התקשורת.
ביולי 2016 הצביעו רוב חברי האגודה האזרחית ביישוב שבי שומרון בעד בחירת רב חדש תחתיו.
למרות שרוב היישוב הצביע נגד התעקש הרב להמשיך להיות רב היישוב.
הליכים משפטיים התנהלו בעבר בעניין בבית הדין האזורי לעבודה.
בסופו של דבר נשאר הרב כי רק בסמכות משרד הדתות לפטרו אף שרוב היישוב לא מכיר בו כרב היישוב.
שיטת הרב ידועה בייחודיתה בכך שיוצרת מעיין חיבור בין הדרך הליטאית לדרך החסידית, כשבמקביל לשיחות מוסר על ענייני לימוד כפי הנהוג בישיבות הליטאיות, מעביר טישים חסידים והתוועדיות כפי הנהוג בישיבות החסידיות.
הרב שמידט נשוי ואב לאחד עשר ילדים.
חיבר את 'שיטת הסימנים' במטרה להקל על לומדי גמרא לזכור את תוכן כל דף הנלמד על ידי סימנים הנמצאים בתוכן בדף.
שיטתו בישיבה היא לימוד עיון החותר להגיע לנקודה המרכזית של הסוגיה מתוך עיון בספרי ראשונים ואחרונים והקניית כלים ללימוד העיון, תוך שאיפה להגיע לפסק הלכה.
ספר שיטת הסימנים: חלק א' – מסכת ברכות וסדר מועד; חלק ב' – סדר נשים; חלק ג' – סדר נזיקין.
חלק ד' – סדר קדשים.
כי הוא אות עולם היה – חוברת ללג בעומר ה'תשע"ה על דרכו של רשב"י
מבטל הגזרות – חוברת ללג בעומר ה'תשפא
משנתו סדורה – חוברת עצות ודרכי חיזוק בשינון וחזרה על לימוד תורה, וחשיבות קריאת סיפורי צדיקים.
כמו כן הוציא חוברות על שאר התלמוד הבבלי על פי שיטת הסימנים.
הספר על שיטת הסימנים קיבל הסכמות מהרב חיים קניבסקי, הרב מרדכי אליהו, הרב יצחק יוסף, הרב מאיר מאזוז, הרב יעקב אריאל, הרב זלמן נחמיה גולדברג, הרב דוב ליאור, האדמו"ר מנדבורנה הרב יעקב ישכר בער רוזנבוים ועוד.
הרב יהושע שרבני (לא ידוע – 16 בדצמבר 1972) היה מקובל ורב שכונת בקעה שבירושלים.
נולד בבגדאד שבעיראק ליצחק ולעזיזה שהרבני.
למד במדרש תלמוד תורה ובמדרש בית זלכה, ובהמשך אצל הרב שמעון אגסי והרב יוסף חיים, בעל הבן איש חי, אליו היה מקורב מאד, בישיבה היה מכונה "עיילא בלא בר" מפני שהיה יכול להיכנס לחדרו של רבי יוסף חיים בלי ליטול רשות.
רבו הבן איש חי לקחו למלמד לנכדו רבי דוד חיים.
בבגדאד נישא למסעודה, לאחר פטירתה נישא לצ'חלה ואחריה לכתון, מכל אחת מהן נולדו לו מספר ילדים.
בסביבות שנת ה'תרנ"ו עלה לארץ ישראל והשתכן בירושלים, שם נמנה עם מייסדי ולומדי ישיבת בית המדרש "שושנים לדוד" בשכונת הבוכרים.
לאחר מאורעות תרפ"ט עבר להנהיג את הקהילה הספרדי בחברון לכחמש שנים.
בשנת ה'תש"ב התחיל ללמד בישיבת שושנים לדוד שיעורים יומיים בגמרא לכעשרים תלמידים.
בשנת ה'תשט"ו עם הקמת ישיבת פורת יוסף הוקמה בה ישיבת מקובלים בשם עוז והדר והוא שימש כנשיאה.
במשך תקופה עסק לפרנסתו בהגהת ספרי תורה וקיבל על כך הסכמות מרבי יוסף חיים זוננפלד רבי דוד פאפו ועוד.
את גדולתו הרוחנית יחס לכך שרבו הבן איש חי שלחו להודו להתחקות אחר קהילת בני ישראל והזדמן לו ניסיון עם אישה שם שהגדירו "ממש כיוסף הצדיק" והוא הצליח לעמוד בו.
את תורת הקבלה למד לצד הרב סלמאן אליהו, וסייע בהוצאת ספרו "כרם שלמה" על ידי השלמת הקטעים החסרים בכתבי היד מזכרונו.
למד חברותא עם הרב יעקב חיים סופר והוא שכנעו לפרסם את ספרו בצורה של חיבור על שולחן ערוך ולא כקונטרס נפרד מה שהביא לתפוצה הגדולה של הספר.
הלך לעולמו ב-16 בדצמבר 1972 (י"א בטבת ה'תשל"ג) ונקבר בהר הזיתים.
על פי מקורות היה לפחות בן מאה.
שמו הונצח בקריאת רחוב על שמו בשכונת רמת שלמה שבירושלים.
חיבר שיטה על מסכת ביצה וכן חיבור על פסקי הרא"ש - חיבורים אלו אבדו.
מבניו: הרב דוד, רבה של קולומביה; רבי יצחק שימש כדיין; רבי שאול, שימש כדיין לצד הרב עזרא עטיה בבית הדין הספרדי בירושלים ולצד רבי ראובן כץ בפתח תקווה; הרב יוסף חיים מייסד ישיבת המקובלים אמת ושלום, הרב שלמה, היה מלמד בישיבת פורת יוסף.
בין נכדיו: הרב יהודה מועלם, הרב ראובן שרבני, הדסה מסעודה, שנישאה לרב בן-ציון אבא-שאול וקלרה שנישאה לרב שבתי אטון, רבקה ורדי היא נינתו.
"יהיה לנו טוב" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמרת הישראלית דיקלה, מתוך אלבומה הרביעי, ואם פרידה.
השיר יצא לאור ב-1 בפברואר 2015, כסינגל השביעי מתוך האלבום, תחת חסותה של חברת התקליטים "Helicon Music - הליקון".
עם יציאתו נכנס השיר אל המקום ה-9 במצעד של מדיה פורסט, ה-12 במצעד של רשת ג', וה-24 במצעד של רדיו אמצע הדרך.
השיר נכתב על ידי דיקלה ומור שלומוביץ, הולחן על ידי דיקלה והופק על ידי דיקלה, עידו אוחיון ורוני בראון.
השיר הוא שיר פופ, המשלב בתוכו גם את הסגנון הים-תיכוני, שאפיין עוד כמה שירים מתוך האלבום.
