tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
לקראת סוף כהונת הכנסת פרצה ביהודה ושומרון התקוממות, אלימה ברובה, שנקראה האינתיפדה הראשונה, שהחלה ב-9 בדצמבר 1987, נחלשה באופן משמעותי לאחר מלחמת המפרץ ב-1991, ורשמית הסתיימה עם חתימתם של הסכמי אוסלו ב-1993. במהלכה התקוממו התושבים הפלסטינים ביהודה ושומרון ורצועת עזה כנגד השלטון הישראלי.
חוק יסוד: מבקר המדינה – חוק יסוד אשר הסדיר את כלל ההלכות הכלליות והסדרת מעמדו של מבקר המדינה.
חוק זה נחקק על מנת לאגד חוקים קודמים ולקבע את תפקידיו ואחריותו של מבקר המדינה, כמו גם את אחריותו רק בפני הכנסת ולא הממשלה.
חוק יסוד: הכנסת (תיקון מס' 9) – תיקון חוק היסוד כתוצאה מכניסת תנועת כ"ך בראשותו של הרב מאיר כהנא ומטרתו למנוע ממפלגות המוגדרות על פי החוק כגזעניות להתמודד בבחירות לכנסת.
חוק יסודות התקציב, התשמ"ה–1985 – קבע את עקרונותיו של תקציב המדינה ואת אופן ניהולו.
חוק גיל פרישה שווה לעובדת ולעובד חוק שקבע את גיל הפרישה מהעבודה.
חוק שכר מינימום – חוק שקבע את גובה שכר המינימום שיש לשלם לעובד.
חוק אזור סחר חופשי באילת – חוק שהעניק הקלות מס אחדות לתושבים ולעסקים באילת.
חוק איסור הכחשת השואה – חוק שאסר על אזרחי ישראל להכחיש את השואה.
חוק העונשין (תיקון מס' 20) – הוספת עבירה של הסתה לגזענות.
פקודת מניעת טרור (תיקון מס' 2)
תאריך חבר הכנסת היוצא חבר הכנסת המחליף רשימה סיבה5 בפברואר 1985יצחק זיגריעקב שמאיהליכודנפטר26 בנובמבר 1986מרדכי בר-אוןדדי צוקררצהתפטרות15 במרץ 1988שמחה דיניץיעקב גילהמערךהתפטרות (נבחר ליו"ר הסוכנות היהודית)ויקטור שם-טובגדי יציבמפ"םהתפטרות10 במאי 1988אהרן הראלאברהם בייגה שוחטהמערךהתפטרות (מונה ליו"ר רשות השידור)27 באוקטובר 1988מיכאל רייסרדוד מורהליכודנהרג בתאונת דרכים1 בנובמבר 1988עדיאל אמוראיאורי סבגהמערךהתפטרות
הכנסת העשרים, שהרכבה נקבע בבחירות לכנסת שהתקיימו ב-17 במרץ 2015 (כ"ו באדר ה'תשע"ה), הושבעה ב-31 במרץ (י"א בניסן) באותה שנה.
יושב ראש הכנסת ה-20 היה חבר הכנסת יולי אדלשטיין.
כיו"ר הקואליציה כיהנו חברי הכנסת דודי אמסלם, דוד ביטן וצחי הנגבי, וכראש האופוזיציה כיהנו יצחק הרצוג, ציפי לבני ושלי יחימוביץ'.
ב-26 בדצמבר 2018 קיבלה הכנסת את הצעת חוק לפיזור הכנסת ולהקדמת הבחירות לכנסת העשרים ואחת ל-9 באפריל 2019. הכנסת העשרים סיימה את כהונתה ב-30 באפריל 2019, עם התכנסות הכנסת העשרים ואחת.
בסך הכול כהונת הכנסת נמשכה ארבע שנים ו-30 ימים.
המחנה הציוני – 24 מושבים
הרשימה המשותפת – 13 מושבים
יש עתיד – 11 מושבים
הבית היהודי – 8 מושבים
ישראל ביתנו – 6 מושבים
יהדות התורה – 6 מושבים
רשימהראש הרשימהמושביםהכנסת ה-20הכנסת ה-19הליכודבנימין נתניהו30 18המחנה הציונייצחק הרצוג24 21הרשימה המשותפתאיימן עודה13 11יש עתידיאיר לפיד11 19כולנומשה כחלון100הבית היהודינפתלי בנט8 12ש"סאריה דרעי7 11 ישראל ביתנואביגדור ליברמן6 13 יהדות התורהיעקב ליצמן 7 מרצתמר זנדברג5 6
גוש הימין: הליכוד, הבית היהודי, ישראל ביתנו – 44 מושבים.
גוש החרדים: ש"ס, יהדות התורה – 13 מושבים.
גוש המרכז: יש עתיד, כולנו – 21 מושבים.
גוש השמאל: המחנה הציוני, מרצ – 29 מושבים.
גוש הערבים: הרשימה המשותפת – 13 מושבים.
בכנסת זו כיהנו 40 חברים שלא כיהנו בכנסות קודמות, ו-8 ח"כים שלא כיהנו בכנסת התשע עשרה, אך כיהנו בעבר כחברי הכנסת (בני בגין, משה כחלון, אבי דיכטר, איוב קרא, יואל חסון, אכרם חסון, מוסי רז ורוברט טיבייב.
כמו כן, חבר הכנסת אחד כיהן בכנסת ה-19, אך התפטר במהלך הקדנציה ונבחר בשנית (אריה דרעי).
במהלך כהונתה של כנסת זו, נוספו 15 חברי כנסת חדשים נוספים.
הליכוד (15): דוד ביטן, ז'קי לוי, יואב קיש, דודי אמסלם, מיקי זוהר, ענת ברקו, נאוה בוקר, אברהם נגוסה, נורית קורן, ירון מזוז, אורן חזן, שרן השכל, אמיר אוחנה, יהודה גליק, אוסנת מארק.
הרשימה המשותפת (12): איימן עודה, עאידה תומא סלימאן, עבד אל-חכים חאג' יחיא, יוסף ג'בארין, אוסאמה סעדי, עבדאללה אבו מערוף, ג'מעה אזברגה, סעיד אלחרומי, אבראהים חג'אזי, יוסף עטאונה, ואאל יונס, ניבין אבו רחמון.
המחנה הציוני (12): מנואל טרכטנברג, רויטל סויד, דני עטר, זוהיר בהלול, איתן ברושי, קסניה סבטלובה, איילת נחמיאס-ורבין, יוסי יונה, איל בן ראובן, יעל כהן פארן, סאלח סעד, לאה פדידה.
כולנו (10): יואב גלנט, אלי אלאלוף, מייקל אורן, רחל עזריה, טלי פלוסקוב, יפעת שאשא-ביטון, אלי כהן, רועי פולקמן, מירב בן-ארי, אשר פנטהון סיום.
ש"ס (4): יגאל גואטה, מיכאל מלכיאלי, דני סיידא, ינון אזולאי.
ישראל ביתנו (3): שרון גל, עודד פורר, יוליה מלינובסקי.
הבית היהודי (2): ינון מגל, בצלאל סמוטריץ'.
יש עתיד (1): חיים ילין.
בכנסת זו כיהנו 37 נשים, השיא של מספר חברות הכנסת שכיהנו במקביל היה 35:
הליכוד (8): מירי רגב, גילה גמליאל, ציפי חוטובלי, ענת ברקו, נאוה בוקר, נורית קורן, שרן השכל, אוסנת מארק.
העבודה (7): שלי יחימוביץ', סתיו שפיר, מרב מיכאלי, רויטל סויד, מיכל בירן, איילת נחמיאס-ורבין, לאה פדידה.
כולנו (4): רחל עזריה, טלי פלוסקוב, יפעת שאשא-ביטון, מירב בן-ארי.
יש עתיד (4): יעל גרמן, קארין אלהרר, עליזה לביא, פנינה תמנו שטה.
התנועה (3): ציפי לבני, קסניה סבטלובה, יעל כהן-פארן.
הרשימה המשותפת (3): עאידה תומא סלימאן, חנין זועבי, ניבין אבו רחמון.
ישראל ביתנו (3): סופה לנדבר, אורלי לוי-אבקסיס, יוליה מלינובסקי.
מרצ (3): זהבה גלאון, מיכל רוזין, תמר זנדברג.
הבית היהודי (2): איילת שקד, שולי מועלם-רפאלי.
בכנסת זו כיהנו שני להט"בים:
המחנה הציוני (1): איציק שמולי.
בכנסת זו כיהנו 36 יהודים דתיים-לאומיים וחרדים, בהם 5 נשים:
ש"ס (10): אריה דרעי, יצחק כהן, יעקב מרגי, דוד אזולאי, יואב בן צור, יצחק וקנין, יגאל גואטה, מיכאל מלכיאלי, דני סיידא, ינון אזולאי.
הבית היהודי (8): נפתלי בנט, אורי אריאל, אלי בן דהן, ניסן סלומינסקי, מוטי יוגב, בצלאל סמוטריץ', אבי וורצמן, שולי מועלם-רפאלי.
הליכוד (7): זאב אלקין, יולי אדלשטיין, ציפי חוטובלי, אברהם נגוסה, ז'קי לוי, ירון מזוז, יהודה גליק.
יהדות התורה (7): יעקב ליצמן, משה גפני, מאיר פרוש, אורי מקלב, מנחם אליעזר מוזס, ישראל אייכלר, יעקב אשר
יש עתיד (2): אלעזר שטרן, עליזה לביא.
בכנסת זו כיהנה חברת כנסת קונסרבטיבית אחת:
התנועה (1): יעל כהן-פארן (קונסרבטיבית וחברת התנועה המסורתית).
בתחילת כהונת הכנסת כיהן בה יוצא אתיופיה יחיד – אברהם נגוסה (מהליכוד).
לקראת סיום כהונת הכנסת, נוספו פנינה תמנו-שטה (מיש עתיד) ואשר פנטהון סיום (מכולנו, נכנס לאחר פיזור הכנסת), ובכך עלה מספר חברי הכנסת יוצאי אתיופיה לשלושה.
בכנסת זו כיהנו 23 חברי כנסת לא יהודים: – 16 מוסלמים (ארבעה מהם בדואים), 5 דרוזים ו-2 נוצרים:
המחנה הציוני (2): זוהיר בהלול, סאלח סעד (דרוזי).
ישראל ביתנו (1): חמד עמאר (דרוזי).
כולנו (1): אכרם חסון (דרוזי).
הליכוד (1): איוב קרא (דרוזי).
