tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
אירוע פלילי אחר הוא רצח שהסעיר את המדינה - רצח המהנדס פידיה פיאטלי, מהנדס אווירי, בעת שעמד בתור לקולנוע בצפון תל אביב.
הרוצח, ששדד את בית הקולנוע, נתפס בספטמבר 1958.
לראשונה מתקיים פסטיבל אבו גוש
נעמי שמר מלחינה לראשונה שירים מפרי עטה: "משירי זמר נודד"; נתן אלתרמן מפרסם את "שירי עיר היונה"
אורי צבי גרינברג הוא חתן פרס ישראל
נפתח מכון וינגייט במיקומו הנוכחי
"שלושת המיתרים" או "טריו ערבה" (אריק לביא, שמעון ישראלי וצבי בורודו) מוציאים את תקליטם, הכולל "שירי בוקרים" כגון "למדבר" ("לך לך למדבר..."), "אורחה במדבר" ("ימין ושמאל רק חול וחול"), "שיר הבוקרים" ("ערבה ערבה אין קץ...")
יוצא לאור ספר הילדים הקלאסי "איה פלוטו" מאת לאה גולדברג
ב-23 באוקטובר נפתח קולנוע תל אביב שמנהיג סטנדרטים מהפכניים באולמות הקולנוע: הרצפה מכוסה שטיח (המונע רעשים וגלגול בקבוקים); המושבים מרופדים ולפני בד ההקרנה הוצב מסך
20 בינואר – משה קפלינסקי, סגן הרמטכ"ל
22 בינואר – רפי רשף, שדרן רדיו, מגיש טלוויזיה ועיתונאי ישראלי
28 בינואר – לוני הרציקוביץ', איש עסקים ויו"ר קבוצת הכדורגל מכבי תל אביב
26 בפברואר – צחי הנגבי, שר וחבר הכנסת מטעם הליכוד וקדימה
24 באפריל – אורי מלמיליאן, כדורגלן ומאמן כדורגל
7 ביולי – ברי סחרוף, זמר, מוזיקאי, פזמונאי, מלחין ומפיק מוזיקלי ישראלי
13 באוגוסט – יגאל רביד, שדרן רדיו וטלוויזיה
16 באוגוסט – אליעזר שקדי, מפקד חיל האוויר ה-15
18 בנובמבר – אלישע לוי, מאמן כדורגל
19 בנובמבר – עפרה חזה, זמרת
24 בדצמבר – דני רובס, זמר
15 במרץ – ישראל קסטנר, חבר ועד ההצלה בבודפשט בזמן השואה (נולד ב-1906)
16 ביוני – חיים אריאב, מזכ"ל הסוכנות היהודית וחבר הכנסת מטעם הציונים הכלליים (נולד ב-1895)
15 בנובמבר – משה איכילוב, עסקן ופעיל ציבור בארץ ישראל.
על שמו קרוי בית החולים איכילוב (נולד ב-1903)
1958 בישראל (ה'תשי"ח – ה'תשי"ט) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה עשור להקמתה.
נשיא המדינה - יצחק בן-צבי
ממשלה - ממשלת ישראל השביעית עד 7 בינואר, מאז ממשלת ישראל השמינית
יושב ראש הכנסת - יוסף שפרינצק
נשיא בית המשפט העליון - יצחק אולשן
ראש המטה הכללי - משה דיין עד 29 בינואר, מאז חיים לסקוב
מפכ"ל המשטרה - יחזקאל סהר עד 31 במאי; החל מה-10 ביוני - יוסף נחמיאס
7 בינואר – דוד בן-גוריון מציג את ממשלת ישראל השמינית בפני הכנסת
12 בפברואר – הכנסת מאשרת את חוק היסוד הראשון - חוק יסוד: הכנסת
1 ביולי – המפד"ל פורשת מהממשלה עקב מחלוקת בנושא 'מיהו יהודי'
ההסתדרות מחליטה לאפשר לערביי ישראל להצטרף לשורותיה
בשל חשש מן החרם הערבי מוכרת ממשלת בריטניה את נכסיה בבתי הזיקוק והמפעל הופך ל"בתי זיקוק חיפה"
31 בינואר – חיים לסקוב מתמנה לתפקיד הרמטכ"ל החמישי של צה"ל
בסיוע מהנדסים צרפתיים הוחל בהקמת הקריה למחקר גרעיני.
26 במאי – תקרית גן שולמית.
ארבעה שוטרים (למעשה חיילי צה"ל) נהרגים מאש הלגיון הירדני בהר הצופים.
בחילופי האש נהרג גם קולונל ג'ורג' פלינט, יושב-ראש ועדת שביתת הנשק ירדן–ישראל.
31 ביולי – מרד האסירים בכלא שטה.
במהלך המרד נהרגו 11 אסירים ושני סוהרים, ונמלטו 66 אסירים.
בעקבות המרד פקדה טלטלה את שירות בתי הסוהר, ובכירים רבים, בהם הנציב צבי חרמון, פרשו.
חדירה אווירית של שמונה מטוסים מצריים לשטח ישראל, מתנהל קרב אווירי בין מטוסי חיל האוויר הישראלי לבין המטוסים החודרים.
האירוע מסתיים בהסגת הכוחות המצריים וללא נפגעים בצד הישראלי.
אחד המטוסים המצריים הופל בשטח מצרים.
16 בינואר – פתיחת כביש לאילת שמקצר את הנסיעה אליה ב-4 שעות
17 בינואר – בית המשפט העליון מטהר את שמו של ישראל קסטנר, כשנה לאחר שנרצח
חגיגות העשור למדינת ישראל - יום העצמאות העשירי נחגג בין היתר בסימן "תערוכת העשור" שהתקיימה בירושלים סביב בנייני האומה ובתוך המבנים שכבר היו קיימים.
במסגרת החגיגות גם מתחדש באופן חד פעמי כנס מחולות העם בדליה.
חידון התנ"ך מתקיים לראשונה בשנה זו.
ב-4 באוגוסט נערך בבנייני האומה (שבנייתם עדיין לא הסתיימה) החידון הארצי למבוגרים; הזוכה בו, עמוס חכם, מתמודד בחידון התנ"ך הבינלאומי ב-19 באוגוסט וזוכה בו.
בקיאותו של חכם מעוררת גל התלהבות, והוא הופך לסמל לידענות בתקופה זו.
3 בספטמבר – בישראל נוסד מכון וינגייט לחינוך גופני
תיאטרון הבימה מקבל את פרס ישראל לתיאטרון
מוקם מוזיאון ארץ ישראל ובל"ג בעומר תשי"ח נחנך היכל שלמה בירושלים.
פנחס שדה מוציא, בגיל 27, ספר ביכורים שיהפוך לאחד החשובים בתולדות הספרות הישראלית: "החיים כמשל".
יזהר מפרסם את "ימי צקלג".
בנוסף, אהרן אמיר מייסד את כתב העת הספרותי קשת
בתחום המוזיקה הקלה, ישראל גוריון ובני אמדורסקי מקימים את צמד הדודאים.
להיטם הראשון בשנה זו: "ערב של שושנים".
להקת בצל ירוק יוצאת בתוכנית "הופ עברנו", הכוללת את השירים "הי טירילי" ו"בראשית".
ב-30 ביוני אסר קול ישראל, בהנחיית דוד בן-גוריון, על השמעת השיר "הסלע האדום" ברדיו, מכיוון שהשיר נתפס כמעודד צעירים להסתנן לפטרה
26 באוקטובר – בתאונת האוטובוס בגשר נחלת יצחק בתל אביב ניספו 11 איש
בתחום הכלכלה והפיתוח, מפעל "אוטוקרס" מציג את ה"סוסיתא" הראשונה; מלון המלך דוד נפתח בדצמבר מחדש לאחר שיפוצים נרחבים שהנהיגו הבעלים החדשים, רשת מלונות "דן"
נחשפת פרשת שחיתות במשרד האוצר שלפיה ארבעה פקידים הואשמו בלקיחת שוחד של 12 אלף לירות.
6 בינואר – שלמה גליקשטיין, טניסאי ישראלי
10 בינואר – דב חנין, חבר הכנסת מטעם חד"ש
18 בינואר – דורון מזר, זמר ישראלי
22 בינואר – אודי אדם, מפקד פיקוד הצפון בעת מלחמת לבנון השנייה
10 באפריל – יובל שטייניץ, שר האוצר בממשלת ישראל וחבר הכנסת מטעם הליכוד
27 באפריל – קובי מידן, מנחה טלוויזיה, מתרגם, מדבב, קריין ושדרן רדיו ישראלי
5 במאי – רון ארד, חייל ישראלי, נפל בשבי בלבנון
5 ביוני – אביגדור ליברמן, יו"ר ישראל ביתנו, סגן ראש הממשלה והשר לעניינים אסטרטגיים
8 ביולי – ציפי לבני, יו"ר האופוזיציה, שרת החוץ, חברת כנסת ויושבת ראש מפלגת "קדימה"
4 באוגוסט – סילבן שלום, חבר הכנסת ושר בממשלות ישראל
22 באוגוסט – יאיר ניצני, זמר, מוזיקאי, פזמונאי, קומיקאי, מנחה טלוויזיה ושדרן רדיו ישראלי
27 בספטמבר – גל אוחובסקי, עיתונאי ישראלי
8 בנובמבר – יואב גלנט, אלוף בצה"ל ומפקד פיקוד הדרום לשעבר
23 בנובמבר – יזהר אשדות, זמר, מלחין ומוזיקאי ישראלי
27 בנובמבר – ענת עצמון, שחקנית וזמרת ישראלית
19 בדצמבר – אחמד טיבי, חבר הכנסת מטעם תע"ל
3 בפברואר – ריכרד קאופמן, אדריכל ומתכנן ערים ישראלי (נולד ב-1887)
18 במאי – יעקב פיכמן, משורר עברי, עורך ומתרגם (נולד ב-1881)
13 ביוני – זיגפריד להמן, איש חינוך יהודי ממוצא גרמני, מייסד ומנהל כפר הנוער בן שמן (נולד ב-1892)
27 באוקטובר – יוסף קלוזנר, היסטוריון, חוקר ספרות ואיש רוח ישראלי (נולד ב-1874)
1959 בישראל (ה'תשי"ט – ה'תש"ך) הייתה השנה בה מדינת ישראל ציינה 11 שנים להקמתה.
מספר אירועים בולטים אירעו ב-1959. מחד, חל שיפור במצב הכלכלי והופסקה מדיניות ה"צנע"; מאידך, מתחים חברתיים ועדתיים ומרירות על פערים מתגברים הובילו למהומות העדתיות הראשונות בישראל - אירועי ואדי סאליב.
