tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
פעילות הפורום נמשכה שנים אחדות ועוררה הד תקשורתי רב אך לא הניבה תוצאות מעשיות רבות, למעט הישגים של חברי הפורום לעובדים של הארגונים אותם ייצגו.
בשלב מסוים ניסה שר האוצר יורם ארידור לפעול בשיטת הפרד ומשול, כשקיים הידברות ישירה מול חברי הפורום וניסה לעקוף את ההסתדרות.
הפגישה עוררה מחלוקת בתוך הפורום וכמה מהם סירבו להשתתף בפגישה, שבסופו של דבר נכשלה.
לאחר כשלוש שנות פעילות אינטנסיבית הבינו גם ראשי הפורום שעליהם לשתף פעולה עם ההסתדרות וחדלו מפעילותם.
פורום ארגוני החיילים הבודדים הוא התאגדות של ארגונים העוסקים בתחום החיילים הבודדים.
הפורום הוקם בשנת 2016 לבקשתו של ח"כ אברהם נגוסה - יו"ר ועדת העלייה, הקליטה והתפוצות.
מטרתו העיקרית של הפורום היא למפות ולתעדף את הצרכים החיוניים הדרושים לחייל הבודד בצה"ל ולאחר מכן בחייו האזרחיים, על מנת לגבש עמדה אחידה בנושא סיוע לחיילים בודדים ויצירת מענה הולם לצורכיהם, שיוסדר על ידי משרדי הממשלה, כולל חקיקה ותקצוב.
הפורום עוסק במגוון אתגרים מחייו של החייל הבודד על הרצף שבין טרום הגיוס, מהלך הגיוס ולקראת השחרור והיציאה לאזרחות.
הפורום מוזמן לכל הדיונים בוועדות השונות בכנסת כגוף המקצועי המאגד בתוכו את כל הידע והנתונים בנושא ואת כל הארגונים המובילים בתחום ונציגי משרדי הממשלה.
הפורום יוזם הצעות חקיקה לכנסת ופועל בשיתוף פעולה מלא עם השרים וחברי הכנסת העוסקים בתחום
את הפורום מרכזים ומובילים אנשי תוכנית כנפיים (הסוכנות היהודית וקרן מיראז), תוכנית המסייעת לעולים צעירים בודדים משלב הגעתם לארץ בגפם, במהלך שירותם הצבאי, וכשנתיים אחרי השחרור.
תוכניות המשך לאחר השחרור ומעטפת חברתית
טרמינולוגיה אחידה לטיפול בחיילים בודדים.
השוואת מענים ושירותים בין חיילים עולים בודדים לחיילים חסרי עורף משפחתי.
קידום השיח בנושא חיילים בודדים
+שם הארגוןמהות ואוכלוסיית היעדלוגוצה"לההכרה הרשמית לקבלת הסיוע מגורמי הממשלה השונים וחלק מהארגונים החברתיים נעשה אך ורק על ידי צה"ל.
האגף והקרן פועלים על פי חוק חיילים משוחררים והוראות משרד הביטחון.
החזון הוא להוביל את החיילים המשוחררים ומסיימי השירות הלאומי והאזרחי לעצמאות כלכלית והשתלבות חברתית.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי, שהוכרו על ידי צה"ל.משרד הרווחהמשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים הוא משרד ממשלתי בישראל שתפקידו להבטיח לכלל הציבור מתן שירותי רווחה, שהוגדרו בחוק לאוכלוסיות שונות, ולפקח על מתן שירותים אלה.
אוכלוסיית היעד: בני נוער, צעירות וצעירים, הנתונים על רצף מצבי המצוקה, הסיכון והסכנה.תוכנית "כנפיים"היוזמה החברתית היחידה בישראל הפועלת מזה כ-13 שנים, הנותנת מענה כולל לחיילים בודדים עולים.
התוכנית פועלת בארבע פעימות עיקריות: הכנה לקראת גיוס, ליווי במהלך השירות הצבאי, תהליך הכנה להשתלבות באזרחות ותוכנית העשרה לבוגרים.
התוכנית פועלת בשיתוף פעולה של קרן מיראז' ישראל ,הסוכנות היהודית ומשרד העלייה והקליטה.
אוכלוסיית היעד של התוכנית: חיילים בודדים מובהקים, שהוכרו על ידי צה"ל (כולל- חיילי מח"ל לקראת עלייה)הסוכנות היהודיתמאז הקמתה ב-1929 פעלה הסוכנות היהודית למען השבתם הביתה של למעלה מ-3,000,000 עולים, ייסדה למעלה מ-1,000 יישובים ברחבי ישראל, חינכה למעלה מ-300,000 ילדים ב"עליית הנוער" והקימה למעלה מ-1,500 מוסדות חינוך ותרבות.
כיום, פועל הארגון בארבעה תחומים עיקריים: נתינה חברתית, עלייה, חוויה ישראלית וקירוב בין ישראל לבין קהילות יהודיות מסביב לעולם.
הסוכנות היהודית שותפה בתוכנית "כנפיים" .קרן הישגקרן "הישג" היא קרן מלגות, שהוקמה בשנת 2005 על ידי בני הזוג ג'רי שוורץ והת'ר ריסמן מקנדה, ומעניקה מדי שנה מלגות לימודים ודמי מחייה לחיילים משוחררים שהוכרו בצה"ל כ"חיילים בודדים".
הקרן מעניקה את המלגות אך ורק לאלה שסיימו שירות צבאי תקין ומלא והם לקראת לימודים לתואר ישראלי ראשון במוסד אקדמי מוכר.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי, שהוכרו על ידי צה"ל.קרן מיראז' ישראלקרן פילנתרופית אשר הוקמה בשנת 1998 ונמצאת בבעלות משפחת מיראז', התורמת לישראל כ-20 שנה, במגוון גדול של תחומים: קהילת יוצאי איראן, תוכנית "כנפיים" לחיילים בודדים עולים, פיתוח הנגב, אנשי מילואים ותוכנית "מחוברים" ללימודי שימוש בסמארטפון לגיל השלישי.
קרן מיראז' ישראל שותפה בתוכנית "כנפיים".
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים, שהוכרו על ידי צה"ל.גרעין צברתוכנית גרעין צבר נוסדה על ידי תנועת הצופים בשנת 1991 במטרה לשמש כפלטפורמה ולהעניק מעטפת תמיכה וליווי לצעירים יהודים מרחבי העולם אשר בחרו לעשות עלייה ולשרת שירות מלא ומשמעותי בצה"ל כחיילים בודדים.
התוכנית מורכבת מתהליך הכנה מקיף במדינות המקור במסגרת סמינרים חינוכיים, פרק קליטה אינטנסיבי בישראל ושירות צבאי מלא בצה"ל.
לאורך כל התהליך מקבלת הקבוצה תמיכה צמודה וליווי רגשי, חברתי, ביורוקרטי וצבאי.
לתוכנית שותפים משרד העלייה והקליטה, "נפש בנפש", "מסע", התנועה הקיבוצית ועוד שותפים משמעותיים רבים נוספים.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים, שהוכרו על ידי צה"ל.הבית של בנג'יהבית של בנג'י הוקם לזכרו של רב-סרן בנג'י הילמן ז"ל, כבית אמיתי לחיילים וחיילות בודדים המשרתים בצה"ל.
הבית מספק לכל חייל/ת בודדים קרביים יחידת דיור קבועה ונעימה למשך כל תקופת השירות (וכן תקופת הסתגלות לאחר השחרור).
בכל חדר יש מזגן וטלוויזיה עם חיבור לכבלים.
הבית מספק לחיילים 3 ארוחות חמות ביום בחדר אוכל מרווח, שירותי ניקיון וכביסה, מטבח מאובזר, מקרר מלא, פעילויות חברתיות עשירות ועוד ועוד.
הצוות המקצועי והמיומן מספק אוזן קשבת, חום ותמיכה לכל החיילים.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי, שהוכרו על ידי צה"ל.כפר עוליםכפר עולים הוא ארגון שמטרתו לייצר קהילה תומכת לחיילים בודדים ועולים חדשים, הם לקוחותינו.
אנו מאמינים שלהיות חבר קהילה זה לא רק 'לקחת', זה גם 'לתת', והיכולת וההזדמנות 'לתת' יכולים להיות המתנה הכי טובה שאפשר לקבל.
אנו שואפים ליצור קהילה לחיילים בודדים כדי ליצור את המשפחה שחסרה לחיילים הבודדים בארץ.
פרויקט הפיילוט שלנו הוא פרויקט 'יחד' בשיתוף פעולה עם תנועת "אור", זאת במטרה לבנות גרעין-כפר עולים בעיר אופקים.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי.התנועה הקיבוציתהתנועה הקיבוצית מאמצת חיילים בודדים ומעניקה בית חם לחיילים הבודדים במהלך השירות הצבאי.
בתנועה הקיבוצית כ-85 קיבוצים המאמצים חיילים בודדים וגרעיני צבר הפזורים בכל רחבי הארץ.
בכל קיבוץ יש רכז/ת חיילים בודדים המהווה את החוליה המקשרת לקיבוץ ולחבריו, נמצא/יית בקשר צמוד עם החיילים ומסייע/ת ככל יכולתו/ה
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי, שהוכרו על ידי צה"ל.נפש בנפש"נפש בנפש", ארגון הפועל ללא מטרת רווח, הצליח מיום היווסדו בשנת 2002, להפיח חיים בעלייה לישראל מארה"ב, קנדה ובריטניה.
הארגון הגשים את חלומותיהם של יותר מ-50,000 עולים תוך מימוש החזון הציוני של חיים במדינת ישראל.
הייעוד של תוכנית החיילים הבודדים של ארגון ידידי צה"ל בארצות הבריתFIDF ו "נפש בנפש" היא לתת מענה הוליסטי הכולל ליווי, תמיכה ודאגה לרווחתם ועתידם של כלל החיילים הבודדים העולים בשלב טרום העלייה, טרום הגיוס, במהלך השירות הצבאי ועם שחרורם מצה"ל וההסתגלות לחיים האזרחיים.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים, שהוכרו על ידי צה"ל.יחד למען החיילקרן לב"י האגודה למען החייל- 'יחד למען החייל', הוא הגוף המרכזי המוביל את הפעילות לטובת חיילי צה"ל ושער הכניסה היחיד לתרומות לחיילי וליחידות צה"ל.
