tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
העמותה מסייעת לעודד את התקשורת בין חברי העמותה למטרות חיפוש עבודה, בחינת רעיונות עסקיים, ותמיכה ביוזמות עסקיות ואחרות.
בראש עמותת ש.מ 2 עומד ניר למפרט, לשעבר סגן מפקד היחידה.
קדמו לו יואל בן-פורת (ממקימי העמותה), יומי עיני, אפרים לפיד ואלי בר.
עם פרוץ מגפת הקורונה בישראל, במהלך שנת 2020, נרתמו בוגרי היחידה לסייע, יחד עם חיילי היחידה, לתרגום מידע והנחיות בנושא הקורונה מעברית לערבית.
8200EISP - תוכנית האצה ללא מטרות רווח ליוזמות בשלבים מוקדמים (Early stage) שמטרתה למנף את הקשרים, הידע והניסיון של בוגרי היחידה ליזמים בישראל.
התוכנית מתקיימת לאורך 3 חודשים בשנה וכוללת הרצאות, סדנאות, ליווי אישי ושעות ייעוץ במגוון תחומים רלוונטיים לפיתוח המיזמים בהיבטים הטכנולוגיים והעסקיים.
עד שנת 2024 התכנית תמכה במעל 200 מיזמים, שגייסו יחד מעל מיליארד וחצי דולר, ביצעו 10 אקזיטים ומעסיקים מעל 2,150 עובדים בישראל ובעולם.
8200 Impact - תוכנית ההאצה למיזמי השפעה טכנולוגיים בשלבים מוקדמים (Early stage).
התכנית מקדמת מיזמים הפועלים להתמודדות עם אתגרים חברתיים או סביבתיים באמצעים טכנולוגיים.
התכנית השלימה בהצלחה 6 סבבי האצה עד שנת 2021.
קהל יעד: יזמים עם מיזם השפעה טכנולוגי בתחומים בעלי השפעה חברתית כגון: נגישות, משבר האקלים, אנרגיה מתחדשת, ניהול ומיחזור פסולת, חקלאות, בריאות ומכשור רפואי, שוויון מגדרי, חינוך, ערים חכמות ואלימות.
8200 Hybrid - תוכנית האצה לקידום מיזמים טכנולוגיים בחברה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית.
התוכנית השלימה 5 סבבי האצה עד לשנת 2021. במסגרתם תמכה בכ-40 מיזמים טכנולוגיים, שאת כולם מנהלים יזמים מהחברה הערבית, הדרוזית והצ'רקסית.
לאורך השנים, כ-60% מהיזמים הצליחו לגייס כספים תוך שנה מסיום התכנית.
בוגרי התוכנית גייסו 20 מיליון דולר ויצרו מעל 100 משרות חדשות בהייטק בפריפריה.
8200 Techlift - תוכנית חינוכית-טכנולוגית לבני נוער בפריפריה החברתית והגאוגרפית בישראל.
התכנית הוקמה מתוך הבנה כי כלים וידע טכנולוגי מהווים מקפצה משמעותית המרחיבים את יכולת הבחירה ומאפשרים מוביליות חברתית לבני נוער בפריפריה.
התכנית פועלת על בסיס קבלה של בני נוער ללא מיון או סינון, מכל רקע סוציו-אקונומי ולימודי ומקנה לחניכים ידע טכנולוגי פרקטי, על בסיס למידה מבוססת פרויקטים והתנסות יזמית.
לאחר 5 שנות פעילות, השיקה העמותה בתשפ"א את תוכנית אחריי-Tech בשיתוף עם עמותת "אחריי" ובשיתוף הרשויות המקומיות השותפות בתוכנית.
התכנית כוללת גם מסלולי המשך למשרתים בצה"ל במסלול "לוחמי-טק" ומסלול גיוס ליחידות טכנולוגיות.
קהל יעד: נערות ונערים בכיתות י-י"ב.
פריסת היישובים בתשפ"ב: קריית שמונה, צפת, נוף הגליל, נהריה, עכו, ירכא, ג'וליס, קריית אתא, קריית ביאליק, קריית מוצקין, חיפה, טירת הכרמל, אור יהודה, דרום תל אביב, בת ים, פסגת זאב, קריית עקרון, קריית מלאכי, באר שבע, דימונה, אשדוד, אשקלון, שדרות, ערד.
8200 P.I.E Challenge - אתגר לקידום פתרונות חינוכיים מבוססי טכנולוגיה שיאפשרו למורה להתאים את תוכנית הלמידה באופן אישי לכל תלמידה ותלמיד בכיתה.
ניהול האתגר נעשה בשיתוף עם קרן טראמפ.
הזוכים באתגר מקבלים פרס של מיליון ש"ח וזוכים בזכות להטמיע את הפתרון בבתי ספר בפריפריה החברתית של ישראל.
האתגר הראשון התמקד בלימודי 5 יח"ל מתמטיקה בתיכון ופתרונותיו הוטמעו בהצלחה במאות בתי ספר בישראל.
האתגר השני ייצא לדרך בשנת הלימודים תשפ"ב תחת הכותרת Well being" challenge" שעסק בפתרונות מותאמים אישית ללמידה רגשית-חברתית בתוך כיתת הלימוד.
קהל היעד: אנשי חינוך ויזמים טכנולוגיים.
לקוח הקצה הוא משרד החינוך והמורים בכיתה.
Woman2Woman - תוכנית מנהיגות לנשים, שמטרתה לקדם נשים לתפקידי ניהול.
כחלק מהפעילות מתקיימים מדי חודש סדנאות, אירועי קהילה ותוכניות פיתוח וחניכה, שמטרתן להצמיח את דור מנהיגות בישראל.
תוכנית הדגל היא תוכנית חניכה אליה נבחרות מדי שנה כ-50 נשים בשלבי צמיחה בקריירה, אשר מלוות על ידי חונכות מנוסות מכל תחומי העשייה.
פרויקטים נוספים תחת W2W: תוכנית להשבת נשים חד-הוריות לתעסוקה בעקבות משבר הקורונה, בתמיכת קרנות המוסד לביטוח לאומי; תוכנית Back2R&D להשבת נשים טכנולוגיות לתעשיית ההייטק, בתמיכת רשות החדשנות; תוכנית לקידום תעסוקה תעסוקה בקרב נשים נפגעות אלימות במשפחה, בשיתוף משרד הרווחה והשירותים החברתיים, קרן רש"י וגוגל ישראל.
קיימים פרויקטים ייעודיים לנשים בצפון הארץ, נשים מהחברה הערבית ועוד.
קהל היעד: נשים על פי קריטריונים של כל פרויקט.
8200 לעסקים קטנים - תוכנית האצה ייחודית שהוקמה בשנת 2021 להבראת עסקים קטנים והבאתם למסלול צמיחה, במטרה לחזק את שדרת העסקים הקטנים והכלכלה בישראל ביציאה ממשבר הקורונה.
התכנית מסייעת לעסקים בליווי צמוד של צוות יועצים-מומחים ובהקניית ידע ויכולות הדרושים לבעלי עסקים, בדגש על חיזוק הנוכחות הדיגיטלית ומתן כלים מעשיים בתחומים חשובים להבראת העסק (כמו שיווק, מכירות, פיננסים).
קהל יעד: בעלי עסקים קטנים שסבלו מירידה של לפחות 20% מהכנסותיהם בשנה האחרונה ומעסיקים עד 10 עובדים
Cyber Impact Program 8200 - תוכנית בתמיכת רשות החדשנות במטרה להגדיל את חלקם היחסי של אוכלוסיות בתת-ייצוג בתעשיית ההייטק: בפריפריה, נשים, עולים חדשים, מיעוטים וכו'.
התכנית כוללת שלושה חודשי bootcamp אשר מכשירים את המשתתפים לתפקיד Cyber security וכוללת גם ליווי לתעסוקה.
קהל יעד: מועמדות ומועמדים מאוכלוסיות בתת-ייצוג בתעשיית ההייטק, אשר אינם עובדים כיום בתעשיית ההייטק
תופסים כיוון - מיזם הפועל במספר יישובים עם חתך סוציו-אקונומי נמוך ופונה לצעירים אקדמאים ביישובים אלו, אשר נמצאים בתת-תעסוקה ביחס לתחום האקדמי אותו למדו.
מרכז הצעירים בכל ישוב אחראי על המשתתפים בתוכנית ועמותת הבוגרים אחראית על מערך המתנדבים והחונכים בתוכנית.
עמותת בוגרי 8200 שותפה למיזם בערים בית שמש ובת ים.
קהל יעד: צעירות וצעירים אקדמאים הנמצאים בתת-תעסוקה/אבטלה.
פורום הצעירים - פורום המציע לבוגרי היחידה הצעירים מידע ומפגשים בצמתים המרכזיים שלאחר השחרור: קורסים מקצועיים, ליווי, קריירה, השכלה גבוהה.
פורום 8200mideast - קהילה של בוגרי היחידה שמתעניינים בעולם הערבי ובחברה הערבית ורוצים להוות גשר אישי, חברתי, מקצועי ועסקי עם הציבור הערבי בארץ ובעולם.
פורום 8200finance - קהילה העוסקת בעולמות הפיננסיים - המשפטיים העסקיים, והטכנולוגים (פינטק).
פורום 8200bio - הפורום מאגד מדעני נתונים, ביולוגים, רופאים, חוקרים ובעלי עניין בתחום ה-ביו-קונברג'נס.
קהילות בוגרי 8200 בחו"ל - תמיכה בבוגרי היחידה החיים מחוץ לישראל.
מעל 15 קהילות פעילות ברחבי העולם בארצות הברית, באירופה, באסיה ובאפריקה.
מחקר וכתיבת לקטי מורשת על תולדות היחידה, השתתפותה במלחמות ובמבצעים השונים, שינויים ארגוניים ומגמות התפתחות במהלך שנותיה של היחידה.
הפקת סרטים בתחומי המורשת, קיום ראיונות עם ותיקי היחידה ובוגריה.
ארכוב מסמכי היחידה במסגרת היחידה ובארכיון צה"ל, והחזקת אתר פנימי של המורשת בתוך היחידה.
הרצאות ומפגשים עם הסגל הסדיר והפעיל של היחידה לחיזוק שורשי המורשת קרב המשרתים, תצוגת פרקים ממורשת היחידה ברחבי היחידה.
קיום מפגשים וערבי מורשת לבוגרי היחידה, בהם מוזמנים גם נציגי היחידה.
