tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
פעולות אלו נעשות על ידי ברוקר אשר קיבל על עצמו לקנות או למכור נייר ערך מסוים וכאשר ישנו ביקוש או היצע לנייר ערך זה והוא לא נמכר או נקנה בשער הנתון שלו.
כאשר אנשים מחפשים לקנות מניה או אג"ח, הם בדרך כלל נתקלים בשני מחירים:
מחיר היצע (Bid): זהו המחיר שבו קונה פוטנציאלי מוכן לרכוש את נייר הערך.
זהו המחיר הגבוה ביותר שקונה מוכן לשלם.
מחיר ביקוש (Ask): זהו המחיר שבו מוכר מוכן למכור את נייר הערך.
זהו המחיר הנמוך ביותר שבו מוכר מוכן למכור אותו.
ההבדל בין מחיר ההצעה למחיר הביקוש ידוע בשם "מרווח הצעה-בקשה".
טווח זו מייצג את הרווח שמרוויחים עושי שוק או ברוקרים על מנת להקל על תהליך הקנייה והמכירה.
עושי שוק מציעים לקנות במחיר ההצעה ולמכור במחיר הביקוש, ומעבירים לכיסם את ההפרש כפיצוי על תפקידם בשמירה על נזילות השוק.
לדוגמה, אם אתה רואה מניה נסחרת עם מחיר הצעה של $50 ומחיר ביקוש של $51, זה אומר שאתה יכול לקנות את המניה ב-$51 (מחיר מבוקשה) או למכור אותה ב-$50 (מחיר הצעה).
בעת המסחר, משקיעים וסוחרים צריכים להיות מודעים למרווח הצעות מחיר, מכיוון שהוא מייצג עלות מיידית.
אם אתה קונה, בדרך כלל תצטרך לשלם את המחיר המבוקש, ואם אתה מוכר, בדרך כלל תקבל את מחיר ההצעה.
ככל שהמרווח בין הצעות מחיר גדול יותר, כך עלות העסקה עשויה להיות גבוהה יותר.
מחירי ההצעה והביקוש יכולים להשתנות במהירות בהתבסס על תנאי השוק, היצע וביקוש וגורמים אחרים המשפיעים על מחיר המכשיר הפיננסי.
חשיבות הפעילות של עושי שוק למערכת המסחר הפיננסי
עושי שוק ממלאים תפקיד מכריע בשווקים הפיננסיים מכמה סיבות חשובות:
הפרשת נזילות (Liquidity Provision): עושי שוק מבטיחים שתמיד יהיו קונים ומוכרים מוכנים בשוק, מה שמשפר את נזילות השוק.
המשמעות היא שסוחרים ומשקיעים יכולים לבצע עסקאות ביתר קלות ללא שיבושים משמעותיים במחיר.
ללא עושי שוק, עשויים להיות מצבים שבהם קשה למצוא צד נגדי לקנייה או מכירה של נייר ערך.
יעילות מחירים (Price Efficiency): עושי שוק תורמים לגילוי ויעילות מחירים על ידי עדכון מתמיד של מחירי ההצעות והבקשות שלהם על סמך המידע שיש להם על תנאי השוק.
זה עוזר למנוע תנודות מחירים גדולות עקב חוסר איזון בהיצע וביקוש.
תנודתיות מופחתת (Reduced Volatility): על ידי מתן זרם רציף של ציטוטי קניה ומכירה, עושי שוק מסייעים במניעת תנודתיות מחירים קיצונית שעלולה להיווצר אם יהיו חוסר איזון פתאומי בין קונים למוכרים.
יציבות זו מועילה הן לסוחרים לטווח קצר והן למשקיעים לטווח ארוך.
גישה לסוחרים קטנים (Access for Small Traders): עושי שוק מאפשרים למשקיעים קמעונאיים בודדים ולסוחרים קטנים יותר להשתתף בשווקים הפיננסיים.
הם מבטיחים שתמיד יש מישהו שמוכן לסחור איתם, גם אם המסחר קטן יחסית.
מסחר יעיל (Efficient Trading): עושי שוק מאפשרים ביצוע יעיל ובזמן של עסקאות.
הנוכחות שלהם מפחיתה את הזמן והמאמץ שלוקח לסוחרים למצוא צד נגדי, ומאפשרת להם לקנות או למכור במהירות במחירי השוק.
הזדמנויות ארביטראז' (Arbitrage Opportunities): עושי שוק עוזרים לבטל הזדמנויות ארביטראז', שבהן סוחרים יכולים לנצל פערי מחיר זמניים בין שווקים או בורסות שונות.
הם מתאימים במהירות את הצעות המחיר שלהם כדי לשקף מחירי שוק מדויקים.
ניהול סיכונים (Risk Management): עושי שוק מנהלים את הסיכון שלהם על ידי שמירה על תיק ניירות ערך מאוזן.
הם מעריכים ללא הרף את עמדותיהם ומתאימים את הציטוטים שלהם כדי למזער חשיפה לתנודות מחירים.
הנפקות ראשוניות (IPOs): עושי שוק יכולים לסייע במסחר ראשוני של מניות שהונפקו לאחרונה במהלך הנפקה.
הם מספקים נזילות למניות אלה, ומבטיחים שהמסחר יתחיל בצורה חלקה.
בשוקי הנגזרים, עושי שוק מספקים נזילות ומקלים על המסחר באופציות, בחוזים עתידיים ובמכשירים נגזרים אחרים.
הם ממלאים תפקיד קריטי באפשרות לסוחרים לנהל סיכונים ולהעלות ספקולציות על תנועות שוק.
שלמות שוק (Market Integrity): עושי שוק עוזרים להבטיח שוק הוגן ומסודר על ידי מתן מחירי הצעה וביקוש עקביים.
זה מקדם אמון בין המשתתפים ומונע מניפולציות פתאומיות במחיר.
עושה השוק נותן מראש הוראות קנייה או מכירה, שיבוצעו בירידות או עליות נתונות של שער נייר הערך.
פקודות עושה השוק מובאות למסחר בבורסה אחרי הפקודות שניתנו על ידי הציבור, שכן אם הציבור נותן די פקודות קנייה ומכירה לנייר הערך, השוק בנייר מתקיים ואין צורך בעושה שוק (וזה עשוי לקרות רק אם הסכום המוצע למכירה זהה לסכום המוצע לקניה במחיר נתון).
אם הפקודות שניתנו על ידי הציבור לא מתבצעות בשער נייר הערך הקיים (מכיוון שהסכום המוצע למכירה אינו זהה לסכום המוצע לקניה), הן יוצאות לפועל תוך ירידה או עלייה בשער נייר הערך, הזוכה לסיוע של עושה השוק.
כך מושגת הסחירות בנייר הערך.
קיומם של ברוקרים העוסקים בעשיית שוק מקובלת בבורסות בעולם הרחב.
מטרת פעולתם היא הקניית סחירות לניירות הערך.
על ידי המוכנות שלהם להצטרף למסחר, באופן כמעט מיידי, עם הופעת ביקוש או היצע חריג לנייר הערך, כך נמנעות תנודות לא רצויות בשערי ניירות ערך.
פעולתם מסייעת לקיום מסחר תקין בפעולת הבורסה במשק מודרני.
בארצות הברית, מפקחים מספר גופים על פעילות הברוקרים: FCM, CFTC ו-NFA.
לסיכום, עושי שוק הם חלק מרכזי בשמירה על תפקוד טוב של השווקים הפיננסיים.
תפקידם באספקת נזילות, ייצוב מחירים והנעת מסחר יעיל מועיל למשתתפים שונים, ממשקיעים בודדים ועד סוחרים מוסדיים, על ידי יצירת סביבת מסחר נגישה, שקופה ומסודרת יותר.
הסדר תפעולם של עושי שוק, הפועלים בצורה המסייעת למסחר התקין, הונהג באופן תקני בבורסות של ארצות הברית: הבורסה לניירות ערך בניו יורק New York Stock Exchange (NYSE) והבורסה האמריקאית לניירות ערך (American Stock Exchange (AMEX.
הם כונו בשם ברוקרים מיוחדים (specialist broker).
בראשית המאה ה-21 הם מבצעים כ-10% מהעסקות.
נקל להבין את פעולותיהם אם נתבונן במתכונת הפעולה של הבורסה של ניו-יורק.
בבורסה זו יש עמדות מסחר.
בכל עמדת מסחר נסחרות מניות נתונות.
עושי השוק במניות נתונות צמודים לעמדת המסחר שלהם.
והיה, כאשר סוחר בורסה רוצה להוציא לפועל פקודה שקיבל מלקוח בנייר ערך מסוים, הוא פונה לעמדה בה מתנהל המסחר בנייר ערך זה.
אם הוא מוצא שם סוחרים אחרים המבקשים לבצע עסקה בנייר הערך הנתון הוא מכריז על סחורתו ואם נמצא צד שני, המוכן לבצע את העסקה בשער המוצע, יוצאת לפועל העסקה בין השניים.
העסקה נרשמת ומופיעה על לוח הרצף של המחירים.
קורה ולא מתבצעת עסקה כי אין מוכר או קונה במחיר הנתון, אז מופיע הברוקר המיוחד ושוקל את השתתפותו בעסקה.
אם הוא סבור שמדובר במצב זמני של מחסור בנייר הערך או עודף בנייר הערך הוא יכנס לעסקה תוך עליה או ירידה בשער, בהתאם לשיקול דעתו.
הברוקר המיוחד פועל ממניעים עסקיים שלו בלבד (להבדיל מהוויסות שהתקיים בבורסה לניירות ערך בתל אביב, במיוחד בתקופה שקדמה למשבר מניות הבנקים).
עושי שוק בבורסה לניירות ערך בתל אביב
בישראל שולבו עושי שוק במסחר בניירות ערך בשנת 2003.
עושי השוק אשר הותר להם לעסוק בתחום זה מוגבלים בפעולותיהם על ידי תקנות הבורסה.
בין השאר, אין להקנות להם עדיפות בפעולות קנייה ומכירה על פני משתתפים אחרים במסחר.
פעילות עושי השוק בבורסה לניירות ערך בתל אביב מושתתת על המלצות ועדת האוזר.
היא הייתה אחת מהמלצות ועדת בייסקי, אשר הוקמה אחרי משבר מניות הבנקים ב-1983.
בבורסה לניירות ערך בתל אביב פעילים כיום שישה עושי שוק בכ-250 ניירות ערך.