אירוע מרכזי נוסף הוא "ליל הברווזים", שמועה על גיוס מילואים של צה"ל (אשר מקורה בתרגיל) שנתפסה כהכנה למלחמה.
ממשלה - ממשלת ישראל השמינית עד 17 בדצמבר, מאז ממשלת ישראל התשיעית
יושב ראש הכנסת - יוסף שפרינצק עד 28 בינואר.
החל מה-2 במרץ - נחום ניר עד 30 בנובמבר, מאז קדיש לוז
הכנסת - הכנסת השביעית עד 16 בינואר, מאז הכנסת השמינית
ראש המטה הכללי - חיים לסקוב
מפכ"ל המשטרה - יוסף נחמיאס
16 במאי – מצרים מחליטה להחרים כל סחורה ישראלית שעוברת בתעלת סואץ.
3 בנובמבר – מפא"י בראשות דוד בן-גוריון זוכה בבחירות.
1 באפריל – ליל הברווזים, תרגיל גיוס מילואים של צה"ל שלא הובן נכונה ונתפס כהכנה למלחמה.
28 באפריל – ראשוני מטוסי הסילון מדגם ווטור מגיעים מצרפת לישראל ומשפרים את יכולות ההפצצה של חיל האוויר.
25 ביוני נודע כי ישראל מכרה כמויות גדולות של נשק ותחמושת לגרמניה המערבית.
הידיעה עוררה זעם בקרב חברי כנסת ובראשם מנחם בגין.
מנגד טענה הממשלה כי העסקה חיונית לשם השגת מטבע חוץ למימון רכש ביטחוני.
בעקבות הסערה הגיש ראש הממשלה דוד בן-גוריון הודעה על התפטרותו.
פולמוס ציבורי מתעורר לאור כוונת ממשלת ישראל למכור את מקלעי ה"עוזי".
16 בדצמבר – חיל הים מקבל את הצוללת הראשונה שלו מבריטניה ושמה "תנין".
המשחתת "אילת" ירתה 19 מטחי כבוד לכבודה.
מתחיל משפטו החשאי של מרדכי קידר, איש מודיעין ישראלי שהואשם ברצח ושוד של סייען יהודי, בעת ששהה בארגנטינה בהכנה ליציאתו לארץ היעד.
ב-1 בפברואר נהרגים במושב זבדיאל 3 מילדי משפחת לידאני כתוצאה מפיצוץ מטען חבלה, ככל הנראה על רקע סכסוך חמולות.
ביולי פורצות מהומות בשכונת ואדי סאליב בחיפה, על רקע מרמור ותחושות קיפוח על רקע עדתי וכלכלי.
תגובת המשטרה וירי אש חיה על המפגינים מובילה להקמת ועדת חקירה, "ועדת עציוני".
ספורט: גיולה מאנדי מתחיל לאמן את נבחרת ישראל בכדורגל.
ב-22 ביוני - מפסידה 7:2 מול נבחרת פולין בכדורגל משחק שיזכר בהיסטוריה של הנבחרת.
עזרא פליישר זוכה, בגיל 31 בלבד, בפרס ישראל.
פליישר הוא הגבר הצעיר ביותר שזכה בפרס (לפניו זכתה דינה פייטלסון, שהייתה בת 27).
קולנוע: בישראל מצולם הסרט האמריקאי "אקסודוס", על אירועי ההעפלה.
הסרט עלה בשנת 1960 לאקרנים.
המפיק והבמאי האמריקאי לארי פריש יוצר את הסרט "עמוד האש" בכיכוב נחמה הנדל, על מלחמת העצמאות בנגב
מוזיקה: להקת בצל ירוק מוציאה את תקליטה "בצל ירוק-שירים מתוכניותיה של הלהקה".
1 בפברואר – תקופת הצנע שהתחילה ב-1949 נגמרה לאחר 10 שנים.
במרץ הסתיימה בניית הכרמלית בחיפה, וב-6 באוקטובר בוצעה נסיעת הבכורה בה.
ב-21 באוקטובר נערך טקס החנוכה הרשמי של הכרמלית.
15 באוקטובר – שיטת חלוקת הלירה לפרוטות הוחלפה לשיטת האגורות.
מתחילה בנייתו של מגדל שלום מאיר בתל אביב
4 בינואר – אורי פיינמן, זמר ומלחין ישראלי
6 בינואר – אייל שני, שף ישראלי
22 בינואר – רוני בליץ, שחקן ומדבב ישראלי
17 בפברואר – אריה דרעי, פוליטיקאי ישראלי
9 באפריל – חני נחמיאס, שחקנית, בדרנית, מדבבת, כוכבת ילדים, זמרת וסופרת ישראלית
29 באפריל – מזי כהן, זמרת ומוזיקאית ישראלית
9 ביוני – בני גנץ, איש צבא ופוליטיקאי ישראלי שכיהן כרמטכ"ל ה-20
29 באוגוסט יגאל עדיקא שחקן ישראלי
19 באוקטובר – ניר ברקת, פוליטיקאי ישראלי ששימש כראש עיריית ירושלים
8 בדצמבר – חנוך רוזן, פנטומימאי, שחקן, מפיק ובמאי ישראלי
28 בינואר – יוסף שפרינצק, יושב ראש הכנסת הראשון (נולד ב-1885)
25 בפברואר – יהודה ארזי, ממפקדי ההגנה וממקימי הר"ן (ריגול נגדי) והש"י (נולד ב-1907)
6 באפריל – ליאו אריה מאיר, מזרחן וחוקר תולדות האמנות האיסלאמית (נולד ב-1895)
7 בספטמבר – יאיר פלד, מפקד סיירת צנחנים.
נרצח על ידי בדואים בנגב.
1 בנובמבר – גרשון אגרון, עיתונאי ועורך אמריקאי-ישראלי (נולד ב-1893)
29 בדצמבר – שניאור זלמן חשין, שופט בבית המשפט העליון (נולד ב-1903)
שלמה זלמן שוקן, איש עסקים, מו"ל ונדבן יהודי יליד גרמניה (נולד ב-1887)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1959 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: בן חור - מטרו גולדווין מאייר
הבמאי הטוב ביותר: ויליאם ויילר - בן חור
השחקן הטוב ביותר: צ'רלטון הסטון - בן חור
השחקנית הטובה ביותר: סימון סיניורה - מקום בצמרת
תמיכה השחקן הטוב ביותר: יו גריפית' - בן חור
השחקנית הטובה ביותר תמיכה: שלי וינטרס - יומנה של אנה פרנק
הסרט הזר הטוב ביותר: אורפאו נגרו, בבימויו של מרסל קאמי, ברזיל / צרפת / איטליה
הסרט הטוב ביותר: בן חור
השחקן הטוב ביותר: אנתוני פרנציוזה - קריירה
השחקנית הטובה ביותר: אליזבת טיילור - פתאום, בקיץ האחרון
הסרט הטוב ביותר: חמים וטעים
הסרט הטוב ביותר: פורגי ובס
השחקן הטוב ביותר: ג'ק למון - חמים וטעים
השחקנית הטובה ביותר: מרילין מונרו - חמים וטעים
הסרט הטוב ביותר: בן חור בהפקת סם צימבליסט (זכייה שלאחר המוות), (מטרו גולדווין מאייר).
הסרט הזר הטוב ביותר: אורפאו נגרו (צרפת)
השחקן הטוב ביותר: צ'רלטון הסטון בתפקיד יהודה בן חור (מתוך "בן חור").
שחקן המשנה הטוב ביותר: יו גריפית' בתפקיד השיח' אידרין (מתוך "בן חור").
שחקנית המשנה הטובה ביותר: שלי וינטרס בתפקיד פטרונלה ואן דאן (מתוך "יומנה של אנה פרנק").
6 במרץ – טום ארנולד, שחקן אמריקאי
18 במרץ – לוק בסון, במאי קולנוע צרפתי
9 באפריל – חני נחמיאס, שחקנית ובדרנית ישראלית
15 באפריל – אמה תומפסון, שחקנית קולנוע ותסריטאית אנגלית, זוכת פרס האוסקר
17 באפריל – שון בין, שחקן אנגלי
29 במאי – רופרט אוורט, שחקן קולנוע אנגלי
11 ביוני – יו לורי, שחקן וקומיקאי אנגלי
26 ביולי – קווין ספייסי, שחקן
29 באוגוסט – רבקה דה מורניי, שחקנית קולנוע אמריקאית
23 בספטמבר – ג'ייסון אלכסנדר, שחקן אמריקאי
31 בדצמבר – ואל קילמר, שחקן אמריקאי
4 בפברואר – אונה או'קונור, שחקנית
3 במרץ – לו קוסטלו, קומיקאי ושחקן
16 ביוני – ג'ורג' ריבס, שחקן
18 ביוני – אתל ברימור, שחקנית
14 באוקטובר – ארול פלין, שחקן
20 בנובמבר – סילביה לופז, שחקנית
25 בנובמבר – ז'ראר פיליפ, שחקן צרפתי
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1957 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: הגשר על הנהר קוואי - קולומביה
הבמאי הטוב ביותר: דייוויד לין - הגשר על הנהר קוואי
השחקן הטוב ביותר: אלק גינס - הגשר על הנהר קוואי
השחקנית הטובה ביותר: ג'ואן וודוורד - שלוש פנים לחוה
שחקן המשנה הטוב ביותר: רד באטנס - סיונרה
שחקנית המשנה הטובה ביותר: מיושי אומקי - סיונרה
הסרט הזר הטוב ביותר: לילות כביריה, בבימויו של פדריקו פליני, איטליה
הסרט הטוב ביותר: הגשר על הנהר קוואי
הסרט הטוב ביותר: בנות לס
השחקן הטוב ביותר: פרנק סינטרה - חברי ג'ואי
השחקנית הטובה ביותר: תיקו: קיי קנדל - בנות לס וטאינה אלג - בנות לס
שחקנית המשנה הטובה ביותר: אלזה לנצ'סטר - עד התביעה
הסרט הזר הטוב ביותר: וידויו של פליקס קרול
21 בינואר – ג'ינה דייוויס, שחקנית קולנוע אמריקאית
28 בפברואר – ג'ון טורטורו, שחקן אמריקאי
20 במרץ – ספייק לי, במאי קולנוע
29 באפריל – דניאל דיי-לואיס, שחקן קולנוע בריטי, זוכה פרס אוסקר
23 ביוני – פרנסס מקדורמנד, שחקנית
9 באוגוסט – מלאני גריפית', שחקנית קולנוע אמריקאית
18 באוגוסט – דניס לירי, קומיקאי ושחקן קולנוע אמריקאי
24 באוגוסט – סטיבן פריי, קומיקאי, סופר ושחקן אנגלי
21 בספטמבר – איתן כהן, יוצר קולנוע אמריקאי
21 בדצמבר – ריי רומנו, שחקן וקומיקאי אמריקאי
3 בנובמבר – דולף לונדגרן, שחקן קולנוע שוודי
14 בינואר – המפרי בוגרט, שחקן קולנוע אמריקאי (נולד ב-1899)
23 בפברואר – סטן לורל, שחקן וקומיקאי מהצמד "לורל והארדי" (נולד ב-1890)
12 במאי – אריך פון שטרוהיים, במאי ראינוע ושחקן אוסטרי אמריקאי יהודי (נולד ב-1885)
24 ביולי – סשה גיטרי, שחקן קולנוע ותיאטרון ומחזאי צרפתי (נולד ב-1885)
20 מיליון מיל אל כדור הארץ
1960 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 184 שנה מיום היווסדה.
