tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מכתב מינוי לתפקיד אמן המדינה, חתום על ידי יושב ראש הכנסת, ראובן (רובי) ריבלין.
אמן המדינה יבחר על ידי הכנסת לתקופת כהונה של 5 שנים, במהלכה יהיה אחראי ליצירה של עבודות ופעולות אמנות הנובעות מגוף החברה הישראלית, בשיתוף רשויות המדינה השונות.
אמן המדינה יהנה מחופש אמנותי מוחלט וממשאבים בלתי-מוגבלים, ועבודתו תגדיר מחדש את תפקידה של האמנות.
פעולה באתר הזיכרון למחנה הריכוז נוינגמה.
סדרה של פעולות בתוך המחנה שכללה בנייתו של קטע גדר חדש ופריצתו, תזמורת לוויות אפריקאית, ושחרורם לחופשי של 25 ארנבים לבנים ומפגש עם קבוצת פעילים בני הצוענים סינטי ורומה, שב-1989 ערכו פעולת מחאה במחנה.
העבודה נעשתה בהזמנת אוצרת העיר המבורג, גרמניה.
מיצג המדמה התנגשות בין משטרה למפגינים בכיכר תחנת הרכבת המרכזית של המבורג, תוך שימוש בציוד משטרתי לפיזור הפגנות, לווה בהקלטת הפגנה מהמבורג.
המיצג פתח את פסטיבל האמנות החיה של המרכז לאמנות קאמפנאגל.
בחזרה על מחזה החזיונות (וידאו, 10 דקות, עם ניר עברון), 2015
מוזיאון הרצליה לאמנות עכשווית, במסגרת התערוכה הקבוצתית "שירת המקהלה", תערוכת יחיד בגלריה בקיבוץ בארי,
התחרות לווידאו וקולנוע נסיוני, פסטיבל הקולנוע ירושלים.
בנית חומת קרח ליד הכותל המערבי, במסגרת "מתחת להר: פסטיבל לאמנות ציבורית חדשה".
שיחזור מיצב דומה שביצע האמן האמריקאי אלן קפרו בשנת 1980 באותו המקום.
הקמת ארכיון של פעולות אמנותיות ופוליטיות מתקופת פולין הקומוניסטית, שחזור והפעלה מחדש של מבחר פעולות במרחב הציבורי של העיר ורשה.
בהפקת המרכז לאמנות עכשווית, ורשה.
כרוניקה > מדינה (עם אודי אדלמן)
מספר שדרני רדיו הקריאו כרוניקה חדשה של מדינת ישראל לעיני עוברים ושבים, שהשמיעו את דעתם, זכרונותיהם והשקפותיהם על ההיסטוריה הישראלית במיקרופון הפתוח שהוצב בכיכר.
קריינים: נועה ארגוב, אהוד גרף, אסף הראל.
2013 - כיכר ציון ירושלים, פסטיבל מתחת להר.
קריינים: נועה ארגוב, זוהיר בהלול, עומר פרנקל.
מופע מחווה לטינו סגל, 2013
פרפורמנס-שיחה השתתפותי לחמישה מופיעים וקהל, עותק לא רשמי מעבודתו של אמן הפרפורמנס טינו סגל This Situation, המבוססת על ציטוטים ושיחות עם הקהל.
מתחת להר: פסטיבל לאמנות ציבורית חדשה, עונת התרבות בירושלים.
חמישה ערוצי שידור לרחבת הכותל המערבי בערב תשעה באב, בהשתתפות הסוציולוגים פרופ' תמר אלאור וד"ר ג'קי פלדמן, חוקר הפרפורמנס ביהדות ד"ר יאיר ליפשיץ, אמן הסאונד בניה רכס ועוד.
הוצג במסגרת מתחת להר: פסטיבל לאמנות ציבורית חדשה, עונת התרבות בירושלים.
שבוע שידורים חיים מביתן שקוף במרכז העיר למספר מוקדים במרחב הציבורי, דימויים מופשטים וקונקרטיים, צלילים, שיחות והתרחשויות במסגרת הביאנלה השנייה לאמנות בהרצליה, מוזיאון הרצליה.
הקיבוץ של מחר, עבודת וידאו ארט ומיצב/פרפורמנס מדיה, 2006
עבודת וידאו שצולמה בחדר האוכל הנטוש של קיבוץ נגבה, בשילוב דימויים מהאוונגרד הרוסי ופרפורמנס מדיה שבו הוצבו מיקרופונים בחלל הגלריה, קריגר דגם קטעים מהשיחות שהתנהלו בו והשמיע אותם בחזרה לחלל.
הוצג בגלריה של תוכנית הלימודים לתואר שני, בצלאל – אקדמיה לאמנות ועיצוב, תל אביב.
עומר שפירא (נולדה ב-9 בספטמבר 1994) היא רוכבת אופני כביש ישראלית מקצועית לשעבר.
היא מחזיקה בתואר אלופת ישראל במרוץ הכביש לשנים 2017, 2018, 2019, 2020, 2021 ו-2022. היא הרוכבת היחידה שניצחה באליפות ישראל שש שנים רצופות.
כמו כן, היא מחזיקה בתואר אלופת ישראל במרוץ נגד השעון בשנים 2020 ו-2022. שפירא ייצגה את ישראל באולימפיאדת טוקיו (2020).
גדלה במושב עין הבשור שבדרום, והחלה לרכוב במסגרת מועדון אופני ההרים בקיבוץ בארי שבנגב.
בגיל 18 עברה להתאמן במועדון CCC באזור השרון, בהדרכתו של גל צחור.
עד 2017 שפירא התחרתה תחת מועדונים ותחת הנבחרת הלאומית, אך ב-2017 קיבלה חוזה מקצועני ראשון בקבוצת ג'וספרדי-ביאנקי האיטלקית.
תחת מדיה של הקבוצה היא זכתה באליפות ישראל באופני כביש, הגיעה במקום ה-8 בג'ירו דל טרנטינו אלטו אדיג'ה והשתתפה באליפות אירופה באופני כביש לנשים ביחד עם אביטל גז, רותם גפינוביץ ושני בלוך, אך לא סיימה את המירוץ.
בג'ירו ד'איטליה לנשים, סיימה במקום ה-35. באליפות העולם בנגד שעון הגיעה במקום ה-27 ובאליפות העולם בכביש סיימה במקום ה-49.
בתום העונה, הקבוצה האיטלקית בה רכבה שפירא נסגרה והיא הצטרפה לקבוצת סיילאנס פרו סייקלינג .
היא סיימה שביעית במירוץ גרציה-אורלובה , שמרה על תארה כאלופת ישראל וסיימה כסגנית של רותם גפינוביץ באליפות ישראל בנגד שעון.
אבל ההישג הלאומי הנחשב שלה באותה שנה היה המקום ה-19 במירוץ הלה קורס בי טור דה פראנס , שהוא בעצם הגרסה החד יומית של הטור דה פראנס (מכיוון שלא מתקיים מרוץ טור דה פראנס בקטעים לנשים בשנים האחרונות).
באליפויות אירופה, במקצה נגד השעון הגיעה במקום ה-23 ובכביש הגיעה במקום ה-44. שפירא סיימה רביעית בקטע השביעי של טור סיקליסט פמינין אינטרנסיונל דה ל'ארדש , וסיימה במקום ה-19 הכללי.
באליפות העולם, הגיעה במקום ה-49 במקצה הכביש ובמקום ה-27 במקצה נגד השעון.
ב-2019 הצטרפה ביחד עם רותם גפינוביץ לקבוצת קניון-SRAM , וניצחה שוב את אליפות ישראל באופני כביש.
בטור קליפורניה לנשים , סיימה במקום החמישי את הקטע השני וסיימה במקום השמיני בדירוג הכללי.
באוגוסט באותה שנה, היא השתתפה בטור של קולורדו.
בקטע השני, שהסתיים במעבר הרים, היא סיימה במקום השלישי.
בסיום המרוץ היא דורגה במקום השלישי בדירוג הכללי; הישג שיא לספורטאית ישראלית.
בספטמבר 2019 סיימה במקום ה-13 במרוץ נגד השעון באליפות העולם באופני כביש שנערכה ביורקשייר, אנגליה; אף זה הישג שיא של רוכב כביש ישראלי באליפות העולם.
ב-2021 שפירא ייצגה את ישראל באולימפיאדת טוקיו 2020. במרוץ הכביש הצטרפה שפירא לבריחה של שלוש רוכבות שהובילו במרוץ במשך רוב אורכו.
בק"מ ה-5 לפני הסיום נעקפה על ידי דבוקת הרוכבות וסיימה במקום ה-24. בהמשך המשחקים האולימפיים, היא סיימה במקום ה-15 במרוץ נגד השעון.
לאחר שלקחה הפסקה של שנה וחצי שבה ילדה את בתה, חזרה שפירא לרכוב בשורות קבוצת הקונטיננטל הבריטית Doltcini O'Shea, שבה רכבה יחד עם הרוכבות הישראליות נופר מעוז ואדר שריקי.
במרוץ הראשון בו השתתפה לאחר השיבה לספורט, Pro Costa De Almería, שנערך ב-28 בינואר 2024, היא סיימה במקום ה-23.
ב-8 במאי 2024 הודיעה על פרישה מרכיבה תחרותית.
נכון ל-2024 שפירא מתגוררת בעיר ז'ירונה שבספרד יחד עם בן זוגה, רוכב האופניים הישראלי גיא שגיב..
ביולי 2023 נולדה לזוג בת ראשונה.
עומר קורן (נולד ב-24 בפברואר 1989) הוא זמר, פזמונאי ומפיק מוזיקלי ישראלי.
נולד ב-24 בפברואר 1989 בראשון לציון ורוב חייו גדל ביבנה.
בשנת 2012 למד בבית הספר Muzik.
בשנת 2015 שירו "תפילה" נכלל באוסף "שיר וזיכרון" של רשת ג' ו-ynet.
השיר הולחן למילותיו של גיורא פישר, שכתב לזכר בנו מרום שנהרג בשנת 2002 במבצע חומת מגן.
בשנת 2017 הוציא לאור את ה-EP "יש לי אישה" ובו שירי משוררות שהלחין למילותיהן של יונה וולך, דליה רביקוביץ וחני כבדיאל.
על ה-EP עבד יחד עם המפיקים ספנסרוסו, פלורה ורועי אביטל (מההרכב Garden City Movement).
האלבום נבחר לאחד מעשרת אלבומי השנה של אתר nrg.
