tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
חיים פרחי, יועצו של שליט הגליל סולימאן פאשא, משיג הכרעה לטובת סולימאן בסכסוך הגבול עם שליט דמשק ומביא לגירושו של האחרון בידי השלטון העות'מאני המרכזי בקושטא.
כ' באייר - אברהם גייגר, ממייסדי היהדות הרפורמית (נפטר ב-ה'תרל"ה)
כ"ה בתשרי - רבי לוי יצחק מברדיצ'ב (נולד ה'ת"ק).
י"ז באדר – הקרדינל ברנאבה קיאראמונטי נבחר לכהן כאפיפיור ומשנה שמו לפיוס השביעי
א' באלול – שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), פרשן מקרא, בלשן עברי, מתרגם ופילוסוף איטלקי (נפטר ב-ה'תרכ"ו)
ב' בשבט – רבי משולם זושא מאניפולי
ח' בניסן – רבי מרדכי מנעשכיז בעל ה'רשפי אש'
כ' באדר – רבי דוד מג'אר, בעל "חסדי דוד"
י"ז באייר – רבי משה חיים אפרים מסאדילקוב, ה"דגל מחנה אפרים"
ה' באלול – הרב צבי הירש לוין (נקרא גם צבי הירש ברלין), רב הקהילה בברלין בימי צמיחתה של תנועת ההשכלה (נולד ה'תפ"א)
רבי יהונתן אייבשיץ שנאלץ לעזוב את פראג עם כיבושה בידי הצרפתים, מתמנה כרבה של מץ.
בעקבות כך הואשם בידי האוסטרים בבגידה ורכושו בפראג הוחרם.
רבי חיים בן עטר יוצא ממרוקו למסע גיוס כספים בערי איטליה לקראת עלייתו לארץ ישראל עם תלמידיו
רבי יצחק לומברוזו מתמנה כרבה הראשי של יהדות תוניסיה, בעקבות פטירת רבי אברהם טייב
רבי אלעזר רוקח ששימש כרבן של ברודי ואמסטרדם עולה לארץ ישראל ומתיישב בצפת, הוא נפטר כעבור שנה בשנת ה'תק"ב
רבי אריה לייב מאמסטרדם מגיע מלבוב למלא את מקומו של רבי אלעזר רוקח
רבי נפתלי הירש קצנלנבוגן נבחר לכהן כרבה של מרגנטהיים
רבי אברהם המלאך - בנו של המגיד ממזריטש וסבו של רבי ישראל פרידמן מרוז'ין (נפטר ב-ה'תקל"ז)
רבי יעקב קרנץ - "המגיד מדובנא", דרשן יהודי נודע (נפטר ה'תקס"ה)
נולד רבי רפאל יוסף חזן - מגדולי פוסקי ההלכה, רב באיזמיר, חברון וירושלים, מחבר "חקרי לב" (נפטר ב-ה'תקפ"א)
רבי יצחק בן דוד - רב וראש ישיבה במוראביה, מחבר "פני יצחק זוטא" (נולד לפני ה'ת"ן)
ראש חודש חשוון – נפתחת ישיבת כנסת ישראל בראשות רבי חיים בן עטר ותלמידיו, תחילה בעכו ובהמשך בירושלים.
כ"ב בשבט – רצף רעידות אדמה בליבורנו, כל הקהילה ניצלה, לזכר הנס נקבע יום זה לדורות כתענית ציבור קהילתית ולאחריו לפורים שני.
י' בטבת – רבי נתן אדלר, רב ומקובל בפרנקפורט דמיין, ורבו של ה"חתם סופר".
כ"ז בתשרי – רבי אלעזר רוקח, רב בברודי, באמשטרדם ובצפת, מחבר "מעשה רקח".
כ"ו בכסלו – רבי משה ברודא, רב וראש ישיבה אשכנזי.
רבן של הנאו, במברג וורמייזא.
י"ג בטבת – לואי החמישה עשר מלך צרפת ניצל מניסיון התנקשות
כ"ג בתשרי – נולד יצחק אייכל, עיתונאי עברי גרמני, מאבות תנועת ההשכלה היהודית ומייסד "המאסף".
ז' באדר – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות.
י"ב בכסלו – רבי יצחק למפרונטי, רב ורופא יהודי-איטלקי, ראש ישיבה ומרא דאתרא בפרארה, מחבר "פחד יצחק", האנציקלופדיה ההלכתית הראשונה.
רבי סעדיה קטיעי, דיין יהודי תימני, וראש בית הדין הגדול בצנעא.
רמח"ל עולה לארץ ישראל, הוא מת במגפת דבר בשנה שאחרי עלייתו עם אשתו ובנם היחיד
מגפת דבר בבגדאד המיתה רבים מיהודי העיר ובהם רבה של העיר.
במקומו מונה באותה שנה רבי צדקה חוצין מחלב שהנהיג את הקהילה היהודית בעיר בשלושים השנים הבאות עד מותו במגפת דבר נוספת
רבי יצחק למפרונטי מתמנה כראש ישיבת פרארה
נדפס באמסטרדם המחזה "לישרים תהילה" משל רמח"ל
כ"ט בשבט - מאיר אנשל רוטשילד, אבי שושלת רוטשילד (נפטר ה'תקע"ג)
כ"ב באלול - רבי יעקב גינצבורג, מחבר "זרע יעקב" ומגדולי רבני פראג (נפטר ה'תקע"ה)
ט"ו בתמוז - רבי חיים פינטו, מרבני מוגאדור שבמרוקו (נפטר ה'תר"ה)
ר' ברוך עוזר, רב העיר המבורג, (נפטר ה'תקפ"ג)
א' באדר – רבי עמנואל חי ריקי, רב, מקובל ופייטן איטלקי, מחבר "משנת חסידים".
נרצח בידי שודדים בצפון איטליה.
ט"ו בתמוז – רבי חיים אבן עטר, מחבר הפירוש "אור החיים" על התורה.
רבי יהודה אשכנזי, רב ודיין בטיקטין, מחבר "באר היטב".
רבי אריה ליב מוכיח, רב אשכנזי נודע, חמיו של רבי יוסף שטיינהארט מפיורדא.
ד' בשבט – יהודי מסטיסלב נצלו מן הקוזאקים, לזכר זה הוחלט על "פורים מסטיסלב".
בר יצחק בר, מנהיג יהדות לורן, פעיל להשגת אמנציפציה ליהודים בצרפת, ומראשי הסנהדרין של פריז.
ט"ו בתשרי – רבי אביעד שר שלום באזילה, רב וראש ישיבה, מקובל, מהנדס ואסטרונום יהודי איטלקי.
רבה של מנטובה (נולד בה'ת"ם).
ד' בטבת – פרצו פרעות ביהודי פראג, שהואשמו בסיוע לכוחות פרוסיה לכבוש את העיר כמה חודשים קודם לכן, במהלך מלחמת הירושה האוסטרית.
לאחר הפרעות, החליטה מריה תרזה על גירוש מיידי של כל יהודי פראג (הגירוש נועד לכלול את כל יהודי בוהמיה ומוראביה, אך לאחר שתדלנות בוטל חלק זה).
ט"ז באדר א' - אלסנדרו וולטה, פיזיקאי איטלקי, מפתח הסוללה החשמלית הראשונה (נפטר ב-ה'תקפ"ז)
י"ח באלול - שניאור זלמן מלאדי, מייסדה של חסידות חב"ד (נפטר ה'תקע"ג)
החוזה מלובלין (רבי יעקב יוסף, נפטר ה'תקע"ה)
חשון – רבי אליעזר נחום, אב בית דין וראש ישיבה באדריאנופול ובקושטא, ולאחר מכן "הראשון לציון" בירושלים.
רבי שבתי מרשקוב, מקובל מאבות החסידות.
הסידור שסידר על פי כוונות האר"י הפך לאחד ממקורותיו של נוסח ספרד.
ראתה אור מהדורה ראשונה של הכרוניקה "קורא הדורות"
רבי יוסף בן ג'וייא חוזר לארץ ישראל ומתיישב בצפת
רבי דוד בידרמן, האדמו"ר מלעלוב (נפטר ב-ה'תקע"ד)
רבי מרדכי מקרמניץ, אדמו"ר חסידי מבית זלוטשוב (נפטר ב-ה'תק"פ)
רבי יחיאל היילפרין, מחבר "סדר הדורות", רבה של מינסק וראש הישיבה בה (נולד בסביבות ה'ת"כ)
רבי ברוך אברהם כ"ץ רפפורט, רבה של שוואבך ומגדולי הלוחמים בנחמיה חייא חיון ואחריו גם ברמח"ל (נולד ב-ה'תכ"ח)
ע"פ עדותו, זכה הבעש"ט לעליית נשמה בה דיבר עם המשיח
ט' בתמוז - מרכוס הרץ, רופא ופילוסוף יהודי-גרמני.
כ"ו באייר - רבי משה חיים לוצאטו (הרמח"ל)
ג' בכסלו - רבי אליעזר סופינו
רבי אברהם דנציג, פוסק הלכה ומחבר הספרים חיי אדם וחכמת אדם (נפטר בה'תקפ"א)
רבי אברהם יהושע השיל מאפטא, אדמו"ר חסידי, מכונה ה"אוהב ישראל" (נפטר בה'תקפ"ה)
ד' בתשרי - רבי צבי הירש ביאלה, רב וראש ישיבה אשכנזי-פולני.
רבן של ביאלה והלברשטאדט ומחבר שו"ת עטרת צבי וספרי "כוס ישועות" על התלמוד הבבלי.
רבי משה אמריליו, מחבר הפירוש "הלכה למשה" על משנה תורה לרמב"ם (נולד בה'תנ"ח).
מתמנה למשרת הראשון לציון, הרב יצחק הכהן רפפורט.
האשכנזי היחיד שנשא בתפקיד זה
רבי יוסף שטיינהארט מתמנה למשרת הרב הראשי למדינת אלזאס
רבי מסעוד חי רקח יוצא כשד"ר הקהילה בארץ ישראל לצפון אפריקה.
הוא השתקע בטריפולי והיה ממנהיגי יהדות לוב
רבי שאול בן אריה ליב (לימים רבה הנודע של אמסטרדם) מתמנה כרבה של דובנה בעקבות פטירת גיסו, הרב הקודם
ז' בסיוון - רבי חיים מוולוז'ין
רבי מרדכי כרמי - רב ודיין בקרפנטראץ, פרובנס.
