tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
3 באוקטובר – אמיל בּנבניסט, בלשן צרפתי יהודי יליד סוריה, מומחה בשפות האיראניות, בשפות הודו, בארמנית ובשפות הודו-אירופיות אחרות (נולד ב-1902)
5 באוקטובר – לארס אונסאגר, כימאי נורווגי-אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה (1968) על פיתוח יחסי הגומלין של אונסאגר להם חשיבות בסיסית בתחום התרמודינמיקה של תהליכים בלתי הפיכים, (נולד ב-1903)
5 בנובמבר – וילי הניג (נולד ב-1913), ביולוג גרמני שעסק בסיסטמטיקה-פילוגנטית ותרם רבות ליצירה והפיתוח של התאוריה של הקלדיסטיקה ולפתוח העצים הפילוגנטיים
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1977.
וולטר גילברט ואלן מקסם פרסמו מנגנון לגילוי מהיר של ריצוף DNA.
פרדריק סנגר פרסם מנגנון לגילוי מהיר של ריצוף DNA.
גילוי חיידקים קדומים -המהווים את אחת משלוש העל-ממלכות הטקסונומיות בביולוגיה (לצד אאוקריוטים וחיידקים אמיתיים).
23 באוגוסט – פרס קרמר מוענק לחלוץ בתחום התעופה בכוח שרירי האדם בלבד, פול מקקרידי, מתכננו של המטוס גוסאמר קונדור, הראשון שהצלח לטוס בטיסה מבוקרת ומתמשכת
1 בדצמבר – טיסה ראשונה של הייב בלו מטוס חמקן ראשון
10 במרץ – גילוי טבעות סביב אורנוס על ידי ג'יימס אליוט.
15 באוגוסט – קליטת אות ה"וואו!" במסגרת פרויקט סט"י.
20 באוגוסט – ארצות הברית שיגרה את החללית וויאג'ר 2.
5 בספטמבר – ארצות הברית שיגרה את החללית וויאג'ר 1.
18 באוקטובר – גילוי כיירון, הקנטאור הראשון שהתגלה.
16 באפריל – הכרזה על Apple II
תחילת ייצור מחשבים Commodore PET.
גילוי המזון אופסילון על ידי לאון לדרמן
18 בינואר – גילוי בקטריה הגורמת למחלת הלגיונרים
3 ביולי – ביצוע בדיקת דימות תהודה מגנטית של בן אדם ראשונה.
פרס נובל לפיזיקה – פיליפ אנדרסון, ארצות הברית, נוויל מוט בריטניה, ג'ון ואן ולק, ארצות הברית, על המחקר התאורטי הבסיסי של המבנה האלקטרוני של מערכות מגנטיות ולא מסודרות.
פרס נובל לכימיה – איליה פריגוז'ין, בלגיה, על תרומתו לתרמודינמיקה שלא במצבי שיווי משקל.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – רוג'ה גימן, מצרפת/ארצות הברית, אנדרו שלי מארצות הברית, על תיאור הורמון פפטידי המופק במוח ורוזלין זוסמן יאלו מארצות הברית על פיתוח שיטת רדיו-אימונואסיי למדידת כמויות זעירות של הורמון פפטידי על ידי שימוש בנוגדנים מסומנים רדיואקטיבית
פרס נובל לכלכלה - ברטיל אולין (שוודיה), ג'יימס מיד (בריטניה) על תרומותיהם פורצות הדרך לתאוריה של סחר בינלאומי ותזוזות הון בינלאומיות
פרס טיורינג – ג'ון באקוס (John Backus)
3 במאי – מרים מירזאח'אני, מתמטיקאית איראנית, הייתה מתמטיקאית איראנית, כלת מדליית פילדס לשנת 2014 (נפטרה ב-2017)
17 באפריל – ריכרד בראואר, מתמטיקאי יהודי גרמני-אמריקאי, תרומתו בולטת בתחומי האלגברה ותורת המספרים, והיה ממייסדי תורת ההצגות המודולרית (נולד ב-1901)
3 ביוני – ארצ'יבלד ויויאן היל, פיזואולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה
16 ביוני – ורנר פון בראון מדען טילים גרמני, ואחת מדמויות המפתח בפיתוח טכנולוגיית הטילים בגרמניה ואחר כך בארצות הברית (נולד ב-1912)
26 ביולי – אוסקר מורגנשטרן, כלכלן אוסטרי-אמריקאי, ממייסדי תורת המשחקים (נולד ב-1902)
6 בספטמבר – ג'ון אדנזור ליטלווד, מתמטיקאי בריטי, עסק באנליזה מתמטית (נולד ב-1885)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1978.
22 ביוני – גילוי כארון, אחד משלושת הירחים של פלוטו
פרדריק סנגר פרסם רצף של 5,386 קטעים של וירוס PhiX174. זה פרסום ראשון של גנום שלם
פיתוח שיטה להכנסת שינויים ספציפיים במקום ספציפי ב-DNA
16 בפברואר – פיתוח BBS, תוכנה המאפשרת למשתמשים להתחבר למחשב עליו מותקנת התוכנה
8 ביוני – תחילת ייצור מעבד 8086, הראשון בארכיטקטורת x86
תחילת עידן משחקי מחשב על ידי משחק פולשים מהחלל
פיתוח RSA - אלגוריתם הצפנה ציבורי
כנס סולווה ה-17 - סדר ופלוקטואציות בפיזיקה סטטיסטית בשיווי משקל תרמודינמי ומחוצה לו
25 ביולי – לידה ראשונה תוך הפריה חוץ גופית
פרס נובל לפיזיקה – פיוטר קפיצה, ברית המועצות, על המצאותיו וגילוייו הבסיסיים בתחום של פיזיקה בטמפרטורות נמוכות; ארנו פנזיאס, רוברט וילסון ארצות הברית, על גילוי קרינת הרקע הקוסמית
פרס נובל לכימיה – פיטר מיצ'ל, בריטניה, על ניסוח התאוריה הכימיאוסומטית
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – ורנר ארבר משווייץ, דניאל נתנס מארצות הברית, המילטון או.
סמית' מארצות הברית, על גילוי אנזימי הגבלה השימושיים בביולוגיה מולקולרית.
פרס נובל לכלכלה - הרברט סיימון (ארצות הברית), על מחקרו החלוצי על תהליך קבלת החלטות בארגונים כלכליים
מדליית פילדס – פייר דלין (צרפת), גריגורי מרגוליס (ברית המועצות), צ'ארלס פפרמן (ארצות הברית), דניאל קווילן (ארצות הברית)
פרס טיורינג – רוברט פלויד (Robert W.
קאושר בירקאר (Caucher Birkar), מתמטיקאי איראני כורדי, בריטי, זכה במדליית פילדס (2018)
14 בינואר – קורט גדל, לוגיקן אוסטרי (ואחר כך אמריקני), מגדולי הלוגיקנים של כל הזמנים (נולד ב-1906)
11 בפברואר – ג'יימס בריאנט קונאנט, כימאי, איש מנהלת חינוך ואיש ציבור וממשל אמריקני, כנשיא אוניברסיטת הרווארד, ביסס אותה כמוסד מחקרי (נולד ב-1893)
19 במרץ – גסטון ז'וליה, מתמטיקאי צרפתי, הציג לראשונה את קבוצת ז'וליה הקרויה על שמו (נולד ב-1893)
23 במרץ – חיים אֶרנְסט וֶרְטְהַיְימֶר, רופא וביוכימאי ישראלי וחתן פרס ישראל לרפואה (נולד ב-1893)
31 במרץ – צ'ארלס בסט, מדען רפואי קנדי ואחד ממגלי האינסולין (נולד ב-1899)
7 ביוני – רונלד ג'ורג' רייפורד נוריש, כימאי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה (1967) "על חלקו במחקר תגובות כימיות מהירות מאוד, המושפעות על ידי הפרעת שיווי משקל בעזרת פולסים קצרים ביותר של אנרגיה (נולד ב-1897)
24 ביוני – מסטיסלב קלדיש, מתמטיקאי סובייטי, היה בין האבות של תוכנית החלל הסובייטית (נולד ב-1911)
21 ביולי – אוּמְבֶּרְטוֹ נוֹבּילֶה, מהנדס תעופה וחוקר החוג הארקטי, פיתח וקידם ספינות אוויר קשיחות למחצה בתקופה שבין מלחמת העולם הראשונה לשנייה (נולד ב-1885)
15 באוגוסט ויגו ברון, מתמטיקאי נורווגי, עסק בחקר המספרים הראשוניים התאומים (נולד ב-1885)
19 באוגוסט – מקס מלוואן, ארכאולוג בריטי, התמחה בהיסטוריה של המזרח התיכון (נולד ב-1904)
30 באוגוסט – הנריק זיגלסקי, מתמטיקאי וקריפטואנליסט פולני, עסק בפענוח צופן האניגמה הגרמני לפני ובמהלך מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1908)
15 בספטמבר – וילי מסרשמיט, בונה מטוסים גרמני (נולד ב-1898)
26 בספטמבר – מאנה סיגבאן, פיזיקאי שוודי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1924 על גילוייו ומחקריו בתחום ספקטרוסקופיית קרני רנטגן (נולד ב- 1886)
11 בדצמבר – וינסנט דו ויניו, ביוכימאי אמריקאי, חתן בפרס נובל לכימיה (1955) על עבודתו על תרכובות גופרית בעלות חשיבות ביוכימית, ובפרט על הסינתזה הראשונה של הורמון פוליפפטידי (נולד ב-1901)
פיתוח סולם מגניטודה לפי מומנט להערכת חוזק רעידת אדמה
9 ביולי – חללית וויאג'ר 1 מתקרבת לצדק ב-570 אלף ק"מ.
1 בספטמבר – החללית פיוניר 11 עברה על פני שבתאי
28 במרץ – תאונת אי שלושת המילין
הפעלת רשת טלפונים סלולריים מדור ראשון ביפן
המצאת גיליון אלקטרוני ראשון על ידי חברת Visicalc
תחילת ייצור מעבד Motorola 68000
תיאור ראשון של בולימיה נרבוזה
פרס נובל לפיזיקה – שלדון גלשאו ארצות הברית, עבדוס סלאם פקיסטן, סטיבן ויינברג ארצות הברית, על תרומתם לתאוריה המאוחדת של האינטראקציה החלשה והאלקטרומגנטית בין חלקיקים יסודיים, כולל, בין השאר, ניבוי הזרם החלש הנייטרלי.