עם השיר הופיעה דיקלה בשוק הכרמל ב-1 ביוני 2017, ובהופעות נוספות שנכללו בסיבובי ההופעות שלה.
בעטיפה ניתן לראות את דיקלה, כשהיא לובשת חולצה בצבע אדום.
האודיו זכה להצלחה נאה, ונכון לינואר 2020, מונה הצפיות שלו עומד על קרוב ל-2 מיליון צפיות.
"יהיה טוב" הוא שיר שנכתב על ידי יהונתן גפן, הולחן ובוצע על ידי דויד ברוזה ועובד על ידי דני סנדרסון.
השיר נכלל במופע "שיחות סלון" בהשתתפות יהונתן גפן, דויד ברוזה ויעל לוי.
השיר אף הוקלט באלבום שתיעד את המופע.
השיר נקרא באלבום "יהיה טוב (שיר שלום מס' 349/א)".
"יהיה טוב" נכתב לרגל המשא ומתן על הסכם השלום בין ישראל למצרים וביקור נשיא מצרים סאדאת בישראל.
ביקורו של אנואר סאדאת אף מוזכר בשיר.
דויד ברוזה הקליט ביצוע מחודש לשיר עבור אלבום הבכורה שלו שהוציא ב-1980, בתוספת בית חדש שלא היה בגרסה המקורית.
בהמשך הקליט ברוזה גרסה לשיר עם התזמורת הפילהרמונית של לונדון.
לרגל המחאה החברתית בשנת 2011 כתב יהונתן גפן גרסה מחודשת לשיר, שאותה ביצע ברוזה באחת ההפגנות.
ב-27 באפריל 2023 בוצע השיר על ידי אביב גפן, בנו של יהונתן, יחד עם חברי קאסט "ארץ נהדרת", לרגל סיום עונה 20 של התוכנית.
בינואר 2025 במופע משותף של "הכבש השישה עשר", ביצע ברוזה את השיר, אולם השמיט את הבית שנפתח במילים "הנה בא נשיא מצרים..." ומסתיים במילים "...רק תצאו מהשטחים".
"יהיה בסדר" הוא סינגל של הרכב ההיפ הופ "קפה שחור חזק" והראפר רביד פלוטניק (שהיה ידוע אז בשם הבמה נֶצ'י נֶצ'), שיצא לאור ב-24 בספטמבר 2014, כחלק מאלבום הבכורה של ההרכב, "רק לעלות".
השיר נכתב והולחן על ידי חברי "קפה שחור חזק", אילק סהלו ואורי אלמו, יחד עם פלוטניק (נצ'י נצ'), והופק מוזיקלית על ידי עמית שגיא, חבר בלהקת התקווה 6. השיר הוא שיר היפ הופ קצבי, בעל מסר של חיוביות ואופטימיות.
בשיר מופיע גם אזכור לאפליה נגד הקהילה האתיופית, אליה שייכים חברי ההרכב.
השיר לא זכה להצלחה מיידית בצאתו, אך זכה להצלחה מאוחר יותר בעקבות הפגנות יוצאי אתיופיה, שהתקיימו החל ממאי 2015, ולדברי חברי ההרכב, "השיר גרף מיליון וחצי צפיות ביוטיוב עוד לפני כל מה שקרה והמחאה שפרצה גם עזרה לדחוף אותנו קדימה".
השיר, בשיאו, הגיע למקום הראשון במצעד הרשמי של גלגלצ, לרביעי במצעדי השבועי של רשת ג' ולשני במצעד השבועי של מדיה פורסט.
גם במצעדי הפזמונים העבריים השנתיים זכה השיר להצלחה רבה, תוך שהגיע למקום השני במצעד השנתי של גלגלצ, ול-23 במצעד השנתי של רשת ג'.
השיר צוין על ידי מספר גופי תקשורת כשיר שבזכותו פרצו מבצעיו לתודעה, וכפריצה של ז'אנר ההיפ הופ הישראלי אל המיינסטרים של תעשיית המוזיקה.
הווידאו קליפ לשיר פורסם בערוץ היוטיוב של ההרכב ב-24 בספטמבר 2014 ובוים על ידי דרור פז.
נכון לאוקטובר 2025, הוא עומד על כ-27 מיליון צפיות.
יהושע שצוב (21 באפריל 1894 – 30 באוקטובר 1942) היה בנקאי ממייסדי "בנק מסחרי" ופעיל ציבור.
שצוב נולד בהומל, רוסיה לבתיה ומאיר.
נשא לאישה את מוסיה (לבית אלימלך מיטלין) ועלה לארץ ישראל ב-1925.
המשפחה הצעירה השתקעה בתל אביב שם פתח יהושע מכולת.
אחרי כשנה נמשך לעסקי ציבור והיה ממקימי "מרכז הסוחרים הזעירים" ששם לו למטרה לשמור על זכויות החנוונים.
למען הגשמת מטרה זאת נבחר שנתיים מאוחר יותר למועצת עיריית תל אביב ברשימת הסוחרים.
במסגרת מרכז הסוחרים הזעירים שהתאגד עם ארגונים אחרים ל"הסתדרות הסוחרים" היה ממייסדי "בנק מסחרי ת"א" שנוסד כאגודת אשראי ביוני 1931 ברחוב הרצל בתל אביב.
לאחר מכן שינה הבנק את שמו, כמו מוסדות אחרים שהוסיפו לעצמם את השם "בנק" לפני שהוגדרו תקנות לכך, ל"קרדיט מסחרי ת"א" ב-1939. הבנק נסגר ב-1960 ועסקיו עברו לבנק לאומי.
נבחר למועצת עיריית תל אביב, ושב ונבחר ב־1930 ו־1935.
שצוב היה חבר המרכז לקואופרציה אשראית, חבר מועצת בנק זרובבל, חבר הוועד המפקח של הגימנסיה העברית "הרצליה" ונשיא "הסתדרות הסוחרים הכללית בא"י".
יהושע נסים שי (בכר; 10 באוקטובר 1905 – 17 במרץ 1982) היה המנכ"ל הראשון של משרד העלייה עם קום המדינה, אחרי שכיהן כמזכיר ומנהל מחלקת העלייה של הסוכנות היהודית ("ממשלת המדינה שבדרך").
היה שגריר ישראל במדינות מרכז אמריקה, קונסול כללי באיסטנבול וראש הנציגות הדיפלומטית של ישראל ביוון.
יהושע שי (בכר) נולד בשכונת נחלת שבעה שבירושלים להוריו רבי שמואל בכ"ר יהושע וחנה לבית דנון.
זמן קצר לאחר לידתו עברה המשפחה להתגורר בשכונת שערי ירושלים (אבו אל-באסל).
