tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בהכוונת מכלול האש של אוגדה 98, בוצעו יותר מ-200 תקיפות אוויריות שבמהלכן נהרגו עשרות מחבלים, רובם בדרג הפיקוד בחמאס.
10 לוחמי צה"ל נהרגו בקרב.
המשך הלחימה בצפון רצועת עזה וברפיח (1 ביוני – 12 בספטמבר)
ב-3 ביוני 2024 כוחות אוגדה 162 המשיכו בלחימה במרחב רפיח, כוחות אוגדה 99 המשיכו לפעול במרכז הרצועה, ומטוסי קרב של חיל האוויר תקפו למעלה מ-50 מטרות טרור.
נציגי צה"ל הודיעו למשפחותיהם של חיים פרי, יורם מצגר, עמירם קופר ונדב פופלוול, אשר נחטפו לשטח רצועת עזה, כי הם אינם בין החיים וגופותיהם מוחזקות בידי ארגון הטרור חמאס.
כמו כן אותרה גופתו של דולב יהוד בקיבוץ ניר עוז, זאת לאחר חקירה מאומצת של יחידת אית"ן בשיתוף אנתרופולוגים ולאחר זיהוי מדעי.
ב-5 ביוני החלה אוגדה 98 בפעילות ממוקדת במרחבים מזרח אל בוריג' ומזרח דיר אל בלח, בעל ובתת הקרקע במקביל.
הפעילות נפתחה במטסי תקיפות של חיל האוויר.
אוגדה 162 המשיכה בלחימה במרחב רפיח.
מטוסי קרב תקפו בלילה בהכוונת כוחות אוגדה 99, אגף המודיעין ושב"כ מתחם ששימש את חמאס הממוקם בתוך בית ספר של אונר"א באזור מחנה הפליטים נוסייראת.
בצה"ל אמרו כי במתחם שהו מחבלי חמאס והג'יהאד האיסלאמי אשר השתייכו לכוחות הנוחבה ולקחו חלק בטבח ביישובי העוטף.
טרם התקיפה ננקטו צעדים בכדי לצמצם את הסיכוי לפגיעה בבלתי מעורבים.
בוצעו בדיקות חוזי מהאוויר, שימוש בחוזי מדויק ומידע מודיעיני נוסף.
הפלסטינים טענו שלפחות 39 בני אדם נהרגו בתקיפה.
ב-6 ביוני מוקדם בבוקר התגלו מספר חשודים שהתקרבו מרצועת עזה לגבול ישראל באזור רפיח.
כוח שביצע סריקות במרחב נתקל במחבלים.
חייל צה"ל נפל בהתקלות זו.
כלי טיס של חיל האוויר תקף את המחבלים והרג שניים מהם.
מחבל נוסף נהרג בירי טנקים.
כוחות אוגדה 98 המשיכו בהתקפה במזרח אל בוריג' ובמזרח דיר אל בלאח.
כוחות אוגדה 162 המשיכו בפעילות במרחב רפיח.
הכוחות איתרו מספר פירי מנהרות ופעלו להשמדתם.
אוגדה 99 המשיכה לפעול במרכז הרצועה.
מטוסי קרב וכלי טיס של חיל האוויר תקפו עשרות מטרות טרור ברצועת עזה.
עוד ב-6 ביוני פרסם דובר צה"ל את שמותיהם של 9 מחבלים שנהרגו בתקיפה בבית הספר, והודיע שצה"ל עוסק באימות זהותם של מחבלים נוספים.
על פי דובר צה"ל, חיל האוויר השתמש בנשק מדויק כדי לפגוע בשלוש כיתות ספציפיות בבית הספר בהן שהו מחבלים והתקיפה בוצעה לאחר שווידאו היטב שאין נשים או ילדים בכיתות הללו.
ב-7 ביוני עדכן דובר צה"ל כי אומתה עד כה זהותם של 17 מחבלים שנהרגו בתקיפה.
ב-10 ביוני, ארבעה לוחמי צה"ל נהרגו ו-11 נפצעו בפיצוץ מטען שהקריס מבנה גדול על כוח מסיירת גבעתי בשכונת שאבורה ברפיח.
ב-15 ביוני 2024 במהלך פעילות בתל א-סולטאן ברפיח, נמ"ר הנדסי של גדוד 601 של חיל ההנדסה הקרבית נפגע ממטען גחון או טיל נ"ט ששיגר חמאס.
כתוצאה מהפגיעה נהרגו סגן מפקד פלוגה בגדוד 601 סרן ווסים מחמוד וכן 7 לוחמים נוספים מגדוד ההנדסה 601.
כוחות אוגדה 98 המשיכו בלחימה במזרח אל בוריג' ובמזרח דיר אל בלאח.
לוחמי אוגדה 162 המשיכו בלחימה במרחב רפיח.
ב-7 ביוני איתרו לוחמים פירים ואמצעי לחימה, כלי טיס של חיל האוויר תקפו בהכוונת אגף המודיעין, שב"כ ופיקוד הדרום, מכולה בה שהו מחבלים ששימשה את חמאס שמוקמה במרחב בית ספר "אסמאא" של אונר"א במרחב שאטי.
טרם התקיפה ננקטו צעדים בכדי לצמצם את הסיכוי לפגיעה באזרחים.
התקיפה בוצעה באמצעות שימוש בחימוש מדויק, שהוביל לפגיעה מדויקת במחבלים.
באותו יום דיווח העיתון הקטרי "אל-ערבי אל-ג'דיד", כי צה"ל השלים את ההשתלטות על ציר פילדלפי כולו – עד הים.
ב-8 ביוני נערך מבצע ארנון – כוחות צה"ל, ימ"מ, ושב"כ חילצו במבצע ארבעה חטופים חיים ממחנה נוסיראת – נועה ארגמני, שלומי זיו, אלמוג מאיר ואנדרי קוזלוב במבצע החילוץ נפל לוחם ימ"מ פקד ארנון זמורה.
ראש הממשלה בנימין נתניהו הודיע כי מבצע החילוץ ייקרא "מבצע ארנון", במקום "זרעי קיץ", על שמו של פקד ארנון זמורה.
לטענת משרד הבריאות של רצועת עזה, המנוהל על ידי חמאס, המבצע הוביל להרג של 274 פלסטינים ולפציעתם של 698 נוספים.
ב-22 ביוני נטען שרא'אד סעד, ראש אגף המבצעים של חמאס, נהרג בתקיפה של חיל האוויר במרחב שאטי בעיר עזה.
ב-27 ביוני כוחות אוגדה 98 החלו במבצע אוגדתי במרחב שג'אעייה, זאת בעקבות מידע מודיעיני המעיד על הימצאות מחבלים ותשתיות טרור במרחב.
במהלך הלילה, צוותי הקרב של חטיבת הצנחנים וחטיבה 7 החלו לפעול ופשטו על תשתיות טרור במרחב.
במקביל לכניסת הכוחות, כלי טיס של חיל האוויר בשיתוף עם מכלול האש של אוגדה 98 תקפו עשרות תשתיות טרור של חמאס.
לפעולה קדמו מספר תקיפות אוויריות משמעותיות בצפון רצועת עזה, במהלכן נהרגו עשרות מחבלים שהסתתרו בבתי ספר ומתקנים ששימשו את ארגון אונר"א.
המבצע הסתיים ב-10 ביולי, הושמדו בו 8 מנהרות טרור באורך 6 ק"מ ונהרגו בו למעלה מ-150 מחבלים.
ב-9 ביולי התרחשה התקיפה בבית הספר אלעודה, בו נהרגו 31 פלסטינים בתקיפה אווירית של פתח בית הספר "אל-עודה" בעבסאן אל-כבירה שבנפת ח'אן יונס, כשבאזור היו אוהלים של עקורים.
ב-13 ביולי כלי טיס של חיל האוויר הישראלי בהנחיית שירות הביטחון הכללי תקפו מתחם מגודר של חמאס בפאתי אזור הומניטרי באזור אל-מוואסי בח'אן יונס, התקיפה כוונה למוחמד דף ומח"ט ח'אן יונס של חמאס ראפע סלאמה.
לפי משרד הבריאות של רצועת עזה, בתקיפה נהרגו לפחות 90 פלסטינים ו-300 נוספים נפצעו.
ב-10 באוגוסט, צה"ל התקיף מפקדה של חמאס והג'יהאד האסלאמי הפלסטיני שמוקמה בתוך בית הספר "א-תאבעין" בעיר עזה שבמרכז הרצועה, בזמן ששימש מחסה לאזרחים.
בתקיפה נהרגו לפחות 31 מחבלים, לפי צה"ל.
ברצועה דיווחו על 93 הרוגים בתקיפה האווירית, בהם 11 ילדים ושש נשים.
ב-20 באוגוסט במבצע משותף עם השב"כ, סיירת צנחנים וגדוד 75 חילצו כוחות יהל"ם 6 גופות חטופים ממנהרה בח'אן יונס אחרי קרבות מול מחבלים.
ב-27 באוגוסט, כוחות משולבים של היחידה המבצעית של שירות הביטחון הכללי, שייטת 13, יהל"ם וחטיבה 401 חילצו את החטוף קאיד פרחאן אל-קאדי ממנהרה בדרום רצועת עזה.
ב-1 בספטמבר 2024 חילצו כוחות צה"ל 6 גופות חטופים ממנהרה ברפיח, לפי תוצאות נתיחת גופות ששת החטופים מעלה כי הם נרצחו ביריות מטווח קצר מאוד, הם נרצחו ב-29 באוגוסט בלילה או ב-30 באוגוסט בבוקר.
ב-5 בספטמבר פורסם כי צה"ל החל לפני זמן מה במדיניות חדשה: כל רקטה שמשוגרת לעבר ישראל, וזה לא משנה אם מדובר בשיגור בודד או מטח ומה היעד – מתחיל פינוי של האוכלוסייה מאזור השיגור וכוחות הצבא כותשים את המקום.
במקביל לעשרות תקיפות של עמדות ירי ושיגור, ו⁠השמדה של מאות בורות שיגור ואמל"ח מוטמן – השיגורים מרצועת עזה לעבר ישראל ירדו באופן משמעותי.
גורמים בצבא אומרים שתגובת צה"ל לשיגורים בהחלט משנה משהו.
תושבים בעזה מפעילים לחץ על חמאס שלא לשגר רקטות מהשכונות ובכמה מקרים אף התעמתו אתם: "חמולה עזתית יצאה עם אלות ותקפה את המחבלים שביקשו לשגר רקטה", סיפר גורם בצה"ל.
בלילה שבין 10 בספטמבר ל-11 בספטמבר התרסק ברפיח מסוק "ינשוף" (UH-60 בלק הוק) במהלך משימת פינוי פצועים.
בהתרסקות נהרגו 2 לוחמים מיחידה 669 ונפצעו 7 לוחמים שפונו לבית חולים.
