tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
במשחק הראשון בחצי הגמר ניצחה פ"ת את הפועל אוסישקין 79:85, ובכך הנחילה לה הפסד ראשון אי פעם.
במשחק הגומלין הפסידה פ"ת לאחר הארכה 76:88, ובכך הודחה מהמפעל.
את הליגה סיימה הקבוצה במקום השלישי.
בין שחקני הקבוצה בעונה זו נמנו: תומר דראי, עידן אבשלום, אייל לוי, מורן הרוש, אבי כהן, עידו סמואלוב וחגי בראב.
את הקבוצה אימן רן אשר ועוזרו היה עידן דורון.
בעונת 2009/2010 שיחקה הקבוצה בליגה ארצית מחוז דרום.
הקבוצה זכתה באליפות ועלתה בחזרה לליגה לאומית.
בגביע הודחה הקבוצה בשלב רבע הגמר על ידי הפועל אוסישקין.
בין שחקני הקבוצה בעונה זו נמנו: הקפטן תומר דראי, שעלה פעמיים עם הקבוצה בתוך 3 עונות, איל אנגל, ניר אלוני, אבי כהן, לירון צ'רנה, עידו בלכר ועוד.
את הקבוצה אימן נתי כהן ועוזרו היה עידן דורון.
אף על פי שהקבוצה עלתה לליגה לאומית, החליטה ההנהלה לוותר על העלייה ולהשאיר את הקבוצה בעונת 2010/2011 בליגה ארצית עקב בעיות תקציביות.
לאחר עונה רבת תהפוכות, הצליחה הקבוצה לשרוד בליגה לעונה נוספת לאחר משחקי המבחן.
מאמן הקבוצה היה רועי פריד ושחקניה המובילים של הקבוצה בעונה זו היו אבי כהן, נמרוד אורן, נדב נאור, שקד ורד, ארתור אברונין, עדי בן דניאל ועוד.
בעונת 2011/2012 המשיכה הקבוצה לשחק בליגה ארצית.
את הקבוצה אימן היו"ר אבי קצנברג ועוזרו היה עידן דורון.
בין שחקני הקבוצה, שסיימה את העונה במקום השמיני, ניתן למנות את אבי כהן, שעזב במהלך העונה לקבוצת אליצור יבנה מליגה לאומית, אושרי אלמוזנינו, נדב נאור, בן פסקל, עידו בלכר, אורן אלמגור ועוד.
את עונת 2012/2013 החלה הקבוצה עם מאמן חדש וסגל חדש כמעט לחלוטין.
בפתיחת העונה אימן את הקבוצה שי ורניק, כדורסלן עבר.
הקבוצה החלה את העונה בצורה רעה ביותר עם הפסדים רבים ובמהלך הסיבוב הראשון חזר לקווים יו"ר הקבוצה אבי קצנברג.
לאחר שהקבוצה עלתה על מסלול הניצחונות היא סיימה את העונה במקום החמישי והמכובד.
בסגל הקבוצה שיחקו בעונה זו, בין היתר - ישראל שיינפלד, אושרי אלמוזנינו, יוני מורן, נדב נאור ועוד.
בעונת 2013/2014 הקבוצה המשיכה לשייט במרכז הטבלה, ועם עונה טובה של שחקניה הצעירים, כדוגמת נדב נאור, אופק מלכה וניר אהרוני, לצד עונה נוספת של המבוגר האחראי ישראל שינפלד, היא סיימה עונה סולידית במקום ה-7.
גם את עונת 2014/2015 ניצלו בפ"ת לטובת קידום שחקני בית צעירים, כדוגמת נדב נאור ואופק מלכה, לצד שחקנים ותיקים ובעלי ניסיון כדוגמת ישראל שינפלד וגרי גנדל, שחזר לקבוצה, בה שיחק מספר משחקים בליגת העל.
בעונת 2016/2015 הייתה קרובה הקבוצה לחולל סנסציה גדולה כאשר העפילה לחצי גמר הליגה הארצית והייתה קרובה להדיח את מוליכת הליגה, אליצור רמלה, בסדרה שהגיעה למשחק שלישי ומכריע.
מאמן הקבוצה היה עידן דורון.
בעונת 2017/2016 איבדה הקבוצה שחקני בית רבים שעזבו לקבוצות אחרות, כמו אופק מלכה שעזב לשחק בליגה הלאומית במדי הפועל כפר סבא ונדב נאור שעזב למכבי שוהם מהליגה הארצית.
הקבוצה עברה לשחק במחוז הצפוני, ולאחר עונה לא קלה הבטיחה את ההישארות בליגה במחזור הלפני אחרון של העונה.
בעונת 2018/2017 החזירה הקבוצה שחקני בית רבים כמו רז אלבז ונדב נאור, ובסך הכל החתימה מספר שיא של שחקני בית שגדלו במועדון, בנוסף לאלבז ונאור הוחתמו גם רון גוטמן, גל צלניק, מתן כהן, אופק לוי ועמרי שרון, שחקני קבוצת הנוער.
את עונת 2018/19 החלה הקבוצה עם המאמן הוותיק אבי קצנברג על הקווים, לצד חלק משחקני הסגל שהמשיכו לעונה נוספת - צאלי נוימן, מתן כהן, גל צלניק, אור זינדרמן ודור וכנר, ועם חיזוק של בן אלפישר ואלון דמבינסקי שחזרו למועדון וטום ולסנקו שהגיע לחזק.
את העונה סיימה הקבוצה במקום ה-8 כאשר במאזנה 11 ניצחונות ו-11 הפסדים.
את עונת 2019/20 שיחקה הקבוצה בהמשך לעונות הקודמות במחוז הדרומי של הליגה הארצית כאשר שמה הרשמי הוא מכבי פתח תקווה אליצור, בסיום עונה זו אשר הופסקה בעקבות מגפת הקורונה, סיימה הקבוצה במקום ה-6 במאזן של 8 ניצחונות ו-8 הפסדים.