בשנה זו נבחר לפתוח את פסטיבל אינדינגב.
בשנת 2018 הוציא לאור את אלבומו המלא הראשון "00:01" (דקה אחרי חצות) ובו שירים שכתב והלחין, לצד שירים שהלחין למילותיהם של מאיר גולדברג, רחל חלפי וחני כבדיאל.
בגרסה המודפסת של האלבום מופיע טרק בונוס, "פלורנטיז", שהלחין למילותיו של אברהם שיין.
בשנה בה יצא, האלבום זכה לביקורות משבחות ונבחר לאחד מחמשת אלבומי השנה של עיתון ישראל היום.
הסינגל הראשון מתוך האלבום, "בני קין" (מילים: מאיר גולדברג), הושמע רבות בתחנות הרדיו השונות בארץ ונבחר להיות שיר השנה של עיתון ישראל היום.
לאחר מכן, יצאו גם הסינגלים "כביש הערבה", שזכה להצלחה אף הוא ונכנס לפלייליסט של גלגלצ, ו"לעצום עין".
על האלבום עבד יחד עם המפיקים אייל קצב, בועז וולף ורועי אביטל.
קורן הוזמן לפתוח את הופעותיהם של אמנים כמו אהוד בנאי, דנה ברגר, עברי לידר, ירמי קפלן ועידן עמדי, ושיתף פעולה עם נרקיס, טל גורדון, שני פלג, יוסי צברי, מרים טוקאן, יהלי סובול ועוד.
בשנת 2019 השתתף בפסטיבל הפסנתר ושר בטקס הזיכרון המשותף שהתקיים בפארק הירקון, שם ביצע את "עם פקיחת עיניים" שהלחין למילותיה של דליה רביקוביץ.
באותה השנה הוזמן לשיר ברמאללה במסגרת כנס פורום ארגוני השלום, שם שר את "זמננו תם" שהלחין למילותיה של המשוררת הערבייה נידאא ח'ורי.
בשנת 2020 יצא אלבומו "ארץ לא", המספר את סיפורה של הארץ הזו דרך שירי משוררים ערבים ויהודים שהלחין וביצע, עליו עבד יחד עם המפיק עומר הרשמן (שהפיק אמנים כמו אפרת בן צור).
מתוכו יצאו הסינגלים "עם פקיחת עיניים" ו"היסטוריה" (מילים: אלי אליהו).
בעקבות האלבום קיבל קורן את מענק הפיס והוגדר כ"אחד היוצרים המעניינים במיינסטרים הישראלי העכשווי".
האלבום הודפס בגרסתו הפיזית על גבי לוח שנה ערבי-עברי.
באותה שנה השתתף בפסטיבל "אינדיזוםזום" אשר שודר בהקצה ביום העצמאות, והועבר בשידור ישיר באמצעות ה-ZOOM עקב מגפת הקורונה.
במופע השתתפו בין היתר איה זהבי פייגלין, גבע אלון, עינב ג'קסון כהן, זוהר גינזבורג, אור אדרי, אלישע בנאי, סיון טלמור, פלורה, עדי-קשת כהן ואחרים.
בשנת 2021 הוציא יחד עם טל גורדון את השיר "כל תנועה במקום",בהפקת עופר מאירי.
ב-9 בספטמבר של אותה שנה הוציא את השיר "משיבון", לציון עשרים שנה לפיגועי 11 בספטמבר.
כמו כן, ניהל מוזיקלית את מופעי המחווה לדליה רביקוביץ ורחל חלפי שהתקיימו בבית ביאליק.
בשנת 2022 הוציא את השיר "למטה".לשיר צולם קליפ ב"המרחב החברתי"', מועדון הפוסיקט לשעבר.
בנובמבר 2022 הפיק מוזיקלית והשתתף במופע "ארץ קטנה עם פסנתר" - מופע מחווה למשורר מאיר גולדברג, שהתקיים בפסטיבל הפסנתר, בהשתתפות קורין אלאל, גלי עטרי, דן תורן, לאה שבת ועוד.
במרץ 2023 הוציא את "כישוף" שהלחין למילותיה של רחל חלפי.
באפריל 2023 שירו "עם פקיחת עיניים" מתוך אלבומו "ארץ לא" הוצג כמיצג וידאו בתערוכה "ימין.שמאל" בבית אורי צבי ע"ש אורי צבי גרינברג.
באותו החודש הופיע בטקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני בפארק הירקון, שם ביצע את שירו "תפילה" שהלחין למילותיו של גיורא פישר.
את השיר ביצע בערבית ובעברית יחד עם הזמרת הערבייה מירה עילבוני.
ב-8 באוקטובר 2023 היה אמור להוציא לאור את "עשוי מאותיות" שהלחין למילותיו של חיים גורי ז"ל, שקולו אף נשמע בשיר, אך הוצאתו נדחתה בעקבות אירועי ה-7 באוקטובר.
השיר יצא כמה שבועות לאחר מכן כשבקליפ מופיע במלואו מכתבו האחרון של סמ"ר עדי ליאון ז"ל, שנהרג בעזה - בן 20 בנופלו.
את השיר הלחין קורן לכבוד טקס הפרס ע"ש חיים גורי לשירה עברית בשנת 2022.
בעקבות ה-7 באוקטובר, החל לעבוד על אלבום חדש יחד עם המפיק זיו זק, מתוכו הוציא לאור בשנת 2024 את "שובע" (שהלחין למילים של יותם ראובני ז"ל) ואת "בסוף המלחמה תיגמר" (שהלחין למילים של מחמוד דרוויש).
שני הקליפים נוצרו מכתבי היד של הנופלים והנרצחים במלחמה, כחלק ממיזם אות.חיים היוצר גופנים מכתב ידם.
עומר סולימאן בערבית: عمر سليمان; נולד ב-1966) הוא מוזיקאי וזמר סורי, אשר מופיע בסנגננות הדבקה והמוזיקה האלקטרונית ואשר מוכר בזכות להיטיו "Warni Warni" ו-"Crystalline"" אשר בוצע יחד עם הזמרת האיסלנדית ביורק.
ב-2013 הופיע בקונצרט פרס נובל לשלום באוסלו.
שני אלבומיו האחרונים To Syria, with Love ו-Shlon זכו להצלחה גדולה יחסית לשאר האלבומים, כאשר To Syria, with Love דורג במקום ה-35 ברשימת האלבומים הטובים ביותר לשנת 2017 על יד מגזין המוזיקה הבריטי Crack Magazine ו-Shlon זכה לשבחים בNME ובגרדיאן הבריטי
בנובמבר 2021 הוא נעצר באשמת טרור, כאשר השלטונות הטורקיים טוענים כי הוא חבר במפלגת הפועלים של כורדיסטן (PKK).
סולימאן שוחרר יומיים לאחר מכן.
סולימאן אמר כי מקום הולדתו השפיע רבות על סגננו המוזיקלי
עומר שרון הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה, אשר כיהן כמפקד גדוד 411 ומחנה שבטה.
שרון התגייס לצה"ל לחיל התותחנים.
לאחר מסלול לוחם יצא לקורס מפקדים וקורס קציני תותחנים.
שרון מילא תפקידים רבים במחנה שבטה בהם מפקד מחלקה, מפקד פלוגת טירונים, מפקד סוללה בהשלמה החילית ומפקד גדוד הפיקוד 451. בשנים 2010–2012 כיהן כמפקד גדוד 411. בינואר 2017 מונה למפקד מחנה שבטה הוא סיים את תפקידו באוגוסט 2019. בשנת 2020 מונה למפקד בית הספר לתקיפה תחת חטיבת התקיפה הרב זרועית.
עומר פרלמן שטריקס (נולד ב-20 ביולי 1993) הוא שחקן ישראלי.
פרלמן נולד וגדל בתל אביב.
כשהיה בן 12 אמו התאבדה.
למד בתיכון תלמה ילין במגמת תיאטרון.
בצבא שירת ככתב צבאי והשתחרר מהצבא לאחר עשרה חודשי שירות, ובמקום זאת עשה שירות לאומי במשך שנה.
לאחר הצבא למד משחק בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
פרלמן שיחק תפקידים קטנים במספר סדרות נוער בהן "יומני החופש הגדול" ו"שוברי גלים".
ב-2014 שיחק בסרט "פרחים של מרציפן".
בשנת 2017 פרץ לראשונה לתודעה הציבורית, בעונה הראשונה של סדרת הדרמה "שבאבניקים", שם גילם את דמותו של דב לייזר בראון, חרדי-אמריקאי מפונק ופסימי שאביו הוא נדבן עשיר, אחד מארבעת גיבורי הסדרה.
בשנת 2020 החל לשחק בסדרה "מנאייכ".
באותה שנה שיחק גם בסדרת הדרמה "שעת נעילה".
בשנת 2022 השתתף בסדרה הבינלאומית שצולמה בגרמניה MUNICH GAMES, לצד יוסף סוויד ורומי אבולעפיה.
בשנת 2024 השתתף בסדרה "שנות ה-90" בתפקיד גלעד צייר אתאיסט שותפו של שלום (דניאל אסייג) לדירה.
בתחום התיאטרון שיחק פרלמן בהצגת הילדים "דודה לאה - מאת שומיש", ואף זכה עליה בפרס השחקן הטוב ביותר בפסטיבל חיפה 2017. בשנת 2018 השתתף בהצגה "מיקה שלי" בתיאטרון הבימה.
בשנת 2018 פרלמן יצא מהארון.
הוא בזוגיות עם האדריכל רענן שטרן.
בראיון למאקו ביולי 2021 כשנשאל על מפגש עם חרדים בעקבות השתתפותו בסדרה שבאבניקים הוא אמר: "אני מספר שיש לי בן זוג ולפעמים הם שואלים אותי שאלות.
הם בעיקר מתאכזבים שלא התחזקתי אפילו בקצת, ואני תמיד אומר להם שאין מה לעשות, אני לא מאמין באלוהים."
עומר פדי (נולד ב-25 במרץ 2000) הוא מפיק מוזיקלי, פזמונאי וגיטריסט ישראלי.
פדי נולד בשנת 2000 בתל אביב, למתופף אשר פדי ולנופר וגדל בתל אביב.
הוא למד בתיכון לאמנויות תלמה ילין.
בגיל 16 עבר להתגורר בלוס אנג'לס עם אביו, שם למד בתיכון קלבאסאס והצטרף לאנסמבל ג'אז.