בחודשים אוגוסט-ספטמבר 2024 הרגו לוחמי צק"ח 401 כ-300 מחבלים, כולל רוב שרשרת הפיקוד של גדוד תל א-סולטאן של חמאס, והשמידה תשתיות טרור רבות בהן מנהרות, משגרי רקטות ומצבורי אמל"ח.
ב-21 באוגוסט הכריז שר הביטחון יואב גלנט כי חטיבת רפיח של ארגון הטרור חמאס הוכרעה.
נכון ל-12 בספטמבר 2024 הרגו כוחות צה"ל מעל 2,000 מחבלים ברפיח והשמידו 13 ק"מ של מנהרות טרור ותוואי תת-קרקעי.
פשיטות ברצועת עזה ופינוי האזרחים מצפון הרצועה (13 בספטמבר 2024 – 19 בינואר 2025)
בשלב זה החלו כוחות אוגדה 162 לפעול גם בצפון ומרכז הרצועה, ואת הפעילות ברפיח ביצעו חטיבות מילואים.
ב-1 באוקטובר עשרות פלסטינים התקהלו בסמוך לציר נצרים.
חלק מהעזתים בהתקהלות היו חמושים ובצה"ל חששו לפשיטה על המוצבים.
חיילי צה"ל ירו בנשק ארטילרי להרחקת ההמון, ומספר פלסטינים נהרגו.
דובר צה"ל ודוברות שב"כ אישרו כי בתקיפה משותפת לפני כשלושה חודשים בעזה, נהרג המחבל רווחי מושתהא, יחד עם המחבל סאמח אלסארג' שהחזיק בתיק הביטחון בלשכה המדינית ובוועד הפועל של חמאס והמחבל סאמי עודה, מפקד מנגנון הביטחון הכללי של חמאס.
ב-5 באוקטובר, דובר צה"ל בערבית אביחי אדרעי קרא לתושבי אזור מוע'ראקה וא-זהרא ופאתי אל-בורייג' ונוסייראת שהיו מדרום לציר נצרים, להתפנות למרחבים ההומניטריים מדרום.
בערב, פלסטינים בצפון הרצועה דויוחו על תמרון קרקעי של צה"ל במרחב ג'באליה.
לפי הדיווחים הכוחות התקדמו מכיוון מזרח מחנה ג'באליה צפון מערב בית לאהיא.
לפי צה"ל, כוחות אוגדה 162 פעלו באזור.
בלחימה הותקפו מטרות רבות של ארגוני הטרור ונהרגו עשרות מחבלים.
ב-20 באוקטובר נהרג מפקד חטיבה 401, אל"ם אחסאן דקסה, מפיצוץ מטען חבלה בעת שיצא מהטנק לתצפית.
כחלק מהקרב, הרצועה בותרה מצפון לעיר עזה.
ונעשה מאמץ להוציא את כלל האזרחים ממחנה הפליטים ג'באליה, בית לאהיא ובית חאנון שמוגדים כאזורי מלחמה על מנת לטהר את האזור ממחבלים כמה שנראה כיישום חלקי של תוכנית האלופים.
בסך הכל בלחימה בג'באליה נהרגו כ-4,000 פלסטינים, מהם כ-3,000 מחבלים.
ב-16 באוקטובר 2024 הרג כוח צה"ל – שכלל טנק ולוחמים מחטיבת ביסלמ"ח – את יחיא סינוואר, מנהיג חמאס ויוזם טבח שבעה באוקטובר, ואת מח"ט רפיח, בהיתקלות ברפיח.
ב-17 באוקטובר תקף צה"ל מפקדת טרור של חמאס וגא"פ שפעלה במבנה ששימש בעבר כבית הספר "אבו חסן" בצפון רצועת עזה.
ב-29 באוקטובר, תקף צה"ל בבית לאהיא שבצפון רצועת עזה בניין מגורים ששימש מקלט עבור בני משפחה מורחבת.
ב-21 בנובמבר דווח על 66 הרוגים בתקיפה ישראלית לפנות בוקר, שבה נהרס עד היסוד בניין מגורים סמוך לבית החולים כמאל עדואן בבית לאהיא שברצועה.
ב-4 בדצמבר דווח על 23 הרוגים, בהם ארבעה ילדים ושתי נשים, אחת מהן הרה, בהפצצת עיר האוהלים באזור ההומניטרי באל-מוואסי.
צה"ל מסר כי התקיפה כוונה לפעילי חמאס בכירים ששהו במקום.
ב-22 בדצמבר דווח על 11 הרוגים בתקיפת מחנה אוהלים באל־מוואסי, שהוגדר אזור הומניטרי בטוח.
צה"ל טען שהיעד לתקיפה היה פעיל חמאס ששהה באזור.
במהלך הלחימה בבית חאנון השמידו כוחות צה"ל את מתחם "מגדלי הקצינים" ששימש לטרור, ירי תלול-מסלול וירי טילי נ"ט נגד יישובי עוטף העזה.
מגדלי הקצינים מוקמו בפינה הצפון-מזרחית של רצועת עזה וחלשו על שדרות וקו הרכבת לשדרות, דבר שאילץ להשביתה במהלך תקופת המלחמה.
המתחם טוהר על ידי כוחות של חטיבת כפיר, חטיבת הנח"ל וחיל ההנדסה הקרבית ובסיום הקרב הושמד על ידם בפיצוץ רב-עוצמה.
ב-19 בינואר 2025 נכנס לתוקף הסכם חמאס–ישראל (ינואר 2025) שכלל הפסקת אש ל-42 יום שבמהלכם התבצע שחרור חטופים ישראלים בתמורה לשחרור מחבלים, הפסקת אש זמנית וקיום משא ומתן על המשך הלחימה.
ב-5 בפברואר 2025, במגנן באזור החיץ (הפרימטר) בשעה 23:00 בלילה מנוף קרס על כוח לוחמים של גדוד 51 של חטיבת גולני כתוצאה ממזג האוויר הסוער.
כתוצאה מהקריסה נהרגו שני לוחמי הגדוד.
באותו אירוע 7 פצועים בהם לוחם אחד באורח אנוש.
ב-13 בפברואר שיגרו הפלסטינים רקטה מרצועת עזה אך היא כשלה ונפלה באל-בורייג' ומפגיעתה נהרג נער פלסטיני.
צה"ל תקף את המשגר בתגובה.
תקיפות חיל האוויר המשיכו גם במהלך הפסקת האש.
לפי מניין חמאס, תקיפות אלו הרגו יותר מ-150 בני אדם.
חידוש הלחימה והגברת הלחץ בדרום הרצועה (18 במרץ 2025 – 5 במאי 2025)
ב-18 במרץ 2025, כחודשיים לאחר כניסתה לתוקף של הפסקת האש בין ישראל לחמאס, פתחה ישראל במבצע עוז וחרב – חיל האוויר תקף מאות יעדים ברחבי הרצועה, משרד הבריאות של רצועת עזה דיווח כי לפחות 400 בני אדם נהרגו בגל התקיפות, ביניהם מספר בכירים בחמאס.
ב-23 במרץ צה"ל הרג 15 פרמדיקים ועובדי סיוע שלאחר מכן נמצאו בקבר אחים.
הפלסטינים טענו כי עובדי הסיוע הוצאו להורג לאחר שנכבלו, האשמה שישראל דחתה.
על פי החומרים שנאספו על ידי צה"ל לאחר התקרית, שהועברו בחלקם לצוותי התחקיר המבצעי ותחקיר המנגנון המטכ"לי, לאחר זיהוי שגוי של הרכב הראשון בשיירה כמשויך לאנשי חמאס, החיילים ירו לעבר עובדי הסיוע ברפיח במשך שלוש וחצי דקות, גם מטווח קצר.
תקיפות אלו נמשכו בימים שלאחר מכן, במקביל להרחבת הפעולה הקרקעית של צה"ל במספר מוקדים ברצועה.
ב-3 באפריל משרד הבריאות של רצועת עזה דיווח על למעלה מ-100 הרוגים, כולל 27 פלסטינים שנהרגו בתקיפת מתחם בית ספר בעיר עזה.
מצה"ל ומשב"כ נמסר כי הותקפו מחבלים.
במהלך אפריל ומאי חלה הסלמה משמעותית בלחימה בעיר רפיח בדרום רצועת עזה.
צה"ל, באמצעות כוחות מאוגדה 36, חטיבה 188 וחטיבת אגרוף הברזל (205), ביצע פעולות נרחבות שמטרתן הייתה להרוס תשתיות טרור עיליות ותת-קרקעיות של חמאס, כולל מנהרות בעומק של עד קילומטר.
במקביל, בוצע פינוי נרחב של כ-250,000 תושבים לעבר אזור אל-מוואסי, מהלך שהותיר את רפיח כמעט ריקה מאזרחים.
צה"ל כבש את ציר מורג, קטע את הקשר בין רפיח לח'אן יונס, והחל ביצירת אזור חיץ בעומק של עד שני קילומטרים לאורך הגבול, על מנת להגן על יישובי הדרום.
פעולות אלה כללו תקיפות מדויקות נגד כ-1,200 מטרות, לרבות מבנים אזרחיים ששימשו למטרות צבאיות, והובילו לנטרול מאות מחבלים, בהם מפקדים בכירים.
במהלך הלחימה נפלו סרן נועם רביד וסמ"ר יהלי שרור לוחמי יהל"ם שנהרגו ממטען בפיר מנהרה.
במהלך התמרון צה"ל ושב"כ חיסלו את מפקד הגדוד הרביעי של גדוד שג'אעיה, ואת מחליפו כשבוע לאחר מכן.
ב-6 במאי צה"ל הרג 32 פלסטינים בשתי התקפות אוויריות על בית ספר ששימש מחנה עקורים באל-בורייג' שבמרכז הרצועה.
לפחות תשעה ילדים בני שלוש עד 14 נהרגו.
צה"ל מסר כי מטרת התקיפה הייתה "מתחם פיקוד ושליטה של חמאס".
ב-13 במאי ביצע צה"ל את ההתנקשות במוחמד סינוואר, שבה נהרגו מוחמד סינוואר, ראש הזרוע הצבאית של חמאס, מוחמד שבאנה מח"ט רפיח ומפקדים נוספים בחמאס, שהסתתרו במתחם תת-קרקעי מתחת לבית החולים האירופי ברצועת עזה בח'אן יונס.
ב-16 במאי 2025 החל צה"ל בהפצצות ותקיפות אוויריות נרחבות והניע כוחות לתפיסת שטחים שולטים בשטח רצועת עזה, ובכך פתח במבצע מרכבות גדעון.
כוחות צה"ל התחילו בתמרון לכיוון דיר אל-בלח, ובמקביל בוצע באזור ירי ארטילרי.
עד הערב הכוחות כבשו את העיירה קרארה וניתקו את דרך סלאח א-דין.
בתחילת המבצע אוגדה 252 לחמה ברכס השבעים, הכולל את שכונות שג'אעייה ודרג'-תופאח במזרח העיר עזה.