פרס נובל לכימיה – הרברט בראון ארצות הברית, גאורג ויטיג גרמניה, על הפיתוח והשימוש בתרכובות מבוססות בורון וזרחן, בהתאמה, בתור ריאגנטים בסינתזה אורגנית.
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – אלן מקלוד קורמאק, דרום אפריקה/ארצות הברית, גודפרי נ.
האונספילד, הממלכה המאוחדת, על פיתוח ה-CT.
פרס נובל לכלכלה - תיאודור שולץ (ארצות הברית), ארתור לואיס (ארצות הברית) על מחקרם החלוצי על פיתוח כלכלי ובמיוחד בקשר לבעיות של מדינות מתפתחות.
פרס טיורינג – קנת אייברסון (Kenneth E.
29 ביוני – ארתור אבילה (Artur Avila), מתמטיקאי ברזילאי, חתן מדליית פילדס (2014)
9 בפברואר – דֶנִיס גַאבוֹר, פיזיקאי הונגרי-בריטי יהודי, ממציא ההולוגרפיה, המצאה שעליה זכה בפרס נובל לפיזיקה בשנת 1971 (נולד ב-1900)
17 בפברואר – מישל לואב, מתמטיקאי אמריקאי יהודי יליד ארץ ישראל, מומחה בתחום תורת ההסתברות וסטטיסטיקה מתמטית (נולד ב-1907)
19 במרץ – אידה רולף, ביוכימאית אמריקאית, מפתחת שיטת טיפול ברפואה משלימה בשם אינטגרציה מבנית הידועה כ"רולפינג" (נולדה ב-1896)
2 במאי – ג'וליו נטה, כימאי איטלקי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1963 על חלקו בעבודה בתחום הפולימרים הכבדים (נולד ב-1903)
8 ביולי – שינאיצ'ירו טומונאגה, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל לפיזיקה (1965) על תרומתו להתפתחות האלקטרודינמיקה הקוונטית (נולד ב-1906)
8 ביולי – רוברט ברנס וודוורד, כימאי אורגני אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1965 על הישגיו הרבים בתחום הבנת המבנה המולקולרי האורגני והסינתזה האורגנית ובכללם ניסוח חוקי וודוורד (נולד ב-1917)
6 באוגוסט – פאודור לינן, ביוכימאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1964 בגין מחקרו על מנגנון ויסות הכולסטרול ומטבוליזם של חומצות שומן (נולד ב-1911)
12 באוגוסט – אֶרְנְסְט בוריס צֶ'יְין, ביוכימאי בריטי יליד גרמניה, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על עבודתו בפיתוח הפניצילין (נולד ב-1906)
5 בספטמבר – רומן גירשמן, ארכאולוג צרפתי יהודי, עסק במשך 30 שנים בחפירות ובמחקר ארכאולוגי באיראן (נולד ב-1895)
7 בדצמבר – ססיליה פיין-גפושקין, אסטרונומית בריטית-אמריקאית, הייתה הראשונה שהראתה שהשמש מורכבת בעיקר ממימן (H) (נולדה ב-1900)
1976 בישראל (ה'תשל"ו - ה'תשל"ז) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 28 שנים להקמתה.
ב-30 במרץ יורים כוחות הביטחון למוות בשישה מפגינים ערבים.
בנוסף נמנים 69 פצועים ו-250 עצורים באירועי מחאה שכונו "יום האדמה" בגליל.
ב-12 באפריל נערכות (בפעם השנייה והאחרונה תחת שלטון ישראל) בחירות לרשויות המקומיות הפלסטיניות ביהודה ושומרון; ניצחון למועמדי אש"ף, ביניהם בסאם א-שכעה בשכם ופאהד קוואסמה בחברון.
מספר פרשיות שחיתות מקשות על תפקוד הממשלה ומעכירות את שמה של "המערך".
בין היתר נחשף חשבון מטבע חוץ שהחזיק ראש הממשלה יצחק רבין בארצות הברית, דבר המעורר שערורייה; באוקטובר נחשפת פרשה בה מעורב אשר ידלין, אשר מואשם כי נטל שוחד בתיווך עסקאות נדל"ן בהן הייתה מעורבת קופת החולים של ההסתדרות הכללית.
בנובמבר עולים גם חשדות נגד אברהם עופר, שר השיכון (ובינואר 1977 הוא מתאבד על רקע החקירה).
קשיי ממשלת רבין מחריפים בדצמבר עם הימנעותם של שרי המפד"ל בהצבעת אי אמון בכנסת על חילול השבת בהבאת מטוסי F-15 לארץ.
רבין נוקט פעולה שכונתה (ככל הנראה באירוניה) "התרגיל המבריק" - הוא מפטר (20 בדצמבר) את שרי המפד"ל, מגיש את התפטרותו (21 בדצמבר) לנשיא המדינה ובכך מוקדמות הבחירות לכנסת התשיעית.
לקראת הבחירות לכנסת התשיעית מוקמת מפלגת ד"ש.
מוקמת גם מפלגת לע"ם כחלק מן הליכוד.
22 בפברואר - ישראל מפנה את מעברי המיתלה והגידי ומוסרת אותם לידי האו"ם.
בכך הושלם הסכם הביניים בין ישראל למצרים.
האירוע המרכזי מבחינת צבא וביטחון הוא חטיפתו של מטוס "אייר פראנס" ב-27 ביוני על ידי מחבלים, המכוונים אותו לאוגנדה.
ב-4 ביולי משחרר כוח צה"ל במסגרת "מבצע יונתן" את כמעט כל החטופים מנמל התעופה של אנטבה.
סוף אפריל - בוצע פיגוע באמצעות הטמנת מטען חבלה ברחוב שטראוס בירושלים.
בפיצוץ נהרגו שני קציני משטרה ונפצעו ארבעה אזרחים.
3 במאי – פיגוע ברחוב בן יהודה בירושלים, בפיצוץ מטען חבלה נהרגה אשה ונפצעו 33 בני אדם.
25 במאי – צעיר בעל דרכון הולנדי שהיה קשור לארגוני טרור פלסטינים פוצץ מזוודת נפץ בנמל התעופה בן-גוריון.
בפיצוץ נהרגה קצינת ביטחון ושבעה בני אדם נפצעו.
החזית העממית לשחרור פלסטין נטלה אחריות.
22 באוקטובר – יחידה של הקומנדו הימי פושטת על מעגן בצור ומטביעה ספינת מחבלים.
10 בדצמבר – ראשוני מטוסי הקרב מדגם F-15 נוחתים בישראל ביום שישי.
טקס קבלת הפנים בבסיס תל נוף גורם לחילול שבת.
טלוויזיה: הטלוויזיה הישראלית מתחילה לשדר את "ריצ'רץ'"; בטלוויזיה החינוכית עולות התוכנית לפעוטות "מה פתאום?" (קישקשתא) והתוכנית לילדי הגן "רגע עם דודלי"; מתחילים גם שידורי "שכונת חיים".
תחילת העבודה על הסדרה "עמוד האש"
מוקמת להקת הפאנק קילר הלוהטת.
שלישיית "שוקולד מנטה מסטיק" מייצגת את ישראל באירוויזיון 1976 עם השיר "אמור שלום"
ספרות: יהודה עמיחי הוא חתן פרס ביאליק; דודו גבע וחנוך מרמרי מוציאים את הספר "האביר זיק- ספר מדליק"; בתחום ספרות הילדים והנוער, יוצא לאור "אל עצמי" של גלילה רון-פדר.
קולנוע: יוצא לאקרנים סרטו של אסי דיין "גבעת חלפון אינה עונה" בכיכוב שלישיית הגשש החיוור, כמו גם הסרטים: "איזה יופי של צרות!" (גם הוא של דיין), "לופו בניו יורק", "משפחת צנעני", "קוני למל בתל אביב", "רחוב 60" ו"רק היום".
תיאטרון: עולים מחזותיו של יהושע סובול "ליל העשרים" ו"קריזה"; מומחז הספר "מסעות בנימין השלישי", למחזמר עם שירים של נעמי שמר.
תקשורת: נפתחת "רשת ג', רשת רדיו של קול ישראל המוקדשת למוזיקת פופ; "להיטון" מתמזג עם "עולם הקולנוע"
עמוס ברנס מורשע ברצח החיילת רחל הלר.
כשעלו ראיות המצביעות על מעורבות אחר ברצח, שוחרר לאחר שמונה שנים ומאוחר יותר אף זוכה.
ביום העצמאות מסרב אורי זוהר לקבל את פרס ישראל לקולנוע, שהיה אמור להיות מוענק לו; חתני וכלות פרס ישראל: אליעזר יהודה ולדנברג (ספרות תורנית), שמחה הולצברג, רבקה גובר,
17 באוקטובר - מתחילים הלימודים באוניברסיטה הפתוחה בישראל.
נפתחת גם מדרשת ברוריה, מדרשה תורנית אורתודוקסית לנשים, ראשונה מסוגה בישראל.
נבחרת ישראל בכדורגל מעפילה לאולימפיאדת מונטריאול אחרי ניצחון בקוריאה הדרומית.
27 בינואר – עבאס סואן, כדורגלן ערבי-ישראלי
24 בפברואר – יובל נח הררי, היסטוריון ישראלי
5 באפריל – סנדי בר, דוגמנית ושחקנית ישראלית
25 אפריל - אמיר פיי גוטמן, זמר ישראלי (נפטר ב-2017)
29 באפריל – תמר זנדברג, פוליטיקאית ישראלית, השרה להגנת הסביבה, חברת הכנסת, ויושבת ראש מפלגת מרצ לשעבר
7 במאי – איילת שקד, חברת הכנסת, שרת הפנים, ושרת המשפטים לשעבר
18 באוגוסט – רותם אבוהב, שחקנית, קומיקאית, סטנדאפיסטית ומנחת טלוויזיה ישראלית
24 באוגוסט – מיטל דוהן, שחקנית
8 בספטמבר – אביב ואקנין, גולש גלים
11 בספטמבר – שחר חסון, סטנדאפיסט
18 בספטמבר – גורי אלפי, שחקן וקומיקאי
8 בנובמבר – ליאור נרקיס, זמר
16 בנובמבר – עידו רוזנבלום, מנחה טלוויזיה ובמאי
17 בדצמבר – ניר דוידוביץ', כדורגלן
24 בינואר - פנחס לבון, מזכ"ל ההסתדרות ושר הביטחון, עמד במרכז "העסק הביש" (נולד ב-1910).
11 במרץ - בנימין בן אסא, בין הרופאים הראשונים שטיפלו בבדואים
15 באפריל - דוד אלעזר, הרמטכ"ל התשיעי של צה"ל (נולד ב-1925).