עושה הלהטים הוא סרט קולנוע אמריקאי משנת 1953 בהפקתו של סטנלי קריימר ובבימוי של אדוארד דמיטריק עם קירק דאגלס בתפקיד הראשי.
סרט זה הוא הסרט הזר הראשון שצולם בישראל שעלילתו היא בנושא ישראלי ייחודי.
קדם לו, כסרט על נושא ישראלי, הסרט "חרב במדבר" (Sword in the Desert) משנת 1949 אודות ההעפלה לארץ ישראל בתקופת המאבק שלאחר מלחמת העולם השנייה ולפני קום המדינה, בכיכובו של דיינה אנדרוז, אך סרט זה צולם בהוליווד על רקע תפאורות ונוף כמו-ישראליים.
הסרט מבוסס על רומן פרי עטו של מייקל בלנקפורט , מחבר "הנה האש – הרומן על ניל"י".
הסרט זכה להצלחה רבה בישראל של ראשית שנות החמישים כסרט שעלילתו "ישראלית".
היה זה הסרט הנודע בסוגו עד לסרט "אקסודוס" מ-1960.
כשלוש שנים לפני יציאת הסרט לאור שהה בלנקפורט בישראל למשך שלושה חודשים, כדי להכיר את האזור שעליו הוא כותב.
בתחילה שקלו יוצרי הסרט לתת את התפקיד הנשי הראשי לשחקנית ישראל, וביקשו מעיתון "דבר" לסייע באיתור המועמדים.
הסרט צולם בחיפה, בנצרת, בירושלים ובגליל.
צוות השחקנים וההפקה השתכן במלון בית דולפין בשבי ציון, שם התוודע קירק דאגלאס לדליה לביא שהייתה אז בת 10, מימן לה לימודי מחול בסטוקהולם ועזר לה אחר כך בתחילת הקריירה שלה בהוליווד.
אונייה מגיעה לנמל חיפה וממנה יורדים מאות עולים המוסעים באוטובוסים למחנה עולים.
בין העולים, ניצולי שואה רבים וביניהם הנס מולר (קירק דאגלאס), ניצול שואה מגרמניה שם היה להטוטן מפורסם.
על ידו מקועקע מספר אסיר ממחנה ריכוז.
הוא ניצל אך אשתו וילדיו נספו והוא פגוע נפשית מאימי השואה.
במחנה הוא מתחבר לילדה קטנה בשם סוזי, מדגים לה מספר להטוטנם ומקדיש לה תמונה שלו כלהטוטן בגרמניה.
המחנה מעורר אצלו זכרונות מכליאתו במחנה הריכוז והוא עוזב את המחנה במנוסה.
הוא מגיע לחיפה ומעורר את חשדו של קצין משטרה, שמבקש ממנו להציג את תעודותיו.
הדבר מעורר אצלו אסוציאציה של אירוע מעברו בו נדרש על ידי קצין נאצי להציג את ניירותיו, והוא נכנס לחרדה.
הוא תוקף את הקצין, פוצע אותו קשה ובורח להר הכרמל.
מולר פוגש קבוצת נערים ומספר להם כי הוא תייר מארצות הברית.
אחד הנערים, יהושע ברסלר ("ג'וש") (ג'וזף וולש), כבן 15, מצטרף אליו.
מולר ממשיך במסעו ומלמד את יהושע את סודות עשיית הלהטים, והם נעשים קרובים זה לזה.
בינתיים מגלה חוקר המשטרה, קרני (פול סטיוארט), את תמונתו של מולר אצל סוזי והיא מופצת בערים ומופיעה בכל העיתונים והמצוד סביב הנס מתהדק.
בדרכם צפונה ג'וש עולה על מוקש ונפצע.
מולר מביא אותו למרפאה בקיבוץ סמוך, שם פוגש מולר את יעל (השחקנית האיטלקייה מילי ויטלה ), אישה צעירה ויפהפייה שבעלה נהרג במלחמת העצמאות.
מולר מספר לה על עברו ומגלה כי הוא אכול רגשות אשמה על שלא ברח בזמן עם משפחתו מגרמניה כי חשב שמעמדו כלהטוטן מפורסם בגרמניה יקנה לו ולמשפחתו הגנה.
הם חוזרים לקיבוץ ומשתתפים בריקוד הורה סוער עם החברים מסביב למדורה.
מולר מלמד את ג'וש הפצוע את רזי הלהטוטים לקראת הופעתם המשותפת לפני ילדי הקיבוץ.
מולר וג'וש מופיעים בהצגת להטוטים לפני ילדי הקיבוץ.
כשמולר מבחין בג'יפ המשטרה הוא עוזב מיד את ההופעה, בורח לחדרה של יעל, מסתגר שם ומאיים לירות בכל מי שינסה לעצרו.
רק לאחר שכנועיה של יעל הוא יוצא החוצה, מניח את הנשק ולוחש שהוא זקוק לעזרה עקב היותו חולה.
עוֹרְרוּת היא מצב פיזיולוגי ופסיכולוגי של ערנות.
מצב זה מערב אקטיבציה של מערכת ההפעלה הרשתית שבגזע המוח, של מערכת העצבים האוטונומית ושל המערכת האנדוקרינית, אשר מביאה להגברת קצב הלב ולחץ הדם, ולמצב של דריכות חושית ונכונות לנוע ולהגיב.
רמת העוררות הכללית יכולה להשפיע על זיכרון העבודה, אשר נפגע ממצבים של עייפות ולחץ.
מערכות עצביות רבות ושונות מעורבות במה שנודע ביחד כמערכת העוררות.
התלמוס הוא אחד הרכיבים המעורבים בתהליכי העוררות.
התצורה הרשתית ממלאת תפקיד חשוב בשליטה על מנגנונים הקשורים לעוררות ושינה.
עושה הנפלאות מלובלין (ביידיש: דער קונצנמאַכער פון לובלין) הוא רומן פרי עטו של יצחק בשביס-זינגר, זוכה פרס נובל לספרות, שנכתב ביידיש ויצא לאור בשנת 1960. הרומן מתאר את קורותיו של יאשה, יהודי-פולני כבן ארבעים בן העיר לובלין שבפולין הקונגרסאית.
הספר תורגם לעברית בשנת 1970 על ידי ברוך קרוא בהוצאת ספרית פועלים, וב-2008 יצא לאור בתרגום נוסף מאת בלהה רובינשטיין, תחת השם הקוסם מלובלין.
יאשה הוא דמות בעלת מאפיינים מוכרים בכתיבתו של בשביס זינגר.
כבספרים אחרים כגון הסרטיפיקט, חלאה, וכן באוטוביוגרפיה מוורשה לניו יורק, מתואר גבר יהודי שהתחנך על ברכי היהדות האדוקה אך נטש אותה, מלווה ספקות וסייגים, לטובת תענוגות העולם וההיצע החילוני רחב האופקים שלו.
במהלך הרומן כולו מנהל יאשה החילוני דיאלוג בלתי פוסק עם היהדות שנטש מאחור.
אולם שוב ושוב הוא מוצא עצמו מסתופף בכניסתו של בית מדרש או מאחורי ספסל בית כנסת, אוחז סידור בידו.
אותם שורשים יהודיים הקיימים בו מתפקדים כמפלט מנתיב האבדון עליו מצוי יאשה.
גאולתו של יאשה מגיעה לאחר שהגיע לתחתית כל התחתיות.
הוא גרם עוול לידידיו, הוליך שולל אנשים רבים שהיטיבו עמו, פשט רגל מבחינה מוסרית ואף הביא למותה של נערה.
וכאשר נראה כי דבר פרט להתאבדות איננו סביר, מוצא יאשה את הדרך וחוזר לחיק הדת.
כמיהתו למשמעות, לטוהר ולרוחניות מוליכה אותו אל עיר מולדתו לובלין ולבית אשתו העקרה.
הוא מוצא דרך לכפר על חטאיו הרבים על ידי הסתגפות ובידוד שהוא כופה על עצמו בתוך מבנה לבנים אטום שנבנה סביבו.
גם כאן מתפלפל יאשה עם היהדות, טוען שכל כולה בריחה מן הפיתוי – וממציא לעצמו גרסה קיצונית שלה.
כך, סגור מפני העולם, הולך שמו של יאשה ומתפרסם מחדש, הפעם כעושה-נפלאות מסוג אחר.
הוא נתפס כקדוש ובעל סגולות, ובהדרגה הופך החדר הקטן בו הוא כלוא למוקד מעשי נפלאות ועלייה לרגל.
בשנת 1980 עובד הרומן לסרט קולנוע בבימויו של מנחם גולן, הקוסם מלובלין, בכיכובם של אלן ארקין וזוכת פרס אוסקר לואיז פלטשר.
עושים רוח הוא סרט הנפשה ישראלי באורך מלא (80 דקות) משנת 2006. הסרט, שנעשה בעזרת הנפשה ממוחשבת, הוא הראשון מסוגו בישראל.
הסרט הונפש, נכתב ובוים על ידי אורן פלד.
בין מדבבי הסרט ליא קניג, אלי גורנשטיין ועזרא דגן.
הסרט עוקב אחר מונדי, מאוורר שולחן בחנות המזגנים "עושים רוח" שמתעורר מחלום רע, בו הוא נשאב אל תוך משאית שחוטפת מאווררים ישנים למזבלה, כדי לפנות את מקומם בעולם לטובת מזגנים.
מונדי חושש שחלומו יתגשם עם פתיחת תערוכת מזגנים שנתית, בה יוצג "כפור 1000", מזגן מתוחכם רב עוצמה וזול.
יחד עם חבריו, המאווררים אולסי, גרשון, פאניה ונחום, מנסה מונדי למנוע את הגזירה.
הסרט הופק באופן עצמאי, תחילה כסרטון קצר על ידי פלד ולאחר מכן כהפקה מלאה.
לאחר מספר הופעות בפסטיבלים הופץ הסרט בתקליטורי DVD על ידי גלובוס יונייטד.
ב-2008 הועלה לשירות ה-VOD של חברת HOT.
עוררות מינית היא מצב פיזיולוגי של התעוררות תשוקה בציפייה לפעילות מינית.
גורמים שמקדמים עוררות מינית ידועים כגריינים מיניים.
לרוב, העוררות מחוללת שינויים גופניים, חלקם גלויים וחלקם סמויים.
בני אדם מתעוררים מינית כתוצאה מגורמים שונים ובמגוון של מצבים.
מטבעה, רגשה עשויה להיות פיזית או מנטלית; אדם יכול להתעורר מינית על ידי עצמו או על ידי זולתו או על ידי מופעים של זולתו כגון שיער, צורה חיצונית, ריח וכדומה, וגם על ידי גירויים שאינם אנושיים.