העשור השלישי של המאה ה-20
בעונת 2020/2021 עמד על הקווים תום כהן, ובין שחקני הקבוצה ניתן למנות את הקפטן אופק לוי, אופק חכמון, ניב סולומון ואסף סמואל.
הקבוצה סבלה מפציעות רבות במהלך העונה וסיימה את העונה במקום השמיני.
את עונת 2021/22 פתחה פ"ת עם מאמן חדש - נמרוד כהן, כשבסגל נשארים אופק לוי, אופק חכמון וניב סולומון.
לקבוצה הצטרפו בין היתר גיא לביא, יוחאי צוקרמן, אלעד כנפו וסתיו אהרון.
את העונה הסדירה סיימה הקבוצה במקום השלישי אך הודחה ברבע גמר הפלייאוף לאחר הפסד כפול למכבי אשדוד צבר.
בעונת 2022/23 המשיכה פ"ת עם סגל דומה לעונה שעברה, בו נשארו אופק לוי, אופק חכמון, ניב סולומון, גיא לביא, יוחאי צוקרמן, סתיו אהרון וגל צלניק.
אל הקבוצה הצטרפו ניב ברקוביץ', יוסף (חסון) ג'ונסון, גידי שיפר ושחקני הבית נועם נאור, נועם קמיני וגיא ירון.
הקבוצה הגיעה בעונה זו לגמר גביע האיגוד והפסידה לאליצור יבנה.
בנוסף, הפסידה הקבוצה ליבנה גם בחצי גמר הפלייאוף אחרי סדרה מותחת.
בעונת 2023/24, שהחלה באיחור בעקבות מלחמת חרבות ברזל, פ"ת לא הצליחה לשחזר את ההצלחות של השנים הקודמות.
בסגל המשיכו סתיו אהרון, יוחאי צוקרמן, גיא לביא, נעם נאור ואופק לוי, לצד אופק מלכה שחזר לקבוצה יחד עם מתן כהן (שנפצע בתחילת העונה והושבת עד סיומה), בר ראובן שהגיע באמצע העונה, דניאל מינקין ועוד.
לקראת עונת 2024/2025 הוחלט כי הקבוצה תשתתף במחוז הצפוני של הליגה הארצית.
נמרוד כהן המשיך כמאמן הראשי.
לקראת העונה נבנתה קבוצה חזקה וצורפו השחקנים המנוסים צאלי נוימן ואלון ספיר.
הקבוצה פתחה את העונה בצורה מצוינת ולאחר חמישה מחזורים השיגה חמישה ניצחונות.
הקבוצה סיימה את הסיבוב הראשון במאזן 3-11 והודחה בגביע מול קריית אונו.
בליגה סיימה הקבוצה במקום השני, עברה ברבע גמר הפלייאוף את הפועל תל אביב/עודפים ובחצי גמר הפלייאוף את הפועל עמק חפר.
בגמר הפלייאוף המחוזי פגשה את מכבי חיפה, ולאחר הפסד בהארכה במשחק הראשון הסתיימה סדרת הפלייאוף עקב מבצע עם כלביא, והקבוצה העפילה לליגה הלאומית.
לאחר 20 שנה חזרה הקבוצה לליגה הלאומית.
הקבוצה החתימה את המאמן יוסי בונן, בעל עבר עשיר בליגה, לצד העוזר דור עברי והמנהל המקצועי אבי קצנברג.
בקבוצה המשיכו נעם נאור, ניב פילוסוף, איתי ירום ושליו ז'ן, לצד שחקנים מנוסים מרחבי הליגה, ובראשם גל גילינסקי וקורן ז'ורנו.
ראו גם: רשימת כדורסלני הקבוצה שיש להם ערך בוויקיפדיה העברית
בית הספר לכדורסל ומחלקת הנוער
מחלקת הנוער של האגודה היא אחת מהגדולות והמוצלחות בארץ.
במחלקה שיחקו בין השאר: שרון דרוקר, ערן סלע, גיל סלע, מייקל לואיס, דור אליהו, אמיר מוכתרי, אבירם זלקוביץ', רז אלבז, איילון זגורי, אבי כהן, צוף בן משה ואופק מלכה.
קלעי כל הזמנים בליגה הראשונה
הרלי 25 אלעד סביון 24
מכבי ראשון לציון - בדמינטון מידע כללישנת הקמה1977אולם ראשיאבני החושן (4 מגרשים)אולם משניהגימנסיה הריאלית (3 מגרשים)מאמן ראשיויקטור יוסיםכינויהנשרים תאריםמספר אליפויות15
מכבי ראשון לציון בדמינטון הוא מועדון הבדמינטון של אגודת אשר הוקם בשנת 1977 והוא אחד ממועדוני הבדמינטון הגדולים בישראל הכולל מעל ל-50 ספורטאים פעילים.
המועדון כולל קבוצות ליגה מקצועיות, קבוצות חובבים וקבוצת ילדים ונוער.
בראשית שנות ה-70 היו מספר שחקני בדמינטון בראשון לציון, רובם יוצאי הודו שהתאמנו במגרש מאולתר ברחבת בית הספר היסודי "עין הקורא".
את התמונה שינה ויקטור יוסים, אשר סיים את לימודיו בטכניון חיפה בשנת 1977 ועבר להתגורר בעיר.
ויקטור, שהיה שחקן פעיל בלטביה, ארץ הולדתו, רצה לחדש את פעילותו וחיפש שותפים למשחק.
אולם בית הספר היסודי "הראל" היה המגרש הראשון שהוקצה לקבוצת השחקנים הקטנה על ידי מחלקת הספורט של העירייה.
כך על המגרש הבודד שבאולם הקטן הוקם הבסיס לקבוצה שהיה מורכב משחקנים ותיקים ומצעירים בני העיר אשר הוזמנו לשחק על ידי יוסים.