4 ביולי - יוני נתניהו, מפקד סיירת מטכ"ל שנפל במבצע אנטבה (נולד ב-1946).
12 באוקטובר - אהרן גולדשטיין, חבר הכנסת וקבלן (נולד ב-1902)
יחזקאל אברמסקי, רב וחתן פרס ישראל (נולד ב-1886)
יוחנן אהרוני, ארכאולוג (נולד ב-1919)
יהושע מאיר גרינץ, חוקר מקרא ותקופת בית שני (נולד ב-1911)
אורי מיכאלי, מחלוצי ענף התעופה בארץ ישראל (נולד ב-1900)
יהודה אבן שמואל, חתן פרס ישראל בתום מדעי היהדות (נולד ב-1886)
1977 בישראל (ה'תשל"ז - ה'תשל"ח) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 29 שנים להקמתה.
השנה בולטת בראש ובראשונה בשל "המהפך" הפוליטי בבחירות לכנסת התשיעית - עליית הליכוד לשלטון לאחר 29 שנות שלטון מפא"י והמערך.
ראש הממשלה יצחק רבין הודיע על התפטרותו בנאום דרמטי ב-7 באפריל, בעקבות פרשת חשבון הדולרים.
המהפך – לאחר 29 שנות שלטון של מפלגות מפא"י והמערך, ניצחו מפלגות הימין ובראשן "הליכוד" בבחירות לכנסת התשיעית.
שר השיכון אברהם עופר, ששמו נקשר בעבירות שחיתות עם אשר ידלין, התאבד בירייה במכוניתו ב-3 בינואר.
לצד גופתו נמצאו אקדח ומכתב התאבדות.
לקראת הבחירות לכנסת מקימים גורמי שמאל שונים את רשימת של"י, שמצליחה לזכות בשני מנדטים בכנסת.
רשימה נוספת שנבחרת לכנסת התשיעית היא רשימת פיתוח ושלום שהקים שמואל פלאטו-שרון, בין היתר כדי למנוע את הסגרתו לצרפת, שם היה מבוקש בשל עבירות מס.
רשימת היחיד זוכה במספר קולות מספיק לשני מנדטים, בין היתר על רקע הבטחתו של פלאטו-שרון לספק פתרונות למצוקת הדיור של מעוטי היכולת.
נשיא מצרים, אנואר סאדאת, הגיע לביקור היסטורי בישראל ב-19 בנובמבר.
במהלך הביקור נשא סאדאת נאום פיוס בכנסת, ביקר במוזיאון "יד ושם", וערך מספר פגישות עם ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, במטרה להגיע להסכם שלום.
ב-25 בדצמבר הגיע ראש ממשלת ישראל מנחם בגין לביקור במצרים, שם התקיימה ועידת פסגה במטרה להגיע להסכם שלום.
מתחילה העלייה מאתיופיה דרך סודאן
צה"ל החל לפתח את טנק המרכבה, טנק ישראלי מקורי פרי פיתוחו של האלוף ישראל טל.
בפברואר גד נבון מונה לרב צבאי ראשי
10 במאי – אסון הנ"ד: במהלך תרגיל צבאי במדבר יהודה, התרסק מסוק מהסוג "יסעור".
כל 44 הצנחנים ו-10 אנשי הצוות שהיו על המסוק נהרגו.
6 ביולי – בפיצוץ בשוק בפתח תקווה נהרגה תושבת העיר
14 בנובמבר – שר הביטחון עזר ויצמן נפצע בתאונת דרכים קשה בתל אביב.
בעת ביקורו של סאדאת בישראל, היה ויצמן מאושפז בבית החולים.
נפתחה בחיל האוויר יחידה 5101 (שלדג)
העיר קצרין שברמת הגולן נחנכה ב-23 בינואר.
ב-29 באוקטובר, הכריז שר האוצר שמחה ארליך על "המהפך הכלכלי" - תוכניתו הכלכלית החדשה והמהפכנית.
ראש הממשלה בגין יוזם את פרויקט שיקום שכונות המצוקה
פעילות פמיניסטיות מקימות מקלט ראשון לנשים מוכות בחיפה
2 במרץ – מרים בן-פורת היא האישה הראשונה בהרכב שופטי בית המשפט העליון
מוקם מרכז יפה למחקרים אסטרטגיים באוניברסיטת תל אביב
צבי כבודי (1988 – 1920), מורה לשרטוט במקצועו, פותח בראשון לציון את בית־הספר התיכון הטכני "עמית עמל" על שם יוברט האמפרי.
מגמות־הלימוד הנפתחות באותה שנה יחד עם הקמת ופתיחת בית־הספר הן המגמה לאדריכלות, המגמה לאופטיקה, המגמה לאלקטרואופטיקה, המגמה לאלקטרוניקה, המגמה למכניקה, המגמה למכשור ובקרה, המגמה למנהל־עסקים והמגמה לשרטוט.
טלוויזיה: במשדר הבחירות בטלוויזיה הישראלית נעשה לראשונה שימוש במדגם, ועם סגירת הקלפיות שודרו התוצאות.
חיים יבין טבע את המונח "המהפך" והפך אותו למטבע לשון.
מתחיל שידור "עוד להיט" ו"שרתי לך ארצי"
מוזיקה בת זמננו: צבי אבני מלחין את "טורסו"
את ישראל מייצגת באירוויזיון הזמרת אילנית (שהיא גם זמרת השנה) עם השיר "אהבה היא שיר לשניים" שמגיע למקום ה-11.
בפסטיבל שירי הילדים זוכה מייק בורשטיין עם השיר "היפו היפי".
בורשטיין משתתף באותה שנה גם בסרט "הרשל'ה".
ספרות: חתן פרס ביאליק הוא אורי צבי גרינברג;
ספרים חדשים: יעקב שבתאי מפרסם את "זיכרון דברים"; סמי מיכאל מפרסם את "חסות; א.ב.
מוקם הירחון הספרותי "עיתון 77", שנקרא על שם שנת הקמתו;
קולנוע: "הצילו את המציל" הוא סרטו האחרון של אורי זוהר לפני חזרתו בתשובה, והוא מופיע בו עם כיפה; הסרט "מבצע יונתן" (המבוסס על האירועים שהתרחשו בשנה הקודמת) מועמד לפרסי האוסקר ופרס גלובוס הזהב.
עוד מסרטי 1977 - "הלהקה", "הצילו את המציל", "בדרנית בחצות", "בוא נפוצץ מיליון", "דודה קלרה", "הגונב מגנב פטור", "הרשל'ה", "חמש מאות אלף שחור";, "מסע אלונקות"; "סרט וארוחת בוקר", "קשר הדבש" ו"פנטסיה על נושא רומנטי".
תקשורת: גלי צה"ל מתחילים לשדר את "אוניברסיטה משודרת"
ב-7 באפריל זכתה קבוצת הכדורסל הישראלית מכבי תל אביב באליפות אירופה בכדורסל, לאחר שניצחה בגמר את קבוצת מובילג'ירג'י וארזה האיטלקית בתוצאה 77:78. באותה עונה ניצחה מכבי תל אביב גם את הקבוצה הרוסית צסק"א מוסקבה, ובכך נסללה דרכה של מכבי תל אביב לגמר, בו ניצחה בסופו של דבר.
ב-31 בדצמבר מתקיים לראשונה מרתון הכנרת
10 בפברואר – דודו טסה, זמר ישראלי
13 באפריל – יאיא כהן אהרונוב, מוזיקאי ישראלי, ממקימי להקת הדג נחש
8 במאי – טלי אורן, קומיקאית ושחקנית ישראלית
24 במאי – ניקי גולדשטיין, שחקן ובדרן ישראלי
12 ביולי – יונית לוי, עיתונאית ואשת רדיו וטלוויזיה ישראלית
6 בספטמבר – הדר לוי, קומיקאית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
6 בספטמבר – עמוס תמם, שחקן ישראלי
12 בספטמבר – עידן רייכל, מוזיקאי, פזמונאי, מלחין, זמר-יוצר, מעבד ומפיק מוזיקלי ישראלי
20 בספטמבר – זהר ליבה, דוגמן ושחקן
12 באוקטובר – מירי בוהדנה, דוגמנית, שחקנית ומנחת טלוויזיה ישראלית
9 בנובמבר – מאיה בוסקילה, זמרת ישראלית
22 בנובמבר – הצל, ראפר ישראלי
23 בדצמבר – קובי מאור, שחקן, תסריטאי, וסטנדאפיסט ישראלי
3 בינואר – אברהם עופר, שר וחבר הכנסת מטעם סיעת המערך (התאבד בשל חקירת שחיתות כנגדו, נולד ב-1922)
20 בפברואר – הרב ישראל אלתר, אדמו"ר חסידות גור (נולד ב-1894)
20 בפברואר - ברוך עוזיאל, חבר הכנסת לשעבר, עורך דין (נולד ב-1901)
6 במרץ – שמואל סטולר, אגרונום ופעיל ציוני (נולד ב-1898)
17 במרץ – זאב צלטנר, פרופסור למשפטים ונשיא בית המשפט המחוזי בתל אביב (נולד ב-1919)
19 במאי – אביעד יפה, חבר הכנסת לשעבר ודיפלומט (נולד ב-1923)
21 בספטמבר – בן-ציון חלפון, חבר הכנסת וחקלאי (נולד ב-1930)
29 בספטמבר – מאיר וייסגל, כיהן כנשיא מכון ויצמן למדע
חיים צבי אנוך, מחנך, מנהל כפר בתיה (נולד ב-1904)
יעקב אפרת, אגרונום ישראלי וחתן פרס ישראל לחקלאות (נולד ב-1912)
גיורא גודיק, אמרגן מחזות זמר (נולד ב-1921)
דוד הורן, מייסד בית"ר ירושלים (נולד ב-1916)
חיים וירשובסקי, היסטוריון, חוקר קבלה, ומתרגם (נולד ב-1915)
יעקב מימון, הוגה שיטת הקצרנות העברות (נולד ב-1902)
נחום נרדי, מלחין (נולד ב-1901)
דניאל סמבורסקי, מלחין (נולד ב-1909)
ישראל קלוזנר, סופר וחוקר ספרות (נולד ב-1905)
גרטרוד קראוס, כוריאוגרפית ורקדנית, כלת פרס ישראל (נולדה ב-1901)
אריה שנארי, פעיל ציוני (נולד ב-1899)
1978 בישראל (ה'תשל"ח - ה'תשל"ט) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 30 שנים להקמתה.
האירוע הבולט בשנה זו היו הסכמי קמפ דייוויד שסללו את הדרך להסכם שלום בין ישראל למצרים.