במצב של עוררות שנגרמת מאדם אחר, היא עשויה להצביע על נטייתו המינית של האדם הנעור או על משיכתו לתכונה מסוימת.
כשהעוררות מושגת תוך שימוש בחפצים, או תלות בהם, היא נבחנת כפטישיזם.
זאת כוללת אף התעוררות כתוצאה מחלק בגוף של הזולת או איבר זה או אחר שלו (שאינו בעל משמעות מינית יומיומית).
אצל מרבית האנשים נחווית עוררות מינית בצורה של גירוי פיזי של אחד מהאזורים הארוגניים שלהם, בייחוד אם נלווית לכך דריכות לקראת יחסי מין צפויים או צפויים-לכאורה.
בנוסף, אנשים מסוימים חווים עירום, ארוטיקה ופורנוגרפיה כמעוררים מינית.
ניתן לקבוע כי מרבית בני האדם חשים גירוי מעירום מלא או חלקי של בני/בנות המין השני או אותו מין; או מחיזיון של פעולה מינית שמבוצעת בידי אחרים, ויש שגם מגורים ממצב של אהבה אל הפרטנר/ית שלהם.
תורמים נוספים לעוררות המינית יכולים להיות מיקום רומנטי, מוזיקה ואמצעים או מצבים משככים.
העוררות המינית האנושית היא הופעתו של רצון מיני שבתורו שואף להוביל לאורגזמה, אולם עם זאת עשוי להיות מטרה כשלעצמה, אף בהיעדרו של פורקן.
בשונה מבעלי חיים אחרים, אצל בני-אנוש הן הזכר והן הנקבה מסוגלים להתעורר מינית לאורך כל השנה, וכך אין עונת ייחום.
עוררות מינית בגבר על פי רוב מתבטאת בתפיחה והזדקפות של הפין שלו, כשדם ממלא את הרקמה הספוגית לאורך האיבר.
זהו, על פי רוב, הסימן המהימן והבולט ביותר לעוררות בקרב זכרים.
ורידי הפין מתבלטים לאורך הזקפה, נוזל טרום-שפיכה נפלט בכמות קטנה, פי הטבעת מתהדק, האשכים מתקשים והעור עליהם נמתח.
אצל נשים, עוררות מינית מביאה לסיכוך הנרתיק שמקורו בציפייה לחדירה.
סימנים נוספים הם הזדקרות הפטמות, הצטופפות של דפנות הנרתיק, תפיחוּת של הפות והדגדגן ושינויים קטנים בשפתי-הפות, וכן התרחבות האישונים.
אצל חלק מבני-האדם מופיעים ליקויים בעוררות המינית.
אלה יכולים להתאפיין בחסרונן של פנטזיות ו/או היעדרה של תשוקה לפעילות מינית לאורך זמן נתון.
גורמים אפשריים לכך הם הפרעה נפשית - כדיכאון, שימוש בסמים או תרופות, או מצבים רפואיים אחרים.
עוררות מינית בבעלי חיים אחרים
המדע טרם השלים את ההבנה אודות יחסם של מינים אחרים כלפי מיניות.
יחד עם זאת, מחקרים עדכניים מעלים את האפשרות שבעלי חיים רבים נהנים כמו בני האדם מיחסים מיניים שאינם מוגבלים לרבייה; דולפינים וקופי בונובו משתמשים למשל בסקס ככלי חברתי לשימורם של הארגונים הפנימיים.
תצפיות על התנהגות בקרב חיות חברתיות הוכיחו כי הן מקיימות מערכות גומלין מיניות ככלי לחיזוק לכידות קבוצתית, ובקרב מומחי אבולוציה יש תמיכה לרעיון שלפיו חילופי טובות-הנאה מיניות מסייעים לקיבוע המגוון הגנטי המקומי בקרב אוכלוסיות מבודדות ובכך אוצרים פוטנציאל אבולוציוני משמעותי מאד.
עושים היסטוריה הוא פודקאסט ישראלי, העוסק בעיקרו בהתרחשויות היסטוריות, בין אם מההיסטוריה הרחוקה ובין אם מהמאה ה-20 והמאה ה-21.
הפודקאסט החל לשדר משנת 2007, בעריכה והגשה של רן לוי, והפך לאחד הפודקאסטים הפופולריים ביותר בישראל.
בשנת 2015 נוסדה סביבו חברת רשת עושים היסטוריה, והמיזם הפך עם הקמתו לרשת הפודקאסטים הגדולה בישראל.
הן אות הפתיחה והן אות הסיום מלווים בידי קטע מתוך השיר Aerodynamic, גרסת כיסוי של Laura lace לשיר של דאפט פאנק.
הפודקאסט "עושים היסטוריה" החל את פעילותו בשנת 2007 בעריכה והגשה של רן לוי.
במשך מספר שנים פעל הפודקאסט בפני עצמו, וללא הכנסות משמעותיות.
כל אחד מפרקי הפודקאסט עוסק בנושא מן העבר מבין מגוון רחב של תחומים, ובהם פיזיקה, אסטרונומיה, פסיכולוגיה, רפואה, מדע בדיוני ועוד.
בחלק מהפרקים שזורים לעיתים סיפורים ואנקדוטות משעשעות והומור.
במאה התוכניות הראשונות נערך מדי עשרה פרקים פרק מיוחד שהוקדש למדע בדיוני.
בתחילת דרכה הייתה התוכנית משודרת מדי שבוע, אך לאחר כמה פרקים עברה לשידור מדי שבועיים, ואחרי פרק זמן ממושך יותר עברה לשידור בתדירות של פעם בשלושה שבועות.
לאחר הצלחת קמפיין מימון המונים ב-2014 חזרה התוכנית לתדירות של פעם בשבועיים.
פרקי התוכנית זמינים להורדה גם באתר iCast, אם כי החל מפרק 144 (יולי 2014) ברירת המחדל לאחסון הפרקים היא מספק אחסון חלופי, וקיימות גם אפליקציות לסמרטפונים.
מדי פעם יש בסוף התוכנית פינה שנקראה "שאלת עושים היסטוריה", שבה שואל לוי את המאזינים שאלה על סיפורים מחייהם או על תחומי עניין, ובפרק שלאחר מכן מקריא חלק מהתשובות שמאזינים ענו בדף הפייסבוק של הפודקסאט.
על פי נתוני החברה, בשנת 2018 חצתה התוכנית את הרף של 10 מיליון האזנות, לתוכנית יש כ-90,000 מאזינים קבועים.
מאז התרחבות הרשת סביב הפודקאסט המקורי, מעלה לוי פרק חדש של ההסכת מדי שבוע, ומדי פעם מעלה פרקים ישנים מהארכיון, שלא היה אפשר לשמעם.
לכבוד פרק 300 של הפודקאסט, רן לוי כתב והקליט מחדש את הפרק השני של עושים היסטוריה, על זרם חילופין וזרם ישר, שהיה הפרק המואזן ביותר בתולדות התוכנית, אך במשך מספר שנים הוא היה בארכיון ולא היה אפשר לשמעו.
לוי אמר בפרק שהוא עשה זאת מפני איכות ההקלטה והכתיבה, ושזה היה מעשה חד פעמי.
בעקבות קמפיין מימון ההמונים עבר לוי לעבוד על הפקת הפודקאסט במשרה מלאה.
בשנת 2015 הקימו לוי ושותפו העסקי דני טימור חברה בשם פודקאסט ישראל מדיה בע"מ".
החל משלב זה, החלה החברה להפיק פודקאסטים בנושאים נוספים, ביניהם: עושים עסקים, עושים תנ"ך, עושים טיול, עושים שיווק, עושים רפואה ועושים פוליטיקה.
לפי סקר המאזינים שנערך בשנת 2018, הפודקאסט הפופולרי ביותר ברשת היה "עושים היסטוריה" בהגשת רן לוי, לאחריו "עושים פוליטיקה" בהגשת דפנה ליאל, ולאחר מכן "עושים רפואה" בהגשת ד"ר יובל בלוך ועידן כהן.
לפי סקר המאזינים שנערך בשנת 2019, הפודקאסט הפופולרי ביותר הוא "עושים היסטוריה", ולאחריו "התשובה" בהגשת דורון פישלר.
התוצאה הזו חזרה על עצמה גם בסקרי המאזינים של 2020 ושל 2021.
לרשת עושים היסטוריה ישנה אפליקציה ייעודית שמתאימה למכשירים שנתמכים על ידי אנדרואיד, וניתנת להורדה מחנות ה-Google Play.
בשנת 2018 התפרסמה אפליקציה חדשה ומעודכנת, והאפליקציה הישנה ירדה מהחנות.
בשלהי 2020 החלה סלקום באופן בלעדי לשדר את הפודקאסטים של הרשת לכלל מנוייה בסלקום tv.
במאי 2020 החליטה הרשת בצעד חריג להוציא את מרבית התוכן שלה מהאזנה בספוטיפיי, אפליקציית השמע המובילה בישראל, מתוך חשש שהישענות יתר על מאזינים מספוטיפיי תפגע במודל העסקי של הרשת.
במרץ 2022 הרשת החזירה את הפרקים שהוסרו אל ספוטיפיי.
עורקיק הוא כלי דם קטן שיוצא מהעורק ומוביל את הדם אל הנימים היוצאים מהם.
העורקיק כולל שכבה פנימית של תאי אנדותל ושכבה חיצונית של תאי שריר חלק.
מהנימים הדם עובר אל הורידונים.
העורקיק מווסת את זרימת הדם דרכו בעזרת התרחבות והתכווצות: שכבת השריר-החלק של דופן העורקיק מתרפה או מתכווצת בהתאם לרמת הפחמן הדו-חמצני והחומציות של הדם ולפי אותות בקרה נוספים, הכוללים נוראדרנלין, אנגיוטנסין, חנקן חמצני ועוד.
בזמן כיווץ השריר החלק של העורקיק, שטח החתך של חלל-העורקיק קטן וההתנגדות לזרימת דם גדלה.
מערכת העורקיקים מווסתת כך גם את לחץ הדם: עליה בהתנגדות לזרימה בעורקיקים גורמת לעליה בלחץ הדם העורקי.
עושק היא אחת מן העילות המאפשרות לבטל את החוזה, בשל פגם בכריתת חוזה.