את השכלתו התיכונית רכש בבית הספר האנגלי בירושלים (The English College); ואת השכלתו הגבוהה השלים בשיעורי הערב של בית הספר המנדטורי למשפטים.
ב־1924, למרות גילו הצעיר (19), התקבל שי לתפקיד בכיר במחלקת העלייה של ההנהלה הציונית (שפעלה מתוקף הצהרת בלפור והפכה ב-1929 לסוכנות היהודית לא"י).
שי רואיין על ידי יו"ר המחלקה המדינית, קולונל פרדריק קיש, אשר התרשם מיכולותיו ואישיותו של המועמד אך עמד לדחותו בטענה כי יש לו חיסרון אחד, שהרי הוא צעיר מדי.
תשובתו של המועמד (באנגלית רהוטה): "אני מבטיחך, אדוני, כי אשקוד לצמצם חסרון זה מדי יום", שָבְתָה את ליבו של קולונל קיש, ושי התקבל לעבודה כמזכיר ומנהל מחלקת העלייה של הסוכנות היהודית.
בתפקיד זה עסק באינטנסיביות בארגון העלייה ועשה בשליחויות רבות (ברומניה, פולין, יוון, תימן, טורקיה, ועוד).
לאחר מלחמת העולם השנייה, ממקום מושבו בפריז, ריכז שי את העלייה מאירופה, כולל חיסול מחנות העקורים
בעת הכרזת העצמאות במאי 1948 התגורר שי עם משפחתו בירושלים הנצורה.
בתחילת יוני, משהוסר המצור עם פריצת "דרך בורמה", נקרא שי לתל אביב על ידי שר העלייה, משה שפירא, להקים ולארגן את משרד העלייה בממשלת ישראל הראשונה.
בלוויית חברי ההגנה, עשה את דרך החתחתים חלקה בג'יפ, חלקה ברגל.
בשנים 1948–1957 שימש כמנכ"ל ראשון של משרד העלייה ועם צירוף משרד העלייה למשרד הפנים, היה לראש שירותי העלייה ומרשם התושבים.
בשנת 1957 נקרא שי למשרד החוץ ושירת כקונסול כללי באיסטנבול (1957-1959); כשגריר ישראל בשש מדינות אמריקה הלטינית (גואטמלה, אל סלוודור, הונדורס, ניקרגואה, קוסטה ריקה ופנמה) עם מקום מושב בגואטמלה סיטי (1959–1964) וכנציג הדיפלומטי של ישראל ביוון (1964–1968).
עבודתו של שי בשירות המדינה התנהלה מתוך הזדהותו כ"עובד מדינה" (civil servant) במובן הבריטי של המושג, הכולל נאמנות לממלכה והימנעות מפוליטיקה.
לאחר פרישתו לגמלאות עסק שי בעריכת-דין, וכן מונה לקונסול כבוד של קוסטה ריקה בירושלים.
שי היה פעיל בנוטרות ובהגנה; היה חבר הוועדה המשפטית שליד הסוה"י והוועד הלאומי (1946-1948); חבר בוועד הירושלמי של הליגה למלחמה בשחפת; ונשיא מועדון רוטרי (1974-1975).
שי כתב מאמרים בעיתונות בענייני עלייה והתאזרחות וכן את החוברת "התאזרחות כיצד?"
סבו של יהושע שי, יהושע משה, עלה עם אשתו מרים מלאריסה שביוון.
בארץ השתתף (עם יצחק ליפקין ורחמים מזרחי) בבניית שתי שכונות בירושלים, שערי ירושלים ואוהל שלמה (הידועות גם בשמן העממי אבו אל-באסל).
אביו של יהושע שי, שמואל בכ"ר יהושע, היה בנקאי ונציג הדואר האוסטרי בירושלים, ובעל פרדסים בפתח תקווה.
נולדו לו ולאשתו, חנה, שבע בנות: מרים-בּוּקָס, אשת יהונתן גורל; שׂרינה, אשת איברהים דוויק; ונזיה, אשת יוסף חכמי; רחל, אשת אברהם סיטון; יעל, אשת איזאק הלוי; רוזה, אשת בצלאל בצראווי; ובת-שבע, אשת שלמה כתר-קטריבס; ואחריהן שלושה בנים: משה, שנפטר בנעוריו; יהושע שנישא לרבקה שמחה; וצדיק, שנישא לחנה גורל.
אימו של יהושע שי, חנה לבית דנון, עלתה מסרייבו שבבוסניה.
משפחתה הייתה ידועה כאמידה וברוכת כישרונות.
אחיינה, אוסקר דנון, היה מלחין, מנצח ומנהל אמנותי של האופרה של בלגרד וקצין בצבא הפרטיזנים של טיטו.
בשנת 1935 נשא יהושע שי לאישה את רבקה לבית שמחה (נכדת הרב אברהם פילוסוף, אֲבִי-אִמָּהּ).
נולדו להם שני בנים: פרופ' שמואל שי ופרופ' אהרן שי (רוני).
הרב יהושע שלמה ארדיט-ארדיטי מירקאדו (מכונה; יש"א ברכה, 1789, ה'תקמ"ט - 28 במאי 1876, ה' בסיון ערב חג השבועות ה'תרל"ו) היה ראב"ד, פרשן תלמוד, דרשן ופוסק באזמיר ובסביבותיה.
נולד בשנת ה'תקמ"ט לרבי חיים ניסים יענקב ארדיט, שעסק במסחר בינלאומי, ולאמו מרת חנה.
ישב ולמד כל חייו, ואביו פרנס את לימודו.
בחיבוריו מרבה לדון בדבריהם של חכמי דורו כגון הרב חיים בנימין פונטרימולי, מחבר ספר פתח הדביר, וזאת אף שהרב פונטרימולי וכן הרב אברהם פלאג'י היו מרצים לפניו מדבריהם ושואלים להסכמתו.
נדד בכפרים ובערים הסמוכים לאזמיר כגון בורון אבאד בשנת ה'תר"ב.
נספד על ידי הרב יעקב יפה, שכתב עליו: .
הרב אברהם פלאג'י המכונה רבי אפ"י, הספיד אותו וכינהו: .
הרב יהושע גרס כי עיקר מצוות זכירת עמלק היא לברר "איזה עוון בא להילחם בנו ולתקנו, כדי שנוכל לעוקרו מן העולם".
נפטר בה' בסיון ה'תרל"ו בגיל 87. לרב יהושע היו ארבעה בנים הידועים לנו בנו;
והשני בנו הרב משה שנפטרו עוד בחייו.
נכדו היה הרב שלום בכור ארדיט, והשתדל בהוצאת ספריו.