רבי יצחק איצק סג"ל מלעמגא - אב בית דין גרונינגן ואגפיה, בעל פירוש "תולדות יצחק - מאירת עיניים" על התוספתא
כסלו – רבי יחזקאל קצינאלפוגין, רב קהילות אה"ו ומחבר ספר התשובות "כנסת יחזקאל" (נולד ב-ה'תכ"ח)
ז' בסיוון - אברהם בן אברהם, גרף פוטוצקי, מגרי הצדק הנודעים בהיסטוריה היהודית, נשרף על קידוש השם
ד' בתמוז - הראשון לציון רבי נסים חיים משה מזרחי
רבי יהונתן אייבשיץ מתמנה כרבן של קהילות אה"ו לאחר פטירתו של רבי יחזקאל קצינאלפוגין
שופץ ארון הקודש של בית הכנסת האיטלקי הגדול במנטובה, כתובת ובה פרט השנה נחקקו על הארון המשמש כיום בהיכל ישיבת פוניבז'
רבי שלום שרעבי, הרש"ש, מתמנה לעמוד בראש ישיבת המקובלים בית אל, בידי ראש הישיבה הפורש, חמיו רבי גדליה חיון, שנפטר בשנה הבאה
רבי נתנאל וייל, ה"קרבן נתנאל", מתמנה כרבה של יהדות קרלסרוהה
רבי שמואל בן אביגדור, רבה האחרון של וילנה (הוחלט לא למנות אחריו רב ראשי לעיר), מתמנה כרבה של יהדות וילנה
רבי שלמה זלמן עמריך מתמנה כדיין ומורה הוראה בקהילת בית הכנסת מייזל בפראג
רבי מאיר יהודה לייב איסטרייך מתמנה כרבה הראשון של קראלי
נדפס בוונציה הכרך הראשון של האנציקלופדיה היהודית פחד יצחק, יצירתו של רבי יצחק למפרונטי
רבי אברהם מאיר אפשטיין, אז בן 24, מתמנה לכהונתו הרבנית הראשונה, כרבה של ליסקובי
רבי צבי מנחם אוירבך - האדמו"ר השני בשושלת אניפולי ובנו של רבי זושא (נפטר ה'תקע"ד)
רבי משה מינץ - מחשובי רבני הונגריה בדורו (נפטר ה'תקצ"א)
רבי שמואל לנדא - ראב"ד פראג, בנו של הנודע ביהודה, ומחבר "שיבת ציון" (נפטר ה'תקצ"ה)
ז' בניסן – רבי יצחק מדרוהוביץ', מגיד מישרים, אביו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב.
ה' באב – רבי גדליה חיון, מייסד ישיבת המקובלים בית אל, שד"ר ומקובל.
רבי חיים טולידאנו, מהרח"ט, רבה של מקנס שבמרוקו.
פרוץ הפולמוס בין רבי יעקב עמדין (היעב"ץ) ורבי יהונתן אייבשיץ על שבתאותו של האחרון, בעקבות קמעות שכתב.
רבי רפאל מבערשיד, תלמידו המפורסם של רבי פנחס מקוריץ
י"ט באדר – ג'יימס מדיסון, הנשיא הרביעי של ארצות הברית (נפטר ב-ה'תקצ"ו)
י"ב בניסן – רבי יהודה מילר, אב"ד דייץ ומדינת קלן ומגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה בדורו.
רבי משולם איגרא, רב, פוסק וראש ישיבה בטיסמניץ ולבסוף בפרשבורג, ומגאוני דורו בגליציה.
רבי אברהם בינג, מרא דאתרא ואב"ד בוירצבורג והמדינה, פוסק וראש ישיבה, מגדולי רבני גרמניה בראשית המאה ה-19 ומראשוני המאבק ברפורמים.
רבי שלמה בוכנר, אדמו"ר בגליציה, תלמיד רבי אלימלך מליז'נסק ורב בקשאנוב.
רבי משה חיים מבגדאד, פוסק ודרשן בקהילות היהודיות בבצרה ובבגדאד.
סבו של רבי יוסף חיים מבגדאד.
א' באלול – רבי לוי בן יצחק ירושלמי, רבן של הקהילה האשכנזית והספרדית של יהדות בלגרד, ורב בטמשוואר.
רבי יצחק לומברוזו, דיין וראש ישיבה של קהילת הגראנה בתוניסיה, ולבסוף הרב הראשי של יהדות תוניסיה.
רבי יוסף בשארי, דיין בבית הדין הגדול בצנעא.
ו' בתשרי - האימפריה הבריטית מאמצת את הלוח הגרגוריאני.
אחד-עשר יום הושמטו מהלוח בשנה זו, כך שהיום למחרת ה-2 בספטמבר היה ה-14 בחודש.
הדפסתו הראשונה של פירוש המצודות לנביאים וכתובים מאת רבי דוד אלטשולר.
ד' בשבט - ניסיון שנכשל להבאת המשיח בכח והתחלת הגאולה על ידי הרש"ש החיד"א ורבי חיים די לה רוזה.
כ"ח בטבת – רבי משה טוביה מזונטהיים, רבה של הנאו וגדולי רבני יהדות גרמניה בדורו.
רבי יצחק אייזיק כץ, רבה של קוריץ ומתלמידי המגיד ממזריטש.
רבי מרדכי בנעט, אב"ד וראש ישיבה בניקלשבורג ורבה הראשי של מורביה.
מראשי הלוחמים בניצני התנועה הרפורמית בריב ההיכל.
ב' בטבת – רבי יעקב אבן צור, פוסק, מקובל, דרשן ופייטן, אב בית דין ומרא דאתרא ביהדות פאס, ומראשי רבני יהדות מרוקו (נולד בכ"ז באייר ה'תל"ג)
רבי שלום אולמן, הידוע בכינוי רבי שלום חריף, רב העיר ואב"ד באנשבאך ומחבר הספר "דברי ר"ש"
רבי יצחק בכר דוד, רב בקושטא ומגדולי רבני דורו, מחבר הספר "דברי אמת".
י"ז בתמוז - הרב יצחק הכהן רפפורט, פוסק באיזמיר ובירושלים.
כ"ה בשבט - וולפגנג אמדאוס מוצרט, מלחין אוסטרי (נפטר ב-ה'תקס"ב)
י"ד בשבט - רבי יעקב יהושע פלק, מגדולי האחרונים.
רבן של לבוב, ברלין ופרנקפורט על המיין.
מחבר סדרת ספרי "פני יהושע" על התלמוד הבבלי (נולד ה'תמ"א).
י' בתמוז - רבי ישראל יעקב אלגאזי, הראשון לציון.
ל' בתשרי - בעקבות ויכוח בין הפרנקיסטים ליהודי קמניץ-פודולסקי מורה הבישוף של העיר על שריפת התלמוד בפודוליה
הרב אברהם אליעזר הלוי, רבה של טריאסט שבאיטליה (נפטר ה'תקפ"א)
רבי ישעיהו וולטפרייד, מייסד חסידות פשדבורז' (נפטר ה'תקצ"א)
הרב אלעזר לעוו, רב קהילות במוראביה, בוהמיה, והונגריה, מחבר שו"ת שמן רוקח (נפטר ה'תקצ"ז)
ב' בתשרי - רבי הלל משקלוב מהעומדים בראש עליית תלמידי הגר"א ומחבר הספר קול התור (נפטר ה'תקצ"ח)
ט"ו באלול – רבי עקיבא איגר (הראשון) מהלברשטאדט, רב וראש ישיבה אשכנזי, רבן של צילץ ופרשבורג
עלילת דם בעיר פשמישל בפולין, שבסופה הוצאו להורג חמישה יהודים
כ"ג בתמוז – ויכוח בין הפרנקיסטים לרבני פולין בראשות הרב חיים רפפורט, שבסופו התנצרו הפרנקיסטים
הרב משה טייטלבוים, ממפיצי תנועת החסידות בהונגריה ואבי חסידות סיגט.
הרב דניאל פרוסטיץ, ראב"ד בעיר פרשבורג.
י"ב בתשרי – רבי יוסף יוזפא סג"ל, מורה הוראה בדייץ שבגרמניה ומחבר "נוהג כצאן יוסף" על מנהגי פרנקפורט דמיין.
כ"ט בסיוון – רבי יעקב שאול, דיין באזמיר ומחבר "קול יעקב".
רבי שאול ישועה אביטבול התקבל כרבה של קהילת צפרו במרוקו.
ט' בחשוון, ו' בכסלו - שתי רעידות אדמה חזקות פוקדות את הגליל ופוגעות במיוחד בצפת - בה נהרגו כמאה וחמישים יהודים.
י"א בתשרי – רבי צבי אריה לנדא, אדמו"ר באליק ומייסד חסידות אליק.
ז' באדר – רבי חיים דייטשמן, רב בוהמי, אב"ד וראש ישיבה בטרייביטש, ובסוף ימיו בקלן.
ו' בסיון – רבי נפתלי צבי הורוביץ, אדמו"ר גליצאי ומייסד חסידות רופשיץ.
רבי חננאל ניפי, רבה של צ'נטו באיטליה, פוסק הלכה וחבר הסנהדרין של פריז.
רבי ברוך תאומים-פרנקל, רבה של לייפניק ומגדולי דורו, מכונה "ברוך טעם".
ט"ז בשבט – רבי יונה נבון, פוסק ודיין בירושלים, שד"ר ורבם של החיד"א ומהרי"ט אלגאזי.
ו' בסיוון – הבעל שם טוב (רבי ישראל בן אליעזר), מייסד החסידות
רבי ברזילי יעבץ, מרבני איזמיר.
י"ט בכסלו – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע.
כ"ה באדר א' – רבי אברהם גרשון מקיטוב, מקובל בגליציה וגיסו של הבעש"ט, מראשי עליית החסידים.
לאחר עלייתו היה לתלמידו של רבי שלום שרעבי.
סיוון - גזירת הריסת בתי הכנסת ברובע היהודי, קאע אל-יהוד, בצנעא, תימן.
א' בניסן - רבי עקיבא איגר, רבה של פוזנן, ראש ישיבה ופוסק הלכה, שחיבר ספרי חידושים, הגהות ושו"ת רבים, ונחשב לאחד מגדולי הלמדנים בתקופת האחרונים.
י"ב בניסן – רבי דוד פרנקל, רבה של ברלין, בעל "קרבן העדה" על התלמוד הירושלמי.
נדפס ספר כרתי ופלתי על שולחן ערוך יורה דעה, ספרו ההלכתי החשוב ביותר של רבי יהונתן אייבשיץ (לצד אורים ותומים) והיחיד שיצא לאור בחייו.
ז' בתשרי – החת"ם סופר, אב"ד וראש ישיבה במטרסדורף ובפרשבורג, ומגדולי הרבנים והפוסקים בדורות האחרונים, ממעצבי ההשקפה היהודית-אורתודוקסית (נפטר בה'ת"ר).
רבי הלל פריד, המשנה לראש ישיבת וולוז'ין בתקופת היסוד שלה לצד חותנו רבי חיים מוולוז'ין, ורבה של הורדנה.
י"א בכסלו – רבי יצחק סג"ל, בנו של רבי יקותיאל זלמן סג"ל, אב"ד דוקלה, צילץ ופרשבורג, ומחבר "אמרי רברבי".
ז' באלול – רבי יצחק זעקיל עטהויזן, מרבני יהדות אשכנז, רבה מיינץ ואחר כך של פפערשא ומדינת שוואביה.
רבי דוד בן מאמאן, פוסק, אב"ד ומרא דאתרא במרקש.
פירוק ועד ארבע ארצות בידי השלטון הפולני
שרפה בעיר לנצוט, שכילתה גם את בית הכנסת, ובמקומו נבנה בית כנסת חדש
כ"ג בתמוז - הקבוצה המאורגנת הראשונה של עליית החסידים, בראשות רבי נחמן מהורדנקא ורבי מנחם מנדל מפרמישלן, יוצאת בספינה מחופי הים השחור לכיוון ארץ ישראל.