ניתן לבטל חוזה מחמת עושק כאשר כריתת החוזה נבעה מניצול מצוקה של אחד המתקשרים ובלבד שתנאי החוזה היו גרועים במידה ניכרת מן המקובל.
עילת העושק מנויה בפרק ב' בחוק החוזים הישראלי:
עילת העושק היא עבירה פלילית במקורה (עבירת עושק), שבהמשך הועתקה לחוק החוזים.
במצב של עושק אנו מניחים כי נכרת חוזה תקף אולם מטעמי מוסר וצדק חברתי החליט המחוקק לאפשר את ביטולו של חוזה זה.
עילת העושק מתייחסת למצבים בעלי חומרה פחותה מאשר בעילת הכפייה, שכן לא מופעל לחץ להתקשר בחוזה, אך ניצול החולשה של אחד הצדדים גורם לכך שתנאי החוזה הם בלתי סבירים.
בניגוד ליתר עילות הביטול שבפרק ב' לחוק החוזים, רק בעילת העושק נבחן תוכן החוזה וסבירות תנאיו.
הוראת העושק הועתקה גם למספר חוקים אחרים שמטרתם הגנה על לקוחות ועל צרכנים, כדוגמת: ס' 3 לחוק הגנת הצרכן, ס' 4 בחוק הבנקאות (שרות ללקוח) וכדומה.
חוזה - בחוק נכתב "מי שהתקשר בחוזה..." – כלומר, ראשית יש להוכיח קיומו של חוזה תקף על פי המבחנים הקבועים בפרק א' לחוק החוזים.
מצבו של הנעשק - יש להוכיח מצוקה, חולשה שכלית, חולשה גופנית או חוסר ניסיון אצל הצד הנעשק על מנת להוכיח את עילת העושק.
כל אחת מן החלופות הנ"ל מקימה לבדה עילת ביטול מפאת עושק.
יש להוכיח כי מצבו של הנעשק היה כבד משקל עד כדי כך שהסיט את שיקול דעתו סטיה של ממש מנתיבו הנכון.
כך נוכל לטעון כי מצבו של הנעשק היה כזה אשר לא אפשר לו לשקול את הנתונים בצורה מיטבית, ולכן נפגעה האפשרות שלו להקשר בחוזה בו הוא רוצה להקשר.
במרבית המקרים קושי ארעי או חולף ייחשב כמצוקה לעניין סעיף זה.
אולם במקרה בו אדם מצוי במצוקה עקב קושי כלכלי כלשהו או עקב תביעה של נושיו של המגיע להם על פי דין, לא נראה מצוקה חולפת זו כעושק, אלא נרצה לראות מצוקה חמורה ומתמשכת יותר.
חולשה שכלית וגופנית מוגדרות בספרות כרפיון שכלי של ממש וכנכות מוגדרת וקבועה.
במונח "חולשה שכלית" אין המדובר במחלת נפש, שהרי מצב זה מביא לאי כשירות משפטית.
כן, כוונת הסעיף איננה לבטל חוזה בשל חוסר הבנה של הצד הטוען לעושק או פערי השכלה בין הצדדים.
כלומר, יש להראות מצב שהוא מצב ביניים, כפי שהוגדר לעיל.
כמו בחולשה שכלית, גם בדרישה להוכחת חוסר ניסיון, אין הכוונה לחוסר שיקול דעת וכדומה, אלא לחוסר ניסיון מהותי הנובע ממגבלות כלשהן.
ניצול המצוקה - יש להראות ידיעה של העושק על מצבו של הנעשק, וכן, ניצולה על מנת להחתימו על חוזה או על מנת להשיג יתרונות כלשהם בחוזה שנחתם.
גם עצימת עיניים מצד העושק לנוכח מצוקתו של הנאשם תחשב לעושק, היות שהיא נתפסת כרשלנות גסה.
אולם, לא כל רשלנות תקים עילת ביטול בשל עושק אלא אך רשלנות בוטה ומשמעותית.
קשר סיבתי - יש להראות כי המצוקה וניצולה הם אלה שגרמו לצד הנעשק להתקשר בחוזה.
הסיבתיות אותה יש להוכיח היא סובייקטיבית, כלומר, יש להוכיח כי מצב הנעשק וניצולו תרמו להתקשרותו בחוזה, אף אם לא כגורם בלעדי לכך.
תנאי החוזה - יש להוכיח "תנאי חוזה גרועים במידה בלתי סבירה מן המקובל" – המקרים הטיפוסיים הנכנסים להגדרה זו הם המקרים בהם בעקבות העושק נכרת חוזה אשר היחס בין הערכים המוחלפים בו איננו סביר.
ככלל, כשקובע בית המשפט מהו המקובל ומהם תנאי חוזה גרועים במידה בלתי סבירה, נשקלים שיקולים של צדק והגינות לפיהם מכריעים בהחלטה ערכית זו.
אדם אשר כרת חוזה עקב עושק רשאי לבטל חוזה זה בהודעה לצד השני תוך זמן סביר מאז שנודע לו על העושק.
במקרה שאותו אדם אכן בחר לבטל את החוזה, חלה חובת השבה הדדית של התמורות שהחולפו עד לאותו רגע במסגרת היחסים החוזיים שבין הצדדים, ובמצב שבו השבה של דבר כלשהו איננה אפשרית - יש להשיב את שוויו.
כן, במקרה בו החוזה ניתן להפרדה לחלקים ועילת העושק נוגעת רק בחלק אחד מהם, ניתן לבטל את אותו חלק בלבד.
אולם, אם הצד התם לא היה מתקשר בחוזה כלל אם לא היה נעשק - הוא רשאי לבחור בין ביטול מלא או חלקי של החוזה.
עושות חשבון הייתה תוכנית תחקירים צרכנית ישראלית בהגשת סיון קלינגבייל וטליה פלד קינן.
התוכנית שודרה החל מ-13 במאי 2015 עד ה-16 באוגוסט 2018 בערוץ עשר את התכנית הנחו בעבר גם נטע אחיטוב ולינוי בר גפן.
התוכנית עלתה לאוויר ב-13 במאי 2015 את התוכנית הגישו נטע אחיטוב ולינוי בר-גפן.
התחקיר הראשון עסק בדירות המסתור של חברות הסלולר.
ב-5 באוגוסט 2015 החליפה סיון קלינגבייל את נטע אחיטוב בהגשת התוכנית מטעמי הפקה.
בעונה הראשונה שודרו תחקירים על: רופאי שיניים, מחדלי בנייה, אופניים חשמליים ועוד.
תחקיר סיום העונה שודר ב-9 בספטמבר 2015 ועסק בחתונות.
העונה השנייה התחילה ב-16 בפברואר 2016. תחקיר פתיחת העונה עסק בסלטים.
בעונה השנייה שודרו תחקירים על: הלוואות, מחדלי ביצים, דיאטות ועוד.
תחקיר סיום העונה שודר ב-7 באפריל 2016 ועסק במזרנים.
העונה השלישית התחילה ב-13 ביולי 2016. תחקיר פתיחת העונה עסק במקררים.
בעונה השלישית שודרו תחקירים על: תחליפי בשר, הסרת שיער בלייזר, תעשיית ההריון ועוד.
תחקיר סיום העונה שודר ב-27 בספטמבר 2016 ועסק ברכבים.
העונה הרביעית התחילה ב-23 בינואר 2017. תחקיר פתיחת העונה עסק בהמבורגר הבריא ביותר.
תחקיר שזכה לתהודה רבה.תחקיר סיום העונה שודר ב-3 באפריל 2017 ועסק במה השתנה לאחר התחקירים של התוכנית.
העונה החמישית התחילה ב-13 ביולי 2017. תחקיר פתיחת העונה עסק בבריכות השחייה.
תחקיר סיום העונה שודר ב-25 בספטמבר 2017 ועסק במה השתנה לאחר תחקיר על מחדל הביצים.
ב-15 בינואר 2018 עלתה העונה השישית, שבה טליה פלד קינן החליפה את לינוי בר גפן, שעברה לכאן 11. תחקיר פתיחת העונה עסק בתעשיית הפלאפל והעונה הסתיימה ב-16 באוגוסט 2018, בתחקיר על מצב בתי האבות בישראל.
בתום העונה השישית, בעקבות התפרצות מחלת החצבת בישראל, שודר פרק מיוחד בהנחיית לינוי בר-גפן, ובו שודר תחקיר החיסונים שביצעה יחד עם סיון קלינגבייל בעונה החמישית של העונה, לצד פאנל מקצועי באולפן.
עוֹרְקֵי מְתוֹךְ הַיָּד הַגַּבִּיִּים (TA: arteriae metacarpales dorsales) הם קבוצת עורקים בכף היד המזינים את האצבעות.
עורק מתוך היד הראשון מסתעף ישירות מעורק החישור, בטרם האחרון חוצה דרך שני ראשי השריר הבין-גרמי הגבי הראשון.
שלושת העורקים הצדיים בקבוצה יוצאים מתוך רשת שורש היד הגבית ונעים לאורך השרירים הבין-גרמיים הגביים השני, השלישי והרביעי, עד להתפצלותם לעורקי האצבעות הגביים.
בסמוך לראשיתם הם משיקים לקשת כף היד העמוקה באמצעות עורקים נוקבים.
הם משיקים גם לעורקי האצבעות הכפיים המשותפים, שמקורם בקשת כף היד השטחית, גם כן באמצעות עורקים נוקבים.
עוֹרְקֵי מְתוֹךְ הַיָּד הַכַּפִּיִּים (TA: arteriae metacarpales palmares) הם קבוצה של עורקים בכף היד היוצאים מקשת כף היד העמוקה.
עורקים אלה נעים בכיוון האצבעות על גבי השרירים הבין-גרמיים ומשיקים במרווח האצבעות עם עורקי האצבעות הכפיים המשותפים של קשת כף היד השטחית.
עוֹרְקֵי יוֹתֶרֶת הַכִּלְיָה (TA: arteriae suprarenales superiores) הם קבוצה של ענפים עורקיים בבטן המסתעפים מעורק הסרעפת התחתון ומספקים דם לבלוטת יותרת הכליה.
העורקים, 6–8 במספר, מצטרפים אל עורק יותרת הכליה האמצעי ועורק יותרת הכליה התחתון באספקת הדם לבלוטה.
עוֹרְקֵי הַקֵּבָה הַקְּצָרִים (TA: arteriae gastricae breves) הם קבוצת עורקים קטנים בבטן המסתעפים מעורק הטחול לקראת סופו ומספקים דם לקיבה.