בכנסת זו כיהנו 17 בעלי תואר דוקטור, וכן שני פרופסורים.
בעלי תואר דוקטור בכנסת זו הם:
הרשימה המשותפת (5): דב חנין (מדע המדינה), ג'מאל זחאלקה (רוקחות), באסל גטאס (הנדסת הסביבה), יוסף ג'בארין (משפטים), עבדאללה אבו מערוף (רפואה).
העבודה (4): נחמן שי (תקשורת ומדע המדינה), אראל מרגלית (פילוסופיה).
הליכוד (4): יובל שטייניץ (פילוסופיה), בני בגין (גאולוגיה), ענת ברקו (קרימינולוגיה), אברהם נגוסה (חינוך).
כולנו (2): מיכאל אורן (היסטוריה), יפעת שאשא-ביטון (חינוך).
יש עתיד (1): עליזה לביא (מדע המדינה ותקשורת).
ח"כ אכרם חסון (כולנו) הוא בעל תואר דוקטור להיסטוריה בהתכתבות מאוניברסיטת באבש-בויאי קלוז' הרומנית שאינה מוכרת על ידי המועצה להשכלה גבוהה בישראל.
העבודה (2): מנואל טרכטנברג (כלכלה), יוסי יונה (פילוסופיה של החינוך).
בכנסת העשרים כיהנו אח ואחות – ז'קי לוי מהליכוד ואורלי לוי-אבקסיס מסיעת ישראל ביתנו, ילדיו של הח"כ לשעבר דוד לוי ואחייניו של אחיו מקסים לוי, שאף הם כיהנו במקביל בכנסות ה-14 וה-15.
אחמד טיבי וגיסו אוסאמה סעדי כיהנו במקביל כח"כים מטעם הרשימה המשותפת, שניהם חברים במפלגת תע"ל.
בכנסת העשרים, אב, חבר הכנסת דוד אזולאי התפטר, ואת מקומו תפס בנו, ינון אזולאי.
ב-15 במרץ 2017 הוכרזה אורלי לוי-אבקסיס כפורשת מסיעת ישראל ביתנו, לאחר שלא הצטרפה לקואליציה במאי 2016. כתוצאה מכך כיהנה לוי-אבקסיס כסיעת יחיד.
ב-30 בדצמבר 2018 התפצלו נפתלי בנט, איילת שקד ושולי מועלם-רפאלי מסיעת הבית היהודי על מנת להתמודד בבחירות הבאות במסגרת המפלגה החדשה שהקימו, הימין החדש.
ב-1 בינואר 2019 התפצלה סיעת המחנה הציוני למרכיביה – סיעת העבודה וסיעת התנועה.
ב-9 בינואר 2019 אושרה התפצלותה של סיעת תע"ל מסיעת הרשימה המשותפת.
ישיבת הפתיחה של הכנסת העשרים, בה הצהירו חבריה אמונים, נערכה ב-31 במרץ 2015. בראשה עמד ותיק חברי הכנסת, עמיר פרץ.
בהמשך היום נבחר יולי אדלשטיין לכהונה שנייה כיושב ראש הכנסת.
ב-14 במאי 2015 (כ"ה באייר ה'תשע"ה) הביעה הכנסת העשרים אמון בממשלת ישראל השלושים וארבע, בראשות בנימין נתניהו.
במהלך כהונתה, אישרה הכנסת העשרים 625 חוקים ותיקוני חקיקה.
להלן החוקים הבולטים שהכנסת העבירה:
חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 3 והוראת שעה לכנסת ה-20) – מתן אפשרות למינוי שרים בלי תיק וביטול את המגבלה על מספר השרים וסגני השרים.
התיקון נחקק כהוראת שעה לתקופת כהונת הכנסת העשרים.
התיקון בוטל בכנסת העשרים ושלוש.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 42 והוראת שעה) – "החוק הנורווגי הקטן".
מתן אפשרות לחבר כנסת אחד מכל סיעה, המכהן כשר או סגן שר, להתפטר מהכנסת ולחזור לכהן בה במידה והתפטר מהממשלה.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 43) – קובע כי עם השבעתה של כנסת חדשה ימשיך להחזיק יושב ראש הכנסת היוצאת בתפקידו עד לבחירת יו"ר קבוע.
במידה ויו"ר הכנסת היוצאת לא נבחר לכנסת, יכהן בתפקיד יו"ר הכנסת בפועל ותיק חברי הכנסת.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 44) – מתן אפשרות להדיח חבר כנסת בשל העילות המנויות בסעיף 7א ברוב של 90 ח"כים.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 46) – מתן אפשרות לפסול רשימת מועמדים או מועמד מהתמודדות לבחירות לכנסת גם אם רק בהתבטאויותיו יש מן העילות המנויות בסעיף 7א.
חוק-יסוד: ירושלים בירת ישראל (תיקון מס' 2) – קובע כי אין להעביר שום סמכויות על ירושלים לשום גורם זר, אלא ברוב של 80 ח"כים.
חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 5) – קובע כי במשרד שראש הממשלה מכהן בו כשר, יוכל ראש הממשלה להאציל סמכויות סטטוטוריות לסגן השר המכהן במשרד, למעט הסמכות להתקין תקנות.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 47) – מגדיל את משך הזמן בו מורשע בעבירת טרור חמורה לא יוכל להתמודד לכנסת מ-7 ל-14 שנים מיום סיום תקופת מאסרו.
חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 6) – מתן אפשרות לממשלה להאציל את סמכותה על נקיטת פעולה צבאית משמעותית העלולה להביא למלחמה, לקבינט המדיני-ביטחוני.
חוק-יסוד: ישראל – מדינת הלאום של העם היהודי – עיגון זהותה של מדינת ישראל כמדינת הלאום של העם היהודי, והוספת הוראות העוסקות במאפייניה היסודיים של המדינה כמדינה יהודית.
חוק חסינות חברי הכנסת, זכויותיהם וחובותיהם (תיקון מס' 41) – מתן סמכות לוועדת האתיקה לשלול שכר מחבר כנסת בגין תקופה בה הורחק מישיבות הכנסת בשל התנהגות בלתי הולמת.
כמו כן, נקבע כי אם גרם נזק לרכוש של הכנסת ינוכה משכרו של חבר הכנסת שווי הנזק.
חוק הכנסת (תיקון מס' 41) – לוביסט שמשתתף בישיבה של ועדה בכנסת יחויב לרשום את שמו, שם התאגיד שמטעמו הוא פועל, שם הלקוח אותו הוא מייצג ולקוחות נוספים שלו שיש להם עניין בנושא הנידו.
בנוסף, נקבעה חובת צינון של חצי שנה בין תפקיד של עוזר פרלמנטרי לבין לוביסט והוגדלו סמכויות הוועדה היכולה להטיל סנקציות על לוביסטים.
חוק התקציב לשנות התקציב 2015 ו-2016
חוק התכנית הכלכלית ו-חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2015 ו-2016) – חוקי ההסדרים לשנים 2015 ו-2016.
חוק התקציב לשנות הכספים 2017 ו-2018
חוק התכנית הכלכלית ו-חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנות התקציב 2017 ו-2018) – חוקי ההסדרים לשנים 2017 ו-2018.
חוק התקציב לשנת התקציב 2019
חוק התכנית הכלכלית ו-חוק ההתייעלות הכלכלית (תיקוני חקיקה ליישום המדיניות הכלכלית לשנת התקציב 2019) – חוקי ההסדרים לשנת 2019
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון מס' 13 והוראת שעה) – כסף שמופקד בקרן פנסיה בה אדם לא פעיל יותר יעבור אוטומטית לחשבון של אותו אדם בקרן הפנסיה בה הוא פעיל, אלא אם כן לא ירצה בכך.
חוק נתוני אשראי – מקים את מערכת נתוני האשראי שבאחריות בנק ישראל.
חוק תגמול לנושאי משרה בתאגידים פיננסיים – מגביל את שכר הבכירים בתאגידים הפיננסים.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (קופות גמל) (תיקון מס' 15) – יצירת קופת גמל חדשה, קופת גמל להשקעה.
חוק לתיקון פקודת מס הכנסה (מס' 226) – החלת הטבות המס הניתנות במסגרת החוק לעידוד השקעות הון והחוק לעידוד השקעות הון בחקלאות גם על תושבי יהודה ושומרון.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (שירותים פיננסיים מוסדרים) – מסדיר את ענף המטבע ואת ענף האשראי החוץ-בנקאי.
בנוסף, החוק מעלה את הגיל בו חברות האשראי החוץ-בנקאי יכולות לתת הלוואה לאדם מ-18 ל-21.
חוק הבנקאות (רישוי) (תיקון מס' 22) – בנק שירצה לסגור סניף יצטרך לעשות זאת באישור המפקח על הבנקים בבנק ישראל.
חוק הפיקוח על שירותים פיננסיים (תיקוני חקיקה) – הופך את אגף שוק ההון במשרד האוצר לרשות עצמאית - רשות שוק ההון ביטוח וחיסכון.
חוק סליקה אלקטרונית של שיקים – מתיר סליקת המחאות באמצעות טלפון חכם.
חוק מוסר תשלומים לספקים – הגבלת את משך הזמן שבו ממשלת ישראל, גופים המתוקצבים על ידה וכן עסקים פרטיים רשאים, לדחות תשלום לספקים.
חוק העונשין (תיקון מס' 119) – הוספת עבירה של יידוי אבנים לעבר כלי רכב - מאסר של 10 שנים אם אין כוונה לפגוע בנוסעים ומאסר של 20 שנה אם יש כוונה לפגוע בנוסעים + הוספת עבירה של הפרעה לשוטר בנסיבות מחמירות שדינה מאסר 5 שנים.
חוק העונשין (תיקון מס' 120 והוראת שעה) – קביעת עונשי מינימום על עבירות של ידויי אבנים (כ-הוראת שעה שפגה ב-2018) + שלילת קצבאות מהורים שילדם הורשע בפעילות טרור.
חוק העונשין (תיקון מס' 122) – הוספת עבירה של יחסי מין בין סמכות רוחנית למאמין.
אדם שמציג את עצמו ככהן דת ומקיים יחסי מין עם אדם בתקופה שבה נתן לו ייעוץ או הדרכה תוך ניצול תלות נפשית ממשית בו, דינו מאסר של 4 שנים.
חוק המאבק בטרור – מחמיר את הענישה על עבירות טרור ומסדיר את נושא ההכרזה על ארגון כארגון טרור ואת השימוש במעצר מנהלי.