הכוחות כבשו מספר קילומטרים בעומק השטח.
כמו כן שלטו הכוחות על רובו של מסדרון נצרים.
למחרת, ב-19 במאי, הוטל מצור גם על אל-עוודה וכמאל עדוואן, ולאחר שלושה ימים כוחות צה"ל החלו בפעולה בתוך בתי החולים.
ב-19 במאי בבוקר, כוחות מיוחדים נכנסו לאזור אל-עקאד במרכז ח'אן יונס, וניסו לעצור את אחמד סרחאן שהיה קצין המבצעים המיוחדים בוועדות ההתנגדות, ואת בני משפחתו שהיו להם קשרים עם הארגון.
במהלך המבצע אחמד נהרג אך משפחתו נלקחה אל מחוץ לרצועה לחקירות.
מספר שעות לאחר מכן תושבי ח'אן יונס נקראו על ידי צה"ל להתפנות מהאזור לקראת תמרון.
ב-23 במאי נהרגו תשעה ילדים, אחים בני פחות מ-12, בתקיפה בח'אן יונס.
ב-26 במאי צה"ל הרג 31 פלסטינים בתקיפה של בית ספר בעיר עזה, שלדבריו שימש מתחם שליטה של חמאס ושל הג'יהאד האיסלאמי.
ברצועה טענו שבית הספר שימש מקלט לעשרות משפחות שברחו מאזורי לחימה.
18 ילדים ושש נשים נהרגו בתקיפה.
ב-24 במאי טנקים התקדמו אל תוך אל-עַלַם במרחב מוואסי במקביל לתקיפות וסיכולים ממוקדים באזור.
במהלך המבצע צה"ל השתלט ושיטח את רפיח, אך הוא לא כבש חלק ממזרח רפיח שעליו השתלטה מיליציה בראשות יאסר אבו שבאב שפועלת בחסות צה"ל.
ב-27 במאי החלה חלוקת סיוע לתושבי הרצועה בשני מרכזי חלוקה מתוך ארבעה שנבנו – בתל א-סולטאן ברפיח ובציר מורג.
ב-5 ביוני פורסם כי חולצו גופותיהם של החטופים גדי חגי וג'ודי ויינשטיין שנחטפו מביתם בניר עוז, במבצע של צה"ל והשב"כ.
ב-6 ביוני, ארבעה לוחמי צה"ל נפלו בפיצוץ מבנה ממולכד בבני סוהילה שבח'אן יונס.
לאחר מכן בלילה צה"ל כיתר את בית החולים האירופי במזרח ח'אן יונס.
במהלך הפעילות במרחב, הכוחות מצאו ולקחו בחזרה לישראל 11 גופות גופותיהם של מוחמד סינוואר, מפקד חטיבת רפיח מוחמד שבאנה ותשעה בכירים נוספים בחמאס.
ב-7 ביוני חולצה גופתו של נאטאפונג פינטה שנחטף מניר עוז, במבצע של צה"ל והשב"כ במערב רפיח.
בערב חיל האוויר הישראלי תקף בעיר עזה והרג את מנהיג תנועת אל-מוג'אהדין הפלסטינית, אסעד אבו שריעה.
בימים בין ה-7 ל-9 ביוני, אזור קַאע אל-חַ'רַ֫אבַּה הוקף והוטל עליו מצור, כוחות התקדמו וכבשו חלקים מדרום ומרכז ח'אן יונס וכל אזור ח'אן יונס הנמצא ממזרח לציר סלאח אל-דין.
בנוסף רחפנים תקפו והרסו מבנים במערב ח'אן יונס לקראת כניסה של כוחות לאזור.
ב-11 ביוני, כוחות צה"ל חילצו מדרום ח'אן יונס את גופתו של החטוף יאיר יעקב שנחטף מביתו בניר עוז וחטוף נוסף ששמו לא פורסם, במבצע של צה"ל והשב"כ.
עם פרוץ מבצע עם כלביא באיראן, חלק מכוחות צה"ל הועברו מאזורי הלחימה ברצועת עזה לטובת תגבור ביהודה ושומרון ובצפון ישראל, והתגבר החיכוך עם המחבלים ברצועת עזה, שיצאו יותר מהפירים.
אוגדה 98 יצאה מרצועת עזה כדי לתפוס "כוננות מטכ"לית".
בחודשים הקודמים למבצע היא פעלה בח'אן יונס, ואוגדה 36 תפסה גם את מקומה, בנוסף לפעילותה ברפיח ובציר מורג.
במחנה ג'באליה, ניהלו לוחמי אוגדה 162 לחימה בגדוד המקומי של חמאס, לאחר שבינואר 2024 היה מבצע לניקוי קני שיגור רבים.
בתום המבצע, חזרה אוגדה 98 לצפון רצועת עזה.
ב-17 ביוני משרד הבריאות של רצועת עזה דיווח כי לפחות 51 פלסטינים נהרגו מאש צה"ל כשהמתינו לסיוע הומניטרי בח'אן יונס.
עד ראייה ששוחח עם "הארץ" אמר כי הפלסטינים שנפגעו לא היו בסמוך למתחם חלוקת סיוע, אלא באזור שהצבא מגדיר כאזור לחימה.
עם זאת, העד סיפר כי מדובר במקום שבו עוברות משאיות סיוע, ורבים ממתינים שם בניסיון להשיג מזון מהמשאיות ואף להשתלט עליהן, מה שגורם לעיתים לכאוס.
ב-27 ביוני 2025, נפתחו קרבות באזור בית החולים נאסר.
הקרבות נפתחו לאחר שהוקמה מיליציה חדשה בתמיכה של הכוחות העממיים בשם יאסר חניידק, במהלך הקרבות חמאס גורש מרוב בית החולים.
ב-2 ביולי 2025 צה"ל פתח בשלב הבא של מבצע מרכבות גדעון עם שם המבצע "כארי יתנשא".
ב-9 ביולי צה"ל כבש את מרכז ח'אן יונס וכיתר את המזרח.
עד 16 ביולי 2025, הוקם ציר מגן עוז, הציר מכסה על השטח של כל מזרח ומרכז ח'אן יונס ונוצר על מנת לכלוא בתוך מזרח ח'אן יונס את חטיבת העיר.
ב-20 ביולי התחילה מתקפה אווירית על דיר אל-בלח שנמשכה כ-24 שעות, לאחר סיום המתקפה האווירית חטיבת גולני פתחה בתמרון קרקעי אל תוך המרחב לראשונה מתחילת התמרון הקרקעי במלחמת חרבות ברזל.
למחרת הכוחות נסוגו בחזרה מהאזור.
במקביל צה"ל פתח בתמרון וכיתור בית חאנון על מנת להשמיד את עשרות המחבלים ואת יתר התשתיות וחלקי המנהרות שעוד נותרו.
ב-2 באוגוסט, צה"ל הכריז כי גדוד בית חאנון הוכרע וכי בית חאנון נכבשה.
מבצע מרכבות גדעון הסתיים ב-6 באוגוסט 2025.
התמרון בעיר עזה והכרעת חטיבת העיר עזה (6 באוגוסט 2025 – 9 באוקטובר 2025)
ב-14 באוגוסט, צה"ל הכריז על תחילת השלב הראשון של מבצע מרכבות גדעון ב', במסגרת השלב הראשון הכוחות כבשו חלקים מפאתי מזרח שיח' רדואן, חלקים נרחבים במזרח ג'באליה, פאתי א-סברה וכמחצית מזייתון.
ב-28 באוגוסט חולצו גופותיהם של החטופים אילן וייס ועידן שתיוי ממרכז הרצועה.
ב-5 בספטמבר, צה"ל הודיעה על הרחבת המבצע והתחיל ברצף התקפות מהאוויר לצורך הפלת מבנים רבי-קומות אשר נחשד כי שימשו את חמאס לקראת הפעילות בעיר עזה והרחבת התמרון הקרקעי.
למחרת הוכרז על הקמת אזור הומניטרי בח'אן יונס.
ב-9 בספטמבר במבצע פסגת האש תקפה ישראל באמצעות מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי והשב"כ כינוס של בכירי חמאס בדוחה, בירת קטר בניסיון כושל להריגת בכירי הארגון.
בכינוס נדונה הצעה אמריקאית להסכם הפסקת אש בין ישראל לחמאס ושחרור חטופים.
ב-15 בספטמבר, בשעות הלילה כוחות צה"ל החלו בהרחבת התמרון הקרקעי לעיר עזה וכוחות מאוגדות 98, 162 ו-36, החלו בפעולה קרקעית רחבה ברחבי העיר.
כוחות אוגדה עזה המשיכו לפעול במרחב האבטחה מול יישובי הנגב המערבי וביצוע פעילות התקפית במרחב רפיח וח'אן יונס וכוחות אוגדה 99 המשיכו לפעול במרחב צפון הרצועה.
בשבוע לפני כן, חיל האוויר תקף יותר מ-850 מטרות טרור ומאות מחבלים בעיר עזה, על מנת לפגוע בתשתיות ולהכין את המרחב לכניסת הכוחות.
במקביל צה"ל המשיך להילחם בעיר עזה.
בין 15 ל־27 בספטמבר 2025 נערכו שלושה קרבות מרכזיים בעיר עזה: בצפון־מזרח, בחוף, ובדרום העיר.
בלילה שבין 15 ל־16 בספטמבר פתחה אוגדה 162 במתקפה על שכונת שייח' רדואן מצפון וממזרח, והגיעה עד רחובות א־ספטאווי ואל־ג'לאא' כדי להקיף את השכונה.
ב־20 בספטמבר הושלם כיבוש נתיבים מרכזיים בשייח' רדואן ובנזלה, והכוחות החלו להתקדם לשכונות דרג' ותופאח.
עד 22 בספטמבר נכבשו ג'באליה והכפרים סביב, ונוצר כיתור למחנה.
עד 26 בחודש השלימה אוגדה 162 את כיבוש שייח' רדואן ורוב שכונת א־נסר.
במקביל, בלילה בין 15 ל-16 בספטמבר אוגדה 98 תקפה את שכונת אל־כראמה בצפון חוף עזה והתקדמה עד סמוך למחנה שאטי.
עד 22 בספטמבר הושלם כיבוש שכונת מדינת אל־עודה, והכוחות התמקמו בכניסה למחנה.
בהמשך חדרו טנקים למחנה שאטי מצפון וממערב, תוך לחימה עזה שכללה אבדות לכוחות צה"ל.
עד 27 בספטמבר החלו הטנקים להיכנס לעומק המחנה תחת ארטילריה כבדה, אך לאחר מספר שעות הלחימה במחנה נעצר.
בדרום העיר פתחה צה"ל במתקפה על מזרח מסדרון נצרים, וואחש ותל אל־הווא.
בתוך ימים ספורים נכבשו וואחש ומחצית תל אל־הווא, וב־21 בספטמבר הצטרפה אוגדה 36 ללחימה.