הגוף מאחד את האגודה למען החייל וקרן לב"י, שפעלו עשרות שנים לרווחת חיילי צה"ל, לב"י, והתאחדו לגוף אחד חזק ומוכוון מטרה שפועל 100% למען חיילי צה"ל.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי, שהוכרו על ידי צה"להללעמותת ה.ל.ל מסייעת ליוצאים לשאלה מאז 1991. העמותה מעניקה מענה מקיף לצעירים אלו הכולל מקלט חירום ודירות מעבר, ליווי אישי, טיפול נפשי פרטני וקהילה תומכת, סיוע בתקופת השירות הצבאי, הכוונה מקצועית לתעסוקה, עזרה בהשלמת השכלה ומלגות לימודים נדיבות.
כל זאת על מנת שיצליחו לצמצם את הפערים העצומים ולממש את הפוטנציאל הטמון בהם.
אוכלוסיית היעד: יוצאים בשאלה מהחברה החרדית (חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי).
קבלת הסיוע מותנה בתהליך הצטרפות לעמותה.תוכנית נעל"הנעל"ה היא תוכנית המאפשרת לצעירים וצעירות יהודיים מרחבי העולם ללמוד במשך שלוש עד ארבע שנים בתיכונים בישראל ולקבל תעודת בגרות ישראלית, והתוכנית בנויה כך שאין כל צורך בעברית כתנאי מקדמי ללימודים בתוכנית.
התוכנית במימון מלא של משרד החינוך הישראלי ולכן היא בחינם למשתתפיה.
פעילי העמותה הם עורכי דין ותיקים ומנוסים, בוגרי הפרקליטות הצבאית, הבקיאים היטב במצוקות החיילים במהלך שירותם ובפתרונות הזמינים לחייל או לחיילת, בצה"ל ומחוצה לו.
השירות מוצע לכל חייל בשירות חובה, במטרה להעצים את חיילי שירות החובה כך שישתלבו בצורה מוצלחת בצה"ל וגם בחיים האזרחיים, עם כמה שפחות מקרים פתוחים שילוו אותם הלאה.
השירות כרוך בתשלום דמי טיפול של 100 שקלים.
אוכלוסיית היעד: חיילים בשירות חובה, בזמן שירות החובה (יתרת שירות של חודש לפחות)המרכז לחיילים בודדים ע"ש מייקל לויןהמרכז לחיילים בודדים הוקם בעקבות חזונו של מייקל לוין ז"ל ליצור קהילה חמה ותומכת.
מייקל שיתף את ציקי אוד, אביו המאמץ, בחלומו לפתוח מרכז שיהווה מקום מפגש לחיילים בודדים שבו יוכלו לחלוק חוויות, לערוך ארוחות משותפות ולקבל עזרה וייעוץ במהלך שירותם הצבאי.
לאחר נפילתו, הגשים ציקי, יחד עם חבריו של מייקל את חלומו והקימו את "המרכז לחיילים בודדים ע"ש מייקל לוין".
היום המרכז תומך באלפי חיילים בודדים שנחשפו לסיפורו של מייקל והרגישו רצון ומחויבות להמשיך את דרכו, להגיע לארץ, לשרת בצה"ל ולהגן על מדינת ישראל ואזרחיה.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי.חייל אל חיילבית חייל אל חייל הוא הבית של החיילים הבודדים מהרגע שהם נוחתים בארץ.
הם חלק מהמשפחה מעוד לפני השירות, במהלך השירות, וגם אחרי השירות הצבאי, עם התוכנית בוגרים.
הארגון מנוהל על ידי בוגרי צבא שמבינים היטב את צורכיהם של החיילים ומובילים מתוך חוויה וניסיון.
אוכלוסיית היעד: חיילים בודדים מובהקים וחסרי עורף משפחתי.יוצאים לשינויעמותת "יוצאים לשינוי" הוקמה על ידי יוצאים בשאלה, ופועלת לצמצום הקשיים הנערמים בדרכם של המבקשים לצאת מהעולם החרדי ומשמשת מערכת תמיכה עבורם במסעם לעבר חייהם החדשים.
העמותה פועלת להבטחת זכויות היוצאים בשאלה- עבור כל אלו שבחרו לחיות על פי השקפתם ולעזוב את החברה החרדית, על מנת לסייע להם להשתלב במהירות האפשרית בחברה הישראלית באופן מלא.
פורדלנדיה (פורטוגזית: Fordlândia) היא יישוב במדינת פארה בברזיל.
העיר הוקמה בשנת 1928 על ידי הנרי פורד על מנת לשמש כמקור לגומי עבור חברת פורד.
הפרויקט נכשל והעיר ננטשה ב-1934, אולם קבוצה קטנה של תושבים המשיכו להתגורר בה.
במהלך שנות ה-2000 חלה עלייה במספר התושבים ונכון ל-2017 מתגוררים בה כ-3,000 תושבים.
העיר שוכנת על הגדה המזרחית של נהר הטפז'וס, כ-300 ק"מ מדרום לעיר סנטרם.
בראשית המאה ה-20, טרם גילוי הגומי הסינתטי, היה הגומי הטבעי המקור היחיד לייצור מוצרי גומי, ביניהם צמיגים עבור תעשיית הרכב המתפתחת.
הנרי פורד רצה ליצור עבור חברת פורד שהקים מקור אספקה שוטף של גומי שלא יהיה תלוי במונופול הבריטי על אספקת הגומי.
לשם כך תכנן להקים מטעים בהם יוכל לייצר גומי.
פורד ניהל משא ומתן עם מושל מדינת פארה בברזיל וקיבל לידיו שטח של 2.5 מיליון אקר, בתמורה ל-9 אחוזים מן הרווחים שייווצרו.
העבודות להקמת העיר החלו ב-1926. באזור לא היו דרכים ונהר הטפז'וס היה הדרך היחידה להגיע לאזור.
העיר נבנתה כך שהיה אזור לפועלים הברזילאים ואזור מגורים למנהלים האמריקאים.
בעיר נבנו בית חולים, בית ספר, ספריה ומגרש גולף.
שאר הציוד לעיר נשלח בשתי אוניות ובשנת 1928 הסתיימו העבודות להקמת העיר.
לצורך גיוס עובדים נפתחו משרדים במנאוס ובבלם תוך הבטחת שכר טוב לפועלים.
חברת פורד לא התייעצה עם מומחים לגידול עצי גומי.
בנוסף, למנהלים האמריקאים בעיר לא היה כל ניסיון בחקלאות טרופית.
החברה נטעה מטעים נרחבים וצפופים של עצי גומי.
העצים נדבקו בשידפון העלים הדרום אמריקאי, סוג של פטריה הפוגעת בעצי גומי.
צפיפות המטעים אפשרה לפטריה לדלג מעץ לעץ בקלות, ובמהרה נדבקו כל העצים בפטריה.
עד שנת 1934 נטשה פורד את העיר.
במהלך מלחמת העולם השנייה התגלתה הדרך ליצור המוני של גומי סינתטי והביקוש לגומי טבעי ירד, דבר שהקטין עוד את כדאיות הפרויקט.
ב-1945 מכר הנרי פורד השני, נכדו של הנרי פורד, את האדמה עליה הוקמה העיר בחזרה לממשלת ברזיל.
עד שנות ה-70 נעשו במקום ניסיונות בחקלאות טרופית על ידי משרד החקלאות הברזילאי, אולם בסופו של דבר ננטשה העיר כמעט לגמרי.
כ-90 תושבים המשיכו להתגורר בעיר הנטושה.
במחצית השנייה של העשור הראשון של המאה ה-21 חלה עליה במספר התושבים כשרבים הגיעו לעיר והתיישבו בבתים הנטושים.
יום העבודה במטעי הגומי החל בשעה 5 בבוקר ונמשך עד הצהריים כיוון שבשעות החום הלטקס מתפזר בעץ ומקשה על תהליך מיצויו.
פורד שאף להנחיל לבריזלאים "ערכים אמריקאים", דבר שהתאפיין בסגנון בניה אמריקאי ובסדרת חוקים נוקשים: אלכוהול, טבק, נשים וכדורגל היו אסורים.
מפקחים היו עוברים בין בתי הפועלים ומוודאים שהכללים נשמרים.
לפועלים במטעים ניתן מזון אמריקאי שהיה בלתי מוכר עבורם כמו המבורגרים ומזון משומר.
הברזילאים התנגדו לכללים אלו ומוצרים שונים הוברחו לעיר בניגוד לנהלים.
כמו כן הוקמה עיירה קטנה במרחק של 8 קילומטרים מהעיר בה היו ברים ובתי בושת.
בשנת 1930 פתחו הפועלים הבריזלאים במרד במחאה על המזון המסופק להם.
המורדים הבריחו את המנהלים האמריקאים אל הג'ונגל וניתקו קווי טלפון.
לאחר מספר ימים הגיע למקום הצבא הברזילאי והמרד הסתיים תוך הבטחה לשיפור המזון.
פורד קרגו באנגלית: Ford Cargo) היא סדרת משאיות סמי-טריילר, מתוצרת "פורד אירופה" ("פורד בריטניה" (Ford of Britain)), (שם רשמי: Ford Motor Company Limited), חברת בת של קונצרן הרכב פורד (שם מלא: Ford Motor Company), אשר מיוצרת משנת 1981 עד היום.
בנוסף לבריטניה, דגמי "פורד קרגו" מיוצרים בטורקיה ובברזיל.
בין השנים 1999-2000 דגמי "פורד קרגו" יוצרו בארגנטינה.
קרגו מוצע ב-10 דגמים במשקל כולל הנע בין 18 ל-46 טון, במבנה של משאית או ראש-גורר.
הדגמים מוצעים לעבודות מוניציפליות, קו ותשתית (עם שלדה מוגבהת), האחרונים עם מתקון ייעודי כמו מערבלי בטון או רכינות.
ההינע נע בין 4x2 ל-8x4, ולרכב תא נהג יחיד ("תא יום") או כפול (לשינה).
למערכת הבלימה המשנית הספק של 380 כ"ס ב-2600 סל"ד.
התיבות הן ידנית 16 הילוכים או אוטומטית-רובוטית 12 הילוכים, שתיהן של ZF.
עוד במפרט: אינטרדר של ZF, קפיצי אוויר, הפחתה בטבורים, מפרש כוח וכיוצא בזה.