בין השחקנים היו עזרא עינטבי, בני פרי ודוד גורפינקל אשר עד היום משחק בקבוצת נעוריו.
באותם ימים הענף שהיה עוד בחיתוליו החל לצבור תנופה ויחד עם עוד מספר קבוצות מאשדוד (בראשותו של ג'ף גפן מחלוצי הענף בישראל), לוד, קריית אונו ופרדס חנה (בראשותו של ד"ר מיכאל שניידמן) הוקמה לראשונה ליגה לאומית בה התחרו הקבוצות זו נגד זו.
את הליגה הובילה קבוצת מכבי אשדוד והקבוצה מראשון לציון זכתה בדרך כלל במקום השני או השלישי.
מלבד הפעילות בליגה התקיימו בישראל מספר תחרויות לנוער ובוגרים וגם בהם קצרו השחקנים הצעירים של המועדון הישגים נאים אך רוב רובם נאלצו להפסיק את פעילותם בשל השירות הצבאי.
שנות השמונים – מכבי והמעבר לגימנסיה
בשנת 1980, לאחר שלוש שנים של פעילות בעיר, נקלטה הקבוצה כמחלקה באגודת מכבי ראשון לציון, דבר שתרם מאוד לפיתוח הקבוצה.
הקבוצה המשיכה את פעילותה, הגדילה את מספר חבריה וקיימה מספר תחרויות לאומיות באולם "מכבי" הישן ואף אירחה קבוצת נוער מגרמניה.
בשנת 1983, לאחר מאמצים רבים, קיבלה הקבוצה מקום באולם הספורט של בית הספר התיכון הוותיק בעיר, "הגימנסיה הריאלית".
המעבר לאולם, שכלל שלושה מגרשים, יחד עם הקרבה למרכז העיר ולבתי הספר, הביא לפתיחתה של קבוצת נוער גדולה שכללה מעל ל-15 שחקנים.
הקבוצה התפתחה גם במסגרת הליגה עם צרופה של עליזה מוזס שהייתה אלופת ישראל ושיחקה לפני כן במכבי אשדוד.
שחקן בולט נוסף מאשדוד ששיחק בקבוצה היה איציק סרויה, שהיה לדעת הרבים אחד הכישרונות הגדולים בענף הבדמינטון בישראל.
בשנת 1987 הצטרפו לקבוצה האחים לבית מוזס, ראובן ואמיר ובהמשך גם אחותם סיגלית.
חיזוק נוסף הגיע לקבוצה בדמותו של מנשה מיכאלי מאשקלון והקבוצה החזקה זכתה באליפות המדינה במשך חמש שנים רצופות.
שנות התשעים – נוער עולה
בשנות התשעים, יחד עם גל העלייה הגדול מרוסיה, המשיך המועדון להתפתח ובקבוצת הנוער של המועדון נראו פנים חדשות אשר הגיעו להישגים הגדולים ביותר בתולדות המועדון.
בין השחקנים היו אירה סרברינסקי, ליאור (בוריס) קרויטר, ברק מי-און וניר יוסים (בנו הבכור של ויקטור).
מלבד שחקני הנוער החדשים, אל הקבוצה הגיעו שחקנים זרים רבים אשר רובם היו סטודנטים וחוקרים במכון ויצמן למדע.
אחד מהם הוא ד"ר מרטין זיבר (Ziber) מגרמניה, ששיחק במועדון במשך ארבע שנים.
בשנת 1992, עם עזיבתם של האחים מוזס (שחזרו למועדון מכבי אשדוד), החלה הקבוצה להתבסס על שחקני הנוער אשר באותה תקופה זכו במקומות הראשונים בתחרויות הנוער.
במקביל לשינויים שחלו במועדון גדל מספר השחקנים המקומיים ואיתם גם מספר הפעילים שעזרו בניהול וקידום ענף הבדמינטון בעיר ראשון לציון ובישראל.
בשנת 1998, לאחר מספר שנים בהן הגיעה הקבוצה למקום השני בלבד, השחקנים הצעירים החזירו את גביע האליפות לעיר.
בנוסף לפעילות השוטפת ערך המועדון שתי תחרויות בינלאומיות בשנים 1998 ו-1999 בהן השתתפו שחקנים מובילים מבולגריה, צרפת, קפריסין, הולנד, הונגריה, ליטא ועוד.
שנות ה-2000 – "נשרים" רואים עולם ומקבלים בית חדש
לאחר הסיום המוצלח בעשור הקודם המשיכה הקבוצה במאבקי האליפות בהן זכתה בשנים 2000, 2003, 2004, 2007, 2009.
עם התפתחותם המקצועית של השחקנים, השתתפה הקבוצה הראשונה של המועדון, "הנשרים", פעמיים בגביע אירופה לאלופות ובמספר תחרויות בינלאומיות כמו אליפות יוון ואיטליה.
ההישג הטוב ביותר של שחקני ראשון לציון בחו"ל הוא זכייתה של לינה גרידנברג באליפות איטליה בזוגות מעורבים.
שחקני הקבוצה גם זכו להתאמן ולהתחרות בליגות בכירות בחו"ל וזכו שם להישגים רבים וכמו כן העלו את רמת המשחק והידע.
ניר יוסים שיחק בליגה ההולנדית בקבוצת דאנוויק (Duinwijck) בעונת 1999–2000 וברק מי-און התאמן בדנמרק בשנת 2003.
בשנת 2003, לאחר מאמצים רבים, קיבל המועדון בית חדש, אולם "אבני החושן" במערב העיר.
ועיקר הפעילות של המועדון עברה מאולם הספורט הוותיק של הגימנסיה הריאלית לאולם החדש.
באולם זה החל המועדון מסורת של אליפויות ארציות לילדים ונוער ואליפויות לבוגרים.
בשנת 2007 פתח המועדון שוב את קבוצת הילדים והנוער בגימנסיה הריאלית אותה מאמן כיום אילן יוסים.