ספר חינא וחיסדא 3 חלקים ー שיטה עמוקה ורחבה על מסכת כתובות, ככל הנראה הפירוש הארוך ביותר שנכתב על מסכת זו; חלק א' (אזמיר תרכ"ד) על פרק ראשון.
בסוף הספר דינים לחתן, תשובה בנושא חזקת ש"ץ בבית כנסת עתיק באיזמיר וכן קונטרס שערי חן וחסד, ובו הפניות למסקנות הלכתיות על סדר ד' טורים שנתבררו בספר.
חלק ב' (אזמיר תרכ"ח) המשך הפירוש עד דף מ"א עם השמטות לחלק הקודם ועוד דינים השייכים לחתן.
חלק ג' (אזמיר תרל"ז) המשך הפירוש מדף מ"א עד סוף המסכת והשמטות.
ספר איש מבין 2 חלקים ー (חלק א' חלק ב') ー דרושים לפי אירועים שונים: שבת כלה (11 דרושים), הכנסת ספר תורה (שני דרושים), שבת תשובה (10 דרושים), שבת הלבשה (18 דרושים), שבת זכור (דרוש אחד), שבת הגדול (10 דרשות) ונישואין (10 דרושים).
חיבור ー על ספר משנה תורה לרמב"ם נותר בכת"י.
ספר חינא וחסדא ー ליקוטי חידושים, בתוך מגנזי חכמי טבריה חלק א.
ירושלים, מכון גנזי חכמי טבריא, 1994 ה'תשנ"ד, יצא לאור מאת הטוען הרבני ר' אהרן משה-שוהם תושב שמואל הנביא ירושלים מלפנים ורב מושב אשתאול מלפנים.
"יהיה בסדר" הוא אלבום הבכורה של הזמרת הישראלית אביבה אבידן.
את האלבום הוציאה בשנת 1991 לאור חברת התקליטים הפרטית של משה בן-משה, "בן-מוש הפקות".
"יהיה בסדר" זכה להצלחה רבה במועדוני הז'אנר המזרחי.
מספר להיטים שנכללו בו הם "פרי גנך", שכתב והלחין יוני רועה על לכתו של חברו בתקופת שירותו הצבאי; "ימות המשיח", שגם כן הולחן על ידי רועה לצד מילותיו של נועם נתנאל ו"איש יקר שלי", שנכתב על ידי חמוטל בן זאב.
"יהיה מי שיאהב אותך ככה" הוא שיר של הזמרת הישראלית יובל דיין, שיצא לאור כסינגל באוקטובר 2022. דודו טסה הלחין את השיר למילותיה של נינט טייב.
השיר הוא שיתוף פעולה ראשון של דיין עם נינט טייב.
לאחר שטייב כתבה את השיר, היא יצרה קשר עם דיין וסיפרה לה שדודו טסה והיא חשבו על שיר בשבילה.
היא הזמינה אותה לאולפן של טסה, שעבד עם דיין בעבר באלבומיה הראשון והשני.
דיין סיפרה על שיתופי הפעולה ועל תהליך העבודה:
דיין אמרה ש"המסר של השיר הוא החלק החשוב ביותר בו".
היא המשיכה והסבירה את התמה: .
היא הוסיפה שהיא עובדת על אלבום חדש, שזמן היעד המתוכנן שלו הוא פסח תשפ"ג, ושהסינגל החדש מיועד להיות חלק ממנו.
מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי תיאר את השיר כ"שיר מצוין" והעניק לו ציון של 4.5 מתוך 5. הוא כתב שדיין "מפלחת את הלב בטון מלנכולי" עם "שיר על אהבה שנשחקה".
עם זאת, "למרות המשברים, הדכדוך, השחיקה ויובש היצירה, תמיד יש תקווה שמישהו יאהב אותה כפי שהיא, בכל מצב".
הוא מוסיף: "אבלותה אינה הופכת דרמה מתבכיינת.
[...] המנגינה הענוגה של דודו טסה מבטאת עקב בצד אגודל את קו דכדוכה.
העיבוד נע בין מערב למזרח בשימוש בכלי מיתר.
קצב הבס יוצר מתח קודר, ההרמוניה פותחת צוהר מוזיקלי של תקווה בחזרה התכופה על משפט המפתח – "יהיה מי שיאהב אותך ככה".
יובל דיין שרה את השיר בטון אפרורי, שנשמע כאן כמו טבוע בה".
דודי פטימר ממעריב אונליין תיאר את השיר כשיר בלוז שמשלב רוק אנד רול עם מוזיקה מזרחית, ושהוא "מציג פן אחר בדיין".
הוא הוסיף שבעיקר התרשם מכך שעל אף הדומיננטיות של טסה וטייב, "דיין לא הולכת לאיבוד בתוך ים הכישרונות ומצליחה לשמור על האמירה האישית שלה כיוצרת בפני עצמה, לשמור על הדנ"א האופייני לה ולא לפספס את השיר בביצוע טכני אלא מצליחה לשפוך את הנשמה שלה לתוך הצלילים בצורה אותנטית ויפהפייה למדי.
דודו טסה – קולות רקע, גיטרות, בס, קלידים, תכנותים, כפיים
נינט טייב – קולות רקע
יונתן דסקל – קלידים, תכנות
דניאל קורן – עיבוד כלי מיתר
דודו טסה – הפקה, עיבוד
יותם אגם ויואב אוסטרייכר – הקלטה באולפני "הטריטוריה של בנדי"
יְהִי שָׁלוֹם בְּחֵילֵנוּ (מוכר גם במילות הפזמון החוזר בְּסִימָן טוֹב בֵּן בָּא לָנוּ) הוא פיוט קדום לברית מילה שמחברו לא נודע, הנפוץ במיוחד בקהילות הספרדים ועדות המזרח, והוא פיוט ברית המילה הוותיק ביותר המצוי בידינו כיום.
מחברו של הפיוט אינו ידוע לנו, אך מהאקרוסטיכון של בתי השיר עולה כי שמו היה יהושע.
הפיוט כולל שישה בתים, כאשר המשפט החותם את הבית הראשון "בְּסִימָן טוֹב בֵּן בָּא לָנוּ בְּיָמָיו יָבֹא הַגּוֹאֵל' משמש לעיתים כפזמון חוזר בין הבתים, ובסוף כל בית עונים "אמן".
לכל בית חריזה פנימית, ושורת הסיום של כל בית ובית מסתיימת בצליל "...אֵל".
הפיוט נדפס לראשונה בשנת 1522 בוונציה, והתפשט במהרה לסידורי תפילה וספרי פיוטים ברחבי העולם היהודי, בין השאר באיטליה, בארצות הבלקן וטורקיה, בחצי האי קרים, במצרים, בפרס, בעיראק, בהודו ואף בליטא.