אירועים אלה מוקלטים ומשמשים למחקר המורשת ולתיעודה
איתור ושימור אתרי היחידה בהם פעלו ראשוני היחידה ברחבי הארץ (כיום בת"א, בגדרה בבאר שבע-מתחם הקטר, בחיפה ובירושלים (בעבודה).
עדכון מידע על היחידה ותרומתה לביטחון ישראל במסגרת המרכז למורשת המודיעין.
במידעון החודשי של העמותה מתפרסם טור מורשת המסכם פעילות של היחידה או מציין בעלי תפקידים ביחידה שהשפיעו על מורשתה.
...חשוב לנו להסביר את עניין התו"ל (תורת לחימה) - כל מערכת איסוף המטרות מבוססת על מערכות תוכנה של בינה מלאכותית שמציפות מטרות.
לצבאות אחרים זה לבד היה מספיק, אבל לא לצה"ל.
אצלנו אתה חייב להצליב את זה עם עוד מקורות אחרים, לרוב אנושיים.
אין מטרה שמופללת על בסיס מקור אחד בלבד".
עמותת בוגרי ממר"ם היא עמותה של יוצאי יחידת ממר"ם והיחידות המסונפות אליה.
העמותה מונה למעלה מ-6,400 חברים ומובילה פרויקטי יזמות ותוכניות ייחודיות לבוגרי ממר"ם אשר שירתו בכלל היחידות הטכנולוגיות של צה"ל.
העמותה הוקמה בשנת 2007 על ידי קבוצה של בוגרי ממר"ם.
יו"ר העמותה הוא אל"מ (מיל') יצחק מלאך, מפקד ממר"ם לשעבר.
בין היתר העמותה מפיקה משנת 2019 פודקאסט שבועי בשם MamraMic כשבכל פרק מתראיין בוגר ממר"ם בולט בתעשייה.
בין המרואיינים ניתן למצוא את מפקד יחידת לוט"ם, מפקדי ממר"ם האחרונים ויזמים מובילים בוגרי ממר"ם בין היתר את מתי סימן המייסד של צ'קמרקס, אלון כהן המייסד של סייברארק, עמרי מנדלביץ ממייסדי Dynamic Yield ועוד רבים.
בשנת 2020 השיקה העמותה את תוכנית היזמות הראשונה בישראל שמיועדת ל-CTOs ולא ל-CEOs בשם Mamram For Founders.
התוכנית הייחודית בת חמישה חודשים ומלווה קבוצה של כ-15 מנהלי פיתוח וטכנולוגיות בסטארטאפים בשלבים ראשונים עד ל-Round A.
בשנת 2020–2021 פתחה העמותה גם תוכנית היזמות הכירורגית שלה - Mamram Space והריצה שני מחזורים שלה במטרה לחזק מיזמים בשלבי פרה-סיד שמייסדיהם הם בוגרי ובוגרות ממר"ם.
כל מחזור נמשך שלושה חודשים ובמהלכו הופגשו היזמים עם אנשי קשר, מנטורים, חברות של בוגרי ממר"ם בארץ ובעולם במטרה לפתוח דלתות, להרחיב את הרשתות וכמובן לגייס כסף לשלבים הבאים של המיזמים.
בספטמבר 2023 קיימה העמותה כנס של בוגרי ממר"ם לדורותיהם.
עמותת אל אקצא לפיתוח נכסי ההקדש האיסלמי היא עמותה הפועלת בחסות הפלג הדרומי של התנועה האיסלמית.
העמותה הוקמה ב-1991 בעמותה חברים: אברהים צרצור, סאמר בדוי, צפוות פריג', אחמד ריאן, גומעה אל קצאצי, חאלד ריאן.
סיוע לגופים הפעילים בפיתוח נכסי ההקדש.
סיוע לאחזקת ופיתוח אתרי מקומות קדושים למוסלמים בישראל.
ב-02/11/2021 הוגשה תלונה נגד עמותת אלאקצא בטענה לביצוע עבירות במסגרת החוק למניעת טרור על ידי ארגון "עד כאן" ופורום "בוחרים בחיים" של המשפחות השכולות בטענה לביצוע עבירות במסגרת החוק למניעת טרור וכנגד חוק תקנות העמותות.
בתלונה טענו הארגונים כי מנהלי העמותה בעבר ובהווה ביצעו עבירות של קבלת כספי טרור התלונה הובילה להחרמתם על ידי משרד הביטחון בגלל עבירות כנגד החוק ותקנות העמותות.
השייח' צפואת פריג', מקורבו של מנסור עבאס יו"ר רע"מ כתב: "לתרום לכיסוי הקנס הכספי שהטיל בית המשפט הישראלי… כדי למנוע עקירה של ארבע משפחות מירושלים", והוסיף "שותף ליציבות של אחיך הירושלמים בבתיהם ותחזק את איתנותם".
בתחילת אוגוסט הודיעה העמותה על גיוס של 50 אלף שקלים שכבר הועברו לעברייני בנייה בשביל הקנסות.
העמותת סיפקה ציוד חירום למרפאה למסגד אל-אקצא.
בטקס אמר השייח' צפוות פריג' כי "הסיוע והציוד הרפואי ניתנו כחלק מהמאמצים הרבים, המבקשים לחזק את נוכחות עמנו בירושלים ובמסגד אל-אקצא ולסכל את התוכניות השיטתיות של היהודים, ועקירה נגד ירושלים ואנשיה".
ארגון 'לך ירושלים' ותנועת 'אם תרצו' הוכיחו כיצד עמותת 'אל אקצא לפיתוח נכסי ההקדש האסלאמי' מנהלת קמפיין לגיוס תרומות למימון קנסות של עברייני בנייה.
ארגון "לך ירושלים"טען: "עמותת אל-אקצא היא הזרוע של התנועה האסלאמית ורע"מ בירושלים.
העמותה הגבירה את פעילותה מתוך מטרה לפגוע באחדות העיר ולעקור את הריבונות הישראלית בירושלים.
היא עמותה העוסקת בחיזוק הזהות הלאומנית הפלסטינית במזרח ירושלים ובשטחי C.
מקור שם העמותה הוא בשמו הממלוכי של מגדל החסידות, השוכן בקצה הצפון־מזרחי של חומת העיר העתיקה.
העמותה פועלת בעיר העתיקה בשכונת באב חוטה, משמשת כמרכז קהילתי פלסטיני.
מפעילה פעילות חברתית חינוכית ולאומנית.
העמותה רואה עצמה כגוף פלסטיני המחזק את הזהות הפלסטינית בירושלים.
אנשי העמותה ופעילותה מקושרים לפעילות חתרנית נגד מדינת ישראל וריבונותה בירושלים.
העמותה נשענת על תמיכות מגופים אירופיים, פלסטינים וטורקיים.
למרות זאת, העמותה ויתרה על תרומה של 4 מיליון אירו מהאיחוד האירופי, מאחר שנדרשה להימנע משיתוף פעולה עם ארגוני טרור.
העמותה מקבלת מימון מהארגון הטורקי "ווקת אל־קיראאה" ("זמן לקרוא").
פרויקט "טביעת אצבע שכונתית 2"הוא פרויקט תמיכה בשכונות אל-קודס (ירושלים), בהובלת עמותת בורג' א-לקלק, בסיוען ובמימונן של שוודיה, נורווגיה, אוסטריה ופינלנד במסגרת תוכנית לחיזוק העמידה האיתנה ופיתוח החברה בשטחי C ובמזרח העיר (CRDP) כחלק מתוכנית האו"ם לפיתוח (UNDP Palestinian).
עמותת הביננו היא עמותה ישראלית הפועלת משנת 2016 לקידום רווחה נפשית והנגשת שירותי סיוע רגשיים, נפשיים ולימודיים, תוך התאמה תרבותית לציבור החרדי והדתי.
העמותה נוסדה בבית שמש על ידי אלכסנדר מושקוביץ.
על אף התאמת הצוות והשירותים לציבור החרדי, הסיוע ניתן לכל פונה, ללא הבדל, מתוך מחויבות לעקרונות מקצועיים של נגישות, אנונימיות ושוויון.
העמותה מעניקה מענה רגשי, ייעוץ, הכוונה טיפולית, עזרה ראשונה נפשית, הפצת ידע והדרכה מקצועית בתחומי בריאות הנפש, חינוך מיוחד, ליקויי למידה והתמודדות עם משברים רגשיים.
בנוסף, העמותה מפרסמת מאמרים בתחומים אלו תוך התאמה תרבותית.
פעילות בעת מלחמת חרבות ברזל
בעקבות מלחמת חרבות ברזל (2023), העמותה הרחיבה את פעילותה על מנת לספק מענה נפשי ראשוני לנפגעי הלחימה, חיילים ואזרחים מכלל המגזרים.
במסגרת זו הופעלו שירותי תמיכה טלפוניים ודיגיטליים, וכן הושק פרויקט סיוע ייעודי שכלל סדרת עשרה מפגשים טיפוליים מקוונים (זום), שניתנו על ידי עובדים סוציאליים מוסמכים לפונים שנפגעו רגשית כתוצאה מהאירועים.
השיבם – מוקד טלפוני ומקוון המספק ייעוץ ראשוני, עזרה ראשונה נפשית וליווי בעת מצוקה.
המוקד מנוהל על ידי פסיכיאטר, עובד סוציאלי קליני, ומתנדבים שהוכשרו בעמותה.
ידעם – אגף הפועל להנגשת ידע מקצועי בתחומי פסיכולוגיה וחינוך לציבור החרדי, באמצעות פרסום מאמרים מותאמים באינטרנט ובעיתונות חרדית.
הבינם – מחלקה לייעוץ והכוונה טיפולית.
הצוות מעניק סיוע והפניה לאבחון פסיכולוגי, טיפול רגשי, התמודדות עם הפרעות נפשיות, קשיים תקשורתיים וקשיי למידה.
הורם – מחלקת הדרכה הפועלת להכשיר את צוות העמותה והמתנדבים, ומקיימת סדנאות וכנסים להעלאת המודעות הציבורית להפרעות נפשיות.
מיצוי זכויות – מחלקה להנגשת מידע וליווי אישי בתהליכי מיצוי זכויות מול גופים ממשלתיים.
אינדקס מטפלים – מאגר מידע מקוון הכולל מאות אנשי מקצוע מוסמכים בתחומי בריאות הנפש והתפתחות הילד, שנועד להנגיש טיפול מקצועי לקהל הרחב.