בשנת 2008 אירח המועדון לראשונה את אליפות ישראל לבוגרים.
באליפות זוכה אלכס בס בתואר אלוף ישראל ליחידים לאחר שבגמר גבר על ניר יוסים (מחזיק התואר ב-2007) וכמו כן ליאור קרויטר וניר יוסים זכו בפעם השנייה ברציפות (וחמישית בסה"כ) בתואר אלופי ישראל בזוגות.
באותה שנה קבוצת הנשרים סיימה את הליגה במקום השני כשהפועל אור עקיבא/קיסריה היא האלופה.
בשנת 2009 זכתה קבוצת הנשרים באליפות הליגה לאחר מאבק צמוד עם הפועל אור עקיבא/קיסריה וכדור-נוצה פ"ת.
באליפות ישראל של אותה שנה, הפסיד אלכס בס את התואר למישה זילברמן וליאור קרויטר וניר יוסים זכו בפעם השלישית ברציפות (שישית סה"כ) בתואר אלופי ישראל בזוגות.
מאז שנת 2010 מארגן מועדון מכבי ראשון לציון את אליפות ישראל הבינלאומית לנוער במסגרת הסבב האירופי לנוער של איגוד הבדמינטון האירופי, וכמו כן מעניקה ניקוד בדירוג הבינלאומי לנוער של ה-BWF.
סמל המועדון החדש עוצב בשנת 1994 על ידי שחקן הקבוצה דוד גורפינקל שהוא גם צלם ומעצב גרפי במקצועו.
סמל המועדון כולל את סמל המגן דוד המסמל את מדינת ישראל ואת אגודת מכבי, צללית של שחקן בדמינטון ואת כדור הבדמינטון.
מכבי קריית ביאליק היא אגודת שחייה שהוקמה בשנת 1960. באגודה שחיינים מקריית ביאליק ומהישובים השכנים.
האגודה היא בין האגודות הגדולות בארץ ואחת המצליחות.
פעילויות האגודה כוללות בית ספר לשחייה לילדים מגיל 5, קבוצות לשיפור סגנונות לכל הגילים וקבוצות שחייה תחרותיות.
האגודה מחזיקה בבריכה משלה ולא משכירה מסלולים מבריכות פרטיות.
שחייני האגודה מתאמנים לאורך כל השנה בבריכת מרכז הספורט "אפק" בקריית ביאליק בה קיימת בריכה חצי אולימפית עם תשעה מסלולים, מקורה ומחוממת בטמפרטורה של 29-30 מעלות.
תחרות משחה המילניום שמאורגנת על ידי האגודה בסוף השבוע האחרון של כל שנה אזרחית ב-23 שנים האחרונות היא אחת התחרויות הוותיקות והגדולות בישראל.
בין השאר השתתפו בתחרות שחיינים מובילים בעולם ממדינות זרות דוגמת: רנדל בל (מקום 4 במבחנים האמריקאיים לאולימפיאדת בייג'ינג (2008) ומנצח הליגה העולמית של FINA בשנת 2007), אולג ליסגור (אלוף ושיאן עולם במשחי החזה), דניס סילנטייב (אחד השחיינים המצטיינים בעולם בסגנון הפרפר) ועוד.
באליפות ישראל שנערכה ב-7 באוגוסט 2009 קבעה מכבי קריית ביאליק שני שיאים ישראלים חדשים.
במשחה שליחים 4x50 מטר מעורב לגברים, בתוצאה של 1:39.55 דקות ובמשחה שליחות 4x50 מטר מעורב לנשים, בתוצאה של 1:58.44 דקות.
השתתפות שחייני האגודה באולימפיאדה ובאליפות העולם
שחיינים מצטיינים נוספים ששחו באגודה
מכבי רמת גן היא אגודת ספורט ישראלית, השייכת למרכז מכבי וממוקמת בעיר רמת גן.
אגודת מכבי רמת גן הוקמה בשנת 1935 על ידי פסח יעקובסון, שולמית קריניצי, אשת ראש העיר אברהם קריניצי, רות הלר ונחום לויטה.
ומשחקת לרוב בצבעים כחול ולבן.
קבוצת מכבי עירוני רמת גן (לשעבר מכבי רמת חן) משחקת בליגת העל בכדורסל נשים.
הקבוצה הוקמה ב-1957 והישגיה הם אליפות אחת וארבע סגנויות בליגת העל וארבע זכיות בגביע המדינה.
ביתה של הקבוצה הוא אולם זיסמן.
בקיץ 2021 החתימה הקבוצה שחקנית זרה הראשונה, אליסיה ג'נקינס (27, 1.85 מ') המשחקת בעמדת הפורוורדית.
נכון ל-2024, הקבוצה משחקת בליגת העל.
הקבוצה נוסדה ב-1946 והישגיה הם שלוש סגנויות בליגת העל, שתי סגנויות בגביע המדינה וזכייה בגביע הליגה בשנת 1990. ביתה הנוכחי הוא אולם זיסמן, כשביתה המקורי היה במגרש הבלטות הפתוח ברחוב הרצל משם עברה לארח בכפר המכביה.
ב־18 במאי 2023 שבה הקבוצה לאחר 13 שנים לליגת העל, לאחר שניצחה 3:2 בסדרת חצי גמר הפלייאוף של הליגה הלאומית את אליצור אשקלון ולאחר שניצחה ברבע הגמר 4:1 את א.ס.
רמת השרון וסיימה את הליגה הסדירה במקום השני.
הקבוצה הוקמה ב-1962, לאחר איחוד בין הקבוצה ההיסטורית מכבי רמת גן להכח תל אביב.
המועדון זכה בעברו פעמיים באליפות המדינה ופעמיים בגביע המדינה בכדורגל.
אצטדיונה הביתי הוא אצטדיון וינטר.
קבוצת הנשים משחקת בליגה הלאומית והיא האלופה הנוכחית.