הרב יחזקאל סגל, רב הונגרי ומחבר הספר "תורת יחזקאל" (נפטר בה'תקצ"ח)
הרב אברהם ריס, רב באלזס ובשווייץ (נפטר בה'תקצ"ד)
כ' באב - יהודה ליב בן זאב, בלשן עברי, מראשוני תנועת ההשכלה (נפטר בה'תקע"א)
כ"א באלול – רבי יהונתן אייבשיץ, פוסק, מקובל וראש ישיבה, רב בפראג, מץ וקהילות אה"ו.
נודע בספריו 'אורים ותומים', 'כרתי ופלתי' ו'יערות דבש', כמו גם בפולמוסו עם רבי יעקב עמדין שחשד בו בשבתאות.
י"ב בתשרי - הקבוצה המאורגנת הראשונה של עליית החסידים, בראשות רבי נחמן מהורדנקא ורבי מנחם מנדל מפרמישלן, יורדת בחוף עכו.
ל' בכסלו – רבי אברהם טיקטין, רב גרמני, רבן של לונטשיץ, גלוגאו וברסלאו.
ה' בטבת – רבי יוסף מייא, אב"ד ברסלאו ומדפיס עברי.
ב' באייר – רבי פנחס אליהו הורביץ, מקובל ומחבר ספר הברית השלם, שנועד להפיץ את מדעי הטבע והטכנולוגיה באוכלוסייה היהודית לצד חיזוק האמונה והללכה והפצת הקבלה.
רבי שלמה זלמן ליפשיץ, הרב הראשי הראשון של ורשה, מחבר שו"ת 'חמדת שלמה'.
רבי משה אייכנשטיין, רב ואדמו"ר בסאמבור.
רבי ישכר דוב בארון, אדמו"ר, רב ברדושיץ ופשדבורז, ומייסד חסידות רדושיץ.
רבי יהושע אברהם יהודה, רב ומפקידי הקהילה היהודית באיזמיר.
רבי אברהם ענתיבי, מרא דאתרא של יהדות חלב, דיין, מקובל, דרשן ופייטן.
ה' בטבת – רבי שמואל הילמן, רב אשכנזי, מרא דאתרא ואב"ד במנהיים ובקהילה היהודית במץ.
כ"ג בטבת – רבי רפאל יצחק זרחיה אזולאי, דיין מרבני ירושלים ואביו של החיד"א.
כ"א בסיוון – רבי שבתי מרשקוב, מקובל בראשית ימי החסידות ואבי חסידות רשקוב.
ערך סידור על פי נוסח האר"י שמהווה גרסה קדומה של נוסח ספרד.
ב' בתמוז – רבי נחמן מהורדנקא, חסיד ותלמיד חבר של הבעש"ט, מראשוני הצדיקים בתנועת החסידות וממנהיגי עליית החסידים.
הושלמה הדפסת סדרת הספרים "פני יהושע" מאת הרב יעקב יהושע פלק, אבן דרך בהתפתחות פרשנות התלמוד וספר יסוד בלימוד הישיבתי עד היום.
כ"ז בניסן - הפעם הראשונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה.
ח' באלול - החלה פרשיית הגט מקליווא, שהסעירה את העולם הרבני והיהודי.
רבי יעקב יצחק רבינוביץ ("היהודי הקדוש"), מייסד חסידות פשיסחה (נפטר ה'תקע"ד).
כ"ח באב – אהרן חורין, רב באראד שבהונגריה, בעל עמדות משכיליות שתמך בשינויים רדיקליים בהלכה, נחשב ממבשרי התנועה הרפורמית.
פרשת הגט מקליווא שהסעירה את רבני אירופה, הגיעה לסיומה עם החלטת החתן לחזור לביתו.
רבי מנשה מאיליה, רב בליטא, תלמיד הגר"א, הוגה דעות וממציא (נפטר תקצ"א).
אדר א' – אמליה (מלכה) בר, אשת סלון יהודיה־גרמנית מברלין.
אמו של המלחין ג'אקומו מאיירבר (נפטרה ה'תרי"ד).
כ"ג אייר - הרב מימון בירדוגו (מבי"ן) דיין מקנס בראשית המאה התשע עשרה, ודרשן.
בנו של רבי רפאל בירדוגו ומחבר הספרים "לב מבי"ן" ו"פני מבי"ן" (נפטר ה'תקפ"ז).
ו' באייר - רבי יצחק הלוי הורוביץ (ר' איציק'ל המבורגר), מרא דאתרא ואב"ד קהילות אה"ו, ברודי, וקהילות נוספות.
ה' בתמוז – טבח אומן: המורדים ההיידמקים בראשות מקסים זליזניאק ואיוואן גונטה כובשים את העיר אומן ורוצחים למעלה מ-2,000 יהודים
רבי שמחה מדעסוי התמנה כרבה של דסאו.
הודפס הספר העברי הראשון בתוניס בבית דפוס יהודי, ספרו של רבי יצחק לומברוזו, "זרע יצחק".
י"ג בסיוון – רבי פרץ זאבל איגר, רב פוסק ואב"ד בעיר בראונשווייג והמחוז בגרמניה (נפטר ה'תר"ג).
רבי משה זאב מרגליות, רב ופוסק הלכה ליטאי, רבן של טיקטין וביאליסטוק ומחבר הספרים "מראות הצובאות" ו"אגודת אזוב" (נפטר ה'תק"ץ).
רבי חיים יהודה ישראל, רבה של רודוס (נפטר ה'תקפ"ט).
רבי יצחק אריה וורמסר, "הבעל שם ממיכלשטאדט", רב אשכנזי, ובעל שם.
רבי אריה לייב צינץ (משוער), מגדולי הדור בפולין ומזרח אירופה במאה ה-19.
רבי מנחם מנדל הגר מקוסוב, אבי שושלת חסידות קוסוב וחסידות ויז'ניץ (נפטר ה'תקפ"ו).
כ"ג בתשרי – רבי יצחק סג"ל לנדא, מגדולי יהדות אשכנז במחצית הראשונה של המאה ה-18. רבן של קהילות יהודיות חשובות: אפטא, זולקווא, לבוב והמחוז, וקראקא.
ט"ז בשבט – רבי אביעזרי זליג אוירבך, רב גרמני-אלזסי, מתלמידי רבי יהונתן אייבשיץ.
ג' באב – רבי יוסף בן ג'וייא, מחכמי צפת וירושלים, שד"ר כוללות צפת, ומחבר ספר ההלכה "טל אורות" על ל"ט אבות מלאכה.
י' באב – רבי מסעוד חי רקח, מרבני טריפולי שבלוב, מחבר "מעשה רקח" על משנה תורה לרמב"ם.
רבי יוסף מולכו, רב ודיין בסלוניקי, מחבר "שולחן גבוה" (נולד ה'תנ"ב).
רבי אשר קמץ, רבה של טיקטין.
הודפס הכרך הראשון (על מסכת מגילה) של חיבורו רחב ההיקף של רבי מנחם המאירי, מגדולי חכמי פרובנס בתקופת הראשונים, "בית הבחירה" על המשנה והתלמוד, שלא היה ידוע במשך מאות שנים עד להדפסתו מכתב יד יחיד ששרד.
הודפס לראשונה "סדר הדורות", ספרו ההיסטורי של רבי יחיאל היילפרין, שהפך לספר יסוד על תולדות התנאים, האמוראים והחכמים שאחריהם עד לימי המחבר.
רבי דוד אַלְטְשוּלֶר מפראג, מחכמי יהדות אשכנז ופולין, מחבר פירוש ה"מצודות" לנביאים וכתובים.
יא תשרי - רבי אברהם אביש מפרנקפורט, מרא דאתרא ואב"ד בליסא ובפרנקפורט, התפרסם בפרשת הגט מקליווא.
ל' בניסן – רבי נתנאל וייל, ראש ישיבה בפראג, רב בקרלסרוהה שבגרמניה ומחבר קרבן נתנאל על הרא"ש.
רבי אהרן אלפנדרי, מחכמי איזמיר, עולה לארץ ישראל ומתמנה כראש רבני חברון.
ו' בסיוון - רבי ידידיה טיאה וייל מתמנה כרבה של קרלסרוהה, למעלה משנה לאחר פטירת אביו רבי נתנאל וייל.
הוא הנהיג את הקהילה עוד 36 שנים.
כ"ז בטבת - רבי אברהם בנימין זאב המבורג, ראש ישיבת פיורדא, מבכירי רבני אשכנז בראשית המאה ה-19.
רבי יעקב לורברבוים, רבה של ליסא ומגדולי האחרונים, מחבר "נתיבות המשפט" (נפטר ה'תקצ"ב).
רבי ישראל משקלוב, רב, שד"ר, ממנהיגי עליית תלמידי הגר"א, מחבר "פְּאַת הַשֻּׁלְחָן" (נפטר ה'תקצ"ט).
רבי מרדכי טברסקי (המגיד מצ'רנוביל), האדמו"ר השני לבית צ'רנוביל ואבי החסידויות המסתעפות ממנה (נפטר ה'תקצ"ז).
רבי אלכסנדר סנדר אייכנשטיין, אבי חסידות קומרנה (נפטר ה'תקע"ח).
רבי מרדכי דוד אונגר, אבי חסידות דומברובה (נפטר ה'תר"ג).
רבי יצחק לייפר, האדמו"ר השני בשושלת קאליש.
רבי ברוך גויטיין, אב"ד העדיעס ומחבר הספר "כסף נבחר" (נפטר ה'תר"ב).
רבי יצחק קוב'ו, שד"ר והראשון לציון, מגדולי חכמי ירושלים במחצית הראשונה של המאה ה-19 (נפטר ה'תרי"ד).
רבי משה פודהוצר, רב גליציאני, רבה של הרימלוב.
אבי משפחת פודהוצר-פודהורצר-פדהצור (נפטר ה'תקצ"ו).
י"ז בטבת - רבי מאיר פישלס (מהר"ם בומסלא), רב, ראש ישיבה ודיין אשכנזי, ראב"ד פראג וראש הישיבה בה במשך ארבעים שנה (נולד בערך ה'תס"ג).
רבי דוד אלטשולר - מחשובי פרשני התנ"ך, מחבר "המצודות"
רחל ורנהגן, סופרת גרמנייה ממוצא יהודי (נפטרה ב-ה'תקצ"ג)
כ"ח בחשון – רבי ליבר הגדול מברדיצ'ב, מגדולי החסידות.
ט"ו באדר – רבי אביגדור בן שמואל, רב ליטאי שפעל ברחבי ליטא במאה ה-18. רבן של פרוז'ני, רוז'ינוי, וולקוביסק ופודזלווה.
י"ג בתמוז – רבי חיים הכהן רפפורט, רב פולני-גליצאי בן המאה ה-18. רבה של לבוב ומראשי הלוחמים בפרנקיסטים (נולד ה'ת"ס).
רבי אַבְרָהָם אַבָּא חָסִיד (בפי העם אַבָּא קְרוּפְּנִיק או אַבָּא אֲרִיכָא), צדיק נסתר ולמדן, ידידו של הגאון מווילנה ודמות נערצת בקרב יהודי ליטא.