יש נוהגים לומר את שני הבתים הראשונים של הפיוט ("יהי שלום...", "הילד יהי...") בתפילת ערבית של השבת שלפני ברית מילה.
לפי מנהג יהדות כורדיסטן, היו שרים את הפיוט לאבי הבן, כשהיה עולה לתורה בשבת שלפני הברית.
תוכן הפיוט הוא ברכות לרך הנימול, שיגדל בתורה ושיזכה לשפע ולחיים ארוכים.
לדעת יצחק אבישור, הפיוט פותח במילים "בסימן טוב" ולא "במזל טוב", משום שבעדות המזרח הברכה "מזל טוב" הייתה נהוגה להולדת בת וברכת "סימן טוב" ללידת בן.
במחזור ארם צובה נדפס פיוט בעל פתיחה דומה ("יהי שלום בחילנו שלוה בקהלנו במזל טוב בן בא לנו") ובית אחרון זהה, ולו אקרוסטיכון "טוביה".
על פי ההערכות, פיוט זה הוא חיקוי של הפיוט שנדפס ב-1522 באקרוסטיכון "יהושע".
השיר "מזמורי ברית מילה" שכתב חיים חפר, פותח בבית הראשון של הפיוט כמעט בדיוק:
בשל תפוצתו הרחבה של הפיוט, הוא זכה למגוון רחב של לחנים בתפוצות השונות.
הלחן הנפוץ והמוכר ביותר הוא לחן של יהודי בבל.
לחן זה זכה לביצועים רבים .
לחן נפוץ נוסף הוא של יהודי מרוקו, זהו לחן עממי המבוצע במקאם "סאחלי" השמח.
"יהיה טוב" הוא שיר של הזמרת הישראלית יסמין מועלם, מתוך אלבום האולפן השני של מועלם, "אין עולם", שיצא לאור ב-30 במאי 2023, באמצעות חברת התקליטים תקליטי יהלום.
את השיר כתבה מועלם עצמה, יחד עם מאור שושן וטהר שפי רפלד.
ב-5 בספטמבר 2023 יצאה גרסת מאשאפ בשם "יהיה טוב & מים שקופים" בביצוע מועלם ביחד עם עומר אדם, מתוך החזרות לפסטיבל התמר.
שתי גרסאות השיר זכו להצלחה רבה.
השיר הפך למזוהה עם טבח שבעה באוקטובר ו"מלחמת חרבות ברזל", מלותיו הביעו לרבים אופטימיות עם המסר "בסוף יהיה טוב", אף שהשיר נכתב לפני המלחמה ולא כוון לכך.
NEWS סומן השיר כטוב ביותר מתוך האלבום "אין עולם" ותואר כ"המנון מרגש".
על הפקתו המוזיקלית נאמר: "ההפקה המוצלחת שלו מחמיאה למועלם, שאפשר סוף סוף להבחין עד כמה היא זמרת מוכשרת".
בצאתו של האלבום, נכנס השיר למקום ה-56 במצעד היטליסט של מאקו, והיה לשיר השני הגבוה ביותר במצעד, לאחר "צונאמי".
בשיאו, הגיע למקום ה-13. במצעד הרשמי של גלגלצ, נכנס השיר למקום הרביעי וקבע את שיאו במקום זה.
באוקטובר 2023, בעקבות פריצתה של מלחמת חרבות ברזל, חווה השיר עלייה בהשמעות בסטרימינג וברדיו, והגיע למקום השלישי במצעד מדיה פורסט והשני במצעד היטליסט של מאקו.
בנוסף, השיר הגיע למקום הראשון במצעד ספוטייפי ישראל ולמקום השני במצעד אפל מיוזיק ישראל.
נכון לדצמבר 2025 יש לשיר למעלה מ-6.6 מיליון צפיות ביוטיוב.
יהיה טוב & מים שקופים
ב-5 בספטמבר 2023 הוציאו עומר אדם ויסמין מועלם גרסת מאשאפ ל"יהיה טוב" ו"מים שקופים" (2020) של אדם, שהוקלט כחלק מהחזרות לפסטיבל התמר 2023. גרסה זו זכתה להצלחה רבה והגיעה למקום הראשון במצעד היטליסט של מאקו.
זהו שירם הראשון של אדם ומועלם בהתאמה שהגיע להישג זה.
תפילת יהי רצון מלפני אבינו שבשמיים, היא קטע תפילה שנאמר ברוב קהילות אשכנז בימי שני וחמישי לאחר הקריאה בתורה קודם הכנסת ספר התורה לארון הקודש, ובקהילות הספרדים בעת ברכת החודש.
תפילה זו לא נזכרה בתלמוד, וכן היא אינה מופיעה בנוסח התפילה של הרמב"ם ואינה נזכרת בטור ושולחן ערוך.
תפילה זו נזכרת בספרי כמה מהראשונים, לעיתים בשינויי לשון קלים מהנוסח המודפס בסידורים.
בחלק מהמקורות מופיע לאמר את התפילה כפי המנהג היום בימי שני וחמישי, אולם בחלק מהמקורות נאמר לאומרה בראש חודש או בשבת מברכים:
בסדר רב עמרם גאון, מופיעה התפילה פעמים, פעם ראשונה בסדר שני וחמישי שם נכתב כי יש לאומרה בשעת גלילת ספר התורה: , ופעם נוספת הוא נזכר בסדר תפילת ראש חודש, גם בציון לאומרה בשעת גלילת ספר התורה, אך בשינויי לשון קלים, ובהשמטת הבית האחרון 'אחינו כל בית ישראל'.
גם בספרי ראשונים נוספים, כגון במחזור ויטרי ובספר המחכים, מופיע לאומרה בתפילת מנחה של שבת בעת גלילת ספר התורה.
בספר כל בו התפילה מופיעה רק בסדר ברכת החודש, כשהוא מוסיף גם סימן לזכור את סדר הבתים:
גם באבודרהם הזכיר את התפילה רק בסדר ראש חודש:
האבודרהם מוסיף טעם מדוע מבקשים בתפילה זו על החכמים: .
הקטע האחרון בתפילה הוא הקטע
קטע זה נזכר גם הוא במקורות שהוזכרו, אך בנוסח אחר.
בניגוד לשאר התפילה הנאמרת על ידי שליח הציבור, קטע זה נאמר כיום על ידי כל הציבור.
שינוי זה לא מוזכר בראשונים, ורק בסידורים מאוחרים יותר הוא נזכר.
מנהג רוב קהילות אשכנז כפי שכתב בסידור רב עמרם בשני וחמישי והיא אינה נאמרת כלל בברכת החודש.