מניעת אובדנות – אגף ייעודי להעלאת מודעות והכשרת שומרי סף בקהילה החרדית להתמודדות עם אובדנות.
השגה – מרכז להכשרת מטפלים והוראת הפסיכותרפיה, הפועל כחלק מהעמותה.
המרכז הוקם במטרה לגשר על הפער בין הידע המחקרי לבין הפרקטיקה הטיפולית, תוך התמקדות בהקניית כלים מבוססי ראיות לאנשי מקצוע מהתחום הטיפולי.
ההכשרות במרכז מיועדות למטפלים מכלל המגזרים, ומועברות על ידי אנשי מקצוע בכירים.
האובדנות בציבור החרדי היא נושא טעון, הנמצא פעמים רבות תחת טאבו חברתי וסטיגמה דתית וחברתית, אשר מביאה לחסמים בדיווח ובקבלת סיוע.
העמותה מפעילה מוקד ייעודי, ימי עיון, תוכניות הכשרה לשומרי סף והובילה מחקר ייחודי בנושא זיהוי אובדנות ומענה מותאם לקהילה החרדית.
נכון ל־2024 הוכשרו מעל 500 אנשי חינוך לזיהוי מצבי סיכון.
במהלך שנת 2023 ערכה העמותה מחקר חלוץ בנושא אובדנות בציבור החרדי, שהתפרסם בכתב העת מידעו"ס.
המחקר העלה כי שיעור הפנייה לסיוע נפשי מצד פונים חרדים נמצא בעלייה, אך עדיין מלווה בקשיים של הסתרה, עיכוב בפנייה ורתיעה משיתוף קרובים.
נמצא קשר בין שמירה על אנונימיות לבין נכונות לחשיפה רגשית וגיוס עזרה.
ממצאי המחקר הדגישו את הצורך במענים דיסקרטיים ומותאמים תרבותית.
בנוסף לפעילות המחקרית, פעילי העמותה עוסקים בנושא גם בזירה הציבורית והתקשורתית.
בתוכנית רדיו בכאן מורשת שוחחו אלכסנדר מושקוביץ ושמעון אפללו על האתגרים בזיהוי מצבי סיכון ועל החשיבות בהנגשת שירותים מותאמי-תרבות.
כמו כן, במוסף "שישבת" של ישראל היום פורסם ראיון מקיף בנושא, שבו הודגשו עלייה במודעות הציבורית לצד חסמים בפנייה לסיוע.
בנוסף, נציגי העמותה השתתפו בדיון של ועדת העבודה והרווחה של הכנסת בנושא מניעת אובדנות, שבו הוצגו פערים ונקודות לשיפור במענה המערכתי, לרבות תפקיד המשטרה בזיהוי ומניעה.
בדיון השתתף גם אלכסנדר מושקוביץ.
בנוסף לפעילות המחקרית והקהילתית, נציגי העמותה השתתפו בדיוני הכנסת העוסקים במניעת אובדנות.
במסגרת דיון שקיימה הוועדה למניעת אובדנות ב־15 בספטמבר 2025, נדונו החסמים במענה של גורמי האכיפה לאירועי אובדנות והצורך בשיפור מנגנוני ההתערבות המוקדמת.
, הציג בפני הוועדה את נקודת המבט המקצועית של העמותה ואת האתגרים בזיהוי מצבי סיכון ובהפניית פונים למענים מתאימים
העמותה מפעילה מערך רחב של מתנדבים מתחומי עבודה סוציאלית, טיפול באמנויות ופסיכודרמה.
המתנדבים עוברים תהליך מיון והכשרה מקיפה, הכוללת סדנאות והרצאות של אנשי מקצוע בתחומי עזרה ראשונה נפשית, אובדנות ואתיקה מקצועית.
הסיוע הניתן על ידי המתנדבים מבוסס על שמירה מלאה על אנונימיות ועל עקרונות מקצועיים של סודיות ורגישות תרבותית.
עמותת "יוֹזמוֹת עתיד" היא עמותה שלא למטרות רווח.
הוגה הרעיון להקמת העמותה הוא ניסים בר-אל.
העמותה החלה לפעול בתוך ארגון לתת.
עמותת "יוזמות עתיד" הוקמה ב-2015 ומטרתה לסייע לנשים במצב סוציו-אקונומי נמוך או במשבר כלכלי להקים עסק עצמאי, וזאת באמצעות הכשרה עסקית והפעלת תוכניות המשך לנשות העסקים בוגרות הקורסים.
התוכנית כוללת הליך מיון, הכשרה קבוצתית וליווי אישי על ידי מנטור/ית מתנדב/ת, ומעטפת השתלמויות עסקיות בתחומים שונים.
נסים בראל מעורב באופן פעיל בהתוויית דרכה של העמותה ובניהולה.
העמותה נתמכת על ידי גופים שמעניקה את שירותיה לנשים מכל מגזרי החברה בישראל, כגון: בנק הפועלים, בנק לאומי, שטראוס, מגדל חברה לביטוח, השלטון המקומי, משרדי ממשלה, הסוכנות האמריקנית לפיתוח בין-לאומי (USAID), ארגון "ג'וינט" ישראל, מגופים עסקיים ומקרנות וכן משיתופי פעולה עם מוסדות וגופים ממשלתיים ומתרומות אנשים פרטיים.
מדי שנה פונות לעמותה כ-6,000 נשים, מהן נבחרות לתוכנית יותר מ-1,000 נשים, על פי התאמתן האישית, מצבן הכלכלי, והיתכנוּת הרעיון העסקי שלהן.
העמותה פועלת בפריסה ארצית, מעניקה את שירותיה לנשים מכל רובדי החברה בישראל ומאז הקמתה הכשירה 5,500 נשים שאותן היא מלווה לעצמאות כלכלית.
עמותת "יוֹזמוֹת עתיד" מפעילה תוכניות הכשרה עסקית המותאמות לקהלי יעד שונים: מזרח מערב – במקביל להכשרה עסקית לנשים ממזרח ירושלים וממערבהּ, מתקיימות בתוכנית זו פעילויות משותפות לשתי הקבוצות שנועדו ליצור הכרויות אישיות ולטפח דו-קיום על בסיס הפלטפורמה העסקית.
בשנת 2019 הוענק ל"יוֹזמוֹת עתיד" פרס זוסמן-ג'וינט למצוינות בתחום פיתוח השירותים החברתיים בישראל (פרס זה נחשב לפרס החשוב ביותר בתחום העשייה החברתית בישראל).
המעיד על יכולתה של העמותה ליצור ערך חברתי ולהביא לשינוי לטובה בחיי המוטבים שלה, תוך מיצוי מיטבי של משאבים.
בשנת 2023 זכה ניסים בר-אל באות הנשיא להתנדבות לשנת תשפ"ג על הקמת "יוזמות עתיד" וניהולה לאורך השנים, ועל פעילותו במיזמים חברתיים אחרים.
עמותת "אעלה בתמר" הוקמה במלאת 100 שנה לעליית היהודים מתימן בשנת תרמ"ב, במטרה לתעד, לשמר, לחקור ולהפיץ את המורשת התרבותית של יהודי תימן.
בין פעיליה אישי ציבור יוצאי תימן מכל גוני הקשת הפוליטית.
בסוף שנות ה־70 של המאה ה־20 לקראת חגיגות ה־100 לעליה הציונית לארץ ישראל, החל תהליך תכנון והתארגנות של משרדי ממשלה וארגונים שונים לחגיגות.
מקומה של עליית אעלה בתמר נפקד מתוכניות אלו, ובתגובה, ארגונים מקומיים של יוצאי תימן, החלו להשמיע קריאה להתאגד.
לאחר חבלי לידה ארוכים, נרשמה במשרד רשם האגודות, ב־25 נובמבר 1980 אגודת "אעלה בתמר".
ובשנת 1983 נרשמה האגודה כעמותה.
המטרה הראשית כפי שהגדירו המייסדים, הייתה הנחלת מורשת יהדות תימן על כל ענפיה, לכלל ישראל, כחלק בלתי נפרד מהתרבות היהודית הישראלית.
בישיבת האספה הכללית של האגודה, שהתקיימה בנר ראשון של חנוכה 3 בדצמבר 1980 בבית הוועד הפועל של ההסתדרות, נכתב התקנון ובו נקבעו המטרות והיעדים של האגודה.
המטרות גובשו סביב ארבעה מוקדים: קידום חקר מורשת יהדות תימן מגלות בית ראשון ועד עלייתם ארצה.
חלוקת מלגות לסטודנטים וחוקרים מבני העדה.
סיוע לנזקקים חולים וקשישים, וסיוע לגאולת היהודים שנותרו בתימן והעלאתם ארצה.
נקבע כי עמותת "אעלה בתמר" תפעל על פי עקרון עבודה בהתנדבות.
אבני היסוד עליהן הוקמה העמותה היו פעולות רבות בריכוזים שונים של יוצאי תימן ברחבי הארץ, פעולות תרבות בסיוע ובחסות גופים מקומיים.
כך אומר לימים שלום סרי ממייסדי העמותה:
רצונם של קבוצת המייסדים ובראשם ישראל ישעיהו-שרעבי, שעמותת אעלה בתמר תייצג את כלל יהודי תימן בארץ ישראל.
בין חברי ההנהלה בלטו: ישראל קיסר יו"ר, שלום סרי סגן יו"ר ואחרים.
מראשית דרכה נמנעה ההנהלה מיצירת זיקה פוליטית לעמותה, שמרה על אופי ציבורי וממלכתי, תוך פעילות להשגת המטרות והיעדים.
פעולותיה הראשונות של העמותה היו בחגיגות שנת המאה לעליית "אעלה בתמר".
בשנת תשמ"ב (1982) התקיים מופע גדול התקיים בתל מונד, בהשתתפות אלפי חוגגים, כמו כן נערכו מופעים ואירועים באשקלון, ברחובות ובאשדוד.
המלחמה בלבנון שיבשה והעיבה על החגיגות, ולכן המשיכו אירועים להתקיים גם בשנה שלאחריה.
מנכ"ל משרד החינוך והתרבות דאז, מר אליעזר שמואלי, כתב הוראה בחוזר מיוחד, שהובילה לכתיבת תוכנית הוראה בשיתוף עם עמותת "אעלה בתמר" וכן בניית תערוכה נודדת בכל אזורי הארץ, ותערוכת קבע בבית התפוצות.