9 בפברואר – הכוכב הראשון בשדרת הכוכבים של הוליווד ניתן לג'ואן וודוורד
22 במרץ – פטנט על הלייזר נרשם לראשונה בארצות הברית על ידי ארתור סקלאולואו וצ'ארלס הארד
1 באפריל – מפקד האוכלוסין האמריקאי לשנת 1960 קובע כי אוכלוסיית תושבי ארצות הברית מונה כ-179,323,175 בני אדם.
1 באפריל – ארצות הברית משגרת את הלווין המטאורולוגי הראשון
1 במאי – ברית המועצות מפילה מטוס ריגול אמריקני מסוג U-2, הפעולה גורמת למשבר
16 במאי – הומצא הלייזר
16 באוגוסט – ג'וזף קיטינג'ר צונח מכדור פורח מעל ניו מקסיקו מגובה של 31,330 מ'.
הוא קובע שיא שלא נשבר עד כה (נכון לשנת 2011) של קפיצה מגובה רב; נפילה חופשית (נפל 25.7 ק"מ בטרם פתח את מצנחו); והמהירות הגבוהה ביותר של אדם ללא מטוס – 982 קמ"ש
19 באוגוסט – המלחמה הקרה: טייס ה-U-2 המופל פרנסיס גרי פאוורס נדון לעשר שנות מאסר במוסקבה באשמת ריגול למען ארצות הברית
26 בספטמבר – משודר עימות הבחירות הטלוויזיוני הראשון בהיסטוריה – בין ג'ון קנדי לריצ'רד ניקסון
8 בנובמבר – ג'ון פיצג'רלד קנדי נבחר לנשיא ארצות הברית
4 בינואר – מייקל סטייפ, סולן להקת .R.E.M
7 בפברואר – ג'יימס ספיידר, שחקן אמריקאי
28 באפריל – אלנה קגן, משפטנית יהודייה, שופטת בית המשפט העליון של ארצות הברית
7 באוגוסט – דייוויד דוכובני, שחקן אמריקאי
10 באוגוסט – אנטוניו בנדרס, שחקן אמריקאי
17 באוגוסט – שון פן, שחקן קולנוע ובמאי קולנוע אמריקאי
1 בנובמבר – טים קוק, מנהל אמריקאי; מנכ"ל אפל
17 בנובמבר – רופול, שחקן אמריקאי
3 בדצמבר – דריל האנה, שחקנית אמריקאית
3 בדצמבר – ג'וליאן מור, שחקנית אמריקאית-בריטית
27 במאי – ג'יימס מונטגומרי פלאג, מאייר כרזת הגיוס של הדוד סם (נולד ב-1877)
23 באוגוסט – אוסקר המרשטיין, פזמונאי (שותפו של המלחין ריצ'רד רוג'רס) (נולד ב-1895)
16 בנובמבר – קלארק גייבל, שחקן קולנוע אמריקאי שכיכב בסרט חלף עם הרוח (נולד ב-1901)
21 בדצמבר – אריק טמפל בל, מתמטיקאי והיסטוריון של המתמטיקה (נולד ב-1883)
31 בדצמבר – רוי ארצ'יבלד יאנג, בנקאי אמריקאי ששימש כיושב ראש דירקטוריון הבנק הפדרלי עם פרוץ המשבר בוולט סטריט ב-1929 ותחילתו של השפל הגדול (נולד ב-1882)
1959 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 183 שנה מיום היווסדה.
3 בינואר – אלסקה מצורפת לארצות הברית בתור המדינה ה-49
3 בפברואר – מטוס קל אשר הטיס את זמרי הרוקנרול הפופולריים באדי הולי, ריצ'י ואלנס ואת ה-DJ המפורסם ג.פ.
"ביג בופר" ריצ'רדסון מתרסק באיווה.
כל נוסעי המטוס נהרגו בהתרסקות.
הטרגדיה זכתה מאוחר יותר לכינוי "היום שבו מתה המוזיקה".
9 במרץ – בובת ה"ברבי" מוצגת לראשונה ביריד בניו יורק
18 במרץ – נשיא ארצות הברית דווייט אייזנהאואר חותם על החוק שיהפוך את הוואי למדינה החל מ-21 באוגוסט
24 ביולי – ויכוח המטבח: בפתיחת התערוכה הלאומית האמריקאית במוסקבה עורכים סגן נשיא ארצות הברית ריצ'רד ניקסון וניקיטה חרושצ'וב דיון פומבי
14 באוגוסט – תצלומי הלוויין הראשונים על ידי הלוויין אקספלורר 6
21 באוגוסט – הוואי הופכת למדינה ה-50 של ארצות הברית
5 בינואר – קלנסי בראון, שחקן אמריקאי
22 בינואר – לינדה בלייר, שחקנית אמריקאית
22 במרץ – מת'יו מודין, שחקן אמריקאי
20 במאי – ישראל קמקוויוואולה, זמר אמריקאי
7 ביוני – מייק פנס, פוליטיקאי אמריקאי, סגן נשיא ארצות הברית ה-48
11 ביולי – סוזן וגה, זמרת אמריקאית
26 ביולי – קווין ספייסי, שחקן אמריקאי
14 באוגוסט – ארווין "מג'יק" ג'ונסון, כדורסלן אמריקאי
28 נובמבר - ג'אד נלסון, שחקן
3 בפברואר – באדי הולי, זמר אמריקאי, נהרג בתאונת מטוס (נולד ב-1936)
3 במרץ – לואיס פראנסיס קריסטלו, בדרן אמריקאי מהצמד אבוט וקוסטלו (נולד ב-1906)
26 במרץ – ריימונד צ'נדלר, סופר בלשי אמריקאי (נולד ב-1888)
9 באפריל – פרנק לויד רייט, ארכיטקט אמריקני (נולד ב-1867)
24 במאי – ג'ון פוסטר דאלס, מזכיר מדינה אמריקאי (נולד ב-1888)
1958 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 182 שנה מיום היווסדה.
8 בינואר – בובי פישר בן ה-14 זוכה באליפות ארצות הברית בשחמט
31 בינואר – ארצות הברית משגרת את אקספלורר 1, לווינה הראשון לחלל
24 במרץ – הזמר אלביס פרסלי מתגייס לצבא ארצות הברית
12 במאי – ארצות הברית וקנדה חותמות על הסכם שלפיו הוקם פיקוד הגנת האוויר והחלל של צפון אמריקה (NORAD)
15 ביולי – 5,000 נחתים אמריקאים נוחתים בביירות בלבנון כדי לסייע לממשלה הפרו-מערבית
29 ביולי – הקונגרס האמריקאי מקים את נאס"א
18 באוגוסט – לוליטה, ספרו מעורר המחלוקת של ולדימיר נבוקוב, התפרסם בארצות הברית
26 באוקטובר – הטיסה המסחרית הראשונה של הבואינג 707, מניו יורק לפריז
26 בינואר – אלן דג'נרס, קומיקאית ושחקנית קולנוע אמריקאית
10 במרץ – שרון סטון, שחקנית קולנוע אמריקאית
3 באפריל – אלק בולדווין, שחקן קולנוע אמריקאי
29 באפריל – מישל פייפר, שחקנית קולנוע אמריקאית
23 במאי – דרו קארי, קומיקאי אמריקאי
7 ביוני – פרינס, מוזיקאי אמריקאי
8 ביולי – קווין בייקון, שחקן קולנוע אמריקאי
16 באוגוסט – מדונה, זמרת ושחקנית אמריקאית
25 באוגוסט – טים ברטון, במאי קולנוע אמריקאי
29 באוגוסט – מייקל ג'קסון, זמר פופ ורקדן אמריקאי (נפטר ב-2009)
16 באוקטובר – טים רובינס, שחקן ובמאי קולנוע אמריקאי
20 באוקטובר – ויגו מורטנסן, שחקן אמריקאי
27 באוגוסט – הפיזיקאי ארנסט לורנס ממציא הציקלוטרון וחתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1939 (נולד ב-1901)
1957 בארצות הברית הייתה השנה בה חגגה ארצות הברית 181 שנה מיום היווסדה.
3 בינואר – השעון החשמלי הראשון מוצג על ידי חברת השעונים המילטון
13 בינואר – ייצור הפריזבי הראשון
23 בינואר – לואיס מארדן, איש החברה הגאוגרפית האמריקאית, מוצא את שרידי הבאונטי
27 ביוני – סערת ההוריקן "אודרי" הורגת 500 בני אדם בלואיזיאנה וטקסס
4 בספטמבר – משבר ליטל רוק במסגרת המאבק לזכויות האזרח בארצות הברית: מושל ארקנסו, אורוול פובוס, קורא למשמר הלאומי של ארקנסו לחסום את דרכם של תלמידים שחורים המבקשים להירשם לתיכון בליטל רוק.