חלוקת פולין הראשונה מכניסה לראשונה קהילות גדולות של יהודים תחת שלטון האימפריה הרוסית, ואת גליציה ויהודיה תחת שלטון בית האבסבורג.
א' באייר – הכרזת החרם על החסידים בידי הגר"א, רבי שמואל בן אביגדור, ופרנסי קהילת וילנא שבליטא, שעמדה בראש ההתנגדות לחסידות.
כ' בסיוון – בעקבות פניית קהילת וילנא, בקהילת ברודי מוכרז חרם נוסף על החסידים.
רבי יוסף תאומים מפרסם את הכרך הראשון של חיבורו הידוע "פרי מגדים" על השולחן ערוך, ספר שהשפיע רבות על פוסקי ההלכה בדורות שלאחריו.
ט"ז בטבת – שלום הכהן, משורר עברי יליד פולין, איש תנועת ההשכלה (נפטר ה'תר"ה)
א' בניסן – רבי נחמן מברסלב, מייסד חסידות ברסלב (נפטר ה'תקע"א)
י"ז באייר – רבי משולם זלמן אשכנזי, מפוסקי יהדות פולין, ורבה של לובלין.
כ"א בחשון – רבי מלאכי הכהן, רב איטלקי, מגדולי רבני ליוורנו במאה ה-18, שנודע בספרו האנציקלופדי לכללי התלמוד "יד מלאכי" (נולד ה'ת"ס).
ט"ו בכסלו – רבי אורי פייבוש הילמן, בנו של רבי שמואל הילמן ואב"ד הנאו, ליסא ובונא.
א' באדר א' – רבי אברהם מאיר הלוי אפשטיין, רב העיירה ליסקובי בליטא ולאחר מכן אב"ד העיר מוש-חדש.
י"ט בניסן – רבי אהרן הגדול מקרלין.
י"ז באב – רבי חיים רפאל בן אשר, הראשון לציון.
רבי שניאור זלמן מלאדי מתחיל להנהיג חסידים, שבהמשך יתגבשו לכדי חסידות חבד.
הרב יום טוב אלגאזי (מהרי"ט) מתמנה לתפקיד הראשון לציון, בו יכהן כמעט 40 שנה, התקופה הארוכה ביותר שכיהן רב כלשהו בתפקיד לבדו (הרב עובדיה יוסף כיהן 41 שנה, אך במקביל לרבנים הראשיים הספרדים שמונו לאחריו).
י"ט בכסלו - רבי דב בער, המגיד ממעזריטש, תלמיד הבעש"ט ומנהיג תנועת החסידות אחריו.
בליוורנו נדפס לראשונה הספר ברכי יוסף על שולחן ערוך מאת רבי חיים יוסף דוד אזולאי.
ט' בכסלו – רבי דוב בר שניאורסון, האדמו"ר השני בשושלת חסידות חב"ד, המכונה "אדמו"ר האמצעי".
רבי משה יהושע העשיל אורנשטיין, מרבני גליציה.
י"ח בניסן – רבי יצחק נוניש בילמונטי, רב באיזמיר ומחבר ספר "שער המלך" על משנה תורה לרמב"ם.
רבי אהרן אלפנדרי, מחכמי אזמיר, דיין ורבה של חברון, מחבר "יד אהרן".
י"א בתמוז - יהודי אלג'יר ניצלו מפרעות שרצו לערוך בהם.
בעקבות כך נקבע פורים אלג'יר.
נדפס הפירוש אורים ותומים (חלק ראשון) על שולחן ערוך, ספרו החשוב של רבי יונתן אייבשיץ.
רבי אשר ישעיה רובין, האדמו"ר השני מרופשיץ (נפטר ב-ה'תר"ה)
ר' יעקב משולם אורנשטיין, רב, פוסק, ומגדולי רבני גליציה, מכונה ה"ישועות יעקב" על שם ספרו (נפטר ב-ה'תקצ"ט)
י"ח בסיוון - יהודה טורא, נדבן ואיש עסקים יהודי-אמריקאי (נפטר ב-ה'תרי"ד)
י"ג בתמוז - הרב אריה לייב הלוי אפשטיין (בעל הפרדס), רב בקניגסברג (נולד ב-ה'תס"ח)
נדפסה "מהדורה קמא" של ספר השו"ת נודע ביהודה מאת רבי יחזקאל לנדא, אחד מספרי ההלכה העיקריים והחשובים ביותר עד ימינו.
י"ז בתמוז - 4 ביולי 1776 - הכרזת העצמאות של ארצות הברית.
רבי יצחק מאיר השיל (ז'ינקוב), אדמו"ר מז'ינקוב
ל' בניסן - רבי יעקב עמדן (יעב"ץ) - מגדולי הרבנים במאה ה-18
כ"ב באב – רבי יוסף שטיינהארט, מרא דאתרא וראש ישיבה באלזס ובפיורדא, ופוסק הלכה משפיע בתקופת האחרונים.
יצא לאור תולדות יעקב יוסף מאת רבי יעקב יוסף מפולנאה, ספר החסידות הראשון שהודפס.
רבי איצ'לה וולוז'ינר, רב העיירה וראש ישיבת וולוז'ין, ממנהיגי יהדות רוסיה במחצית הראשונה של המאה ה-19.
ט"ו בשבט - רבי נתן מנמירוב
אלול - הרב משה ריבלין
ז' טבת - צבי בן הבעש"ט
רבי נחמן מברסלב החל לנהוג כאדמו"ר וגיבש סביבו חבורה של חסידים, שהפכה לימים לחסידות ברסלב.
ה' בתשרי - הקונגרס האמריקאי בוחר להעביר את מגילת הזכויות.
ב' בכסלו - ניו ג'רזי נהיית המדינה הראשונה בארצות הברית שמאשררת את מגילת הזכויות האמריקאית.
כ"ז בסיוון – יהודי פירנצה ניצלו ממצור, וקבעו יום זה כפורים שני ליהדות פירנצה.
י"ט בסיון – רבי שלמה יהודה רפפורט (שי"ר), מרא דאתרא ואב"ד בטרנופול ובפראג, ממייסדי חכמת ישראל ומראשי תנועת ההשכלה בגליציה.
ה' בשבט – ישראל בנימין באסאן, רבה של יהדות רג'ו אמיליה
י' באייר – רבי מאיר מרגליות, מתלמידי הבעש"ט, רבה של אוסטרוה ומראשוני הרבנים בתנועת החסידות.
י"ב בסיון - רבי דוד פארדו, רבה של סרייבו וראש ישיבה, שנודע בעיקר כמפרש ספרות התנאים והראשון שחיבר פירוש מקיף לתוספתא.
ז' בתמוז – הרב שאול מאמסטרדם (ה"בנין אריאל"), רב וראש ישיבה בפולין, ואחר כך רבה של הקהילה האשכנזית באמשטרדם.
רבי יעקב יהושע פלק מדפיס באמסטרדם את החלק הראשון מספרו פני יהושע על התלמוד.
רבי חיים בן עטר עוזב את מרוקו עם קבוצת תלמידיו ומתחיל בעלייה לארץ ישראל
רבי אלכסנדר זיסקינד מהוראדנא, צדיק ומקובל מיהדות ליטא, מחבר ספר ההדרכה והמוסר "יסוד ושורש העבודה".
(נפטר בי"ח באדר ב' ה'תקנ"ד)
חיה'לה קאולה, סוכנת החצר של דוכסות וירטמברג, נדבנית יהודייה והאישה העשירה ביותר בגרמניה דאז.
רבי שאול ישועה אביטבול, רבה הראשי של צפרו שבמרוקו.
ניסן – רבי ישעיהו באסאן, רב ומשורר מחכמי יהדות איטליה, רבן של פדובה ושל רֶג'וֹ אמיליה (ריגיו), ורבו של רמח"ל (נולד בה'תל"ג).
כ' בסיוון – יטל, אלמנת רבי יעקב ריישר, נרצחה בידי משרת בנאנסי.
רבי עמנואל סרירו, רב, מקובל ופייטן מחכמי פאס.
בצורת ורעב קשה, ולצדם מגפה, פקדו את מרוקו, מה שהביא לנטישה של קהילות מרכזיות ביהדות מרוקו, כגון פאס ומקנס.
רבי יעקב יוסף מאוסטראה, מראשוני החסידות ומתלמידי המגיד ממזריטש, דרשן ומורה צדק באוסטרהא.
רבי שלמה מקרלין, האדמו"ר השני בחסידות קרלין, מלמידי המגיד ממזריטש ורבי אהרן הגדול מקרלין.
רבי משה יוסף מרדכי מיוחס, מחכמי ירושלים, ראש ישיבת כנסת ישראל ושד"ר, ובסוף ימיו "הראשון לציון".
י"ד בשבט – הוצא להורג יוזף זיסקינד אופנהיימר, "היהודי זיס", בנקאי יהודי ויהודי החצר בדוכסות וירטמברג.
י' בכסלו – רבי שמשון בלוך חסיד, דיין וראש הקלויז בהמבורג ומחבר ספרי הלכה.
נפתחה לראשונה ישיבת המקובלים בית אל בירושלים, בידי רבי גדליה חיון.
ב' בתמוז – רבי אריה ליב ברלין, דיין בפיורדא, ורב ואב"ד בבמברג וקאסל.
רבי ישראל הופשטיין מקוז'ניץ ("המגיד מקוז'ניץ"), אדמו"ר ומייסד חסידות קוז'ניץ, מתלמידי המגיד ממזריטש.
ז' בתשרי – רבי דוד אופנהיים, פוסק ורב של הקהילות היהודיות בערים ניקלשבורג ופראג, נודע גם בעושרו ובספרייתו הגדולה.
כ"ז בשבט – רבי אלכסנדר סנדר שור, פוסק הלכה בפולין, מחבר "תבואות שור", על הלכות שחיטה וטריפות.
הרב יצחק מוולוז'ין מתמנה כראש ישיבת וולוז'ין.
האדמו"ר רבי דובער שניאורי, מעביר את חצר חסידות חב"ד לעיירה לובביץ' על שמה נקראת החסידות עד היום.
רבי משולם זוסיא השיל, האדמו"ר הרביעי מזינקוב (נפטר בה'תרכ"ד).
הרב עבדאללה סומך, פוסק וראש ישיבה בבגדאד (נפטר בה'תרמ"ט).
הרב אברהם צבי הירש אייזנשטט, מגדולי הפוסקים ברוסיה, מחבר "פתחי תשובה" (נפטר בה'תרכ"ח).
י"ד באייר - יצחק גולדמן, מו"ל עברי ומאנשי תנועת ההשכלה בוורשה (נפטר בה'תרמ"ח).
י"ד בתשרי - מאיר אנשל רוטשילד, מייסד שושלת רוטשילד (נולד ב-ה'תק"ד).
ז' בכסלו - רבי יוסף דוד זינצהיים ("יד דוד"), רבה של שטרסבורג וראש הסנהדרין של פריז, רבה הראשי הראשון של צרפת וראש הקונסיסטוריה המרכזית של יהודי צרפת.
י"ט בטבת - רבי אריה לייב הלר בעל "קצות החושן".
כ"ד בטבת - רבי שניאור זלמן מלאדי (האדמו"ר הזקן), מייסד חסידות חב"ד.