כאמור אחת המטרות הייתה הוצאה לאור של מחקרים ופרסומים בנושאי מורשת יהודי תימן, ובין היתר התמקד בנושאי עלייה והתיישבות, שירה ומחול, לבוש ותכשיט, תזונה ורפואה.
לצורך כך הוקם בעמותה גוף שקבל את הכינוי "מפעל הספרים" בראשו עמד סגן יו"ר העמותה, מר שלום סרי.
כמה מן הספרים יצאו לאור בשיתוף ובתמיכה של מוסדות אקדמיים ומשרד החינוך.
אחד הספרים הראשונים שהוציאה העמותה לאור היה הקובץ "סעי יונה" (1983) אשר זכה להפצה באלפי עותקים.
בהוצאת הספרים ניתן מענה לחוקרים צעירים שחיפשו דרך לפרסם עבודותיהם לקהל הרחב.
כמו כן נוצר סוגה נוספת של סיפורים אישיים, במטרה לעודד כתיבת חיבורים אישיים על ידי יחידים.
הכותבים קיבלו מעמותת "אעלה בתמר" עידוד, תמיכה וליווי, החל מתהליך הכתיבה ועד לפרסום ולהפצה של חיבוריהם.
והגדת לבנך - מפעל קלטות ההנצחה, של תיעוד זיכרונות של יחידים שעלו מתימן.
עד כה רואיינו למעלה מאלף אישה ואיש, שסיפרו זיכרונות וחוויות מימי ילדותם בתימן ועד קליטתם בארץ.
חומר העדויות, תומלל בחלקו ונערך על ידי ד"ר משה גברא.
העמותה ממשיכה בעבודת התמלול במאמץ להנגיש את כל הראיונות לציבור חוקרים מהאקדמיה.
כתב העת "קול בתמר – ביטאון המבקש להודיע ברבים מרגליות ומכמנים ממורשת יהודי תימן" יוצא לאור אחת לחודשיים, במתכונת קטנה, ומאגד מאמרים וכתבות מתחומי ההגות והמחקר, דברי חכמים, בריאות, ענייני דיומא ועוד.
בראש המכון עומד פרופ' אהרן גימאני, נשיא עמותת אעלה בתמר.
בין היעדים המרכזיים – קידום פעילות מחקרית של מורשת יהודי תימן משלושה היבטים: הקהילות היהודיות בגלות תימן, קשרי יהודי תימן עם שאר תפוצות ישראל, ועליית יהודי תימן והתיישבותם בארץ-ישראל.
המכון שואף, לשמש כבית רוחני לחוקרים בתחומים מגוונים על ידי הענקת מלגות וסיוע לחוקרים, יוצר קשר ביניהם על ידי מפגשים תרבותיים מעת לעת שבהם יציגו החוקרים את פירות מחקריהם.
עמותת אעלה בתמר שנות ה-2000
בשנות ה-2000 גדל מספר הסניפים של העמותה והוא עומד על 15 סניפים ברחבי הארץ, כשהיא מרחיבה את פעילותה גם בקרב הצעירים.
במסגרת העמותה מתקיימים חוגי ערבית וקורסים ברמה אקדמית העוסקים בתולדות יהודי תימן בארץ ובגולה.
עיקר פעילות העמותה עבר מתל אביב לעיר רחובות, לפני כשבע שנים.
מעבר שהביא לשיתוף פעולה עם "מרכז מורשת יהדות תימן וקהילות ישראל".
לאחר שנשיא העמותה ישראל קיסר נפטר, נבחר פרופסור אהרון גימאני, לנשיא עמותת אעלה בתמר.
עמותת בשביל החיים היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 2000 על ידי משפחות שכולות שחוו התאבדות במשפחה, ואנשי ונשות מקצוע מתחום בריאות הנפש.
העמותה מעניקה תמיכה וליווי למשפחות שכולות, שחוו אובדן פתאומי כתוצאה מהתאבדות, תאונות דרכים או רצח.
בנוסף, העמותה פועלת למען מניעת אובדנות והעלאת מודעות לנושא האובדנות, ברמה הלאומית.
עמותת בשביל החיים הוקמה בשנת 2000 על-ידי משפחות שכולות בעקבות התאבדות והפסיכיאטר פרופסור אלן אפטר.
לאחר מכן הצטרפו אנשי מקצוע מתחום בריאות הנפש: פרופ' ישראל אור-בך, ד"ר חנה בר יוסף, ד"ר מאיה יוהאן ברק ופרופ' גיל זלצמן.
החל משנותיה הראשונות פעלה העמותה במתן תמיכה וסיוע למשפחות שכולות בעקבות התאבדות באמצעות קבוצות תמיכה, ליווי, כנסים ייעודיים והרצאות למען מניעת התאבדויות.
העמותה פעלה גם במישור הציבורי, לשינוי מדיניות בתחום האובדנות בישראל ולהקמת התוכנית הלאומית למניעת אובדנות בישראל בהובלת משרד הבריאות ומשרדי ממשלה נוספים.
מטרת התוכנית שהוקמה בשנת 2014, היא צמצום מספר ההתאבדויות והפחתת הסטיגמה החברתית סביב הנושא.
התוכנית הלאומית מובילה ועדות היגוי למניעת אובדנות, במרבית הרשויות המקומיות, על מנת לתת מענה בקהילה, לזיהוי וטיפול במצבי אובדנות, להתוות רצף טיפולי בין הגורמים השונים ולהכשיר שומרי סף בקהילה.
בשנת 2017 זכתה העמותה במכרז של משרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
מאז היא מפעילה ארבעה מרכזי סיוע, מטעם משרד הרווחה, במרכז ובדרום הארץ.
העמותה מעניקה לווי, טיפול נפשי וקבוצות תמיכה למשפחות שכולות מתאונות דרכים, התאבדות, ועבירות המתה.
הליווי ניתן על ידי צוות עובדים סוציאליים ומאות מטפלים ומנחי קבוצות מקצועיים.
במקביל, עמותת אלה, מפעילה את התמיכה למשפחות השכולות, באזור ירושלים ובצפון הארץ.
בעמותה מערך התנדבות של כמאה בני משפחה שכולים, המשתתפים בוועדות ההיגוי ברשויות המקומיות, מעבירים הרצאות על מניעת אובדנות בשילוב סיפור אישי, ותומכים במשפחות שכולות.
בוועד המנהל של העמותה חברים בני משפחה שכולים וביניהם אנשי מקצוע מנוסים בתחום בריאות הנפש והסיעוד.
העמותה מעניקה ליווי ותמיכה למשפחות שכולות, במרכזי הסיוע, מטעם משרד הרווחה, בהם ניתנים טיפול אישי או משפחתי, ליווי רוחני וקבוצות תמיכה, בהתאם למיקום גאוגרפי וסוג האובדן.
בעמותה מתקיימות גם קבוצות תמיכה לשכולים שאינם עומדים בקריטריונים של משרד הרווחה.
בנוסף, העמותה מפעילה קבוצה סגורה בפייסבוק בשם "לחיות עם האובדן - שכול בעקבות התאבדות".
פעילות נוספת היא קבוצת "יד ביד", קבוצה התנדבותית לתמיכה במשפחות השכולות החדשות, על ידי בני משפחה ותיקים, בתהליך מונחה ומובנה.
העמותה פועלת במגוון דרכים למניעת התאבדויות, בזירה הפרלמנטרית והקהילתית והעלאת המודעות לנושא:
הרצאות מניעה, בשילוב סיפור אישי בהתאמה למגוון רחב של קהלים, הכוללות הפרכת מיתוסים, זיהוי סימני מצוקה ומתן כלים להתמודדות עם משבר אובדני.
ההרצאות מועברות פרונטלית או בזום: בצה"ל, במערכת החינוך, במקומות עבודה, בקהילה, בחוגי בית ועוד.
השתתפות מתנדבי העמותה בוועדות היגוי מטעם משרד הבריאות, למניעת אובדנות, ברשויות המקומיות, המשתתפות בתוכנית הלאומית למניעת אובדנות, ברחבי הארץ.
השבוע למניעה ולטיפול באובדנות המתקיים מדי שנה בחודש נובמבר, במטרה להעלות מודעות למניעת התאבדות, ובמסגרתו מתקיימות הרצאות ברחבי הארץ, דיונים בכנסת וצעדה בתל אביב, בשקט ובחושך, כדי לסמל את הקושי והמצוקה הנחווים בזמן משבר אובדני.
פעילות פרלמנטרית למניעת התאבדויות, קידום הקמת תחום בקרה למקרי אובדנות במשרד הבריאות לאיסוף נתונים לגבי מספר ההתאבדויות בישראל וכן קידום הקמת השדולה למניעת אובדנות בכל כנסת חדשה.
"פנים אבודות" הוא עמוד פייסבוק בו מתפרסמות בכל שנה, ביום הפטירה, תמונות האנשים שהתאבדו, בליווי טקסט אותו כתבה המשפחה, כדי לסייע למשפחה השכולה לצאת מהחושך בו הם שרויים לאחר המשבר האובדני.
כנסים ייעודיים למשפחות השכולות והשתתפות בכנסים אקדמאיים בתחום.
העמותה מפרסמת כתבות בתקשורת המציגות סיפורים אישיים של המשפחות, בשילוב תוכן מיקצועי בתחום בריאות הנפש, ומתן כלים לסיקור אחראי של הנושא בתקשורת.
אגף המחקר והחדשנות של העמותה מורכב ממומחים בתחום האובדנות: פרופ' חגי חרמש מאוניברסיטת תל אביב, פרופ' יוסי לוי בלז, ראש המרכז לחקר האובדנות והכאב הנפשי על שם ליאור צפתי, במרכז האקדמי רופין, ד"ר מאיה יוהאן ברק מבית החולים שניידר ועובדת סוציאלית עוודה ג'נאים חסין, דוקטורנטית באוניברסיטת תל אביב.
האגף מתמקד בהעמקת ההבנה המחקרית של נושא האובדנות, למניעת התאבדויות, טיפול באנשים הנמצאים במשבר אובדני וטיפול במשפחות שכולות בעקבות התאבדות, בשיתוף פעולה עם גורמים מובילים בממשל, באקדמיה ובתעשייה.
פעילות העמותה משתלבת במאמץ הגלובלי למניעת אובדנות.
העמותה עובדת בשיתוף פעולה עם ארגונים בינלאומיים מובילים בתחום, בתחומי מחקר, חינוך והסברה.