קבוצת הגברים משחקת בליגה הארצית.
קבוצת הנשים זכתה בכ-14 אליפויות הליגה הלאומית ובשבעה גביעי המדינה.
קבוצת הגברים זכתה פעם אחת בגביע המדינה.
שתי הקבוצות חולקות את אותו אולם ביתי - אולם אהל שם.
הקבוצה הוקמה בשנת 1989 ומשחקת בליגה ג.
ביתה הוא אצטדיון השקמה (על יד אצטדיון וינטר).
מכבי רמת גן - קבוצת עבר בכדורגל שנוסדה עוד לפני קום המדינה ב-1939, שיחקה בעיקר בליגות נמוכות, והתאחדה עם הכח תל אביב ליצירת קבוצת הכח מכבי רמת גן.
מכבי רמת עמידר - קבוצת עבר בכדורגל שנוסדה ב-1957 והתאחדה בשנת 2005 עם הכח רמת גן תחת השם הכח מכבי עמידר רמת גן.
מכבי רמלה היא קבוצת כדורגל ישראלית, מהעיר רמלה אשר הוקמה ב-1953. בשיא כוחה שיחקה בליגה א', הליגה השנייה דאז, למשך שתי עונות, אך לאחריהן התדרדרה לליגות הנמוכות יותר והתפרקה ב-1996.
בשנת 2020, הוקמה מחדש בתור "מכבי סטארס רמלה" וכיום הקבוצה משחקת בליגה ב' דרום.
מכבי רמלה נוסדה בדצמבר 1953 על ידי עו"ד הנרי שאולוב, יוסף יולור, הנרי פרדו ויעקב (ז'ק) אסא, ובעידודו של אלברט קיוסו (שכיהן כנשיא מכבי בולגריה והקים את מספר שנים לפני כן את מכבי יפו).
הקבוצה הוקמה על ידי חברי הקבוצה מכבי בולגריה ועל כן ניתן לה השם "הבולגרים מרמלה".
מגרש הקבוצה הוכשר על ידי רמלאים יוזמי הקבוצה שהכינו אותו, בשטח שנרכש על ידי האגודה והפך לאחר מכן לשיכון עירוני.
הקבוצה החלה לשחק בליגה ליגה ג' במחוז המרכז של עונת 1954/1955. כבר במשחקיה הראשונים נרשמו מהומות מקרב אוהדיה אשר פרצו למגרש והתעמתו עם שופטי המשחק.
בעקבות אירועים אלו הועמדה הקבוצה לדין משמעתי ונענשה באיבוד הזכות לארח במגרשה למשך מספר חודשים.
כתוצאה החלה רמלה לארח את משחקיה במגרשה של מכבי יפו.
על אף העונש הצליחה הקבוצה לסיים את העונה בהצלחה והעפילה לליגה ב', עקב ארגון מחדש של מבנה הליגות.
מאמני הקבוצה בהתנדבות בשנים הראשונות היו אוהדי הקבוצה שלמה אנדיסקי, שהוחלף על ידי סרן יצחק נשר, לאחר מכן חיים בוך, ומירנדה ויוסף עמרם.
רמלה שיחקה בליגה ב' החל בשנת 1955. בעונותיה הראשונות סיימה במקומות נמוכים, אך עם הזמן השתפרה והתבססה בליגה כאחת מקבוצותיה הבכירות.
ב-1957 נטל לידיו את האימון החלוץ הוותיק של הפועל פתח תקווה משה לוי, אז העלתה הקבוצה את רמתה המקצועית, ובתחילת שנות ה-60 הייתה כבר לקבוצת צמרת בליגה, ובסיום עונת 1960/1961 העפילה לליגה א'.
בשנים אלו שימשה הקבוצה כקבוצת בת של "קבוצת האם" מכבי יפו ששיחקה בליגה הבכירה והביאה הישגים למועדון.
כמו כן גידלה שחקנים כישרוניים מהעיר רמלה כמו שלום שיקווה, לימים חלוץ מכבי תל אביב.
לאחר עונה ראשונה לא מוצלחת, בה סיימה רמלה בתחתית אך נותרה בליגה, ניסתה הקבוצה להקים סגל שחקנים אשר יסייע להגיע להישג מכובד יותר.
מאמן הקבוצה היה יוסי גולדשטיין, אשר שימש גם כשחקן, ולצידו הובאו 5 שחקנים ותיקים ממכבי יפו, ובראשם השוער גבי אנגל.
על אף התכונה הרבה, פתחה רמלה את העונה ב-4 הפסדים רצופים, ומשם מצבה הוסיף להתדרדר.
במחזור העשירי נפצע במהלך המשחק המאמן-שחקן יוסי גולדשטיין, וכתוצאה התפתחה תגרה ואוהדי רמלה שוב פרצו למגרש.
במקרה אחר, בעקבות תלונות על שיפוט מוטה לטובת הפועל רמת גן, פרצו האוהדים למגרש והחלו להכות את שופט המשחק.
כתוצאה ממקרים אלו שוב נענשה רמלה, נאלצה להעביר את משחקיה למגרש של מכבי יפו, ספגה הפסד טכני ופעילותה הושעתה למשך שבוע.
בסיום העונה השנייה בליגה א' ירדה הקבוצה בחזרה לליגה ב'.
שחקני מכבי יפו אשר הצטרפו לקבוצה עזבו ועימם מספר שחקני בית.
אוהדי הקבוצה המשיכו בהתפרעות במשחקים והקבוצה המשיכה לקבל עונשים בעקבות כך.
הקבוצה ירדה שוב ליגה, לליגה ג' התחתונה, אך לא הצליחה להתרומם ולהעפיל בחזרה לליגות הבכירות יותר, וב-1996 התפרקה בליגה ג'.
בשנת 2018 הוקמה קבוצת חובבנים מחדש בשם "מכבי Stars רמלה" שארגנה משחקים וטורנירים שכונתיים.