י' בשבט - רבי שלמה לוצקר, "המגיד מלוצק", אדמו"ר חסידי מתלמידי המגיד ממזריטש.
ב' באדר א' - רבי אהרן אריה לייב, האדמו"ר השני מפרמישלאן (נולד ב-ה'ת"ק).
כ"ה באב - רבי סעדיה משקלוב, תלמיד הגר"א, מעולי עליית תלמידי הגר"א ומחבר מעשה רב.
המרד הפולני של חיילים מצבא פולין הקונגרסאית גד שלטון האימפריה הרוסית.
רבים מיהודי פולין תמכו במרד (ובראשם רבי שלמה איגר ורבי חיים דוידזון) וחלקם השתתפו בו באופן פעיל.
מגפה התפרצה באזור גליציה וגבתה דמים מרובים.
כ"ה בטבת – רבי מאיר להמן, רב גרמני נאו-אורתודוקסי, רבה של מגנצא, פובליציסט וסופר.
ד' בתשרי – רבי משה טוביה מזונטהיים, מרא דאתרא בהנאו, ומראשי רבני יהדות גרמניה.
י' באייר - רבי משה גולדמן - מייסד חסידות זוועהיל.
ג' בסיוון – רבי ידידיה שלמה ישראל, רבה של אלכסנדריה שבמצרים.
ט' בסיוון – יעקב שמואל ביק, סופר עברי איש תנועת ההשכלה בגליציה, שבסוף ימיו חזר בו ותמך בחסידות.
כ"ב בסיוון – רבי דוד דייטש, אב"ד וראש ישיבה בפראונקירכן ובנובומסטא .
י"א בתמוז – רבי אלעזר סג"ל לנדא, רבה של ברודי, מחבר "יד המלך" על משנה תורה לרמב"ם ונכדו של רבי יחזקאל לנדא.
י"א בתמוז – רבי צבי הירש מזידיטשוב, אדמו"ר ומייסדה של חסידות זידיטשוב.
ד' באב – רבי מנשה מאיליה, תלמיד הגר"א, הוגה דעות וממציא.
ד' באלול – רבי יהודה אריה לייב תאומים, רבה של ברודי שבגליציה ומחבר שו"ת גור אריה יהודא.
ו' באלול – רבי משה מינץ, רבה של אובן ישן (אובודה), מרבני יהדות הונגריה.
כ"ג באדר א' – לוי שטראוס, ממציא מכנסי הג'ינס.
כ' בשבט – הרב יחיאל מיכל הלוי אפשטיין, רב, פוסק ומחבר הספר ערוך השולחן.
כ"ב בסיוון – רבי מנחם נחום טברסקי, האדמו"ר מטריסק.
כ' בתשרי – רבי אליעזר פאפו מחבר ה"פלא יועץ".
כ"ב בתשרי – רבי אהרן מסטרשלה, תלמידו של מייסד חסידות חב"ד רבי שניאור זלמן מלאדי.
כ"ח בחשוון – בר יצחק בר, מנהיג יהדות לורן, פעיל להשגת אמנציפציה ליהודים בצרפת, ומראשי הסנהדרין של פריז.
ח' באדר א' – רבי חיים יהודה ישראל, רבה של רודוס (נולד בה'תקכ"ח).
י"ג באב – רבי מרדכי בנט (מהר"ם בנט), רבה של ניקלשבורג וחבל מורביה.
סגירת ישיבת פיורדא בצו שלטונות ממלכת בוואריה.
חשוון – יואל מילר, מאנשי חכמת ישראל, חוקר ומהדיר של ספרות חז"ל, תשובות הגאונים והראשונים, ומורה בבית המדרש הגבוה למדעי היהדות.
כ"ו בכסלו – יוסף הלוי, מחנך, בלשן, מזרחן, ארכאולוג וחוקר מקרא.
ו' באדר – רבי אליעזר זוסמן סופר, רב וראש ישיבה בקישקונהלש ובפאקש, ממנהיגי היהדות האורתודוקסית ביהדות הונגריה.
ז' באדר – מיכה יוסף לבנזון (מיכ"ל), משורר יהודי מתנועת ההשכלה.
י"ח באדר – רבי דוד פרידמן, רבה של קרלין ומגדולי הפוסקים ביהדות ליטא.
י' באייר – יהודה ברד"ח, מורה, חוקר ופובליציסט יהודי-רוסי, הנזור הראשי לספרים עבריים מטעם האימפריה הרוסית.
י"א באייר – ראובן קולישר, רופא, סופר ועסקן ביהדות רוסיה, מאנשי תנועת ההשכלה.
ג' בסיוון – שמעון זאב (וילהלם קרל) רוטשילד, איל הון ופילנתרופ יהודי-גרמני בן משפחת רוטשילד, כונה "הברון הצדיק".
כ' בתשרי – רבי אליעזר פאפו, פוסק ומקובל, רבה של הקהילה הספרדית בסיליסטרה, וחמבר ספר המוסר "פלא יועץ".
כ"ה בחשוון – רבי יצחק יואל רבינוביץ, רבה של העיר ליניץ והאדמו"ר השלישי של חסידות ליניץ.
ט' בכסלו – רבי דוב בר שניאורסון, "אדמו"ר האמצעי", האדמו"ר השני בחסידות חב"ד.
י"ח באייר – רבי שלמה בוכנר, רב, ראש ישיבה וצדיק חסידי בגליציה, רב ואב"ד העיר קשאנוב.
כ"א בסיוון – רבי רפאל מילדולה, רבה של הקהילה הספרדית-פורטוגזית בלונדון, ורב בית הכנסת בוויס-מרקס.
י"ח בתמוז – רבי יהודה ליב אדל, המגיד מסלונים, למדן ליטאי ומומחה לאגדות חז"ל ולסדר טהרות.
כ"ג באב – ישראל יפה, חסיד חב"ד ומדפיס, מראשי קהילת חב"ד בחברון.
כ"ד באב – רבי אפרים זלמן מרגליות, מחכמי הקלויז בברודי ופוסק הלכה נודע, מחבר ספר "מטה אפרים".
י"ב באלול – רבי משה אליקים בריעה הופשטיין, בנו של המגיד מקוז'ניץ, והאדמו"ר השני בחסידות קוז'ניץ.
ט"ו בטבת - רבי רפאל מברשיד, תלמידו המפורסם של רבי פנחס מקוריץ.
ל' בשבט - רבי מנחם מנדל משקלוב, רב ומקובל, מתלמידיו המובהקים של הגר"א ומראשי עליית תלמידי הגר"א.
י"א באייר - רבי נפתלי צבי מרופשיץ, מגדולי אדמו"רי גליציה בתחילת המאה ה-19.
כ"ה בתמוז - רבי מאיר הלוי מאפטא מגדולי אדמור"י פולין ומחבר ספר "אור לשמים".
י"ב אלול - רבי שמחה בונם מפשיסחה תלמידו המובהק וממשיך דרכו של היהודי הקדוש מפשיסחה ומגדולי אדמור"י פולין.
כ"ג בניסן - פרדיננד לסל, פוליטיקאי ומנהיג סוציאליסט יהודי-גרמני.
שלום אולמן, הידוע בכינוי רבי שלום חריף, רב העיר ואב"ד באנשבאך ומחבר הספר "דברי ר"ש"
ה בניסן- הרב אברהם יהושע העשיל, האוהב ישראל מאפטא.
ח' באב - הרב ברוך קאלומיטי, ראש ישיבה באזמיר ומחבר ספר אבקת דרכים.
יצא לאור ספר המוסר המשפיע "פלא יועץ", מאת רבי אליעזר פאפו.
יצא לאור ספרו של ר' חיים מוולוז'ין "נפש החיים", שעיצב את השקפת העולם של הישיבות הליטאיות.
ג' בטבת - הפעם הראשונה שזמן שאלת גשמים בגולה התחיל בתאריך זה.
ו' בשבט - הפעם הראשונה שתקופת שמואל חלה בתאריך זה.
רבי שמחה זיסל זיו (הסבא מקלם), ראש ה"תלמוד תורה" בקלם ומראשי תנועת המוסר (נפטר ה'תרנ"ח)
כ"ז בניסן - הרב שמואל מוהליבר, רב ומנהיג ציבור, ממייסדי תנועת חובבי ציון ומאבות הציונות הדתית (נפטר ה'תרנ"ח).
כ"ב בשבט - רבי צדוק (רבינוביץ') הכהן מלובלין, אחד מהיוצרים המקוריים והפוריים ביותר מבין גדולי החסידות.
שייך לחסידות איז'ביצה-ראדזין, אם כי הושפע גם מספרי ברסלב וחב"ד.
ג' בכסליו - רבי ברוך עוזר, רב העיר המבורג.
א' בתמוז - רבי קלונימוס קלמן הלוי אפשטיין, מחבר הספר "מאור ושמש"
י"ט בסיוון – יהודי בלגרד היו נתונים בסכנה בעת המלחמה בין הסרבים לעות'מאנים, והצליחו להימלט לזמלין הסמוכה.
לזכר זאת נקבע היום כפורים שני.
ג' בתשרי – רבי חיים סופר, רבן של מונקאטש ופשט, ומראשי האגף הקיצוני באורתודוקסיה ההונגרית בעת הקרע ביהדות הונגריה.
א' בטבת – יהודה לייב פינסקר, מראשי חיבת ציון ומאבות הציונות והטריטוריאליזם, מחבר הספר "אוטואמנציפציה!".
י"ד בטבת – איזידור בוש, סוחר ופובליציסט יהודי באימפריה האוסטרית ובארצות הברית.
ג' בניסן – רבי בנימין זאב מזברז', אדמו"ר חסידי, ובנו של רבי יחיאל מיכל מזלוטשוב.
א' באלול – יהושע צייטלין, איש עסקים, נדבן ושתדלן יהודי-ליטאי.
כ"א בתשרי – רבי רפאל בירדוגו ("המלאך רפאל"), פוסק, דיין, מקובל ודרשן במקנס שבמרוקו.
החל לצאת לאור בווינה כתב העת ביכורי העתים, כתב העת המרכזי של תנועת ההשכלה לאחר סגירת המאסף.
קבוצה מחסידי חב"ד התיישבה בחברון והוקמה קהילת חב"ד בחברון
מונה לראשונה רב עיר לקהילה היהודית בוורשה, במינויו של רבי שלמה זלמן ליפשיץ למרא דאתרא
ח' בכסלו – רבי ישראל יהושע מקוטנא, רבה של קוטנא בפולין, ומחשובי הפוסקים ביהדות פולין, מחבר שו"ת "ישועות מלכו".
י"ג בטבת – רבי שמעון סופר, בנו של החתם סופר, מרא דאתרא ואב"ד של מטרסדורף וקרקוב, וחבר הפרלמנט האוסטרי.
(נפטר בי"ז באדר ב' ה'תרמ"ג)
ט' בסיוון – רבי אליהו חיים מייזל, רבה של לודז' וממנהיגי יהדות פולין.
ז' באב – רבי אברהם שמואל דיסקין, רבן של פלונסק ווולקוביסק וראש ישיבה ליטאי, מרבני משפחת דיסקין.
רבי יוסף רפאל בן נון, רבה של הקהילה הספרדית ביפו.