בשנת 2017, אחד מחבריו הכיר לפדי את הפזמונאי סאם הוק, והשניים כתבו יחד את השיר "Naked" של אלה מאי, מתוך אלבום הבכורה של מאי, Ella Mai.
השיר הגיע למקום ה-17 במצעד שירי ה-R&B של הבילבורד וקיבל מאיגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי את תואר הפלטינה, על מכירות של מיליון עותקים.
בשנת 2018, השתתף בפסטיבל הג'אז "Rino Jazz Festival" וזכה בפרס "הפרפורמר המצטיין".
בשנת 2019, הכיר את הראפר האמריקאי 24kGoldn, דרך חבר משותף של השניים, ובאותה השנה יצא הסינגל "18" של הראפר האמריקאי איאן דיור אותו הפיקו יחד פדי וגולדן והשתתפו בכתיבתו.
בנובמבר של אותה השנה, יצא אלבום הבכורה של דיור, מתוכו הפיק פדי ארבעה שירים.
באותה השנה, הופיע פדי כגיטריסט בסיבוב ההופעות של 24kGoldn, שנועד לקדם את המיני-אלבום Dropped Out College, שבהפקתו השתתף פדי.
ביוני 2020, יצא השיר "Go" של הראפרים דה קיד לארוי וג'וס וורלד, שפדי השתתף בהפקתו.
השיר הגיע למקום ה-52 במצעד הבילבורד הוט 100 וקיבל את תואר הזהב מאיגוד תעשיית ההקלטות האמריקאי.
ביולי של אותה השנה, יצא הסינגל "Mood" של 24kGoldn ואיאן דיור, אותו הפיק פדי.
השיר זכה להצלחה רבה בפלטפורמת שיתוף הווידאו טיקטוק ואף הגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100. באותה השנה, השתתף פדי בהפקת אלבומו של הראפר משין גאן קלי, Tickets to My Downfall, שהגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד 200.
ב-26 במרץ 2021 יצא השיר "Montero (Call Me by Your Name)" של ליל נאז X, אותו הפיק יחד עם טייק א דייטריפ .
השיר היה לשיר השני בהפקתו של פדי שהגיע למקום הראשון במצעד הבילבורד הוט 100. באותו היום, יצא אלבום הבכורה של 24kGoldn, El Dorado, אותו הפיק.
בשבוע זה, הוביל את מצעד המפיקים המוזיקליים של מגזין הבילבורד.
ביולי 2021 יצא לאור השיר "Stay" של דה קיד לארוי ביחד עם ג'סטין ביבר.
באוקטובר 2025 יצא לאור הסינגל "Die on This Hill" בביצוע הזמרת הבריטית סיינה ספירו, שפדי חיבר בשיתוף ספירו ומייקל פולק, והפיק בשיתוף פולק ובלייק סלטקין.
פדי בזוגיות עם כוכבת הטיקטוק אדיסון ריי מאז 2021.
שנהשםאמןתפקיד2018Ella Maiאלה מאיהלחנה2019Hotel Diabloמשין גאן קליגיטרהNothings Ever Good Enoughאיאן דיורהלחנהIndustry Plantאיאן דיורהלחנהDropped Out of College24kGoldnהלחנה, הפקה2020Nicotineטרוור דניאלהפקה, כתיבהI'm Goneאיאן דיורהלחנה, הפקהF*ck Loveדה קיד לארויהלחנה, הפקהTickets to My Downfallמשין גאן קליבס, גיטרה, הפקה, הלחנהWeird!יאנגבלאדגיטרה, בס, הפקה, הלחנה2021Pink Planetפינק סוויטסגיטרהEl Dorado24kGoldnגיטרה, קלידים, תכנותMonteroליל נאז Xכתיבה, הפקה, גיטרה
שנהארגוןקטגוריהעבודה מועמדתתוצאה2022פרסי גראמיהקלטת השנה"Montero (Call Me by Your Name)"שיר השנהאלבום השנהMonteroפרסי המוזיקה של iHeartRadioפזמונאי השנהעצמופרסי APRAשיר השנה"Stay"היצירה האוסטרלית המבוצעת ביותר"Without You"יצירת הראפ/היפ-הופ המבוצעת ביותרהיצירה הבינלאומית המבוצעת ביותר"Montero (Call Me by Your Name)"2023פרסי גראמיאלבום השנהSpecial
עומר נודלמן (נולדה ב-22 באוקטובר 1997) היא דוגמנית ושחקנית ישראלית.
נודלמן נולדה במושב נטעים, והיא דור חמישי למייסדי מושב זה.
אביה מנכ"ל חברה לייבוא ציוד מכני הנדסי, ואמה היא מזכירה במושב מטעם הרשות המקומית.
בוגרת בית הספר התיכון האזורי בגבעת ברנר לשנת 2015.
ב-2016 התגייסה לצה"ל ושירתה בחיל המודיעין.
לקראת שחרורה מהצבא, החלה לדגמן עבור חברת האופנה הישראלית "עדיקה" ועבור הרשת הישראלית "הבורסה לתכשיטים".
בשנת 2019 השתתפה בקמפיין צילומים של חברת ההלבשה התחתונה הישראלית "FIX".
בשנים 2019–2024 שימשה כפרזנטורית של חברת האופנה הישראלית "רנואר".
ושל רשת סוהו בישראל ובניו יורק.
בשנים 2019–2021 השתתפה בצילומים בפריז, בלונדון ובניו יורק ודגמנה עבור המותג "iro" בקמפיין צילומים בדובאי.
בשנת 2025 נבחרה להחליף את אגם רודברג כפרזנטורית של הרשת "פארם Be".
בשנת 2018 קיבלה לראשונה חשיפה רחבה במדיה הישראלית כשהתמודדה בתוכנית המציאות "המירוץ למיליון" של רשת, בצמד עם חברתה, מיכל קריץ.
הצמד יצא מהתחרות בהדחה החמישית.
בשנת 2020 גילמה את שחר בסדרת דרמת הפשע "בת השוטר" בערוץ TeenNick למנויי yes.
באותה שנה שיחקה בתפקיד לין בסדרת הנוער "ספיידרז" בערוץ TeenNick למנויי HOT.
בשנת 2021 גילמה את סתיו בסדרת הנוער "מאנקיז" המשודרת בערוץ טין ניק למנויי הוט.
בנוסף, באותה שנה החלה לשחק בסדרת הדרמה "בעלת החלומות" שבערוץ HOT בידור, שם נודלמן שיחקה גם בעונה השנייה בקיץ 2023.
בשנת 2022 גילמה את שירין בסרט "אחרי הסוף", ואת גאיה שקד בסדרת הנעורים "אינפיניטי" בערוץ זום למנויי יס.
בשנת 2024 גילמה את דניאל בעונה השנייה של סדרת הטלוויזיה "בלקספייס" ברשת 13 ואת שירה בסרט "בחורים טובים 2".
בשנת 2025 גילמה את מלי וינר בסרט "סודות בוערים" של דינה פרלשטיין.
באותה שנה השתתפה בעונה הרביעית של התוכנית "רוקדים עם כוכבים" בקשת 12. במהלך השתתפותה בתוכנית עומר נפצעה בחזרות לריקודים ואובחנה עם דלקת גב חריפה ונאלצה לפרוש בהמלצת הצוות הרפואי.
בשנת 2019 נודלמן יצאה עם הזמר לירן דנינו למשך שישה חודשים.
בהמשך שנת 2020 החלה לצאת עם איש העסקים עידו ברניקר, וב-2023 היא התארסה איתו ואף עברה לגור עימו במיאמי, אך לאחר כחצי שנה הם נפרדו וביטלו את האירוסים.
ב-2024 החלה לצאת עם שון סימנוביץ', אחיה של הדוגמנית קורל סימנוביץ'.
+שנהפרויקטתפקידהערות2018המירוץ למיליוןמתמודדתהשתתפה בצמד עם חברתה, מיכל קריץ.
יצאו בהדחה חמישית2020בת השוטרשחר אלושהסדרה שודרה בערוץ TeenNick למנויי yes; סדרת נעוריםספיידרזליןהסדרה שודרה בערוץ טין ניק למנויי HOT; סדרת נעורים2021מאנקיזסתיו2021–2023בעלת החלומותגלהסדרה שודרה בערוץ HOT בידור2022אחרי הסוףשיריןסרטאינפיניטיגאיה שקדהסדרה שודרה ערוץ זום למנויי yes; סדרת נעורים2024בלקספייסדניאלהסדרה שודרה ברשת 13בחורים טובים 2שירהסרט קולנוע2025רוקדים עם כוכביםעצמהעונה 4
שנהפרסקטגוריהפרויקטתוצאה2020פרסי נבחרי השנה של פרוגיפריצת השנה במשחקבת השוטר, ספיידרז2021שחקנית אהובה בסדרת נוערמאנקיז2022שחקנית ראשית בסדרת נוערבת השוטר, אינפיניטי
עומאר טיירל קרופורד ריצ'רדס הוא כדורגלן אנגלי, המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת ריו אבה, בהשאלה מנוטינגהאם פורסט.
ריצ'רדס גדל במחלקות הנוער של פולהאם ורדינג האנגליות.
ב-5 באוגוסט 2017 ערך ריצ'רדס את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של רדינג, בהפסד 0–2 לקווינס פארק ריינג'רס במסגרת המחזור הראשון בצ'מפיונשיפ לעונת .
ב-20 בפברואר 2018 הוא הבקיע את שער הבכורה שלו במועדון, בתיקו 1-1 נגד נוטינגהאם פורסט במסגרת המחזור ה-33 באותה העונה.
בסך הכל שיחק ריצ'רדס בקבוצה הבוגרת של רדינג במשך ארבע עונות, וערך 92 הופעות ליגה.
ב-27 במאי 2021 חתם ריצ'רדס בבאיירן מינכן מהבונדסליגה על חוזה לארבע עונות בהעברה חופשית.
ב-25 באוגוסט ערך ריצ'רדס את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–12 על ברמר במסגרת הסיבוב הראשון של הגביע הגרמני.
ב-18 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בבונדסליגה, בניצחון 0–7 על בוכום במסגרת המחזור החמישי לעונת 2021/2022.
ב-10 ביולי 2022 חתם ריצ'רדס בנוטינגהאם פורסט בפרמייר ליג.
עומר מיקאל סולה בומאווקו הוא כדורגלן צרפתי המשחק בעמדת הבלם באודינזה.
סולה הגיע אל מחלקת הנוער של סטאד לאוואל בשנת 2015. הוא ערך 12 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת הליגה הצרפתית השלישית.