האקתון דו-שנתי ייחודי בשיתוף פעולה עם גורמים מובילים בעולמות האקדמיה, טכנולוגיה, רפואה ויזמות עסקית להעלאת רעיונות פורצי דרך בתחום האובדנות באמצעות טכנולוגיה.
בהאקתון נבחנים מיזמים חדשניים שיגרמו לפריצת דרך טכנולוגית לאיתור מוקדם של מצוקות נפשיות ולטיפול באובדנות באמצעות הפחתת הסטיגמות וחיזוק הרצף הטיפולי, לאנשים במצבי סיכון.
האקתון 2025 נערך על רקע המצוקה הנפשית המתמשכת בעקבות מלחמת "חרבות ברזל", בהובלת פרופסור ענת ברונשטיין קלומק, מאוניברסיטת רייכמן בהשתתפות משרד הבריאות, משרד הביטחון, רשות החדשנות, קופת חולים מאוחדת, עמותות בוגרי יחידות עילית בצה"ל, התעשייה האווירית, אורקל ישראל, גוגל, TikTok ואחרים.
הענקת מלגות מחקר, בנושא התאבדות, הניתנות על-ידי משפחות שכולות בעקבות התאבדות.
אות הנשיא להתנדבות לשנת תשפ"ב, עבור תרומה ייחודית, לטובת המדינה והחברה בישראל(2022).
מגן שר הבריאות להתנדבות לשנת תשפ"ג על תרומה מיוחדת לקידום הבריאות בישראל.
תו מידות לאפקטיביות, על ידי ארגון מידות בשנת 2025, עבור יצירת ערך חברתי, תוך מיצוי מיטבי של משאבים.
עמותת מופת (ראשי תיבות של מתמטיקה, פיזיקה ותרבות) הוקמה ב-1992 על ידי מדענים עולים מברית המועצות לשעבר, בראשותו של המתמטיקאי זאב גייזל, במטרה לקדם את לימודי המדעים המדויקים בישראל.
בעמותה נכללים בתי ספר רבים בישראל, והם מדגישים את מקצועות המדעים המדויקים: מתמטיקה, כימיה, פיזיקה.
העמותה עורכת כל שנה מבחנים משווים, המתקיימים בכל בתי הספר של העמותה, אשר מטרתם להשוות את הרמה בין בתי הספר במקצועות אלו.
מוטו האגודה הוא "המצוינות היא מידת הרצון, השאיפה למצוינות היא מידת ההשקעה והשמיים הם הגבול".
העמותה מקיימת מכינה לתלמידים הנכנסים לבית ספר של העמותה, המכינה מתקיימת בסוף השנה שקדמה לחטיבת הביניים.
בין בתי הספר המשתייכים לעמותה נערכת תחרות (המכונה "אולימפיאדה"), במתמטיקה ופיזיקה.
נערך מבחן בו נבחנים כל התלמידים של העמותה והתלמידים שהצליחו במבחן זה עולים לשלב הבא של התחרות, שם יש מבחן נוסף ברמה יותר גבוהה.
מאז אוקטובר 2002 פועלת העמותה בשיתוף עם תוכנית עתידים ומארגנת לתלמידי החטיבה העליונה ימי עיון באוניברסיטאות וימי כיף נוספים.
ביולי 2011 העמותה החלה תהליך של הקמת מועדון בוגרים ארצי.
מועדון הבוגרים של רשת מופת יפעל מתוך מטרה ליצור רשת חברתית, Networking, לטיפוח והידוק הקשר בין רשת מופת לבין בוגריה ובין הבוגרים לבין עצמם.
המועדון ימשיך בקידום השתלבות הבוגרים בחברה הישראלית, תוך שימת דגש על מחויבות ותרומה לחברה.
העלאת רמתם של בוגרי מערכת החינוך במישור האישי, והתנהגותי, במישור החברתי ובמישור הקוגניטיבי בדגש על מדעים וטכנולוגיה.
הקטנת הפערים הלימודיים באוכלוסיית התלמידים על ידי התכוונות לצורכיהם, לכישוריהם ולסגנונות הלמידה של המצטיינים וכנ"ל לגבי הבינוניים והמתקשים תוך תמיכה וחניכה של התלמידים, אלה באלה.
העלאת אחוז בוגרי מערכת החינוך העל יסודית, שהתמחו במתמטיקה ובמדעי הטבע והטכנולוגיה.
הפיכת מקצוע המתמטיקה לשפה נגישה ושימושית יותר לאוכלוסיית תלמידים רחבה יותר.
בחירה קפדנית של סגל ההוראה בדגש על הכשרה אקדמית הולמת בתחום הדיסציפלינארי מחד, וכישורי הוראה ותקשורת בין אישית מאידך.
טיפוח מצוינות וחדשנות אצל צוותי ההוראה ובניית מערכת תמיכה וליווי מתאימה לצרכים אלה.
פיתוח תוכניות לימוד וחומרי למידה, הנשענים על תוכנית הלימודים המחייבת, בתוספת העשרה והעמקה הן בתחום המיומנויות הקוגניטיביות והמעשיות.
ברמת הלומד: טיפוח תחושת מסוגלות בכל תלמיד- פיתוח היכולת להתגייס למשימות קשות ולהתמודד אתן.
היכולת לדבוק במשימות המזמנות קשיים או חוויית כישלון, והיכולת לראות בהן אתגר.
העלאת רמת ההישגים האישיים של הלומד ואיכות תעודת הבגרות שלו, קרי רמה מוגברת של מתמטיקה ומקצועות מדעיים וטכנולוגיים.
הכשרת הלומד והכנתו לקראת השתלבות ותרומה לחברה הישראלית, בדגש על מדע וטכנולוגיה, מחויבות ותרומה לחברה.
עמותת טולקין הישראלית נוסדה בשנת 1996 במטרה לקדם את העיסוק והמחקר בספריו של ג'ון רונלד רעואל טולקין במדינת ישראל.
מטרות העמותה הן: עידוד קריאת יצירותיו של טולקין בישראל, עידוד וסיוע למחקר הקשור לטולקין ויצירותיו, ארגון פעילויות חברתיות סביב יצירותיו, ארגון ופיתוח קשרים בין חובבי יצירות הסופר בישראל, וייצוגם בצורה הולמת בישראל ומחוץ לה.
העמותה לא מפעילה מועדון חברים, ופעילותיה פתוחות לכל אדם.
ועד העמותה נבחר כל שלוש שנים.
העמותה שותפה בכנסים שונים, כגון כנס עולמות וכנס אבק כוכבים, ומשנת 2005 מארגנת את כנס מיתופיה, כנס לספרות פנטזיה.
בנוסף, העמותה מארגנת מפגשים וטיולים בישראל לחובבי הסופר.
העמותה גם מתחזקת ותורמת לאתרים על טולקין בישראל, מפעילה דפי וקבוצות פייסבוק, ותומכת בקהילות ספרותיות אחרות, על ידי ייצוג הולם בכנסים ועל ידי תמיכה כספית ולוגיסטית.
טֶבֶּקָה - צדק ושוויון ליוצאי אתיופיה ("עשיית צדק" באמהרית) היא עמותה שהוקמה בשנת 2000 ופועלת לקידום יוצאי אתיופיה בישראל, ונאבקת בגילויי אפליה וגזענות כלפי בני העדה.
פעילותה כוללת קידום נושאים ציבוריים ועקרוניים וכן הכוונה וייעוץ משפטי אישי.
אחד המאבקים המתוקשרים בהם נטלה חלק עמותת טבקה הוא המאבק בנושא שילוב ילדי עולי אתיופיה במערכת החינוך בעיר פתח תקווה.
עתירה ראשונה בנושא הוגשה לבג"ץ בשנת 2005, אך נמחקה לאחר שהוסדר שילובם של כל הילדים.
גם בשנים הבאות נוצרה בעיה דומה, שגם היא נפתרה בהתערבות משרד החינוך וכלי התקשורת לאחר מספר ימים.
בג"ץ החליט לדון בעתירה ולפרסם החלטה עקרונית, על אף שהסוגיה לא עמדה עוד על הפרק מבחינה מעשית.
הרכב השופטים בראשות אילה פרוקצ'יה ובהשתתפות חנן מלצר ואליקים רובינשטיין פרסם את החלטתו ב-31 באוגוסט 2010 וקבע כי מדובר באפליה פסולה והורה כי על כל מוסדות החינוך בעיר לקלוט תלמידים באופן יחסי לגודלם.
בית המשפט אף התווה דרך בדבר האמצעים העומדים לרשות המדינה על מנת לאכוף זאת, החל משלילת תקציבים וכלה בשלילת רישיונותיהם של מוסדות סרבנים.
עמותת כ"ן - כוח נשים לקידום מנהיגות נשים בישראל היא עמותה שמטרתה קידום נשים למוקדי קבלת ההחלטות בישראל.
העמותה פועלת להגדלת מספר הנשים המתמודדות והנבחרות לכנסת ולרשויות המקומיות וכן לקידום נשים לתפקידי ניהול בכירים, לדירקטוריונים ועוד.
העמותה הוקמה בשנת 2000 בידי מיכל יודין.
היא פועלת בשיתוף משרדי הממשלה, מרכז השלטון המקומי, מוסדות אקדמיים, רשויות מקומיות ושותפים מהמגזר השלישי והעסקי.
"כוח נשים היא עמותה א-מפלגתית, והיחידה שפעילותה מתמקדת בקידום נשים לצמרת קבלת ההחלטות בישראל, בדגש על הזירה הציבורית והפוליטית."
העמותה הציבה לעצמה יעד של 30 ראשות רשויות מקומיות ו-1,000 חברות מועצה בבחירות המוניציפליות של 2013. בפועל נבחרו רק שש נשים לעמוד בראש רשויות מקומיות.
הישגים מרכזיים: 37% מבוגרות תוכניות ההכשרה למנהיגות השתתפו באופן פעיל בתהליך הבחירות המקומיות 2013. לראשונה 40 נשים התמודדו לראשות עיר וברשויות בהן התקיימו תוכנית ההכשרה של העמותה עלה שיעור חברות המועצה ב-65% ומעלה לעומת הממוצע הארצי העומד על 30%.
רבות מחברות כנסת, ראשות הערים, חברות מועצה ובכירות במגזר הציבורי בישראל הן בוגרות קורסי הכשרה של העמותה ולוקחות חלק בפעילויותיה.