העורקים, 4–5 במספר, נעים משמאל לימין, בין שכבות רצועת הקיבה והטחול, ומספקים דם לעקומה הגדולה של הקיבה.
בסופם הם יוצרים השקות עם ענפים מעורק הקיבה השמאלי ומעורק הקיבה והפדר השמאלי.
בניגוד לעורקי הקיבה והפדר ולעורקי הקיבה הימני והשמאלי, השקותיהם של עורקי הקיבה הקצרים אינן מסייעות לאספקת דם מקבילנית טובה במקרה של חסימת עורק הטחול.
עושת הנפלאות הוא סרט ביוגרפי אמריקאי משנת 1962 על אן סאליבן והלן קלר בבימויו של ארתור פן.
התסריט הוא של ויליאם גיבסון ומבוסס על מחזה שלו באותו שם שהועלה בברודוויי ב-1959. המחזה התבסס על האוטוביוגרפיה של הלן קלר "סיפור חיי" מ-1903. הוא הועלה גם בישראל בתיאטרון אורנה פורת, בתיאטרון המדיטק ובבית צבי.
המחזה בברודוויי בוים גם הוא על ידי ארתור פן והשתתפו בו בתפקידים הראשיים אן בנקרופט ופטי דיוק ששיחקו גם בסרט.
ב-1979 וב-2000 הופקו סרטי טלוויזיה על אותו נושא.
מפיקי הסרט היססו בתחילה לתת את התפקיד לפטי דיוק כי היא הייתה אז בת 15 ואמורה לגלם ילדה בת שבע.
בהפקה ב-1979 גילמה פטי דיוק את תפקיד אן סאליבן.
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - אן בנקרופט
פרס אוסקר לשחקנית המשנה הטובה ביותר - פטי דיוק
כן היה מועמד לפרסי אוסקר על הבימוי, התסריט ועיצוב התלבושות.
רופא בודק את התינוקת הלן, בתם של קפטן ארתור קלר (ויקטור ג'ורי) וקייט קלר (אינגה סוונסון) ומודיע כי מחלתה חלפה.
קייט מתבוננת בתינוקת ועד מהרה מגלה לחרדתה כי היא אינה רואה ושומעת ומפיה נפלטת צווחה המביאה את הקפטן במהירות לתינוקת ולבשורה המרה.
לאחר שבע שנים, הנערה הלן קלר (פטי דיוק) מתפרעת כל הזמן, שוברת דברים ואין אפשרות להשתלט עליה.
קפטן קלר מבקש להעבירה למוסד סגור לחולי נפש אבל האם מסרבת ומבקשת למצוא לה אישה שתוכל לטפל בה בבית.
לאחר היסוסים מתרצה הקפטן וכותב מכתב בקשה לבית ספר לעיוורים בבוסטון.
הם מציעים את העבודה לאן סאליבן (אן בנקרופט), כבדת ראייה שהתחנכה במוסד ויש לה ניסיון בלימוד עיוורים וחירשים.
קפטן קלר מקבל את אן בספקנות בגלל ראייתה הכבדה.
המפגשים הראשונים שלה עם הלן הם טראומטיים.
הלן מתקיפה אותה פיזית, שוברת לה שן ונועלת אותה בחדר.
בעת הארוחה המשפחתית עוברת הלן ליד כל אחד מהמשפחה ולוקחת אוכל מצלחתו.
אן אומרת לקפטן שהם מפנקים אותה ויש להפסיק את זה.
היא מבקשת להשאיר אותם לבד ואז מתפתחת מריבה גדולה בין שתיהן עם מכות ושבירת כל החפצים בחדר.
הקפטן רוצה לפטר את אן ולהחזירה לבוסטון.
היא מבקשת לתת לה הזדמנות אחרונה ולהעביר אותה עם הלן לבקתה בפאתי האחוזה המשפחתית שם תהיה נתונה להשפעתה בלבד.
בזמן הזה עם עליות וירידות היא מצליחה ללמד את הלן נימוסי שולחן ואת אותיות האלפבית בעזרת מישוש אצבעות.
כאשר הן חוזרות למשפחה מתחילה שוב הלן להתפרע ליד שולחן האוכל.
אן סוחבת אותה החוצה ומצליחה ליד משאבת המים ללמד אותה את הקשר בין המילה מים (water) אותה היא מעבירה לה באצבעותיה, למים הזורמים מהמשאבה ולאחר מכן הלן מאייתת לאן את המילה מורה (teacher) ומקבלת אישור ממנה בהנהון הראש - כן, כך נפתחת להלן הדרך ללימוד השפה.
עושה פלא (במקור בכתיב חסר: עֹשה פלא) הוא ספר סיפורי עם בעברית, מהנפוצים והמוכרים ביותר מסוגו, שנכתב ופורסם על ידי הרב יוסף שבתי פרחי באיטליה באמצע המאה ה-19.
בספר, ליקט, סגנן וכתב מחדש הרב פרחי 94 סיפורי עם שונים.
הספר ראה אור לראשונה בליבורנו שבאיטליה, מקום מושבו של פרחי, במספר חלקים בין השנים ה'תר"ה–ה'תרכ"ט, ובשנת ה'תר"ל יצאו לאור כל החלקים בספר אחד.
כיהודי שומר מצוות, קיווה הרב פרחי לקרב בעזרת הספר את בני הנוער אל המקורות העתיקים, ולהרחיקם מהשכלה לא יהודית.
מקור שם הספר הוא בשירת הים, בפסוק (הביטוי מופיע פעמים נוספות בספר תהילים).
הספר מכיל מגוון של מספר תקופות בסיפורת העברית, כולל אגדות חז"ל, ימי הביניים והעת החדשה, ומגוון סוגות: מיתוס, מעשיית-קסם, לגנדה, אקסמפלום, הגיוגרפיה, אנקדוטה, ומשל.
נושאי הסיפורת הם בעיקר "ישראל ואומות העולם", "אבות ובנים", "מתיחות מעמדית", "משברי הנישואין", "הלידה והמוות" ועוד.
ברובו, מכיל חלקו הראשון של הספר סיפורים שהועתקו בשלמותם, עם שינויים קלים, ממקורות קדומים יותר, או עובדו על פי מקורות דומים.
את מקור הסיפורים ציין הרב פרחי בהקדמה, ולעיתים גם בסמוך לסיפור.
בשניים מהסיפורים ניכר עיבוד שביצע הרב פרחי, בשונה מהמקור, ועבור כעשרה סיפורים בחלק זה לא נמצאו נוסחים קדומים, וככל הנראה הרב פרחי שמע אותם מפי אחרים במסורת שבעל פה והעלה אותם על הכתב.
בחלק זה ריכז הרב פרחי מעט מהסיפורים הנפוצים בספרות העממית היהודית, בהם מגילת אנטיוכוס, "סיפור יהודית", שלמה ואשמדאי, "אדם אחד מאלף מצאתי", "יואב הכובש עיר", "חולדה ובור", "ר' ראובן הלבלר", "דוד וישבי", ר' יהושע בן לוי ואליהו", "רבי עקיבא והמת הנודד", "אברהם ונמרוד" ו"מעשה בירושלמי".
סיפורים נוספים הועתקו מהתלמוד ומהמדרשים ללא ציון מקורם המדויק, וסיפורים אחרים הועתקו מקובצי סיפורים מתקופת ימי הביניים ללא ציון המקורות, ככל הנראה הודות לכך שהרב פרחי ראה בהם חיבורים השייכים לספרות המדרשית.
אף על פי שחלק זה היה מוכן כבר בעת הדפסת החלק הראשון, הוא פורסם כ-14 שנים לאחר קודמו.
בחלקו זה, מקורם של רוב הסיפורים הוא בעל פה, "אשר לא נדפסו לעולמים [...] מאשר שמעה אוזני מאנשים חכמים", כפי שהעיד הרב פרחי בהקדמתו לחלק זה.
חלק קטן מהסיפורים אמנם כן נלקחו ממקורות כתובים, אותם ציין בראש הסיפור, אך השינוי הניכר שנעשה בכל הסיפורים בחלק זה הוא הוספת מוסר השכל, כפי שכתב בהקדמה.
על פי חוקר הפולקלור היהודי עלי יסיף, כעשרה סיפורים ארוכים הבולטים בשונותם בכל חלקי הספר בהשוואה לסיפורים האחרים, נכתבו על ידי הרב פרחי בעצמו.
הספר הסב למחבר פרסום גדול מאשר שאר חיבוריו, ולמרות השנים הרבות שחלפו מאז שהודפס לראשונה בשנת 1845, הוא ממשיך להיות נפוץ ומוכר בתחומו גם כיום.
על תפוצתו יעיד מנהג יהודים מעדות רבות, בהם יוצאי איראן, מרוקו, תימן ועיראק לקרוא ממנו סיפורים מדי ליל שבת, או בהזדמנויות אחרות.
מאז שנדפס לראשונה, יצא הספר לאור בעוד מהדורות רבות נוספות, ותפוצתו הנרחבת מעידה על מרכזיותו בעולם היהדות הדתית שאינה חסידית, בעיקר בקרב עדות המזרח.
לספר אף השפעה רבה על דורות של מספרים עממיים, ובאוניברסיטאות בישראל יוחדו קורסים להוראתו.
עושים סדר הייתה תוכנית אקטואליה ישראלית ששודרה בשידורי הטלוויזיה החינוכית הישראלית.
התוכנית שודרה מ-2009 בערוץ 2, ערוץ 23 וערוץ עשר, והסתיימה ב-14 באוגוסט 2018 עם סגירת הטלוויזיה החינוכית.
על פי חוק השידור הציבורי הישראלי עם תחילת שידורי תאגיד השידור הישראלי אמורה הייתה להיסגר מחלקת האקטואליה של החינוכית ולהפסיק את שידור תוכניות אקטואליה.
עם זאת, שידור התוכניות נמשך במתכונת מגזינית עד סיומן.
התוכנית הסתיימה ב-14 באוגוסט 2018, כאשר שודרה התוכנית האחרונה בערוץ עשר, ושידורי החינוכית הופסקו מוקדם יותר בלילה.
בתוכנית זו, שנקראה בשם "עושים סדר - דו"ח מצב", המגישים בן כספית וגל גבאי הגישו ביחד וראיינו אנשי תקשורת ופוליטיקאים שונים כדי לסכם את מה שעבר על החברה הישראלית בשנותיה של התוכנית.
את התוכנית הגישו לסירוגין גל גבאי ובן כספית.
התוכנית עסקה באירועי היום וסיכמה אותם באמצעות ראיונות עם אנשים שונים.