ב-22 בינואר 2018 חתם סולה באולימפיק ליון מליגת העל הצרפתית.
ב-17 ביולי 2020 חתם סולה ברד בול זלצבורג מהבונדסליגה האוסטרית.
עומר סאקו הוא כדורגלן איווארי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת רוסטוב מליגת העל הרוסית ובנבחרת ניז'ר.
סאקו החל את הקריירה המקצוענית שלו בטנדה וב-ASEC מימוסאס מליגת העל של חוף השנהב.
ב-24 בספטמבר 2020 חתם באל-ח'ריטיאת מליגת העל הקטרית, במדיה ערך 13 הופעות ליגה והבקיע שער אחד.
ב-1 ביולי 2021 חתם בברואה סטארה זאגורה מליגת העל הבולגרית.
ב-17 במרץ ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 3-4 נגד סלביה פראג במסגרת 32 האחרונות של הליגה האזורית.
עומר קולי דניאל הוא כדורגלן גמביאני המשחק בעמדת הבלם בפאוק סלוניקי.
קולי התחיל לשחק כדורגל בקבוצת הכדורגל וולידאן.
בשנת הרשם את אנשי ספורינג קנזס סיטי מה-MLS, אך העסקה נפלה עקב פערים כספיים ולקראת עונת הצטרף לריאל דה בנג'ול.
בינואר קולי חתם בקופס מליגת העל הפינית.
ב-14 באפריל ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בתיקו 1-1 נגד מייפה.
שבוע לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה בהפסד 1–2 ליארו.
באוגוסט , קולי חתם על חוזה לשלוש שנים ביורגודן השוודית, שנכנס לתוקף החל מינואר .
ב-22 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה במשחק הגביע נגד אנגלהולמס.
ב-12 באוגוסט 2016 קולי טס לבלגיה לסכם את תנאיו בראסינג גנק המקומית, אך הדבר נעשה ללא ידיעת אנשי יורגודן שהגישו תביעה לפיפ"א נגד השחקן בטענה להפרת חוזה.
למרות זאת יומיים לאחר מכן נסגרה עסקת מכירתו של השחקן תמורת כ-2 מיליון אירו, והפך לשחקן השלישי הכי יקר שנמכר מקבוצה שוודית.
שבוע לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–3 נגד לוקרן.
ב-19 ביוני 2018 הצטרף לסמפדוריה מהסרייה א' במדיה שיחק 4 וחצי שנים.
ב-9 בפברואר 2023 חתם בבשיקטש מליגת העל הטורקית.
ב-31 באוגוסט 2024 חתם בפאוק סלוניקי מליגת העל היוונית.
בצעירותו, שיחק בנבחרות הנוער של גמביה והשתתף עימן באליפויות אפריקה השונות.
ב-15 בדצמבר 2012 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת גמביה בתיקו 1-1 נגד .
בשנת 2018 השתתף בעומרה במכה עם חברו לקבוצה דאז מבוואנה סמאטה.
עומר רמון (נולד ב-3 ביולי 1997) הוא אתלט ישראלי, אלוף אירופה בריצת מרתון קבוצתי (מינכן 2022).
עומר רמון נולד ב-3 ביולי 1997 וגדל בגבעת אלה שבעמק יזרעאל.
בילדותו החל להתאמן בטריאתלון, ובמהלך התיכון החל להתאמן בריצות ארוכות עם המאמן אמיר רמון, בן דודו.
רמון סיים תואר ראשון בהנדסת אווירונאוטיקה וחלל בטכניון במסגרת העתודה האקדמית, והוא משרת בצה"ל.
במהלך התואר זכה מספר פעמים במקום הראשון במירוץ הטכניון ל-5 קילומטרים.
בריצת הבכורה שלו במרתון סביליה 2022 השיג את הקריטריון לאליפות אירופה באתלטיקה, כאשר סיים בתוצאה של 2:13:30 שעות.
בשנת 2022, באליפות אירופה שנערכה במינכן, סיים במקום ה-26 בתוצאה של 2:16:35 שעות, וזכה במדליית זהב בתחרות הקבוצתית ביחד עם הנבחרת הישראלית, שכללה את מארו טפרי, את גשאו איילה, את ימר גטהון ואת גירמה אמרה.
עומר רקיק הוא כדורגלן תוניסאי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת מאריבור ובנבחרת תוניסיה.
רקיק גדל במחלקות הנוער של פיינורד, מנצ'סטר סיטי, פ.ס.וו.
איינדהובן, אולימפיק מרסיי, הרטה ברלין וארסנל.
ב-20 ביוני 2022 הושאל רקיק למשך עונה אחת מארסנל לספרטה רוטרדם מליגת העל ההולנדית.
ב-5 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בתיקו 0-0 נגד הירנפיין במסגרת המחזור הראשון בליגה לעונת 2022/2023. ב-31 בינואר 2023 הושאל לויגאן את'לטיק.
ב-15 ביוני 2021 ערך רקיק את הופעת הבכורה שלו בנבחרת תוניסיה, בניצחון 0–1 על נבחרת מאלי במשחק ידידות.
אחיו הוא כדורגלן סביליה ונבחרת הולנד כרים רקיק .
עומר סניור (נולד ב-23 בפברואר 2003) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת קשר הכנף בהפועל רעננה.
סניור נולד בתל אביב-יפו וגדל במחלקות הנוער של מכבי תל אביב ושל הפועל תל אביב.
ב-14 בדצמבר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב, בהפסד 0–1 למכבי חיפה במסגרת המחזור העשירי בליגת העל לעונת 2020/2021.
ב-12 בספטמבר 2024 חתם לשלוש שנים בהפועל חדרה, אליה עבר מהפועל תל אביב ללא תמורה, תמורת אחוזים ממכירה עתידית.
ב-27 באוגוסט 2025 חתם בהפועל רמת גן גבעתיים.בפברואר 2026 חתם בהפועל רעננה.
סניור החל לשחק בנבחרת ישראל עד גיל 19 בשנת 2021.
נכלל בסגל נבחרת ישראל עד גיל 20 לטורניר גביע העולם עד גיל 20 בשנת 2023. ב-27 במאי, במשחק מול יפן כשנבחרת ישראל נשארה בעשרה שחקנים לאחר כרטיס אדום, כבש סניור את שער המהפך בדקה ה-92, מה שסייע לישראל להעפיל לשמינית גמר הטורניר.
עומר פאיד עבד אל-ואהב אל-רח'אווי הוא כדורגלן מצרי המשחק בעמדת הבלם בקבוצת ארוקה מליגת העל הפורטוגלית, בהשאלה מפנרבחצ'ה.
פאיד גדל במחלקת הנוער של אל-מוקאוולון.
הוא ערך 28 הופעות ליגה במדי הקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל המצרית.
ב-16 באוגוסט 2023 חתם פאיד על חוזה לארבע שנים בפנרבחצ'ה מליגת העל הטורקית.
פאיד היה חלק מסגל נבחרת מצרים עד גיל 23 לטורניר גביע אפריקה לאומות עד גיל 23 בשנת 2023.
עומר אנטוניו קמפוס צ'אגויה (בספרדית: Omar Antonio Campos Chagoya; נולד ב-20 ביולי 2002 במקסיקו סיטי שבמקסיקו) הוא כדורגלן מקסיקני המשחק בעמדת המגן השמאלי בקבוצת קרוס אסול מליגת העל המקסיקנית.
קמפוס גדל במחלקת הנוער של סנטוס לגונה.
בשנת 2021 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון במסגרת ליגת העל המקסיקנית.
בשלוש העונות הראשונות שלו בקבוצה הבוגרת ערך 88 הופעות ליגה והבקיע שלושה שערים.
עומר עבד א-ראזק הוא פוליטיקאי פלסטיני, פעיל בארגון הטרור חמאס.
כיהן כשר האוצר של הרשות הפלסטינית בממשלת הנייה הראשונה.
עומר עבד א-רזאק נולד ב־1958 בסלפית.
למד במכללה באיווה שבארצות הברית וסיים לימודי דוקטור בכלכלה באוניברסיטת איווה ב־1986
ב־1991 החל לשמש כפרופסור לכלכלה מרצה בפקולטה לכלכלה באוניברסיטת א-נג'אח.
ב־1997 נעצר במעצר מנהלי למשך 4 חודשים.
נעצר בשנית בדצמבר 2005 והועמד לדין בבית המשפט הצבאי בגין חברותו בארגון הטרור חמאס.
א-רזאק נבחר מועצה המחוקקת הפלסטינית בבחירות ב־2006. לאחר הבחירות מונה לשר האוצר בממשלת הנייה הראשונה.
ביוני 2006 נעצר בידי ישראל כחלק מגל מעצרים של פעילי חמאס בתחילת מבצע גשמי קיץ שהחל לאחר חטיפת גלעד שליט ושוחרר כעבור כשנתיים ב-2008.
עומר יעקב ניראון (נולד ב-17 באפריל 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת השוער במכבי נתניה מליגת העל ובנבחרת ישראל האולימפית עד גיל 23.
ניראון נולד בראשון לציון, לכדורגלן העבר הישראלי דני ניראון ששיחק כחלוץ.
עשה את צעדיו הראשונים בכדורגל בקבוצת הילדים של מכבי תל אביב.
בין היתר, שיחק גם באלו של שמשון תל אביב ומכבי הרצליה, עד שבגיל 16 הצטרף לקבוצת הנוער של בני יהודה תל אביב.
ב-18 באוגוסט 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו בבוגרים של בני יהודה תל אביב, במסגרת גביע הטוטו, נגד בני סכנין.
ב-25 במאי 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בהפסד 1–2 להפועל חדרה.
בקיץ הושאל להפועל ראשון לציון, אך לא רשם בה דקות משחק ובינואר של אותה עונה חזר לבני יהודה תל אביב.
בעונת 2020/2021 הפך לשוער הראשון של המועדון, אך בסיום העונה ירדה לליגה הלאומית.
בקיץ הושאל להפועל רמת השרון עד לסיום העונה, ואחריה חזר לבני יהודה תל אביב.
ב-14 ביולי 2023 הושאל לזרינסקי מוסטאר מליגת העל של בוסניה והרצגובינה.
ב-22 בינואר 2024 הושאל למכבי נתניה מליגת העל.
בסיום העונה עבר למכבי נתניה בחוזה קבוע.
שיחק במדיי נבחרת הנערים עד גיל 17 של ישראל, בנבחרות הנוער הישראליות עד גיל 18 ועד גיל 19, ובנבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21.