דגמי "פורד קרגו" השתתפו במרוצי פורמולה למשאיות, (Formula Truck)
בישראל משווקות משאיות פורד קרגו על ידי חברת DMC, הנמצאת בבעלות משותפת של דלק מוטורס וקומסקו.
פורד קרגו גורר תומך 1848T (משקל כולל: 18 טון)
פורד קרגו משאית 4142M (משקל כולל: 32 טון)
פורד Shelby GR-1 היא מכונית קונספט בתצורת מכונית ספורט עם מאפייני מכונית על, אשר הוצגה על ידי פורד לראשונה בשנת 2004, ב"Concours d'Elegance", ובתערוכת המכוניות הבינלאומיות של צפון אמריקה, בשנת 2005 נבנה אב טיפוס בודד.
פורד ת'אנדרבירד היא מכונית סלון בתצורות: קופה וקבריולה, מתוצרת קונצרן הרכב פורד, בארצות הברית בין השנים 1955–1997, 2002–2005.
פירוש השם Thunderbird בעברית הוא ציפור רעם.
2 דלתות - קופה, 2 מושבים (דור ראשון)
2 דלתות - קבריולה, 2 מושבים (דור ראשון)
2 דלתות - קופה, 4 מושבים
2 דלתות - קבריולה, 4 מושבים
4 דלתות סלון - (דור חמישי בלבד)
פוּרוּד (מערבית أفراد - "אפוּראד" - בודדים) או ζ בכלב גדול, הוא כוכב בולט בקבוצת הכוכבים כלב גדול עם בהירות נראית מדרגה 3.0, שנמצא במרחק של כ-360 שנות אור ממערכת השמש.
שמו בערבית דומה לשמו של הכוכב אלפארד - הבודד, ייתכן בשל מרחקו משאר הכוכבים הבהירים של הקבוצה.
בעבר הכוכב נחשד כמשתנה β בקפאוס, אך החשד לא אומת.
מהירותו הרדיאלית של פורוד משתנה באופן מחזורי, מה שמראה על קיומו של בן זוג עמום שמקיף את פורוד במסלול אליפטי למדי ובזמן הקפה של 675 ימים.
לא ידוע דבר על תכונותיו של בן הזוג.
מהירות ההסיבוב של הכוכב על צירו היא כ-25 קילומטר לשנייה, בעוד שלכוכבים מסוגו יש בדרך כלל מהירות סיבוב גדולה בהרבה.
ייתכן שקו הראייה אל הכוכב קרוב לציר הסיבוב ולכן רק נראה שמהירות הסיבוב נמוכה בעוד שלמעשה היא גבוהה בהרבה.
פורד ריינלנד היא מכונית משפחתית תוצרת יצרנית הרכב Ford Germany (שם רשמי: Ford-Werke GmbH), חברת בת של קונצרן הרכב פורד, אשר יוצרה בין השנים 1933–1936.
סך הכול יוצרו 5,575 יחידות.
שם הדגם לקוח מאזור "ריינלנד", הוא השם המשמש לשטח מוגדר במערב גרמניה לאורך נהר הריין, בעיקר החלק האמצעי שלו.
פורד קרסטלין סקילין היא מכונית קופה, בתצורת הרדטופ 2 דלתות, מתוצרת יצרנית הרכב פורד אשר יוצר בארצות הברית בשנת 1954.
דגם ה"פורד קרסטלין סקילין" אופיין בזכוכית אקרילית שקופה, בגג הרכב מעל למושבים הקדמיים.
סך הכול יוצרו 13,144 יחידות.
פורד רנץ' וואגון היא מכונית סטיישן מתוצרת יצרנית הרכב האמריקאית פורד אשר יוצר בין השנים 1952–1974 בארצות הברית ובאוסטרליה.
מספר הנוסעים נע בין 6 ל-8.
דור ראשון (יוצר בין השנים 1952–1962), 4 דלתות מסדרת "Ford Customline" בתצורת "פורד קאנטרי סדאן", 2 דלתות בתצורת "פורד מיינליין"
דור שני (יוצר בין השנים 1963–1964, כחלק מסדרת "Ford Fairlane (Americas)" )
פורד שלבי קוברה קונספט היא מכונית קונספט בתצורת רודסטר, בעלת מאפיינים של מכונית-על, מתוצרת קונצרן הרכב פורד אשר יוצרה בארצות הברית בשנת 2004.
מנוע קדמי אורכי, בזווית 90°.
דגם ה-"פורד שלבי קוברה קונספט" הוצג לראשונה בתערוכת הרכב של דטרויט בשנת 2004.
דגם ה"פורד שלבי קוברה קונספט" נמכר ב-825,000 דולר.
פורדיט, ידוע גם בתור אגט דטרויט או אגט מנועים,הוא מינרל מלאכותי אשר עשוי משאריות צבע התזה, אשר התקשה במידה מספקת כדי להיות מלוטש.
פורדיט נוצר מהצטברות של שכבות צבע על משטחי הצביעה בספריי של מכוניות בתקופה בה התהליך נעשה באופן ידני, ונאפה פעמים רבות.
מכונה על שם מפעלי פורד בדטרויט, עיר תעשייתית בארצות הברית אשר בה כנראה התגלה הפורדיט.
פורו (בהונגרית: Forró) הוא כפר במחוז בורשוד-אבאוי-זמפלן שבצפון-מזרח הונגריה.
יהודים התיישבו לראשונה בפורו בתחילת המאה ה-19. רובם התפרנסו ממסחר ומיעוטם היו בעלי מלאכה וחקלאים.
במחצית השנייה של המאה ה-19 נבנו בית כנסת, מקווה וישיבה.
תחילה היו יהודי פורו מסופחים לקהילה היהודית באבאויסאנטו, אחר כך לקהילת הרנאדווצ'ה, לבסוף נוסדה במקום קהילה אורתודוקסית עצמאית, והיו כפופים לה גם יהודים כמה יישובים קטנים בסביבה.
בשנת 1941 נשלחו ארבעה צעירים יהודים מפורו לעבודות כפייה, שניים מהם נשלחו לחזית ונספו.
ב-16 באפריל 1944, ארבעה שבועות לאחר כניסת הצבא הגרמני להונגריה, הועברו יהודי פורו לעיר המחוז קושיצה, שם רוכזו בבית חרושת ללבנים כל יהודי המחוז.
בסוף אפריל שולחו למחנה ההשמדה אושוויץ.
לאחר המלחמה חזרו חמישה יהודים לפורו, ועזבו את המקום תוך זמן קצר.
בדף הקהילה ממפקד קהילות הונגריה כתבו התושבים שבקהילה חיים 42 חברים, רב הקהילה הוא יצחק כהן.
ביחד עם דף הקהילה שנתבקשו למלא הוסיפו מכתב ובו כתוב:
מועדון הכדורגל נואובו פורדנונה 2024 (באיטלקית: Nuovo Pordenone 2024 FC ASD) המוכר גם בשם פורדנונה, הוא מועדון כדורגל איטלקי מהעיר פורדנונה.
המועדון נוסד בשנת 1920 בשם מועדון הכדורגל פורדנונה (Pordenone Calcio) ופורק בשנת 2023. שנה לאחר מכן הוקם מחדש ונכון לשנת 2025 משחק בליגה האיטלקית השישית (ליגת חובבים).
המועדון נוסד בשנת 1920 כמועדון כדורגל פורדנונה.
בעונת 08–2007, המועדון עלה ליגה לסרייה ד', וכעבור שש עונות העפיל לסרייה ג'.
המועדון הורד בחזרה לסרייה ד', אך חזר בחזרה לסרייה ג' עקב מחסור קבוצות בליגה.
המועדון הגיע פעמיים ברציפות לשלב פלייאוף העלייה של סרייה ג', אך הפסידה בחצאי הגמר לפיזה ולפארמה אשר בסופו של דבר השיגו את כרטיס העפלה לסרייה ב'.
ב-12 בדצמבר 2017, פורדנונה שיחקה נגד אינטר בסן סירו בשלב שמינית הגמר של הגביע האיטלקי.
משחק זה הסתיים בתום הזמן החוקי בתיקו מאופס, אך פורדנונה הפסידה בתוצאה 5–4 בפנדלים.
זה היה הישג השיא של המועדון במסגרת הגביע האיטלקי.
בעונת 19–2018, פורדנונה סיימה ראשונה בבית ב' של הסרייה א' וכתוצאה מכך העפילה לסרייה ב' בפעם הראשונה בתולדותיה.
פורום הוא מרכז קניות הממוקם בהלסינקי, פינלנד, אשר נפתח בשנת 1985 וממוקם בין הרחובות מנרהיימינטיה, סימונקאטו, איירינקאטו וקאלוונקאטו.
בניין פורום המקורי ממוקם בפינת מנרהיימינטיה וסימונקאטו, ובהמשך הורחב מרכז הקניות באופן משמעותי.
מרכז הקניות כולל חניון תת-קרקעי, המחבר את המרכז למקומות אחרים באזור, בהם החנות סטוקמן.
פורום אף מהווה מרכז עסקים אזורי, ובין היתר מכיל מוזיאון אמנות ליצירותיו של עמוס אנדרסון בבעלות פרטית, וכן מרכז לרפואה ולבריאות השיניים.
הפורום הוא מרכז הקניות היחיד בבעלות פרטית באזור הבירה הפינית.
במרכז הקניות קיימת דו-לשוניות, מכיוון שהוא בבעלות ארגונים פיניים ושוודיים, ובמיוחד הפירינגן קונסטסמונדט, שהוקמה בשנת 1940 על ידי עמוס אנדרסון.
הארגון תומך בתרבות ובפרסום הפיני-שוודי, ותורם מענקים המגיעים לסכום של עד 3 מיליון אירו לשנה.
פורווה (בהונגרית: Porva) הוא כפר במחוז וספרם שבמרכז הונגריה.
כמו יישובים רבים באירופה גם בפורווה מספר התושבים נמצא בירידה.
כלי אבן, קברים ועוד ממצאים ארכאולוגיים מעידים כי האזור היה מיושב בתקופה הפרהיסטורית בעיקר בתקופת הברונזה.
בפורווה חיו יהודים בתקופות זמן שונות.
פורדרסטודר (בבווארית: Vorderstoder) היא עיירה במחוז קירכדורף אן דר קרמס שבמדינת אוסטריה עילית באוסטריה.
העיירה פורדרסטודר שוכנת באזור המנהלי טראונפירטל.