עד 26 בספטמבר הושלם כיבוש תל אל־הווא ורוב שייח' עג'לין, תוך התקדמות לעומק סברה ודרום רימאל.
ב-1 באוקטובר צה"ל התחיל במתקפה אל תוך ציר נצרים ועד סוף היום, הכוחות השיגו שליטה מבצעית על כל הציר.
בסוף ספטמבר, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הציג הצעה לסיום המלחמה, תוכנית 21 הנקודות, אשר ישראל תמכה בה.
ב-4 באוקטובר 2025, בעקבות תגובת חמאס להצעה, אמר הנשיא "ישראל מוכרחה להפסיק את ההפצצות בעזה".
צה"ל החל לבסס קווי הגנה והמשיך לתקוף ברצועה, לטענתו על מנת להגן על הכוחות או להרחיק מהם תושבים.
שלב ד': מהפסקת האש ואילך (9 באוקטובר 2025 – הווה)
ב-10 באוקטובר החלה הפסקת האש ונסיגת צה"ל בהתאם להסכם חמאס–ישראל, וצה"ל פתח במבצע אור הברזל, שכלל פינוי הבסיסים שהוקמו במסדרון נצרים.
לאחר מכן הפציצו מטוסי חיל האוויר חלק מהבסיסים, ובסיסים אחרים נשרפו על ידי החיילים שפעלו באזור.
מעט לאחר מכן צה"ל נסוג מהאזורים בעיר עזה שנכבשו במסגרת מבצע מרכבות גדעון ב', ובמקביל חטיבות 7, 188 ועציוני עזבו את הרצועה.
עד השעה 12:00 הנסיגה הסתיימה וצה"ל הגיע לקו הנסיגה הראשון במסגרת ההסכם.
קו זה כונה "הקו הצהוב" וסומן באמצעות קוביות בטון ועמודים בצבע צהוב.
באותה עת, מגן דוד אדום, שב"כ ומשטרת ישראל פתחו במבצע שבים לגבולם.
במסגרת המבצע הכוחות הכינו אזורים בבתי חולים ועמדות עבור קליטת החטופים.
עד 12 באוקטובר כל ההכנות לקליטת החטופים הושלמו.
לאחר חתימת הסכם הפסקת האש, נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ הודיע כי יבקר בישראל ולאחר מכן במצרים.
משטרת ישראל פתחה במבצע מגן כחול 6 להגנה על טראמפ ומשלחתו.
לאחר כניסת הפסקת האש לתוקפה, התחילה מלחמה פנימית בתוך רצועת עזה בין חמאס לחמולת יאסר אבו שבאב ולחמולות אחרות בתוך הרצועה.
העימותים הפנימיים הסלימו ב-12 אוקטובר כאשר אנשי חמאס פתחו בעימותים נגד חמולת דוע'מוש בשכונת סברה.
במהלך העימותים נהרגו עשרות חברי חמאס, ביניהם בנו של בכיר החמאס באסם נעים, לאחר שנפצע בראשו במהלך העימותים.
בנוסף לכך נהרג המשפיען וחבר חמאס סאלח אל-ג'עפראווי .
ב-13 באוקטובר שחרר חמאס את כל 20 החטופים החיים ב-2 פעימות בשעות הבוקר.
לאחר סימון הקו הצהוב התרחשו תקריות בין צה"ל לחמאס, ובחלק מהתקריות נהרגו גם אזרחים לא-מעורבים שנחשדו בטעות כמחבלים.
באחת התקריות, ב-18 באוקטובר, נהרגו 11 פלסטינים ממשפחה אחת, ביניהם ילדים ונשים, שנסעו ברכב שחצה את הקו הצהוב.
באחת התקריות חדרו אנשי חמאס לשטח הקו הצהוב דרך מנהרה, הרגו שני חיילים של חטיבת הנח"ל ופצעו ארבעה חיילים.
בתקרית אחרת ירו אנשי חמאס על באגר צה"לי והרגו לוחם מילואים של חטיבת הנח"ל.
ב-19 בנובמבר תקף חיל האוויר בעיר עזה, במואסי ובחאן יונס, לדבריו כתגובה למקרים שבהם חצו מחבלים את הקו הצהוב והתקרבו לכוחות צה"ל.
בתקיפות נהרגו 34 בני אדם, ביניהם ראש המערך הימי של חמאס ברצועה עבדאללה אבו שמאלה, ולטענת משרד הבריאות של חמאס ביניהם גם 10 ילדים ו-8 נשים, ו-77 בני אדם נפצעו.
על פי אתר דובר צה"ל, מספר החיילים ההרוגים מתחילת המלחמה הוא , מתוכם נהרגו מתחילת התמרון הקרקעי.
נכון ל-7 ביולי 2025, מתחילת התמרון בעזה היו 2,956 פצועים בצה"ל, בהם 561 פצועים קשה.
לפי משרד הבריאות, מספר הנפגעים הכולל מתחילת המלחמה שנקלטו במערכת הבריאות, נכון ל-10 בפברואר 2025 כולל נפגעים ונפטרים הוא 24,034.
לפי משרד הבריאות של רצועת עזה, לפחות פלסטינים נהרגו במלחמה ברצועה במוות אלים – מפצצה, רסיס או קליע.
לפי דיווחי חמאס, כ־60% מבין ההרוגים הם קטינים, נשים וקשישים.
ביולי 2025, העיתון האמריקאי וושינגטון פוסט פרסם את שמותיהם וגילאיהם של 18,500 ילדים עזתים שנהרגו במלחמה.
לפי צה"ל, כ- מההרוגים הם מחבלים.
מספר עיתונים, בהם הארץ, ישראל היום והגרדיאן, טענו כי הצבא הישראלי מנפח את מספר המחבלים ההרוגים בדרכים שונות.
למעלה מ- נפצעו במלחמה ברצועה.
מעל ל- נעדרים מתחת להריסות המבנים.
נתוני משרד הבריאות העזתי נחשבים לאמינים.
מהימנות זו נובעת בעיקר מכך שברשימות תמותה שהמשרד מפרסם מדי כמה חודשים מצוינים פרטים דמוגרפיים לכל ההרוגים שזוהו (שם, ת"ז, מין וגיל).
במרץ 2024 פורסם תחקיר בעיתון הארץ, בו הם טענו שרבים מההרוגים שקוטלגו כ"מחבלים" היו למעשה אזרחים בלתי חמושים.
טענה דומה הופיעה בתחקיר של אל-ג'זירה כבר ב-13 באוקטובר 2023. בהמשך חודש אוקטובר, כחלק מפינוי צפון רצועת עזה, צה"ל הטיל כרוזים המורים על "פינוי מיידי", כאשר מי שלא יתפנה עלול להיות מזוהה כ"שותף לארגון טרור".
חיילים שלחמו ברצועת עזה העידו על הרג המוני של אזרחים לא חמושים, שנספרו בתור "מחבלים".
תיעודים הראו ירי בעזתים שהניפו דגלים לבנים ובאזרחים שניסו לאסוף גופות של בני משפחתם.
בנוסף, לפי עדויות לוחמים, מבנים שנחשבו ככאלה השייכים לפעילי טרור או שמשמשים להיערכות של מחבלים, המשיכו להופיע ברשימת המטרות של הצבא גם לאחר שהותקפו.
כך, אזרחים שנכנסים לאותו המבנה עלולים להיות מותקפים בידי צה"ל ולהיחשב לאחר מותם כמחבלים, גם אם במקום כבר לא מתקיימת פעילות של ארגוני טרור.
כמו כן, תיעודים חשפו מקרים שבהם מחבלי חמאס מתחפשים לאזרחים, ובתוך כך נלחמים נגד כוחות צה"ל, ודבר זה מקשה בין השאר על החלוקה בין מחבלים לאזרחים הרוגים.
בפברואר 2024, פורסם ב"שיחה מקומית" כי "מספרי ההרוגים בעזה כנראה גבוהים פי שלושה מהנתון הרשמי", שכן הנתונים הרשמיים כוללים רק את המתים שנהרגו ישירות מהמתקפה, אך בנוסף אליהם יש תמותה עודפת גבוהה מסיבות משניות הקשורות למשבר ההומניטרי.
עוד נטען כי מספרי ההרוגים בעזה לא כוללים את המחבלים שנהרגו במתקפת הפתע ואת הפלסטינים שנעדרים מתחת להריסות המבנים בעזה.
בינואר 2025 מחקר שעבר ביקורת עמיתים והתפרסם בכתב העת הרפואי לאנסט העריך שמספר ההרוגים ברצועה כבר עומד על כ-70,000 בני אדם, וזאת לא כולל תמותה מרעב, מחלות או קור.
חוקרים אחרים הגיעו למספרים גבוהים עוד יותר.
מנגד, על פי דו"ח של מכון המחקר "הנרי ג'קסון סוסייטי" , שצוטט בעיתון הבריטי הטלגרף, כ-5,000 מקרי מוות טבעיים נכללו ברשימת הקורבנות שחמאס פרסם, בהם שלושה חולי סרטן שגם לאחר מכן נמצאו ברשימות מקבלי טיפול בבתי חולים.
בנוסף, שמות של מבוגרים שנהרגו נרשמו כילדים וגברים נרשמו כנשים.
כמו כן, נמצא דפוס שלפיו גיל ההרוגים תוקן למטה בשנה אחת לפחות בהשוואה לנתוני מרשם האוכלוסין הפלסטיני, בניסיון לכאורה לנפח את מספר הילדים שנהרגו.
בתגובה לדו"ח, עמותה בשם Action on Armed Violence ביצעה בדיקה מדגמית של 20 אלף שמות, ומצאה 116 שמות עם מין שכנראה אינו נכון, שהם כחצי אחוז: 67 גברים שנרשמו בטעות כנשים ו-49 נשים שנרשמו בטעות כגברים.
בנוגע למקרי מוות טבעיים שנכללו ברשימת הקורבנות, הבדיקה מצאה בסך הכל 12 דוגמאות כאלו.
ביולי 2024, יותר מ-20 רופאים שטיפלו בנפגעים ברצועת עזה סיפרו ל"CBS News Sunday Morning" על פצעי ירי בילדים.
באותו החודש, קבוצה של 45 רופאים ואחיות אמריקאים שהתנדבו בבתי חולים ברחבי הרצועה טענו כי כל אחד מהם "טיפל על בסיס יומיומי בילדים לפני גיל העשרה שנורו בראשם ובחזם".
ב-15 באוקטובר 2024 הניו יורק טיימס הודיע כי הוא מחזיק בלמעלה מ-40 תמונות וסרטונים גרפיים שמראים ילדים צעירים עם פצעי ירי במקומות אלו.
בתחקיר של העיתון ההולנדי "De Volkskrant" צוין כי לפחות 114 ילדים עזתים בני 15 ומטה ספגו ירי מכוון לראש או לחזה, ורובם מתו.