המגישים עסקו בנושאים החברתיים מזווית הראייה שלהם, תוך שימת דגש על נושאים חברתיים ותרבותיים בחברה הישראלית.
כמו כן, בתוכנית שולבו טורים אישיים של עיתונאים נבחרים המציגים בסגנון בהיר וממוקד את דעותיהם השונות.
עושים צהריים הייתה תוכנית רדיו יומית העוסקת בנושאי אקטואליה ששודרה בגלי צה"ל בהגשתה של יעל דן בין השעות 13:00–14:00 בשנים 1998–2025.
התוכנית היא מגזין אקטואליה העוסק גם בחדשות היום אך גם בנושאי חברה, תרבות, בריאות וכלכלה.
התוכנית מובילה מאבקים חברתיים מתמשכים, ובמיוחד מתמקדת במאבק בפגיעות מיניות.
התוכנית יזמה, בין השאר, את שינוי החוק על מנת להתיר לנפגעות ולנפגעי תקיפה מינית המעוניינות בכך להיחשף בכלי התקשורת בזהותן האמיתית.
התוכנית עלתה לאוויר ב־30 באוגוסט 1998, וב־29 באוגוסט 2018 חגגה 20 שנה במשדר מיוחד.
בעבר התוכנית שודרה במשך שעתיים, בשעות הצוהריים.
עם שינוי בלוח המשדרים שנערך בשנת 2015 בגלי צה"ל, קוצץ זמן השידור לשעה יומית אחת בלבד והיא משודרת כיום בימים ראשון עד רביעי בשעות 13:00–14:00. בשנת 2015 זכתה התוכנית בפרס מפקד גלי צה"ל.
בשנת 2019, תוכנית 20 השנה של התכנית זיכתה אותה בפרס מפקד גלי צה"ל בפעם השנייה.
בפברואר 2025 פורסם כי התוכנית תרד מהאוויר במהלך חודש יוני הקרוב לאחר 27 שנות שידור.
את התוכנית יחליפו שידורי מגזין תרבות, בידור ופנאי יומי.
ב-30 ביוני 2025 שודרה התכנית האחרונה בהגשת יעל דן.
עוֹרְקֵי שַׁלְפּוּחִית הַשֶּׁתֶן הָעֶלְיוֹנִים (TA: arteriae vesicales superiores), אשר נקראו בעבר הָעוֹרְקִים הַשַּׁלְחוּפִיִּים הַגֻּלְגָּלְתִּיִּים (arteriae vesicales craniales), הם קבוצת עורקים בבטן ובאגן היוצאים מחלקו הפתוח של עורק הטבור ומספקים דם לשלפוחית השתן.
העורקים יוצאים מחלקו הפתוח של עורק הטבור ונעים על פני ההיבט העליון של שלפוחית השתן.
מן העורקים מסתעפים ענפים לעבר השופכן, ובחלק מהאוכלוסייה הזכרית, גם מסתעף מהם עורק צינור הזרע.
בעבר, היה נהוג לתאר בספרי לימוד אנטומיה גם עורק אמצעי לשלפוחית השתן, אשר מספק דם לקרקעית שלפוחית השתן ולשלפוחית הזרע, בנפרד מעורק שלפוחית השתן העליון, אולם בספרי לימוד מודרניים, כמו גם לפי הטרמינולוגיה אנטומיקה, ההתייחסות היא למספר עורקי שלפוחית שתן עליונים שמקורם משותף.
עושה שלום במרומיו הוא חלק מבקשה הנאמרת בהזדמנויות שונות, ומופיעה בכתובים החל מתקופת הגאונים.
מקורו של הביטוי "עושה שלום במרומיו" הוא בפסוק בספר איוב.
בקשה זו זכתה ללחנים ולביצועים רבים.
אחד הלחנים המוכרים הוא לחן של נורית הירש.
קדיש - בסיום כל קדיש (למעט חצי קדיש), נאמרת בקשה זו.
תפילת העמידה - לפי המנהג המובא בשולחן ערוך נאמרת בקשה זו בצורה הבאה: .
ברכת המזון - בסיום ברכת המזון נאמרת בקשה זו לפי מנהגים רבים.
נוסח יהודי תימן - בסיום הקדיש אומרים יהודי תימן את הבקשה בנוסח זה: .
נוסח הספרדים - למנהג יהודי ספרד מוסיפים שתי תיבות "ברחמיו", ו"עמו" - .
שינוי "עושה השלום" בעשרת ימי תשובה - בחלק מקהילות האשכנזים וכן לפי נוסח הספרדים נהוג בעשרת ימי תשובה לומר: עושה השלום.
הרפורמים נוהגים להוסיף לאחר "ועל כל ישראל" תוספת אוניברסלית כגון: "ועל כל יושבי תבל".
הביטוי "עושה שלום במרומיו" עורר חשיבה רבה, פירושים ודרשות רבות.
הדגש לפיו יש צורך בעשיית שלום בין מלאכי עליון ובין כוכבי השמים, הביא גם להסקת מסקנות מוסרית.
כך למשל בדברי בר קפרא: .
בתלמוד ירושלמי קושר רבי יוחנן את הפסוק ליחסי החמה והלבנה: .
עושה הנפלאות הוא סרט מוזיקלי אמריקאי עם דני קיי ווירג'יניה מאיו בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס על סיפור קצר של ארתור שיקמן ובבסיסו שני אחים תאומים שאחד מהם נרצח ומופיע כל הזמן כרוח רפאים.
דני קיי משחק תפקיד כפול של האח החי ושל רוח האח המת.
זה דורש אפקטים רבים ואכן הסרט זכה בפרס אוסקר לאפקטים הטובים ביותר.
הסרט היה מועמד לפרס אוסקר לשיר המקורי הטוב ביותר, פרס אוסקר לפסקול המקורי הטוב ביותר ופרס אוסקר למיקס הסאונד הטוב ביותר.
האחים דינג'ל (דני קיי) הם תאומים זהים, דומים בחיצוניותם אך שונים לגמרי באופיים.
באסטר דינג'ל הוא טיפוס מוחצן ורודף נשים המופיע מידי ערב במועדון "פליקן".
הוא מופיע עם הרקדנית מידג' מלון (ורה-אלן) והם מאורסים.
אדווין דינג'ל הוא אדם מלומד, בוגר אוניברסיטת פרינסטון שמבלה שעות רבות בספרייה והספרנית אלן (וירג'יניה מאיו) מאוהבת בו.
במועדון "הפליקן" מבקר גם הפושע "עשרת אלפים" ג'קסון (סטיב קוקרן).
הוא חשוד ברצח רקדנית מהמועדון ובאסטר דינג'ל שהיה נוכח באירוע עומד להעיד נגדו במשפט.
ג'קסון שולח שניים מאנשיו שחוטפים אותו, מהממים אותו במכה בעורף ומשליכים אותו למותו באגם בפארק פרוספקט בברוקלין.
רוחו של באסטר מושכת את אדווין לפארק שם הוא "נפגש" עם אחיו ומדבר איתו.
השוטרים והמבלים בפארק חושבים שהוא יצא מדעתו כי רק הוא רואה ושומע אותו.
גם בעל המעדנייה שמידט (ס.ז.
סאקאל) חושב כך ומסלק אותו מהחנות.
אדווין מגיע למועדון וכולם וכולם מקבלים אותו בשמחה.
המנהל מונטי (דונלד וודס) מורה לו לעלות לבמה ולהופיע ואדווין הנבוך קורא לאחיו המת שייכנס לגופו כדי שיוכל להופיע.
לבסוף "מגיע" באסטר ואדווין מבצע את השיר עיניים שחורות כשלידו פרחים באגרטל שגורמים לו להתעטש כל הזמן לצחוקיו של הקהל.
עוזריו של ג'קסון מדווחים לו כי חיסלו את באסטר אך להפתעתו הוא רואה אותו בהופעה במועדון ושולח אותם לחסל אותו שוב.
ביניתיים תופסים אותו אנשי התובע המחוזי ומביאים אותו לחקירה בפני התובע המחוזי או'בראיין (אוטו קרוגר).
אדווין לא יודע דבר והתובע שעומד לצאת מדעתו, זורק אותו ממשרדו.
אדווין בורח אל דירתה של אלן אבל הפושעים אחריו, לאחר שנודע לו שהתובע המחוזי נמצא בבית האופרה הוא בורח לשם ומופיע כזמר אופרה.
לבסוף מוזעקים שוטרים ועוצרים את ג'קסון ואנשיו.
מידג' שחיכתה לבאסטר/אדווין לטקס הנישואים, מתייאשת מאי הגעתו ומסכימה להצעתו של מונטי לנישואים.
בעיתון מופיעה מודעה גדולה עם צילומים של מונטי ומידג', אדווין ואלן.
לאחר החתונה מתייחדים אדווין ואלן ורוחו של באסטר מופיעה שוב בחדרם...
שם השחקן/ית שם הדמות הערותדני קייאדווין דינג'ל, באסטר דינג'לאחים תאומיםוירג'יניה מאיואלן שנליספרניתורה-אלןמידג' מלוןרקדניתסטיב קוקרן"עשרת אלפים" ג'קסוןפושעדונלד וודסמונטיבעל מועדוןאוטו קרוגראו'בראייןתובע מחוזיס.ז.
עושות כותרות היא דרמה קומית טלוויזיונית, ששודרה בין השנים 2017 ל-2021 ברשת הטלוויזיה האמריקאית Freeform.
בישראל, משודרת הסדרה על ידי חברת Yes הטלוויזיה בלוויין.
הסדרה מתמקדת בשלוש נשים השייכות לדור המילניום — ג'יין סלואן (קייטי סטיבנס), קאט אדיסון (איישה די) וסאטון בריידי (מייגן פייהי) — המתגוררות בניו יורק סיטי.
שלוש הנשים עובדות ב"סקרלט", מגזין נשים בדיוני בהובלת העורכת הראשית ג'קלין קרלייל (מלורה הארדין).
שלוש הנשים מנווטות את חייהן בעיר הגדולה - מערכות היחסים וההתקדמות המקצועית שלהן.
הסדרה עוסקת בנושאים חברתיים, מגדריים ופמניסיטיים המעסיקים נשים צעירות במאה ה-21.
קייטי סטיבנס בתפקיד ג'יין סלואן, עיתונאית במגזין סקרלט
איישה די בתפקיד קאט אדיסון, לשעבר מנהלת המדיה החברתית במגזין סקרלט.