חוק הנוער (שפיטה, ענישה ודרכי טיפול) (תיקון מס' 22 - הוראת שעה) – מתן אפשרות לבית המשפט להורות שאדם שגילו קטן מ-14 והורשע בעבירות של רצח, ניסיון לרצח או הריגה, יוחזק במעון נעול למשך פרק הזמן שיקבע.
תוקף החוק - 3 שנים.
חוק העונשין (תיקון מס' 127) – מחמיר את העונש על שידול קטין לזנות מ-3 ל-5 שנים ומתן אפשרות לקטין שלא להעיד מול הנאשם בעבירה זו.
חוק איסור צריכת זנות – מטיל קנס על צריכת שירותי זנות..
חוק העונשין (תיקון מס' 137) – רפורמה בעבירות ההמתה: שינוי מדרג .
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 161) – קביעת תשלום מקסימלי של שכר הטרחה שמייצג יכול לגבות ממי שמגיש תביעה לגמלה למוסד לביטוח לאומי.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 169) – הרחבת הזכאות למענק לימודים כך שיינתן בעד ילדים שגילם 18 במקום 14.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 172) – אישה תהיה זכאית לדמי לידה גם אם ילדה החל מהשבוע ה-22 במקום מהשבוע ה-26.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 176 והוראת שעה) – דמי הלידה של עובדת עצמאית יחושבו או על בסיס ההכנסה שלה מ-3 החודשים שלפני הלידה או מ-3 החודשים שבשנה שלפני הלידה, לפי הגבוה מבניהם.
זאת על מנת להביא בחשבון מצב שבו הכנסתה נפגעה בשל הריונה.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 177) – מענק פטירה ישולם גם בעד ילד נכה (שזכאי לקצבת נכות).
חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון מס' 15) – נותן אפשרות לבני זוג להיעדר לסירוגין מעבודתם בשל מחלת ילדם מבלי שחישוב סכום דמי המחלה שהם צריכים לקבל יפגע.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 183) – דמי הלידה של עובדת יוכלו להיות מחושבים לפי חצי השנה שלפני היום שבו הפסיקה לעבוד.
חוק ההתיישנות (תיקון מס' 5) – קביעת הפסקת התיישנות כל עוד נמנע התובע מלהגיש תביעה מכיוון שהנתבע מפעיל עליו לחץ פסול או מטעה אותו ביודעין.
חוק מעמדן של ההסתדרות הציונית העולמית ושל הסוכנות היהודית לארץ-ישראל (תיקון מס' 2) – מתן אפשרות לממשלה לאצול סמכויות בתחום ההתיישבות ביהודה ושומרון וברמת הגולן לחטיבה להתיישבות בהסתדרות הציונית העולמית.
חוק חובת גילוי לגבי מי שנתמך על ידי ישות מדינית זרה (תיקון) – עמותות וחברות לתועלת הציבור שמרבית תקציבן מבוסס על תרומות ממדינות זרות ומארגונים זרים יצטרכו לחשוף זאת בכל דיון בכנסת, במסמכים ובדוחות מטעמה וכן אצל רשם העמותות.
חוק להסדרת ההתיישבות ביהודה והשומרון – הסדיר את מעמדם של בתים בהתנחלויות ביהודה והשומרון, שנבנו בתום לב על קרקעות בבעלות פלסטינית.
ב-9 ביוני 2020 לאחר עתירה שהוגשה, ביטל בג"ץ את החוק.
חוק שירות ביטחון (תיקון מס' 21) – דחיית האפשרות להטלת סנקציות פליליות על תלמידי ישיבות בגין אי גיוס לצה"ל עד 2023. תיקון זה הוביל לבג"ץ חוק הגיוס.
חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 68) – הפחתת את העונש על עריקה מצה"ל מ-15 שנים ל-7 עד 10 שנים, בהתאם לחומרת העריקה.
חוק השיפוט הצבאי (תיקון מס' 71) – אוסר על פרסום שם של חייל שחשוד או נאשם בביצוע עבירה במהלך פעילות מבצעית או שזוכה מהאישום בעבירה כזו.
חוק לתיקון פקודת בתי הסוהר (מס' 48) – מתן סמכות לנציב שב"ס, בהסכמת היועמ"ש ועל סמך חוות דעת של רופא, לכפות טיפול רפואי על אסיר ששובת רעב, אם קיימת סכנה שיגרם לאסיר נזק בלתי הפיך.
חוק סמכויות לשם שמירה על ביטחון הציבור (תיקון מס' 5) – הרחבת סמכויות השוטרים לערוך חיפוש גופני על אדם.
חוק למניעת הטרדות של מוקדי חירום – קובע כי המשטרה ומכבי האש יורשו לחסום מספרי טלפון שמטרידים אותם באופן סדרתי.
ב-2018 נוסף תיקון לחוק המאפשר לקבל נתוני מיקום על אדם שמתקשר לרשויות חירום אלו.
חוק כלי הירייה (תיקון מס' 20) – קובע כי מי שסיים שירות סדיר יוכל לקבל רישיון נשק, גם אם טרם מלאו לו 21.
חוק סמכויות לשם מניעת ביצוע עבירות באמצעות אתר אינטרנט – מתן אפשרות לבית משפט לחסום או להסיר אתרי אינטרנט שבאמצעותם מבוצעות עבירות בתחומי זנות, סמים, הימורים וטרור.
חוק חסימת מספר טלפון לשם מניעת ביצוע עבירות – הקניית כלים לרשויות למנוע ביצוע עבירות בתחומי זנות וסמים באמצעות טלפון סלולרי.
חוק לתיקון פקודת מסי העירייה ומסי הממשלה (פטורין) (מס' 26) – שר הפנים לא יתלה מתן פטור מארנונה למוסד התנדבותי בכך שאותו מוסד ישרת בעיקר את תושבי הרשות המקומית בה הוא נמצא.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 107 והוראת שעה) – מתן אפשרות לשר התיירות להכריז על מתחם תיירותי כתשתית לאומית.
חוק התכנון והבנייה (תיקון מס' 108 - הוראת שעה) – ועדת תכנון מקומית תהיה חייבת לאשר תוספת דירות למגורים של 10% ממספר הדירות המקסימלי המותר לבנייה באותו שטח.
החוק לא יחול בצפון, בדרום או בכל רשות מקומית אחרת ששר האוצר החליט על כך.
חוק הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית – מקים את הרשות הממשלתית להתחדשות עירונית.
חוק למניעת הסתננות (עבירות ושיפוט) (הוראת שעה), התשע"ו-2016 – קביעת תקופת שהייה מקסימלית של מסתננים במתקן חולות ל-12 חודשים.
חוק הכניסה לישראל (תיקון מס' 26) – החמרת הענישה כלפי העסקה והלנה של שוהים בלתי חוקיים: קביעת עבירה של הלנה והעסקה בנסיבות מחמירות, מתן אפשרות להוצאת צו הגבלת שימוש והתליית רישיון עסק למקום שעבר עבירה זו.
בנוסף, ביהמ"ש מחויב לחלט את הרווחים של מקום שעבר עבירה זו.
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 18) – הוספת מנגנון חדש של "ייפוי כוח מתמשך".
מנגנון זה קובע כי אדם יוכל להחליט בעודו צלול על אדם שיהיה מוסמך לקבל החלטות בעניינו במידה ויבוא יום שלא יהיה כשיר לקבוע זאת.
חוק בתי המשפט (תיקון מס' 83) – מעגן את מעמדו של משמר בתי המשפט.
חוק נציבות תלונות הציבור על מייצגי המדינה בערכאות – מעגן בחקיקה את מעמדה של נציבות הביקורת על הפרקליטות.
חוק זכויות החולה (תיקון מס' 9) – הורה שהורשע או נאשם בביצוע עבירות מין או אלימות כלפי ילדו הקטין, לא תידרש הסכמתו של אותו הורה לטיפול רפואי לילד ולא יימסר לאותו הורה מידע לגבי טיפול רפואי שעבר.
חוק טיפול בחולי נפש (תיקון מס' 9) – קובע כי תקופת האשפוז המרבית של אדם שעבר עבירה חמורה ואובחן כחולב נפש, לא תעלה על תקופת המאסר המרבית לאותה עבירה.
חוק לפיקוח על איכות המזון ולתזונה נכונה בצהרונים – מחייב פיקוח על איכות המזון ועל תזונה נבונה בצהרונים.
חוק הגבלת הפרסומת והשיווק של מוצרי טבק (תיקון מס' 7) – איסור פרסום של כלל אמצעי העישון בטלוויזיה, ברדיו ובשלטי חוצות.
בנוסף, החוק מגדיל את שטח האזהרה על חפיסות מוצרי טבק, והופך את חפיסות מוצרי העישון לאחידות וללא לוגו.
חוק זכויות הדייר בדיור הציבורי (תיקון מס' 6) – מחייב את חברות הדיור הציבורי (עמידר, עמיגור וכו') ליידע את דיירי הדיור הציבורי והזכאים לדיור ציבורים בזכויותיהם, חובותיהם ומעמדם.
חוק לצמצום השימוש בשקיות נשיאה חד-פעמיות – חיוב הסופרים הגדולים לגבות 10 אגורות בעד כל שקית חד פעמית שהם נותנים.
חוק חופשה שנתית (תיקון מס' 15 והוראת שעה) – הוספת 2 ימי חופשה לשנה לכלל העובדים במשק.
חוק דמי מחלה (היעדרות בשל מחלת ילד) (תיקון מס' 13) – הורה לילד שחולה במחלה ממארת, מחלה שמצריכה טיפול בדיאליזה או כל מחלה אחרת שקבע שר העבודה, יזקפו לזכותו 90 ימים בשנה של היעדרות מהעבודה.
חוק עבודת נשים (תיקון מס' 54) – קובע כי עובד רשאי להיעדר מעבודתו 5 ימים לאחר שבת זוגו יולדת.
חוק עבודת נשים (תיקון מס' 55) – קובע כי עובד יכול להיעדר מעבודתו במשך שעת הורות במקום בת זוגו או לסירוגין איתה.
חוק ארגון הפיקוח על העבודה (תיקון מס' 10) – מסמיך מפקח עבודה לסגור ליומיים עם אפשרות הארכה ב-3 ימים, אתר בנייה שקרה בו אירוע שהוביל למותו או לפציעתו הקשה של עובד.
חוק אומנה לילדים – הסדרת פעילותן של משפחות אומנה.
חוק שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות (תיקון מס' 15) – חיוב גופים ציבוריים שמונים מעל ל-100 עובדים שאחוז העובדים בעלי המוגבלות בהם יהיה 5% לפחות.