כ-55% מאדמות העיירה מיוערות, ו-25% הן אדמות חקלאיות.
פורוורד-סנטר או ביגמן (bigman) היא עמדת כדורסל עבור שחקנים שמשחקים גם בעמדת הפורוורד וגם בעמדת הסנטר.
בדרך כלל, המשמעות היא פאוור פורוורד וסנטר, מכיוון שאלו בדרך כלל שתי העמדות לשחקנים הגדולים ביותר בכל קבוצת כדורסל, ולכן לעיתים קרובות יותר חופפות זו לזו.
פורוורד-סנטר נכנס לז'רגון הכדורסל ככל שהמשחק התפתח והתמקצע יותר בשנות ה-60.
בדרך כלל, פורוורד-סנטר הוא פורוורד מוכשר שהגיע גם לשחק כסנטר בקבוצות שזקוקות לעזרה בעמדה זו.
השחקן יכול להיות גם סנטר נמוך יחסית, למשל מתחת לגובה של 2.13 מטר ברמת ה-NBA, שהכישורים שלו מתאימים לעמדת פאוור פורוורד, במיוחד אם לקבוצה הזו יש סנטר טוב יותר.
שחקן אחד כזה הוא מרקוס קמבי מניו יורק ניקס.
גובהו הוא 211 ס"מ והוא בדרך כלל משחק כסנטר, אבל כששיחק בניקס מוקדם יותר בקריירה שלו, הוא שיחק בעיקר פאוור פורוורד כי לקבוצה שלו היה אחד הסנטרים הטהורים הטובים בליגה, פטריק יואינג, שגובהו היה 2.13 מטרים.
יואינג עצמו שימש כפורוורד-סנטר בתחילת הקריירה שלו כדי להשלים את סנטר הניקס אז, ביל קרטרייט, שגובהו היה 2.16 מטר.
חברו אגדת הניקס ויליס ריד הועבר לעמדת הפורוורד-סנטר כאשר הקבוצה רכשה את הסנטר וולט בלאמי ב-1965; ריד חזר לעמדה מס' 5 ב-1968 לאחר שהניקס העבירו את בלאמי לדטרויט פיסטונס בטרייד עבור דייב דבושר.
רלף סמפסון, שגובהו היה 224 ס"מ, היה פורוורד-סנטר בולט נוסף ששיחק כסנטר בשנת הרוקי שלו ב-1983. בשנת 1984, הוא עבר לעמדת הפאוור פורוורד כאשר באותה שנה נבחר בבחירה הראשונה בדראפט האקים אולאג'ואן, אף על פי שגובהו היה "רק" 2.13 מטרים.
רוב הפורוורד-סנטרים נעים בין גובה של 2.06 מטרים ל-2.13.
פורוורד-סנטרים בולטים נוספים כוללים את קווין גארנט, טים דאנקן, פאו גאסול, כריס בוש, למרקוס אולדרידג', אנתוני דייוויס, אל הורפורד, באם אדבאיו ויאניס אדטוקומבו.
באירופה שיחקו בעמדה זו ניקולה וויצ'יץ', ויקטור אלכסנדר, יואניס בורוסיס ופאוליוס ינקונאס.
פורום טראיאנוס הוא אחרון הפורומים הקיסריים שנבנו ברומא בעת העתיקה.
פורום טראיאנוס הוקם במצוות הקיסר טראיאנוס בכספי הביזה מניצחונותיו של הקיסר בקרבות שהסתיימו בכיבוש דאקיה בשנת 106 לספירה.
לצורך הקמת יסודות המבנה המונומנטלי נחפר בור רחב ממדים בין גבעת הקווירינל וגבעת הקפיטולין (בשל היקף הבנייה הרחב הנדרש להקמת המבנה, משערים שחפירת היסודות החלה עוד בתקופת שלטונו של הקיסר דומיטיאנוס.
ככל הנראה האדריכל שתכנן את הפורום היה אפולודור מדמשק.
במקביל להקמת הפורום נבנו גם שוקי טראיאנוס ופורום קיסר.
הפורום נבנה סביב חצר נרחבת שמשני צדדיה מבני הפורום להם מרפסות רחבות ובקצה הפורום נבנתה הבזיליקה אולפיה.
מבנה הפורום נותר בשימוש אף לאחר נפילת האימפריה הרומית.
קונסטנטינוס השני ביקר במקום במאה הרביעית וראה את פסלו של טראיאנוס עדיין עומד בראש הבזיליקה.
החל מהמאה ה-9 נלקחו אבני השיש של החצר לשימוש משני, אולם עצם העובדה שאבנים אלה הוחלפו באבנים פשוטות יותר מעיד שהפורום היה עדיין בשימוש.
פורום הספר הבינלאומי בירושלים (בעבר נקרא יריד הספרים הבינלאומי בירושלים) הוא יריד ספרים המתקיים בירושלים אחת לשנתיים, החל משנת 1963. היריד כולל אירועי תרבות, סימפוזיונים, ימי עיון וטקסים.
יריד הספרים הבינלאומי בירושלים הוא מהירידים הגדולים בעולם בתחום המו"לות.
בשנת 2007, השתתפו ביריד למעלה מ-1,200 מוציאים לאור מארבעים מדינות שונות.
היריד מתקיים במרכז הקונגרסים הבינלאומי בבנייני האומה בירושלים בהפקת עיריית ירושלים וחברת אריאל.
היריד מפגיש בין המו"לים הגדולים בעולם והמו"לים בישראל.
עיריית ירושלים, משרדי ממשלה, ונותני חסות, השקיעו ביריד ה-23 יותר מ-1.5 מיליון דולר, עלייה של 50% לעומת תקציב היריד הקודם.
מספר הספרים המוצגים ביריד עומד על 100,000 בשפות שונות ומספר המבקרים הצפוי ביריד עומד על 100,000.
במסגרת האירוע מוענק פרס ירושלים לספרות לסופר שיצירותיו משקפות או מעודדות את הרעיון של חופש הפרט בחברה.
ביריד מתארחים אנשי ספרות רבים.
הסופרים משתתפים באירועים הפתוחים לקהל ונפגשים עם הקוראים בקפה הספרותי המתקיים מדי יום ביריד.
מאז שנת 1985 מתקיימת ביריד תוכנית המפגישה עורכים צעירים להחלפת רעיונות, דעות ופיתוח קשרים מקצועיים ותוכנית דומה לסוכנים ספרותיים.
ביריד מתקיים גם כנס לעידוד הקריאה, יום עיון ותערוכה בנושא היי טק בשירות המו"לות העוסק בהמצאות טכנולוגיות חדשות הקשורות בספרים.
פורום החברות הסלולריות בישראל הוא פורום המאגד את שלוש חברות הסלולר הגדולות הפועלות בישראל: פלאפון, סלקום ופרטנר.
הפורום הוקם ב-1999. מנכ"ל הפורום מ-2007 הוא ליאור ורונה.
הפורום עוסק בהסברה לציבור ובפעילות מול התקשורת והרגולטור בכל הנוגע לדרך הפעולה והפריסה של האנטנות הסלולריות בישראל ומטרתו להציג בפני הציבור מידע בנוגע לבטיחותה של הרשת הסלולרית בארץ.
הפורום קיבל היתר לפעולה מהממונה על ההגבלים העסקיים.
הממונה ציין כי הפורום דרוש "לשם הגברת המודעות באשר לעמידתם של מתקני תקשורת סלולרית בתקנים הבינלאומיים המעודכנים המתייחסים לרמות הבטיחות בנוגע לחשיפת בני אדם לגלי רדיו אלקטרומגנטי, ובדרישות אגף בטיחות הקרינה במשרד להגנת הסביבה".
הפורום מפעיל מוקד מידע טלפוני, המספק לציבור מידע בנושא הפריסה והפעילות של הרשת הסלולרית בשני תחומים:
אנטנות סלולריות: מיקומי אנטנות, היתרים שנדרשו, מדידות קרינה בסבסוד על ידי מודדים המוסמכים מטעם המשרד להגנת הסביבה ומענה לשאלות מקצועיות.
טלפונים סלולריים: מידע בנושא רמת הקרינה המקסימלית של כל דגם (מידע זה מועבר על ידי החברות היצרניות).
כמו כן מפעיל הפורום אתר אינטרנט המאפשר קבלת מידע בנושאי קרינה סלולרית, לרבות ניירות עמדה ומחקרים מדעיים מכל העולם, מנוע לחיפוש ערכי קרינה (SAR) של כל המכשירים, קישורים לאתרי רשויות הבטיחות והגופים האמונים על הנושא בארץ ובעולם, חוקים ותקנות ועוד.
פורום החברות הסלולריות מסייע במימון פרויקט ניטור הקרינה של עמותת מלר"ז, עמותה ציבורית המבצעת כגורם בלתי תלוי וללא חיוב בדיקות קרינה של אנטנות סלולריות לגופים ציבוריים, ועדי בניינים ולכל אדם החושש מקרבתן של תחנות בסיס למקום מגוריו.
בודקי הקרינה של העמותה מוסמכים על ידי המשרד להגנת הסביבה וכפופים לוועדה מקצועית המורכבת ממומחים בעלי ותק רב בתחום הקרינה.
פעילות העמותה מבוצעת בשיתוף המשרד להגנת הסביבה, המפקח על עבודת הבודקים/מודדים.
בכנסים שנערכים על ידי הפורום, הפורום מקפיד להדגיש כי הוא פועל על פי הנחיות המשרד להגנת הסביבה, משרד הבריאות, ארגון הבריאות העולמי של האו"ם ומשרד התקשורת.
פורום ה־15, או פורום הערים העצמאיות, הוא ארגון המאגד ערים בישראל – שהן ערים עצמאיות, כלומר שאינן מקבלות מענקים מהממשלה, כגון "מענקי איזון" או "מענקי פיתוח".
הצפונית ביניהן היא חיפה, והדרומית היא באר שבע.
הפורום הוקם בשנת 2002 על ידי 15 ערים, ובהמשך הצטרפו לארגון גם אשקלון ורמת השרון.
יושב ראש פורום ה־15 הוא רון חולדאי (ראש עיריית תל אביב-יפו), ומנכ"ל הפורום הוא עו"ד איתן אטיה.
ב-17 הערים החברות בפורום מתגוררים קרוב ל־3 מיליון תושבים (כ־40% מאוכלוסיית ישראל).