הירי תואר כשיטתי, ובחלק מהמקרים נפגעו גם תינוקות.
ניתוח של "הארץ" טען כי שיעור האזרחים מכלל המתים ברצועת עזה גבוה מבכל מלחמה אחרת במאה ה-21. לפי תחקיר של הניו יורק טיימס, ישראל ביצעה את אחת מהמתקפות האוויריות הקטלניות ביותר במאה הנוכחית, צמצמה במידה ניכרת את הכללים שנועדו להגן על אזרחים ונכשלה בהענשת חיילים שהיו מעורבים בהתנהלות שגויה.
באוגוסט 2024, תחקיר של "הארץ" טען כי חיילים בצה"ל השתמשו באזרחים פלסטינים שאינם חשודים בטרור כמגנים אנושיים לסריקת מנהרות ומבנים בעזה.
בתגובה לטענות, צה"ל אמר שהפקודות אוסרות על כך והן הובהרו לכוחות והטענות בבדיקה.
בהמשך, בצה"ל הודו כי התרחשו מספר מקרים שבהם פלסטינים ששימשו כמגן אנושי נורו למוות לאחר מכן.
עוד קודם לכן, ביולי 2024, ארצות הברית מסרה כי היא מוטרדת מהדיווחים של אל-ג'זירה על שימוש בעצורים כמגן אנושי בעזה.
השימוש בפלסטינים כמגנים אנושיים כונה בעגה צה"לית "נוהל יתוש".
עם זאת, מומחים צבאיים כמו ג'ון ספנסר וקולונל ריצ'רד קמפ שיבחו את צה"ל על המאמצים הרבים שהוא עושה על מנת למנוע פגיעה באזרחים בלתי מעורבים – יותר מכל צבא אחר בהיסטוריה, וציטטו להשוואה ניתוחים כמותיים של קרבות בולטים בשטח בנוי שבהם נהרגו הרבה יותר אזרחים.
בנוסף הם ציינו את השימוש הרב של חמאס באזרחים כמגן אנושי כגורם שמסבך את הלחימה וגורם לפגיעה באזרחים רבים.
בעקבות הלחימה ברצועת עזה, הועלו טענות נגד ישראל ומדיניותה הושוותה למדיניות המפלגה הנאצית והיטלר, וגורמים שונים האשימו את ישראל בפעולות של רצח עם ברצועה.
הרמטכ"ל ושר הביטחון לשעבר משה יעלון טען כי ישראל מבצעת טיהור אתני ברצועה.
דרום אפריקה הגישה תלונה נגד ישראל בגין רצח עם לבית הדין הבין-לאומי לצדק (ICJ), והדיונים החלו ב-11 בינואר 2024.
במרץ 2025 דו"ח מטעם מועצת האו"ם לזכויות אדם קבע כי ישראל ביצעה "פשעי רצח עם" ברצועת עזה, האשמה שישראל דחתה.
באוגוסט 2025 האיגוד הבין-לאומי לחוקרי ג'נוסייד אישר את הטענות לרצח עם ברצועת עזה.
לפי משרד הבריאות של רצועת עזה, למעלה מ-459 פלסטינים מתו מהרעב בעזה עקב המלחמה, בהם לפחות 154 ילדים.
ב-27 במאי 2025 יצאה אל הפועל תוכנית חלוקת הסיוע ההומניטרי ברצועת עזה, באמצעות קרן סיוע אמריקאית-ישראלית.
זירת תימן במלחמת חרבות ברזל היא זירת הלחימה בין ישראל לארגון החות'ים בתימן במלחמת חרבות ברזל.
החות'ים פתחו בלחימה נגד ישראל לאחר טבח שבעה באוקטובר, והתנו את סיום המתקפות על ישראל בסיום המלחמה בעזה.
החות'ים הם ארגון אסלאמי פוליטי צבאי שיעי-זיידי בתימן.
הארגון ממומן ומחומש על ידי איראן, ומשמש לה שליח במלחמותיה באזור.
מספר הלוחמים החות'ים מוערך בין 20,000 ל-50,000. נגדם ניצבת ממשלת תימן הרשמית, הנתמכת על ידי קואליציה בהנהגת ערב הסעודית, וחברות בה קטר, איחוד האמירויות הערביות, ומדינות נוספות.
החות'ים משתמשים בטקטיקת תקיפה והשתלטות על ספינות שעוברות במצרי באב אל-מנדב, המפרידים בין אסיה לאפריקה במטרה לשבש את הנתיב הימי לישראל.
בתחילה תקפו החות'ים, ובמקרה אחד שבו, ספינות בבעלות ישראלית, ולאחר מכן החלו לתקוף אוניות של מדינות זרות שלפי רישומי חברת הספנות היו מתוכננות להגיע בתאריך כלשהו אל נמל בישראל.
לפי דיווח של הוול סטריט ג'ורנל, אוניית ביון איראנית שפועלת בים סוף מאתרת ספינות עבור החות'ים ומספקת שירותי מכ"ם כדי להכווין טילים וכטב"מים עליהן.
ב-19 באוקטובר 2023 התרחש האירוע הראשון בגל התקיפות, כאשר ספינת המלחמה האמריקאית "USS Carney" יירטה ארבעה טילי שיוט ו-15 מל"טים ששוגרו מתימן לעבר ישראל על ידי החות'ים.
טיל נוסף יורט על ידי ערב הסעודית, שהצהירה כי פעלה כדי להגן על שטחה האווירי.
כשבוע לאחר מכן, ב-27 באוקטובר, התרחב האיום גם לגבול הדרומי של ישראל.
מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי יירטו מספר מטרות עוינות באזור מפרץ אילת, אולם שני כטב"מים הצליחו לפגוע בנואיבה ובטאבה שבשטח מצרים, ופצעו שישה אזרחים מצרים.
אירוע זה הדגיש את הסכנה האזורית.
ב-31 באוקטובר יירט צה"ל כלי טיס עוין מכיוון ים סוף, ובמקביל מערכת "חץ" ביצעה לראשונה יירוט מבצעי של טיל בליסטי, כאשר יירטה טיל מסוג "חאדר", שהוא שיפור של שיהאב-3. מדובר היה בשיגור לטווח הארוך ביותר של החות'ים עד אז ואף תואר כמקרה ראשון של לוחמת חלל.
חיל האוויר יירט טילי שיוט נוספים, והחות'ים נטלו אחריות והצהירו כי ימשיכו לתקוף כל עוד תימשך הלחימה ברצועת עזה.
ב-1 בנובמבר יירט צה"ל איום נוסף שהגיע מדרום לאילת, ובמקביל פרס חיל הים ספינות טילים בזירת ים סוף, כחלק מהיערכות מתמשכת מול האיומים המתעצמים.
ב-9 בנובמבר נמשך גל השיגורים מתימן, כאשר טיל בליסטי ששוגר לעבר ישראל יורט באמצעות מערכת "חץ 3".
זה היה היירוט המבצעי הראשון של המערכת, שבוצע בגובה רב מחוץ לאטמוספירה.
זמן קצר לאחר מכן יירטו לוחמי ההגנה האווירית, באמצעות מערכת "פטריוט", מטרה חשודה נוספת שלא חצתה לשטח ישראל.
החות'ים נטלו אחריות על הירי והצהירו כי הטילים כוונו לעבר אילת.
ב-14 בנובמבר יורט טיל בליסטי נוסף מעל ים סוף באמצעות מערכת "חץ", ולמחרת יירטה ספינת מלחמה אמריקאית מל"ט חות'י שהיה בדרכו לישראל.
החרפת המצב הובילה את ארצות הברית לנקוט צעדים נוספים, וב-22 בנובמבר פורסם כי הציבה מערכת טילי THAAD בבסיס הר קרן בנגב, כדי לחזק את מערך ההגנה בישראל.
חיל האוויר הישראלי יירט טילים נוספים, בהם טיל שיוט ששוגר לעבר אילת.
פעולות הגנה ותקיפות נגד החות'ים
ב-25 בנובמבר זוהו מטרות חשודות מדרום לאילת ושוגרו לעברן שני מיירטים.
בהמשך אותו היום הפיל מטוס קרב ישראלי כלי טיס בלתי מאויש שהיה בדרכו לשטח ישראל.
מספר ימים לאחר מכן, ב-30 בנובמבר, דווח על תקיפה של מחסני נשק של החות'ים בצנעא, שבהם אוחסנו טילים ומל"טים.
התקיפה יוחסה לגורמים שונים כמו ישראל, ארצות הברית או מתנגדי החות'ים בתימן.
ב-6 בדצמבר יורט טיל קרקע-קרקע באמצעות מערכת "חץ", וביום שלאחר מכן ביקשה ארצות הברית מישראל להימנע מתקיפות ישירות נגד החות'ים, מחשש להסלמה אזורית.
למרות זאת, ב-16 בדצמבר התרחש מבצע יירוט רחב היקף, כאשר ארצות הברית, בריטניה ומצרים הודיעו כי יירטו את המתקפה הנרחבת ביותר עד אז – ובה עשרות כטב"מים ששוגרו לעבר ישראל.
לקראת סוף דצמבר הרחיבו החות'ים את פעילותם לים הפתוח.
ב-22 בחודש חטפו ספינה בבעלות בולגרית והובילו אותה לנמל בשליטתם, וב-23 בדצמבר שיגרו מל"ט נפץ לעבר ספינת משא במרחק של כ-350 ק"מ מחופי הודו.
ב-26 בדצמבר חזר האיום האווירי הישיר, כאשר מטוס קרב ישראלי יירט כלי טיס בלתי מאויש מעל ים סוף.
במהלך שנת 2024 נרשמה עליית מדרגה מתמשכת בעימות בין החות'ים לישראל, שהחלה כבר בראשית השנה עם שיגורי טילים וכטב"מים לעבר אילת וים סוף.
חלק מהשיגורים יורטו בידי מערכות ההגנה האווירית "חץ" ו"כיפת ברזל", אך אחד מהם הצליח לפגוע סמוך לאילת.
בעקבות התגברות האיומים החזירה ארצות הברית את החות'ים לרשימת ארגוני הטרור.
באפריל נרשם חידוש משמעותי כאשר כטב"ם ששוגר לאילת יורט על ידי מערכת "כיפת מגן" שהותקנה על ספינת "סער 6" – שימוש מבצעי ראשון מסוגו.
במאי הכריז דובר הצבא החות'י על מעבר ל"שלב הרביעי" בהסלמה, הכולל הרחבת האיומים גם לים התיכון.
ההסלמה באה לידי ביטוי באופן חריף ביולי, כאשר כטב"ם סמאד-3 שחדר לישראל והתפוצץ על אכסניה בתל אביב, הרג אדם ופצע עשרה.
בהמשך אותו יום דיווחה סעודיה כי ארצות הברית יירטה שלושה כטב"מים נוספים וטיל בליסטי בדרכם לישראל, אך כלי רביעי פגע בעיר.