בקצת קהילות אשכנז המערבי, הוא נאמר גם בימי צום שאינם בשני וחמישי.
אמנם מנהג בני עדות המזרח ותימן, לומר תפילה זו בברכת החודש, כפי שנזכר בכלבו ואבודרהם.
קטעים שונים מתפילה זו הולחנו.
בעיקר התפרסם קטע הסיום 'אחינו' שנכתבו לו לחנים רבים.
לחן אחד התפרסם ומושר רבות בזמני אבל שונים.
גם החזן יוסלה רוזנבלט הלחין לחן לתפילה זו.
יהיה טוב היא תוכנית תעודה וראיונות עיתונאיים ישראלית בהגשת עמרי אסנהיים, כאשר רוני קובן הגיש את התוכנית לצידו בשתי עונותיה הראשונות.
התוכנית משודרת החל מ-22 באוקטובר 2023 בכאן 11.
התוכנית עוסקת בנושאים אקטואליים שעל סדר היום הישראלי, ומתמקדת בנושאים פוליטיים, ביטחוניים וחברתיים מרכזיים.
התוכנית שמה דגש על חשיפות בלעדיות, ומשלבת הגשה אולפנית לצד כתבות שטח תיעודיות, ראיונות עומק ופרופילים של דמויות מפתח.
לאחר מספר שבועות של שידורי חדשות, הוחלט בכאן 11 להעלות לאוויר תוכנית חדשה בהגשתם של עמרי אסנהיים ורוני קובן המותאמת למצב.
ראיון ראשון עם עופר וינטר – עופר וינטר היה אחד ממפקדי השדה הבולטים של צה"ל, עד ששוחרר בניגוד לרצונו אחרי שורה של סערות ומחלוקות עזות עם מפקדיו.
במהלך הראיון הוא מציג לראשונה את גרסתו לאירועים שהובילו לסיום שירותו, מביע ביקורת על התנהלות הרמטכ"ל, הצבא והמערכת הפוליטית.
המתלוננת נגד אייל גולן בפנים גלויות – טאיסיה (טלי) זמולוצקי, הידועה בתור ט' מפרשת משחקי חברה, נחשפת לראשונה בפנים גלויות ומספרת את גרסתה המלאה לפרשה בה הייתה מעורבת כקטינה עם הזמר אייל גולן וסביבתו.
במהלך הראיון היא מתארת את מהלך האירועים, התקיפות מיניות, החקירה המשטרתית וההדרה החברתית.
אלי פלדשטיין מדבר – אלי פלדשטיין, דובר שפעל במשרד ראש הממשלה ללא סיווג ביטחוני מתאים, מתייחס לראשונה לפרשת הדלפת המסמכים המסווגים לעיתון בילד.
הוא מספר על השיחות עם בנימין נתניהו, הקשר של קטאר ללשכת ראש הממשלה ועל השימוש בעיתונאים ככלי להפצת מסרים.
יהושע שטרימלינג קוריאל (נולד ב-19 במרץ 2004) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם בקלוב אמריקה מליגת העל המקסיקנית.
שטרימלינג נולד ב-19 במרץ 2004 במקסיקו סיטי.
הוא שיחק בקבוצת הנוער של הפועל כפר סבא.
ב-20 במרץ 2021 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל כפר סבא, כשפתח בהרכב בהפסד הבית 0–1 לעירוני קריית שמונה מסגרת המחזור ה-28 של עונת 2020/2021 בליגת העל.
עד סוף העונה שיחק עוד שלושה משחקים בליגת העל.
בתום העונה ירדה הפועל כפר סבא לליגה הלאומית.
בעונת 2021/2022 המשיך שטרימלינג לשחק בקבוצת הנוער, ובמקביל ערך 4 הופעות במדי הקבוצה הבוגרת.
ב-5 ביולי 2024 חתם בקלוב אמריקה מליגת העל המקסיקנית.
ב-17 בינואר 2025 ערך את הופעת הבכורה בתיקו הבית 1-1 מול טיחואנה.
יהלום הוא מינרל קשה העשוי מפחמן נקי.
גביש היהלום שייך למערכת הקובייתית והוא מופיע בטבע כתמניון או כקובייה.
היהלום הוא אחד האלוטרופים של פחמן.
אלוטרופ ידוע אחר הוא גרפיט.
היהלום הוא הקשה והמבריק שבמינרלים: דרגת הקושי שלו היא 10 בסולם מוס – דרגת הקושי הגבוהה ביותר של חומרים בטבע.
יהלומים משמשים לנוי (בייצור תכשיטים) ולתעשייה.
יהלומים נוצרו בטבע, ובמחצית המאה העשרים החל ייצור מלאכותי שלהם.
יהלומים הנראים לעין הבלתי מיומנת חסרי צבע נכללים בקבוצת הצבעים הרגילים בדירוגם הגמולוגי, גם אם יש בהם גוני צהוב ואף חום בהיר.
החל מרמה מסוימת של עוצמת צבע נכללים היהלומים בקבוצת היהלומים הצבעוניים (Fancy Color Diamonds).
על כל 10,000 יהלומים המופקים בעולם נמצא יהלום צבעוני אחד.
הצבעים הנדירים יותר – ירוק, כחול, ורוד, כתום, שחור, והנדיר מכולם – אדום, מופיעים בתדירות נמוכה מאוד, עד לאחד למיליון.
מחירי היהלומים הגולמיים נקבעים לפי קטגוריות המיון השונות המתייחסות לצורה, גודל, צבע וניקיון.
מחיריהם של היהלומים המלוטשים נקבע גם לפי איכות הליטוש.
דירוג היהלומים המלוטשים ידוע כארבעת ה-Cs – ארבע מילים המתחילות באות האנגלית C ומגדירות את מאפייני היהלום המלוטש כפי שהם מופיעים בתעודות הדירוג הגמולוגיות – Carat (משקל בקרטים), Color (צבע), Clarity (ניקיון), Cut (עיבוד – פרופורציות, סימטריה ורמת הגימור).
החלוקה לארבעת ה-Cs פותחה בסוף שנות השלושים על ידי מייסד המעבדה הגמולוגית האמריקאנית המובילה ה-GIA, רוברט מ.
היהלום הוא הקשה והמבריק שבמינרלים: דרגת הקושי שלו היא 10 בסולם מוס (Mohs Scale) – דרגת הקושי הגבוהה ביותר של חומרים בטבע.
משקלו הסגולי של היהלום 3.52 גרם לסמ"ק.
מקדם שבירת קרני האור שלו – 2.417 יוצר את הזוהר והברק, המקנים ליהלום את יופיו המיוחד לאחר ליטושו.