ניראון נכלל בסגל ואף שיחק במשחקה הראשון של נבחרת ישראל האולימפית עד גיל 23 בשלב-הבתים באולימפיאדת פריז 2024, בתיקו 1-1 מול נבחרת מאלי האולימפית עד גיל 23.
ברשותו גם דרכון של דנמרק, דרך סבתו מצד אביו.
עומר עבדאללה (בקשמירית: عمر عبداللہ; נולד ב־10 במרץ 1970) הוא פוליטיקאי הודי־מוסלמי המכהן כראש השרים של ג'אמו וקשמיר מאוקטובר 2024. כיהן כראש השרים גם בשנים 2008–2014 וכשר בממשלת הודו.
סגן נשיא מפלגת הוועדה הלאומית של ג'אמו וקשמיר.
עומר עבדאללה נולד ב־10 במרץ 1970 ב שבאסקס באנגליה.
בעוד אמו מולי היא בריטית, משפחת אביו היא משפחה בעלת השפעה פוליטית וותיקה בקשמיר.
אביו פארוק עבדאללה וסבו עמדו בראשות ממשלת המדינה.
עומר קיבל תואר ראשון במינהל עסקים במכללת סינדהאם בבומביי.
עומר נכנס לחיים הפוליטיים בגיל 28, כאשר נבחר ללוק סבהה בבחירות ב־1988 מטעם הוועידה הלאומית של ג'אמו וקשמיר.
הוא נבחר בשנית בבחירות ב־1999 ומונה לשר המדינה (תפקיד בין שר לסגן שר) למסחר ותעשייה בממשלת אטאל ביהארי ואג'פאיי.
ב־2001 מונה לשר המדינה במשרד החוץ.
הוא כיהן בתפקיד עד דצמבר 2002, כשהתפטר על מנת לעסוק בהכנות מפלגתו לבחירות ל.
ביוני 2002 מונה עומר לנשיא הוועידה הלאומית של ג'אמו וקשמיר כשהוא מחליף את אביו פארוק.
בבחירות לאספה המחוקקת של ג'אמו וקשמיר ב־2002 הובס עומר במחוז הבחירה בו התמודד והמפלגה נחלה תבוסה.
עומר עצמו שב ונבחר ללוק סבהה בבחירות ב־2004.
בבחירות לאספה המחוקקת של ג'אמו וקשמיר ב־2008 נבחר עומר לאספה, ומפלגתו, שזכתה ב־28 מושבים, הקימה בינואר 2009 ממשלת קואליציה עם הקונגרס הלאומי ההודי כשהוא משמש כראש השרים.
במקביל התפטר עומר מנשיאות המפלגה ואביו פארוק מונה לתפקיד.
ביולי 2009 הגיש עומר את התפטרותו לאחר התעוררות שערורייה מ־2006 בה קטינות הוכרחו לעסוק בזנות, אך מושל ג'אמו וקשמיר לא קיבל את ההתפטרות.
בבחירות לאספה המחוקקת של ג'אמו וקשמיר ב־2014 הפסידה המפלגה, ועומר התפטר מתפקידו כראש השרים, כשהוא משמש כראש האופוזיציה באספה.
עומר הושם באוגוסט 2019, במהלך חלוקת ג'אמו וקשמיר, במעצר בית לצד מנהיגים אחרים בקשמיר.
עקב סירובו להתחייב להימנע מעיסוק בנושאים פוליטיים לא שוחרר עד מרץ 2020.
עומר התמודד בבחירות ללוק סבהה ב־2024 אך הפסיד בפער של כמאתיים אלף קולות למהנדס ראשיד.
לאחר הבחירות לאספה המחוקקת של ג'אמו וקשמיר באוקטובר 2024 זכתה הוועידה הלאומית ב־42 מושבים, ועומר הושבע בשנית לראש השרים בחבל ב־16 באוקטובר 2024.
עומר נישא ב־1994 לפייל נאת, אך הם נפרדו ב־2011. לזוג שני בנים.
עומר עציון (נולד ב-2 במאי 1977) הוא שחקן, קומיקאי, תסריטאי, ומדבב ישראלי.
עציון נולד בירושלים, בן לאדריכל נוף שעבד במשרד לאיכות הסביבה ולצלמת עיתונות ילידת בגדד.
כשהיה בן שש עברה המשפחה לבית שמש.
עציון הוא בוגר בית הספר לאמנויות הבמה בית צבי ובוגר בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, שבו למד תסריטאות.
שנהפרויקטתפקידהערות2007התנתקות2012יותר איטי מלבדורון2013לוויה בצהרייםמפקדהצגה יומיתבן-זוגה של נעמה 32015הקפותדוד2017בית בגלילדיירת חדשה2019אול איןצוּפי קירשהיימר2023לרוץ על החולשגיא
שנהפרויקטתפקידהערות2006סיירת קרפדנועז2018גן חיותתפקידים שונים2019שתים עשרה לנצח
בתיאטרון בית ליסין: "המוגבלים", "הר לא זז", ו"ההצגה חייבת להיגמר".
בתיאטרון הקאמרי: "שעונים" (ההצגה הופיע ברחבי העולם ובפסטיבלים שונים), צ'ילבות
בתיאטרון הספרייה: "מלקולם הקטן", "קלף חזק", "הבלון האדום", "שרון סמו הרוצח", "הסוחר מוונציה", ו"עקומים".
בתיאטרון תמונע: "אני ונפשי", ו"נס ציונה".
בתיאטרון קרוב: "ההיסטוריה של הקומוניזם כפי שסופרה לחולי נפש", ו"אדיפוס בקולונוס".
בתיאטרון העברי: "חנה סנש, גטו".
בפסטיבל תיאטרון קצר: "ארוחה אחרונה, לוטו", ו"מחזה ליום המשפחה".
הגדוד העברי: "הכול בדולר" (מופע בידור).
תיאטרון ToMix: "סימה וקנין מכשפה".
שנהפרסקטגוריהפרויקטמועמדות2022האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיהפרס שחקן המשנה הטוב ביותר בסדרת דרמה קומיתבלאדי מורי
עומר רחמים (נולד ב-ח' בניסן ה'תשנ"א, 22 במרץ 1991) הוא מנכ"ל מועצת יש"ע.
כיהן כיועצו הבכיר של שר האוצר בצלאל סמוטריץ'.
רחמים נולד ברמת גן וגדל במושב בני דרום ובכפר סבא.
רחמים למד בבית הספר אמי"ת מדעי טכנולוגי ברעננה, ובישיבה הגבוהה בני דוד בעלי.
שירת כלוחם וכמפקד בגדוד חרוב, חטיבת כפיר.
סיים תואר ראשון במנהל, משפט וממשל במרכז האקדמי שערי מדע ומשפט ותואר שני בממשל ומדיניות ציבורית באוניברסיטת בר-אילן.
רחמים הוא קצין במילואים בדרגת סרן ומשמש כסגן מפקד פלוגה בגדוד חי"ר.
לאחר שירותו הצבאי חזר רחמים ללמוד בישיבה הגבוהה בעלי ובמקביל שימש כראש לשכה של הרב אלי סדן.
בספטמבר 2015 סיים רחמים את לימודיו בישיבה ומונה לתפקיד רכז מחוז דן בתנועת הנוער בני עקיבא.
במסגרת זו שימש כחבר במזכירות התנועה ובהנהלת התנועה.
בספטמבר 2017 מונה ליועצו של ח"כ בצלאל סמוטריץ', שכיהן באותה העת כחבר הכנסת מטעם סיעת האיחוד הלאומי במפלגת הבית היהודי.
בתקופה זו שימש כיועצו של סמוטריץ' בוועדת הכספים וכן ריכז את הקשר של סמוטריץ' עם רבנים בכירי הציונות הדתית.
ביוני 2019 מונה סמוטריץ' לשר התחבורה, ומינה את רחמים כיועצו.
כיועץ שר התחבורה עסק רחמים בקשר בין השר והמשרד לרשויות המקומיות.
במאי 2020 סיים סמוטריץ' את תפקידו כשר התחבורה ושב לכנסת כחבר כנסת באופוזיציה.
רחמים שב עם סמוטריץ' לכנסת ושימש כיועצו הקרוב.
בינואר 2023 התמנה סמוטריץ' לשר האוצר, ומינה את רחמים לתפקיד יועץ השר לכנסת ולממשלה.
במסגרת תפקידו היה רחמים שחקן מרכזי בוועדת הכספים בכנסת ובוועדת השרים לחקיקה.
ביוני 2024 מונה רחמים למנכ"ל מועצת יש"ע, והוא משמש בתפקיד זה כיום.
בשנת 2025 הוא היה חלק ממשלחת של מנהיגים ישראלים מיהודה ושומרון שהשתתפו בטקס השבעתו של דונלד טראמפ בארצות הברית.
הוא נסע לאיחוד האמירויות הערביות במרץ עם משלחת ישראלית והשתתף בארוחת איפטאר של הרמדאן עם חבר בכיר במועצה הלאומית של איחוד האמירויות הערביות, עלי רשיד א-נועימי.
מתגורר ביישוב אסיף (נופי נחמיה), נשוי לאליענה, ולהם חמישה ילדים.
עומר שכטר (נולד ב-2 בינואר 1984) הוא מנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה.
כשהיה בן חמש עברה משפחתו להתגורר באילת.
למד בבית הספר היסודי "עציון גבר", בחטיבת הביניים "אלון" ובתיכון "גולדווטר".
בשנת 2002 התגייס לצה"ל ושירת כמאבחן ביטחוני בעין יהב ובהמשך כרב-סמל פלוגתי בחיל הקשר והתקשוב.
הוא השתחרר משירות בשנת 2005. לאחר השירות עבד בתחום המלונאות.
בשנת 2010 החל לעבוד לצידו של ח"כ אופיר אקוניס אשר כיהן באותה תקופה כיו"ר ועדת הכלכלה, בתפקיד יועץ ומנהל הלשכה.
בהמשך, כשאקוניס מונה לסגן יו"ר הכנסת, המשיך שכטר בתפקיד זה.
בשנת 2013, כאשר כיהן אקוניס כסגן שר במשרד ראש הממשלה, שימש כיועץ בכיר.
במסגרת תפקידו היה בין מובילי המיזם "מחשב לכל ילד".
בשנים 2015–2020, כאשר אקוניס כיהן כשר המדע והטכנולוגיה, עמד שכטר בראש מטה השר.