בשנת 2020 הוקמה קבוצת הכדורגל רשמית על ידי שי "שוטה" גוריאלשוילי המשמש גם כמנהל הקבוצה, ונרשמה להתאחדות שם שובצה בליגה ג' במחוז מרכז.
בספטמבר 2021, ניצחה במשחק דרבי ראשון, לאחר שנים ארוכות, את היריבה העירונית הפועל רמלה במסגרת גביע המדינהבסיום עונת 2021-22 העפילה הקבוצה לליגה ב לאחר שניצחה במשחקי המבחן לעלייה את מכבי שיכון המזרח מליגה ב.
הקבוצה משחקת זו השנה השנייה בליגה ב מחוז דרום ב.
מכבי רחובות היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר רחובות המשחקת בליגה הלאומית.
מארחת את משחקיה באולם ברזילי ברחובות
מועדון הכדורסל מכבי רחובות נוסד בשנות ה-50 וברוב שנות פעילותו שיחקה הקבוצה הבוגרת בליגה א' ובליגה הארצית.
אולמה הביתי של הקבוצה הוא אולם של בית הספר התיכון אורט אולם ברזילי המכיל 700 מושבים הנבנה בשנת 1983.
בשנות ה-90, כאשר שיחקה תחת הדרכתו של מוטי ארואסטי בליגה לאומית ב', הייתה הקבוצה קרובה לעלייה לליגה הבכירה אך לא הצליחה להשלים את המשימה.
בסיום עונת 2015/16 העפילה מכבי רחובות לליגה הלאומית אחרי 17 שנות היעדרות.
באותה עונה הופעלה לראשונה שיטת הפלייאוף בליגה הארצית בסיום העונה הסדירה ורחובות ניצחה בחצי הגמר את מכבי בת-ים ובגמר את אליצור רמלה, כאשר בשתי הסדרות היא עשתה זאת ללא יתרון ביתיות.
בסיום עונת 2016-17 סיימה רחובות את הליגה הסדירה במקום השישי והעפילה לרבע הגמר הפלייאוף, בו הודחה בידי הפועל באר שבע/ב"ש לאחר הפסד 2-0 בסדרת רבע הגמר הפלייאוף.
את עונת 2017-18 סיימה רחובות את הליגה הסדירה במקום השלישי, והודחה בחצי הגמר לאחר הפסד 3-0 למכבי קריית גת.
את עונת 2018-19 סיימה הקבוצה במקום ה-13 בליגה הלאומית ונשרה לליגה הארצית לאחר שלוש עונות, זאת על אף שהחזיקה בתקציב השני בגודלו בליגה, הקבוצה נבנתה לעליה לליגת העל ובה שיחקו בין היתר יובל נעימי, דניאל איידן, גור פורת ואבירם זליקוביץ'.
במהלך העונה פוטרו שני מאמנים, רועי חגאי ומיקי גורקה.
את עונת 2019/20 שיחקה הקבוצה בליגה הארצית כאשר לכל אורכה הייתה בצמרת הליגה, אך צמד הפסדים למוליכה מכבי עירוני רמת גן במהלך העונה הותירו את רחובות במקום ה-2 עם מאזן של 14 ניצחונות ו-2 הפסדים.
העונה הופסקה בגלל התפרצות מגפת הקורונה ולא הגיעה לסיום.
עקב כך נשארה הקבוצה בליגה הארצית לעונה נוספת.
לקראת עונת 2020/21 חתם אבי סוכר כמאמן הקבוצה במקומו של יניב בורגר
עונת 2020/21 הייתה בצל מגפת הקורונה ובפתיחת העונה הוחלט לקיים את הליגה בעונה זו ללא פלייאוף.
מכבי רחובות סיימה את גם עונה זו במקום השני ושוב לא עלתה לליגה השנייה (לאומית) לאחר שני הפסדים להפועל לוד ולמכבי מעלה אדומים כאשר השנייה עלתה לליגה הלאומית בסיום העונה.
בעונה 2021/22 פתחה מכבי רחובות בהחתמת מאמן, קובי חסון, אשר שיחק במועדון במשך 15 שנים, יחד איתו מונה לתפקיד עוזר המאמן, אופיר פרחי אשר שיחק בעונת 2015/16.
בסיום אותה עונה חזרה מכבי רחובות לליגה הלאומית בכדורסל אחרי 3 שנות היעדרות לאחר שניצחה בגמר הפלייאוף את אליצור יבנה 0-2
הקבוצה מפעילה מחלקת נוער בשיתוף החברה העירונית רחובות אשר כוללת 13 קבוצות גיל.
מכבי קריית מוצקין היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר קריית מוצקין, המשחקת בליגה הארצית.
הקבוצה הוקמה באמצע שנות ה-50 אם כי קיימים תעודים מצולמים עוד משנות ה-40. בשנת 1945 שחקו בקבוצת הנוער בין השאר: צביקה אורנשטיין, קלמן מגן, לימים אלוף בצה"ל ומפקד אוגדה בסיני והרצל שפיר, לימים מפכ"ל המשטרה.
בין השנים 1958 ל-1966 שיחקה הקבוצה בליגה הבכירה במשך 8 עונות רצופות, כשהישג השיא שלה היה המקום השישי.
השחקנים הבולטים של הקבוצה היו שלמה דובדבני, יצחק גודס (אביו של גיא גודס), דן אייק (אייל), חנוך ברקון, חיים קסטן, שלמה בן זאב ובעונת 2016/2017 אף שיחק בה לאחר חזרתו מפרישה עידו קוז'יקרו.
בשנים 1964–1966 זכתה קבוצת הנוער של המועדון פעמיים ברציפות בגביע מכבי ישראל.
בעונת 1976/77 זכתה קבוצת הנוער של המועדון בגביע המדינה לנוער לאחר ניצחון בגמר מול מכבי תל אביב בתוצאה 86–92. בעונת 1978/79 זכתה קבוצת הנוער של המועדון באליפות המדינה לנוער.