אלו ערים מרכזיות שנותנים שירותים למעגלי אוכלוסייה רבים (עד לכ־80% מאוכלוסיית ישראל), ובהן מיוצר למעלה מ־70% מהתמ"ג של ישראל.
ממוצע הדירוג החברתי-כלכלי של החברות בארגון הוא 7.
+מחוז המרכז (6)מחוז תל אביב (6)מחוז הדרום (3)מחוז חיפה (2)פתח תקווהתל אביב-יפואשדודחיפהראשון לציוןרמת גןבאר שבעחדרהרעננהגבעתייםאשקלוןנתניהחולוןרחובותהרצליהכפר סבארמת השרון
הפורום פועל לקידום מטרות הערים הגדולות מול הכנסת, ממשלת ישראל וגופים ציבוריים ולאומיים נוספים כגון המועצה הארצית לתכנון ולבנייה, בג"ץ ומינהל מקרקעי ישראל.
מטרתו המרכזית של הפורום היא קידום יוזמות חקיקה ומשפטיות להעצמת העיריות בישראל, ולקידום תוכניות לביזור סמכויות והענקת יתר עצמאות ניהולית לערים הגדולות בישראל ולרשויות מקומיות המתפקדות ברמת ניהול גבוהה.
בנוסף, עוסק הפורום בקידום מיזמים משותפים לערים הגדולות בישראל בתחומי הסביבה, המשפט, התכנון, וכן בתחומים של תשתיות מתקדמות, ובמיוחד קידום נושא התקשורת האלחוטית (קידום מיזם ה־Wimax העירוני), ניהול נושא הפסולת והטיפול בה, טיפול והתקנת מערכות לחיסכון בחשמל ושימור אנרגיה, צמצום זיהום האוויר בריכוזים העירוניים והפחתת פליטות גזי חממה.
ב־13 בפברואר 2008 חתם הפורום על האמנה הבינלאומית של ארגון ICLEI, להפחתת זיהום אוויר ולהגנת אקלים.
במהלך משבר הקורונה בחורף 2020 עלה פורום ה-15 לכותרות בשורה של פעולות, כשהמשמעותית שבהם הייתה הכרזה משותפת כי מערכות החינוך בערים החברות בפורום לא יחזרו ללימודים לפי המתווה שהציעה הממשלה, וחזרתם ללימודים תעוכב במספר ימים.
במהלך שנת 2023 יצא פורום ה -15 במאבק כנגד מספר סעיפים בחוק ההסדרים, ביניהם סעיף שנועד להעביר חלק מכספי הארנונה העסקית של הערים לידי המדינה, באופן שיאפשר להשתמש בכספים אלו לצרכים שונים, לאו דווקא צרכים שמקושרים לאותן ערים מהן נגבתה הארנונה.
סעיפים נוספים היו סעיפים אשר קשורים לשליטה על תכנון ובניה בערים.
לדברי הפורום, השינויים המתוכננים עלולים לגרום " איון ודריסה של סמכויות התכנון, הפיתוח, הרישוי על הבניה, הרישוי העסקי, איכות הסביבה והבריאות שלנו, ובנוסף על כל זה- הלאמה של הארנונה העסקית של עיריותינו".
במהלך מלחמת חרבות ברזל הפורום סייע בתמיכה בעיריות אשר קלטו אנשים אשר נעקרו מבתיהם בדרום וצפון הארץ, ובתיאום רגולציה והפנית תקציבים מתאימים מהממשלה.
פורום החפ"שים הוא ארגון העוסק בקידום זכויות חיילי המילואים.
מקור שמו בראשי התיבות הצבאיים "חפ"ש", שפירושם "חייל פשוט".
ביולי 2001 פרסם ד"ר דניאל לובין, מנהל יחידת הפגים בבית החולים שיבא ורופא במילואים, מאמר בשם "תמונות מחיי מילואימניק, 2001-1977" במוסף "הארץ", ובו סקר את רשמיו מ-24 שנים בהן שירת כחייל מילואים.
לובין תיאר מציאות שבה צה"ל מתייחס לחיילי המילואים כאל כוח אדם זול לתפקידי שמירה וניקיון ולתפקידים שלא הוכשרו לבצעם, תוך התעלמות מהיותם אזרחים בעלי עבודה ומשפחה.
דובר צה"ל, רון כתרי, כינה את המקרים שתיאר לובין "חריגים ומבישים", ואולם לאחר הפרסום פנו ללובין חיילי מילואים רבים ובפיהם סיפורים דומים.
בעקבות מכתבים אלה הוקם פורום החפ"שים, מתוך במטרה להביא לשינוי ביחס הצבא והמדינה לחיילי המילואים.
הפורום מפעיל מוקד סיוע טלפוני ואינטרנטי לחיילי מילואים.
הוא פועל מול צה"ל, והיה שותף עם קצין מילואים ראשי למהלך שהביא לפרסום חוברת נוהלי הטיפול הרפואי בחיילי המילואים בשנת 2002.
במישור הציבורי, יזם הפורום דיונים בוועדה לענייני ביקורת המדינה, שעסקו בהצבת חיילי מילואים בפעילות אבט"ש מבלי שהוכשרו לכך, ובהיעדרם של אמצעי מיגון הולמים.
בעקבות הדיונים פתח מבקר המדינה בבדיקה, והתייחס לכך בדו"חותיו.
הפורום היה שותף בהקמת שדולת המילואים בכנסת ולפעולותיה, וכן היה מעורב בדיוני ועדת החוץ והביטחון בעת חקיקת חוק שירות המילואים ב-2008.
בשנת 2002 עתרו ראשי הפורום לבג"ץ, בדרישה להורות לשר הביטחון להכריז על שירות חיילי המילואים במבצע חומת מגן כ"שירות חירום", בהתאם לסמכותו לפי חוק הארכת מועדים.
משמעותה של הכרזה כזו היא כי מועדים הקבועים בחוזים וברישיונות לגבי חיילי מילואים יוארכו.
בהמלצת בית המשפט, נמשכה העתירה
מועדון הפורום הוא מועדון לילה בבאר שבע.
המועדון ממוקם באזור התעשייה "קריית יהודית" בדרום העיר באר שבע ומורכב מארבעה אולמות: האולם המרכזי, פקטור דאנס בר, גלריה חדשה ופקטור קיץ.
לכל אולם עיצוב ייחודי המשרה, יחד עם המוזיקה שמשתנה מאולם לאולם, אווירה שונה.
המועדון עצמו עוצב על ידי גדי הלפרין.
מעבר למועדון עצמו, מחזיקה חברת פורום באר שבע גם עסקים נוספים, כמו שלטי חוצות להשכרה.
הפורום שהחל את דרכו כמועדון לילה בלבד, הפך עם השנים ל"קבוצת הפורום" המאגדת בתוכה חברות המתמחות בתחומים שונים ביניהם גינון, מסעדנות, ארגון אירועים, הפקת פסטיבלים, צעצועים ועוד.
בין המקומות ניתן למנות את הבר הדו קומתי בשם "דראפט", ואת חברת השילוט חוצות "פורום ארט".
בין האמנים שהופיעו בפורום באר שבע: שלום חנוך, שלמה ארצי, יהודה פוליקר, ריקי גל, מאיר בנאי, אביתר בנאי, משינה, אהוד בנאי, דני סנדרסון, גידי גוב, נתן גושן, מוש בן ארי, אביב גפן, התקווה 6, ברי סחרוף, היהודים, עברי לידר, הדג נחש, בלקן ביט בוקס ועומר אדם.
ב-12 במאי 2013 המועדון נסגר באופן זמני לצורך מעבר למתחם חדש ב"ישפרו סנטר" בבאר שבע ונפתח מחדש לאחר מספר חודשים.
בהקמת המתחם החדש הושקעו יותר מ-15 מיליון ש"ח והוא המועדון הגדול ביותר בארץ המשתרע על פני 8 דונם.
באפריל 2015 נסגר המועדון למשך חודש ימים, זאת בשל נפילת בליין על חיילת שבילתה במועדון ופציעתה, שבעקבות התנהלות המועדון, החיילת, דורון גנון, נותרה מרותקת לכיסא גלגלים ועם 100% נכות.
בשנת 2019 משרד הביטחון תבע את המועדון בעלות של 16 מיליון שקל.
חוג ההורים – פורום המשפחות: משפחות שכולות למען שלום, פיוס וסובלנות (נקרא גם בערבית: منتدى العائلات الثكلى الإسرائيلي الفلسطيني, "פורום המשפחות השכולות הישראלי–פלסטיני") הוא עמותה משותפת לישראלים ופלסטינים שמטרתה היא "הפסקת ההרג בשני הצדדים, פיוס והדברות".
הארגון הוקם בשנת 1994 בידי פעיל השלום יצחק פרנקנטל, ששכל את בנו בידי ארגון הטרור הפלסטיני, חמאס.
כל חברי הפורום איבדו בן משפחה בסכסוך המתמשך, ולדברי הארגון חברות בו כיום כ-700 משפחות ישראליות ופלסטיניות.
בראש הארגון שתי מנכ"ליות שותפות: נאדין קומסייה ואיילת הראל והוא מנוהל במשותף על ידי הצוות הישראלי והפלסטיני הפועל משני משרדים: המשרד הפלסטיני בבית ג'אלא שביהודה ושומרון, והמשרד הישראלי ברמת אפעל שברמת גן.
פגישה ראשונה של משפחות שכולות פלסטיניות וישראליות התקיימה בשנת 1988 ביוזמתו של העיתונאי ופעיל השלום לטיף דורי.
ביולי 1994 נחטף חייל צה"ל אריה פרנקנטל בן ה-19 בידי ארגון הטרור הפלסטיני, חמאס, ונרצח.
כתגובה לטרגדיה שפקדה אותו, החליט אביו, יצחק פרנקנטל, להקים ארגון למען הורים שכולים שאיבדו את יקיריהם בסכסוך הישראלי-פלסטיני, משני צדי הקונפליקט.
בהמשך הפורום התרחב וצירף אליו פלסטינים.
שם העמותה, שנרשמה בשנת 1998 בישראל, הוא "חוג ההורים - פורום המשפחות: משפחות שכולות למען שלום, פיוס וסובלנות".
עם זאת, תחת לוגו הארגון השם הוא "פורום משפחות שכולות ישראלי-פלסטיני בעד שלום", והארגון מוזכר פעמים רבות בקצרה כ"חוג ההורים - פורום המשפחות" או "פורום המשפחות השכולות".