פעולות הסנגור של העמותה הניבה לאורך השנים השגים רבים כגון: קידום חוק הדירקטוריות, קידום חקיקה לטובת שיפור מספר חברות מועצה בישראל ושיפור תנאיהן וקידום החלטות בממשלה ובמשרדי הממשלה בנושא שוויון מגדרי.
העמותה פועלת להגברת התודעה הציבורית לנושא הפער המגדרי.
העמותה מופיעה ועורכת בעצמה ימי עיון וכנסים מקצועיים, קמפיינים ציבוריים, יצירת מדדים מגדריים להגברת המודעות לקידום ושוויון הזדמנויות במגוון תחומים במרחב הציבורי והפוליטי.
העמותה הציגה בשנת 2016 את מדד המגדר בשלטון המקומי וציינה בו גם את הערים אשר קברניטיהן ונבחריהן מחויבים לתהליך מתמשך של הטמעה וקידום שוויון מגדרי בעירם, ואשר הגיעו לשוויון מגדרי באחד משלושת התחומים: נשים בתפקידים סטטוטוריים בכירים, נשים בדירקטוריונים של תאגידים עירוניים, חברות מועצה נבחרות.
בשנת 2016 פיתחה עמותת כ"ן תוכנית "ניהול מודע מגדר" להטמעת שוויון מגדרי ברשויות מקומיות וארגונים ומעבירה הרצאות, ימי עיון וסדנאות בנושא.
העמותה מעודדת נשים לקחת חלק פעיל, לבחור ולהתמודד על תפקידים בכירים במגזר הציבורי והפוליטי.
מחקרים מוכיחים כי נשים, יותר מגברים, חשות שהן נדרשות לכלים ולידע לפני כניסתן אל הזירה הציבורית-פוליטית.
העמותה מעמידה לנשים תוכניות הכשרה, הצגת מודלים נשיים מצליחים ומעגלי תמיכה ושותפות ובכך מעודדת את כניסתן של נשים למוקדי קבלת ההחלטות.
במהלך השנים האחרונות הפעילה העמותה עשרות קורסים ותוכניות והכשירה אלפי נשים מהגליל העליון ועד אילת.
לצד זאת, העמותה מעודדת יצירה של רשת נשית (נטוורקינג) של נבחרות ציבור ונשים משפיעות בכל רחבי הארץ.
רבות מהעמיתות התמודדו למשרות ציבוריות כנבחרות ציבור, והתקדמו במרחב הציבורי, הפוליטי והעסקי.
העמותה מקדמת תהליכי חקיקה לקידום נשים סביב שולחנות קבלת ההחלטותה ומבצעת מעקב אחרי החלטות הממשלה וועדות ציבוריות לצמצום הפער המגדרי סביב שולחנות קבלת ההחלטות.
בשנת 2016 העמותה ערכה מחקר בן חצי שנה לגבי מצבן של הנשים בתפקידים בכירים ברשויות המקומיות.
שיעור נשים בתפקידים סטטוטוריים בכירים (מנכ"לית, גזברית, יועמ"שית, מהנדסת, מבקרת ומנהלת אגף חינוך)
שיעור נשים בדירקטוריונים של תאגידים עירוניים ושיעור מנכ"ליות בתאגידים עירוניים
את הנתונים הציגה העמותה בכנס השלטון המקומי, תוצאות המחקר התפרסמו בינואר 2017.
ביום האישה 2017 העמותה העניקה תעודות הוקרה לרשויות המובילות בשוויון מגדרי לפי תוצאות המחקר.
עמותת מאסטרו היא יוזמה פרטית לקידום חיי המוזיקה והחינוך המוזיקלי בישראל.
העמותה הוקמה בשנת 2002 על ידי אביבה חיימוביץ' ויינשל.
מטרותיה הן העשרת הפעילות המוזיקלית בפריפריה; בהעלאת רמת הוראת הנגינה בישראל ויצירת קשר עם מוזיקאים ישראלים הפועלים בחו"ל.
בנוסף, שמה לה העמותה למטרה להפוך את ישראל לאטרקטיבית עבור מוזיקאים צעירים שמהגרים לאירופה ובאמריקה.
המנהל המוזיקלי של הפרויקט הוא הכנר חגי שחם ויחד עמו פועלים עתר ארד (ויולן), משה אהרן אפשטיין (חלילן), ארנון ארז (פסנתרן) ואחרים.
העלאת רמת ההוראה המוזיקלית והעשרתה - בשיתוף עם האקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים.
כל מחזור הכשרה הוא בן 3 שנים, אשר במסגרתו בשנה הראשונה, סטודנטים בוגרי האקדמיה ממשיכים את לימודיהם ומספר פעמים בשנה יוצאים לשבוע לימודים מרוכז ביישובים המשתתפים בפרויקט.
בשנתיים שלאחר מכן הם מוצבים ביישובים אחדים, מקימים שם כיתות ללימוד כלי הנגינה שלהם ומבצעים מוזיקה קאמרית.
בתום שלוש השנים זכאים הסטודנטים לתואר B.Mus בהוראת כלי הנגינה.
תזמורת קאמרית צעירה - התזמורת מזמנת לבני נוער בעלי עניין מיוחד במוזיקה ונגינה, לפגוש את בני גילם מרחבי הארץ ולהתפתח כמוזיקאים תוך מעורבות חברתית.
פרויקט זה מתבצע בשיתוף התזמורת הקאמרית הישראלית, מנצח התזמורת הוא יהונתן שפנדורף.
פסטיבל מוזיקה שנתי בעין הוד.
עמותת "הצבי" ספורט לקידום עולי אתיופיה נוסדה בשנת 1994 על ידי קבוצת ספורטאים יוצאי אתיופיה, על מנת לקדם בני נוער ספורטאים מהקהילה האתיופית בישראל.
העמותה רואה את הספורט כאמצעי חינוכי לשיפור הדימוי העצמי של הנער העולה, ובשלב הבא - להשגת שילוב שוויוני ומכובד של בני העדה האתיופית בישראל.
ספורטאי העמותה הבוגרים מהווים מודל לחיקוי וכוח משיכה לצעירים בתחילת דרכם.
בישראל חיים כ-20,000 ילדים ובני נוער בגילאי 10-19 המשתייכים לקהילה האתיופית.
כמחציתם נולדו בישראל וכמחציתם – באתיופיה.
למרות השקעת משאבים ניכרת של מדינת ישראל ושל ארגונים מלכ"רים שונים באוכלוסייה זאת, היא ניצבת עדיין בפני בעיות רבות – בעוד שאוכלוסיית הבוגרים, ילידי אתיופיה, סובלת מאבטלה, עוני ומצוקות שונות המלוות את תהליך ההגירה, סובלת אוכלוסיית הילדים והנוער מנשירה ממערכת החינוך, אלימות וניכור.
על מנת לסבר את האוזן, הנה כמה נתונים:
6.5% מהתלמידים יוצאי אתיופיה בגיל 14-17 נושרים ממערכת החינוך (לעומת 3.5% באוכלוסייה הכללית).
40% מעבירות הנוער נעשות בידי עולים ו-45% מבני הנוער המשתמשים בסמים הם עולים
63% מיוצאי אתיופיה בחינוך היסודי ו-74% מיוצאי אתיופיה בחטיבות הביניים נמצאים מתחת לרמה הממוצעת בעברית, מתמטיקה, אנגלית ומדעים.
כ- 40% מהתלמידים יוצאי אתיופיה בכתות א' - ט' אינם שולטים בקריאה של טקסטים ברמת הכתה.
את רוב הקשיים הללו ניתן לייחס למשבר ההגירה המתמשך בו מצויה קהילת יוצאי אתיופיה.
הוריהם של ילדים אלה עלו לישראל כשרובם מתקשים להתמודד עם אתגריה החברתיים והכלכליים.
הם מתקשים לתמוך בילדיהם, ככל שמדובר בהקניית עברית, עזרה לימודית ותמיכה במצבי משבר.
בין 40%-60% מהילדים (תלוי ביישוב) חיים במשפחות שבהם אף אחד מההורים אינו מועסק, ומכאן שהם אינם רואים לנגד עיניהם דגם חיובי של השתלבות חברתית אליו הם יכולים לשאוף.
לכל אלה מתווסף משבר האימון האופייני לנערים בגיל ההתבגרות; שמשבר אימון זה מתעצם על רקע העדר תחושת שייכות ואובדן תחושת הערך העצמי.
נתוני עבריינות נוער בקרב בני נוער יוצאי אתיופיה מבטאים קשיים אילו.
כאמור, נעשית עבודה רבה, הן על ידי המדינה והן מטעם גורמי מגזר שלישי שפיתחו מתודות פעולה שונות בניסיון לסייע לאוכלוסיית עולי אתיופיה ובמיוחד לילדים ולחסוך מהם את "משבר הדור השני" שלא פסח על צאצאי עליות אחרות.
אחת המגמות החשובות כיום היא לפעול באמצעות חיזוק נקודות הכוח של הילדים .
נמצא כי אם מצליחים לאתר נקודת כוח שכזו – מצוינות בתחום לימוד, יכולת חברתית, כישרון אמנותי וכדומה – ולטפחה, ניתן ולמנף אותה ולהפוך אותה למנוע צמיחה עבור הילד.
חיזוק כזה משקם את דימויו של הילד, הן בעיני עצמו והן בעיני סביבתו ומסייע לו להתקדם גם בתחומים אחרים.
לבני הקהילה נכסים רבים, שטרם באו לידי ביטוי.
אחד הבולטים שבהם הוא מצוינות ספורטיבית.
רבים מבני הקהילה חוננו במבנה גוף אתלטי, יכולת ספורטיבית, משמעת עצמית, סיבולת גבוהה, יכולת התמדה ודבקות במטרה, מוטיבציה ורצון להצליח – החומר ממנו עשויים מנצחים.
הוכח פעמים רבות כי הספורט הוא כלי יעיל לשיפור הדימוי העצמי וכי להצלחה בספורט יש השלכות הרחק מעבר לתחומי האצטדיון, החל בחיזוק הלכידות החברתית וכלה בשגשוג כלכלי.
הצלחה כזו משפיעה במיוחד (אך לא רק) על ילדים ובני נוער ותורמת להעלאת הישגיהם בכל תחומי החיים.
שילוב פעילות בשני מישורים: הספורטיבי והלימודי.