17 בינואר – סטיב הארווי, קומיקאי, מנחה טלוויזיה ושחקן אמריקאי
27 בינואר – פרנק מילר, אמן קומיקס אמריקאי
12 במרץ – מרלון ג'קסון, זמר אמריקאי
18 באוגוסט – דניס לירי, שחקן אמריקאי
1 בספטמבר – גלוריה אסטפן, זמרת אמריקאית
5 באוקטובר – ברני מק, שחקן אמריקאי (נפטר ב-2008)
9 בדצמבר – דוני אוסמונד, שחקן אמריקאי
13 בדצמבר – סטיב בושמי, שחקן אמריקאי
20 בינואר – ג'יימס קונולי, האלוף האולימפי הראשון בתקופה המודרנית (נולד ב-1868)
8 בפברואר – ג'ון פון נוימן, מתמטיקאי אמריקאי ממוצא יהודי-הונגרי (נולד ב-1903)
10 בפברואר – לורה אינגלס וילדר, סופרת ילדים אמריקאית (נולדה ב-1867)
18 בפברואר – הנרי נוריס ראסל, אסטרונום, ממפתחי דיאגרמת הרצשפרונג-ראסל (נולד ב-1877)
11 במרץ – ריצ'רד בירד, חוקר ארצות אמריקאי (נולד ב-1888)
2 במאי – ג'וזף מקארתי, סנטור אמריקאי (נולד ב-1908)
16 במאי – אליוט נס, איש חוק אמריקאי, עצר את אל קפונה (נולד ב-1903)
7 באוגוסט – אוליבר הארדי מצמד הקומיקאים הידועים בשם "השמן והרזה" (נולד ב-1892)
1957 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-40 למהפכת אוקטובר.
בהתאם להחלטת הממשל בשנת 1954 החלה מערכה רחבה של הכנה לעיבוד חקלאי של אדמות בקזחסטן, סיביר, ודרום אורל בשטח של אלפי קילומטרים ריבועים.
7 בינואר – ביקור ראש ממשלת סין ג'ואו אנלאי במוסקבה.
9 בינואר – סגן שר החוץ של ברית המועצות נאם בארגון האומות המאוחדות למען תמיכה בפלישת ברית המועצות להונגריה.
17 בינואר – חתימת הסכם מסחרי עם בורמה.
פברואר – עמי הקווקז (צ'צ'נים, בלקרים וקלמיקים) מורשים לחזור מגירוש לאסיה המרכזית.
15 בפברואר – אנדריי גרומיקו מונה לתפקיד שר החוץ.
15 בפברואר – חתימת הסכם עם נורווגיה על הסדרת קו הגבול.
5 במרץ – חתימת הסכם עם פולין על הסדרת הגבול הימי.
12 במרץ חתימת הסכם עם גרמניה המזרחית על הסדרת נוכחות יחידות הצבא הסובייטי בגרמניה.
25 במרץ – חתימת הסכם עם פולין על המשך הגירה של אזרחים סובייטים ממוצא פולני לפולין.
28 במרץ – חתימת הסכם עם ממשלת הונגריה בהקשר להסדרת נוכחות הצבא הסובייטי.
15 באפריל חתימת הסכם עם רומניה על הסדרת כללי נוכחות יחידות הצבא הסובייטי ברומניה.
17 באפריל – הצהרה משותפת של ברית המועצות ואלבניה על שיתוף פעולה.
ברית המועצות מוותרת על החוב האלבני ופותחת לה קו אשראי חדש.
19 באפריל – הפסקת החתמת אזרחים על מלווה חובה לטובת המדינה.
20 באפריל – יפן מוחה נגד ניסויים גרעינים בברית המועצות.
23 באפריל – ביקור רשמי של אנסטס מיקויאן באוסטריה שהביא להרחבת שיתוף פעולה מסחרי בין המדינות.
מאי – קבלת החלטה על הקמת הסניף הסיבירי של האקדמיה הרוסית למדעים.
10 במאי – ברית המועצות הציע לארצות הברית ולבריטניה להפסיק ניסויים גרעינים.
14 במאי – חתימת הסכם עם איראן על סטטוס הגבול ודרך לפתרון סכסוכי גבול מקומיים.
14 במאי – מהומות בלנינגרד בעקבות הפסד בכדורגל של הקבוצה המקומית.
22 במאי – ניקיטה חרושצ'וב מבטל את ניהול המשק לפי ענפי תעשייה ומקדם ניהול המשק על בסיס חלוקה טריטוריאלית.
כמו כן הוא מכריז על יעד להגדלת תפוקת בשר, חלב וחמאה כך שייצור מוצרים אלו יהיה גדול יותר מאשר בארצות הברית.
הכרזה זו מביאה למתח בין חברי ההנהגה שלא ראו בזה יעד ריאלי.
19 ביוני – בישיבת הגוף העליון של המפלגה 7 חברים מ-11 הצביעו בעד הדחת ניקיטה חרושצ'וב מהתפקיד.
הוא סירב לקבל את ההחלטה ודרש לכנס את הוועד המרכז.
22 ביוני – בישיבת הוועד המרכזי ניקיטה חרושצ'וב הצליח להשיג רוב.
מתנגדיו שכונו הקבוצה האנטי-מפלגתית סולקו מתפקידי מפתח במפלגה, לגוף העליון נבחרו תומכי חרושצ'וב והגוף הורחב ל-15 חברים.
1 ביולי – תחילת הקמת תחנת כוח גרעינית באזור וורונז'.
4 ביולי – ויאצ'סלב מולוטוב (נשלח להיות שגריר במונגוליה) גאורגי מלנקוב (מונה למנהל תחנת כוח בקזחסטן), לזר קגנוביץ' (מונה למנהל מפעל בהרי אורל) ודמיטרי שפילוב (מונה למנהל מחור לחקר כלכלה בקירגיזיה) סולקו מעמדות מפתח בממסד הממשלתי והפוליטי.
6 ביולי – חתימת הסכם עם צ'כוסלובקיה על פיצויים בהקשר לרכוש בשטח באזור הקרפטים שהועבר לברית המועצות.
15 ביולי – תחילת עבודת הקמה של נמל חלל פלסצק.
28 ביולי – פתיחת פסטיבל הנוער והסטודנטים השישי במוסקבה.
באירוע השתתפו 34 אלף משתתפים מ-131 מדינות.
31 ביולי – פרסום החלטה על תחילת בניית דירות למגורים בצורה מסיבית.
11 בספטמבר – ברית המועצות מוחה מפני טורקיה על ריכוז כוח צבאי באזור הגבול עם סוריה.
11 באוגוסט – חתימת הסכם עם איראן על הסדרת ניצול מי נהר אראס ובניית תחנת כוח הידרואלקטרית באזור הגבול.
25 באוגוסט – הפלגה ראשונה על אונייה על כנפיים תת-ימיות "רקטה".
27 באוגוסט – הכרזת ברית המועצות על כך שבידיה טיל שמסוגל להביא פצצה גרעינית לכל נקודה על כדור הארץ.
26 בספטמבר – תאונה בצוללת סובייטית בים הבלטי.
29 בספטמבר – תאונה גרעינית באזור אורל.
על דבר התאונה פורסם רק כעבור עשרות שנים בתקופת הפרסטרויקה.
4 באוקטובר – ברית המועצות שיגרה לחלל חללית ראשונה - ספוטניק 1
10 באוקטובר – תחילת ייצור מכונית וולגה-21 במפעל גא"ז בניז'ני נובגורוד.
המכונית הייתה על פס הייצור עד לשנת 1970 והייתה נחשבת לסמל סטטוס של המעמד המבוסס.
16 באוקטובר – שר החוץ של ארצות הברית אלן דאלס מזהיר את ברית המועצות מפני פלישה לטורקיה.
26 באוקטובר – גאורגי ז'וקוב פוטר מתפקיד שר ההגנה בטענה שהוא תמך בפעילות שהיא מנוגדת לעקרונות הממשל הסובייטי.
באביב 1958 הוא הוצא לגמלאות.
1 בנובמבר – ביקור של שר ההגנה המצרי עבדל חכים עמר, תחילת שיתוף פעולה צבאי בין המדינות.
3 בנובמבר – שיגור חללית ספוטניק 2 עם כלב על סיפונה.
14 בנובמבר – כינוס נציגי המפלגות הקומוניסטיות במוסקבה.
15 בנובמבר – טיסה ראשונה של טופולב Tu-114.
5 בדצמבר – סיום בניית שובר קרח המופעל באנרגיה גרעינית.
10 בדצמבר – ברית המועצות מעבירה לקנצלר גרמניה המערבית קונראד אדנאואר אזהרה מפני הקמת בסיסים של צבאות זרות על שטח גרמניה המערבית.
24 בדצמבר – מטוס ריגול של ארצות הברית הופל על ידי מטוסים סובייטים מעל הים השחור.
ניקיטה חרושצ'וב מכריז על כך בהתאם לדרישות האזרחים החזר מלווה מדינה נדחה ב-20 שנים לשנת 1977.
תחילת ייצור מיניבוסים מסדרת "רא"פ" במפעל לאוטובוסים בריגה.
תחילת ייצור מכוניות נוסעים מדגם וולגה גא"ז 21.
תחילת ייצור אופנוע מדגם "אורל" במפעל לאופנועים בעיר אירביט שבמחוז סברדלובסק.
תחילת ייצור קטנוע מדגם "ויאטקה" במפעל בקרבת העיר ויאטקה.
הקטנוע היה דגם מדויק של קטנוע וספה.
החל משנת 1957 הירחון הפופולרי "האקרן הסובייטי" ערך סקר להענקת תואר סרט השנה.
סרט השנה: "גובה" (של אלכסנדר זרחי)
להלן מקבלי פרס לנין בתחום התרבות:
סרגיי קוניונקוב עבור פסל "דיוקן עצמי"
לאוניד לאונוב עבור הספר "היער הרוסי"
מוסה דז'אליל עבור ספר שירים שכתב במזן מלחמת העולם השנייה
סרגיי פרוקופייב עבור סימפוניה מס' 7
גלינה אולנובה עבור תרומה מיוחדת והשגות בתחום הבלט
27 בפברואר – טטיאנה דוגילבה - שחקנית סובייטית ורוסית
30 במרץ – ילנה קונדקובה, קוסמונאוט רוסי
29 ביולי – נלי קים מתעמלת סובייטית זכתה ב-6 מדליות אולימפיות (מהם 5 זהב)
7 באוגוסט – אלכסנדר דיטיאטין מתעמל סובייטי זכה ב-10 מדליות אולימפיות (מהם 3 זהב)
9 באוקטובר – יורי אוסצ'וב, קוסמונאוט רוסי
30 באוקטובר – אלכסנדר לזוטקין, קוסמונאוט רוסי
6 בינואר – אמברוסי בוצ'מה, שחקן סובייטי ממוצא אוקראיני (נולד ב-1892)
2 בפברואר – גריגורי לנדסברג, פיזיקאי סובייטי (נולד ב-1890)
25 בפברואר – מארק אלדנוב, כימאי וסופר סובייטי, (נולד ב-1887)
14 במאי – מארי וואסיליאף, ציירת רוסייה (נולד ב-1884)
21 במאי – אלכסנדר ורטינסקי, זמר סובייטי (נולד ב-1889)
1958 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-41 למהפכת אוקטובר.