מייגן פייהי בתפקיד סאטון בריידי-האנטר, סטייליסטית במגזין סקרלט.
סמואל פייג' בתפקיד ריצ'רד האנטר, חבר בדירקטוריון המגזין "סקרלט", היועץ המשפטי להוצאת ספורד שבבעלותו המגזין ובעלה של סאטון.
מאט וורד בתפקיד אלכס קרופורד (עונות 1–4; משני, עונה 5), עיתונאי במגזין סקרלט.
מלורה הארדין בתפקיד ג'קלין קרלייל, העורכת הראשית של מגזין סקרלט.
סטיבן קונרד מור בתפקיד אוליבר גרייסון (עונה 2–הווה; משני, עונה 1), ראש מחלקת האופנה של מגזין סקרלט.
ניקוהאל בושרי בתפקיד אדינה אל-אמין (עונה 2; משנית: עונות 1, 3–הווה), צלמת, ובת זוגה לשעבר של קאט.
אמילי סי צ'אנג בתפקיד לורן פארק (עונה 1; אורחת בעונה 3), המנהלת של סקרלט.
אדם קפריולו בתפקיד אנדרו, העוזר של ג'קלין.
דן ז'אנוט בתפקיד ריאן דקר, עיתונאי עצמאי, ובן זוגה לשעבר של ג'יין.
סטפני קוסטה בתור סייג', עיתונאית במגזין סקרלט.
לוקה ג'יימס לי בתפקיד בן צ'או (עונה 2), רופא, ובן זוגה לשעבר של ג'יין.
סיבאן מרפי בתפקיד קליאו (עונה 2), חברה חדשה בהנהלת מגזין סקרלט.
פיטר ואק בתפקיד פטריק דוכנד (עונה 3), ראש המחלקה הדיגיטלית של מגזין סקרלט.
אלכסיס פלויד בתפקיד טיה קלייטון (עונה 3), מנהלת הקמפיין של קאט ובת זוגה לשעבר.
טום אוסטן בתפקיד קודי (עונה 4), ברמן ובן זוגה לשעבר של קאט.
רייבן סימון בתפקיד אליס נייט (עונה 4), משפיענית יופי.
אלכס פקסטון-ביזלי בתפקיד אווה רודס (עונות 4–5), עורכת דין שמרנית ומושא האהבה של קאט.
מאט ואירו בתפקיד סקוט קולמן (עונות 4–5), בעל טור ב"סקרלט", ג'יין היא הבוסית שלו.
והוא וג'יין מפתחים רגשות אחד לשנייה.
ביוני 2020 פרסמה כוכבת הסדרה, איישה די, פוסט ארוך ברשתות החברתיות בו כתבה "הגיוון שאנו רואים מול המצלמה צריך לבוא לידי ביטוי במגוון הצוות היצירתי שמאחורי המצלמה".
Freeform הגיבו לדבריה של די בהצהרה "אנו מברכים את איישה שהרימה את ידה והתחילה שיחות סביב נושאים חשובים אלה.
אנו מצפים להמשיך באותו דיאלוג ולהוביל שינוי חיובי.
המטרה שלנו ב"עושות כותרות" היא ותמיד הייתה לספר סיפורים משעשעים ואותנטיים המייצגים את העולם שקאט, ג'יין וסאטון חיות בו - אנחנו יכולים לעשות זאת רק אם נקשיב."
שנהפרסקטגוריהמועמדתוצאה2017פרסי בחירת הנוערסדרת הקיץ הנבחרתעושות כותרותכוכבת הטלוויזיה הנבחרת: קיץאיישה די2018פרסי GLAAD מדיהסדרת קומדיה יוצאת מן הכללעושות כותרותפרסי בחירת הנוערסדרת הקיץ הנבחרתכוכב הטלוויזיה הנבחר: קיץאיישה דימייגן פייהיקייטי סטיבנספרסי אימג'ןהשחקנית הטובה ביותר – טלוויזיה2019פרס סטלייטסדרת הדרמה הטובה ביותרעושות כותרותפרסי בחירת הנוערסדרת הקיץ הנבחרת
"עושה לי צרות" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי עדן חסון.
השיר יצא לאור ב-22 במאי 2022 והופק והוקלט על ידי עדן חסון ויעקב למאי, כסינגל החמישי מתוך אלבום האולפן השלישי של חסון, אלבום 3.
השיר נכתב על ידי עדן חסון בטיסה של 11 שעות מלוס אנג'לס לישראל לאחר סיבוב הופעות.
הוא הוקלט, עובד והופק על ידי עדן חסון ויעקב למאי ועידן שניאור היה אחראי למנגינת הגיטרות בשיר.
השיר הופץ על ידי mobile 1 music ויצא לאור ב-22 במאי 2022.
הווידאו קליפ הרשמי של השיר, אשר הוכן על ידי הסטודיו לעיצוב גרפי AVOXVISION, הועלה לערוץ היוטיוב של עדן חסון ב-22 במאי 2022. נכון לנובמבר 2025, לשיר יש למעלה מ-19 מיליון צפיות ביוטיוב.
השיר הופיע במקום החמישי בסרטוני המוזיקה החמים של יוטיוב ישראל, הוא הופיע במקום השביעי ברשימת הלהיטים הגדולים של ישראל בספוטיפיי והופיע במקום השלישי במצעד השירים השבועי של כאן גימל.
באוגוסט 2023, חברת ספוטיפיי פרסמה את נתוני ההשמעות שלה ביחס לחודשים יולי-אוגוסט, והשיר היה לשיר ה-18 המושמע ביותר בחודשים אלו בישראל.
גרסת החזרות למופע פול ווליום עם נס וסטילה
עושות נקמה הוא סרט קומדיית נעורים אמריקאי משנת 2022, בבימויה של ג'ניפר קייטין רובינסון, שהייתה שותפה לכתיבת התסריט לצד סלסט באלארד.
מככבות בו קמילה מנדס, מאיה הוק, ריש שאה, סופי טרנר ואוסטין אברמס.
העלילה נוצרה בהשראת הסרט "זרים ברכבת" של אלפרד היצ'קוק.
הסרט עלה בבכורה בנטפליקס ב-16 בספטמבר 2022.
הסרט עוסק בשתי תלמידות תיכון פופולריות לשעבר, דראה (קמילה מנדס) ואלינור (מאיה הוק), שחייהן השתנו בצורה דרסטית והפכו לדחויות על ידי חבריהן לתיכון.
לאחר שסרטון אינטימי של דראה שנועד במקור רק לעיניו של החבר שלה מקס (אוסטין אברמס), דלף, היא מרגישה בושה.
אלינור הופכת למנודה כאשר שמועה על כך שהיא החזיקה ילדה במחנה הקיץ בכוח וניסתה לנשק אותה מתחילה להתפשט.
דראה ואלינור מתיידדות ומסכימות לנקום בבריונים זו של זו.
קמילה מנדס – דראה טורס
מאיה הוק – אלינור לויטן / נורה קאטלר
ריש שאה – ראס לי
סופי טרנר – אריקה נורמן
שרה מישל גלר – המנהלת
אוסטין אברמס – מקס ברוסארד
טליה ריידר – גבי ברוסארד
אווה קאפרי – קאריסה ג'ונס
ב-14 באוקטובר 2020 דווח כי נטפליקס מפתחת את הסרט, שנקרא אז "זרים" ("Strangers").
ג'ניפר קייטין רובינסון הייתה שותפה לכתיבה וביימה את הסרט, וקיבלה השראה מהסרט "Strangers on a Train" של אלפרד היצ'קוק (1951).
בנובמבר 2020 דווח כי קמילה מנדס ומאיה הוק יככבו בסרט.
חברי צוות נוספים הוכרזו בתחילת 2021.
עות'מאן הראשון (בטורקית עות'מאנית: عثمان باک; 1258–1326) היה מייסד השושלת העות'מאנית והעניק לה את שמה.
עם מות אביו ארטורול ב-1281, ירש עות'מאן את התואר ביי והיה למנהיג הטורקים העות'מאנים.
ב-1299 הוא הכריז על עצמאותו מהסלג'וקים ותחת הנהגתו היו העות'מאנים לאחת הנסיכויות הבייליקיות החזקות באנטוליה.
כאשר הפכה אנטוליה, תחת שלטון סלג'וקי, למדינה מוסלמית היא התפצלה לשלוש נסיכויות.
הנסיכות הדרומית שכנה לאורך החוף מול קפריסין, הנסיכות הצפונית שכנה בצמוד לגבולות האימפריה הביזנטית ולאורך חופי הים השחור והנסיכות המערבית שהתפרשה לאורך החזית הביזנטית מאזור קסטאמונו עד למפרץ מאקרי (Makri) בדרום.
כל מחוז היה נתון לשליטתו של מפקד בעל מעמד אמיר.
מרבית מנתיני נסיכויות אלו היו שבטים טורקמנים נוודים שהגיעו מהמזרח.
על פי המסורת העות'מאנית הנפוצה ביותר, סבו של עות'מאן היה סולימאן (Suleyman Sah), מנהיג השבט הטוקרמני קאיי, שברח בתחילת המאה ה-13 מפני המונגולים.
ככל הנראה הוא טבע במהלך חציית נהר פרת ולאחר מכן התפצלה משפחתו לשניים.
שני בנים ורוב המשפחה פנו חזרה לחיות תחת המונגולים, ובן אחד, ארטורול, המשיך עם השאר לתוך אנטוליה.
אלו התיישבו בנסיכות המערבית וחברו לסולטנות רום במאבק נגד הביזנטים והמונגולים.
בתמורה לעזרתו הצבאית, ניתנו לארטורול שתי ערים על גבול הפרובינציה הביזנטית ביתיניה – דומאניק וסייט.
ממצאים מודרניים יותר מראים כי ככל הנראה אבות השושלת העות'מאנית הגיעו לאנטוליה כבר מהמאה ה-11 כחלק מהשבטים הטורקמנים והטורקיים הנוודים שנפוצו ברחבי אסיה הקטנה.
לפי ממצאים אלו, למשך תקופה של שתי מאות, האבות העות'מאנים היו קבוצה של נוודים חסרי מעמד.
למרות חילוקי הדעות בעניין זה, הכל מסכימים לעובדה כי עות'מאן הראשון נולד בעיר סייט בשנת 1258, וירש את אביו בשטח שעל גבול מחוז ביתניה בסביבות 1281. במקביל לירושה שקיבל מאביו, האמיר של נסיכות המערב נכנע למאבק מול הביזנטים ונוטש את החזית.