משום כך מעניקה העמותה הזדמנות שווה לא רק למצטיינים בספורט אלא גם לחלשים (מבחינה גופנית).
עבודה עם מאמנים/מדריכים יוצא אתיופיה המכירים היטב את התרבות והמנטאליות ויכולים לדבר עם הספורטאים בגובה העיניים.
ליווי בתגבור לימודי למצטיינים בספורט (כיתת מצטיינים).
שיתוף מלא של ההורים בכל התהליך והקפדה על קבלת תמיכתם ועידודם לפני תחילת העבודה.
שילוב בוגרים כמודל לחיקוי ולשילוב בחברה.
בניית תשתית למיצוי הכישרונות בספורט ובלימודים
הבאת הילד לרמה הגבוהה בספורט ובהשכלה
מניעת נשירה מלימודים ושיקום נערים שנשרו ממסגרת חינוכית
להכין אתלטים צעירים מצטיינים לאליפויות אירופה ולאליפויות העולם ואולימפיאדות.
תוכנית מעטפת (סיוע לימודי בערבים, פעילות הורים וילדים, הדרכה על תזונה נכונה ושמירת הבריאות- מניעת מחלות זיהומיות) כ-500 הורים וילדים תוכנית אזורית
אוכלוסיית יעד - נערים ונערות בני הקהילה האתיופית ואחרים - גילאי 18-13+
העמותה כקבוצה מתחרה ברמות הבכירות של ליגות האתלטיקה הישראליות בכל הגילאים – ילדים, נוער, קדטים ובוגרים - וזוכה להישגים לא מבוטלים.
ספורטאי 'הצבי', ילדים, נוער וגם בוגרים, זוכים מדי שנה במקומות ראשונים באליפויות ישראל לריצה למרחקים בינוניים וארוכים, אישי וקבוצתי.
העמותה בליגת: על בוגרים ונוער ובליגה לאומית ראשונה קדטים.
בתוך הקבוצה אתלטים ברמה בינלאומית באירופה.
פועל יוצא של הפעילות הספורטיבית המתמדת הוא, הצלחה לא רק בספורט אלא גם בתחום החינוך וההשתלבות החברתית - אתלטים שחונכו במסגרת העמותה השיגו תעודת בגרות מלאה ושירתו שירות מלא בצה"ל בחיילים שונים וממשיכים לימודיהם בהשכלה גבוה.
העמותה מהווה, מודל לשילוב חברתי- באמצעות הספורט.
כיום רשומים מספר אתלטים אצנים שאינם מקרב העדה האתיופית בעמותה, וזאת בזכות השם המכובד והרצון להיות שותפים בעמותה ייחודית זו.
בהצעה זו מועלית תוכנית, על בסיס ידע וניסיון שנרכש בעשור האחרון, בעת פעילות העמותה.
לאתר ילדים יוצאי אתיופיה שנקודת הכוח שלהם היא מצוינות ספורטיבית, לטפח את יכולותיהם האתלטיות וכך לקדם אותם ולהוציאם מהמשבר בו הם שרוים כעת.
כוחה של פעילות בחינוך גופני היא בחיזוק היחיד מחד וביצירת מסגרת חברתית תומכת ומלכדת.
מסגרת זו, תעניק לילדים יוצאי אתיופיה תחושת שייכות וגאווה שכה חסרה להם.
ארגון וריכוז הקבוצות על ידי המאמן המקומי לקבוצה,קיום תחרויות ומשחקים אזוריים וארציים של מרכזי פעילות,שיתוף פעולה עם גופים תומכים תקציבית ומקצועית.
העמותה מפעילה מרכזי אימונים בשיתוף גופים תומכים תקציבית ב-4 מרכזי אימונים ראשיים (תל אביב, קריית גת, אשקלון ובאר שבע)
עמותת ליל"ך (לחיות ולמות בכבוד) היא עמותה ישראלית הפועלת לשמירת כבוד האדם ולכיבוד רצונו שלא להאריך את חייו בהגיעו למצב סופני.
העמותה הוקמה ב-1987 ומופעלת על ידי מתנדבים וממומנת מדמי חבר שנתיים המשולמים על ידי חבריה.
העמותה חברה בארגון העולמי של האגודות למען הזכות למות בכבוד ובחטיבה האירופית.
העמותה נאבקה לקבל הכרה חוקית, משפטית וציבורית בזכותו של אדם לחיות ולמות בכבוד; מאז אישור חוק החולה הנוטה למות בכנסת בדצמבר 2005 שמה לה למטרה להגביר את המודעות אליו בקרב רופאים וחולים, ופועלת כיום למען הרחבתו.
בעמותה מאמינים כי הזכויות שיש לאדם בחייו אמורות להינתן לו גם בסיומם.
לטענת אנשי העמותה, לאדם זכות בלעדית על גופו; הוא רשאי וזכאי לקיים את חייו לפי אמונתו, השקפתו וערכיו, ובתנאי שאינו גורם נזק לזולתו, וזכות זו אמורה לעמוד לו גם בסיום חייו.
פעילויות העמותה מתמקדות במספר נושאים:
חקיקה – לאחר אישור החוק, פעילות בכנסת למען תוספת חקיקה שתגדיר בצורה הולמת את זכויות החולה הנוטה למות.
הסברה – יצירת הבנה ואהדה לפעילות העמותה באמצעות כנסים והרצאות בקרב קבוצות שפעילותן מביאה אותן במגע עם הנושא; רופאים, אחיות, עובדים סוציאליים, משפטנים, אנשי אקדמיה וסטודנטים.
הסברה בציבור הרחב לשם העמקת מודעות הציבור לזכויותיו והגדלת מעגל התומכים בהשקפות העמותה.
יידוע הציבור אודות טופס "הנחיות רפואיות מקדימות" של משרד הבריאות.
שמירה על קשר הדוק עם בתי החולים והמצאת הטפסים הנדרשים של חברי העמותה על-פי דרישה.
יו"ר עמותת ליל"ך היא סטלה ניבי.
נשיא העמותה היה המשנה לנשיא בית המשפט העליון לשעבר, השופט בדימוס אליהו מצא.
"חיים" למען ילדים חולי סרטן בישראל או בקיצור: עמותת "חיים" היא עמותה התנדבותית ישראלית שפועלת להצלת חיים של ילדים חולי סרטן ללא מטרות רווח (מלכ"ר).
ארגון זה נוסד בשנת 1984 על ידי הורים לילדים שטופלו במחלקה האונקולוגית, והוא המוסד הראשון שהוקם בישראל במטרה לסייע לילדים חולי סרטן.
העמותה מנוהלת על ידי ועד מנהל מתנדב ויו"ר מתנדב.
יו"ר ומנכ"ל הוא אבשלום כהן, חתן פרס "מגן שר הבריאות למתנדבים במערכת הבריאות".
כל חברי העמותה עושים עבודתם בהתנדבות וללא שכר.
העמותה נושאת את "תו האיכות" של מגזר העמותות והמלכ"רים בישראל.
עמותת חיים הייתה הארגון הראשון בישראל שהוקם למען ילדים חולי סרטן.
העמותה הוקמה ביום שני, 25 ביוני 1984, כ"ה בסיוון ה'תשמ"ד על ידי כלת פרס ישראל לרפואה, פרופ' רנה זיצוב-מרכס, מנהלת המרכז הארצי להמטו-אונקולוגיה, וקבוצת הורים לילדים שטופלו במחלקה ההמטולוגית/אונקולוגית.
מחלקה זו הייתה המחלקה היחידה בישראל להמטו-אונקולוגיה לילדים, והיא מוקמה בתחילה במרכז הרפואי בלינסון, והועברה למרכז הרפואי לילדים בישראל, ששינה את שמו למרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל.
מטרותיה העיקריות של העמותה היו הקידום והסיוע למחלקה, למטופלים בה ולמשפחותיהם וכן יזום ומימון מחקר ופיתוח בכל הקשור לעבודה זו .
לאחר שעמותת "חיים" עזרה בהקמתה של מחלקת אשפוז לילה, הראשונה מסוגה, לילדים חולי סרטן בבית חולים בלינסון בפתח תקווה, היא סייעה בהקמת המחלקה האונקולוגית לילדים במרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה בבאר שבע.
ועם הזמן היא דאגה לכך שאיכויות הטיפול הרפואי והפסיכו-סוציאלי יהיו זהות בין כל המרכזים הרפואיים בישראל.
בהמשך, עמותת "חיים" עזרה בהקמת המחלקה להשתלת מח עצם לילדים, הראשונה מסוגה בישראל, במרכז שניידר.
וגם כיום היא מסייעת לשפר את תנאי האשפוז והרווחה של הילדים המחלימים במרכזים הרפואיים ובבתי החולים בישראל.
לאורך השנים שימשו בהתנדבות כיושבי ראש העמותה - פנחס אפשטיין, גרשון רביד, ירון לב, עופר אבן.
בשנת 2016 אבשלום כהן, יו"ר העמותה, קיבל את מגן שר הבריאות למתנדבים מצטיינים על פועלו לאורך השנים בעמותת חיים.
סרטן בגיל הילדות הוא נדיר מאוד.
הנתונים בישראל ובעולם מדברים על 13 ילדים חולים מתוך כל 100,000 ילדים.
שכיחות הסרטן בקרב ילדים בישראל עומדת על 2% (1 מכל 50 חולי סרטן הוא קטין).
במהלך עשר שנים (2007-1998) שבהן נאספו נתונים התגלו בישראל 4,255 מקרים חדשים של סרטן בקרב ילדים וצעירים עד גיל 20. שיעורי התחלואה הארציים דומים לאלו המדווחים במדינות המערביות האחרות.
בארץ מאובחנים כ־450 ילדים חולי סרטן מדי שנה.
לוקמיה (סרטן הדם) וגידולי מח הם הסוגים השכיחים ביותר של סרטן בגיל הילדות, כאשר כל אחד מהם מהווה כרבע מסך מקרי הסרטן בילדים.
אחריהם מופיעות הלימפומה וגידולי העצם והרקמות הרכות, בנוירובלסטומה, גידולי כליה וגידולים אחרים נדירים יותר.
ככלל שעורי ההחלמה מסרטן בילדים ומתבגרים גבוהים ומגיעים ל-75% ויותר זאת בדומה לשיעורי ההחלמה המדווחים בארצות הברית.
ישנן מחלות כמו לוקמיה ולימפומות מסוימות בהן שעורי ההחלמה עולים על 90%, ומחלות כמו גידולי מח בהן שעורי ההחלמה עדיין נמוכים.