בעונת 1983/84 חזרה לליגת העל לעונה אחת בלבד.
וכך גם בעונות 1989/90, 1997/98, ובעונת 1999/00. בעונת 1993/94 זכתה קבוצת הנוער בפעם השנייה בתולדותיה בגביע המדינה לנוער עת ניצחה בגמר את מכבי רחובות בתוצאה 79–81, בשורות הקבוצה שיחק מאיר טפירו.
בעונת 1994/95 זכתה קבוצת הנוער בפעם השנייה בתולדותיה באליפות המדינה לנוער.
בקיץ 2000, לאחר שהקבוצה סיימה במקום האחרון וירדה לליגה השנייה, חתמו מנהליה על חוזה איחוד עם אליצור קריית אתא (שהעפילה לליגת העל) והקבוצה נקראה קריית אתא-מוצקין.
בסיום עונת 2002/03 נפרדו הקבוצות.
ביולי 2003 פנה ראש העיר חיים צורי לרפי גידרון ואלי הבר, שחקן עבר של הקבוצה בתחילת שנות ה-90, על מנת להקימה מחדש.
בתום עונת 2003–2004 העפילה מכבי קריית מוצקין לליגה א'.
בעונת 2006–2007 העפילה הקבוצה לליגה הארצית, שם שיחקה עד לעלייתה ללאומית בעונת 2016/17.
בסך הכל שיחקה הקבוצה במשך 12 עונות (לא כולל שנות האיחוד) ב-5 קדנציות בליגת העל.
את עונת 2016/17 פתחה מוצקין עם הפסד להפועל עכו ולאחר מכן עם רצף של 13 ניצחונות כולל ניצחון חוץ על מוליכת הטבלה אליצור נתניה.
בתום העונה העפילה הקבוצה לליגה הלאומית לאחר ניצחון 71 - 68 על אליצור נתניה מסל של ליאור שגב בשנייה האחרונה למשחק.
את עונת 2017/2018 פתחה הקבוצה הליגה הלאומית.
למאמן הקבוצה מונה יוסי שוורץ.
בינואר 2018 פוטר מאמן הקבוצה יוסי שוורץ ובמקומו הוחתם רועי פרל לעונה וחצי.
את העונה סיימה הקבוצה במקום ה-9 בליגה הלאומית ונותרה מחוץ לפלייאוף העליון, אך סיימה במקום ה-1 בפלייאוף התחתון.
את עונת 2018/19 פתחה הקבוצה בליגה הלאומית כאשר רועי פרל ממשיך בעמדת המאמן.
סיימה הקבוצה במקום השני בליגה הסדירה והעפילה לפלייאוף העליון, ברבע הגמר גברה הקבוצה 1-2 על ה-7 בטבלה אליצור קריית אתא, בחצי הגמר הודחה הקבוצה לאחר שהפסידה 3-1 בסדרת המשחקים נגד הפועל גליל עליון/קריית שמונה למרות יתרון הביתיות כאשר ניצחה במשחק הראשון בקריית מוצקין אך הפסידה את שלושת המשחקים שלאחריו.
את עונת 2019/2020 פתחה הקבוצה בליגה הלאומית כאשר רועי פרל ממשיך בעמדת המאמן.
את העונה סיימה הקבוצה במקום ה-11.
את עונת 2020/2021 פתחה הקבוצה בליגה הלאומית.
בינואר 2021 עזבה הקבוצה את אולמה הביתי "גושן" ועברה לשחק ב"אולם יצחק נבון" שנבנה באותה השנה.
בסיום עונה זו ירדה הקבוצה לליגה הארצית לאחר שסיימה במקום ה-15 והאחרון.
את עונת 2021/2022 פתחה הקבוצה במחוז הצפוני של הליגה הארצית.
מאמן הקבוצה באותה עונה היה יוסי שוורץ שחזר לקבוצה אותה אימן בעבר.
סגל הקבוצה כלל את רון סבג, ג'ייקוב אורנדר, לידור בן דוד, להב הולין, רותם ברזילי, רון נחום, מאיר רון, עידו גוברמן, עילאי שפיצר, טל פרסלני, יהונתן אוחיון, טום סיגטי, יבגני ליוטרין (סנטר, 2.01) ואליה סרור (סנטר, 2.12).
בינואר 2023 עברה הקבוצה לניהול העמותה לקידום הספורט בקריית מוצקין.
הצוות המקצועי כולל את אלי הבר - מנהל ענף הכדורסל בעמותת הספורט, אברי מונצ'ר - מנכ"ל עמותת הספורט ורוני שיפטן - חבר הנהלת עמותת הספורט.
במקביל נפתחה מחדש קבוצת נשים למועדון והיא משחקת בליגה א'.
למאמן הקבוצה מונה המאמן אסף רוטנשטיין.
במהלך העונה ים סלמן נפצע והקבוצה החתימה את הסנטר דור גולדנברג ששיחק אשתקד בהפועל מגדל העמק/יזרעאל.
לקראת עונת 2024/25 בליגה הארצית מונה כפיר מרדכי למאמן הראשי של הקבוצה.
מכבי ראשון לציון הייתה קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר ראשון לציון.
בתקופה שלפני קום המדינה, ובתחילת שנות החמישים לקח המועדון חלק בליגה הבכירה, כאשר הישג השיא שלו הוא לסיים כסגנית אלופת המדינה בעונת 1941/1942, ובנוסף הגיעה לחצי גמר גביע המדינה אולם הקבוצה התדרדרה לליגות הנמוכות והתפרקה ב-1953.
תנועת מכבי הקימה את הסניף שלה בראשון לציון בשנת 1911, וב-20 בספטמבר 1912 השתתפו נציגי מכבי ראשון לציון באספת ההקמה של מרכז מכבי.