קמה תנועת השמאל "שלום עכשיו".
29 במאי – יצחק נבון מושבע כנשיא החמישי של מדינת ישראל
14 בספטמבר – התנועה הדמוקרטית לשינוי (ד"ש) מתפצלת על רקע הצטרפות ראשיה לממשלת בגין.
הפורשים בראשות אמנון רובינשטיין מקימים את המפלגה "שינוי - מפלגת מרכז"
4 בספטמבר – מנחם בגין ואנואר סאדאת מתחילים בשיחות שלום בקמפ דייוויד שבמרילנד בארצות הברית
17 בספטמבר – נחתמים הסכמי קמפ דייוויד
10 בדצמבר – מנחם בגין ואנואר סאדאת מקבלים את פרס נובל לשלום
11 במרץ – 35 הרוגים בפיגוע אוטובוס הדמים בכביש החוף
14 במרץ – מתחיל מבצע ליטני נגד מטרות מחבלים בלבנון
19 במרץ – עצרת האו"ם מעבירה את ההחלטות 425 ו-426, הקוראות לישראל להסיג את כוחותיה מאדמת לבנון (אליה נכנסו תחת מבצע ליטני) ומקימה את ארגון UNIFIL
23 במרץ – הכוחות הראשונים של יוניפי"ל מגיעים ללבנון
28 במרץ – המוסד מחסל את המחבל ודיע חדאד
1 באפריל – רפאל איתן ממונה לרמטכ"ל במקומו של מוטה גור
5 באפריל – חייל צה"ל אברהם עמרם נשבה בלבנון
5 באפריל – הישראלי ישראל לדרמן רוצח את הפלסטיני סמיר טחאן במזרח ירושלים
2 ביוני – שישה נוסעים נהרגו ונפצעו 19 בפיגוע בקו 12 בירושלים
20 באוגוסט – מחבלים תקפו אוטובוס של עובדי אל על בלונדון ומהמתקפה נהרגה הדיילת עירית גדרון.
17 בפברואר במספר מדינות באירופה נתגלו תפוזים מורעלים שהגיעו מישראל.
לא נודע אם הרעל הוחדר לתפוזים בישראל או באירופה.
כתוצאה מההד התקשורתי נזק רב נגרם ליצוא פרי ההדר מישראל.
נתן שרנסקי, הפעיל בברית המועצות למען עלייה לישראל, מורשע בבית דין סובייטי באשמת ריגול למען ארצות הברית והאשמות שונות, שהתגלו מאוחר יותר כהאשמות שווא ונידון ל-13 שנות מאסר.
22 בספטמבר – אהרן ברק מתחיל לכהן כשופט בית המשפט העליון, האדם הצעיר ביותר שזכה במינוי זה
חתני וכלות פרס ישראל: סופר הילדים לוין קיפניס; הלשונאי אברהם אבן-שושן; הרב משה צבי נריה
טלוויזיה: ב-4 ביולי התחילה הטלוויזיה החינוכית לשדר את "זהו זה!"; שר החינוך, זבולון המר, מנסה למנוע את שידורו של סרט הטלוויזיה "חרבת חיזעה" של רם לוי (על בסיס סיפור של ס.
מוזיקה: 22 באפריל - הזמר הישראלי יזהר כהן זוכה בתחרות האירוויזיון בשירו "אבניבי".
קודם לכן זכה בתחרות פסטיבל הזמר והפזמון (במקומות השני והשלישי בהתאמה הגיעו חדוה עמרני עם "בלב אחד" וגלי עטרי עם "נסיך החלומות").
הרמטכ"ל, רפאל איתן, מחליט להפסיק את פעילותן של הלהקות הצבאיות.
ב-29 באוקטובר מתקיימת בפעם האחרונה הופעה של להקת הנח"ל.
ספרות: חתן פרס ביאליק לספרות יפה: אבא קובנר
קולנוע: 11 בפברואר - הסרט הישראלי, "אסקימו לימון", הוקרן לראשונה בארץ; סרט מצליח נוסף (הן בישראל ואף בארצות הברית) הוא "הלהקה" של אבי נשר; סרטו של אפרים קישון, "השועל בלול התרנגולות" (המבוסס על סיפורו "עין כמונים") נכשל כישלון חרוץ בקופות וקישון חודל ליצור סרטים.
סרטו (הצרפתי) של הבמאי הישראלי משה מזרחי "כל החיים לפניו" זוכה בפרס האוסקר לסרט הזר
תיאטרון ובידור: יוצא המחזמר המצליח "בני בום", שממנו יצא הלהיט הראשון של ריקי גל: "ילד רע"
6 בפברואר – יעל נעים, זמרת-יוצרת ישראלית-צרפתייה
3 במאי – מירי מסיקה, זמרת ושחקנית ישראלית
10 ביוני – קרן מרציאנו, עיתונאית ישראלית
1 ביולי – ליאור שליין, סאטיריקן ומנחה טלוויזיה ישראלי
1 ביולי – יניב ביטון, שחקן וקומיקאי ישראלי
19 באוגוסט – שלום מיכאלשווילי, שחקן ישראלי
20 באוגוסט – אסף גרניט, שף ישראלי
20 בספטמבר – שרית חדד, זמרת-יוצרת, מלחינה ומוזיקאית ישראלית
17 בספטמבר – דן מנו, כוכב הישרדות - איש טלוויזיה - איש עסקים ישראלי
5 בנובמבר – עדנה בליליוס, שחקנית ישראלית
16 בנובמבר – עדי עזרוני, שחקנית ישראלית
4 בינואר – אהרן צבי פרופס, מראשי בית"ר (נולד ב-1904)
1 בפברואר – יזהר הררי, חבר הכנסת מטעם המפלגה הפרוגרסיבית, המפלגה הליברלית והמערך, יוזם החלטת הררי (נולד ב-1908)
22 בפברואר – מרדכי מקלף, הרמטכ"ל השלישי של צה"ל (נולד ב-1920)
21 במרץ – יצחק הירשברג, מורה ומתרגם ישראלי (נולד ב-1907)
5 ביולי – אדיס דה פיליפ, מייסדת, מנהלת ובמאית האופרה הישראלית (נולדה ב-1912)
11 ביולי – צביה לובטקין, ממנהיגי אי"ל (נולדה ב-1914)
8 באוקטובר – אליהו ששון, שר וחבר הכנסת מטעם המערך (נולד ב-1902)
8 בדצמבר – גולדה מאיר, ראש הממשלה הרביעית של מדינת ישראל (נולדה ב-1898)
שאול אביגור, ממגיני תל חי, מראשי ההגנה, מפקד המוסד לעלייה ב' ברוב שנות קיומו (נולד ב-1899)
1979 בישראל (ה'תשל"ט - ה'תש"ם) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 31 שנים להקמתה.
האירוע הבולט בה הוא חתימת הסכם השלום בין ישראל למצרים (מרץ)
מתפרסם ספר הזיכרונות של יצחק רבין, "פנקס שירות", בו הוא בין היתר מכנה את שמעון פרס "חתרן בלתי נלאה".
שר החוץ משה דיין מתפטר מתפקידו בשל מחלוקות שהתגלעו בינו לבין ראש הממשלה בגין באשר לאופי האוטונומיה הפלסטינית שהייתה אמורה להיות מוסדרת במסגרת הסכם השלום, ולאחר הצבתו של יוסף בורג בראש צוות האוטונומיה, תפקיד שהיה אמור להיות חלק מסמכויותיו של שר החוץ.
יובל נאמן וגאולה כהן מקימים את תנועת "התחייה", בעיקר על רקע הסכם השלום עם מצרים והנסיגה מסיני.
ממשלת ישראל מעבירה באפריל את תוכנית המצפים בגליל, לפיה יוקמו יישובים יהודיים קטנים (מצפים) באזורים בגליל שבהם קיימת דלילות באוכלוסייה יהודית.
מוקמת ועדת קנת, ועדת חקירה ממלכתית בראשות מרדכי קנת לבדיקת מצב בתי הכלא בישראל
פלילים ושחיתויות: חבר הכנסת שמואל רכטמן (ליכוד) מורשע בנטילת שוחד ונידון למאסר בפועל - במהלך תקופת מאסרו מוסע מן הכלא לכנסת להצבעות, מכיוון שהוא אינו מתפטר מן הכנסת (ועדיין לא קיים חוק האוסר על אסיר להיות חבר הכנסת); שמואל פלאטו-שרון מורשע בהבטחות שווא של פתרונות דיור לקבוצות בוחרים.
22 במרץ – הכנסת מאשרת את הסכם השלום בין ישראל למצרים.
ארבעה ימים מאוחר יותר, ב-26 במרץ נחתם הסכם השלום על ידי ראש ממשלת ישראל מנחם בגין, נשיא מצרים אנואר סאדאת ונשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר.
בעקבות המהפכה האיראנית מנותקים יחסי איראן–ישראל
8 בינואר – הבריחה מכלא רמלה: שמונה אסירים מסוכנים ברחו מכלא רמלה
22 בינואר – לוחמי "המוסד" הורגים (במסגרת מבצע זעם האל) את המחבל עלי חסן סלאמה, שנחשב לאחראי לטבח הספורטאים באולימפיאדת מינכן ב-1972.
הצבא מתחיל את תוכנית תלפיות
14 במרץ – בעסקת חילופי שבויים מול ארגוני המחבלים, מוחלף חייל צה"ל שנפל בשבי במסגרת מבצע ליטני ב-76 מחבלים
24 במרץ – הרוג ו-13 פצועים מפיצוץ מטען חבלה שהוטמן בפח אשפה בכיכר ציון, ירושלים.
22 באפריל – חוליית מחבלים של ארגון החזית לשחרור פלסטין בפיקודו של סמיר קונטאר חודרת לעיר נהריה.
בפיגוע שמבצעת החוליה נרצחים ארבעה אנשים, מהם שלושה בני משפחה אחת: דני הרן, עינת הרן (בת ארבע) ויעל הרן (בת שנתיים).
19 בספטמבר – שני הרוגים ו-37 פצועים מהתפוצצות אופניים ממולכדים שהונחו ליד קפה "אלנו" במדרחוב בן יהודה, ירושלים.
נעצרים ראשי אוסרת אל-ג'יהאד, ארגון טרור מוסלמי בישראל, שצמח מן התנועה האסלאמית בישראל
מפקד חיל הים מיכאל ברקאי מודח על ידי שר הביטחון והרמטכ"ל לאחר שמסתיים משפטו בעוון אונס חיילת שהייתה כפופה לו, בזיכוי מחמת הספק.