איכותם של רוב היהלומים המופקים בעולם אינה מאפשרת עיבודם כיהלומי נוי (Gem Quality) בין אם משום ריבוי התכלילים (Inclusions) או בעיות מבניות קשות.
לאורך שנים היוו יהלומי התעשייה כ-80% מתפוקת היהלומים הטבעיים.
ב-1967, פיצל קונגלומרט היהלומים דה בירס, שהיה הערוץ הבלעדי לאספקת יהלומי גלם באותם הימים, את קטגוריית יהלומי התעשייה, ויצר קטגוריה נוספת – יהלומי כמעט נוי (Near Gem Quality).
על פי החלוקה החדשה: כ-20% מוגדרים כיהלומי נוי, כ-45% מוגדרים כיהלומי כמעט נוי וכ-35% מוגדרים כיהלומי תעשייה.
המניע למהלך של דה בירס היה הירידה ברווחיות של יהלומי התעשייה בעקבות כניסתו של יהלום התעשייה הסינתטי, שנמצא עדיף על יהלום התעשייה הטבעי.
במקביל, גילה תאגיד דה בירס את הודו כארץ האפשרויות הבלתי מוגבלות להפיכת גלם תעשייתי לגלם באיכות של כמעט נוי בזכות שכר עבודה זול, שאיפשר עיבוד של כמויות גדולות של יהלומים קטנים באיכויות נמוכות.
יהלומי התעשייה נקראים בורט (Boart) או קרבונדו (Carbonado).
חלקם נגרס ומשמש כאבקה לליטוש יהלומים (שכן בגלל דרגת הקשיות רק יהלום יכול ללטוש יהלום) וחלקם מנותב לתעשייה: שיבוץ בראשי מקדחים לקידוח סלעים ובטון, ליטוש עדשות זכוכית, מקדחי שיניים ועוד.
כיום קיימות מכונות לייצור יהלומים באופן מלאכותי, אם כי לא ניתן להפיק בצורה זו יהלומים לבנים, משתמשים ביהלומים אלו בעיקר בתעשייה האווירית.
בנוסף קיימות מכונות לחיתוך וליטוש יהלומים, המאפשרים חיתוך יהלום גולמי בצורה האופטימלית ביותר, תוך הוכחת אמיתות היהלום, כך שיופקו מספר היהלומים עם מידת הניקיון הגבוהה ביותר ובגדלים האופטימליים והרווחיים ביותר.
בדומה לגרפיט, היהלום בנוי מיסוד יחיד, פחמן, אך צורות הגביש של שני חומרים אלה שונות מאוד זו מזו.
התופעה מכונה "פולימורפיזם" (רב-צורתיות) והיא תכונתה של תרכובת כימית קבועה המופיעה בכמה צורות גבישיות.
היהלום מתגבש במערכת הקובית – על פי רוב בצורת אוקטאהדרון, קובייה או דודקאהדרון.
אטומי הפחמן בגביש מסודרים כך שכל אטום יוצר קשרים קוולנטיים עם ארבעה אטומים נוספים הנמצאים בקרבתו, כך שסביב כל אטום נוצר מבנה של ארבעה אטומי פחמן המסודרים בקדקודיו של ארבעון (טטרהדר).
המרחק בין כל 2 אטומים שכנים הוא שווה – 1.54 אנגסטרום.
מבנה זה הוא יציב ביותר (בעל רמה אנרגטית נמוכה), מפני שזוגות האלקטרונים המעורבים בקשרים הקוולנטיים המושלמים מרוחקים זה מזה במידה המרבית.
יציבותו של המבנה היא המעניקה ליהלום את חוזקו וקשיותו.
הוא ניתן לליטוש רק על ידי יהלומים אחרים.
בחימום מעל 1,500 מעלות צלזיוס בהיעדר אויר הוא הופך לגרפיט.
היהלום התגבש לפני מאות מיליוני שנים לגביש קריסטלי בלחץ של כ-60 אלף אטמוספירות בטמפרטורה של כ-1,200–1,600 מעלות צלזיוס בעומק של כ-200–250 קילומטרים מתחת לקליפת כדור הארץ.
תנאים אלה שוררים מתחת למעטפת כדור הארץ מתחת ליבשות העתיקות ביותר, למשל בדרום אפריקה, סיביר, מערב קנדה או ברזיל.
ככל הנראה נוצרים היהלומים ממאגמות עשירות בפחמה (קרבונט).
בתהליך התקררות אטי התמצק הפחמן והתגבש ליהלום, כשהוא סופח חומרים מסביבתו, שיקבעו את צבעו, ויהיו אחד הגורמים שיקבעו את דרגת הניקיון שלו.
היהלומים נוצרו משני סוגי סלעים: סלע אקולוגיטי וסלע פרידוטי.
עם התזוזות של הלוחות הטקטוניים ופעולות הקונוונציה (הסעת חום) הקשות, נוצרו לעיתים חדירות של נוזל המאגמה אל פני השטח, כשהן נושאות בקרבן גבישי יהלומים.
כשהחדירות התפרצו אל פני השטח פירקה הארוזיה את סלע החדירה, שהוא רך יחסית ליהלום, היהלומים נשטפו, שקעו בנחלים, ולעיתים אף הגיעו לים.
אלה הם מקורות הכרייה המשניים.
החדירה שלא הגיעה לפני השטח הופכת למקור כרייה ראשוני, הנמצא בסלעי קימברליט או למפרואיט.
היהלומים עשו דרכם לעבר פני כדור הארץ באמצעות סלעים מסוגים שונים, בעיקר סלעי קימברליט (שקיבלו את שמם בהשראת העיר קימברלי, שהוקמה ליד מכרה היהלומים הראשון שנבנה בדרום אפריקה בשנות השבעים של המאה ה-19), וסלעי למפרואיט.
הקימברליט, סלע רך יחסית, המתרומם מהר יותר מהסלעים הסובבים אותו, פרץ מעומק של 150–200 ק"מ בצורה של ארובה (דמוית גזר), דייק או אדן.
לשם איתורם של סלעי הקימברליט, המכוסים בדרך כלל בשכבות אדמה וסלע, נדרשת עבודת בילוש מורכבת, ההולכת ומשתכללת הודות לפיתוח עזרים חדשניים מתוחכמים.
כ-10% מסלעי הקימברליט בעולם מכילים יהלומים, ורק פחות מאחוז אחד נחשב לקימברליט כלכלי (בעל תכולת יהלומים מסחרית בכמותה ובערכה הכספי).
יהלומים מלאכותיים, המכונים לעיתים "יהלומי מעבדה" או "יהלומים סינתטיים", הם יהלומים שנוצרו בתהליך לא טבעי באמצעים טכנולוגיים מעשה ידי אדם.