חוק לתיקון פקודת התעבורה (מס' 113) – מתיר לרשויות מקומיות להציב מצלמות בשטחן לצורך אכיפת עבירות של נסיעה של רכב פרטי בנתיב תחבורה ציבורית.
חוק תעריפי התחבורה הציבורית – הפחתת את תעריפי הנסיעה בתחבורה ציבורית בשיעור של 14.5%.
חוק רישוי שירותים ומקצועות בענף הרכב – מסדיר את הרישוי של 7 שירותים ו-3 מקצועות בענף הרכב.
פרק ד' לחוק התכנית הכלכלית (2017 ו-2018): נסיעות שיתופיות – מתן אפשרות למוניות להפעיל שירות נסיעות שיתופיות.
חוק לעידוד מחקר ופיתוח בתעשייה (תיקון מס' 7) – הקמת רשות החדשנות.
חוק התכנית להבראת כלכלת ישראל (2003 ו–2004) (תיקון מס' 18 והוראת שעה) – ביטול ההיטל על העסקת עובדים זרים בענף החקלאות.
חוק חובת המכרזים (תיקון מס' 25) – פוטר עסקים קטנים ובינוניים מדמי השתתפות במכרזים ממשלתיים ששווים אינו עולה על 50 מיליון ש"ח.
חוק מוסר תשלומים לספקים – מגביל את משך הזמן שבו ממשלת ישראל, גופים המתוקצבים על ידה וכן עסקים פרטיים רשאים לדחות תשלום לספקים.
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 44) – עוסק יחויב לשלוח לצרכן הודעה במסרון על סיום מבצע או הטבה 21 ימים לפני הסיום.
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 47) – הארכת את התקופה בה עולה חדש, אזרח ותיק או אדם עם מוגבלות יכול לבטל עסקה שביצע ברוכלות או מרחוק מ-14 ימים ל-4 חודשים.
חוק מכוני כושר (רישוי ופיקוח) (תיקון מס' 2) – מתיר למכון כושר לקבל מתאמן על בסיס מילוי שאלון רפואי והצהרה בלבד, ללא צורך באישור מרופא.
חוק הדגל, הסמל והמנון המדינה (תיקון מס' 7) – מחמיר משמעותית את העונש על פגיעה בכבוד של דגל או סמל המדינה.
חוק עידוד מעורבות סטודנטים בפעילות חברתית וקהילתית – סטודנט יהיה זכאי ל-2 נקודות זכות אקדמיות, פעם אחת במהלך לימודיו לתואר ראשון, בגין פעילות התנדבותית או שירות מילואים.
חוק לימוד חובה (תיקון מס' 35) – ביטול חובת לימוד מתמטיקה ואנגלית במוסדות הפטור כחלק מהתנאים לקבלת תקציב ממשרד החינוך.
חוק זכויות הסטודנט (תיקון מס' 6) – קובע כי ארגון הסטודנטים הוא הארגון היציג היחיד של הסטודנטים בישראל ושלכל אוניברסיטה יכול להיות ארגון יציג אחד בלבד.
חוק הספורט (תיקון מס' 10) – פוטר גופי ספורט אשר מחויבים לבטח את הספורטאים שלהם מלבטח אותם אם הם כבר מבוטחי באופן אחר.
חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 21) – מתן אפשרות למועצה דתית לא להסכים להתקשר עם גופים מסוימים לצורך טבילת גיור במקווה.
חוק שירותי הדת היהודיים (תיקון מס' 22) – אוסר על מי שעוסק בהעברת נפטרים למכור מוצר או שירות הקשורים בפטירה (מצבות וכו'), אלא אם תנאיי הרישיון מתירים לו לעשות כן.
חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 63) – אוסר שליחת בקשת לתרומות או הפצת תעמולה בטלפון או במייל מבלי הסכמה מראש של הנמען.
חוק השידור הציבורי הישראלי (תיקון מס' 8) – פיצול תאגיד השידור הישראלי, כך ששידורי אקטואליה יופרדו לתאגיד חדשות.
חוק שירות הציבור (הצהרת הון) – מחייב בעלי תפקידים שונים במגזר הציבורי להגיש הצהרות הון.
חוק ייצוג הולם של בני האוכלוסייה החרדית ושל עולים חדשים בשירות הציבורי (תיקוני חקיקה) – מחייב ייצוג הולם בשירות המדינה לחרדים ולעולים חדשים וחובת ייצוג הולם בדירקטוריונים של חברות ממשלתיות לאנשים עם מוגבלות, אתיופים, חרדים ועולים חדשים.
חוק יום העלייה – קיום יום ציון שנתי להכרה בחשיבות העלייה לארץ ישראל.
הכנסת העשרים ואחת נבחרה בבחירות לכנסת העשרים ואחת שהתקיימו ב-9 באפריל 2019 (ד' בניסן ה'תשע"ט), לאחר שהוקדמו בכחצי שנה ממועד הבחירות המקורי (5 בנובמבר 2019).
ישיבת הפתיחה והשבעת חברי הכנסת נערכה ב-30 באפריל 2019, לאחר שנדחתה עקב חג הפסח וחג הפסחא בתאריכו הנוצרי אורתודוקסי.
נשיא המדינה, ראובן ריבלין, העניק את המנדט להקמת ממשלה לחבר הכנסת וראש הממשלה המכהן, בנימין נתניהו.
במשא ומתן לגיבוש קואליציה היוותה הצעת חוק להסדרת גיוס בני ישיבות סלע מחלוקת בין ישראל ביתנו לליכוד ולמפלגות החרדיות.
ב-30 במאי 2019 פקעה ההארכה שקיבל נתניהו מהנשיא להקמת הממשלה, אולם, נמנעה מהנשיא האפשרות להטיל את המנדט להרכבת ממשלה על חבר כנסת אחר, כיוון שעם פקיעת המנדט שקיבל נתניהו חוקקה הכנסת חוק לפיזורה, ובו נקבע מועד לבחירות לכנסת העשרים ושתיים.
בשל כך, ממשלת המעבר מסוף הכנסת העשרים המשיכה לכהן לאורך כל תקופת הכנסת העשרים ואחת, וכן בכנסת זו לא היו קואליציה ואופוזיציה ולכן לא מונו התפקידים הנגזרים מכך.
כהונת הכנסת העשרים ואחת נמשכה חמישה חודשים בלבד, הכהונה הקצרה ביותר בדברי ימי הכנסת.
כמו כן, זו הכנסת היחידה שהחוק הראשון שחוקקה היה חוק לפיזורה.
התפזרותה של הכנסת מבלי שהביעה אמון בממשלה כלשהי, שהיוותה מקרה ראשון מסוגו בתולדות המדינה, הייתה רק חלקו הראשון של משבר פוליטי ארוך ורחב היקף בישראל, שכן ממשלה חדשה הוקמה רק ב-17 במאי 2020, עם קבלת אמונה של הכנסת העשרים ושלוש, ואף היא התפרקה לאחר כשנה.
ב-1 במאי 2019 הגיש עמית הלוי שהוצב במקום ה-36 בליכוד עתירה לבית המשפט על תוצאות הבחירות, על פיה יש להוסיף קולות לליכוד.
הדבר היה עשוי להעניק את המנדט ה-36 לליכוד על חשבון המנדט ה-8 של יהדות התורה וכך להכניס את הלוי לכנסת, אך בית המשפט דחה את עתירתו.
רשימהראש הרשימהמושביםהכנסת ה-21הכנסת ה-20הליכודבנימין נתניהו35 30 כחול לבןבני גנץ3511ש"סאריה דרעי8 7 יהדות התורהיעקב ליצמן8 6 העבודהאבי גבאי6 18 חד"ש-תע"לאיימן עודה6 5 ישראל ביתנואביגדור ליברמן5 5איחוד מפלגות הימיןרפי פרץ5 5כולנומשה כחלון4 10 מרצתמר זנדברג4 5רע"מ-בל"דמנסור עבאס4 8
בכנסת זו כיהנו 49 חברים שלא כיהנו בכנסות קודמות, 24 מתוכם מטעם רשימת כחול לבן.
הליכוד (11): ניר ברקת, אופיר כץ, אתי עטייה, קרן ברק, שלמה קרעי, מיכל שיר, קטי שטרית, פטין מולא, מאי גולן, עוזי דיין, אריאל קלנר
איחוד מפלגות הימין (3): רפי פרץ, אופיר סופר, עידית סילמן
בל"ד (2): מטאנס שחאדה, היבה יזבק
יהדות התורה (2): יעקב טסלר, יצחק פינדרוס
העבודה (2): אבי גבאי, טל רוסו
ישראל ביתנו (2): יבגני סובה, אלי אבידר
בכנסת זו כיהנו 32 יהודים דתיים וחרדים, מתוכם 4 נשים בכנסת זו כיהנה לראשונה חברת כנסת חרדית (עומר ינקלביץ').