כתוצאה מהסכם השלום בין ישראל למצרים, ב-1 במאי חוצה לראשונה ספינה ישראלית מסחרית, צים "אשדוד", את תעלת סואץ
המצב הכלכלי הלא-יציב מתבטא בין היתר ב"ליל הברווזים" (17 ביולי): ממשלת ישראל מקיימת ישיבה לתכנון שינויים במדיניות הכלכלית, מה שיוצר גל שמועות על התייקרות מחירים באותו לילה
בשל המשבר הכלכלי מתפטר שמחה ארליך מתפקידו כשר האוצר ומוחלף ביגאל הורוביץ; בינואר ממונה דוד לוי לתפקיד השר לבינוי ושיכון בנוסף לתפקידו כשר הקליטה
שטראוס מתחילה לייצר את מעדן החלב "מילקי", בהתבסס על מעדן חלב נפוץ בגרמניה
שאול אייזנברג מקים את בית אסיה בתל אביב
העדה החרדית וחסידות סאטמר: לאחר פטירתו של יואל טייטלבוים מחליף אותו בראש העדה החרדית יצחק יעקב וייס.
בחסידות סאטמר, שטייטלבוים עמד בראשה, מתפתח מאבק ירושה מר בין אלמנתו של יואל, אלטא פייגא טייטלבוים (שמקימה בסופו של דבר את פלג "בני יואל") ואחיינו משה טייטלבוים, יורשו הרשמי בראשות החסידות.
חנניה צ'ולק מקים את עמותת "עזר מציון"
בעקבות פעילות ציבורית, בין היתר של יוסף נדבה, מטוהר שמו של יוסף לישנסקי ועצמותיו הועברו להר הרצל, שם נטמנו לצידו של אבשלום פיינברג
יעקב חסדאי מקים את תנועת "לאו"ר"
מועבר בכנסת "חוק סמכויות שעת חירום (מעצרים)", המקנה לרשויות סמכויות נרחבות להפרת זכויות אדם במקרה של מצב חירום.
מכיוון שמעמד זה מעולם לא בוטל, ניתנת בישראל הסמכות למעצרים מנהליים.
שולמית הראבן היא האישה הראשונה המתקבלת כחברה באקדמיה ללשון העברית.
חתני וכלות פרס ישראל: מנחם אלון (משפט עברי); ברוך בן-יהודה (חינוך) ; טל ברודי (ספורט); יוסף יקותיאלי (קידום הספורט); יוחנן לינדנר (מדעי החיים); אריה סימון (קידום החינוך) ; אורנה פורת (תיאטרון); רפאל קלצ'קין (תיאטרון); ישעיה תשבי
משה גרשוני מציב את המיצג "מי ציוני ומי לא" ב"ג'ולי מ."; באותה שנה גם מציג את התערוכה "עבודות אדומות קטנות" ב"גלריה שרה לוי"
הטלוויזיה הישראלית מתחילה בהדרגתיות לשדר בצבע.
אירוויזיון 1979 הוא אחד השידורים הראשונים בצבע והכוונה לשדרו בצבע מובילה לגל רכישת טלוויזיות צבעוניות, למרות היותו שידור חד-פעמי
תוכניות טלוויזיה חדשות: "החתול שמיל"
ב-31 במרץ מתקיימת בירושלים לראשונה תחרות האירוויזיון.
הזוכה היא גלי עטרי הישראלית עם להקת "חלב ודבש" והשיר "הללויה".
את התחרות מנחים ירדנה ארזי ודניאל פאר.
עטרי זוכה גם בתואר "זמרת השנה" של קול ישראל ו"הללויה" בתואר "שיר השנה" ושמרית אור זוכה בפרס כינור דוד
להקת גזוז מוציאה את אלבום הבכורה שלה; אפרים שמיר מקים את להקת חמסין
ב"שירוויזיון" זוכה עפרה חזה עם השיר "פלאש גורדון"
אבות ישורון ואהרן אפלפלד הם חתני פרס ביאליק לספרות יפה
חיים באר, חתן פרס ראש הממשלה ליצירה לשנה זו, מוציא את ספרו "נוצות"
אמנון שמוש הוא חתן פרס ראש הממשלה לסופרים עבריים, כמו גם פרס ירושלים ע"ש עגנון
ספרים נוספים: דן בן אמוץ מפרסם את "ילקוט הכזבים השלם" ואת "זיונים זה לא הכל"; מנחם בן מפרסם את "פלונטר"
חיים גורי יוצר את הסרט התיעודי "הים האחרון" על מסעם של ניצולי השואה לארץ ישראל בתקופת ההעפלה
נוסדת "הקרן לעידוד סרטי קולנוע ישראליים איכותיים"
קובי אור מתחיל להוציא לאור את הפנזין המחתרתי "חמור" בנושאי מוזיקה ותרבות
גלי צה"ל מתחילים לשדר את "קולה של אמא"; התחנה משדרת לראשונה את מופע התרומות "שירותרום"
רשת שוקן מתחילה להוציא לאור את המקומון "כל העיר" הירושלמי.
ב"כל העיר" מתחילה להופיע רצועת קומיקס של קובי ניב ודודו גבע - "אהלן וסהלן"
לראשונה משחק שחקן מן הליגה הישראלית בליגה האנגלית: הכדורגלן אבי כהן משחק בליברפול, הוא מוכרז ככדורגלן העונה של מעריב
מחזיקת גביע המדינה בכדורגל: בית"ר ירושלים; אלופת המדינה היא מכבי תל אביב
הישג היסטורי לנבחרת ישראל בכדורסל זכייה
בתואר סגנית אלופת אירופה לאחר הפסד בגמר לנבחרת ברית המועצות.
מיקי ברקוביץ' נבחר לשחקן המצטיין (M.V.P)בטורניר כולו.
זו הפעם הראשונה שנבחרת כדור ישראלית כלשהי עומדת על הפודיום באליפות אירופה.
11 במרץ – קרן פלס, זמרת-יוצרת ומלחינה ישראלית
10 ביוני – אסי עזר, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי
29 ביוני – יהודה לוי, שחקן קולנוע וטלוויזיה ודוגמן ישראלי
9 באוגוסט – ליאת הר לב, שחקנית ישראלית
25 באוקטובר – ציון ברוך, קומיקאי, יוצר ושחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי
13 בנובמבר – סאבלימינל, ראפר, אמן ומפיק ישראלי
25 בדצמבר – יעקב זדה-דניאל, שחקן ישראלי
22 בפברואר – עמנואל הרוסי, סופר, משורר ופעיל ציוני (נולד ב-1903)
19 באפריל – שלמה פרלשטיין, פוליטיקאי, כיהן כחבר הכנסת (נולד ב-1902)
2 במאי – אברהם ברוידס, משורר ועורך עברי (נולד ב-1907)
3 במאי – אהרן אבדי, סופר וצייר ישראלי (נולד ב-1918)
7 ביוני – יהודית הררי, אשת חינוך וסופרת, ממייסדי תל אביב (נולדה ב-1885)
20 ביוני – ישראל ישעיהו-שרעבי, יושב ראש הכנסת השביעית והכנסת השמינית, ושר הדואר בממשלת ישראל ה-13 וה-14 (נולד ב-1911)
14 באוגוסט – יהושע רבינוביץ, ראש העירייה השביעי של תל אביב, חבר הכנסת, שר האוצר ושר הבינוי והשיכון (נולד ב-1911)
19 באוגוסט – יואל טייטלבוים, מייסדה של חסידות סאטמר והאדמו"ר שלה, ראש העדה החרדית מ-1953 ועד מותו (נולד ב-1888)
17 באוקטובר – רבקה אליצור, משוררת, סופרת ומחנכת ישראלית (נולדה ב-1920)
10 בנובמבר – מחמוד א-נאשף, חבר הכנסת (נולד ב-1906)
15 או 16 בנובמבר (כ"ו בחשוון) - רחל ינאית בן-צבי, רעייתו של יצחק בן-צבי, סופרת, מחנכת ופעילת ציבור (נולדה ב-1886)
26 בנובמבר – בנימין שחור, חבר הכנסת וסגן שר הדתות מטעם מפד"ל (נולד ב-1916)
28 בנובמבר – אליעזר מרום, איש מערכת הביטחון בישראל, דיפלומט (נולד ב-1925)
יעקב דוד אברמסקי, סופר עברי, מתרגם, ספרן, בלשן ופולמוסן (נולד ב-1914)
חצקל איש כסית, המייסד והבעלים של בית הקפה התל אביבי הידוע "כסית" (נולד ב-1908)
נחמיה בן אברהם, כתב ספורט (נולד ב-1921)
מאיר בץ, מפקד בפלמ"ח, מהנדס, ממפתחי הנגב וממתכנני תעלת הימים (נולד ב-1916)
אברהם בויאר, איש ציבור דתי, מראשי הפועל המזרחי (נולד ב-1907)
דוד הורוביץ, כלכלן והנגיד הראשון של בנק ישראל (נולד ב-1899)
חיים הלחמי, במאי קולנוע, מחלוצי הבימוי בארץ (נולד ב-1902)
מרדכי טביב, סופר (נולד ב-1910)
משה טבנקין, משורר (נולד ב-1917)
יצחק יצחק, משורר, סופר ילדים (נולד ב-1906)
יעקב מזרחי, רב ואיש ציבור (נולד ב-1919)
אבי מרגלית, מאייר (נולד ב-1939)
חיים סינואני, רב ומקובל (נולד ב-1897)
ליאו פילר, במאי ותסריטאי קולנוע, תיאטרון וטלוויזיה ישראלי (נולד ב-1929)
ישראל פלדי, צייר (נולד ב-1892)
בומבה צור, בדרן ושחקן (נולד ב-1928)
יחזקאל קזז, ראש המועצה אור יהודה (נולד ב-1929)
אורי קיסרי, עיתונאי ואיש תרבות.
עורכו הראשון של "העולם הזה" (נולד ב-1901)
זאב רב-נוף, מבקר קולנוע (נולד ב-1926)
אברהם שליט, היסטוריון, נמנה עם חשובי החוקרים של תקופת ימי בית שני וחתן פרס ישראל לשנת 1960 (נולד ב-1898)
יהודה שרת, מלחין, מנצח מקהלות ומחנך ישראלי (נולד ב-1901)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1978 ונוגעים לעולם הטלוויזיה.
פברואר – שר החינוך, זבולון המר, מנסה למנוע את שידורו של סרט הטלוויזיה "חרבת חיזעה" של רם לוי (על בסיס סיפור של ס.
22 באפריל – תחרות האירוויזיון התקיימה בפריז שבצרפת.