רבי יום טוב ליפמן בסליאנסקי, רב ליטאי, רבה של מיר ומחבר "מלבושי יום טוב".
רבי דוד שלמה גרודזנסקי, רבה של איוויה ומאנשי תנועת המוסר, אביו של רבי חיים עוזר גרודזנסקי.
רבי יום טוב ישראל (שיריזלי), רבה הראשי של הקהילה היהודית בקהיר שבמצרים.
רבי הלל מיליקובסקי, תלמיד רבי ישראל סלנטר ומראשי תנועת המוסר בליטא, רבן של סלנט, פוניבז', חסלביץ' ואמציסלב.
רבי דוב בער צאמבער, חוקר איש חכמת ישראל ודיין בברלין.
רבי יוסף יהודה שטרסברג, דיין בקוסוב ובבד"ץ כוללות החסידים בירושלים.
רבי ששון שמוחה, חכם באשי ודיין בבגדאד.
ד' בתשרי – רבי אברהם דנציג, מחשובי הפוסקים ביהדות ליטא, מחבר הספרים חיי אדם וחכמת אדם.
י"ח בתשרי – רבי בצלאל רנשבורג, למדן ופרשן התלמוד, מחכמי פראג.
כ"ג בחשוון – רבי רפאל יוסף חזן, הראשון לציון, רב באיזמיר, חברון וירושלים, פוסק הלכה ומחבר שו"ת חקרי לב.
כ"ב בטבת – רבי אברהם טיקטין, רבן של לונטשיץ, גלוגא וברסלאו.
כ"ו בשבט – רבי יהודה ליב שייאר, מרבני יהדות גרמניה, רב העיר דיסלדורף והדוכסות הגדולה של ברג.
ז' באדר ב' – רבי יצחק אייזיק טויב, רבה של קאלוב שבהונגריה, והאדמו"ר המייסד של חסידות קאליב.
ט"ו בניסן (או ט"ו בסיוון) – שלמה לוויזון, חוקר, בלשן ומשורר עברי, איש תנועת ההשכלה.
י"ט בניסן – רבי פנחס אליהו הורביץ, רב, מקובל ומלומד, מחבר ספר הברית השלם שהפיץ את חידושי מדעי הטבע ביהדות מזרח אירופה.
י"ד בסיוון – רבי חיים מוולוז'ין, תלמידו המובהק של הגאון מווילנא, מייסד וראש ישיבת וולוז'ין.
הרב יוסף אלטמן, רב אורתודוקסי בקרלסרוהה.
רבי אלכסנדר סנדר מקומרנא אדמו"ר בגליציה.
רבי חיים טירר, מחבר ספר 'באר מים חיים' ומגדולי תנועת החסידות בדור השלישי.
כ' באדר – נוסדה הבורסה לניירות ערך בניו יורק.
רבי שלום רוקח התמנה כרב העיירה בלז בגליציה, שלימים הקים בה את חסידות בעלז.
משפחת עבו עולה לארץ ישראל ממרוקו ומתיישבת בצפת.
כ"ט בחשוון – רבי נפתלי צבי יהודה ברלין (הנצי"ב מוולוז'ין), ראש ישיבת וולוז'ין, מפעילי חובבי ציון, מגדולי התורה במזרח אירופה ומחבר פירוש העמק דבר.
א' באדר – רבי מרדכי אלישברג, אב"ד בויסק, פוסק ומראשי חובבי ציון, נחשב בין מבשרי הציונות הדתית.
כ"ג בסיוון – הרב יעקב שאול אלישר (יש"א ברכה), החכם באשי האחרון, על שמו נקראת שכונת גבעת שאול בירושלים
רבי יצחק אלחנן ספקטור, מרא דאתרא ואב"ד קובנה, ומגדולי הפוסקים בדורו.
רבי מאיר ינה ברנצקי, רבליטאי, רבה של סיסלביץ' ומהדיר ספר העיטור.
רבי יששכר אצראף, ראש ישיבה ואב בית דין בסלא שבמרוקו, ובסוף ימיו מנהיג העדה המערבית בירושלים.
כ"ו בטבת – רבי יעקב משה עייאש, שד"ר, ראש ישיבת כנסת ישראל בירושלים והראשון לציון.
ט"ז בשבט – רבי אשר צבי מאוסטראה, מתלמידי המגיד ממזריטש, מגיד ומו"צ באוסטראה ורב בקוריץ שבווהלין.
ז' באייר – רבי מרדכי סג"ל, רבה של טיקטין ומרבני ליטא.
כ"ד באב – רבי מוסא בן דוד וחיון, פוסק, מקובל, ראש ישיבה ודיין במרקש שבמרוקו.
כ"ז באלול – רבי צבי הירש הורוביץ, בנו של בעל ההפלאה ורבה של קהילת פרנקפורט, מחבר "מחנה לוי".
הפעם הראשונה שראש השנה חל ב-5 באוקטובר.
ייסוד קהילת הפרושים (תלמידי הגר"א), הקהילה האשכנזית המחודשת בירושלים.
הרב שמואל סלנט, רבה של ירושלים.
רבי יוחנן טברסקי, מייסד חסידות רחמסטריווקה.
כ"ו באדר – הרב אלכסנדר זוסמן אדלר, רב אורתודוקסי גרמני, רבה של קהילת יהודי ליבק-מויסלינג, וחבר מועצת העיר ליבק.
א' בניסן - משה שטיינשניידר (רמש"ש), מייסד המחקר המודרני של הביבליוגרפיה העברית, היסטוריון ומזרחן, מגדולי מלומדי חכמת ישראל במערב (נפטר ה'תרס"ז)
ג' באלול - אלכסנדר הלוי צדרבוים, עיתונאי, מו"ל ומייסד העיתון העברי הראשון, המליץ.
הודפס לראשונה קובץ הסיפורים החסידי המשפיע, שבחי הבעשט, שמספר על מייסד החסידות, רבי ישראל בעל שם טוב.
נוסדה ישיבת מיר, בעיירה מיר שבבלארוס.
נוסדה ישיבת רמיילס בוילנה שבליטא.
רבי עקיבא איגר מתמנה לרב העיר פוזנא ומתחיל את תקופת פעילותו הציבורית.
ט"ז באדר א - נפוליאון בונפרטה בורח מהאי אלבה.
י"ט באדר א - נפוליאון חוזר לצרפת מגלותו באי אלבה.
כ"ו באדר ב - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה.
כ"ט באדר ב - התפרצות הר הגעש טמבורה באי סומבאווה שבאינדונזיה, גורמת למותם של כ-92,000 איש (10,000 באופן ישיר והיתר מרעב וכולרה).
כ"ט בסיוון - הפעם האחרונה שתקופת שמואל נפלה בתאריך זה.
כ' בשבט - האדמו"ר רבי יחזקאל שרגא האלבערשטאם, הרב משינאווא בן הדברי חיים.
כ"ט בשבט - אייזיק הירש וייס, היסטוריון, משכיל וחוקר התלמוד, מחבר "דור דור ודורשיו" (נפטר ה'תרס"ה).
א באדר א - הרב אברהם שמואל בנימין סופר (שרייבר), מחבר שו"ת וחידושי "כתב סופר", רבה של פרשבורג וראש הישיבה בעיר.
ה' בניסן - רבי שמואל פרנקל מדאראג, בעל ה"אמרי שפר".
י"ד בתשרי - רבי ישראל הופשטיין, המגיד מקוז'ניץ (נולד ה'תצ"ז).
י"ט באייר - רבי מנחם מנדל מרימנוב, מגדולי תלמידי רבי אלימלך מליז'נסק (נולד ה'תק"ה).
ט' באב - רבי יעקב יצחק הורוביץ, "החוזה מלובלין" (נולד ה'תק"ה).
י"ט בתשרי – רבי יעקב יצחק מפשיסחה, "היהודי הקדוש", אדמו"ר ומייסד חסידות פשיסחה.
א' בשבט – רבי אליעזר היילבוט, רב גרמני, דיין בפוזנא וקהילות אה"ו, מחבר "משנת דרבי אליעזר".
ז' בשבט – רבי דוד בידרמן, האדמו"ר הראשון מלעלוב.
י' באדר – שלמה פפנהיים, בלשן ומשורר, מהנציגים המתונים של תנועת ההשכלה.
י"א באדר – רבי אליהו שמאע הלוי, הרב הראשי של ארם צובא ומחבר הספר "קרבן אישה".
י' באייר – אליקים בן אברהם, רב, פילוסוף ומקובל יהודי־אנגלי
ב' בסיוון – רבי אריה ליב ברלין, דיין בפיורדא, ורב ואב"ד בבמברג וקאסל.
רבי יצחק טברסקי, בנו של רבי מרדכי טברסקי מטשרנוביל ומייסד חסידות סקווירא (נפטר ה'תרמ"ה)
הרב מנחם נחום קפלן (נפטר ה'תר"ם)
ו' בתשרי - הרב אריה לייב (הסבא משפולי) בן הרב ברוך.
י"ח בכסלו - רבי ברוך ממז'יבוז'.
כ"ד בטבת - הרב יוסף יונגרלייב (אבי שושלת חסידות יאמפולה) בן הרב יחיאל מיכל מזלוטשוב.
בווינה נדפס לראשונה ספר הישר לרבנו תם, בידי רבי דניאל פרוסטיץ.
במוהילוב נדפס לראשונה ספר המידות של רבי נחמן מברסלב, בידי תלמידו רבי נתן שטרנהרץ.
ו' בחשוון – רבי ישראל מסלנט, מייסד תנועת המוסר ביהדות ליטא.
רבי ירמיה לעוו, רבה של אויהל ומראשי הרבנים ביהדות הונגריה באמצע המאה ה-19, התנגד להקמת קהילות נפרדות ותמך בקהילות הסטטוס קוו אנטה.
רבי אברהם אשכנזי, הראשון לציון, אב בית דין בירושלים, וחכם באשי ליהודי ארץ ישראל.
י"א בתשרי – רבי דוד מסטפין, "המגיד מסטפין", תלמידם של הבעל שם טוב והמגיד ממזריטש.
י"ח בתשרי – רבי נחמן מברסלב, מייסד חסידות ברסלב והאדמו"ר היחיד שלה.
ד' בכסלו – רבי יוסף מייא, אב"ד ומרא דאתרא בברסלאו, ומדפיס עברי.
ו' בשבט – רבי יעקב נאומבורג, רב וראש ישיבה באופנבך על המיין, פרשן המסכתות הקטנות.
כ"ג בשבט – יהודה ליב בן-זאב, בלשן עברי בן הדור הראשון של תנועת ההשכלה.
י' בסיוון – רבי ישמעאל הכהן ממודנה, רב במודנה שבאיטליה ומחבר שו"ת זרע אמת.
בז'ולקבה הודפס לראשונה הספר "נתיבות המשפט" מאת רבי יעקב לורברבוים, שהפך לאבן יסוד בדיני ממונות, בעולם הדיינות ובלימוד הישיבתי.
כ"ו בשבט – אברהם לינקולן, נשיא ארצות הברית (נרצח בה'תרכ"ה)
י"ט באדר – רבי מאיר ליבוש וייזר (מלבי"ם), מגדולי פרשני המקרא בתקופת האחרונים, פוסק, ורב בקמפן, בבוקרשט ובקניגסברג.