ש"ס (8): אריה דרעי, יצחק כהן, משולם נהרי, יעקב מרגי, יואב בן צור, מיכאל מלכיאלי, משה ארבל, ינון אזולאי
יהדות התורה (8): יעקב ליצמן, משה גפני, מאיר פרוש, אורי מקלב, יעקב טסלר, יעקב אשר, ישראל אייכלר, יצחק פינדרוס
הליכוד (6): יולי אדלשטיין, זאב אלקין, ציפי חוטובלי, שלמה קרעי, קטי שטרית, אריאל קלנר
איחוד מפלגות הימין (5): רפי פרץ, בצלאל סמוטריץ', מוטי יוגב, אופיר סופר, עידית סילמן
כחול לבן (4): חילי טרופר, אלעזר שטרן, עומר ינקלביץ', אורית פרקש-הכהן
בכנסת זו כיהנו 30 נשים:
הליכוד (10): מירי רגב, גילה גמליאל, ציפי חוטובלי, אתי עטייה, קרן ברק, שרן השכל, מיכל שיר, קטי שטרית, מאי גולן, אוסנת מארק
כחול לבן (10): מיקי חיימוביץ', אורנה ברביבאי, יעל גרמן, אורית פרקש-הכהן, קארין אלהרר, מירב כהן, עומר ינקלביץ', פנינה תמנו-שטה, ר'דיר מריח, אורלי פרומן
העבודה (3): סתיו שפיר, שלי יחימוביץ', מרב מיכאלי
מרצ (2): תמר זנדברג, מיכל רוזין
ישראל ביתנו (1): יוליה מלינובסקי
איחוד מפלגות הימין (1): עידית סילמן
חד"ש-תע"ל (1): עאידה תומא סלימאן
בכנסת זו כיהנו 5 להט"בים:
כחול לבן (3): איתן גינזבורג, עידן רול, יוראי להב-הרצנו
בכנסת זו כיהנו 12 לא-יהודים:
חד"ש-תע"ל (5): איימן עודה, אחמד טיבי, עאידה תומא סלימאן, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין
רע"מ (2): מנסור עבאס, עבד אל-חכים חאג' יחיא
כחול לבן (1): ר'דיר מריח
בכנסת זו כיהנו 11 חברי כנסת בדרגות אלוף-משנה (מיל') ומעלה בצה"ל:
כחול לבן (5): בני גנץ, משה יעלון, גבי אשכנזי, אורנה ברביבאי, אלעזר שטרן
הליכוד (3): מירי רגב, יואב גלנט, עוזי דיין
איחוד מפלגות הימין (2): רפי פרץ, מוטי יוגב
4 חברי כנסת נוספים מילאו תפקידים בכירים בזרועות הביטחון:
כחול לבן (3): רם בן ברק (משנה לראש המוסד), מיקי לוי ויואב סגלוביץ (ניצבים במשטרת ישראל)
הליכוד (1): אבי דיכטר (ראש השב"כ)
בכנסת זו כיהנו 10 ראשי עיריות ומועצות לשעבר:
כחול לבן (5): מאיר כהן (דימונה), מיכאל ביטון (ירוחם), יעל גרמן (הרצליה), אלון שוסטר (שער הנגב), איתן גינזבורג (רעננה)
יהדות התורה (2): יעקב אשר (בני ברק), יצחק פינדרוס (ביתר עילית)
הליכוד (1): ניר ברקת (ירושלים)
העבודה (1): עמיר פרץ (שדרות)
רע"מ-בל"ד (1): עבד אל-חכים חאג' יחיא (טייבה)
בכנסת זו כיהנו 9 בעלי תואר דוקטור.
לא כהנו בה בעלי פרופסורה:
חד"ש-תע"ל (3): אחמד טיבי (רפואה), עופר כסיף (פילוסופיה פוליטית), יוסף ג'בארין (משפטים)
הליכוד (2): יובל שטייניץ (פילוסופיה), שלמה קרעי (הנדסת תעשייה וניהול)
רע"מ (1): מנסור עבאס (רפואת שיניים)
בל"ד (1): מטאנס שחאדה (מדעי המדינה)
כחול לבן (1): יועז הנדל (היסטוריה)
כולנו (1): יפעת שאשא-ביטון (חינוך)
אחמד טיבי וגיסו אוסאמה סעדי כיהנו במקביל כחברי הכנסת מטעם חד"ש-תע"ל.
תאריך חבר הכנסת היוצא חבר הכנסת המחליף סיעה סיבה 1 באוגוסט 2019סתיו שפירמרב מיכאליהעבודה התפטרות (עקב מעבר למחנה הדמוקרטי)
ישיבת הפתיחה של הכנסת העשרים ואחת, שבה הצהירו חבריה אמונים, נערכה ב-30 באפריל 2019. את הישיבה פתח נשיא המדינה ראובן ריבלין שהעביר את ניהולה ליושב ראש הכנסת העשרים, יולי אדלשטיין.
בהמשך היום נבחר אדלשטיין לכהונה שלישית כיושב ראש הכנסת.
ב-3 ביוני 2019 בחרה הכנסת במתניהו אנגלמן, בהצבעה חשאית, לתפקיד מבקר המדינה.
ב-25 ביוני 2019 הודיע יו"ר הכנסת, יולי אדלשטיין, שהוא בוחן אפשרות לביטול החוק לפיזור הכנסת.
אחדים מחברי הכנסת, שהצביעו בעד פיזורה, הביעו חרטה על צעד זה.
ב-3 ביולי הודיע אדלשטיין שלא זכה לשיתוף פעולה ולכן נכשל ביוזמתו.
פיזור הכנסת שיבש את התוכנית להתקנת תקנות שישלימו את חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי, שמועד כניסתו לתוקף נקבע ל-15 בספטמבר 2019. כדי להתגבר על בעיה זו חוקקה הכנסת הוראת שעה, שאושרה ב-15 ביולי 2019, ודחתה בתשעה חודשים את הצורך בתקנות.
הכנסת העשרים ושתיים כיהנה לאחר הבחירות שהתקיימו ביום 17 בספטמבר 2019, י"ז באלול ה'תשע"ט.
הכנסת הושבעה ב-3 באוקטובר 2019, ד' בתשרי ה'תש"ף, וכיהנה עד להשבעת הכנסת העשרים ושלוש ב-16 במרץ 2020, כ' באדר ה'תש"ף.
הכנסת ה-22 היא הכנסת הראשונה בה, לאחר הבחירות, במסגרת המאמצים להקמת הממשלה, החלה תקופת 21 הימים לפני פיזור הכנסת על פי לחוק יסוד: הממשלה (תקופה מסוג זה התרחשה גם בשלהי תקופת הכנסת השבע עשרה, אך זו הייתה עקב התפטרות של ראש הממשלה המכהן).
במהלך תקופה זו, חבר הכנסת שזוכה להמלצה כתובה מצד 61 ח"כים מקבל מנשיא המדינה את המנדט להקמת ממשלה למשך 14 יום נוספים.
תקופה זו הסתיימה ב-11 בדצמבר, והכנסת פיזרה את עצמה.
על מנת להימנע מקיום הבחירות לכנסת העשרים ושלוש בתאריך המוגדר בחוק, 10 במרץ 2020, י"ד באדר ה'תש"ף, בשל חלותו של חג הפורים ביום זה, הקדימה הכנסת את הבחירות ל-2 במרץ 2020, ו' באדר ה'תש"ף.
כמו כן, בשל התפזרות הכנסת, מערכת הבחירות לכנסת ה-23 הייתה מערכת הבחירות השלישית שהתקיימה בתוך פחות משנה, וכהונת הכנסת הייתה לקצרה מכל כהונות הכנסת, מלבד כהונתה של הכנסת העשרים ואחת.
רשימהראש הרשימהמושביםהכנסת ה-22הכנסת ה-21כחול לבןבני גנץ33 35 הליכודבנימין נתניהו3239 הרשימה המשותפתאיימן עודה13 10ש"סאריה דרעי9 8 ישראל ביתנואביגדור ליברמן8 5 יהדות התורהיעקב ליצמן7 8ימינהאיילת שקד7 5 העבודה-גשרעמיר פרץ6 6 המחנה הדמוקרטיניצן הורוביץ5 4
הכנסת העשרים ושתיים נבחרה רק כחמישה חודשים לאחר הבחירות לכנסת העשרים ואחת.
לפיכך, רבות מהסיעות בחרו לשמור על סדר שמות חברי רשימותיהן, וגם במפלגות האחרות לא חלו שינויים מפליגים.
בכנסת העשרים ושתיים כיהנו שמונה חברי כנסת שלא כיהנו בכנסות קודמות:
הרשימה המשותפת (3): וליד טאהא, ג'אבר עסאקלה, סאמי אבו שחאדה.
ישראל ביתנו (2): אלכס קושניר, מרק איפראימוב.
המחנה הדמוקרטי (1): יאיר גולן.
הימין החדש (1): מתן כהנא.
בנוסף כיהנו בכנסת העשרים ושתיים 8 חברי כנסת שכיהנו בכנסת בעבר, אך לא כיהנו בכנסת העשרים ואחת.
נוספה עליהם חברת הכנסת סתיו שפיר שכיהנה בכנסת העשרים ואחת מטעם מפלגת העבודה הישראלית, והתפטרה מהכנסת (ההתפטרות היחידה בכנסת זו) כדי להתמודד במסגרת רשימת המחנה הדמוקרטי:
הרשימה המשותפת (1): סעיד אלחרומי.
ישראל ביתנו (1): חמד עמאר.
המחנה הדמוקרטי (1): ניצן הורוביץ.
העבודה-גשר (3): אורלי לוי-אבקסיס, עמר בר-לב, רויטל סויד.
הימין החדש (2): איילת שקד, נפתלי בנט.
בכנסת זו כיהנו 32 יהודים דתיים וחרדים.
ש"ס (9): אריה דרעי, יצחק כהן, משולם נהרי, יעקב מרגי, יואב בן צור, מיכאל מלכיאלי, משה ארבל, ינון אזולאי, משה אבוטבול.
יהדות התורה (7): יעקב ליצמן, משה גפני, מאיר פרוש, אורי מקלב, יעקב טסלר, יעקב אשר, ישראל אייכלר.
הליכוד (5): יולי אדלשטיין, זאב אלקין, ציפי חוטובלי, שלמה קרעי, קטי שטרית.
הבית היהודי-האיחוד הלאומי (4): רפי פרץ, בצלאל סמוטריץ, מוטי יוגב, אופיר סופר.
כחול לבן (4): חילי טרופר, אורית פרקש-הכהן, אלעזר שטרן, עומר ינקלביץ'.
הימין החדש (2): נפתלי בנט, מתן כהנא.
בכנסת זו כיהנו 28 נשים:
כחול לבן (10): מיקי חיימוביץ', אורנה ברביבאי, יעל גרמן, אורית פרקש-הכהן, קארין אלהרר, מירב כהן, עומר ינקלביץ', פנינה תמנו-שטה, ר'דיר מריח, אורלי פרומן.
הליכוד (9): מירי רגב, גילה גמליאל, ציפי חוטובלי, אתי עטייה, קרן ברק, יפעת שאשא-ביטון, שרן השכל, מיכל שיר, קטי שטרית.
העבודה-גשר (3): אורלי לוי-אבקסיס, מרב מיכאלי, רויטל סויד.
הרשימה המשותפת (2): עאידה תומא סלימאן, היבה יזבק.
המחנה הדמוקרטי (2): סתיו שפיר, תמר זנדברג.
ישראל ביתנו (1): יוליה מלינובסקי.
הימין החדש (1): איילת שקד.
כחול לבן (2): איתן גינזבורג, יוראי להב-הרצנו.
בכנסת זו כיהנו 14 חברי כנסת לא יהודים, מתוכם 3 נשים:
הרשימה המשותפת (12): איימן עודה, מטאנס שחאדה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, עאידה תומא סלימאן, וליד טאהא, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי, ג'אבר עסאקלה, סאמי אבו שחאדה.
כחול לבן (1): ר'דיר מריח.