בראשית המאה ה-21, נפגש יצחק פרנקנטל מנכ"ל הארגון מספר פעמים עם יאסר ערפאת.
לאחר אחד המפגשים הגדיר את מחבלי חמאס, כולל את רוצח בנו, "לוחמי חופש".
לארגון אין עמדה מוצהרת לגבי הפתרון הפוליטי של הסכסוך, אך מוסכם על רוב חבריו כי הפתרון חייב להיות מושתת על משא ומתן חופשי בין הנהגות שני העמים, סיום הכיבוש, הבטחת זכויות האדם הבסיסיות לכול, וחתימה על הסכם שלום.
השגת פיוס היסטורי בין שני העמים, הוא, לתפיסת הפורום, התנאי ההכרחי להפיכת הסכם השלום להסכם שלום בר-קיימא.
כדי לקדם את מטרותיו, נפגש עם מנהיגים וקובעי מדיניות בישראל ומחוצה לה (האפיפיור בנדיקטוס ה-16, ביל קלינטון, טריה לארסן, לאונרד כהן).
הפורום מציע לקהל הרחב מספר פעילויות מרכזיות:
מפגש דיאלוג - המפגשים מתקיימים בעיקר בבתי ספר.
למפגש מגיעים חבר פורום ישראלי וחבר פורום פלסטיני.
כל אחד מהם מספר את סיפור השכול שלו ועל הבחירה שעשה בדרך הפיוס והדיאלוג במקום דרך הנקמה.
לאחר מכן מתקיימת שיחה פתוחה עם המשתתפים, בה ניתן לשאול שאלות ולהביע מגוון דעות.
במהלך השנים ערך הפורום כ־8,500 מפגשי דיאלוג, בהם השתתפו כ־250,000 בני נוער ומבוגרים.
כמו כן, מספר פעמים בשנה מוזמנים נציגי הפורום למפגשים, הרצאות וכנסים שונים, המתקיימים ברחבי העולם.
מפגשי הדיאלוג של הפורום אושרו והוכנסו למאגר התוכניות החיצוניות של משרד החינוך.
פרויקט הנרטיבים - מפגיש 15 ישראלים ו-15 פלסטינים לתהליך שבו המשתתפים מתוודעים לנרטיב האישי והלאומי של הצד השני, כצעד חשוב בדרך לפיוס בין העמים.
הפרויקט, שהחל בשנת 2010, מיועד לציבור הרחב ומפגיש קבוצות שונות של ישראלים ופלסטינים.
עד היום נפתחו כ-50 קבוצות.
הפורום מקיים פעילויות שונות מדי שנה לציון יום השלום הבין-לאומי, יום האישה הבין-לאומי.
כמו-כן, יזם הפורום במהלך השנים תערוכות אמנות שונות ומגוונות.
יום לפני תחילת מבצע צוק איתן של צה"ל, הקימו חברי פורום המשפחות בתל אביב אוהל של דיאלוג והידברות בשם "כיכר השלום".
במהלך כל ימי הלחימה וגם לאחר סיומה, חברי פורום המשפחות השכולות, ישראלים ופלסטינים, הזמינו את העוברים והשבים, להצטרף כל ערב ולקחת חלק בוויכוחים ובשיחות, וחלקו עמם את סיפורם האישי ואת בחירתם בפיוס במקום בנקמה.
בחודשים אפריל-מאי 2021 חודשה פעילות הכיכר, באופן וירטואלי.
מחנה קיץ לנוער - החל משנת 2003 מקיים פורום המשפחות השכולות מחנה נוער למען שלום ופיוס, במקומות שונים ברחבי הארץ.
הפעילות מפגישה בכל קיץ ארבעים בני נוער ישראלים ופלסטינים בגיל 18-14, לחמישה ימים של חוויות והתנסויות משותפות במטרה לייצר הכרות עם הצד השני ולהביא לשבירתם של סטריאוטיפים.
דרך טיולים, פעילויות וסדנאות נחשפים המשתתפים לתרבות, לאורח החיים ולמנהגים של שני הצדדים.
המפגש מאפשר לבני הנוער לגלות באופן ישיר ואינטימי כיצד נראים חייהם של בני גילם מהצד השני של הגדר – על מה הם חושבים וחולמים, ומה המשותף והשונה ביניהם.
מנהיגים צעירים למען שלום - בשנים האחרונות החל פורום המשפחות השכולות לבנות קבוצות של צעירים, פלסטינים וישראלים, בני 18 עד 27, בנים ובנות למשפחות שכולות חברות הפורום.
מטרת הפורום בעבודה עם קבוצת הצעירים היא בניית מנהיגות משותפת, המהווה את דור ההמשך של הארגון ובעלת היכולת לפנות אל בני נוער בישראל ובפלסטין ולשאת את מסר הפיוס.
ב-2012 הופק סרט תעודה "שני פנים לסיפור" בבימויו של תור בן מיור, המציג תהליך שעברה "קבוצת נרטיבים" ישראלית-פלסטינית במסגרת הפעילויות החינוכיות של הארגון.
באפריל 2024 פסל בית המשפט המחוזי בירושלים החלטה זו, קבע שלא היה בסיס עובדתי להחלטה של משרד החינוך והורה להשיב את פורום המשפחות למאגר התוכניות החינוכיות של משרד החינוך.
בעקבות מתקפת הפתע של חמאס ומלחמת חרבות ברזל, יזם הפורום פעילות שמטרתה לעורר את התקווה והאמונה בעתיד של שלום ופיוס בלב ישראלים ופלסטינים ולהשפיע על השיח הציבורי.
הפעילות כללה וובינרים בהשתתפות חברי הפורום, הקרנת הסרט "יום אחד אחרי השלום", פאנל בנושא שחרור החטופים והשקת התרגום העברי לספר 'אפירוגון' מאת קולום מק'אן אשר נכתב על שני הורים שכולים מהפורום.
החל משנת 2006 הארגון מקיים בשיתוף עם לוחמים לשלום טקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני.
בטקס משתתפות משפחות שכולות ישראליות ופלסטיניות ומטרתו "לזכור יחד את קורבנות האלימות בשני הצדדים, ולהזכיר לכולם שהמלחמה אינה גזירת גורל.".
בשנת 2018 לא אישר שר הביטחון אביגדור ליברמן למשתתפים פלסטיניים להיכנס לישראל כדי להשתתף בטקס יום הזיכרון הישראלי-פלסטיני משום שלדעתו האירוע יוצר השוואה פסולה בין השכול של חללי צה"ל ונפגעי פעולות הטרור עם הנפגעים בצד הפלסטיני וכן משום שיש בו פגיעה במשפחות השכולות בישראל.
מספר ימים לאחר מכן פסל בג"ץ את ההחלטה.
שנה לאחר מכן אסר ראש הממשלה ושר הביטחון בנימין נתניהו על כניסתם של 176 פלסטיניים לאירוע דומה מאותם נימוקים.
גם החלטה זו בוטלה על ידי בג"ץ.
בשנת 2024 התקיים לראשונה הטקס ללא נוכחות פלסטיניים וזאת הן בשל מגבלות ביטחוניות והן בשל חששם של המשתתפים מהצד הפלסטיני מהבעת הזדהות עם השכול שבצד הישראלי.
הגרסה העברית של הרומן "אפירוגון" מאת קולום מק'אן יצאה לאור בשנת 2024. במרכז הרומן אבות שכולים, ישראלי ופלסטיני מהפורום: רמי אלחנן ובסאם עראמין.
בפברואר 2024 ערך הפורום אירועי השקה לספר בתל אביב, ירושלים וחיפה.
עיריית חיפה בראשות עינת קליש רותם אסרה על השקת הספר בבית הגפן.
כנגד פעילות הפורום הועלו טענות על ידי משפחות שכולות ואנשי תקשורת ימניים כי יצירת מכנה משותף בין משפחות שכולות ישראליות ופלסטיניות מטשטש את ההבדל שבין התוקף לקורבן וכי אין להשוות את חללי הטרור הישראליים שנרצחו בכוונת מכוון לבין החללים הפלסטיניים שרובם ככולם נפגעו בשוגג במהלך פעילות צבאית לסיכול טרור.
בנוסף נטען בכתבה באתר "מידה" כי בפורום חברות גם משפחות של מחבלים פלסטינים.
פורום ישראלי לאנרגיה הוא עמותה המקדמת משק אנרגיה בר-קיימא בישראל.
מטרת הפורום היא לייצג את האינטרס האזרחי בתהליכי קבלת ההחלטות במשק האנרגיה.
הפורום הוקם כדי להוות ציר מרכזי ומרכז ידע לנושאי האנרגיה בקרב ארגוני הסביבה והחברה.
אמנם ישנם ארגונים רבים העוסקים בתחום האנרגיה, אך המורכבות הרבה של תחום האנרגיה מחייבת התמקדות והתמקצעות בתחום.
לפורום מועצה ציבורית הכוללת אנשי אקדמיה ומומחים, אנשי תעשייה ועסקים המייעצת ותומכת בפעילות הפורום, ובהם פרופ' פנחס אלפרט מאוניברסיטת תל אביב.
ועל פי דרכי הפעולה הבאות:
איסוף מידע ופרסום דוחות מקצועיים בנושא מדיניות אנרגיה
פעילות מול קובעי מדיניות כדי לקדם מדיניות התומכת ומתמרצת התייעלות אנרגטית במשק
שיתוף פעולה עם גורמים שונים במשק האנרגיה - כגון חברת החשמל, התאחדות התעשיינים, ועוד - כדי לקדם את נושא ההתייעלות במשק
עבודה עם גופים בחו"ל להבאת ידע וניסיון לישראל.
פרסום שני דוחות המתנגדים להקמת תחנת הכוח הפחמית הנוספת באשקלון.
הובלת 'שולחן עגול' בהשתתפות בכירי חברת החשמל וארגוני הסביבה בישראל, שהמליץ בפני שר התשתיות על מדיניות לקידום התייעלות אנרגטית בישראל.
פרסום דוח אודות החסמים ליישום התייעלות אנרגטית בישראל, והמלצה על צעד עיקרי לקידום הנושא - העלאת מחיר החשמל והעברת הכספים לקופה ייעודית לתמיכה בפרויקטים של התייעלות.