י' בתמוז – אליעזר הלוי, מזרחן יהודי בריטי ממוצא גרמני, עוזרו ומזכירו של משה מונטיפיורי.
רבי אליעזר יצחק פריד, רבה של וולוז'ין וראש ישיבת וולוז'ין.
רבי רפאל יצחק ישראל, רבו של האי רודוס, ובסוף ימיו אב בית הדין הספרדי בירושלים.
רבי יהודה ליב שניאורסון, האדמו"ר מקאפוסט, ענף של חסידות חב"ד, ובנו של רבי מנחם מנדל שניאורסון (צמח צדק).
כ"ה בכסלו – רבי אברהם בן הגר"א, בנו של הגאון מווילנא, פרשן המדרשים, נחשב למייסד חקר האגדה והמדרש.
א' בניסן – חיה'לה קאולה, אשת עסקים ונדבנית יהודיה גרמנית, סוכנת החצר של דוכסות וירטמברג ומראשי הקהילה היהודית בהכינגן.
ב' באלול – רבי מיכל שייאר, ראש ישיבה במיינץ, ואב"ד וורמס ומנהיים.
כ"ה באלול – רבי שאול ישועה אביטבול, דיין ורבה של צפרו שבמרוקו.
ח' באלול – עליית תלמידי הגר"א: גל ראשון של העולים בראשותו של הרב מנחם מנדל משקלוב הגיעו לחיפה.
נדפס לראשונה ספר ליקוטי מוהר"ן מתורתו של רבי נחמן מברסלב.
הוקמה הקונסיסטוריה המרכזית של יהודי צרפת
ה' בחשוון – הרב יצחק דב הלוי במברגר, רבה של וירצבורג ומגדולי הפוסקים ביהדות גרמניה, התנגד לדרישת רש"ר הירש להקים קהילות אורתודוקסיות נפרדות.
י' בטבת – אברהם מאפו, סופר ומשורר בן תנועת ההשכלה, מחבר הרומן הראשון בעברית, "אהבת ציון".
ה' באייר – רבי צבי הירש פרידמן, אדמו"ר הונגרי, רבה של ליסקא ומייסד חסידות ליסקא.
כ"ז באייר – רבי צבי בנימין אוירבך, רב בדרמשטאדט ובהלברשטאדט, מראשוני רבני הנאו-אורתודוקסיה ביהדות גרמניה.
כ"ד בסיוון – רש"ר הירש, רב בניקלשבורג ומדינת מורביה, וממקימי הקהילה הנפרדת ביהדות פרנקפורט, "עדת ישורון".
מאבות הנאו-אורתודוקסיה, במסגרת שיטת "תורה עם דרך ארץ".
רבי דוד טברסקי מטולנה, האדמו"ר המייסד של חסידות טולנה ובנו של המגיד מצ'רנוביל.
רבי יקותיאל יהודה טייטלבוים, רב באוהעל ובסיגט והאדמו"ר הראשון של חסידות סיגט.
רבי אלעזר שפירא, רב בלנצהוט והאדמו"ר המייסד של חסידות לנצהוט.
רבי יעקב כלפון, אב"ד יהדות תטואן, פוסק, פייטן ודרשן בתטואן שבמרוקו.
רבי ישראל משה חזן, דיין, שד"ר ומחבר, כיהן כרב ברומא, בקורפו ובאלכסנדריה.
רבי נתן פרידלנד, דרשן יהודי-ליטאי שפעל ליישוב ארץ ישראל והיה בין מבשרי הציונות.
(נפטר בי"ח באדר ב' ה'תרמ"ג)
רבי שמואל שמעלקא טויבש, מרא דאתרא ואב"ד בשינאווא ואחר כך בקהילה היהודית ביאס.
י"ט בתשרי – רבי יונה בן גרשון מווילנא, דיין בוילנא, ומחבר פירוש לתוספתא.
ט"ו בשבט – רבי ישראל ברי"ל, רבה של וארפלוטה שבהונגריה, מתלמידי רבי יחזקאל לנדא.
א' באדר – רבי ברוך משקלוב, מקובל ודיין ומן המשכילים המוקדמים, מחבר ספרי מדע ומתרגם לעברית של ספרי אוקלידס.
א' באדר א' – "סנהדרין גדולה" של יהודי צרפת כונסה בפקודת נפוליאון בפריז, כדי שתתן תוקף הלכתי להגדרת זיקת היהודים מצד אחד לדתם ומצד שני לצרפת "מולדתם"
ח' בכסלו – בנימין וולף אייבשיץ, מיסטיקן ומשיח שקר שבתאי, בנו של הרב יהונתן אייבשיץ (נולד בה'ת"ק)
כ"ה בשבט - רבי מאיר פוזנר, רב בדנציג, חיבר פירוש על הש"ס בשם בית מאיר (נולד ב-ה'תפ"ה).
י"א בטבת – נפוליאון מבטל את השימוש בלוח השנה המהפכני בצרפת.
כ"ה בשבט – רבי יצחק אייזיק ספרין, האדמו"ר מקומרנא
רבי אברהם טברסקי, האדמו"ר הראשון של חסידות טריסק
רבי שמואל אביגדור תוספאה, אב"ד קרלין, מחבר הפירוש "תנא תוספאה" על התוספתא, וספר השו"ת "שאילת שמואל".
י"ב בטבת – רבי משה מפשוורסק, אדמו"ר חסידי, סופר סת"ם ומחבר ספר "אור פני משה".
י"א באדר – רבי חיים יוסף דוד אזולאי (החיד"א), מגדולי פוסקי ההלכה, מקובל, שד"ר, ביבליוגרף והיסטוריון.
א' בניסן – רבי שמואל הלוי קעלין, פוסק וראש ישיבה בבוסקוביץ, בעל 'מחצית השקל'.
כ"ט בכסלו - נפוליאון בונפרטה מוכתר לקיסר צרפת
ה' באדר ב' – רבי משה מיינץ, דיין בקהילת פרנקפורט.
רבי מנחם נחום טברסקי, אדמו"ר ממקארוב
י"ז בטבת - רבי יעקב קרנץ, המגיד מדובנא.
א' באדר ב' - נפתלי הרץ וייזל, בלשן ומשורר עברי, מאבות תנועת ההשכלה היהודית (נולד ב-ה'תפ"ו)
כ"ח בניסן - מארי יחיא בן יוסף צאלח (מהרי"ץ), מגדולי חכמי תימן, שנודע בקנאותו לשימור מנהגי תימן והפסיקה לפי הרמב"ם ולא לפי השולחן ערוך, ומנהגים אחרים שחדרו לתימן.
ד' תמוז - הרב פנחס הורוויץ, רבה של פרנקפורט דמיין ומתלמידי המגיד ממזריטש, הידוע בכינויו בעל ההפלאה
ז' בתשרי – רבי חיים מוולוז'ין, תלמיד הגר"א, מפרסם קול קורא ל"אוהבי התורה" ביהדות ליטא כדי שיסייעו להקמת ישיבה.
פרסום המכתב נחשב כיסוד ישיבת וולוז'ין, לימים "אם הישיבות".
אפרים משה פינר, מתרגם התלמוד בבלי לגרמנית (נפטר ב-ה'תר"מ).
י"ח בתשרי – רבי משולם איגרא, מרא דאתרא בטיסמניץ ובפרשבורג, ראש ישיבה, פוסק ומגאוני דורו בגליציה.
רבי שלמה הירשל, בנו של רבי צבי הירש לוין, התמנה כרב ראשי לבריטניה הגדולה, כשלראשונה הוענק למשרה תוקף רשמי.
א' בסיוון – רבי אהרן מקרלין (השני), האדמו"ר הרביעי בחסידות קרלין, וגדול אדמו"רים באזורי ליטא.
י' בתשרי – רבי יקותיאל בירדוגו, אב"ד וראש ישיבה במקנס ופוסקי ההלכה ביהדות מרוקו.
ב' באדר א' – רבי יום-טוב אלגאזי, הראשון לציון, שד"ר, וראש ישיבת המקובלים בית אל בירושלים.
ג' באדר ב' – רבי נח חיים צבי ברלין, ראש ישיבה במגנצא ואב"ד קהילות אה"ו.
כ' בסיוון – רבי צבי הירש מנדבורנה, מתלמידי המגיד ממזריטש, אדמו"ר ומגיד מישרים בנדבורנה.
ד' באייר – רבי אברהם שאג-צוובנר, מתלמידי החתם סופר, רב וראש ישיבה בקוברסדורף שבשבע קהילות ובסוף ימיו בירושלים.
רבי שלמה הכהן רבינוביץ', האדמו"ר הראשון של חסידות ראדומסק.
רבי יוסף באב"ד, רב בגליציה ומחבר הספר מנחת חינוך.
שמואל דוד לוצאטו (שד"ל), פרשן המקרא, פילוסוף, משורר ומתרגם יהודי איטלקי.
כ"ה בתשרי – שמואל זביטקובר, סוחר ובנקאי יהודי פולני, סוכן החצר של מלך פולין סטניסלאב פוניאטובסקי.
ה' באדר – רבי יוסף מפוזנא ("יוסף הצדיק"), פוסק הלכה וחתנו של רבי יחזקאל לנדא, רבה של פוזנא.
ג' בסיוון – רבי יעקב שמשון משיפיטובקה
כ"ה בטבת - לראשונה בהיסטוריה חוצים בדרך אוויר את תעלת למאנש בעזרת כדור פורח
כ"ו בניסן - הפעם הראשונה שברכת החמה חלה בתאריך זה
ט' בחשוון - משה מונטיפיורי, נדבן ושתדלן יהודי מאנגליה, יוזם הקמת השכונה משכנות שאננים שסימלה את תחילת תקופת היציאה מן החומות
כ"ב בטבת - יעקוב גרים, פילולוג, אחד משני האחים גרים (נפטר בה'תרכ"ד)
ז' באדר - הרב נחמן קרוכמל, היסטוריון והוגה דעות, מראשי תנועת ההשכלה בגליציה (נפטר ה'ת"ר)
כ"ה באייר – רבי שאול הלוי, רב קהילת אמדן והאג.
ט"ו בתמוז – רבי אריה לייב גינצבורג, פרשן תלמוד ופוסק בולט, ראש ישיבה בליטא, ואב"ד וראש ישיבה במץ, מחבר "שאגת אריה".
עליית החסידים לארץ ישראל בהנהגתו של רבי מנחם מנדל מוויטבסק ורבי אברהם מקאליסק.
כ"ט באייר - הרב יצחק גויטע
אלול - נתן מאיר רוטשילד, מייסד הענף האנגלי במשפחת רוטשילד.
י"ב בתשרי – רבי אברהם המלאך, בנו של המגיד ממזריטש.
י' בשבט – רבי שלום שרעבי
שלמה דובנא מדפיס את החוברת "עלים לתרופה", ראשית מפעל "נתיבות השלום" (הביאור), פירוש ותרגום התורה לגרמנית (באותיות עבריות), בעריכת משה מנדלסון, שנחשבת לאבן דרך בתנועת ההשכלה היהודית.
י"א בטבת - קארולוס ליניאוס, ממציא שיטת הסיווג הביולוגית המודרנית (נולד ב-ה'תס"ז).