מבחינה עדתית/דתית של חברי כנסת אלו:
ערבים מוסלמים (9): איימן עודה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, וליד טאהא, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי (בדואי), סאמי אבו שחאדה.
ערבים נוצרים (2): מטאנס שחאדה, עאידה תומא סלימאן (אתאיסטית ממשפחה נוצרית-ערבית).
דרוזים (3): ג'אבר עסאקלה, ר'דיר מריח (חברת הכנסת הדרוזית הראשונה בכנסת), חמד עמאר.
בכנסת זו כיהנו 12 חברי כנסת בדרגות אלוף-משנה ומעלה בצה"ל:
כחול לבן (5): בני גנץ, משה יעלון, גבי אשכנזי, אורנה ברביבאי, אלעזר שטרן.
הליכוד (2): מירי רגב, יואב גלנט.
הבית היהודי – האיחוד הלאומי (2): רפי פרץ, מוטי יוגב.
כחול לבן (3): רם בן ברק – כיהן כמשנה לראש "המוסד", מיקי לוי ויואב סגלוביץ – כיהנו כניצבים במשטרת ישראל.
הליכוד (1): אבי דיכטר – כיהן כראש השב"כ.
בכנסת זו כיהנו 10 חברים שכיהנו בעבר כראשי עיריות ומועצות:
הרשימה המשותפת (1): סעיד אלחרומי (שגב שלום)
ש"ס (1): משה אבוטבול (בית שמש)
יהדות התורה (1): יעקב אשר (בני ברק)
העבודה-גשר (1): עמיר פרץ (שדרות)
לא כיהן בכנסת זו בעל פרופסורה:
הרשימה המשותפת (5): אחמד טיבי (רפואה), מטאנס שחאדה (מדעי המדינה), עופר כסיף (פילוסופיה פוליטית), יוסף ג'בארין (משפטים), מנסור עבאס (רפואת שיניים).
הליכוד (3): יובל שטייניץ (פילוסופיה), שלמה קרעי (הנדסת תעשייה וניהול), יפעת שאשא-ביטון (חינוך).
כחול לבן (1): יועז הנדל (היסטוריה).
בכנסת זו כיהנו 20 חברים שלא נולדו בישראל:
ישראל ביתנו (6): אביגדור ליברמן, יבגני סובה, אלי אבידר, יוליה מלינובסקי, אלכס קושניר, מרק איפראימוב
הליכוד (6): יולי אדלשטיין, דוד ביטן, זאב אלקין, חיים כץ, קטי שטרית, שרן השכל
כחול לבן (4): פנינה תמנו-שטה, איתן גינזבורג, מאיר כהן, יואל רזבוזוב
ש"ס (2): יעקב מרגי, יוסי טייב
יהדות התורה (1): יעקב ליצמן
המחנה הדמוקרטי (1): אילן גילאון
אחמד טיבי וגיסו אוסאמה סעדי כיהנו כחברי הכנסת מטעם מפלגת תע"ל בהרשימה המשותפת, בדומה לכנסות הקודמת.
תאריך חבר הכנסת היוצא חבר הכנסת המחליף רשימה סיבה 19 בינואר 2020גדי יברקןיוראי להב-הרצנוכחול לבן התפטרות (עקב מעבר לליכוד)
ב-10 באוקטובר 2019 התפצלה סיעת ימינה למרכיביה – סיעת הבית היהודי – האיחוד הלאומי וסיעת הימין החדש.
הכנסת העשרים ושתיים העבירה במהלך תקופת כהונתה שלושה חוקים.
הראשון, תיקון הוראת שעה לחוק יסודות התקציב, שהעניק מספר סמכויות לוועדות הזמניות של הכנסת, שכיהנו עד השבעת הכנסת העשרים ושלוש, וזאת בשל אי הקמת הממשלה.
שני החוקים הנוספים הם חוק התפזרות הכנסת ה-22 והוראות לבחירות הכנסת ה-23, שמטרתם הייתה להסדיר את הקדמת הבחירות ל-2 במרץ 2020 (ו' באדר ה'תש"ף).
הבחירות הוקדמו בשמונה ימים מתוך מטרה להימנע מבחירות בפורים וביום הזיכרון לחללי מערכות ישראל שמקום קבורתם לא נודע והתקיימו ביום שני.
הליך החקיקה הסתיים בשעות הלילה המאוחרות של 12 בדצמבר 2019 (אף שכבר הסתיים מנדט הכנסת להרכבת הממשלה, הליך החקיקה, כיוון שכבר החל, התמשך גם מעבר לחצות הלילה) ובכך החל תהליך מערכת הבחירות לכנסת העשרים ושלוש.
כמו כן, הציעו חברי כנסת שונים לבטל בחקיקה של הוראת שעה את יום השבתון הקבוע בחוק הבחירות לכנסת לכל יום שבו נערכות בחירות לכנסת, על מנת להפחית את עלות הבחירות למשק המדינה.
הכנסת העשרים ושלוש הושבעה ב-16 במרץ 2020 בעקבות הבחירות שנערכו ביום 2 במרץ 2020, ו' באדר ה'תש"ף, וכיהנה עד להשבעת הכנסת העשרים וארבע ב-6 באפריל 2021.
בשל כך, כהונת הכנסת העשרים ושלוש הייתה הקצרה ביותר מבין כהונות הכנסות שהביעו אמון בממשלה חדשה: מעט יותר משנה.
רשימהראש הרשימהמושביםהכנסת ה-23הכנסת ה-22 הליכודבנימין נתניהו3632כחול לבןבני גנץ3333 הרשימה המשותפתאיימן עודה1513ש"סאריה דרעי99יהדות התורהיעקב ליצמן77 ישראל ביתנואביגדור ליברמן8 העבודה–גשר–מרצעמיר פרץ11ימינהנפתלי בנט67
סיעה חברים הליכוד 36 יש עתיד – תל"ם 19כחול לבן12הרשימה המשותפת11 ש"ס 9יהדות התורה7ישראל ביתנורע"מ4 מרצ ימינה 3 העבודה 2 דרך ארץ האיחוד הלאומי גשר 1 הבית היהודי
הכנסת העשרים ושלוש נבחרה רק כחמישה וחצי חודשים לאחר הבחירות לכנסת העשרים ושתיים.
לפיכך, רבות מהסיעות בחרו לשמור על סדר רשימת חבריהן לכנסת, וגם באחרות לא חלו שינויים מפליגים.
בכנסת העשרים ושלוש כיהנו 19 חברי כנסת שלא כיהנו בכנסות קודמות:
כחול לבן (6): תהלה פרידמן, (עינב קאבלה), מיכל קוטלר-וונש, (הילה שי-וזאן), יעל רון בן משה, רות וסרמן-לנדה
הליכוד (4): עמית הלוי, ניסים ואטורי, שבח שטרן, מטי יוגב
יש עתיד – תל"ם (4): אנדריי קוז'ינוב, ולדימיר בליאק, משה טור-פז, ענת כנפו
ש"ס (2): אוריאל בוסו, יוסי טייב
יהדות התורה (2): (אליהו חסיד), אליהו ברוכי
הרשימה המשותפת (1): סונדוס סאלח
בנוסף חזרו לכהן בכנסת זו 9 חברי כנסת שכיהנו בעבר אך לא בכנסת העשרים ושתיים:
הליכוד (7): פטין מולא, מאי גולן, טלי פלוסקוב, עוזי דיין, אריאל קלנר, אוסנת מארק, איוב קרא
יהדות התורה (1): יצחק פינדרוס
בכנסת זו כיהנו 38 נשים כחברות כנסת.
השיא של מספר חברות הכנסת שכיהנו במקביל היה 33, בין החלת החוק הנורווגי וכניסת מיכל קוטלר-וונש, תהלה פרידמן, עינב קאבלה והילה שי-וזאן, לבין התפטרות אורית פרקש-הכהן, גם כחלק מהחוק הנורווגי לאחר מינוייה לשרת התיירות.
הליכוד (13): מירי רגב, גילה גמליאל, (ציפי חוטובלי), אתי עטייה, קרן ברק, יפעת שאשא-ביטון, (שרן השכל), (מיכל שיר), קטי שטרית, מאי גולן, טלי פלוסקוב, אוסנת מארק, מטי יוגב
כחול לבן (11): מיקי חיימוביץ', (אורית פרקש-הכהן), (מירב כהן), עומר ינקלביץ', פנינה תמנו-שטה, מיכל קוטלר-וונש, (עינב קאבלה), תהלה פרידמן, (הילה שי-וזאן), יעל רון בן משה, רות וסרמן-לנדה
יש עתיד – תל"ם (5): אורנה ברביבאי, קארין אלהרר, ר'דיר מריח, אורלי פרומן, ענת כנפו
הרשימה המשותפת (3): עאידה תומא סלימאן, היבה יזבק, סונדוס סאלח
בכנסת זו כיהנו 44 חברי כנסת דתיים וחרדים:
ש"ס (11): (אריה דרעי), יצחק כהן, משולם נהרי, יעקב מרגי, (יואב בן צור), מיכאל מלכיאלי, משה ארבל, ינון אזולאי, משה אבוטבול, אוריאל בוסו, יוסי טייב
הליכוד (10): יולי אדלשטיין, (זאב אלקין), (ציפי חוטובלי), שלמה קרעי, קטי שטרית, אריאל קלנר, עמית הלוי, אסנת מארק, ניסים ואטורי, שבח שטרן
יהדות התורה (10): יעקב ליצמן, משה גפני, מאיר פרוש, אורי מקלב, יעקב טסלר, יעקב אשר, ישראל אייכלר, יצחק פינדרוס, אליהו חסיד, אליהו ברוכי
כחול לבן (6): (חילי טרופר), (אורית פרקש-הכהן), עומר ינקלביץ', מיכל קוטלר-וונש, תהלה פרידמן, (הילה שי-וזאן)
יש עתיד – תל"ם (2): אלעזר שטרן, משה טור-פז
ימינה (2): נפתלי בנט, מתן כהנא
האיחוד הלאומי (2): בצלאל סמוטריץ', אופיר סופר
הבית היהודי (1): רפי פרץ
בכנסת זו כיהנו 18 חברי כנסת לא יהודים, בהם 5 נשים:
הרשימה המשותפת (10): איימן עודה, מטאנס שחאדה, אחמד טיבי, עאידה תומא סלימאן, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, ג'אבר עסאקלה, סאמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח
רע"מ (4): מנסור עבאס, וליד טאהא, סעיד אלחרומי, אימאן ח'טיב-יאסין
הליכוד (2): פטין מולא, איוב קרא
ישראל ביתנו (1): חמד עמאר
מבחינה השתייכות עדתית/דתית של חברי כנסת אלו:
ערבים מוסלמים (11): איימן עודה, אחמד טיבי, מנסור עבאס, וליד טאהא, היבה יזבק, אוסאמה סעדי, יוסף ג'בארין, סעיד אלחרומי (בדואי), סאמי אבו שחאדה, סונדוס סאלח, אימאן ח'טיב-יאסין
דרוזים (5): ג'אבר עסאקלה, ר'דיר מריח, חמד עמאר, פטין מולא, איוב קרא
ערבים נוצרים (2): מטאנס שחאדה, עאידה תומא סלימאן (אתאיסטית ממשפחה נוצרית-ערבית)
בכנסת זו כיהנו 6 להט"בים:
יש עתיד – תל"ם (2): עידן רול, יוראי להב-הרצנו
כחול לבן (1): איתן גינזבורג
בכנסת זו כיהנו 11 חברי כנסת בדרגות אלוף-משנה ומעלה בצה"ל:
הליכוד (3): מירי רגב (תת-אלוף), יואב גלנט (אלוף), עוזי דיין (אלוף)
יש עתיד – תל"ם (3): משה יעלון (רב-אלוף), אורנה ברביבאי (אלוף), אלעזר שטרן (אלוף)
כחול לבן (2): בני גנץ (רב-אלוף), גבי אשכנזי (רב-אלוף)
הבית היהודי (1): רפי פרץ (תת-אלוף)
ימינה (1): מתן כהנא (אלוף-משנה)
מרצ (1): יאיר גולן (אלוף)
יש עתיד – תל"ם (3): רם בן ברק (משנה לראש המוסד); מיקי לוי ויואב סגלוביץ (ניצבים במשטרת ישראל)
בכנסת זו כיהנו 11 חברים שכיהנו כראשי עיריות ומועצות בעבר:
כחול לבן (3): (מיכאל ביטון) (ירוחם), (אלון שוסטר) (שער הנגב), איתן גינזבורג (רעננה)
הליכוד (2): ניר ברקת (ירושלים), טלי פלוסקוב (ערד)
רע"מ (1): סעיד אלחרומי (שגב שלום)
העבודה (1): (עמיר פרץ) (שדרות)
בכנסת זו כיהנו 10 בעלי תואר דוקטור.