פרסום סקירה המראה כי השקעה בהתייעלות אנרגטית היא כלכלית פי 19 מהשקעה באנרגיות מתחדשות, וקריאה להשקעה מאוזנת יותר של כספי הציבור בין התייעלות ואנרגיות מתחדשות.
הגשת בג"ץ 4374/15, יחד עם התנועה לאיכות השלטון בישראל ועמותת אדם טבע ודין כנגד מתווה הגז שפרסמה ממשלת ישראל (שזכה לכינוי בג"ץ מתווה הגז), ובפרט נגד "פסקת היציבות" שבו, לפיה גם ממשלות עתידיות תהיינה כבולות למתווה זה
פורום די מילאנו (באיטלקית: Forum di Milano), שהחל מ-2024 ידוע מסיבות מסחריות כאוניפול פורום (באיטלקית: Unipol Forum), הוא אולם ספורט רב-תכליתי השוכן בעיירה אסאגו הסמוכה למילאנו שבאיטליה.
תכולת האולם עומדת על 12,700 מקומות ישיבה.
האולם משמש כמגרשה הביתי של קבוצת הפאר האיטלקית אולימפיה מילאנו, מאז נפתח ב־1990 ועד ימינו.
פרט למשחקי כדורסל, מתקיימים באולם משחקי טניס, אגרוף, הוקי קרח ומופעי מוזיקה מעת לעת (פורום מדיולנום הוא גם זירת המוזיקה הגדולה במילאנו, שנבחרת מדי שנה על ידי אמנים לאומיים ובינלאומיים לקונצרטים שלהם.
בין הגדולים ששרו והופיעו בפורום אסאגו אנו מוצאים את מדונה, ליידי גאגא, U2, מוזה, איירון מיידן, סלין דיון, שר, מריה קארי, מטאליקה ורבים אחרים).
האולם אירח את ה"פיינל פור", שלב חצאי הגמר וגמר היורוליג של עונת 2013/2014.
פורום החוסכים לפנסיה בישראל היא עמותה הפועלת למען החוסכים והחיסכון לפנסיה צוברת במדינת ישראל.
הפורום רואה צורך להגן על ציבור החוסכים, הן מפני החלטות של ממשלת ישראל והכנסת, או העדר החלטות, שעלולות לפגוע בחיסכון, והן מפני הגורמים הפועלים בשוק: חברות הביטוח, בתי ההשקעות, הבנקים וסוכני הביטוח, והחברות הציבוריות בשוק ההון, שכספי הפנסיה מושקעים בהן.
הפורום פועל בשורה של נושאים למען החיסכון הפנסיוני, אולם רוב הפרסום לו זכה הגיע מהמאבק להגבלת דמי הניהול בקופות הגמל ובביטוחי המנהלים.
מאבק זה החל עם הקמת הפורום, וזכה להישג משמעותי בפברואר 2012, כאשר החליטה ועדת הכספים של הכנסת על הגבלת דמי הניהול.
בין הגורמים להקמת הפורום, היו בעיות החיסכון הפנסיוני בישראל כפי שנחשפו בעקבות המשבר הכלכלי של 2008, הסדרי החוב של אפריקה ישראל וצים, ועליית גובה דמי הניהול בקופות הגמל בשנים 10–2005. הפורום התחיל כקבוצת פייסבוק שנפתחה באפריל 2010 על ידי רועי מימרן, איש היי-טק וכלכלן, פעיל חברתי וסביבתי.
מימרן היה מראשוני הארגון הסביבתי מגמה ירוקה בשנת 1997 ומילא מאז תפקידים התנדבותיים במספר ארגונים סביבתיים, וכמו כן יו"ר ועד שכונת למד בתל אביב-יפו.
לאחר שהצטרפו מעל 100 חברים לקבוצה נקבע מפגש ראשון שהתקיים באוקטובר 2010 במרכז רוזין ברמת-אביב ג', בו הוחלט לרשום את הפורום כעמותה.
הרישום בפועל התבצע בתחילת 2011. הפעילות הבולטות הנוספות בפורום עם הקמתו היו מירב בן-עובד, עורכת הבלוג "לקבל את המירב" בנושא צרכנות וכלכלת המשפחה, וליאת מולכו, רכזת פרויקט "פנסיה משלה" בעמותת "סביבה תומכת".
בין חברי ועדת הביקורת של הפורום נמצאת עו"ד יפעת סולל, פעילה חברתית בעמותות וכיום בקואופרטיבים.
מטרות הפורום כפי שנקבעו לקראת רישומו כעמותה:
קידום מעמד החיסכון הפנסיוני במדינת ישראל, וקידום מעמד החוסכים לפנסיה צוברת וזכויותיהם.
קידום החשיבה ארוכת הטווח במדיניות הכלכלית בישראל, והכללת שיקולים של אקטואריה וכלכלה בין-דורית.
הפחתת עלויות נלוות לחיסכון הפנסיוני, ובכללן דמי הניהול.
טיוב ושיפור אופן ניהול ההשקעות בחיסכון הפנסיוני בישראל, לטובת החוסכים, באופן שיהיה מותאם לאינטרסים של אוכלוסיות החוסכים השונות וצורכיהן.
מתן אפשרות לחוסכים והסרת חסמים להעביר את כספיהם בין גופים מנהלים ובין סוגי חיסכון פנסיוני שונים ללא אובדן זכויות.
קידום הנושא של "השקעות אחראיות" בחיסכון הפנסיוני, והכללת שיקולים של ממשל תאגידי, אחריות חברתית וסביבתית (ESG) במדיניות ההשקעות.
קידום ושיפור השקיפות וגילוי מדיניות ההשקעות והניהול לציבור החוסכים.
הגדלת המודעות הציבור הרחב בישראל לתחום החיסכון הפנסיוני, והבאת מידע זמין ואובייקטיבי לציבור בתחום זה.
מתן אפשרות לחוסכים המסוגלים ומעוניינים בכך לנהל את תיק ההשקעות הפנסיוני שלהם בעצמם.
ההתייחסות הראשונה לפורום בתקשורת הייתה ביולי 2010 בנושא זה.
חברי הפורום קראו לאמץ הצעת חוק שהגישו חברי הכנסת חיים כץ, שלי יחימוביץ', אמנון כהן ואילן גילאון בנושא זה.
אולם במהלך שנת 2011 הרפורמה המובטחת לא מומשה בתקנות ובחוזרים הנדרשים, והזעם הציבורי על גובה דמי הניהול הלך וגבר.
חברי הפורום המשיכו להציג את הנושא בתקשורת ובכנסת.
בתחילת דצמבר 2011 פרסם הפורום מחקר כלכלי-סטטיסטי שהוכיח כי אין קשר בין דמי הניהול שגובות קופות הגמל וקרנות הפנסיה, לבין התשואה שהן הביאו על השקעת הכספים בין השנים 11–2007, מחקר שזכה לכתבת השער בעיתון כלכליסט.
בינואר 2012 הודיע חבר הכנסת חיים כץ על כוונתו להביא להצבעה את הצעת החוק שהוגשה בנושא, ובמקביל משרד האוצר הודיע על כוונתו להגיש לאישור את התקנות שלהן התחייב קודם.
בפברואר 2012 התערב ראש הממשלה בנימין נתניהו בנושא, ובפגישה עם יובל שטייניץ וח"כ חיים כץ סוכם על פשרה שלפיה, דמי הניהול בקופות הגמל (לא כולל קרנות השתלמות) ובביטוחי המנהלים יופחתו ל-4% מההפקדות ו-1.05% מהצבירה לשנה, למרות התנגדות חברות הביטוח ובתי ההשקעות.
תקנות אלה אושרו על ידי ועדת הכספים ב-27 בפברואר 2012, ופורסמו ביוני 2012. מאז פועל הפורום כדי להגן על ההחלטה ולקדם מהלכים משלימים, כגון קרן ברירת מחדל.
לאחר שהחלה המחאה החברתית ביולי 2011, השתלב הפורום בפעילות המחאה.
פעילת הפורום ליאת מולכו כתבה פוסט בשם "פנסיה ברת השגה" שהופץ במאהלים.
חברי הפורום העבירו הרצאות במאהלים בנושא הפנסיה.
כשהוקם צוות ספיבק-יונה, פורום המומחים המייעץ למחאה, הצטרף יו"ר הפורום רועי מימרן לצוות הכלכלי, שעסק בין היתר בנושא הפנסיה.
כמו כן התקיימו אירועים לפעילי המחאה תחת הכותרת "פ' זה פנסיה", ביניהם כנס פעילים שהתקיים בדצמבר 2011 בסמינר הקיבוצים ברמת-אביב, בהשתתפות דפני ליף, מראשי המחאה.
חברי הפורום השתתפו עם דוכן ושלטים בנושא בהפגנות המחאה שנערכו בקיץ 2012.
הפורום מחה נגד הסדרי חוב של חברות ובעלי שליטה שלקחו הלוואות מהציבור ומחסכונות הפנסיה באמצעות אג"ח קונצרניות ולא החזירו את כל הכסף ("תספורות").
נציגי הפורום השתתפו בישיבות ועדת הכלכלה של הכנסת בנושא זה, וכן בוועדת החוקה בנושא תיקון מס' 19 לחוק החברות.
כמו כן מתחו נציגי הפורום ביקורת על חברות הביטוח ובתי ההשקעות (משקיעים מוסדיים), על אופן קבלת החלטות השקעה בעבר, על אופן ניהול החוב והתמודדות עם הסדרי חוב.
נציגי הפורום מילאו תפקיד בהתנגדות מחזיקי האג"ח של סקיילקס לעסקת מכירת החברה לחברת האצ'יסון, שפורסמה ביוני 2012 והייתה אמורה לכלול תספורת למחזיקי האג"ח, ולאחר מכן בוטלה.
במספר מקרים, קראו נציגי הפורום לבעלי האג"ח להשתלט על חברות בקשיים, ולא להשאיר את בעל השליטה במקרים של הסדר חוב הכולל תספורת.
בעקבות משבר הקורונה באפריל 2020, התיר הממונה על שוק ההון לגופי הפנסיה לרכוש איגרות חוב קונצרניות גם שלא על-פי הכללים שגובשו על ידי ועדת חודק.
בעקבות כך התריע הפורום מפני השקעות שיגיעו בעתיד להסדרי חוב.