בשנת 2020, במקביל לתפקידו, ניהל את מטה השר אקוניס במשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים עם תחילת תקופת הקורונה.
בשנת 2021 המשיך לשמש כראש מטה השר אקוניס במשרד לשיתוף פעולה אזורי.
בשנת 2022 שימש כעוזר ליו"ר דירקטוריון קבוצת שטראוס עפרה שטראוס.
בין השנים 2023—2025 שימש כמשנה למנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה גדי אריאלי.
כמו כן, כיהן כנציג המשרד במועצת המנהלים של רשות החדשנות.
במרץ 2025 מונה שכטר למנכ"ל משרד החדשנות, המדע והטכנולוגיה, בראשות השרה גילה גמליאל.
שכטר הוא בעל תואר שני במנהל עסקים מהמרכז האקדמי פרס ותואר שני בלימודי דמוקרטיה, במגמת ממשל ומדיניות ציבורית, מהאוניברסיטה הפתוחה.
בנוסף, הוא בוגר תואר ראשון במדעי החברה, במגמת תקשורת, מהאוניברסיטה הפתוחה ומגשר מוסמך.
עומר קרן (נולד ב-12 בספטמבר 1987) הוא יוצר, מחזאי, תסריטאי, שחקן, זמר, עורך תוכן ובמאי ישראלי.
בגיל 8 עברה משפחתו לקדימה.
בנעוריו למד בתיכון לאמנויות תלמה ילין שבגבעתיים במגמת תיאטרון.
לאחר מכן שירת ככתב תרבות, עורך ומגיש בגלי צה"ל.
לאחר שחרורו מצה"ל למד משחק בבית צבי.
במקביל עבד בטלוויזיה כתחקירן וכעורך משנה.
כמו כן למד עריכת וידאו וניהול מוסדות תרבות.
סבתו, חנה קריצמן, ממייסדות קיבוץ בארי, נפצעה אנושות מירי של מחבל בטבח שבעה באוקטובר ונפטרה מפצעיה שבועיים לאחר מכן.
צ'ילבות - מחזה מקורי שעלה בתיאטרון הקאמרי, בבימויו של גלעד קמחי ובכיכובן של מרים זוהר ומיה לנדסמן, ומאוחר יותר גם גילה אלמגור.
המחזה החל את דרכו בסדנת המחזאות ובפסטיבל "כאן ועכשיו" של תיאטרון הקאמרי, שבו מוצגות קריאות מבוימות של מחזות מקוריים, ובהמשך עלה כהפקה מלאה על הבמה הראשית של התיאטרון.
המחזה עוסק בשתי שחקניות תיאטרון - האחת צעירה, פרועה ואגואיסטית והשנייה דיוות תיאטרון קשוחה ומרירה בת 90 פלוס.
על הבמה הן יריבות, מאחורי הקלעים הן אויבות מרות, אבל כשהקריירה של שתיהן עומדת על הכף, הן נאלצות להסתדר זו עם זו.
מה שמתחיל במלחמה קשה, שבה כל אחת מנסה לפנות את השנייה מדרכה, הופך למערכת יחסים מפתיעה ויוצאת דופן.
המחזה התקבל להפקה בתיאטרון הקאמרי חודש לפני מתקפת 7 באוקטובר 2023, וזכה להצלחה רבה בקרב הקהל.
"להיות אתה" - מחזה שכתב יחד עם גור קורן עבור תיאטרון השעה הישראלי, בבימויו של גמא פריד.
המחזה עוסק בשני תלמידים - האחד מקובל והשני דחוי חברתית - שנאלצים לשתף פעולה במשימה כיתתית ובמהלכה לומדים להכיר זה את זה ולקבל את השוני ביניהם.
התפקיד הראשון של קרן כשחקן היה ב"עלובי החיים" בתיאטרון הבימה, שם שיחק בתפקידים שונים.
שיחק בין היתר בהצגות הבאות:
"שולם לעולם" (תיאטרון ארצי לנוער)
2021 - מופעי מחווה תיאטרון הבימה
2021 - "מצדיעים לצדי", מופע טלוויזיוני מיוחד לרגל יום הולדתו ה-80 של צדי צרפתי, קשת 12 ותיאטרון הבימה
2019 - "מזרח תיכון מרכז", תסריטאי ובימוי Second unit, סיטקום להוט
2014-2018 - "חדשות מהעבר" ו"חדשות התנ"ך", החינוכית (תסריטאי ועורך תוכן)
2018 - "האורגינלים", החינוכית, תסריטאי ועורך תוכן
2010 - טקס נבחרי הילדים, תסריטאי ועורך משנה, ערוץ הילדים
עומר פרנקל (נולד ב-5 במאי 1972 בחיפה) הוא קריין רדיו וטלוויזיה, מגיש חדשות, מדבב, מלחין ומנצח ישראלי.
עומר השלים תואר שני בניצוח בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה באוניברסיטת תל אביב, עם המורים מנדי רודן, נעם שריף, ואג פפיאן, יואב תלמי ואבנר איתי.
מאז שנת 2020 הוא משמש כעורך הראשי של תחנת הרדיו "כאן קול המוזיקה".
בשנים 2013–2018 התגורר בברלין כדי לפתח את קריירת הניצוח שלו ולהשתלב בסצנת המוזיקה המקומית.
בשנת 2015 הוצע לו להוביל את מקהלת הנערים היהודית של ברלין, ובשנת 2016 מונה למנהל המוזיקלי והמנצח של "המקהלה העברית ברלין".
בדצמבר 2017 ניצח פרנקל על גרסה גרמנית של המחזמר "פנטום האופרה" בסיבוב הופעות שנמשך שלושה חודשים וכלל למעלה מ־50 הופעות בגרמניה, אוסטריה ושווייץ.
בשנת 2018 ניצח על בכורת הבלט סינדרלה מאת עלמה דויטשר בפסטיבל ID בברלין.
בישראל שימש כמנהל המוזיקלי של "תזמורת עמק חפר", וניצח כמנצח אורח על התזמורת הסימפונית חיפה, תזמורת קלאסיקה רחובות, תזמורת האופרה הקאמרית אשדוד, תזמורת הקמפוס, תזמורת המושבות, והתזמורת הסימפונית של בית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה.
כחבר־זמר באנסמבל זמרי קולגיום השתתף במגוון קונצרטים, בהם פסטיבל אבו גוש ופסטיבל ישראל, וכן בהופעות בגרמניה, אוסטריה ואיטליה.
כקריין השתתף בהפקות בימתיות שונות, בהן "מעשה בחייל" מאת סטרווינסקי, "המדריך לתזמורת לבני הנעורים" מאת בריטן עם התזמורת הפילהרמונית הישראלית, "חלום ליל קיץ" מאת מנדלסון, "חליל הקסם" מאת מוצרט, "פטר והזאב" מאת פרוקופייב עם התזמורת הסימפונית חיפה, כה אמר זרתוסטרא מאת שטראוס, ועוד.
כמדבב דיבב בסדרות צבי צב וחבריו, ערוץ הכלבים, רחוב סומסום – שארע סימסים והרפתקאותיו של טובטוב הגמד.
כמלחין לתחום הקולנוע והמדיה כתב פסקולים לסרטים דוקומנטריים, סרטים קצרים והפקות טלוויזיה, ובחלקם אף שימש כמעצב פסקול.
בשנת 2018 סיים פרויקט של הקלטת כל ספרי התנ"ך – 929 פרקים בסך הכול – כקריין.
בשנת 2024 ניצח עומר פרנקל על הקנטטה "שקט אין-סופי" מאת יוסף ברדנשווילי שהוזמנה על ידי תאגיד השידור הישראלי.
היצירה בוצעה על ידי התזמורת הסימפונית ירושלים ובהשתתפות הזמרים אפרת גוש ואליאב זוהר.
כמו כן השתתפו ביצירה אנסמבל קולות נשים נעמה.
עומר דווייט קונגר היה פוליטיקאי אמריקאי, איש המפלגה הרפובליקנית, אשר כיהן כחבר בית הנבחרים וכסנאטור מטעם מדינת מישיגן.
קונגר נולד ב-1 באפריל 1818 בעיר קופרסטאון שבניו יורק, והיה בנם של הכומר אנוך קונגר ואסתר (ווסט) קונגר.
בשנת 1824 עברה משפחתו למחוז הורון שבאוהיו.
הוא למד במוסד החינוכי הורון אינסטיטיוט שבמילאן, אוהיו, ולאחר מכן השלים את לימודיו בקולג' וסטרן ריזרב (כיום אוניברסיטת קייס וסטרן ריזרב) בהדסון, אוהיו, בשנת 1841. בין השנים 1845–1847 השתתף בחקר המחצבים של אזורי הנחושת והברזל סביב ימת סופיריור, במסגרת הסקר הגאולוגי של מדינת מישיגן.
בשנת 1848 החל לעסוק בעריכת דין בפורט הורון שבמישיגן, וב־1850 נבחר לשופט בית המשפט של מחוז סנט קלייר.
בשנים 1855–1859 כיהן כחבר הסנאט של מישיגן, וב־1859 כיהן כנשיא בפועל של הסנאט.
בתקופת מלחמת האזרחים היה חבר במועצה הצבאית של המדינה, בדרגת קולונל.
בשנת 1864 שימש כחבר בחבר האלקטורים של מישיגן, וב־1866 היה ציר בוועידה החוקתית המדינתית.
קונגר נבחר מטעם המפלגה הרפובליקנית לבית הנבחרים של ארצות הברית לקונגרס ה־41, ונבחר מחדש לחמישה קונגרסים נוספים, וכיהן ברצף מ־4 במרץ 1869 עד 3 במרץ 1881. הוא ייצג את המחוז החמישי של מישיגן בשנים 1869–1873, ולאחר מכן היה הנציג הראשון של המחוז השביעי בשנים 1873–1881.
בבחירות של נובמבר 1880 נבחר שוב לבית הנבחרים לקונגרס ה־47, אך ב־18 בינואר 1881 נבחר על ידי בית המחוקקים של מישיגן לסנאט של ארצות הברית.
הוא השלים את כהונתו בבית הנבחרים לקונגרס ה־46, ולאחר מכן התפטר כדי לכהן בסנאט.
בבחירות מיוחדות שנערכו ב־4 באפריל 1881 נבחר להחליפו בבית הנבחרים.
במהלך כהונתו בבית הנבחרים עמד קונגר בראש ועדת ההוצאות של מחלקת המדינה בקונגרס ה־42, ובראש ועדת הפטנטים בקונגרס ה־43.