בכנסת זו לא כיהנו פרופסורים:
הרשימה המשותפת (5): מטאנס שחאדה (מדעי המדינה), אחמד טיבי (רפואה), עופר כסיף (פילוסופיה פוליטית), יוסף ג'בארין (משפטים), היבה יזבק (סוציולוגיה ואנתרופולוגיה)
הליכוד (3): יובל שטייניץ (פילוסופיה), שלמה קרעי (הנדסת תעשייה וניהול), יפעת שאשא-ביטון (חינוך)
דרך ארץ (1): יועז הנדל (היסטוריה)
בכנסת זו כיהנו 7 תושבי יהודה ושומרון:
הליכוד (3): דודי אמסלם, שבח שטרן, עוזי דיין, אוסנת מארק
יש עתיד (2): ענת כנפו, משה טור-פז
ישראל ביתנו (1): אביגדור ליברמן
האיחוד הלאומי (1): בצלאל סמוטריץ'
אחמד טיבי וגיסו אוסאמה סעדי כיהנו כחברי הכנסת מטעם מפלגת תע"ל החברה ברשימה המשותפת, בדומה לכנסות קודמות
הערה: הרשימה להלן לא כוללת את התפלגות יהדות התורה והתפלגות תע"ל מהרשימה המשותפת, שהם פיצולים טכניים שנעשו לשם הגדלת מספר החברים בוועדת הבחירות המרכזית.
ב-23 במרץ 2020 התפלגה סיעת גשר מרשימת העבודה-גשר-מרצ.
ב-29 במרץ 2020 התפלגה סיעות תל"ם ויש עתיד מרשימת כחול לבן, והתאחדו לסיעה אחת בשם יש עתיד – תל"ם.
ב-29 במרץ 2020 אושרה בקשתם של יועז הנדל וצבי האוזר להקמת סיעת דרך ארץ מתוך מפלגת תל"ם (שברשימת יש עתיד – תל"ם דאז).
ב-6 באפריל 2020 התפלגה סיעת העבודה–מרצ לשתי סיעות נפרדות: העבודה ומרצ.
ב־14 ביולי 2020 התפלגה סיעת הבית היהודי מסיעת ימינה.
ב-20 בינואר 2021 התפלגה סיעת האיחוד הלאומי מסיעת ימינה.
ב-28 בינואר 2021 התפלגה סיעת רע"מ מסיעת הרשימה המשותפת.
שלושה ימים לפני השבעת הכנסת העשרים ושלוש, הגישו הסיעות כחול לבן, הרשימה המשותפת, ישראל ביתנו והעבודה–מרצ, שמנו יחדיו 61 חברי כנסת, בקשה ליו"ר הכנסת דאז, יולי אדלשטיין לקיים דיון בנושא בחירת יו"ר כנסת חדש.
יום לפני השבעת הכנסת הודיע אדלשטיין שלא יקבע בסדר היום הצבעה על בחירת היו"ר כל עוד קיים סיכוי להקמת ממשלת אחדות.
הנימוק המשפטי היה הסתמכות על סעיף 2(ב) לתקנון הכנסת, בו נקבע כי יש לקיים את בחירת יו"ר הכנסת עד "המועד שבו כונסה הכנסת לצורך כינון הממשלה", ומועד זה טרם נקבע.
בנוסף אדלשטיין נימק את החלטתו ברמה הערכית, בכך ש"מהלכים פוליטיים חפוזים, כמו בחירת יו"ר כנסת קבוע והעברת חקיקה שנויה במחלוקת, מטרתם לסתום את הגולל על האפשרות לאחדות שאותה העם רוצה".
בעקבות זאת עתרו לבג"ץ מספר עמותות ומפלגות, בדרישה לחייב את אדלשטיין לקיים את הדיון.
בג"ץ פסק פה אחד שעל אדלשטיין לכנס את מליאת הכנסת לבחירת יושב ראש בהקדם האפשרי ולא יאוחר מ-25 במרץ 2020. ב-25 במרץ הודיע אדלשטיין על התפטרותו מתפקידו כיו"ר הכנסת, ונעל את ישיבת המליאה ללא דיון במינוי יושב ראש חדש.
בעקבות זאת פסק בג"ץ באותו יום שעמיר פרץ, ותיק חברי הכנסת, ינהל למחרת את ישיבת מליאת הכנסת לשם בחירת יו"ר קבוע.
למחרת, התגלעו חילוקי דעות בין חברי סיעת כחול לבן בנוגע לזהות יושב-ראש הכנסת החדש.
עד אז, היה צפוי שמועמד מפלגת כחול לבן לתפקיד הוא מאיר כהן, ממפלגת יש עתיד.
ביום ההצבעה הגיש לוועדה המסדרת אבי ניסנקורן, חבר כחול לבן, מטעם מפלגת חוסן לישראל, את מועמדותו של ראש מפלגתו וראש סיעת כחול לבן, בני גנץ, ליושב ראש הכנסת.
בעקבות הגשת מועמדותו של גנץ לתפקיד לא הוגשה מועמדותו של כהן, ובני גנץ נותר מועמד יחיד ונבחר ברוב של 73 תומכים מול 18 מתנגדים.
במועמדותו של גנץ תמכו חברי מפלגתו חוסן לישראל, חלק מחברי מפלגת תל"ם (יועז הנדל, צבי האוזר ואנדריי קוז'ינוב), ואורלי לוי-אבקסיס וכן חברי סיעות גוש הימין: הליכוד, ימינה, ש"ס ויהדות התורה.
התנגדו חברי הרשימה המשותפת ומפלגת מרצ.
מפלגת יש עתיד החרימה את ההצבעה, וביחד עם מספר חברים במפלגת תל"ם הגישה לוועדה המסדרת בקשה לפיצול סיעת כחול-לבן.
ב-17 במאי 2020 (כ"ג באייר תש"ף), יום השבעת הממשלה ה-35, נבחר יריב לוין ליו"ר הכנסת החדש לאחר התפטרותו של בני גנץ שמונה לרה"מ החלופי ולשר הביטחון בממשלה החדשה.
להלן רשימת פעילויות חקיקה בולטות של הכנסת העשרים ושלוש.
חוקי יסוד וחוקים בתחום המשטר
חוק-יסוד: הממשלה (תיקון מס' 8 והוראת שעה) - יצירת מודל "ממשלת החילופים", ביטל את המגבלה על מספר השרים וסגני השרים והקדים את מועד הבחירות לכנסת ה-24 ל-3 שנים מיום כינון הממשלה ה-35.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 49) ו-חוק הכנסת (תיקון מס' 47) - החלת "החוק הנורווגי" באופן קבוע.
חוק-יסוד: הכנסת (תיקון מס' 50 - הוראת שעה) - דחיית את המועד האחרון לקבלת חוק התקציב לאחר הקמת הממשלה ה-35 ב-120 יום.
חוק לביטול העדכון של שכר חברי הכנסת בשנת 2021 (הוראת שעה) - ביטול את העלאת שכר חברי הכנסת ב-2021.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) - מעניק לממשלת ישראל כלים שונים למאבק בהתפרצות נגיף הקורונה בישראל, במקום תקנות שעת חירום ששימשו לכך קודם לכן.
חוק הסמכת שירות הביטחון הכללי לסייע במאמץ הלאומי לצמצום התפשטות נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) - מסמיך את השב"כ להפעיל כלי מעקב נגד אזרחים ישראלים במסגרת המאמצים להגביל את התפשטות הקורונה.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 2) - מתיר לממשלה להכריז על "מצב חירום מיוחד" בו היא יכולה להגביל הפגנות ותפילות.
חוק למתן שירותים חיוניים מרחוק (נגיף הקורונה החדש - הוראת שעה) - קובע כי גופים ממשלתיים יוכלו לתת שירותים חיוניים מסוימים מרחוק, אשר בימי שגרה לא ניתנים מרחוק, למשך תקופת מצב החירום.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) - מתיר לממשלה להכריז על "אזור תיירות מיוחד", שפירושו אזור תיירותי שיישאר פתוח באופן מלא בזמן שחלות הגבלות על כלל ענף התיירות.