למחרת יצא צה"ל למבצע "יד ארוכה", שבו הותקפו נמל אל-חודיידה ומתקנים אסטרטגיים נוספים בתימן.
הנמל נפגע קשות ונותר מושבת ברובו גם חודשים לאחר מכן.
באוגוסט נהרג בתקיפה אמריקנית בעיראק חוסיין א-שעבל, מומחה בכטבמי סמאד של החות'ים.
בחודשים שלאחר מכן גבר קצב השיגורים לעבר ישראל.
בספטמבר נורו טילים בליסטיים שהפעילו התרעות נרחבות במרכז ישראל ויורטו על ידי מערכת חץ, ובמקביל העבירו החות'ים כ-100 לוחמים לסוריה, כדי לתמוך בחזבאללה.
בסוף החודש יירט חץ 3 טיל נוסף מחוץ לאטמוספירה, ימים אחדים לאחר הריגת בכיר חזבאללה מוחמד סרור בביירות, אשר שימש כמתווך עם החות'ים, ובתגובה שיגרו החות'ים למחרת טיל לעבר ישראל.
בתגובה לגל השיגורים פתחה ישראל בתקיפות נרחבות נגד נמלים, תחנות כוח ומתקני נפט באל-חודיידה וראס עיסא.
באוקטובר נמשך גל התקיפות והיירוטים – החות'ים שיגרו כטב"מים לעבר גוש דן וראשון לציון, טילים בליסטיים נורו למרכז ישראל, וצה"ל דיווח כי מאז פרוץ המלחמה נורו מתימן כ-180 טילים וכלי טיס.
במקביל, ארצות הברית תקפה מחסני נשק תת-קרקעיים בתימן באמצעות מפציצי B-2. גם נובמבר התאפיין בירי חוזר של טילים לעבר מרכז הארץ וים המלח, חלקם יורטו וחלקם נפלו מחוץ לגבולות ישראל.
במקביל דווח על הריגת יועצים בכירים בחות'ים שסייעו לארגון להתבסס צבאית.
בדצמבר 2024 הסלימה הלחימה בין ישראל לחות'ים, שהתבטאה בגל שיגורי טילים בליסטיים וכטב"מים מתאבדים לעבר ישראל, לעיתים דרך חצי האי סיני, ובהתגברות התקיפות של צה"ל בתימן.
החודש נפתח בירי טילים בליסטיים ששוגרו מתימן ויורטו.
לאחר מכן נרשמו פגיעות ישירות: ב-9 בדצמבר כטב"ם פגע בבניין מגורים ביבנה, וב-19 וב-21 בדצמבר טילים פגעו בבית ספר ברמת אפעל ובגן משחקים ביפו וגרמו לנזקים כבדים ולפצועים.
אירועים נוספים כללו אזעקות נרחבות בגוש דן, השרון והשפלה ואף באזור ירושלים וים המלח, וכן יירוטים מעל הים ובדרום הארץ.
צה"ל הגיב בהרחבת התקיפות: ב-19 בדצמבר צה"ל תקף בתימן שלושה נמלים שבשליטת החות'ים – ראס עיסא, חודיידה וסליף, בנוסף הותקפו שתי תחנות כוח בבירת תימן צנעא.
ב-26 בדצמבר בוצעה התקיפה הרחבה ביותר מאז תחילת המלחמה – פגיעה בשדה התעופה בצנעא, בסיסים צבאיים, נמל חודיידה ונכסים איראניים, ובהמשך נמסר כי מדובר בפתיחת מערכה רחבה יותר נגד החות'ים, ובהמשך גם ארצות הברית הצטרפה לתקיפות.
לקראת סוף החודש שיגרו החות'ים טילים לעבר תחנת כוח בירושלים ושדה התעופה בן-גוריון שיורטו, וב-31 בדצמבר שיגור נוסף כשל והטיל התרסק בדרכו.
שינוי ההגדרה הרשמי של מערכת הביטחון ל"מערכה" סימן את התרחבות הלחימה.
בינואר 2025 נמשכה ההסלמה בין החות'ים לישראל, לצד מעורבות גוברת של ארצות הברית.
ב-3 בינואר יורט טיל בליסטי מעל מחוץ לישראל, ואזעקות נשמעו בירושלים ובגוש דן; שעות לאחר מכן יורט כטב"ם מעל ים סוף, שלדברי החות'ים כוון לעבר תחנת כוח ביפו.
במקביל דווח כי החות'ים דחו הצעה אמריקאית להפסקת תקיפות נגדם, ניסיון תיווך של בחריין קרס, ובערוצים איראניים נטען כי הארגון נערך לשלב הסלמה רחב שמטרתו להסיח את דעתה של ישראל מפני מתקפה איראנית.
ב-5 בינואר שיגרו החות'ים טיל לעבר תחנת הכוח "אורות רבין", שיורט לפני שחצה לישראל.
ב-9 בינואר יורטו שלושה כטב"מים, וב-10 בינואר ביצעו החות'ים גל מעצרים בחשד לריגול לטובת "המוסד".
באותו יום תקפו ישראל וארצות הברית יחד כ-30 מטרות בצנעא ועוד עשרות מטרות בחוף, בהן נמלים, מתקנים תת-קרקעיים, מערכות מכ"ם ושיגור, תחנת כוח ומפקדות.
בהמשך החודש נמשכו השיגורים: ב-13 בינואר יורטו טיל וכטב"ם, ב-14 בינואר יורט טיל נוסף, וב-18 בינואר יורט טיל לאחר מספר ניסיונות.
ב-16 בינואר הצהירו החות'ים כי המערכה תסתיים רק עם כניסת כל שלבי הפסקת האש בין חמאס לישראל לתוקף.
ב-18 בינואר שוגר טיל אחד שיורט לאחר מספר ניסיונות.
במרץ 2025 הסלימה הלחימה בין החות'ים לישראל וארצות הברית.
ב-15 במרץ בשעות הערב בהוראת הנשיא דונלד טראמפ פתח פיקוד המרכז של ארצות הברית במבצע תקיפות נרחב מהאוויר ומהים נגד עשרות יעדים של החות'ים בצנעא ובאל חודיידה.
ההחלטה על התקיפות התקבלה בתום סדרת פגישות בדרג גבוה בנוכחות הנשיא טראמפ, סגן הנשיא ג'יי.
ואנס, מזכיר ההגנה פיט הגסת', מזכיר המדינה מרקו רוביו, היועץ לביטחון לאומי מייק וולץ ומפקד פיקוד המרכז של צבא ארצות הברית הגנרל מייקל קורילה.
חלק מהיועצים במועצה לביטחון לאומי המליצו על מבצע תקיפות נרחב יותר שאף יגרום לחות'ים לאבד שליטה על חלק מהשטחים שלהם בתימן, אך טראמפ טרם אישר מהלך כזה.
התקיפות כוונו נגד מכ"מים, מערכות הגנה אווירית ומערכות טילים של החות'ים.
לפי הדיווחים בכלי התקשורת הערביים, בתקיפות באזור צנעא הותקפו שדה תעופה, תחנת טלוויזיה ומטה פיקוד ובקרה של החות'ים.
במתקפה בצנעא התקיפות התמקדו בשכונת אל-ג'ראף, שנחשבת למעוז של החות'ים.
משרד הבריאות של החות'ים בתימן דיווח על לפחות: 31 הרוגים ו-101 פצועים בתקיפות.
בנוסף הותקפו הבתים של עשרות בכירים ברחבי צנעא ונהרגו לפחות 6 בכירים, בהם שר המודיעין עבד אל-חכים אל-ח'יוואני ומפקד האבטחה של עבד אל-מלכ אל-חות'י.
ב-16 במרץ שיגרו החות'ים טיל לעבר ישראל שנפל במצרים, וימים לאחר מכן נמשך גל תקיפות אמריקאיות בתימן.
ב-17 במרץ נהרג בכיר במחלקת הביטחון הפנימי של החות'ים, וב-18 במרץ שוגר טיל נוסף לכיוון באר שבע.
החות'ים הכריזו רשמית מלחמה על ארצות הברית והבטיחו להגיב על כל תקיפה.
בין 20 ל-24 במרץ נרשמה הסלמה נוספת עם סדרת שיגורי טילים בליסטיים מתימן, שחלקם יורטו בטרם חדרו לישראל, וחלקם כשלו או נפלו בשטח סעודיה.
האזעקות הופעלו פעמים רבות בירושלים, במרכז, בשפלה, בלכיש ובאזור חברון.
במקביל המשיכה ארצות הברית לתקוף בתימן, ונהרגו בכירים בהם ראש הסוכנות לביטחון לאומי, מפקד יחידות הרקטות ומפקד זרוע היבשה.
ב-26–27 במרץ שוגרו טילים נוספים, כשב-27 במרץ יורטו שניים מהם מעל ישראל.
בתגובה יצאה ארצות הברית לגל התקיפות הרחב ביותר עד אז, שבו נהרגו עשרות בכירים חות'ים, בהם ראש מנגנון המודיעין הצבאי, מפקד המשמר הרפובליקני, מפקד הכוחות המיוחדים, מפקד כוחות הטילים האסטרטגיים.
ב-29 במרץ הרגה ארצות הברית בכירים בחיל הים החות'י בעת פגישתם.
ב-30 במרץ שוגר שוב טיל מתימן, יורט בטרם חדר לשטח ישראל, והאזעקות נשמעו ברחבי גוש דן, השפלה ולכיש.
באפריל 2025 נמשכו ניסיונות השיגור מתימן לצד תקיפות נגד החות'ים והתערבות איראנית.
ב-1 באפריל זוהה שיגור בליסטי מתימן שכשל.
יום לאחר מכן חיל האוויר האמריקאי הרג בצנעא את יחיא מוחמד קאסם א-סופי, מקורב בכיר למנהיג החות'ים.
ב-3 באפריל דווח על נסיגת רוב הכוחות האיראניים מתימן.
בהמשך החודש נרשמו ניסיונות שיגור ויירוטים נוספים: כטב"מים יורטו ליד ים המלח ב-4 וב-7 באפריל; שיגורים בליסטיים שכשלו נרשמו ב-5 וב-9 באפריל.
ב-13 וב-18 באפריל הופעלו אזעקות נרחבות בירושלים, במרכז ובשפלה בעקבות ירי טילים שיורטו, כאשר שרידים נפלו סמוך לחברון ולמערת הנטיפים.
ב-23 באפריל יורט טיל נוסף ששוגר מתימן, והאזעקות נשמעו בצפון ישראל.
ב-4 במאי בשעה 09:22 הופעלו אזעקות בשפלה ובשרון, בעקבות שיגור של טיל בליסטי מתימן.
לאחר ניסיון יירוט כושל של מערכות ההגנה האווירית, הטיל פגע במרחב נתב"ג.