בתחרות זכתה ישראל, עם השיר "אבניבי" בביצוע יזהר כהן ולהקת אלפא-ביתא.
סדרות ותוכניות טלוויזיה חדשות ב-1978
להלן כמה מההפקות הטלוויזיוניות האמריקאיות הבולטות ביותר ששודרו לראשונה בארצות הברית במהלך שנת 1978. תאריך העלייה לשידור שמצוין בטבלה מתייחס לתאריך בו הסדרה שודרה לראשונה בארצות הברית.
לרשימה מקיפה יותר של סדרות טלוויזיה אמריקאיות ששודרו בארצות הברית לראשונה בשנה זו, ראו :קטגוריה:סדרות טלוויזיה אמריקאיות שעלו לשידור בשנת 1978.
תאריך עלייה לשידורשם הסדרהסוגהרשת השידור המקוריתהערות2 באפריל דאלאסאופרת סבוןCBS16 באפרילשואה: סיפורה של משפחת וייסדרמהNBCמיני-סדרה6 ביוני 20/20 מגזין חדשותABC9 בספטמבר המירוץ אחר הגלימה דרמהPBS12 בספטמבר טקסיקומדיית מצביםABC14 בספטמבר מורק ומינדי קומדיית מצבים, מדע בדיוני, פנטזיה, סלפסטיקספין-אוף לפרק בסדרה "ימים מאושרים"17 בספטמבר בטלסטאר גלקטיקהמדע בדיוני3 בנובמבר על טעם ועל ריחקומדיית מצביםNBC
תאריך עלייה לשידורשם התוכנית / סדרהסוגהערוץ שידור מקוריהערות4 ביוליזהו זה!מערכוניםהטלוויזיה החינוכית הישראליתקיץ 1978Sing a songלימוד אנגליתהטלוויזיה החינוכית הישראליתDebby in Hospitalלימוד אנגליתהטלוויזיה החינוכית הישראליתסדרת המשך ל"גבי ודבי"
סדרות ותוכניות בולטות שבוטלו או הסתיימו ב-1978
6 במרץ – בארצות הברית משודר הפרק האחרון בסדרה "סטיב אוסטין, האיש השווה מיליונים" (שודרה החל מ-1974).
מצולמים הפרקים האחרונים של "טלפלא".
7 בפברואר – אשטון קוצ'ר, שחקן קולנוע וטלוויזיה אמריקני
1 במרץ – ג'נסן אקלס, שחקן אמריקאי
17 באפריל – עידו מוסרי, שחקן, במאי, מנחה טלוויזיה, מוזיקאי ומדבב ישראלי
19 באפריל – ג'יימס פרנקו, שחקן, דוגמן, תסריטאי ובמאי יהודי-אמריקאי
22 במאי – ג'יניפר גודווין, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית
21 ביוני – אריקה דוראנס, שחקנית קנדית
1 ביולי – ליאור שליין, בדרן, מגיש טלוויזיה
14 באוגוסט – קייט ריצ'י, שחקנית אוסטרלית
18 באוגוסט – אנדי סמברג, שחקן, קומיקאי ומוזיקאי יהודי-אמריקאי
19 באוגוסט – שלום מיכאלשווילי, קומיקאי, מנחה טלוויזיה ושחקן ישראלי
29 באוגוסט – יעל גולדמן, שחקנית, מנחת טלוויזיה ודוגמנית ישראלית
20 באוקטובר – שירי גדני, שחקנית, מדבבת וקומיקאית ישראלית
30 באוקטובר – מת'יו מוריסון, שחקן וזמר אמריקאי
17 בנובמבר – טום אליס, שחקן בריטי
24 בנובמבר – קתרין הייגל, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית
29 בנובמבר – לורן גרמן, שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית
7 בדצמבר – שירי אפלבי, שחקנית יהודייה-אמריקאית
8 בדצמבר – איאן סומרהולדר, שחקן אמריקאי
18 בדצמבר – ג'וש דאלאס, שחקן אמריקאי
19 באוקטובר – גיג יאנג, שחקן קולנוע, טלוויזיה ותיאטרון אמריקני (נולד ב-1913)
פרס אמי מוענק לסדרות "הכל נשאר במשפחה" (ארצ'י בנקר); "תיקי רוקפורד"; "החבובות"; וסדרת הטלוויזיה "שואה: סיפורה של משפחת וייס".
פרס גלובוס הזהב מוענק לתוכנית החדשות "60 דקות"; ולסדרה הקומית "טקסי", כמו גם לכוכבה, דני דה ויטו.
BAFTA: בפרס הדרמה זוכה המיני-סדרה "אדוארד וגברת סימפסון".
1979 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 203 שנה מיום היווסדה.
הנשיא: ג'ימי קרטר (המפלגה הדמוקרטית)
סגן הנשיא: וולטר מונדייל (המפלגה הדמוקרטית)
1 בינואר – ארצות הברית וסין מכוננות יחסים דיפלומטיים ביניהן.
25 במרץ – מעבורת החלל הראשונה "קולומביה" נמסרת למרכז נאס"א בפלורידה לקראת שיגורה הראשון.
28 במרץ – התאונה הגרעינית באי שלושת המילין מתרחשת.
29 במרץ – בארצות הברית מתפרסם דו"ח ועדת בית הנבחרים בנוגע להתנקשויות אשר חקרה את ההתנקשויות פוליטיות בנשיא ארצות הברית ג'ון פיצג'רלד קנדי והפעיל למען זכויות האדם מרטין לותר קינג
10 במאי – מחוזות הנאמנות של ארצות הברית פונאפה, יאפ וטראק, באוקיינוס השקט, מאשרים חוקה חדשה, ובכך נוצרת המדינה העצמאית מיקרונזיה
21 במאי – מהומות ליל וייט פורצות בסן פרנסיסקו
25 במאי – טיסה 191 של אמריקן איירליינס אשר יצאה מנמל התעופה שיקגו או'הייר מתרסקת בעת ההמראה אל תוך אתר קראוונים במרחק 5 ק"מ מנמל התעופה.
273 אנשים שהיו על המטוס נהרגו ועוד 3 אנשים באתר הקראוונים.
3 ביוני – פיצוץ בבאר הנפט Ixtoc I בדרום מפרץ מקסיקו גורם לזרימת כ-600,000 טון נפט לתוך הים.
18 ביוני – הסכם SALT 2 נחתם בין ארצות הברית לברית המועצות בווינה.
23 באוגוסט – הרקדן הסובייטי אלכסנדר גודונוב עורק לארצות הברית
1 בספטמבר – החללית פיוניר 11 הופכת לחללית הראשונה המתקרבת לכוכב הלכת שבתאי, כשהיא חולפת במרחק 21,000 ק"מ בלבד ממנו
4 בנובמבר – משבר בני הערובה באיראן - מאות סטודנטים איראניים צרים על שגרירות ארצות הברית בטהראן ולוקחים 90 מיושביה, מהם 63 אמריקאים, כבני ערובה
24 בינואר – טטיאנה עלי, שחקנית אמריקאית
21 בפברואר – ג'ניפר לאב יואיט, שחקנית אמריקאית
18 במרץ – אדם לוין, זמר ושחקן אמריקאי ממוצא יהודי
4 באפריל – נטשה ליון, שחקנית אמריקאית
12 באפריל – ג'ניפר מוריסון, שחקנית אמריקאית
18 באפריל – קורטני קרדשיאן, אישיות טלוויזיה ודוגמנית אמריקאית
19 באפריל – קייט הדסון, שחקנית קולנוע אמריקאית
21 ביוני – כריס פראט, שחקן אמריקאי
26 ביוני – ראיין טדר, זמר אמריקאי
6 ביולי – קווין הארט, קומיקאי ושחקן אמריקאי
1 באוגוסט – ג'ייסון מומואה, שחקן אמריקאי
3 באוגוסט – אוונג'לין לילי, שחקנית.
27 באוגוסט – אהרון פול, שחקן אמריקאי
4 בספטמבר – מקס גרינפילד, שחקן אמריקאי-יהודי
8 בספטמבר – פינק, זמרת פופ אמריקאית
16 בספטמבר – פלו ריידה, מוזיקאי אמריקאי
18 באוקטובר – ני-יו, זמר ושחקן אמריקאי
20 באוקטובר – ג'ון קרסינסקי, שחקן אמריקאי
6 בנובמבר – למאר אודום, כדורסלן אמריקאי
15 בדצמבר – אדם ברודי, שחקן אמריקאי
8 במאי – טלקוט פרסונס, סוציולוג אמריקאי, אבי גישת הפונקציונליזם (נולד ב-1902)
11 ביוני – ג'ון ויין, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1907)
8 בספטמבר – ג'ין סיברג, שחקנית קולנוע אמריקאית (נולדה ב-1938)
29 בנובמבר – זפו מרקס, שחקן וקומיקאי אמריקאי (נולד ב-1901)
1978 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 202 שנה מיום היווסדה.
6 בינואר – ארצות הברית מחזירה להונגריה את כתר סטפן הקדוש (הידוע גם בשם הכתר הקדוש של הונגריה) שהיה ברשותה מאז מלחמת העולם השנייה
17 בפברואר – החללית וויאג'ר 1 היא העצם תוצרת אדם הרחוק ביותר מכדור הארץ
17 באוגוסט – הכדור הפורח Double Eagle II הופך לכדור הפורח הראשון שחצה את האוקיינוס האטלנטי כאשר הוא נוחת במיסריי ליד פריז, 137 שעות לאחר שיצא מהאי פרק במדינת מיין
25 בספטמבר – טיסת psa182, מטוס מסוג בואינג 727, מתנגש במטוס ססנה ונופל בסן-דייגו, קליפורניה.
כתוצאה מכך, נהרגים 144 אנשים
11 בנובמבר – שלט הוליווד המחודש נחשף לראשונה ומחליף את השלט הקודם שנבנה ב-1923
18 בנובמבר – ההתאבדות ההמונית בג'ונסטאון
27 בנובמבר – בסן פרנסיסקו המפקח העירוני בדימוס דן וייט מתנקש בחייהם של ראש העיר ג'ורג' מוסקוני והמפקח העירוני ההומוסקסואל הגלוי הארווי מילק.