הנכנסים לאזורים אלה מחויבים להציג בדיקת קורונה שלילית.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 5) - מעלה את הקנסות למקומות שמפרים את הנחיות הקורונה מ-5,000 ל-10,000 ש"ח, מתיר הטלת צו סגירה מנהלי על מוסד חינוכי שמקיים פעילות בניגוד להנחיות ומאריך את משך צו הסגירה והכפלת הקנס על הפרה חוזרת של ההנחיות.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 6) - מתיר לממשלה להגביל את הכניסה והיציאה מישראל, ולחייב אדם הנכנס לישראל (כולל במעברים היבשתיים) לבצע בדיקת קורונה.
חוק סמכויות מיוחדות להתמודדות עם נגיף הקורונה החדש (הוראת שעה) (תיקון מס' 7) - מתיר החלת בידוד בפיקוח הטכנולוגי לנכנסים לישראל במקום חובת השהות במלוניות.
חקיקה חברתית לצורך התמודדות עם השפעת מגפת הקורונה על הכלכלה
חוק מענק לעידוד תעסוקה (הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) - קובע מענק למעסיקים שיעסיקו עובדים שאיבדו את עבודתם במהלך המשבר.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) - קובע כלים וכללים למתן תמיכה כלכלית לאזרחים שנפגעו כלכלית במהלך המשבר.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש – מענק חד-פעמי) (הוראת שעה ותיקוני חקיקה) - קובע את המודל להקצאת המענקים החד–פעמיים לשם תמיכה כלכלית לכלל האזרחים במהלך המשבר.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון) - מגמיש את התנאים לקבלת סיוע כלכלי עם תחילת הסגר השני.
חוק להגדלת שיעור ההשתתפות בכוח העבודה ולצמצום פערים חברתיים (מענק עבודה) (תיקון מס' 15 - הוראת שעה - נגיף הקורונה החדש) - קובע תוספת תשלום למקבלי מענק עבודה.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 218 - הוראת שעה) (מענק חד-פעמי חלף הגדלת קצבאות הנכות לשנת 2020) - קובע מענק חד פעמי לנכים.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 3) - מסדיר את נושא התשלום לעובדים ששוהים בבידוד.
חוק התכנית לסיוע כלכלי (נגיף הקורונה החדש) (הוראת שעה) (תיקון מס' 4) - מאריך את התקופה של הגמשת התנאים לקבלת סיוע כלכלי לעסקים ומתן מענק חד פעמי לעסקים ולמעסיקים שנפגעו במהלך המשבר.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 223 - הוראת שעה) - קובע תשלום מיוחד ליולדות ללא עבודה בתקופת המשבר.
חוק הביטוח הלאומי (תיקון מס' 224 והוראת שעה) - נותן פטור למעסיקים מתשלום דמי ביטוח לאומי ודמי ביטוח בריאות בעד עובדים השוהים בחל"ת.
חוק שיקים ללא כיסוי (תיקון מס' 14) - אוסר על הבנקים להחזיר שיק ללא התראה מראש.
זאת על מנת לתת ללקוח מרווח זמן להפקדת הכסף החסר בחשבון.
חוק אנשי צבא דרום לבנון ומשפחותיהם (תיקון) - מעניק אות מערכה לציון השתתפות במערכה ברצועת הביטחון בדרום לבנון גם לאנשי צד"ל.
חוק ההוצאה לפועל (הקפאת הגבלת רישיונות נהיגה) (נגיף הקורונה החדש - הוראת שעה) - מבטל את ההגבלה על חידוש, החזקה או קבלת רישיונות נהיגה לחייבים.
החוק נקבע כהוראת שעה עד פברואר 2021. בכנסת העשרים וארבע, החוק הפך להוראת קבע
חוק הכשרות המשפטית והאפוטרופסות (תיקון מס' 19) - שולל אפוטרופסות מהורה שרצח או ניסה לרצוח בן משפחה או שאנס או ביצע מעשה סדום באחד מילדיו.
השלילה תהיה זמנית לאחר הגשת כתב אישום, עד לזיכוי או עד למתן פסק דין חלוט, כשאז השלילה תעשה קבועה.
חוק חדלות פירעון ושיקום כלכלי (תיקון מס' 4 – הוראת שעה – נגיף הקורונה החדש) - מקל על חייבים ועל עסקים שהגיעו למצב של חדלות פירעון בעקבות השפעות מגפת הקורונה על הכלכלה, על ידי יצירת מסלול מיוחד שמתאים למאפיינים של חייבים אלה.
חוק שכר שווה לעובדת ולעובד (תיקון מס' 6) - קובע כי מעסיק המעסיק מעל 518 עובדים יהיה מחויב לפרסם דו"ח אודות פערי השכר במקום העבודה.
חוק עבודת נשים (תיקון מס' 62) - מאריך את התקופה בה אסור לפטר אישה ששהתה במקלט לנשים מוכות מ-90 ל-150 ימים.
חוק המקרקעין (תיקון מס' 34) - מתיר התקנת פאנלים סולאריים על גג בניין משותף גם אם רק 66% מהדיירים הסכימו לכך.
חוק התקשורת (בזק ושידורים) (תיקון מס' 74) - מחייב את חברת בזק לפרוס תשתיות תקשורת מתקדמות (סיבים אופטיים וכדומה) באזורים שתבחר ופטירתה מחובת האוניברלסיות, דהיינו, מפריסת התשתיות בכל הארץ.
חוק הגנת הצרכן (תיקון מס' 61) - קובע הקמת מאגר שיכלול מספרי טלפון של צרכנים המעוניינים להגביל שיחות טלפון שיווקיות אליהם מאת עוסקים.
חוק הארכת תקופות (הוראת שעה - נגיף הקורונה החדש) (אישורים רגולטוריים) (תיקון) - נותן הארכה אוטומטית לאישורים רגולטריים רבים, על מנת להקל על אזרחים ועסקים שונים.
חוק לתיקון פקודת הכלבת (מס' 6) - קובע כי כלב שחוסן נגד כלבת במהלך השנתיים שקדמו למקרה של נשיכה, לא יחויב להיכנס באופן אוטומטי להסגר זמני במכלאה עירונית.
לבעליו תינתן האפשרות להחזיק את הכלב בבידוד ביתי לצורך תצפית ומעקב.
15 באוקטובר 2020 - אישור הסכם איחוד האמירויות הערביות–ישראל, ברוב של 80 ח"כים בעד מול 13 ח"כים נגד .
10 בנובמבר 2020 - אישור הסכם בחריין–ישראל, ברוב של 62 ח"כים בעד מול 14 ח"כים נגד.
קבע את המועד האחרון לאישור חוק התקציב, ואם התקציב לא אושר עד למועד זה רואים את הכנסת כאילו החליטה על התפזרותה.
+בעלי תפקידים בכנסת ה-23התפקידשםסיעההערותנשיאות הכנסתיושב ראש הכנסתבני גנץכחול לבןעד ל-17 במאי 2020יריב לויןהליכוד מ-17 במאי 2020סגני יושב ראש הכנסתישראל אייכלריהדות התורהמ-4 בינואר 2021משה ארבלש"סאורנה ברביבאייש עתיד – תל"םאליהו ברוכייהדות התורה7 ביולי 2020 - 15 בספטמבר 2020
הכנסת העשרים וארבע הושבעה ב-6 באפריל 2021, לאחר הבחירות שנערכו ב-23 במרץ 2021. ב-30 ביוני 2022 קיבלה הכנסת את הצעת החוק להתפזרותה ולהקדמת הבחירות, כ-14 חודשים בלבד לאחר כינונה, והיא כיהנה עד לכינוס הכנסת העשרים וחמש ב-15 בנובמבר 2022.
גוש הימין: הליכוד, ימינה, ישראל ביתנו, הציונות הדתית, תקווה חדשה – 56 מושבים
גוש החרדים: ש"ס, יהדות התורה – 16 מושבים
גוש המרכז: יש עתיד, כחול לבן – 25 מושבים
גוש השמאל: העבודה, מרצ – 13 מושבים
גוש הערבים: הרשימה המשותפת, רע"ם – 10 מושבים
סיעות הכנסת לאחר פיצולים ומיזוגים
סיעה מושבים הליכוד 29 יש עתיד 17 ש"ס 9כחול לבן8 העבודה7ישראל ביתנוהרשימה המשותפת6 מרצתקווה חדשה5הציונות הדתיתרע"מ4ימינהדגל התורהאגודת ישראל3המחנה הממלכתי2דרך ארץ1עוצמה יהודיתחופש כלכלינעם
בכנסת זו כיהנו 13 שרים וסגני שרים שלא התפטרו במסגרת החוק הנורווגי.
בנוסף, כיהנו 19 חברי כנסת במסגרת החוק הנורווגי, לעומת 12 חברי כנסת בכנסת הקודמת:
יש עתיד (4): יאיר לפיד, מאיר כהן, אלעזר שטרן, יואב סגלוביץ
כחול לבן (2): בני גנץ, אלון שוסטר
תקווה חדשה (2): יפעת שאשא-ביטון, מאיר יצחק-הלוי
ימינה (2): אביר קארה, נפתלי בנט
המחנה הממלכתי (1): מתן כהנא
35 חברי כנסת חדשים כיהנו בכנסת העשרים וארבע:
יש עתיד (6): רון כץ, נירה שפק, טטיאנה מזרסקי, יסמין פרידמן, ענבר בזק, סימון דוידסון
ימינה (6): עמיחי שיקלי, ניר אורבך, אביר קארה, שירלי פינטו, יום טוב כלפון, אורנה שטרקמן
העבודה (5): אמילי מואטי, גלעד קריב, אפרת רייטן, אבתיסאם מראענה, נעמה לזימי
ישראל ביתנו (4): יוסי שיין, לימור מגן-תלם, אלינה ברדץ'-יאלוב, שרון רופא-אופיר
הציונות הדתית (4): מיכל וולדיגר, איתמר בן גביר, שמחה רוטמן, אבי מעוז
מרצ (3): ג'ידא רינאווי זועבי, גבי לסקי, עלי סלאלחה
כחול לבן (2): מופיד מרעי, אלון טל
תקווה חדשה (2): מאיר יצחק-הלוי, מישל בוסקילה
בנוסף חזרו לכנסת העשרים וארבע 8 חברי כנסת שכיהנו בכנסת בעבר אך לא כיהנו בכנסת העשרים ושלוש:
מרצ (3): מוסי רז, מיכל רוזין, (עיסאווי פריג')
יש עתיד (1): מירב בן-ארי
הציונות הדתית (1): אורית סטרוק
תקווה חדשה (1): זאב בנימין בגין
העבודה (1): עמר בר לב