ראש הממשלה - ניקולאי בולגנין (עד 27 במרץ), ניקיטה חרושצ'וב מ-27 במרץ.
בהתאם להחלטת הממשלה בשנת 1954 החלה מערכה רחבה של הכנה לעיבוד חקלאי של אדמות בקזחסטן, סיביר, ודרום אורל בשטח של אלפי קילומטרים ריבועים.
7 בינואר – ברית המועצות מכריזה על צמצומים בצבא הסובייטי.
9 בינואר – קבלת החלטה של הקמת אוניברסיטת נובוסיבירסק כחלק של הסניף הסיבירי של האקדמיה למדעים של ברית המועצות.
18 בינואר – חתימת הסכם על הסדרת הגבול עם אפגניסטן.
20 בינואר – ברית המועצות מאיימת על יוון בעיצומים כלכליים אם יוון תסכים להציב טילי נאט"ו בשטחה.
16 במרץ – בחירות לסובייט העליון.
18 במרץ – פחיתת התחרות הראשונה על שם צ'איקובסקי במוסקבה.
27 במרץ – ניקולאי בולגנין פוטר בתפקיד ראש הממשלה והוצא מהגופים העליונים במפלגה.
בהמשך קיבל תפקיד ראש הבנק המרכזי.
ניקיטה חרושצ'וב מונה לתפקיד ראש הממשלה.
31 במרץ – ברית המועצות מכריזה על הפסקה זמנית של ניסויים גרעינים.
2 באפריל – ביקור של ניקיטה חרושצ'וב בהונגריה.
8 באפריל – ארצות הברית מציעה להתחיל בביקורים הדדים לביקורת על הפסקת ניסויים גרעינים.
29 באפריל – ביקור של גמאל עבד אל נאצר במוסקבה.
1 במאי – תחילת ייצור פלדה במפעל בעיר צ'רפובץ.
עם הזמן העיר הפכה להיות מרכז תעשיית פלדה חשוב ברוסיה.
15 במאי – שיגור מוצלח של החללית ספוטניק-3.
8 במאי – הטנק T-55 נכנס לשימוש מבצעי.
10 במאי – ברית המועצות מפעילה לחצים על יוגוסלביה כדי שהיא תתיישר עם מדיניותה.
14 במאי – הגעת כוח צבאי סובייטי לאינדונזיה.
21 ביוני – טיסה ראשונה של מפציץ אסטרטגי סובייטי טופולב Tu-22
27 ביוני – מטוס ריגול של ארצות הברית פלש תחום האווירי של ברית המועצות אך נאלץ לנחות בשדה תעופה סובייטי.
3 ביולי – סיום סימון הגבול בין ברית המועצות לבין איראן.
24 ביולי – ברית המועצות מזהירה את טורקיה מפלישה לעיראק.
30 ביולי – מטוס של ארצות הברית פלש לתחום האווירי של ברית המועצות באזור הים הכספי.
31 ביולי – ניקיטה חרושצ'וב הגיע לביקור רשמי לסין.
בנאומו הוא מציע להמשיך בהפסקת ניסויים גרעינים, לבטל בסיסי צבא של ארצות הברית במדינות השונות ולכנס ועידה ראשי המדינות.
15 באוגוסט – תאונה אווירית של מטוס טופולב Tu-104 ליד צ'יטה.
23 באוגוסט – מהומות אתניות בגרוזני בין הרוסים לבין הצ'צ'נים.
המצב בעיר התייצב רק ב-31 באוגוסט.
1 בספטמבר – בעיר נאבוי (היום באוזבקיסטן נפתח מפעל להפקת זהב.
מהמפעלים הגדולים בעולם בתחום זה.
2 בספטמבר – מטוס אמריקאי הורט מעל שטחה של ברית המועצות.
7 בספטמבר – ניקיטה חרושצ'וב הכריז על כך שכל פעולה צבאית של ארצות הברית נגד סין תקבל התייחסות כפעולה צבאית נגד ברית המועצות.
זאת לאור המתיחות סביב טאיוואן.
10 בספטמבר – סיום הסדרת הגבול עם פולין.
11 בספטמבר – בנאום בוולגוגרד ניקיטה חרושצ'וב ציין שברית המועצות מוכנה לצאת למלחמה אם ארצות הברית תתקוף את סין.
12 בספטמבר – דווייט אייזנהאואר פונה לחרושצ'וב עם מסר אישי לעזור בפתרון הסכסוך סביב סין.
17 בספטמבר – ברית המועצות פונה ליפן בהקשר לניצול בסיסי צבא בשטחה של יפן לצורך פעולות נגד סין.
20 בספטמבר – ניקיטה חרושצ'וב במענה לפניית אייזנהאואר מציע לו להחזיר את צי ארצות הברית מאזור סין.
30 בספטמבר – ברית המועצות חידשה את הניסויים הגרעינים.
אוקטובר – אלכסיי קיריצ'נקו, מהמקורבים ביותר לחרושצ'וב הוצא מהנהגה והוכרז כאשם העיקרי בבעיות בחקלאות.
11 באוקטובר – ניסיון כושל של שיגור חללית לכיוון הירח.
17 באוקטובר – תאונה אווירית של טופולב Tu-104 כל 80 נוסעים נהרגו.
על המטוס הייתה משלחת נוער מסין וקוריאה הצפונית.
23 באוקטובר – ברית המועצות מאשרת למצרים הלוואה גדולה לבניית סכר אסואן.
27 באוקטובר – אולטימטום סובייטי לארצות הברית, צרפת ובריטניה בנוגע לברלין.
דורש תחילת שיחות תוך חצי שנה.
29 באוקטובר – בעקבות לחץ השלטונות, בוריס פסטרנק מסרב לקבל פרס נובל לספרות.
31 באוקטובר – תחילת שיחות בז'נבה בהקשר להפסקת ניסויים גרעינים.
21 בנובמבר – נציגי ברית המועצות נפגשות עם פקידים גרמנים במטרה להעביר את כל הסמחויות ולהפסיק משטר הכיבוש בגרמניה המזרחית.
8 בדצמבר – יו"ר הק.ג.ב איוואן סרוב הועבר מתפקיד.
11 בדצמבר – ביקור ראשי אלבניה במוסקבה.
13 בדצמבר – ממשלת ברית המועצות מציע למדינות אירופה לשחרר את היבשת מנשק גרעיני ולפעול לצמצום נוכחות צבעית באזור.
14 בדצמבר – משלחת מדעית סובייטית מגיע לקוטב אי-ההשגה הדרומי ומקימה תחנת מחקר זמנית.
14 בדצמבר – ארצות הברית, צרפת ובריטניה סירבו להצעת ברית המועצות על הוצאת כוחותיהם מברלין המערבית.
17 בדצמבר – צוללת גרעינית סובייטית הראשונה מסדרת נובמבר "K-3" נכנסה לשירות מבצעי.
25 בדצמבר – שינויים מהותיים בחוק הפלילי.
גיל האחריות הפלילית עלה ל-16 שנים (במקום 14), בוטל מושג "אויב העם", תקופת מאסר מרבית קוצרה ל-15 שנים (במקום 25), הוכרז על כך שעונש מוות הוא עונש חריג ומיוחד.
תחילת מערכה נגד הענקת פרס נובל לספרות לבוריס פסטרנק.
בהרבה נאומים הושמעו טענות "לא קראתי את הספר אך מגנה מה שכתוב בה".
הרומן הוכרז "אנטי-סובייטי" ומחברו הוצא מאיגוד הסופרים של ברית המועצות.
עקב כל זאת, נאלץ פסטרנק לוותר על הפרס
צמצום משמעותי של נוכחות צבאית סובייטית ברומניה
הוקמה להקת "אוררא" - להקה גאורגית שהייתה מאוד פופולרית בברית המועצות במהלך שנות ה-60 ושנות ה-70.
תחילת ייצור חשמל בתחנות כוח גרעינית "סיבירסקי" במחוז טומסק.
בייעוד העיקרי של המתקן היה ייצור פלוטוניום.
סרט השנה: "אידיאוט" (של איוואן פירייב), "בן אדם הייקר לי" (של יוסף חייפיץ), "קומוניסט" (של יולי רייזמן)
מיכאיל אניקושין עבור פסל של אלכסנדר פושקין בלנינגרד
צוות תיאטרון על שם פושקין בלנינגרד עבור מחזה "הטרגדיה האופטימיסטית"
ווכטנג צ'אבוקיאני עבור הצגת בלט "אוטלו" בתיאטרון לבלט בטביליסי.
דמיטרי שוסטקוביץ' עבור סימפוניה מס' 11
20 באפריל – ויאצ'סלב פטיסוב - ספורטאי הוקי קרח סובייטי ורוסי
21 ביוני – סרגיי סוביאנין - ראש העיר של מוסקבה
21 ביוני – סרגיי פדלקה, קוסמונאוט רוסי
27 באוגוסט – סרגיי קריקאליוב, קוסמונאוט סובייטי
1 בספטמבר – סרגיי גרמש - שחקן רוסי
21 באוקטובר – אנדריי גיים - פיזיקאי רוסי, חתן פרס נובל
2 בדצמבר – ולדימיר פרפנוביץ' ספורטאי סובייטי זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהם 3 זהב)
15 בינואר – יבגני שוורץ, סופר ומחזאי סובייטי ממוצא יהודי (נולד ב-1897)
22 ביולי – מיכאיל זושצ'נקו, סופר סובייטי (נולד ב-1899)
20 בדצמבר – פיודור גלדקוב, סופר סובייטי, (נולד ב-1883)
1959 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-42 למהפכת אוקטובר.
ראש הממשלה – ניקיטה חרושצ'וב.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות – קלימנט וורושילוב
המזכיר הראשון של המפלגה הקומוניסטית – ניקיטה חרושצ'וב.
2 בינואר – שיגור חללית לירח.
השיגור היה מוצלח אך עקב שגיאה בחישובים החללית לא הגיע לירח.
10 בינואר – ברית המועצות הכירה בממשלת קובה החדשה בראשות פידל קסטרו.
15 בינואר – מפקד אוכלוסין כלל ארצי.
27 בינואר – תחילת ועידת המפלגה ה-21. בוועידה נמשכה עד ל-5 בפברואר.
במהלך הוועידה אושרה תוכנית פיתוח ל-7 שנים (עד לשנת 1965).
1 במרץ – בחירות לסובייט העליון של הרפובליקות הסובייטיות.
4 במרץ – טיל בליסטי לטווח בינוני מדגם Р-12 (SS-4 Sandal) נכנס לשימוש מבצעי.