כתוצאה מהפגיעה נפער בור בעומק עשרות מטרים בשטח פתוח סמוך לטרמינל 3 ונפצעו חמישה אנשים באופן קל עד בינוני.
הפגיעה גרמה לשיבושים קשים בתעופה האזרחית, וחברות תעופה בין-לאומיות רבות ביטלו את טיסותיהן לישראל.
רשות שדות התעופה עדכנה כי כשעה לאחר האירוע חזרה הפעילות בנמל לשגרה.
הפגיעה הובילה להחלטה על פעולה צבאית אסטרטגית בלב שטח תימן ולמחרת יצא חיל האוויר הישראלי ל"מבצע עיר נמלים", שבו הותקף נמל חודיידה בכ-50 חימושים.
למחרת, במסגרת "מבצע עמידת ראש" תקף חיל האוויר מספר יעדים בתימן, כשהמרכזי הוא נמל התעופה הבין-לאומי צנעא, ובכך הביא להשבתתו.
בימים שלאחר מכן נרשמה הסלמה וב-9 במאי, ב-13 במאי, ב-14 במאי הופעלו אזעקות במספר אזורים בישראל – בהם ירושלים, המרכז, השפלה, השומרון, שפלת יהודה וים המלח – בעקבות שיגור טילים בליסטיים מתימן.
בכל המקרים הטילים יורטו בהצלחה.
השיגור ב-13 במאי התרחש בזמן נאומו של דונלד טראמפ בסעודיה, וב-15 במאי טען דובר החות'ים כי הטיל כוון לעבר נמל התעופה בן-גוריון.
ב-16 במאי יצא צה"ל ל"מבצע שקיעות אדומות" במטרה לפגוע בתשתיות החות'ים בנמלים האסטרטגיים חודיידה וא-סאליף, לחבל במערך השיגור שלהם ולמנוע אספקת נשק מדויק מאיראן.
התקיפות בוצעו על ידי כ-15 מטוסי F-15 ו-F-35 שהטילו חימושים מדויקים, תוך הקפדה להתריע מראש לתושבים כדי למזער פגיעות אזרחיות.
במהלך המבצע, ב-22 במאי, אירע פיצוץ במחסן נשק בצפון-מזרח צנעא שגרם למותם של 19 בני אדם ופציעתם של כ-40 נוספים כתוצאה משיגור כושל מנמל התעופה הבין-לאומי.
ב-28 במאי יצא צה"ל ל"מבצע תכשיט זהב" שבו פגעו במטוס האחרון של החות'ים בנמל התעופה הבין-לאומי צנעא.
ב-29 במאי הופעלו אזעקות במהלך גמר גביע המדינה בכדורגל ונשף רוק בפארק הירקון, והטיל יורט באמצעות מערכת חץ 3.
ביוני נמשך המתח מול החות'ים בתימן, עם שיגורים וירי מתואמים שנבלמו על ידי מערכות ההגנה האווירית הישראליות.
ב-10 ביוני, ישראל פגעה ברציפי נמל חודיידה בשתי תקיפות שונות באמצעות ספינות טילים של חיל הים, וב-14 ביוני ניסתה ישראל להרוג את הרמטכ"ל החות'י אל-ר'מארי, שנפצע קשה בתקיפה.
ב-26 ו-28 ביוני זוהו ניסיונות שיגור כושלים של טילים אל ישראל, כשב-28 ביוני אחד מהם יורט בהצלחה.
הסלמה בים האדום ומבצעים ישראלים
ביולי נמשכה ההסלמה, עם שיגורים חוזרים של טילים אל ישראל שיורטו בהצלחה, ובמקביל התרחשו אירועים משמעותיים בים סוף ובתימן.
ב-6 ביולי הפרו החות'ים את הסכם הפסקת האש ותקפו את הספינה הבריטית-יוונית "Magic Seas" וטיבעו אותה באמצעות כטב"מים.
ב-7 ביולי יצא צה"ל למבצע "דגל שחור", שכלל תקיפות בנמלי חודיידה, א-סאליף וראס עיסא, בתחנת הכוח ראס כתניב (رأس كتنيب) ובספינה "גלקסי לידר" שנחטפה על ידי החות'ים.
ב-8 ביולי תקפו החות'ים את הספינה הליברית-יוונית "Eternity C" בים סוף, פוצצו אותה, מה שהביא למותם של ארבעה אנשי צוות, פציעת שניים ולחטיפת 15 נוספים.
לאורך כל החודש הופעלו אזעקות חוזרות בישראל בעקבות שיגורים בודדים מטילים מתימן, כולם יורטו בהצלחה או נכשלו בדרכם.
ב-21 ביולי יצא צה"ל למבצע צמה ארוכה, במסגרתו תקף תשתיות נפט ותשתיות ששומשו לשיקום נמל חודיידה.
שיגור ראש קרב מתפצל ומבצע "נווה צדק"
ב-22 באוגוסט בשעה 20:59 הופעלו אזעקות במרכז ובשרון לאחר שבפעם הראשונה במלחמה החות'ים ירו טיל עם ראש קרב מתפצל, שהתפרק באוויר אך חלקים ממנו עדיין פגעו מסביב לנמל התעופה בן-גוריון.
בתגובה לכך יומיים לאחר מכן חיל האוויר הישראלי ביצע את "מבצע נווה צדק", במסגרתו חיל האוויר תקף את ארמון הנשיאות, שתי תחנות כוח ומחסן דלק, עם 35 חימושים ועשרה מטוסים.
ב-27 באוגוסט בשעה 5:30 הופעלו אזעקות בירושלים, בית שמש ומרחב ים המלח בעקבות שיגור של טיל אחד מתימן, שיורט בהצלחה.
ב-28 באוגוסט בשעה 12:27 הופעלו אזעקות באזור בני נצרים שבגבול מצרים בעקבות שיגור כטב"ם אחד מתימן, שיורט בהצלחה.
לאחר מכן באותו היום בשעה 14:03 הופעלו אזעקות במושבים בני נצרים ונווה, וכטב"ם נוסף שוגר מתימן ויורט בהצלחה.
באותו היום, במהלך נאום של מנהיג החות'ים, חיל האוויר הישראלי ערך את מבצע "טיפת מזל", שבו הותקפו מספר מטרות בצנעא ונהרגו רמטכ"ל החות'ים, ראש ממשלת החות'ים ורוב שרי הממשלה.
בתגובה ראשונית לכך, ב-30 באוגוסט החות'ים פתחו במתקפה מוגבלת שכללה למעלה מ-5 כטב"מים ו-9 טילים בליסטיים (מתקפה מתמשכת).
בנוסף החות'ים ניסו לשגר טיל על מכלית בבעלות ישראלית, אך התקיפה נכשלה והמכלית המשיכה ליעדה.
ב-7 בספטמבר הודיעו החות'ים על תחילת התגובה למבצע, ושיגרו 4 כטב"מים (מתקפה מתמשכת), 3 מהם יורטו ואחד פגע בנמל התעופה רמון וגרם לפצוע קל ומספר נפגעי חרדה.
בתגובה לתקיפות של החות'ים, ב-10 בספטמבר ערך חיל האוויר הישראלי את מבצע "צלצולי פעמונים", שבמסגרתו תקף בתימן בשני גלים, במרחק של 2,350 ק"מ משטח מדינת ישראל.
בגל הראשון הותקף מטה מערך ההסברה החות'י כאשר שהו בו בכירים במערך, בנוסף הותקפו מפקדות, מחנות אימונים, מחסני טילים שהחות'ים תכננו להשתמש בהם וחלקים מתעשיית הנפט של תימן כולל לפי החות'ים, מאגר הנפט המרכזי לצרכים רפואיים.
לאחר מכן, בגל השני, חיל האוויר תקף את מטה משרד האוצר, מטה משרד הביטחון, ומטה הזרוע הצבאית של החות'ים.
בנוסף, לפי ערוצים חות'יים, ישראל תקפה את הבנק המרכזי של החות'ים.
לפי הוועד להגנה על עיתונאים, תקיפות ממוקדות של ישראל על שני משרדי עיתונים בצנעא הרגו 31 עיתונאים, באחת התקיפות הקטלניות ביותר נגד עיתונאים מאז ומעולם.
המשפט הבין-לאומי אוסר על התנקשות בעיתונאים, גם אם הם משדרים תעמולה, כל עוד אינם נוטלים חלק בפועל בקרב מזוין או בפעולות צבאיות.
ב-16 בספטמבר חיל האוויר הישראלי ביצע 12 תקיפות בנמל חודיידה במסגרת מבצע "מביט מלמעלה" והרס שלושה רציפים על מנת להאריך את השבתת הנמל למספר שבועות נוספים.
ב-24 בספטמבר פגע כטב"ם מתאבד במרכז תיירותי באילת.
בפגיעה נפצעו כ-20 איש, שניים מהם במצב קשה.
בתגובה לכך, למחרת, חיל האוויר הישראלי תקף במסגרת מבצע "חבילה עוברת" את מטה מחלקת ההסברה הצבאית של החות'ים, מפקדת השליטה של המטכ"ל החות'י, מתחמים של מנגנון הביטחון והמודיעין של שלטון החות'ים, מחנות צבאיים ומחסני כטב"מים וטילים.
לפי הערכות של צה"ל, כ-50 פעילים חות'ים נהרגו בתקיפות.
ב-10 באוקטובר, בעקבות הסכם ישראל-חמאס הודיעו החות'ים כי הם מצטרפים להפסקת האש ומפסיקים את התקפותיהם על ישראל ועל מטרות ימיות.
שם המבצעמטרת המבצעתאריך צבא ארצות הברית יירט טיל בליסטי, מספר כטב"מים על הקרקע ושלושה כטב"מים באוויר.
אולם כטב"מ רביעי הספיק לחמוק, חדר לישראל והתפוצץ ברחוב בן יהודה בתל אביב.
בפיצוץ נהרג אדם אחד, ועשרה נפצעו קל.
בפיצוץ נהרג אדם אחד, יבגני פרדר.
19 ביולי 2024מבצע יד ארוכההפצצה אווירית על מחסני אמל"ח, מאגרי נפט, תחנות כוח ויעדים צבאיים נוספים של החות'ים בעיר הנמל אל-חודיידה שבתימן.20 ביולי 2024לפי דובר צה"ל הותקפו נמלי-ים, תחנות כוח ומתקני נפט שמשמשים את החות'ים לייבוא דלק, נפט ואספקה צבאית, בעיקר מאיראן.
בתקשורת הערבית דווח כי נפגעו מתקני זיקוק נפט ותחנת הכוח "ראס עיסא" ויעדים נוספים באזור.
כמו כן הותקף נמל התעופה הבין-לאומי חודיידה.
החות'ים הודיעו כי בתקיפה נהרגו לפחות ארבעה בני אדם ו-49 נפצעו27 בספטמבר 2024מבצע העיר הלבנההופצצו כל הנמלים של החות'ים, והופצצה לראשונה על ידי ישראל עיר הבירה של תימן, צנעא
ב-3:15 לפנות בוקר מטוסי חיל האוויר תקפו את הנמלים ראס עיסא, אל-חודיידה, וא-סליף .