א' באייר - רבי שמואל שמעלקא הורוביץ מניקלשבורג, מתלמידי המגיד ממזריטש.
ו' באייר – רבי צבי הירש אוירבך, ראש ישיבה ואב"ד וורמייזא, ודיין בברודי.
ב' בניסן – כוחות האימפריה העות'מאנית, בסיוע היהודים המקומיים, הביסו את צבא ממלכת פרס שניסתה לכבוש את בצרה.
ג' באלול - הרב נחום טרייביטש
ב' בסיוון - רפאל לוי, מתמטיקאי ואסטרונום יהודי.
ו' באלול - הרב שמשון חיים נחמני.
ט"ז באדר - ויליאם הרשל מגלה את כוכב הלכת אורנוס
כ' באב - מוכרז בוילנה החרם השני נגד החסידים, לאחר הדפסת הספר תולדות יעקב יוסף בשנה הקודמת.
הודפס הספר "מגיד דבריו ליעקב", אסופה ראשונה של לקוטי אמרים מהמגיד ממעזריטש ואחד מספרי היסוד של החסידות.
כ"ט בטבת - רבי ישראל חריף מסטנוב, מתלמידי הבעל שם טוב
י"ב בטבת - רבי משה מרגלית, רב ליטאי, ומחבר "פני משה", מחשובי הפירושים לתלמוד הירושלמי.
כ"א בתמוז - רבי שלמה מחלם, מחבר מרכבת המשנה על משנה תורה לרמב"ם.
הושלמה הדפסת פירוש המצודות על נביאים וכתובים, מאת רבי דוד אלטשולר ובנו רבי יחיאל הילל, הפירוש הנפוץ ביותר לנ"ך.
ט"ז בטבת - הקיסר יוזף השני מעניק ליהודי אוסטריה את כתב הסובלנות, שנחשב לראשית תהליך האמנציפציה.
נפתלי הרץ וייזל פרסם את האגרת הפומבית "דברי שלום ואמת", הקוראת ליהודים להיענות לכתב הסובלנות ולהנהיג שיפורים ושינויים דרמטיים בחינוך היהודי.
רבי ישראל ליפשיץ, מחבר פירוש תפארת ישראל למשנה.
כ"ד בתשרי - רבי יעקב יוסף מפולנאה, מחבר תולדות יעקב יוסף.
מחשובי תלמידי הבעש"ט וראשון כותבי משנת החסידות.
י' בשבט - הרב המקובל שלום שרעבי (הרש"ש), מחבר נהר שלום וראש ישיבת המקובלים בית אל.
ט"ו באב - רבי עמרם בן דיוואן, שד"ר ומקובל.
הושלמה הדפסת "נתיבות השלום" (הביאור), מפעל פירוש ותרגום התורה לגרמנית (באותיות עבריות), בעריכת רבי משה מנדלסון, שנחשבת לאבן דרך בתנועת ההשכלה היהודית.
רבי שלום רוקח, מייסד חסידות בעלז (נפטר ה'תרט"ו).
כ"א בכסלו – טוביה בועז, בנקאי, שתדלן ופרנס יהודי־הולנדי
כ"ב בתשרי - רבי דוד טבלי שייאר, רב בפרנקפורט, במברג, ומיינץ.
כ"ד בתשרי - רבי יעקב יוסף מפולנאה, תלמיד הבעש"ט ומאבות תנועת החסידות.
המאבק המתמשך בין קהילת יהודי וילנה לבין העירוניים שניסו להגביל את זכויות המסחר של היהודים ויכולתם לרכוש בתים בעיר, הסתיים בתקנות חדשות שהשוו את זכויות היהודים וחובותיהם בעניינים כלכליים לאלו של שאר תושבי העיר.
צבי הירש להרן, בנקאי ונדבן יהודי-הולנדי, ראש ארגון הפקידים והאמרכלים של אמסטרדם והרוח החיה בו (נפטר ה'תרי"ד).
ט"ז בכסלו – הרב משה פאלייר מקוברין
ב' באלול (או י"ב באלול) - יצחק שמואל רג'יוֹ (יש"ר מגוריציה), היה רב, פילוסוף, חוקר יהדות, פרשן מקרא וסופר איטלקי, מראשי תנועת חכמת ישראל.
ט' בשבט – הרב אליהו ישראל
מגפת דבר בגליל.מאות נפגעים בצפת ובטבריה, יהודי פקיעין ברחו למערות שבהרים וכך ניצלו, אך רכושם נבזז בידי ערבים מקומיים.
נבנה בית הכנסת של ראשוני החסידים בטבריה.
הרב יוסף זונדל מסלנט (נפטר ה'תרכ"ו).
רבי אליעזר פאפו, מחבר ספר המוסר "פלא יועץ" (נפטר ה'תקפ"ח).
הרב יעקב בירדוגו, מחבר שו"ת "שופריה דיעקב" ומגדולי חכמי מרוקו (נפטר ה'תר"א).
הרב שלמה קלוגר, פוסק ודרשן, מגאוני דורו בפולין (נפטר ה'תרכ"ט).
אברהם בן אביגדור, רב וראש ישיבה באימפריה העות'מאנית, ראש הישיבה באדריאנופול, רב העיר וראש בית הדין בקושטא
י"א בכסלו – רבי צבי הירש יאנוב, ראש ישיבה ואב"ד בפוזנא ובפיורדא.
י"א בכסלו – רבי שמחה מדעסוי, מרא דאתרא בלנצ'נה ובסקולה, ולבסוף בדסאו.
הגהותיו על התלמוד הבבלי נדפסו בש"ס וילנא.
ה' בשבט – משה מנדלסון, אבי תנועת ההשכלה.
י"ב בשבט - החל לרדת שלג בירושלים למשך שלושה ימים עד שהגיע לגובה קומת אדם.
כ"ו באייר - ועידת החוקה מתכנסת בעיר פילדלפיה שבפנסילבניה, כדי לנסח את חוקת ארצות הברית.
רבי מנחם מנדל מקוצק, מייסד חסידות קוצק שנודע בחתירתו הקיצונית לאמת (נפטר ה'תרי"ט).
רבי שלמה איגר, רבה של פוזנן ומחבר "גיליון מהרש"א" על התלמוד הבבלי ושולחן ערוך (נפטר ה'תרי"ב).
י"ט בשבט - רבי חיים פלאג'י, פוסק, פרשן ומקובל, מגדולי חכמי איזמיר (נפטר ה'תרכ"ח).
כ"א באדר - נפטר רבי אלימלך מליז'נסק (נולד ה'תע"ז).
כ"ג באדר - נפטר רבי חיים חייקא מאמדור, מחבר ספר "חיים וחסד".
נדפס לראשונה הפירוש קצות החושן (חלק ראשון) על שולחן ערוך, מאת הרב אריה לייב הלר, שהפך לספר יסוד בישיבות.
נדפס לראשונה ספר החסידות המפורסם נועם אלימלך, בעיר לבוב.
ה' בתשרי - חוקת ארצות הברית מוכרזת בפילדלפיה.
כ"ב בטבת - ג'ורג'יה נעשית למדינה הרביעית בארצות הברית
כ"ט בטבת - קונטיקט מצטרפת לארצות הברית בתור המדינה החמישית
כ"א בתמוז - ניו יורק מצטרפת לארצות הברית כמדינה האחד-עשר.
כ"ט באלול - יצחק בר לווינזון (ריב"ל) - חלוץ תנועת ההשכלה ברוסיה (נפטר ה'תר"ך)
א' באייר - רבי מנחם מנדל מוויטבסק
נוסד דפוס ראם בליטא, המפורסם בשל מהדורת ש"ס וילנא של התלמוד הבבלי, המשמשת יסוד לכמעט כל מהדורות התלמוד עד ימינו.
ד' באייר - ג'ורג' וושינגטון מושבע בניו יורק כנשיאה הראשון של ארצות הברית.
ד' באלול - האספה המכוננת הלאומית הצרפתית מפרסמת את הצהרת זכויות האדם והאזרח.
כ"ט בחשוון - הרב יצחק אייזיק חבר, רב בטיקטין שבפולין ובראזינאי ווולקוביסק שבבלארוס, מחבר הספר "פתחי שערים" (נפטר ה'תרי"ג).
י"ד באב - הרופא והפילוסוף שלמה לוי שטיינהיים, נודע בשל פילוסופיית ההתגלות שלו.
כ"ט באלול - האדמו"ר מנחם מנדל שניאורסון (הצמח צדק) מלובביץ'.
י"ב בחשוון - רבי זאב וולף קיציס ממז'יבוז' תלמיד הבעל שם טוב.
ה' באב – רבי מאיר ברבי, ראש ישיבה וראש בית דין בהלברשטאדט, ואב"ד וראש ישיבה בפרשבורג, רבם של מהר"ם בנט, רבי יהודה ליב קרלבורג ועוד.
כ"ח באדר א' – ורמונט מתקבלת כמדינה ה-14 של ארצות הברית
כ"ט בניסן - הפרלמנט הפולני מקבל את חוקת "ה-3 במאי", בכך הופכת למדינה האירופאית התחוקתית הראשונה.
כ"ח באלול - האספה המכוננת הלאומית הצרפתית הכריזה על מתן שוויון זכויות מוחלט ליהודי צרפת - אמנסיפציה.
א' בחשוון – הרב חיים דוד חזן, אב"ד באיזמיר ולאחר מכן הראשון לציון.
הרב נתן עמרם, דיין ושד"ר, ובסוף ימיו רבה של אלכסנדריה.
רבי יהודה צבי הירש אייכנשטיין מרוזדול, האדמו"ר השלישי בשושלת זידיטשוב, מחבר "דעת קדושים".
הרב אהרן פולד, דיין וראש ישיבה בפרנקפורט.
כ' בתשרי – רבי יעקב יוסף מאוסטראה, מורה צדק ודיין באוסטראה, מתלמידי המגיד ממעזריטש.
ג' בטבת – יעקב פרנק, משיח שקר שבתאי אנטינומיסטית שהתנצר עם חסידיו.
כ"א בטבת – רבי שמואל בן אביגדור, מרא דאתרא ואב"ד בוילנה, שהיה הרב האחרון ליהדות וילנה.
ד' באדר א' – רבי לייב שרה'ס, מתלמידי הבעש"ט והמגיד ממעזריטש, נודע בשל עיסוקו בפדיון שבויים.
א' באייר – רבי ישראל חיים יוסף אליקים, מרבני סופיה ומחבר "שם יוסף" על משנה תורה לרמב"ם, עלה לארץ ישראל והתיישב בירושלים.
י' באלול – רבי פנחס שפירא מקוריץ, מתלמידי הבעל שם טוב ומראשוני האדמו"רים בתנועת החסידות.
משה שפירא מקים את דפוס סלוויטא.
י"ט בכסלו - מגילת הזכויות של אזרחי ארצות הברית נכנסת לתוקף עם אישורה של וירג'יניה.
כ"ג באייר - ג'יימס מאיר רוטשילד, בנקאי צרפתי ובן למשפחת רוטשילד (נפטר ב-ה'תרכ"ט).
ח' בתשרי - ר' ברוך, אביו של ר' שניאור זלמן מלאדי, האדמו"ר הזקן ומייסד חסידות חב"ד.