הטילים פורקו בעקבות הסכם על פירוק הנשק משנת 1987.
12 במרץ – צוללת גרעינית ראשונה נכנסת לשירות מבצעי בצי ברית המועצות.
17 במרץ – ברית המועצות חידשה את היחסים הדיפלומטיים עם אוסטרליה שנותקו בשנת 1954.
27 במרץ – מטוסי חיל האוויר הסובייטי תקפו מטוס אמריקאי שהיה בדרכו לברלין.
28 במרץ – בתקנון של האקדמיה הסובייטית למדעים נכלל סעיף על כך שאקדמיה משתתפת בניית הקומוניזם ועוזרת בהגנת הישגי הפועלים.
4 באפריל – ברית המועצות דורשת מיפן להוציא משטחה את כל הבסיסים של צבא ארצות הברית.
כמו כן היא מבטיחה נייטרליות ביחסיה עם יפן.
10 באפריל – תחילת ייצור משאיות כבדות במפעל בעיר קרמנצ'וג (באוקראינה של היום).
20 באפריל – מטוס איליושין Il-18 נכנס לשירות.
25 במאי – ביקור של ניקיטה חרושצ'וב באלבניה.
16 ביוני – מטוסי ארצות הברית נכנסו לתחום האווירי של ברית המועצות באזור מורמנסק.
18 ביוני – שיגור חללית – ללא הצלחה עקב בעיה במשגר.
25 ביוני – הצעת ברית המועצות על הכרזת אזור הבלקן כאזור ללא נשק גרעיני.
ההצעה נדחית על ידי מדינות המערב.
13 ביולי – תחילת שיחות ז'נבה בהקשר לעתיד ברלין.
השיחות נמשכו עד ל-3 באוגוסט ונכשלו.
עם זאת, לאחר השיחות אנדריי גרומיקו התפשר במספר נקודות.
17 ביולי – ברית המועצות חידשה את הביטחונות שלה בהקשר לגבול בין פולין לבין גרמניה.
27 ביולי – בהתאם להחלטת הממשלה הוקטן היקף הגימלה ליוצאי צבא.
1 באוגוסט – התקוממות עממית באזור העיר טמירטאו (קזחסטן של היום).
בהתאם לדיווח רשמי 11 אנשים נהרגו ועוד 5 נשפטו לעונש מוות.
8 באוגוסט – ספרטקיאדת הקיץ השנייה של ברית המועצות.
אירוע ספורט בו השתתפו מעל 8,000 ספורטאים.
18 באוגוסט – ממשלת ברית המועצות הכריזה על כך שארצות הברית אחראים על המתיחות בלאוס.
7 בספטמבר – בהתאם להחלטת האומות המאוחדות הוקמה ועדה לחקירת האירועים בלאוס ותפקיד צפון וייטנאם באירועים.
ברית המועצות אינה מכירה בהחלטה.
14 בספטמבר – חללית סובייטית לונה 2 הגיע לירח.
14 בספטמבר – ממשלת ברית המועצות הוציאה הודעת גינוי לניצול כוחות ארצות הברית בלאוס.
15 בספטמבר – ביקור של ניקיטה חרושצ'וב בארצות הברית (נמשך עד ל-27 בספטמבר).
18 בספטמבר – נאום של ניקיטה חרושצ'וב בעצרת של האומות המאוחדות
30 בספטמבר – ביקור של ניקיטה חרושצ'וב בסין.
ניסיון שלו לשכנע את מנהיגי סין בצורך בהקטנת המתח בין הגושים.
7 באוקטובר – חללית סובייטית לונה 3 ביצעה צילום של הצד האחורי של הירח.
20 באוקטובר – טיסת הבכורה של אנטונוב An-24.
24 בנובמבר – נפילת מטאוריט באזור יארדימלי באזרבייג'ן
17 בדצמבר – הקמת חיל הטילים האסטרטגיים כחיל נפרד.
25 בדצמבר – ברית המועצות הכריזה על תחילת סיוע טכני וכלכלי לסוריה.
פתיחת תערוכה של התעשייה האמריקאית במוסקבה.
במהלך התערוכה מבקריה יכלו לראות את הישגי התעשייה האמריקאית במיוחד בתחום מכשירי חשמל ביתיים, לטעום את קוקה-קולה והמבורגר אמריקאי.
"הנס הריאזאני" – ב-9 בינואר 1959 ראש מחוז ריאזאן הכריז על כך שבמהלך השנה התוצרת החקלאית של המחוז תשולש.
בפברואר הוא וראשי המחוז קיבלו פרסים ועיטורים.
בדצמבר הוכרז על כך שמחוז אכן עמד בהתחייבות.
במהלך שנת 1960 התבהר המצב, גודל האסון והיקף דיווחי כוזב.
המטוס מיג-21 נכנס לשימוש מבצעי
אלכסנדר גינזבורג, מראשוני הדיסידנטים הסובייטים החל בהפצת אלמנך שירים שלא פורסמו על ידי השלטונות.
לאחר 3 מהדורות הוא נעצר.
סרט השנה: "גורל של בן אדם" (של סרגיי בונדרצ'וק),
מוכטר אאואזוב – עבור ספריו
אלכסנדר דובז'נקו – עבור תסריט לסרט
אלכסנדר קיבלניקוב – עבור פסל של מאיאקובסקי במוסקבה
ניקולאי פוגודין – עבור סדרת ספרים על לנין
בוריס סמירנוב ומקסים שטראוך – עבור תפקידי לנין בסרט ובהצגת תיאטרון
וסילי סולוביוב-סדוי – עבור מספר שירים
אראם חאצ'טוריאן – עבור מוזיקה לבלט "ספרטק"
9 באוקטובר – בוריס נמצוב – פוליטיקאי רוסי (נרצח ב-2015)
1 בדצמבר – גאריק סוקצ'וב – זמר רוסי
7 בינואר – בוריס לברניוב, סופר ומחזאי סובייטי (נולד ב-1892)
22 במרץ – אולגה קניפר-צ'כובה, שחקנית רוסית וסובייטית (נולדה ב-1869)
31 במרץ – גלב קרז'יז'אנובסקי, מדינאי סובייטי, (נולד ב-1872)
10 ביוני – ויטלי ביאנקי, סופר סובייטי (נולד ב-1896)
15 באוקטובר – סטפן בנדרה, מנהיג תנועה לעצמאות אוקראינה (נולד ב-1909)
16 בדצמבר – סרגיי וואסילייב, במאי סובייטי (נולד ב-1900)
1960 בברית המועצות הייתה שנה בה נחגגה השנה ה-43 למהפכת אוקטובר.
יושב ראש הסובייט העליון של ברית המועצות – קלימנט וורושילוב (עד 7 במאי), ליאוניד ברז'נייב מ-7 במאי.
14 בינואר – פיזור משרד הפנים הסובייטי.
כל הסמכויות הועברו למשרדי הפנים של הרפובליקות הסובייטיות.
15 בינואר – התקבל חוק על צמצומים בצבא.
כ-1.2 מיליון אנשים שוחררו מהשרות.
17 בינואר – כתוצאה ממזג אוויר קשה באזור איי קוריל גוררת עם 4 אנשי צוות השתחררה ויצאה לים הפתוח.
הגוררת נמצאה רק לאחר 49 ימים על ידי אוניית צי ארצות הברית.
הימאים טופלו והוחזרו לברית המועצות.
18 בינואר – מצרים הודיעה על כך שבניית השלב השני של סכר אסואן יבוצע על ידי הסובייטים.
20 בינואר – ניסוי מוצלח של טיל בליסטי מסוג R-7A
5 בפברואר – אנסטאס מיקויאן פתח את התערוכה הסובייטית בקובה.
5 בפברואר – פתיחת אוניברסיטה של ידידות העמים במוסקבה.
האוניברסיטה מיועדת לסטודנטים מחוץ לברית המועצות.
10 בפברואר – ניקיטה חרושצ'וב יצאה לביקור רשמי בהודו, אינדונזיה ובורמה.
23 בפברואר – ניקיטה חרושצ'וב יצאה לביקור בצרפת.
במהלך הביקור נחתמו הסכמים בנושא שיתוף פעולה מדעי.
אפריל – מנהיגי סין הקומוניסטית מותחים ביקורת על המדיניות הסובייטית.
7 במאי – ליאוניד ברז'נייב מונה לתפקיד יו"ר הסובייט העליון (נשיא המדינה).
9 במאי – לציון 15 שנים לניצחון על גרמניה בלנינגרד נחנכה אנדרטה בבית הקברות פיסקריובסקויה.
12 במאי – מנהיגי ברית המועצות הזמינו את מנהיגי סין לביקור במוסקבה.
מאי – עונש מוות הורחב גם לפשעים בתחום הכלכלי.
1 במאי – כוחות ארטילריה סובייטים מצליחים ליירט מטוס ריגול אמריקני מסוג לוקהיד U-2 מעל שמי ברית המועצות סמוך להרי אורל בעת איסוף מודיעין.
הטייס שהיה על המטוס, פרנסיס גארי פאוורס, נשבה בידי חבורת כפריים רוסיים שהסגירו אותו לשלטונות הסובייטים.
התקרית נודעה כמשבר מטוס הריגול U-2.
15 במאי – תוכנית ספוטניק: הלוויין ספוטניק 4 משוגר בהצלחה לחלל על ידי ברית המועצות.
16 במאי – ראשי מדינות ברית המועצות, ארצות הברית, צרפת ובריטניה נפגשו בפריז.
ניקיטה חרושצ'וב מנצל את ההזדמנות ודרש מדווייט אייזנהאואר התנצלות פומבית והבטחה שמטוסי ארצות הברית יפסיקו להיכנס לתחום האווירי של ברית המועצות.
29 ביוני – בעיתון הרשמי הסיני נמתחת ביקורת גלויה על מדיניות ברית המועצות.
יולי – ברית המועצות החליטה על ביצוע רכישות גדולות של סוכר מקובה.
ניקיטה חרושצ'וב מזהיר את ארצות הברית מפלישה לקובה.
1 ביולי – המלחמה הקרה: מטוס קרב סובייטי מסוג מיג-15 אשר טס מצפון למורמנסק שברוסיה באזור ים ברנץ, מיירט מטוס ריגול אמריקני מסוג "RB-47 Stratojet".
ארבעה קצינים בחיל האוויר האמריקני נהרגו באירוע ושני ניצולים נשבו על ידי הכוחות הסובייטים.
15 ביולי – ברית המועצות תומכת במשטר של פטריס לומומבה בקונגו.
19 ביולי – ברית המועצות מגנה כוונת ארצות הברית להציב בשטח גרמניה טילי פולאריס.