7 בפברואר – אשטון קוצ'ר, שחקן קולנוע אמריקאי
2 ביוני – ג'סטין לונג, שחקן אמריקאי
29 ביוני – ניקול שרזינגר, זמרת אמריקאית
12 ביולי – טופר גרייס שחקן קולנוע אמריקאי
18 באוגוסט – אנדי סמברג, שחקן, מפיק ויוצר וקומיקאי אמריקאי-יהודי
23 באוגוסט – קובי בראיינט, שחקן כדורסל ב-NBA
14 באוקטובר – אשר, זמר אמריקאי
8 בדצמבר – איאן סומרהולדר, שחקן, דוגמן ובמאי אמריקאי
28 בדצמבר – ג'ון לג'נד, שחקן, מוזיקאי, פזמונאי, וזמר R&B אמריקאי
13 בינואר – יוברט האמפרי, סגן נשיא ארצות הברית (נולד ב-1911)
9 בספטמבר – ג'ק וורנר, מייסד אולפני וורנר בהוליווד (נולד ב-1892)
8 בנובמבר – נורמן רוקוול, צייר אמריקאי (נולד ב-1894)
18 בנובמבר – מנהיג כת מקדש העם, ג'ים ג'ונס, שהוציא לפועל את ההתאבדות ההמונית בג'ונסטאון (נולד ב-1931)
1977 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 201 שנה מיום היווסדה.
הנשיא: ג'רלד פורד (המפלגה הרפובליקנית) עד ל-20 בינואר, ג'ימי קרטר (המפלגה הדמוקרטית)
סגן הנשיא: נלסון רוקפלר (המפלגה הרפובליקנית) עד ל-20 בינואר, וולטר מונדייל (המפלגה הדמוקרטית)
3 בינואר – חברת אפל הוכרה כ-Apple Computer Inc.
9 בינואר – סופרבול XI : אוקלנד ריידרס ניצחו את מינסוטה ויקינגס 32–14 ברוז בול בפסדינה, קליפורניה.
9 בינואר – להקת הרוק טוטו נוסדה על ידי דייוויד פייץ' וג'ף פורקארו בוואן נויס, לוס אנג'לס.
18 בינואר – מדענים אמריקאים מגלים את החיידק שגורם למחלת הליגיונרים
20 בינואר – ג'ימי קרטר מושבע לנשיא ה-39 של ארצות הברית.
21 בינואר – נשיא ארצות הברית ג'ימי קרטר, מכריז על חנינה לכל המשתמטים ממלחמת ווייטנאם
9 במרץ – הפיגוע החנפי בוושינגטון: חוליה בת 12 חמושים מארגון טרור מוסלמי-חנפי השתלטה על בניין "בני ברית" בוושינגטון די.
החוליה איימה לפוצץ את הבניין על כל יושביו.
החמושים דרשו בין היתר שהממשל האמריקני ישחרר קבוצת עצורים שהורשעו בהריגת שבעה בני משפחה וכמו כן דרשו גם את ביטול הקרנת הבכורה של סרט הקולנוע "המסר", אשר עסק בחייו של הנביא מוחמד.
בסופו של דבר שוכנע מנהיג הארגון להפסיק את המצור, על ידי שגרירים משלוש מדינות מוסלמיות.
10 במרץ – אסטרונומים מגלים לראשונה את הטבעות מסביב לכוכב אורנוס.
14 ביוני – החלטת בית המשפט העליון בנוגע לפרשת סקוקי שאפשרה קיום של מצעד נאו-נאצי
13 ביולי – הפסקת החשמל בניו יורק (1977) - זרם החשמל לעיר ניו יורק נפסק למשך 25 שעות מה שגרם לגל מעשי שוד וביזה
20 באוגוסט – נאס"א משגרת את החללית וויאג'ר 2 לעבר כוכבי-הלכת החיצוניים של מערכת השמש
5 בספטמבר – תוכנית וויאג'ר: החללית וויאג'ר 1 משוגרת לאחר עיכוב קל
20 באוקטובר – מטוס להקת הרוק האמריקאית, לנרד סקינרד, התרסק בהתרסקות נספו מספר חברים מהלהקה, והלהקה נאלצה להתפרק
12 בדצמבר – פרויקט מטוס החמקן הסודי ביותר של לוקהיד קורפוריישן, המכונה Have Blue, מבשר למטוס ה-לוקהיד F-117 נייטהוק האמריקאי, עושה את הטיסה הראשונה שלו.
21 בינואר – ג'רי טריינור, שחקן אמריקאי
8 במרץ – ג'יימס ואן דר ביק, שחקן אמריקאי
10 במרץ – רובין ת'יק, זמר-יוצר ושחקן אמריקאי
23 באפריל – ג'ון סינה, מתאבק בליגת ה-WWE ושחקן אמריקאי
26 באפריל – טום ולינג, שחקן אמריקאי
26 באפריל – ג'ייסון ארלס, שחקן אמריקאי
14 באפריל – שרה מישל גלר, שחקנית אמריקאית
9 באפריל – ג'רארד וואי, סולן ומקים מיי כמיקל רומנס
23 באפריל – ג'ון סינה, מתאבק בליגת ה-WWE וראפר אמריקאי
20 במאי – מאט זוקרי, שחקן אמריקאי
8 ביוני – קניה וסט, ראפר אמריקאי
1 ביולי – ליב טיילר, שחקנית קולנוע אמריקאית
15 ביולי – לאנה פרייה, שחקנית אמריקאית
3 באוגוסט – טום בריידי, שחקן פוטבול אמריקאי
11 באוקטובר – מאט בומר, שחקן אמריקאי
16 בנובמבר – מגי ג'ילנהול, שחקנית קולנוע אמריקאית-יהודייה
24 בנובמבר – קולין הנקס, שחקן אמריקאי
31 בדצמבר – דונלד טראמפ ג'וניור, איש עסקים אמריקאי
27 בפברואר – ג'ון דיקסון קאר, סופר מתח אמריקאי (נולד ב-1906)
16 ביוני – ורנר פון בראון, מדען טילים (נולד ב-1912)
26 ביולי – אוסקר מורגנשטרן כלכלן אמריקאי ממוצא גרמני, ממייסדי תורת המשחקים (נולד ב-1902)
16 באוגוסט – אלביס פרסלי, זמר אמריקאי (נולד ב-1935)
19 באוגוסט – גראוצ'ו מרקס, קומיקאי ושחקן קולנוע יהודי אמריקאי (נולד ב-1890)
8 בספטמבר – זירו מוסטל, שחקן אמריקאי (נולד ב-1915)
13 בספטמבר – לאופולד סטוקובסקי, מנצח אמריקאי-בריטי (נולד ב-1882)
16 בספטמבר – מריה קאלאס, זמרת סופרן אמריקאית (נולדה ב-1923)
1976 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-59 למהפכת אוקטובר.
16 בפברואר – תחילת ייצור משאיות במפעל קמאז.
21 בפברואר – תחילת ייצור מכוניות מדגם VAZ 2106 במפעל אווטוואז.
בסך הכול נבנו מעל ל-4 מיליון מכוניות מדגם זה.
24 בפברואר – תחילת ישיבות של הכנס ה-25 של המפלגה הקומוניסטית של ברית המועצות.
6 במרץ – תאונה אווירית של מטוס איליושין Il-18. כל 111 הנוסעים נהרגו.
11 במרץ – טילים בליסטיים לטווח בינוני מדגם РСД-10 (SS-20 mod.1 Saber) נכנסו לשימוש מבצעי.
כל היחידות פורקו בעקבות הסכם על פירוק הנשק משנת 1987.
14 במרץ – מצרים ביטלה הסכם ידידות עם ברית המועצות שנחתם בשנת 1971.
20 באפריל – זוג מטוסים טורקים פלשו לתחום האווירי של ברית המועצות.
מטוס אחד נפגע מאש נגד מטוסים, טייס נחת בתחום שטח טורקיה.
29 באפריל – דמיטרי אוסטינוב מונה לשר ההגנה של ברית המועצות.
כבר ב-30 ביולי הוענקה לו דרגת מרשל ברית המועצות.
7 במאי – לליאוניד ברז'נייב הוענקה דרגת מרשל ברית המועצות.
12 במאי – דיסידנטים סובייטים הקימו את קבוצת הלסינקי בראשות יורי אורלוב למעקב על מצב זכויות האדם במדינה.
28 במאי – חתימת הסכם עם ארצות הברית על הגבלות בגודל פיצוץ גרעיני בודד.
8 ביוני – ביקור ראש ממשלת הודו אינדירה גנדי במוסקבה.
22 ביוני – שיגור תחנת חלל סליוט 5. התחנה תפקדה עד לאוגוסט 1977.
6 ביולי – שיגור חללית מאוישת סויוז 21. החללית התחברה לתחנת חלל סליוט 5. היא חזרה לכדור הארץ ב-24 באוגוסט.
13 ביולי – במוסקבה נחתם הסכם שיתוף פעולה בחקר החלל בין ברית המועצות לבין מדינות הגוש הסובייטי.
בעקבות ההסכם החלה הכנת קוסמונאוטים מהמדינות החתומות על ההסכם.
9 באוגוסט – שיגור גשושית לונה 24. הגשושית חזרה לכדור הארץ ב-22 באוגוסט עם דגימות מקרקע הירח.
6 בספטמבר – טייס קרב סובייטי ערק ליפן עם מטוס קרב מדגם מיג-25.
10 בספטמבר – יורי אנדרופוב ושר הפנים ניקולאי שצ'ולוקוב קודמו לדרגה צבאית אלוף.
16 בספטמבר – בירוואן חשמלית נפלה לאגם.
מעל ל-70 מנוסעי החשמלית נהרגו.
21 בספטמבר – שיגור חללית מאוישת סויוז 22. החללית חזרה לכדור הארץ ב-23 בספטמבר.
23 בספטמבר – מטוס אנטונוב An-2 נחטף לאיראן.
26 בספטמבר – בנובוסיבירסק התרחשה התנגשות מטוס בבית מגורים.
14 באוקטובר – שיגור חללית מאוישת סויוז 23. החללית לא הצליחה להתחבר לתחנת חלל סליוט 5. החללית חזרה לכדור הארץ ב-16 באוקטובר.
18 בדצמבר – הדיסידנט ולדימיר בוקובסקי הוחלף בראש המפלגה הקומוניסטית של צ'ילה לואיס קורבלן.
22 בדצמבר – טיסה ראשונה של מטוס איליושין Il-86
22 בדצמבר – תחילת ייצור חשמל בתחנות כוח גרעינית "ארמינסקי" בארמניה.
תחילת ייצור מיניבוס "ראפ-2203" במפעל למיניבוסים בילגבה.
מערך טילים בליסטיים נייד Темп-2С (SS-16 Sinner) נכנס לשימוש מבצעי.
שחמטאי סובייטי ויקטור קורצ'נוי סירב לחזור לברית המועצות וביקש מקלט מדיני.