נציגי הפורום השתתפו בסוף 2010 בדיוני ועדת העבודה והרווחה בכנסת על החקיקה בנושא המסלקה הפנסיונית, שאמורה להיות מערכת מידע על כלל החיסכון הפנסיוני בישראל, שתשרת את חברות הביטוח, בתי ההשקעות, הבנקים, הסוכנים והיועצים הפנסיוניים.
נציגי הפורום דרשו שגם לחוסכים תינתן אפשרות לקבל את המידע הנוגע להם באופן ישיר מהמסלקה, דרישה זו אומצה על ידי הוועדה ולאחר מכן קיבלה את הסכמת משרד האוצר והוכנסה לחוק.
המהלך הושלם כאשר ביוני 2014 נפתחה המסלקה לגישה לציבור החוסכים.
הפורום פועל כדי לקדם את המודל הצ'יליאני, באופן ספציפי את נושא התאמת מסלול החיסכון למאפייני וגיל החוסך.
פניית הפורום לוועדת טרכטנברג באוגוסט 2011
התייחסה לנושא, תוך קריאה לממשלה הן להעביר את החוסכים המבוגרים (מגיל 60 ומעלה) למסלולים סולידיים יותר, והן להנפיק איגרות חוב ממשלתיות מיועדות לטובת מסלולים אלו.
בהמשך פנה הפורום למשרד האוצר בנושא זה.
בתחילת 2012 הודיעו ד"ר יובל שטייניץ ופרופ' עודד שריג על הכוונה לאמץ את המודל הצ'יליאני החל משנת 2013, אולם ללא הנפקת אג"ח ממשלתיות מיועדות, דבר שעליו מתח הפורום ביקורת.
באפריל פנה הפורום לראש המועצה הלאומית לכלכלה, פרופ' יוג'ין קנדל בהצעה להשקיע את הכספים שיתקבלו מהנפקת אג"ח מיועדות בקרן דוגמת הלאומית לתמלוגי הגז.
באותו חודש הודיע משרד האוצר על דחיית הפעלת המודל לשנת 2014, החלטה שגם עליה מתח הפורום ביקורת.
עם פרסם טיוטה חדשה של תקנות המודל על ידי משרד האוצר בנובמבר 2014 הגיש הפורום נייר עמדה עדכני ומפורט, בעקבותיו התקיימה פגישה בין נציג הפורום לנציגי האוצר.
רוב הערות הפורום הוטמעו בחוזר הסופי שפורסם בפברואר 2015, פרט לנושא של התאמת אג"ח מיועדות, אשר טופל לאחר מכן בוועדה בראשות מנכ"ל האוצר שי באב"ד.
המודל מופעל בכלל השוק הפנסיוני בישראל מתחילת 2017.
באוקטובר 2014 הגיש הפורום עתירה לבג"ץ (6925/14) במשותף עם איגוד בתי ההשקעות, הקוראת לממשלה להנפיק איגרות חוב מיועדות לקופות הגמל בדומה לאלה המונפקות לקרנות הפנסיה.
זאת מתוך כוונה לסייע לציבור העצמאים, שרובו חוסך בקופות הגמל ולא בקרנות הפנסיה, וכן לגרום למשרד האוצר לבחון רעיונות להרחבת הנפקת אג"ח מיועדות.
בדצמבר 2015 הנחה בג"ץ את הממשלה לתת הבהרות בעניין.
העתירה נדחתה על ידי בג"ץ בדצמבר 2017 לאחר שלושה דיונים.
בעקבות העבודה שנעשתה בבנק ישראל להסדרת הנפקה של איגרות חוב שמגובות במשכנתאות והלוואות בנקאיות, פנה הפורום למשרד האוצר בקריאה להקים ועדה, דוגמת ועדת חודק, שתבחן מתי וכיצד על גופי הפנסיה להשקיע באג"ח כאלה.
הפורום התריע במשך שנים על כך שמבנה התמריצים של הסוכנים הפנסיוניים היה כזה ששילם להם עמלות לפי גובה דמי הניהול והפרמיות הביטוחיות שהלקוחות משלמים, וכך יצר ניגוד אינטרסים ביניהם לבין הלקוח, בניגוד לחובת הנאמנות ללקוח.
כמו כן הוא פעל כדי לקדם חקיקה שתאפשר לשכירים חופש בחירה של הסוכן או היועץ הפנסיוני שאיתו יעבדו, בניגוד למצב הקודם שבו המעביד הכתיב את הסוכן הפנסיוני לכל העובדים.
בשנת 2018 התחיל הפורום לפעול מול רשות שוק ההון על מנת להשוות את העמלות בין המוצרים הפנסיוניים השונים וכך להפוך את הסוכנים לאובייקטיביים.
בקיץ 2018 פורסם שקרנות הפנסיה הוותיקות ייאלצו לקצץ את הקצבה לעמיתים כתוצאה מאי העלאת גיל הפרישה לנשים.
בתגובה הציג הפורום עמדה בוועדת הכספים, שלפיה יש להפריד בין גיל הפרישה הקובע לצורך קצבאות הזקנה בביטוח הלאומי לבין הגיל הקובע בקרנות הפנסיה הוותיקות, ולעדכן באופן מיידי את גיל הפרישה לנשים ל-64 בקרנות הוותיקות.
עמדה זו הוצגה גם במכתב הפורום לשר האוצר ובמאמר.
הסוגיה נפתרה כאשר בחוק ההסדרים לשנים 22–2021 אישרה הכנסת את מתווה העלאת גיל הפרישה לנשים.
פגיעה בהטבות המס לחסכון הפנסיוני
הפורום פנה למשרד האוצר וניהל מאבק ציבורי נגד ההצעות האלה
במקביל למשא ומתן שנוהל על ידי ההסתדרות, ובסופו של דבר בוטלו ההצעות הקשורות לקרנות ההשתלמות ולהטבות המס בהפקדה לפנסיה, ואילו הטבת המס לפנסיונרים נדחתה בשנה בלבד.
השקעות אחראיות (ESG) ומשבר האקלים
הפורום הצהיר מהקמתו על תמיכתו בהשקעת כספי הפנסיה באופן המתחשב בשיקולי ממשל תאגידי, אחריות חברתית ואחריות סביבתית.
בקיץ 2020 הצטרף הפורום לקבוצת פורום כסף נקי יחד עם ארגונים לאיכות הסביבה, במטרה להפסיק או להפחית את השקעות כספי הפנסיה בישראל בדלקים מאובנים ובהפקת אנרגיה באמצעותם, אשר פוגעת באקלים.
כדי להקל על משקיעים בשוק הישראלי להוציא כספים מהשקעות הפוגעות באקלים, פנה יו"ר הפורום באוגוסט 2020 לבורסה בתל אביב, והציע להקים מדד מניות המבוסס על מדד תא-125 אך ללא חברות דלקים מאובנים.
ההסכם אושר על ידי דירקטוריון הבורסה לניירות ערך, וההודעה על המדד פורסמה ב-9 בנובמבר 2020 והמדד הושק ב-6 בדצמבר.
החל מ-12 במאי 2021 החלה להיסחר קרן סל ראשונה הצמודה למדד זה.
פעילות מול רשות שוק ההון
על-מנת לאפשר לגופי הפנסיה לפתוח מסלולי חסכון מתאימים, פנה הפורום לראש רשות שוק ההון, ביטוח וחסכון ד"ר משה ברקת, בקריאה לאפשר הקמת מסלולי חסכון פנסיוני בגישת השקעות אחראיות או ללא דלקים מאובנים.
כמו כן פעל הפורום לקידום רגולציה הדורשת מגופי הפנסיה להגדיר מדיניות השקעה סביבתית.
לאחר שיזם שר האוצר ישראל כ"ץ (הליכוד) עם רשות שוק ההון אפשרות הגדלה של השקעות הגופים המוסדיים בתשתיות במשק, פנה יו"ר הפורום לשר האוצר ולוועדת הכספים של הכנסת למנוע במסגרת זו השקעה בתחום הדלקים הפוסיליים.
עמדה זו זכתה לתמיכה ממספר חברי כנסת ומהמשרד להגנת הסביבה, ובעקבותיה הורידה הוועדה מהתקנות אפשרות להשקעה בתחומי הפחם והדלק (אך לא גז).
לאחר שפורסם באוגוסט 2020 כי חברת הביטוח מגדל רוכשת בכספי החוסכים לפנסיה, תחנות כוח מבוססות גז באשקלון ובשורק, פנה הפורום ב-27 בספטמבר 2020 להנהלת מגדל בקריאה לבטל את העסקה בגלל הפגיעה באקלים, וכמו כן נפגש עם נציגי מגדל, פגישות דומות התקיימו על ידי ארגונים אחריים בפורום כסף נקי.
ב-3 בנובמבר 2020 הודיעה חברת מגדל כי תאמץ גישת השקעות אחראיות בהשקעת כספי הפנסיה שלה ותפסיק להשקיע בדלקים פוסיליים.
הודעה ברוח דומה הוציא ביולי 2021 בית ההשקעות אלטשולר-שחם, אשר גם איתו נפגש הפורום.
פורום המזרח התיכון הוא מרכז חשיבה שמרני אמריקאי, שבסיסו בפילדלפיה.
הוקם על ידי דניאל פייפס, המשמש עד היום (2022) כנשיאו.
בין פעילויותיו העיקריות, הוצאתו לאור של הרבעון Middle East Quarterly.
הסופר וההיסטוריון היהודי אמריקאי דניאל פייפס הקים את "פורום המזרח התיכון" ב-1990. פייפס היה בשנים 1986 – 1993 מנהל המכון לחקר מדיניות חוץ – FPRI, שבפילדלפיה, פנסילבניה ועורך הרבעון אורביס, שמכון זה מוציא לאור.
ב-1990 הוא הקים את ה"מידל איסט פורום" – MEF, כיחידה פנימית בלבד, בתוך ה-FPRI.
הפורום הפך מהר מאוד לעצמאי וב-1994 ייסדו פייפס וה-MEF את הרבעון "מידל איסט קווארטרלי" ופייפס היה גם לעורכו הראשון.
בראש הפורום עד היום (2014) עומד דניאל פייפס, המכהן כעת כנשיאו.
לצידו מכהנת ועדה מבצעת, מעין דירקטוריון שבראשו סטיבן לוי וכן חבר נאמנים, ביניהם רוברט אברמס, לשעבר התובע הכללי של מדינת ניו יורק, ואחרים.