13 באוגוסט – העיתון הרשמי הסיני מפרסם מאמר מערכת שני לגנות מדיניות ברית המועצות.
17 באוגוסט – המלחמה הקרה: משפטו של הטייס האמריקני השבוי פרנסיס גארי פאוורס מתחיל במוסקבה.
18 באוגוסט – כל היועצים הסובייטים בתחום הטכני והצבאי מוחזרים מסין.
18 באוגוסט – הרחבת גבולות העיר מוסקבה.
מעתה הגבול הרשמי של העיר – כביש הטבעת.
כתוצאה מכך מספר יישובים שבאופן לא רשמי כבר היו חלק מהעיר נכללים בה באופן רשמי.
19 באוגוסט – תוכנית ספוטניק: ברית המועצות משגרת לחלל את החללית ספוטניק 5 אשר הכילה על סיפונה את הכלבים בלקה וסטרלקה (משמעות השמות ברוסית "סנאי" ו"החץ הקטן"), 40 עכברים, 2 עכברושים ומגוון צמחים.
החללית חזרה בהצלחה לכדור הארץ למחרת ובכך הפכה החללית לכלי הטיס הראשון שהחזיר בעלי חיים לכדור הארץ בבטחה ממסלול בחלל.
19 באוגוסט – המלחמה הקרה: במוסקבה, הטייס האמריקני השבוי פרנסיס גארי פאוורס נידון ל-10 שנות מאסר בעוון ריגול.
25 באוגוסט – ברית המועצות מגנה באופן רשמי את מדיניות של סין.
27 באוגוסט – חתימת הסכם על בניית סכר אסואן.
6 בספטמבר – מיטשל ומרטין, שני אנשי צבא ארצות הברית אשר מתמחים בתחום ההצפנה, הצהירו על עריקותם והצטרפותם לכוחות הסובייטים במהלך מסיבת עיתונאים במוסקבה.
23 בספטמבר – ניקיטה חרושצ'וב הגיע לניו יורק על סיפון אוניית הצי הסובייטי על מנת לנאום בעצרת האומות המאוחדות.
27 בספטמבר – הפעלת מרכז לתקשורת לטווח ארוך בחצי האי קרים.
המרכז מיועד לקשר ים לוויינים וגשושיות.
10 באוקטובר – שיגור ראשון של חללית באמצעות משגר "מולניה" (ברק).
המשגר היה בניצול כ-50 שנים ובאמצעותו בוצעו מאות שיגורים מוצלחים של חלליות לא מאוישות.
10 באוקטובר – כינוס נציגי המפלגות הקומוניסטיות במוסקבה.
למרות חילוקי הדעות עם סין ואלבניה, הוועידה פרסמה הודעה משותפת.
12 באוקטובר – המלחמה הקרה: לאחר שנאם בעצרת האומות המאוחדות ראש ממשלת ברית המועצות ניקיטה חרושצ'וב מכה עם הנעל שלו על השולחן במהלך פגישה של העצרת הכללית של האו"ם במחאה על הדיון שהתקיים בנושא המדיניות שצריכה להינקט כלפי ברית המועצות ומזרח אירופה.
13 באוקטובר – ברית המועצות מודיעה באופן רשמי על ביטול ביקור בקוריאה הצפונית.
הדבר מרמז על מתח בין המדינות.
24 באוקטובר – אסון נדלין: טיל בליסטי גדול מסוג R-16 מתפוצץ בבסיס החלל קוסמודרום בייקונור שבקזחסטן.
באירוע נהרגו לפחות 200 בני אדם.
6 בנובמבר – פתיחת הרכבת התחתית של קייב, זה הרכבת התחתית השלישית בערי ברית המועצות.
12 בנובמבר – צוללת גרעינית סובייטת ראשונה המצוידת בטילים בליסטיים "K-19" נכנסה לשירות.
1 בדצמבר – ברית המועצות משגרת לחלל חללית המכילה בעלי חיים וצמחים במסגרת הכנות לשיגור אדם לחלל.
בשל תקלה החללית עולה בלהבות בעת החזרה לכדור הארץ.
תחילת ייצור של מקלט רדיו מסוג "ספידולה" במפעל ווא"פ בריגה.
מקלט זה תפס פופולריות רבה בקרב אזרחי רבית המועצות ומדינות הגוש הקומוניסטי.
תחילת ייצור מכונית פרטית מדגם זאפורוז'ץ במפעל למכוניות בעיר זפוריז'יה (באוקראינה של היום).
סרט השנה: "סריוז'ה" (של גאורגי דאנליה),
מקסים רילסקי עבור סדרת ספרי שירה
מירזו טורסון זדה עבור סדרת ספרי שירה
מיכאיל שולוחוב עבור ספר חדש
אלכסיי אדז'וביי וצוותו עבור סדרת כתבות על ביקור ניקיטה חרושצ'וב לארצות הברית
סרגיי בונדרצ'וק עבור סרט "גורל של בן אדם"
רומן קרמן וצוותו על סדרת סרטים דוקומנטריים
דוד אויסטרך עבור הישגיו במוזיקה
גאורגי סבירידוב עובר יצירה מוזיקלית
26 בינואר – לאוניד פרפיונוב – עיתונאי רוסי
6 בפברואר – איגור מטביינקו – מלחין רוסי
21 במאי – ולדימיר סלניקוב שחיין סובייטי זכה ב-4 מדליות אולימפיות (מהם 4 זהב)
12 באוקטובר – אלכסיי קודרין – מדינאי רוסי, שר האוצר
7 בפברואר – איגור קורצ'טוב, פיזיקאי סובייטי (נולד ב-1903)
9 בפברואר – אלכסנדר בנואה, צייר רוסי ׁ(נולד ב-1871
16 במאי – איגור גראבאר, צייר ופעיל חברתי רוסי וסובייטי (נולד ב-1871)
30 במאי – בוריס פסטרנק, סופר סובייטי, חתן פרס נובל (נולד ב-1890)
9 ביוני – סמיון לאבוצ'קין, מתכנן מטוסים סובייטי (נולד ב-1901)
14 באוקטובר – אברם יופה, פיזיקאי סובייטי (נולד ב-1881)
24 באוקטובר – מיטרופן נדלין, מרשל ברית המועצות (נולד ב-1869)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1957 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
4 באוקטובר – שיגור לוויין ראשון ספוטניק 1 על ידי ברית המועצות.
4 בדצמבר – שיגור לוויין אמריקאי ראשון הסתיים בכישלון.
במהלך השנה בוצעו מספר טיסות במסלול זה:
149 שיגורים בוצעו על ידי ארצות הברית
38 שיגורים בוצעו על ידי ברית המועצות
שיגור בודד בוצע על ידי אוסטרליה
שיגור בודד בוצע על ידי הממלכה המאוחדת
תאריךשםאתר שיגורכן שיגורמשגרNSSDC IDהערות 4 באוקטובר ספוטניק 1 קוסמודרום בייקונור, כן שיגור מס' 1 ספוטניק 1957-001Bהלוויין הראשון ששוגרה מכדור הארץ 3 בנובמבר ספוטניק 2 קוסמודרום בייקונור, כן שיגור מס' 1 ספוטניק 1957-002Aהלוויין השני ששוגר מכדור הארץ והראשונה שכללה בעל חיים.
6 בדצמבר ואנגארד TV3 נמל החלל קייפ קנוורל, כן שיגור LC-18A ואנגארד כישלון לאחר 2 שניות
מדינהשיגוריםהצלחותכישלונותהצלחות חלקיותהערות ברית המועצות 2 1 0 1 החללית הראשונה ששוגרה מכדור הארץ ארצות הברית 1 0 1 0 .
אתרשיגוריםהצלחותכישלונותהצלחות חלקיותהערות קוסמודרום בייקונור 2 1 0 1 החללית הראשונה ששוגרה מכדור הארץ נמל החלל קייפ קנוורל 1 0 1 0 .
מסלולשיגוריםהצלחותכישלונותהערות מסלול לווייני נמוך 2 2 0 .
מסלול לווייני בינוני 1 0 1 .
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1958 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
במהלך שנה שוצעו 28 שיגורים אך רק 5 הסתיימו בהצלחה.
18 בדצמבר – שיגור לוויין תקשורת ראשון SCORE על ידי ארצות הברית.
הלוויין תפקד במשך 12 ימים.
20 בדצמבר – הכרזה על תוכנית מרקורי שמטרתה לשגר אסטרונאוט לחלל.
תחילת תוכנית פיוניר - תוכנית אמריקאית לחקר הכוכבים במערכת השמש על ידי לוויינים.
כ-200 שיגורים בוצעו על ידי ארצות הברית
עשרות שיגורים בוצעו על ידי ברית המועצות
6 שיגורים בוצעו על ידי הממלכה המאוחדת
5 שיגורים בוצעו על ידי אוסטרליה
17 באוגוסט פייוניר -0 נמל החלל קייפ קנוורל, כן שיגור LC-17A תור-אייבל 22 באוגוסט פיילוט-3 F4D-1 ׁ(מטוס) .
24 באוגוסט אקספלורר 5 נמל החלל קייפ קנוורל, כן שיגור LC-5 ג'ונו 1 24 באוגוסט פיילוט-4 F4D-1 ׁ(מטוס) .
מועד שיגורשם חלליתמטרהמועד הגעה לירחמשך פעילותממצאים11 באוקטובר פיוניר 1 חקר הירח - 43 שעות בגלל טעות אנוש לא הגיע לאזור הירח.
6 בדצמבר פיוניר 3 חקר הירח - 38 שעות בגלל תקלה טכנית לא הגיע לירח.
מדינהשיגוריםהצלחותכישלונותהצלחות חלקיותהערות ברית המועצות 5 1 4 0 .
ארצות הברית 23 5 18 0 שיגור לוויין ראשון מוצלח
אתרשיגוריםהצלחותכישלונותהצלחות חלקיות קוסמודרום בייקונור 5 1 4 0 נמל החלל קייפ קנוורל 17 5 12 0 בסיס האוויר של חיל הים בקליפורניה 6 0 6
מסלולשיגוריםהצלחותכישלונות מסלול לווייני נמוך 4 2 2 מסלול לווייני בינוני 17 4 13 מסלול הליוצנטרי 7 0 7
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1959 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
במהלך השנה בוצעו 23 שיגורים מהם רק 10 היו מוצלחים (פחות ממחצית).
ברית המועצות ביצע רק 4 שיגורים אך מחצית מהם היו מוצלחים.