בתחילת דרכו, מטרתו של עות'מאן לא הייתה לחימה כללית נגד הביזנטים ואף ניסה לקשור קשרים עם שליטים ביזנטים באזורו.
לאחר כיבוש העיר קראג'אהיסאר, הייתה תקופת רגיעה.
בתקופה זו ידוע על קשרים קרובים של עות'מאן עם שליטים ביזנטים כשהבולטים ביניהם הם מושל בילסיק וקוסה מיהל .
האחרון עזר לעות'מאן במאבק במורדים ובסופו של דבר התאסלם והצטרף לשורות מפקדיו של עות'מאן.
עות'מאן נתפס תחילה כמנהיג במעמד ביי, של קבוצה דוברת שפה טורקית חצי נוודית.
רק כאשר הגיע לנקודה בה איים על הערים הביזנטיות איזניק ובורסה החלו הביזנטים להתייחס אליו כאחד מהשליטים החשובים של אויביהם.
בשנת 1301 שלחו הביזנטים לראשונה כוחות שילחמו נגד עות'מאן.
נשלחו כ-2,000 לוחמים על מנת למנוע את כיבוש העיר איזניק.
עות'מאן וכוחותיו ארבו ללוחמים הביזנטים והחריבו את הכוח שלהם.
בתחילת 1288, כבש מידי הביזנטים את העיירה קרקאהיסאר, שם יסד את בירתו הראשונה.
עם החלפת המאה וכיבוש העיר אסקישהיר, עות'מאן ארגן מחדש את שלטונו.
הוא נתן את קראג'אהיסאר לבנו אורהן הראשון והעביר את הבירה לאסיקשהיר.
המצב הרע של הביזנטים יחד עם הנזקים בעקבות הצפת נהר הסקריה העניקו יתרון להתקדמותו של עות'מאן.
לאחר מיסוד האימפריה באסיקשהיר, הוא מיקד את כוחותיו להרחבת שטחו בשני כיוונים, צפונה לאורך נהר סקריה לכיוון הים השחור ודרומה לאורך הנהר לכיוון ים מרמרה.
הניצחון מול כוחות ביזנטים בדרכם לכיבוש איזניק ב-1301 גרם למהומה בקרב תושבים מקומיים והללו עזבו את בתיהם ונסו דרומה לעיר איזמיט.
החל משנה זו, שמו של עות'מאן הופץ למדינות מוסלמיות רבות ומהגרים מעמים טורקיים וטורקמנים החלו למלא את שטחו.
שש שנים מאוחר יותר נפלו מבצרים ביזנטים נוספים.
בשנת 1308 עות'מאן הצליח להרחיב את שטחו למטרות שהציב ובכך בודד את הערים הביזנטיות החשובות ביותר שנותרו באזור, בורסה ואיזניק.
בחזית הדרומית שלו, נהדפו כוחות מונגולים על ידי בנו אורהן, ובכך הוכיח את התאמתו לרשת את הממלכה.
לאחר מכן המשיך אורהן בכיבוש שטחים ממערב לנהר.
תחילה כבשו את איזניק, כאשר מבצרי העיר נכבשו אחד לאחר השני בקצב איטי ובטוח, כך שאט אט העיר הוקפה על ידי כוחות עות'מאנים מכל צדדיה.
הכוחות נעו למרכז העיר, שם מוקם המבצר המרכזי בו ישב השליט, וכבשו אותו לאחר שכל העיר כבר הייתה בשליטתם, העות'מאנים פעלו באותו צורה גם בכיבוש בורסה.
לאחר שאיזניק נכבשה פנו העות'מאנים לכיבוש בורסה.
העיר הצליחה להחזיק מעמד כל עוד הייתה לה גישה לים, שאפשרה ייבוא אספקה מהבירה הביזנטית קונסטנטינופול.
בשנת 1321 כבש עות'מאן את נמל מונדיאה ונותק הקשר האחרון של בורסה עם הביזנטים.
בשלב זה עזב עות'מאן את המערכה ויצא למלחמות גרילה ארוכות טווח, תוך שהוא השאיר את הפיקוד בידי בנו אורהן ומפקדים נוספים.
לאחר חמש שנים, בשנת 1326, העיר בורסה נכנעה מרצון, ללא מלחמה.
הם הכריזו על העיר כבירה של הממלכה ושם קבורים מנהגי השושלת עד מהמט השני שכובש את קונסטנטינופול ומכריז עליה כבירה.
כיבוש בורסה היווה נקודת מפנה חשובה עבור העות'מאנים.
השלטון הפך מנסיכות נוודית למדינה בעלת בירה, גבולות, ריכוזיות ניהולית גבוהה ואף הכנסת שמו של עות'מאן ולאחר מכן של אורהן לתפילות יום שישי במסגד.
בניגוד לקבוצות הנוודיות הטורקמניות באזור, עות'מאן פעל בצורה מאורגנת ומסודרת בתור לחימה ראזית, לחימה דתית.
נתיניו פעלו בהרגשת שליחות אללא כחלקת ממלחמת הקודש באזורי דאר אל חרב.
האגדות העות'מאניות מספרות שההחלטה של עות'מאן להפוך ללוחם ראזי הייתה בהשפעת שיח' אדבאלי שקשר חרב למותנו של עות'מאן חרב עות'מאן כאמירה שעליו להילחם את מלחמתו של אללא.
על פי המסורת העות'מאנית, עות'מאן הראשון הוא בן לשושלת גרמיאנית (גרמיאנואולו) ועל כן היה עליו לנהוג על פי חוקי הלחימה של הגרמאנים ועמוד בראש כוח הלוחמים, בחזית המערכה.
נהוג לייחס את עיקרון זה לסיבת ההצלחה של הכיבושים העות'מאנים ושל האימפריה העות'מאנית ככלל.
מבחינה דתית עות'מאן נטה לאסלאם סוני, אך הנהיג שלטון סבלני כלפי הזרמים השונים.
הנציגים האורתודוקסיים בשלטון העניקו חופש דתי לקבוצות השונות והללו קיבלו אוטונומיה דתית וחופש פעולה בתחום זה.
יחד עם הסבלנות שגילה שלטונו של עות'מאן, הוא ציווה על יורשיו להקים מסגדים בערים שכבשו, גם לאחר מותו.
אחד המיתוסים היסודיים של האימפריה העות'מאנית מספר על חלומו של עות'מאן.
האגדה מספרת שעות'מאן ישן לילה אחד בביתו של אדם קדוש, שיח' אדבאלי.
בחלום ראה ירח שעולה מחזהו של אדבאלי וירד לחזה שלו, של עות'מאן.
לאחר מכן צמח עץ מטבורו שצלו הקיף את כל העולם.
תחת הצל היו הרים ונהרות שזרמו בתחתית ההרים הללו.
אנשים שתו מהמים, השתמשו בהם להשקיה ולשימושים אחרים.
כאשר התעורר, סיפר עות'מאן לאדבאלי את החלום והוא השיב לו בברכת מזל טוב.
השיח' הסביר לו שהאל נתן לו את הכוח לשלוט ושבתו תהיה לו לאישה.
אמנם האגדה הופצה רק במאה ה-15, היא הפכה לאחד המיתוסים הבסיסיים של האימפריה, תוך הענקת הצדקה דתית להצלחת האימפריה.
משמעות נוספת שהחלום מעניק היא הגנאלוגיה הדתית על ידי הקשר עם אדבאלי.
על פי המסורת אדבאלי, שהיה חלק מקדושי האסלאם, היה קשור בשושלת רציפה עד לנביא מוחמד.
הנישואים של עות'מאן עם בתו קושרת את השושלת העות'מאנית לנביא.
עות'מאן נישא לביתו של אדבאלי, בלהטון.
אשתו השנייה מלהון בתו של אחד ראשי הקהילות של צאצאי אוגוז הייתה אשתו השנייה שהיכר דרך המלחמות נגד המגול והביזנטים כשכל הקהילות הטורקים התאחדו.
ידוע שהיו לעות'מאן מספר בנים, אבל במקורות היסטוריים מוזכרים רק שניים, אורהן ואלאדין.
המיתולוגיות מספרות שאורהן הציע לאלאדין את השלטון בממלכה אך הוא סירב משום שלא רצה בכך.
אמנם זוהי מיתולוגיה, אך החוקרים מסכימים שאורהן ירש את אביו בלי מאבק ואף יש עדויות לכך שבניו לקחו חלק בתפקידי שלטון בממשל של אורהן.
נוסף לשני בנים אלו ידוע גם על הבן ח'מיד והבן ארטואורול ועל ביתו פאטמה.
עות'מאן בן עַפַאן היה הח'ליפה השלישי במניין "ארבעת הח'ליפים ישרי הדרך" ששלטו באימפריה המוסלמית לאחר מוחמד.
המסורת האסלאמית אינה מספרת הרבה על חייו המוקדמים של עות'מאן.
המסורת מספרת עליו שהיה בן המתאסלמים הראשונים, קודם להג'רה וקרב בדר, אך אין בנמצא תיאורים מפורטים על היותו לוחם נמרץ בעד האסלאם או שימוש בקשרי משפחתו לטובתו בימיו הראשונים.
עות'מאן הוכתר כח'ליפה לאחר מותו של הח'ליפה השני, עומר בן אל-ח'טאב, אשר נרצח בידי עבד פרסי.
עומר מינה מועצה שתחליט על הח'ליפה הבא – "מועצת השורא".
לאחר התייעצות ותוך מחלוקות החליטה המועצה למנות את עות'מאן, שהיה חתנו של מוחמד משני דרכים.
המינוי עורר זעם בקרב הענפים השונים במשפחת הנביא.
אחד הפלגים האלו, צאצאי עלי בן אבי טאלב, הפך ברבות הימים לשיעי.
עות'מאן היה מהאצולה המכאית, מתוך הקבוצה של חשובי מכה, והיו לו קשרי משפחה עם אבו סופיאן ובית אומיה.
ישנם חוקרים הסוברים שבחירתו לח'ליפה נעשתה על ידי שבט קורייש כאיש בעל הסיכויים הכי גבוהים, בתקופתו האצולה הג'אהלית חזרה לשלוט.
עות'מאן היה ח'ליפה במשך 12 שנה.
המוסלמים מחלקים את תקופתו לשתיים: שש השנים הראשונות הטובות ושש השנים הנותרות הרעות, כאשר קו פרשת המים הוא איבוד הטבעת – אירוע מאגי, שגרם למזל רע שפקד את עות'מאן למרות היותו צדיק.