במהלך כהונתו שימש כיושב ראש ועדת התעשייה בקונגרס ה־47, ועדת תיקון החוקים בקונגרס ה־48, וועדת הדואר ודרכי הדואר בקונגרס ה־49.
לאחר שסיים את כהונתו בקונגרס, עסק בעריכת דין בוושינגטון די.
סי., וב-11 ביולי 1898 נפטר באושן סיטי שבמרילנד.
הוא נקבר בבית העלמין לייקסייד בעיר פורט הורון במישיגן.
תרומתו להקמת הצלב האדום האמריקאי
קונגר מילא תפקיד חשוב בהקמת ארגון הצלב האדום האמריקאי.
ב־12 במאי 1881 ארגנה קלרה ברטון, שהייתה לנשיאת הארגון הראשונה, פגישה בביתו של הסנאטור קונגר.
בפגישה נכחו 15 אנשים, ביניהם ברטון, קונגר וחבר הקונגרס מאוהיו.
תחנת המחקר הארקטית "פורט קונגר" (Fort Conger), שהוקמה במסגרת משלחתו של אוגוסטוס גרילי בשנת 1881, נקראה על שמו, כמו גם "מצר קונגר", כהוקרה לתמיכתו במשלחת.
בפורט הורון שבמישיגן מנציחה אותו גם מערכת הרחובות: הרחובות הקרובים ביותר לאגם נקראים על שמו – "רחוב עומר" (Omar Street) ו"שדרת קונגר" (Conger Avenue) – שנמצאים במרחק כמה רחובות מבית העלמין שבו נקבר.
כמו כן, יישוב קצר ימים בשם "אומרד" (Omard) באזור ה־Thumb נקרא לכבודו, משילוב שמו הפרטי "Omar" והאות הראשונה משמו האמצעי "D".
בספריית הקונגרס נרשם חיבור אחד בלבד מפרי עטו – חוברת בת 15 עמודים בשם A Plain Review ("סקירה פשוטה"), שפורסמה בוושינגטון בשנת 1892 ועסקה בתביעות הפיצוי על שוד ימי צרפתי.
נכדו, שנשא גם הוא את שמו עומר דווייט קונגר, השלים את לימודיו באוניברסיטת הרווארד ונהרג בסן דייגו במהלך מלחמת העולם השנייה.
עונג שבת היה שם קוד לארגון מחתרתי שפעל בגטו ורשה ואסף מידע על יהודי גטו ורשה, ורשה רבתי וערי פולין האחרות בתקופת מלחמת העולם השנייה.
הארגון גם יזם כתיבת עבודות על ההיבטים השונים של חיי הגטו ובכך היה למכון מחקר לצד היותו מיזם מתעד.
כתבי הארכיון של עונג שבת שנמצאו לאחר המלחמה, מצויים כיום במכון היהודי ההיסטורי בפולין ומכונים ארכיון רינגלבלום על שם מייסד הארגון.
הפרויקט הוקם באוקטובר 1939 על ידי עמנואל רינגלבלום (היסטוריון ופעיל חברתי בג'וינט ובייוו"א).
רינגלבלום תיעד ביומנו את הידיעות שהגיעו אליו בעת עבודתו במנגנון פעולות סעד יהודיות שהפעיל - "המוסד לעזרה הדדית".
בנובמבר 1940 הרחיב רינגלבלום את המיזם וצירף כמה עשרות אנשי רוח (סופרים, מורים, אנשי ציבור השייכים לזרמים הפוליטיים השונים בגטו והיסטוריונים) לכתיבת הארכיון.
קבוצה זו, במסווה של ארגון סיוע, אספה את המידע הגולמי לארכיון וכתבה רישומים.
מרכז פעילות הקבוצה באותה עת היה הרב שמעון הוברבנד שהגיע לגטו ורשה מפיוטרקוב.
הפרויקט שם לעצמו למטרה לשמר תמונה היסטורית שלמה ואמינה של הגטו, כזאת שתעמוד באמות מידה היסטוריוגרפיות.
בין מסמכיו תיאורים של המחתרת, ההתנגדות ומה שנודע בדיעבד כסימנים מתריעים לכיליון (עיתונות חשאית, פרוטוקולים מישיבות, סקירות על פעילות הגופים החשאיים היהודיים בגטו ועדויות מפי פליטים מגטאות אחרים, מחנות עבודה ומחנות שבויים), כך גם תיעד את חיי היום-יום של שוכני הגטו והאווירה ברחובותיו (כרזות, ציורים ועדויות).
המימון לתפעול המיזם הגיע מארגון ה"ג'וינט".
פעולת הארגון שינתה את כיוונה ביוני 1942, כאשר החלו רציחות המוניות באזורים הכבושים במזרח.
החל מאותה תקופה ניסו פעילי הארכיון להניח את ידיהם על כל תעודה גרמנית הקשורה לגירוש ולתהליך ההכחדה.
בתחילת שנת 1942 נגבתה עדות משלמה בר וינר, שהצליח לברוח ממחנה ההשמדה חלמנו.
העדות שנודעה כדו"ח גרויאנובסקי, הועברה לממשלה הפולנית הגולה בלונדון.
בעיצומו של גירוש גטו ורשה, רינגלבלום ניסה לשכנע את תושבי הגטו למסור לו את צוואותיהם ויומניהם האישיים המתארים את חייהם בגטו, אבל ניסיון זה הצליח באופן חלקי בלבד, מאחר שרבים חשו שלאחר שנספו יקיריהם, נותרה להם רק כתיבתם.
בין היתר השתמרו בארכיון זה והתפרסמו אחר כך חלק מכתבי רבי קלונימוס קלמיש שפירא (האדמו"ר מפיאסצנה).
בשיא פעילותו כלל הארגון כ 50–60 עובדים בשכר.
חברי הארכיון פעלו תחת מידור כאמצעי זהירות ורובם לא ידעו על היקף הפעילות שלו ועל זהותם של רוב הפעילים.
עמנואל רינגלבלום - מייסד ומנהל הארכיון.
כתב חומר רב, גייס את מרבית העובדים וכתב קווים מנחים לעבודתם.
אליהו גוטקובסקי והרש וואסר - מזכירים.
קישור בין הארכיון למחתרת הלוחמת.
מנחם מנדל קון, שייע רבינוביץ', שמואל וינטר, אלכסנדר לנדאו, אליעזר ליפא בלוך, יצחק גיטרמן, דניאל גוז'יק ואברהם לוין – גיוס כספים, קשרים והגנה על חיי הפעילים.
יוסף קפלן ושמואל ברסלב - חברי השומר הצעיר, הצטרפו ל'עונג שבת' ב-1942.
הרב שמעון הוברבנד - מהכותבים המרכזיים והפוריים ביותר, ראש המדור הדתי.
העביר לארכיון חלק מכתבי בן דודו, האדמו"ר מפיאסצ'נה.
מורים: ישראל ליכטנשטיין - מנהל 'בית הספר בורכוב' ברחוב נובוליפקי 68 – הסתיר את מרבית הארכיון בבניין בית הספר ובו גם את ציוריה של אשתו, גלה סקשטיין.
ברנארד קמפלמאכר, אהרן קוניסקי, נתן סמולר.
מנחם לינדר ויז'י וינקלר - סטטיסטיקה ומחקר כלכלי.
ססיליה סלפק - כתבה מחקרים על נשים בגטו.
הנריקה לזוברט, גוסטבה יארצקה - כתבו בפולנית.
לזוברט כתבה את השיר 'המבריח הקטן' שתורגם ליידיש ולעברית והולחן לאחר המלחמה.
סופרים ועיתונאים: רחל אוירבך, פרץ אופוצ'ינסקי, יהושע פרלה.
פעילים נוספים: נחמיה טייטלמן, מרדכי שוורצברד, יחיאל גורני, דניאל פליגלמן, בלומה וואסר, דוד גרבר, נחום גז'יוואץ'.
מבין כל חברי הארכיון, שרדו את המלחמה רק שלושה - רחל אוירבך, הרש וואסר ואשתו בלומה.
באוגוסט 1942, בעיצומו של הגירוש מוורשה וכן בפברואר 1943, הוטמנו שני חלקי הארכיון בעשר תיבות מתכת ובשני כדי חלב.
החלק השלישי הוטמן באפריל 1943. שני החלקים הראשונים של הארכיון נמצאו ב־1946 וב־1950 והיוו עדות חשובה על אורח החיים בגטו ורשה.
ב־2003 היה ניסיון למצוא את החלק השלישי במתחם השגרירות הסינית בוורשה, ללא הצלחה.
לקראת יום השואה 2009 הודיע מוזיאון בית לוחמי הגטאות כי החלק השלישי של ארכיון 'עונג שבת' נמצא בסבירות גבוהה מאוד.
בשנת 1999, הארכיון הוכר ונכלל במסגרת Memory of the World ("תוכנית זיכרון עולם") לתיעוד ולשימור אוספים שתרמו להתפתחות האנושית, על ידי אונסק"ו.
ב-19 באפריל 2021 נחנכה אנדרטה לזכר הארכיון ברחוב נובוליפקי בוורשה, במקום שבו הוא הוסתר במהלך המלחמה.
עונג שבת (2003) הוא סרט ישראלי עלילתי קצר (21 דקות).
הסרט הופק כעבודת הגמר של מיכל ברזיס ועודד בן נון במסגרת לימודיהם בבית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה, ירושלים.
הסרט זכה במספר פרסים, ונבחר במקום השני ברשימת "עשרת סרטי בית הספר הטובים ביותר בכל הזמנים" על ידי ועדת מומחים מטעם בית הספר, לרגל ציון 15 שנים להקמת בית הספר.
עלילת הסרט מתרחשת בליל שבת, כאשר בחורה דתייה בשם רחל חומקת מבית הוריה לבילוי אסור עם חברותיה החילוניות.
כשהבילוי משתבש והופך לסיוט, על רחל לשאת בתוצאות השקר וההסתרה.
שחקן תפקיד טלי שרון רחל אביבה גר אמא של רחל יעל יעקובוף יעל נעמה יעקובוף לילך נס בר נחום יהודה ליזרוביץ אולי לאור נגה הלפרין נגה הלפרין ינאי גירון
פרס ראשון - פסטיבל לודג', פולין 2003
פרס התסריט - פסטיבל מינכן לסרטי סטודנטים, 2003
פרס ראשון בפסטיבל מונטוידאו 2004
פרס חבר השופטים בפסטיבל פואטייה, 2004
ציון לשבח בפסטיבל ירושלים, 2003
הוקרן בפסטיבל קלרמונט פראנד, 2004 ובפסטיבל הסרטים טרייבקה 2004.