עמותת חיים פועלת להצלת חייהם של ילדים חולי סרטן בישראל.
העמותה מטפלת בכלל הילדים החולים ללא הבדלי דת גזע ומין.
קידום איכות הטיפול והשירות הרפואי
עמותת חיים היא חלוצה ומובילה שינויים מרחיקי לכת באיכות השירות הרפואי, והפכה לנושאת הדגל בקידום מצוינות בתחום הטיפול הרפואי הניתן לילד החולה.
עיקר פעולתה של העמותה היא בשיפור הטיפול בילדים ובפעולות התורמות להצלת חיים ולהעלאת אחוזי ההבראה בקרב ילדים חולי סרטן.
עמותת חיים פועלת בשיתוף פעולה הדוק עם מנהלי המחלקות והרופאים במחלקות האונקולוגיות ילדים בארץ והיא שותפה לפריצות דרך בתחום הטיפול במחלת הסרטן בילדים, בעזרת:
רכישת ציוד ומכשור רפואי מהמתקדמים בעולם לשיפור האבחנה והטיפול בסרטן;
מימון תקני כוח אדם למחלקות האונקולוגיות: רופאים, אחיות, פסיכולוגים, עובדים סוציאליים, עובדי מעבדה ועובדים פרא-רפואיים.
מימון מחקרים רפואיים ומימון פיתוח שיטות מתוחכמות לשיפור האבחנה והתווית טיפול אופטימלי לילדים, במטרה להגדיל את אחוזי ההחלמה.
תמיכה באיגוד הישראלי להמטולוגיה ואונקולוגיה ילדים לשם איסוף מידע רפואי וריכוזו אודות מחלת הסרטן בילדים בישראל;
שיפור רמתם המקצועית של הצוות הרפואי באמצעות מימון כנסים והשתלמויות בישראל בשיתוף אורחים בעלי שם מרחבי העולם;
הקמת פורומים מקצועיים פסיכו-סוציאליים להשוואת הטיפול הניתן לילדים בישראל;
טיפוח רווחת הילדים והסביבה התומכת
מחקרים בישראל ובעולם הוכיחו קשר ישיר בין מצבו הבריאותי של החולה למצבו הנפשי.
עמותת חיים מעניקה לילדים רגעי אושר ושמחה באמצעות:
ארגון מסיבות וחוגים במחלקות האשפוז
טיולים בארץ וארגון ימי כיף לילדים ולבני משפחותיהם מחוץ למסגרת בתי החולים
נופש בחו"ל לילדים חולי סרטן
מסע אמהות לילדים חולי סרטן
מסע אבות לילדים חולי סרטן
משפחות רבות נקלעות למצוקה כלכלית בעקבות מחלת הילד בשל ההוצאה הכבדה הכרוכה בטיפול בילד החולה.
עמותת חיים מעמידה לרשות המשפחות סיוע כלכלי, כגון:
שירותי הסעות לטיפולים במחלקות האונקולוגיות בבתי החולים
סיוע כלכלי למשפחות נזקקות עם ילד חולה סרטן
נציגות עמותה חיים נוכחות בכל המחלקות האונקולוגיות לילדים בישראל.
מרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל - פתח תקווה
המרכז הרפואי שיבא (ספרא) - תל השומר
מרכז רפואי הדסה ילדים – עין כרם, ירושלים
המרכז הרפואי שערי צדק - ירושלים
המרכז הרפואי האוניברסיטאי סורוקה – באר שבע
מרכז רפואי העמק – עפולה
הקריה הרפואית לבריאות האדם רמב"ם (מאייר) – חיפה
המרכז הרפואי בני-ציון (רוטשילד) - חיפה
בית חולים דנה-דואק לילדים (איכילוב) – תל אביב
כמוסד ללא כוונת רווח מטרת עמותת חיים איננה צבירת רווחים - אלא לעודד, לסייע, לעזור, ולממן את הטיפול והתמיכה בילדים חולי סרטן.
העמותה מבוססת על כספי תרומות בלבד, וללא תמיכה ממשלתית.
כלל הדיווחים הפיננסיים פתוחים לעיון הציבור במשרדי רשות התאגידים בירושלים, וכן מפורסמים באתר האינטרנט של עמותת חיים.
עמותת העטלף היא עמותת בוגרי שייטת 13 שייעודה לקיים קהילת חברים פעילה ותומכת ולסייע לחבריה להשתלב, להוביל ולתרום לחברה הישראלית ברוח ערכי השייטת.
מאז הקמתה ועד היום העמותה פועלת בקרב חיילי יחידת שייטת 13 בסדיר ובמילואים, מסייעת במיסוד מורשתה של היחידה, תומכת במשפחות השכולות ובנפגעי השירות בשייטת (נפגעי גוף, נפגעי נפש ונפגעי הקישון).
העמותה מלווה את בוגרי היחידה לאורך כל שלבי חייהם מרגע הגעתם לבסיס היחידה, במטרה להעצים, לחזק ולסייע לחבריה להטמיע את ערכי השייטת בחברה הישראלית ולהביא להשפעה חיובית ומתמשכת בחברה הישראלית בכלל.
לעמותה פעילות ענפה דרכה היא משפיעה על חבירה, החל מתוכניות לפיתוח אישי ומקצועי ושילובם במגזר העסקי הציבורי, דרך בניית "רשת ביטחון" עבור נפגעי היחידה והמשפחות השכולות ועד למענק סיוע פרטני בתחומים כלכליים, רפואיים ואישיים.
פעילות זו, מסייעת לעמותה לבנות קהילה פעילה אשר מקיימת ומקדמת קשר חם ועזרה הדדית בין חבריה.
בשנים האחרונות, בנוסף לסיוע לבוגרי היחידה, העמותה שמה לעצמה למטרה להרחיב את מעגלי השפעתה בקרב החברה הישראלית, בדגש על נפגעי מערכת הביטחון ונוער בסיכון.
העמותה מעניקה פלטפורמה התנדבותית, בים וסביבתו, בה בוגרי היחידה פוגשים את האוכלוסיות הנזקקות לסיוע.
בכל תחומי הפעילות של העמותה באים לידי ביטוי ערכי הליבה שהפכו את בוגרי היחידה למי שהם: רעות וקהילתיות, לקיחת אחריות, השפעה חברתית, ענווה וצניעות והנצחה ומורשת.
בשנים האחרונות, העמותה שמה לה למטרה להמשיך לפתח ולהגדיל את פעילותה ולהתאים תהליכי מדידה, הערכה, תחקור והתמקצעות.
לטפח ולחזק קהילה פעילה ותוססת המקיימת קשר חם בין חבריה, מקדמת עזרה הדדית ומסייעת לחבריה.
לסייע לבוגרי השייטת להשתלב, להוביל ולתרום לחברה בישראל.
לתמוך, להעצים ולסייע למשפחות השכולות.
לתמוך ולסייע לנפגעי השירות בשייטת 13, נפגעי גוף ונפש וחולי הקישון.
לתרום לכלל החברה בישראל בדגש לנפגעי שירות ביטחון ולנוער בסיכון, באמצעות פעילות התנדבותית בים וסביבתו.
להוות גשר בין שייטת 13 ובוגריה לאחר שחרורם משירות סדיר.
לתמוך בשייטת 13 ובחייליה בסדיר ומילואים.
לסייע לשייטת 13 במיסוד מורשתה ובקידום פרויקטים ייחודיים.
קהילת העטלף היא קהילה חיה של אלפי חברים עם נטוורקינג עוצמתי ועם רוח עזה של ערבות הדדית.
חברי הקהילה - בוגרי שייטת 13 (לוחמים ותומכי לחימה), משרתי המילואים, נפגעי שירות הביטחון של היחידה והמשפחות השכולות.
העמותה מציעה לחבריה תוכניות שונות המלוות את חברי הקהילה בנקודות מפתח חשובות בחייהם האזרחיים, במטרה לעזור להם להתפתח בתחומים שונים.
חזון העמותה לעזור לדחוף ולתמוך בחברי קהילת העטלף, על מנת להטמיע דרכם את ערכי יחידת השייטת, וביניהם את ערכי הרעות, המסירות ולקיחת האחריות כלפי חברי העמותה והחברה הישראלית כולה.
העמותה מטפחת את ערכי הליבה הללו בקרב חיילי היחידה ובוגריה ומספקת להם את הכלים על מנת שיוכלו להגיע לעמדות השפעה בחברה הישראלית וזאת על ידי תמיכה בהתפתחותם האישית והמקצועית בעת המעבר לחיים האזרחיים.
מספר שבועות לפני סיום השירות ביחידת שייטת 13, עמותת העטלף עוזרת להעשיר ולהכין את המשוחררים הטריים לקראת החיים מחוץ לבסיס על ידי סדנאות שחרור הכוללים תכנים בתחום הלימודים האקדמיים, יזמות, התנהלות פיננסית, תכנון קריירה, פאנלים עם לוחמים משוחררים המשתפים מניסיונם האישי ועוד.
העמותה מעניקה מלגות לבוגרי שייטת 13 על מנת שיוכלו ללמוד באוניברסיטאות ובמוסדות חינוך מובחרות.
בין המלגאים ניתן למצוא לוחמים בוגרי היחידה, אחים/ אחיות שכולים/ות, חיילים, קצינים ותומכי לחימה מצטיינים שנרשמו ללימודי תואר ראשון ושני.
בהמשך, לקראת סיום לימודי התואר הראשון, העמותה מציעה לבוגריה תוכנית מנטורינג וזאת במטרה להמשיך לפתח את הבוגרים באופן אישי ומקצועי.
במסגרת תוכנית המנטורינג, לכל משתתף מוצמד מנטור אשר מלווה ומייעץ לבוגר בענייני קריירה, לימודים, זוגיות, משפחה וכו'.
העמותה מספקת רשת תמיכה מקצועית ואישית ענפה על מנת להגדיר ולהשיג את יעדיהם לאחר השירות הצבאי.
עמותת עטלף מספקת דרכים מרובות לתמוך, להשפיע ולחבר בין חברי הקהילה.
היא עושה זאת דרך קבוצות נטוורקינג מקצועיות, אירועים חברתיים, פעילויות ספורט, אתגרים, תחרויות ואפילו פודקאסט כדי לעדכן אחד את השני ולשתף בהישגיהם ופריצות הדרך שלהם.