סרט השנה: צחוק הגורל (של אלדר ריאזנוב)
יונס אביז'וס – עבור ספר
גאורגי מרקוב – עבור ספר
איראקלי אנדרוניקוב – עבור סדרת תוכניות הטלוויזיה
ואסילי שוקשין – עבור השתתפות בסרטים
ילנה אוברזצובה – עבור סדרת הופעות באופרה
זוראב צרתלי – עבור סדרת פסלים
20 בינואר – אנסטסיה וולוצ'קובה, רקדנית בלט רוסיה
28 במאי – אלכסיי נמוב, מתעמל רוסי, זכה ב-12 מדליות אולימפיות (מהם 4 זהב)
4 ביוני – אלכסיי נבלני, פעיל פוליטי רוסי
23 בדצמבר – יוליה צ'פלובה, ספורטאית רוסיה, זכתה ב-6 מדליות אולימפיות (מהם 3 זהב)
10 במרץ – אנדריס אנדרייקו, ספורטאי סובייטי ממוצא לטבי (נולד ב-1944)
11 במרץ – בוריס יופן, אדריכל יהודי סובייטי (נולד ב-1892)
26 באפריל – אנדריי גרצ'קו, מרשל ברית המועצות (נולד ב-1903)
17 ביולי – מיכאיל ינשין, שחקן סובייטי (נולד ב-1903)
26 ביולי – ניקולאי נוסוב, סופר סובייטי (נולד ב-1909)
8 באוגוסט – אדי רוזנר, מוזיקאי פולני וסובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1910)
30 באוגוסט – פיוטר קושבוי, מרשל ברית המועצות (נולד ב-1904)
20 בנובמבר – טרופים ליסנקו, ביולוג סובייטי (נולד ב-1898)
25 בנובמבר – מיכאיל גורביץ', מתכנן מטוסים סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1897)
30 בנובמבר – איוואן יאקובובסקי, מרשל ברית המועצות (נולד ב-1912)
1977 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-60 למהפכת אוקטובר.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - ניקולאי פודגורני (עד ל-16 ביוני), ליאוניד ברז'נייב מ-16 ביוני.
1 בינואר – אושר מלל חדש להמנון ברית המועצות.
8 בינואר – הפיגועים במוסקבה - פיצוץ ברכבת התחתית של מוסקבה ו-2 פיצוצים נוספים בעיר.
בעקבות הפיצוצים נהרגו 7 אנשים.
בארגון מעשה טרור זה הואשמו 3 לאומנים ארמנים שלאחר משפט הוצאו להורג.
7 בפברואר – שיגור חללית מאוישת סויוז 24. החללית התחברה לתחנת חלל סליוט 5. היא חזרה לכדור הארץ ב-25 בפברואר.
25 בפברואר – שרפה במלון רוסיה במוסקבה.
בעקבות השרפה נהרגו 42 אנשים ו-52 נפצעו.
5 באפריל – תחילת ייצור מכוניות מדגם ניבה.
6 במאי – במהלך ביקור מנגיסטו היילה מריאם במוסקבה נחתמו מספר רב של הסכמי לשיתוף פעולה.
20 במאי – טיסה ראשונה של מטוס קרב סוחוי Su-27.
25 במאי – מטוס אנטונוב An-24 נחטף לסטוקהולם, המחבל נשפט על ידי בית משפט שוודי לארבע שנות מאסר.
27 במאי – תאונה אווירית של מטוס איליושין Il-62 בטיסה מוסקבה - הוואנה.
מ-70 אנשים שהיו במטוס 68 נהרגו.
1 ביוני – נתן שרנסקי הואשם בפעילות נגד המדינה.
יולי – מטוס טופולב Tu-134 נחטף להלסינקי.
המחבלים נמסרו לידי שלטונות ברית המועצות.
13 באוגוסט – בעקבות פלישת צבא סומלי לאתיופיה, למדינה זו נשלחו יועצים סובייטים במטרה לעזור בלחימה נגד הפולשים.
17 באוגוסט – שובר קרח "ארקטיקה" הגיע לקוטב הצפוני.
29 באוגוסט – ראש ממשלת סומלי הגיע למוסקבה במטרה לשכנע את ההנהגה הסובייטית להפסיק לעזור לאתיופיה.
29 בספטמבר – שיגור תחנת חלל סאליוט 6. תחנת חלל זו הייתה בשרות עד לשנת 1982.
6 באוקטובר – טיסה ראשונה של מטוס מיג-29.
6 באוקטובר – תחנת הכוח הגרעינית מצאמור (בארמניה הסובייטית) נכנסה לניצול.
7 באוקטובר – אישור החוקה החדשה.
9 באוקטובר – שיגור חללית מאוישת סויוז 25. החללית התחברה לתחנת חלל סאליוט 6. היא חזרה לכדור הארץ ב-11 באוקטובר.
12 באוקטובר – החלה הפעלה מסחרית של תחנת הכוח הגרעינית קורסק.
7 בנובמבר – תחילת פעולה של הרכבת התחתית של טשקנט.
13 בנובמבר – ממשלת סומלי הודיעה על הפסקת תוקף של הסכם שיתוף פעולה עם ברית המועצות.
10 בדצמבר – שיגור חללית מאוישת סויוז 26. החללית התחברה לתחנת חלל סאליוט 6. היא חזרה לכדור הארץ ב-16 בינואר 1978.
14 בדצמבר – טיסה ראשונה של מסוק מי-26, המסוק הגדול בעולם שנכנס לייצור סדרתי.
במהלך הקיץ נערך אימון צבאי נרחב במרחב הים הבלטי.
סרט השנה: "בלי בים צ'ורויה אוכו" (של סטניסלב רוסטוצקי)
12 באוקטובר – ז'אסמין - זמרת רוסיה ממוצא יהודי
9 בפברואר – סרגיי איליושין, מתכנן מטוסים סובייטי (נולד ב-1894)
5 באפריל – יורי זבדסקי, במאי סובייטי (נולד ב-1894)
26 ביוני – סרגיי למשב, זמר סובייטי (נולד ב-1903)
2 ביולי – ולדימיר נבוקוב, סופר רוסיה שהיה מתגורר מחוץ לברית המועצות (נולד ב-1899)
15 ביולי – קונסטנטין פדין, סופר סובייטי (נולד ב-1903)
5 בנובמבר – אלכסיי סטחנוב, כרייה סובייטי (נולד ב-1906)
26 בנובמבר – אלכסיי גריבוב, שחקן סובייטי (נולד ב-1902)
5 בדצמבר – אלכסנדר ואסילבסקי, מרשל ברית המועצות (נולד ב-1895)
15 בדצמבר – אלכסנדר גאליץ', סופר וזמר סובייטי (נולד ב-1918)
1978 בברית המועצות הייתה השנה בה נחגגה השנה ה-61 למהפכת אוקטובר.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות - ליאוניד ברז'נייב.
9 בינואר – חידוש שיחות בז'נבה בין ברית המועצות לבין ארצות הברית על מגבלות נשק אסטרטגי.
10 בינואר – במהלך ביקור שר החוץ של יפן במוסקבה הושגה הסכמה על חידוש הבנות שנחתמו בשנת 1972 בהקשר לקשרי תרבות בין המדינות.
10 בינואר – שיגור חללית מאוישת סויוז 27. החללית התחברה לתחנת חלל סאליוט 6. חזרה לכדור הארץ ב-16 במרץ.
12 בינואר – ביקור רשמי של נשיא אלג'יריה חוארי בומדיין במוסקבה.
6 בפברואר – תחילת אימון גדול של הצבא הסובייטי.
בפעם הראשונה, בהתאם להסכמים שנחתמו, לאימון הוזמנו נציגי צבא ארצות הברית.
9 בפברואר – גירוש 13 דיפלומטים סובייטים מקנדה עקב פעילות ריגול.
17 בפברואר – סרגיי סוקולוב קודם לדרגת מרשל ברית המועצות.
20 בפברואר – לליאוניד ברז'נייב הוענק עיטור "פובדה".
במהלך הפרסטרויקה הענקה זו בוטלה.
מרץ – משחקי חורף של עמי ברית המועצות.
2 במרץ – שיגור חללית מאוישת סויוז 28. בפעם הראשונה בטיסה השתתף אזרח זר - צ'כי.
14 במרץ – בטביליסי נערכה הפגנה המונית של סטודנטים נגד שינוי בחוקת הרפובליקה בהקשר למעמד השפה הגאורגית.
15 במרץ – נשללה אזרחות ברית המועצות מהמוזיקאי מסטיסלב רוסטרופוביץ' ואשתו בעקבות "פעילות נגד המדינה".
18 במאי – הדיסידנט יורי אורלוב נשפט ל-7 שנות מעצר.
10 באפריל – ארקדי שבצ'נקו - פקיד בכיר מטעם ברית המועצות בארגון האומות המאוחדות ביקש מקלט מדיני בארצות הברית.
14 באפריל – הפגנות המוניות בטביליסי.
20 באפריל – מטוס של קוריאה הדרומית חדר בטעות למרחב האווירי של ברית המועצות ולאחר פגיעה על ידי מטוסי קרב סובייטים ביצע נחיתת חרום.
רק שנים מנוסעי המטוס נהרגו.
יתר הנוסעים וצוות המטוס שוחררו תוך מספר ימים.
4 במאי – ביקור של ליאוניד ברז'נייב בגרמניה המערבית.
18 במאי – חפיזולה אמין, ממנהיגי המהפכה באפגניסטן ושר החוץ שלה, ביקר במוסקבה.
19 במאי – תאונה אווירית של מטוס טופולב TU-154. 4 הרוגים.
21 ביוני – מטוס איראני חדר לתחום האווירי של ברית המועצות ויורט.
25 ביוני – שיגור חללית מאוישת סויוז 29. החללית התחברה לתחנת חלל סאליוט 6. היא חזרה לכדור הארץ ב-2 בנובמבר.
27 ביוני – שיגור חללית מאוישת סויוז 30. בטיסה זו השתתף אזרח פולני.
13 ביולי – אלכסנדר גינזבורג, דיסידנט ומשורר סובייטי נידון ל-8 שנות מעצר.
17 ביולי – תחילת אימון גדול של הצי הסובייטי במימי האוקיינוס האטלנטי.
בסיום האימון הוכרז שהצי הסובייטי לא נופל ביכולתו מהצי של ארצות הברית.
21 ביולי – 4 מסוקי תובלה איראנים פלשו לתחום האווירי של ברית המועצות.
מסוק אחד יורט ונוסף נפגע ונחת בשטח ברית המועצות.
לאחר סיום הפרשה הוחזרו המסוק ואנשי הצוות לאיראן.