במהלך השנה ארצות הברית החלה בשימוש בלווייני ריגול - במסגרת פרויקט "Corona" שוגרו לוויינים תחת שם "דיסקברר"
9 באפריל – קבוצה של 7 טייסי קרב אמריקאים נבחרה לתחילת אימונים לקראת הטיסה לחלל.
20 בספטמבר – שיגור ניסיון של חללית מדגם מרקורי לבדיקת התכנון.
4 באוקטובר – חללית סובייטית לונה 3 צילמה את הצד השני של הירח.
4 בדצמבר – במסגרת הכנות של תוכנית מרקורי בוצע שיגור חללית עם קוף לטיסה תת-מסלולית
מעל 100 שיגורים בוצעו על ידי ארצות הברית
13 שיגורים בוצעו על ידי בריטניה
7 שיגורים בוצעו על ידי צרפת
3 שיגורים בוצעו על ידי קנדה
מועד שיגור שם חללית מטרה תיאור פעילות2 בינואר לונה 1 הגעה לירח 4 בינואר - החללית עברה כ-6000 ק"מ מהירח.3 במרץ פיוניר 4 הגעה לירח 4 במרץ - החללית עברה כ-59,000 ק"מ מהירח.12 בספטמבר לונה 2 הגעה לירח 14 בספטמבר - התרסקות באזור ים הגשמים.
קבלת נתוני מדידות4 באוקטובר לונה 3 צילומי הירח החל מ-7 באוקטובר ועד ל-18 באוקטובר התקבלו עשרות צילומים
מדינה שיגורים הצלחות כישלונות הצלחות חלקיות ברית המועצות 4 2 2 0 ארצות הברית 19 8 9 2
אתר שיגורים הצלחות כישלונות הצלחות חלקיות קוסמודרום בייקונור 4 2 2 0 נמל החלל קייפ קנוורל 11 5 6 0 בסיס חיל האוויר ונדנברג 8 5 3
מסלול שיגורים הצלחות כישלונות מסלול לווייני נמוך 12 7 5 מסלול לווייני בינוני 4 1 3 מסלול לווייני גבוה 2 2 0 מסלול הליוצנטרי 5 3 2
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1960 ונוגעים לתחום האסטרונאוטיקה.
במהלך שנה בוצעו 38 שיגורים מהם רק 50% היו מוצלחים.
ארצות הברית ביצע 29 שיגורים אך 13 היו מוצלחים.
הקבוצה הראשונה של טייסי קרב סובייטים החלה את אימונים לקראת הטיסה לחלל.
1 באפריל – ארצות הברית שיגרה חללית לחקר מזג האוויר TIROS.
13 באפריל – שיגור "טרנזיט 1B" - חללית ראשונה של מערכת ניווט לוויינית אמריקאית
19 באוגוסט – ברית המועצות שיגרה חללית ספוטניק 5 עם 2 כלבים.
החללית חזרה לכדור הארץ למחרת.
לראשונה יצור חי חזר מהחלל.
מעל 200 שיגורים בוצעו על ידי ארצות הברית
15 שיגורים בוצעו על ידי צרפת
12 שיגורים בוצעו על ידי הממלכה המאוחדת
10 שיגורים בוצעו על ידי קנדה
4 שיגורים בוצעו על ידי יפן
2 שיגורים בוצעו על ידי סין
לוויין ריגול של תוכנית SAMOS 14 באוקטובר מרס 1960B קוסמודרום בייקונור, כן שיגור מס' 1 מולניה .
מדינה שיגורים הצלחות כישלונות הצלחות חלקיות ברית המועצות 9 3 6 0 ארצות הברית 29 16 13 0
אתר שיגורים הצלחות כישלונות הצלחות חלקיות קוסמודרום בייקונור 9 3 6 0 נמל החלל קייפ קנוורל 17 9 8 0 בסיס חיל האוויר ונדנברג 11 7 4 נמל החלל פואנטו ארגואלו 1 0 1 0
מסלול שיגורים הצלחות כישלונות מסלול לווייני נמוך 26 12 10 מסלול לווייני בינוני 4 2 2 מסלול לווייני גבוה 1 0 1 מסלול הליוצנטרי 7 1 6
ג'ירו ד'איטליה – גסטון ננשיני ()
טור דה פראנס – ז'אק אנקטיל ()
וואלטה אספניה – ג'זוס אורטגה ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה – שירלי פריי ()
אליפות צרפת הפתוחה – שירלי בלומר ()
אליפות וימבלדון – אלתיאה גיבסון ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה – אלתיאה גיבסון ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה – אשלי קופר ()
אליפות צרפת הפתוחה – סוון דוידסון ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה – מלקולם אנדרסון ()
נבחרת ארגנטינה () ניצחה את נבחרת ברזיל ()
ריאל מדריד () זוכה בתואר, לאחר ניצחון על פיורנטינה ().
אלפרדו די סטפנו () זכה בתואר.
גביע ה-FA – אסטון וילה זוכה בגביע.
אליפות סאו פאולו בכדורגל – סאו פאולו זוכה בתחרות
באיירן מינכן זוכה בגביע הגרמני
הפועל תל אביב זוכה בליגת העל בכדורגל.
הפועל פתח תקווה תחרות גביע המדינה הסתיימה בשנת 1957.
ליגת העל האיטלקית בכדורסל – אולימפיה מילאנו זוכה באליפות.
בוסטון סלטיקס ניצחה ב-NBA (ראה עונת 1956/1957 ב-NBA).
הליגה היוגוסלבית בכדורסל – אולימפיה ליובליאנה זוכה באליפות.
אליפות ישראל בכדורסל – מכבי תל אביב זוכה באליפות.
ליגת העל הספרדית בכדורסל – ריאל מדריד זוכה באליפות.
פורמולה 1 – חואן מנואל פנג'יו () עם מכונית מתוצרת מזראטי זכה באליפות.
בכך הוא זכה בתואר בפעם החמישית.
הישג זה נחשב לשיא עד שנשבר על ידי מיכאל שומאכר בשנת 2002
דטרויט ליונס מנצחת את קליבלנד בראונס 14-59 באליפות ה-NFL במשחק שנערך בדטרויט.
ג'ירו ד'איטליה - ארקול בלדיני ()
טור דה פראנס - צ'אלי גאול ()
וואלטה אספניה - ז'אן סטבלינסקי ()
אליפות אירופה השישית באתלטיקה נערכה בסטוקהולם שוודיה.
אליפות אוסטרליה הפתוחה - אנז'לה בארט ()
אליפות צרפת הפתוחה - ז'וז'ה קרמצי ()
אליפות וימבלדון - אלתיאה גיבסון ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - אלתיאה גיבסון ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה -אשלי קופר ()
אליפות צרפת הפתוחה -מרווין רוז ()
אליפות וימבלדון - אשלי קופר ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - אשלי קופר ()
מונדיאל 1958 - נבחרת ברזיל בכדורגל ניצחה בתחרות
גביע אירופה לאלופות - ריאל מדריד זוכה בתואר, לאחר ניצחון על מילאן.
רמון קופה () זכה בתואר.
אליפות אנגליה - וולברהמפטון וונדררס זוכה באליפות.
גביע ה-FA - בולטון וונדררס זוכה בגביע.
6 בפברואר - האסון האווירי במינכן - כדורגלני מנצ'סטר יונייטד נהרגו בתאונה אווירית
אליפות ברית המועצות בכדורסל גברים - א.ס.ק.
הליגה היוגוסלבית בכדורסל - אוקק בלגרד זוכה באליפות.
אליפות ישראל בכדורסל - מכבי תל אביב זוכה באליפות.
ליגת העל הספרדית בכדורסל - ריאל מדריד זוכה באליפות.
פורמולה 1 - מייק הות'ורן () עם מכונית מתוצרת פרארי זכה באליפות הנהגים בסיום העונה שכללה 11 מרוצים.
קבוצת ונוול זכתה באליפות היצרנים בעונה הראשונה בה התקיימה התחרות.
בולטימור קולטס מנצחת את ניו יורק ג'איינטס 17-23 באליפות ה-NFL במשחק שנערך בניו יורק.
נערכה בבודפשט שבהונגריה מ-31 עד 6 בספטמבר 1958.
ג'ירו ד'איטליה - צ'אלי גאול ()
טור דה פראנס - פדריקו בהמונטס ()
וואלטה אספניה - אנטוניו סוארס ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - מרי קרטר ()
אליפות צרפת הפתוחה - כריסטין טרומן ()
אליפות וימבלדון - מריה בואנו ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה - מריה בואנו ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - אלכס אולמדו ()
אליפות צרפת הפתוחה -ניקולה פייטרנג'לי ()
אליפות וימבלדון - אלכס אולמדו ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה -ניל פרייזר ()
ריאל מדריד () זוכה בתואר בפעם הרביעית ברציפות, לאחר ניצחון על סטאד ריימס ().
גביע ה-FA - נוטינגהאם פורסט זוכה בגביע.
לראשונה נערכה אליפות ברזיל, כאשר הליגה הורכבה מאלופי המדינות השונות.
התחרות נערכה לפי שיטת נוקאאוט בעלות שני משחקים.
באליפות הראשונה זכתה קבוצת באהיה מהעיר סלבדור.
איינטרכט פרנקפורט זוכה באליפות גרמניה.
"שוורץ-וייס אסן" זוכה בגביע הגרמני
מכבי תל אביב תחרות גביע המדינה.
בוסטון סלטיקס ניצחה ב-NBA (ראה עונת 1958/1959 ב-NBA).
אליפות ברית המועצות בכדורסל גברים - התחרות נערכה בין הנבחרות.
הליגה היוגוסלבית בכדורסל - אולימפיה ליובליאנה זוכה באליפות.
ליגת העל הספרדית בכדורסל - ברצלונה זוכה באליפות.
22 בינואר - מייק הוטורן, אלוף העולם המכהן נהרג בתאונת מרוצים.
ג'ון ברבהם () עם מכונית מתוצרת קופר זכה באליפות.
בולטימור קולטס מנצחת את ניו יורק ג'איינטס 17-23 באליפות ה-NFL במשחק שנערך בבולטימור.
שנת 1957 בצרפת הייתה השנה בה ציינה צרפת 970 שנות לאום.
במהלך השנה נלחמה צרפת באלג'יריה ונחשפו מחדלים הומניטריים רבים.
רנה קוטי - נשיא צרפת.
גי מולה - ראש ממשלת צרפת (עד מאי).
מוריס בורז'ס-מונורי - ראש ממשלת צרפת (ממאי ואילך).
4 בפברואר – צרפת אוסרת על האו"ם להתערב במלחמת העצמאות של אלג'יריה.