בגל זה הושמדו שמונה גוררות ושתי תחנות כוח ששימשו כמקור החשמל לשלושת הנמלים.
כשעה אחר כך 14 מטוסי קרב של חיל האוויר תקפו את מערכות החשמל ושתי תחנות כוח בעיר צנעא.
התקיפה הובילה להפסקת חשמל ברחבי צנעא.
בנמל ראס עיסא מטוסי קרב תקפו שוב והשמידו מפעלי נפט.
בשני הגלים נהרגו לפחות תשעה אנשים.19 בדצמבר 2024מבצע צלילי הכרםהמבצע יצא לפועל בתגובה לירי טילים בליסטיים וכטב"מים לעבר ישראל בחודשים שקדמו לו.
בשעה 15:45 בצהריים, החלו כ-25 מטוסים של חיל האוויר לתקוף תשתיות בהן נמל התעופה הבין-לאומי צנעא, כולל מגדל הפיקוח ומסלול ההמראה, וכן תחנות הכוח חִ֫זְיַז וראס כתניב (رأس كتنيب).
בנוסף, הותקפו תשתיות בנמלים חודיידה, א-סליף וראס כתניב ברצועת החוף המערבית בתימן.
על פי ערוץ אל-ערביה הסעודי, המתקפה כללה שבע תקיפות על שדה התעופה הבינלאומי בצנעא ושלוש תקיפות בנמל חודיידה ותחנות הכוח חִ֫זְיַז וראס כתניב.
התקיפה התרחשה במהלך נאומו של מנהיג החות'ים עבד אל-מלכ אל-חות'י.
במהלך התקיפה בשדה התעופה בצנעא הושמדו מטוסי קרב תימנים שנתפסו במלחמת האזרחים בתימן מצבא המשטר הקודם.
בערוץ התימני "אל-מסירה", המזוהה עם החות'ים, דווח על שלושה הרוגים ו-16 פצועים בתקיפה בשדה התעופה בצנעא.26 בדצמבר 2024 תקיפה עם מעורבות של חיל האוויר האמריקאי והבריטי ברצועת החוף שבשליטת החות'ים ובעומק תימן כחלק ממבצע שומר השגשוג ובתגובה לירי טילים וכטב"מים על ישראל.
חיל האוויר הישראלי הצטרף לתקיפות לאחר האמריקאים והבריטים.
הותקפו 30 מטרות בצנעא ואל-חודיידה שכללו את אזור "כיכר ה-70", מוקד ההפגנות השבועיות, תשתיות בתחנת הכוח "היזאז" ועוד.
במחוז עמראן הותקפו 12 מטרות כאשר ההתמקדות לפי דיווחים סעודים היו מתקני פיקוד תת-קרקעיים ומחסני טילים.
לאחר התקיפה שר הביטחון ישראל כ"ץ אמר כי נמל חודיידה משותק וראס עיסא בוער.10 בינואר 2025 טיל בליסטי פגע במרחב נמל התעופה בן-גוריון בשטח פתוח סמוך לטרמינל 3 וגרם לחמישה פצועים באופן קל עד בינוני ולביטול טיסות רבות ולשיבושים בתנועה האווירית בשמי ישראל.
התקיפה עוררה זעם ציבורי, במיוחד על רקע כישלון מערכת ההגנה האווירית ליירט את האיום.
4 במאי 2025מבצע עיר נמליםתגובה על פגיעת טיל בליסטי במרחב נמל התעופה בן-גוריון5 במאי 2025מבצע עמידת ראשמבצע המשך למבצע עיר נמלים, תקיפות נרחבות על נמל התעופה הבין-לאומי צנעא, תחנות כוח ומפעל תעשייתי
בשעות הצהריים של 6 במאי פרסם דובר צה"ל בערבית, אלוף-משנה אביחי אדרעי, אזהרת פינוי חסרת תקדים לנמצאים בשטח נמל התעופה הבין-לאומי צנעא.
זמן קצר לאחר מכן נכנסו כ-20 מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי למרחב האווירי התימני וביצעו למעלה מ-20 תקיפות.
המטרות כללו מסלולי המראה ונחיתה, מטוסי נוסעים (חלקם של חברת ימנייה), מבני טרמינל, מתקני דלק, תחנות כוח ומפעל בטון בעמראן.
לפי מקורות תימניים, בתקיפות נהרגו לפחות שניים ונפצעו 42 נוספים, רובם משורות המיליציות.
לפחות שלושה מטוסים של חברת התעופה הלאומית ימנייה הושמדו, ומטוס נוסף, ככל הנראה איליושין 76, בעל רישום 7O-ADF, הושמד אף הוא.6 במאי 2025מבצע שקיעות אדומותפגיעה בנמלי חודיידה וא-סליף
במבצע השתתפו 15 מטוסי קרב של חיל האוויר הישראלי, אשר הטילו מעל 35 חימושים מונחים על נמלי חודיידה וא-סליף.
התקיפות בוצעו לאחר אזהרות פינוי לצוותים האזרחיים בנמלים, במטרה לצמצם פגיעה באזרחים.
לפי דיווחים, התקיפות גרמו להשבתת נמלי חודיידה וא-סליף, שמשמשים להעברת אמצעי לחימה, וההערכה היא כי יידרש לפחות חודש לשיקומם.
לפי מקורות בתימן, בתקיפות נהרג לפחות אדם אחד ונפצעו מספר נוספים.16 במאי 2025מבצע תכשיט זהבהשמדת כלי טיס בנמל התעופה הבין-לאומי צנעא28 במאי 2025תקיפת רציפי נמל חודיידה באמצעות ספינות טילים של חיל הים10 ביוני 2025בתקיפה שבוצעה כחלק ממבצע עם כלביא ישראל תקפה פגישה בה השתתף הרמטכ"ל החות'י.
רמטכ"ל החות'ים מוחמד עבד אל-כרים אל-ע'מארי נפצע בתקיפה, ומת כעבור חודש וחצי.28 באוגוסט 2025מבצע צלצולי פעמוניםבין המטרות שהותקפו, מחנות צבאיים בהם זוהו פעילים צבאיים של שלטון הטרור, מטה מחלקת ההסברה הצבאית של החות'ים ואתר אחסון דלק אשר שימשו לפעילות הצבאית של שלטון הטרור.
תקיפות ממוקדות של ישראל על שני משרדי עיתונים בצנעא הרגו 31 עיתונאים.
הטיסה הארוכה ביותר שביצע חיל האוויר במלחמת חרבות ברזל באורך מעל 2,350 ק"מ.10 בספטמבר 2025 מבצע מביט מלמעלהתקיפת 3 רציפים בנמל חודיידה.16 בספטמבר 2025מבצע חבילה עוברתתקיפת מטה מחלקת ההסברה הצבאית של החות'ים, מפקדת השליטה של המטכ"ל החות'י, מתחמים של מנגנון הביטחון והמודיעין של שלטון החות'ים, מחנות צבאיים ומחסנים כטב"מים וטילים.
כ-50 מחבלים חות'ים נהרגו בתקיפות.25 בספטמבר 2025
במקביל לתקיפות ישראל בטילים וכטב"מים, הכריזו החות'ים על הטלת "מצור ימי" על ישראל ושיתקפו ספינות הקשורות לישראל או שמיועדות לעגון בישראל.
תקיפות אלו – גם על ספינות שאינן קשורות לישראל – פגעו בתנועת אוניית המסחר בים סוף.
המצב התפתח למשבר בין-לאומי שגרר הקמת קואליציה בין-לאומית להבטחת חופש השיט ולהכרזת ארצות הברית ובנות בריתה על פתיחה במבצע שומר השגשוג נגד החות'ים במטרה להפסיק את התקיפות נגד כלי שיט.
בעקבות כישלון המבצע, ארצות הברית פתחה במבצע פרש קשוח ולאחר כחודשיים החות'ים הגיעו להסכם עם ארצות הברית והפסיקו את תקיפת כלי השיט.
בתקיפות החות'ים נהרגו 9 מלחים, 36 אזרחים נלקחו בשבי מהם 21 שוחררו ו-11 ספינות נפגעו.
עם פריצת מצור החות'ים על ים סוף, חלק נרחב מהשיט העולמי הפסיק לעבור דרך ים סוף מחשש לתקיפות על ידי החות'ים.
החות'ים בהנהגת עבד אל-מלכ אל-חות'י דגל בעקרון אחדות הזירות שלפיו הפסקת אש בין ישראל לחות'ים תבוא רק ביחד עם הפסקת אש בין ישראל לחמאס.
בתגובה העולם הקים קואליציות על מנת לתקוף את החות'ים, ובמקביל ישראל ניהלה מערכה צבאית ממושכת על מנת להשמיד יכולות תקיפה.
מערכה זו הגיעה לידי הפסקת אש ב-10 באוקטובר 2025, לאחר כשנתיים מתחילתה.
הריגת רוב ממשלת החות'ים והצמרת המדינית בהם ראש ממשלת החות'ים אחמד ע'אלב א-רהווי.
הריגת צמרת זרוע היבשה, רשות הביטחון ומחלקת המודיעין של החות'ים בהם מפקד זרוע היבשה נאג'י סאלח ג'באלי, ראש הסוכנות לביטחון לאומי עבד א-רב ג'רפאן, מפקד המשמר הרפובליקני והכוחות המיוחדים עבד אל-ח'אלק בדר א-דין אל-חות'י, שרי המודיעין עבד אל-חכים אל-ח'יוואני והאשם אחמד שרף א-דין וראש המטה הכללי מוחמד עבד אל-כרים אל-ע'מארי.
הפצצת נמל התעופה הבין-לאומי צנעא והשמדת כלל המטוסים שהיו בידי החות'ים.
הפצצת נמל ראס עיסא ונמל חודיידה.
החות'ים איבדו כ-30% מהיכולות הצבאיות שלהם.
חתימה על הסכם הפסקת אש שבמסגרתו החות'ים מפסיקים להפציץ כלי שיט בים האדום (הסכם הפסקת האש בין החות'ים לארצות הברית).
החות'ים הצליחו לגרום לנמל אילת להיכנס לפשיטת רגל וזמנית להיסגר.
הפעילות בו נעצרה כמעט לגמרי מנובמבר 2023, עם תחילת המצור הימי שהטילו החותים על אוניות המפליגות לישראל.
בשגרה, חצי מהמכוניות המיובאות לישראל נפרקו באילת, אך כעת המטענים הוסבו לנמלים אחרים.
זירת חצי האי האפניני הייתה מערכה צבאית בין השנים 276–275 לפני הספירה, שבה נחלץ המלך פירוס מאפירוס לעזרת העיר טרנטום ובעלות בריתה, שאוימו על ידי רומא.