מקורם בתחילת שנות ה-40 של המאה ה-20 כאשר חוקרים הסיקו כי ניתן לייצר באופן מלאכותי יהלומים באמצעות חימום גרפיט (שהרכבו הכימי זהה להרכב הפחמן הטהור ממנו עשוי היהלום הטבעי) בטמפרטורה ובתנאי לחץ הדומים לאלה השורר במעמקי כדור הארץ.
המכשלה העיקרית הייתה היעדר כבשן המאפשר יצירת תנאים אלה.
בשנת 1954 הצליחו מדעני חברת ג'נרל אלקטריק האמריקאית ליצור כלים שסיפקו לחץ של 70 אלף אטמוספירות וטמפרטורה של 3,000 מעלות צלזיוס, ולייצר את היהלום המלאכותי הראשון.
ממדיו הקטנים ואיכותו הירודה מנעו את ליטושו כאבן חן וייעדו אותו לשימוש תעשייתי.
ממועד זה ואילך, ייצרו ג'נרל אלקטריק ודה בירס כמויות גדולות של יהלומים מלאכותיים, המשמשים כאבקת ליטוש יהלומים, במקביל לאבקות הליטוש המופקות מיהלומים טבעיים כתושים.
כיום, את היהלומים הסינתטיים מגדלים במפעלים בשתי שיטות עיקריות: HPHT (ר"ת High Pressure High Temperature) – גידול יהלומים בתנאי לחץ אטמוספירי וטמפרטורה גבוהים; CVD (ר"ת Chemical Vapor Deposition) – שיטת הריבוד הפלזמתי (שיקוע כימי).
מיון ראשוני של יהלומים בין טבעיים לסינתטיים יכול להתבצע באמצעים פשוטים וזמינים יחסית, למיון מדויק נדרשים כלים גמולוגיים משוכללים.
בתחילת המאה ה-21 שיטות הייצור השתכללו, הטכנולוגיה השתפרה, איכות האבנים המיוצרות עלתה, המכונות עצמן הוזלו והתפוקה הכוללת של היהלומים מלאכותיים עלתה בצורה משמעותית.
המהפכה הטכנולוגית יצרה הצפה של היהלומים מלאכותיים ומחירם נמוך בחלק מהמקרים בכ-90% ממחירם של יהלומים טבעיים שמקורם בטבע.
מומחים מערכים כי מחירי היהלומים המלאכותיים ימשיך לרדת ככל שהטכנולוגיה תשתפר ויותר יצרנים יאמצו את המכונות החדשות ואף יפתחו שיטות חדשות יותר.
אין סטנדרט בינלאומי אחיד ומוחלט בקביעת איכות היהלום, והיא כרוכה בבדיקות שונות, שרובן נעשות על ידי בני אדם, ותוצאתן תלויה במידה רבה במומחיות שלהם.
זהו אחד המאפיינים של ענף היהלומים העולמי, המתקשה מאוד ביצירת תקן אחיד להערכת יהלומים.
מעבדות גמולוגיות אחדות בעולם הנחשבות למובילות, מתעדות יהלומים.
המעבדה הנחשבת לנוקשה וליוקרתית ביותר בעולם היא המעבדה הגמולוגית האמריקנית – GIA.
רמת הצלילות של היהלום, המכונה בעגה המסחרית ניקיון, מתייחסת לפגמים ולתכלילים של היהלום – בתוכו ועל שטח פניו.
ציון הצלילות של היהלום ייקבע לפי סוג התכלילים או הפגמים, הגודל שלהם, מיקומם, נראותם לעין וכדומה.
זהו הסולם ההיררכי בו משתמשת המעבדה האמריקנית GIA:
FL (ללא תכלילים ופגמים) – יהלום ללא תכלילים או פגמים פנימיים או חיצוניים הנראים לעין של גמולוג מומחה בהגדלה פי 10.
IF (ללא תכלילים פנימיים) – יהלום ללא תכלילים פנימיים אלא רק פגמים חיצוניים הנראים לעין של גמולוג מומחה בהגדלה פי 10.
VVS1 (תכלילים מאוד מאוד קטנים) תכלילים זעירים שגם גמולוג מומחה מתקשה לראות בהגדלה פי 10. דרגה 1.
VVS2 (תכלילים מאוד מאוד קטנים) – תכלילים זעירים שגם גמולוג מומחה מתקשה לראות בהגדלה פי 10. דרגה 2.
VS1 (תכלילים מאוד קטנים) – תכלילים קטנים מאוד שחלקם יהיו קשים להבחנה גם על ידי גמולוג מומחה בהגדלה פי 10. דרגה 1.
VS2 (תכלילים מאוד קטנים) – תכלילים קטנים מאוד שחלקם יהיו קשים להבחנה גם על ידי גמולוג מומחה בהגדלה פי 10. דרגה 2.
SI1 (תכלילים נראים) – תכלילים קטנים שגמולוג מומחה מבחין בהם ללא קושי בהגדלה פי 10. דרגה 1.
SI2 (תכלילים נראים) – תכלילים קטנים שגמולוג מומחה מבחין בהם ללא קושי בהגדלה פי 10. דרגה 2.
I1 (הרבה תכלילים) – תכלילים הנראים לעין בקלות בהגדלה פי 10 ולעיתים גם ללא הגדלה.
פגמים אלה עשויים להשפיע על הניצוץ והשקיפות של היהלום.
I2 (הרבה תכלילים) – תכלילים הנראים לעין בקלות בהגדלה פי 10 ולעיתים גם ללא הגדלה.
I3 (הרבה תכלילים) – תכלילים הנראים לעין בקלות בהגדלה פי 10 ולעיתים גם ללא הגדלה.
נהוג לחלק את היהלומים לשתי קבוצות עיקריות – צבעים רגילים וצבעים מיוחדים (יהלומים צבעוניים).
לכל קבוצה סולם דירוג משלה.
בקבוצת הצבעים הרגילים נכללים היהלומים הצלולים, חסרי הצבע, המכונים לבנים, היהלומים בגוונים הצהובים בהירים ואף היהלומים החומים בהירים.
הצהובים בהירים לגוניהם השונים הם הנפוצים ביותר בטבע עקב התנאים והתהליכים שהתקיימו בעת היווצרות היהלומים.
סולם הצבעים הרגיל מסומן באותיות D–Z (משום שבתקופה בה נקבע כבר שמשו האותיות ABC לסימון צבעי יהלומים בסקטור המסחרי).
האות D מסמנת יהלום חסר צבע לחלוטין.
ככל שעולים במדרג האותיות צבע היהלום הוא יותר צהבהב.
האות Z מסמלת יהלומים צהובים מאוד שעדיין אינם נחשבים ליהלומים צבעוניים.