עונג או הנאה או כיף גדול הוא מכלול של תחושות שמטבע האדם הוא נצרך להם, ושואף להשיגן.
התענוגות נחשבים לתחושות בעלות פרשנות חיובית בהווה שהאדם נהנה מהם בזמן שהוא מבצע אותם.
התענוג הוא זמני וקיים רק בזמן הביצוע ולמשך זמן מוגבל במהלך אכילה, שתייה, שינה, רחצה, וקיום יחסי מין.
רדיפה רבה אחרי העונג ("חיי תענוגות") נחשבת לתאווה.
סיפוק נחשב להנאה מהעבר, האדם נהנה מדבר שהוא יצר והסיפוק יוצר תחושה של משמעות.
הנאת הסיפוק היא הנאה זמנית הקיימת כל עוד רישומיה של הפעולה המספקת עדיין טבועים באדם.
אושר נחשב להנאה המשכית, האדם נהנה ממי שהוא ומקצב התקדמותו ההמשכית.
הנאת האושר קיימת כל עוד קצב התקדמותו הכללית של האדם נמשכת.
הגדרה נוספת לאושר היא: תחושה שמקורה בפרשנות חיובית של אדם על חייו.
פעילות מהנה היא פעילות אשר כדאית בזכות עצמה.
כדי שפעילות מסוימת תהיה מהנה עליה לעמוד במספר תנאים.
לראשונה, צריכה להיות התאמה בין אתגרים ומיומנויות כדי למנוע שעמום הנובע מאתגר קל מדי או תסכול מאתגר קשה אשר עלול להוביל לחרדה.
לפעילות מהנה צריכות להיות גם מטרות ברורות אשר יקנו לה משמעות, גם כאשר היא אינה מתבצעת כדי להשיג אותן אלא לשם עצמה בלבד.
אל המטרות צריך להתווסף משוב מידי אשר יאפשר להעריך מהן התגובות שמתאימות להשגת היעדים של הפעילות ומאילו כדאי להימנע.
בנוסף, הפעילות המהנה צריכה לעורר התמקדות וריכוז מעמיקים שמונעים דאגות ומחשבות פולשניות.
על פי רוב פעילויות מהנות מאפיינות את שעות הפנאי.
עם זאת, הן יכולות גם לעודד למידה כאשר הן מתבצעות לצורך מטרות חינוכיות.
מסיבה זו המשחק הוא כלי נפוץ בהוראה מתקנת.
המבנים והמסלולים במוח שמעורבים ביצירת תחושה של עונג מרכיבים את מערכת החיזוק של המוח.
כאשר מופיע גירוי חיובי, מופעלים תאי עצב שמפרישים דופמין לתוך מבנה שנקרא גרעין האקומבנס.
הפעלתה של המערכת מסייעת לתהליכים של למידה דרך התניה אופרנטית, ומגדילה את הסבירות לחזרה על ההתנהגות שהובילה לתחושת העונג והתגמול.
מערכת זו מופעלת על ידי מחזקים טבעיים, כמו מזון ויחסי מין, וגם על ידי גורמים עקיפים שמקדמים את המטרות של בעל החיים, למשל יחסים חברתיים.
כמו כן, פעולתה של מערכת החיזוק היא גורם חשוב בתהליכים של התמכרות לסמים.
היהדות אינה רואה פגם מהותי בעונג כשלעצמו.
עם זאת, קיימות מצוות האוסרות על האדם תענוגות, כגון ציוויי הכשרות, וכן הגבלות בתחום יחסי המין, ובכלל - לדעת הרמב"ן אשר קיימת מצוות "קדושים תהיו" המצווה על פרישה מתענוגות מכל סוג שהוא.
לדעה אשר "קדושים תהיו" אינה מצווה על פרישה מעונג, המצוות האחרות המגבילות לכאורה עונג, מהוות הגבלות נקודתיות ולא מצביעות על מגמת התנזרות מתענוגות.
בניגוד לדתות אחרות כמו הנצרות והבודהיזם המעודדות נזיריות, מצווה היהדות על "קידוש החומר", כלומר, שימוש במעשים שנעשים בדרך כלל מתוך תשוקה ועונג חומריים בצורה של קדושה והתעלות רוחנית כאמצעי להשגת מטרות נעלות יותר (אך רק לשם מטרה נעלית ובאם ישנה מטרה נעלית כזו בלבד, "קדש עצמך במותר לך".
השקפה זו מתבטאת, בין השאר, במושג "סעודת מצווה", בקידוש היין ועוד.
מגמה זו בולטת במיוחד בכתבי תנועת החסידות.
לאור קבלת האר"י הרואה בעולם החומרי חלק ממקור אלוהי, מייחסים החסידים תפקיד חיובי לאלמנטים חומריים בחיים שהאדם השרוי בהם צריך "להעלותם לשורשם העליון בקדושה" אך זה רק בתנאי שהאדם שקוע בעולם הרוחני בזמן המעשה הפיזי ואינו נתון להנאה והעונג הפיזי כי אם לעונג הרוחני.
זאת לאור דברי הזהר שמכנה את התענוג הפיזי הגשמי בשם "משחא דחוויא" (תרגום: "עור הנחש") ביטוי ששיך על רוע שהוריד הנחש בחטא אדם הראשון.
עונת ספורט היא תקופת משחקים בענפי ספורט שונים.
אורכה של עונת הספורט משתנה בהתאם לענף, ולעיתים היא מחולקת על ידי פגרות.
בשיטת ליגה ייפגשו כלל הקבוצות המשחקות באותה הליגה במהלך עונת הספורט למשחק ביניהן לפחות פעם אחת ועל פי רוב לשני משחקים.
עונת ספורט מחולקת לפעמים למספר חלקים, הכוללים:
טרום עונה – התקופה שלפני תחילת העונה, מופנה בעיקר לאימונים ובניית הסגלים של הקבוצות.
בזמן זה, לקבוצות מותר לבצע העברות שחקנים בקלות יחסית ועם מעט הגבלות.
תקופה זו מכונה לעיתים "עונת המלפפונים".
בתקופה הזו נערכים לרוב משחקי סופר קאפ.
עונה סדירה – התקופה בה מרב המשחקים משוחקים.
בסופה נקבעת האלופה או מבנה העלייה לשלב הפלייאוף.
פלייאוף – במקרים רבים לאחר העונה הסדירה מתקיים פלייאוף אשר בסופו נקבעת האלופה.
פגרה – תקופת מנוחה, בין עונה לעונה, או בין חלקים שונים בתוך העונה למשל: פגרת חג המולד (מכונה גם פגרת החורף או פגרת ינואר), לעיתים תשמש הפגרה למשחקים במפעלים אחרים – כמו למשל פגרת הנבחרות המשמשת למשחקי מוקדמות המונדיאל או היורו וכדומה.
חלון העברות משני – נפוץ בעיקר בליגות הכדורגל באירופה ויכול להיות במקביל לפגרת החורף או אף אחריה.
בזמן זה לקבוצות מותר לבצע העברות שחקנים תחת הגבלות מסוימות.
בעברית מקובל לקרוא ליום משחקים מסוים מחזור, שכן עונת המשחקים בליגות הישראליות השונות בדרך כלל שומרת על סדר משחקים מסוים בסיבוב הראשון של העונה ובסיבוב השני שלה.
באנגלית לעומת זאת מקובל המינוח Week (שבוע), שכן לרוב מפריד כשבוע בין יום משחקים אחד למשנהו.
עם זאת, בליגות במדינות דוברות האנגלית (ארצות הברית, אנגליה, סקוטלנד, קנדה, אוסטרליה וכו'), בענפי הספורט השונים, אין בהכרח סדר משחקים קבוע לאחר שעוברת חצי עונה, ולפעמים המפגש השני בין שתי קבוצות יכול להעשות זמן קצר (או זמן רב) לאחר שהן שיחקו אחת נגד השנייה.
במקרה של ה-NFL הקבוצות לא משחקות זו מול זו פעמיים (אלא אם הן נפגשות שוב בפלייאוף) והליגה עובדת בסגנון round robin, בו כל קבוצה פוגשת יריבה לליגה שלה (AFC או NFC) פעם אחת בלבד, לפעמים בזמנים קבועים מראש.
מפעלים בין-לאומיים כמו גביע העולם בכדורגל או האולימפיאדה נערכים לרוב מחוץ לעונה הסדירה וזאת על מנת לאפשר לקבוצות ולנבחרות לאומיות להשתתף בהן מבלי לפגוע בהשתתפותן במשחקי הליגה ובמפעלים הלאומיים.
ברוב ענפי הספורט שם העונה יכלול את השנה (או השנים) בהם שוחקה העונה, עם לוכסן (/) המפריד בין השנים בהם שוחקה העונה (אם מדובר ביותר מאחת).
כך למשל בליגת הכדורגל האמריקנית, המתפרשת על פני שנה גריגוריאנית בודדת, תיכתב העונה בצורה "עונת 1996 ב-MLS".
בישראל, מכיוון שהליגה מתפרשת על פני שתי שנים גרגוריאניות (גם אם רק באופן חלקי), יכתב השם בצורה המביעה את שתי השנים בהן שוחקו המשחקים "עונת 2000/2001 בליגת העל בכדורגל".
יוצאת מן הכלל בהקשר זה היא ליגת הפוטבול האמריקנית, שכן מחזור המשחקים האחרון בה ("שבוע 18" של העונה הסדירה) מתקיים בחודש ינואר, ומשחק הסופרבול מתקיים בפברואר של השנה העוקבת.
לפיכך, עונה של ה-NFL תיכתב כמו עונה ב-MLS.
מקרה נדיר בהרבה, הוא עונה המתפרשת על פני יותר משנתיים גריגוריאניות, דוגמת עונת 1966/1968 בליגה הלאומית.
במקרה זה, הלוכסן מפריד בין השנה בה התחילה התחרות (משמאל ללוכסן) לשנה בה היא הסתיימה (מימין ללוכסן).
מקרים אלה מאוד לא שכיחים בענפי הספורט השונים והם קורים, כמו במקרה של ישראל, עקב נסיבות פוליטיות או אחרות, אשר אינן קשורות לספורט באופן ישיר.
בליגות כדורגל רבות באירופה העונה מתחילה במהלך חודש אוגוסט ומסתיימת במהלך חודש מאי.