פעילות הכדורגל ביישוב היהודי בארץ ישראל באותה תקופה הייתה לא מאורגנת, ולפיכך עיקר פעילותה של האגודה בכעשרים השנים הראשונות לקיומה התמקדה בטורנירי ידידות לא-רשמיים.
הקבוצה הפסיקה את פעילותה במהלך מלחמת העולם הראשונה וגיוס מרבית שחקניה, וחידשה אותה רק בקיץ 1919. ב-1920 השתתפה הקבוצה בליגה אזורית שמשחקיה נערכו בתל אביב ביחד עם מכבי נס ציונה, מכבי פתח תקווה, מכבי תל אביב ואיילה תל אביב, אך לא ידוע מה היה מיקומה הסופי.
ב-1922 ארגן הספורט קלוב בירושלים משחקי גביע שלימים לא הוכרו על ידי ההתאחדות לכדורגל.
גביע זה היה מיועד לקבוצות צבאיות ואזרחיות, ומנגד הייתה מכבי ראשון לציון אחת מתשע הקבוצות העבריות שייסדו טורניר גביע נפרד בשם "גביע שמשון".
הקבוצה לא הצליחה להעפיל לגמר הטורניר, ומעבר לכך לא הייתה פעילה כמעט עד לשלהי שנות ה-30, לרבות במשחקי הגביע שבהם לא העפילה לשלבים המתקדמים.
ידוע כי ב-1939 השתתפה הקבוצה לראשונה בתולדותיה בליגה רשמית של ההתאחדות לכדורגל, והייתה זו המחלקה השנייה של הליגה המחוזית הדרומית.
הקבוצה סיימה במקום החמישי מתוך שמונה, וסיימה במאזן של 4 ניצחונות, תיקו אחד ו-8 הפסדים.
הפרש השערים של הקבוצה היה חיובי, ועמד על 33 שערי זכות לעומת 27 שערי חובה.
בשנה שלאחר מכן המשיכה הקבוצה לשחק באות ליגה, והפעם סיימה במקום הרביעי.
ב-20 בינואר 1940 ערכה הקבוצה את הופעת הבכורה שלה בגביע ארץ ישראל, אך הובסה בסיבוב הראשון על ידי בית"ר תל אביב בתוצאה 0 - 7.
בעונת 1941/1942 השתתפה הקבוצה במחוז תל אביב של הליגה הבכירה.
הקבוצה צירפה שישה חיילים בריטים ששירתו במחנה סרפנד (כיום צריפין) מאחר שההתאחדות לכדורגל אסרה על שחקנים חייבי גיוס לשחק בקבוצות העבריות כדי לסייע למאמץ הבריטי במלחמת העולם השנייה.
באותה תקופה החלה להופיע בשער הקבוצה יעקב חודורוב, מגדולי השוערים הישראלים.
במשחק הפתיחה של הליגה, שנערך ב-27 בספטמבר 1941, הפסידה הקבוצה למכבי פתח תקווה בתוצאה 0 - 1 משער של דוד שפיגל.
חודורוב הוצב לראשונה בשער הקבוצה לקראת משחק הקבוצה מול מכבי תל אביב, ולמרות ההפסד זכה למחמאות רבות, כולל ממאמן מכבי תל אביב אגון פולאק.
צעד זה של המאמן נתקל בהתנגדות רבה מצד שחקני הקבוצה הוותיקים.
בהמשך העונה הייתה הקבוצה לאחת מהטובות ביותר בליגה, ודורגה בקביעות בצמרת.
ב-4 באפריל 1942 היא גברה 5 - 2 על מכבי תל אביב, ובעקבות הפכה למועמדת לאליפות המחוז.
לאחר מכן נערכו משחקי הליגה בצורה לא סדירה, ולפי טבלה שהציגה ההתאחדות לכדורגל ב-30 ביוני 1942 דורגה הקבוצה במקום הראשון עם 40 נקודות ועם יתרון של נקודה על מכבי נס ציונה ועל מכבי תל אביב, לה היה משחק חסר.
משחק ההשלמה בין מכבי ראשון לציון למכבי תל אביב נערך ב-18 בספטמבר 1943, לאחר פתיחת העונה הבאה של הליגה, והסתיים בניצחון 5 - 0 לטובת הקבוצה התל אביבית.
בעקבות כך החמיצה מכבי ראשון לציון את אליפות הליגה, ולא העפילה לפלייאוף מול אלופת מחוז ירושלים.
1942 הייתה גם השנה הטובה ביותר של הקבוצה בגביע ארץ ישראל.
בשמינית הגמר של הגביע הארץ-ישראלי 1942 היא התמודדה מול נשיונל ספורט קלאב יפו, וניצחה בתוצאה 2 - 1. בשלב הבא הביסה הקבוצה את מכבי נתניה בתוצאה 4 - 1, אך בחצי הגמר הפסידה לבית"ר תל אביב בתוצאה זהה.
היה זה הישגה הטוב ביותר של הקבוצה בגביע ארץ ישראל.
ההתאחדות לכדורגל לא החשיבה במניין העונות הרשמיות את עונת 1944/1945, שבה שיחקה הקבוצה במחוז הדרומי של הליגה הבכירה וסיימה במקום השלישי מתוך שבעה, מתחת למכבי רחובות ובית"ר תל אביב.
משחקיה של עונה זו היו רצופים הפרעות והתפרעויות, וככל הנראה הופסקו לפני הזמן.
עונת 1946/1947 הייתה העונה הסדירה האחרונה לפני הקמת מדינת ישראל.
הקבוצה נוצחה 1 - 4 על ידי בית"ר תל אביב במחזור הפתיחה שנערך ב-12 באוקטובר 1946, וגם בהמשך העונה לא הייתה מהבולטות בליגה וסיימה במקום העשירי מתוך 15. לא ברור עד להיכן הגיעה הקבוצה בעונת הגביע המקבילה, אך אם השתתפה היא הודחה עוד לפני שמינית הגמר.
הקבוצה אף השתתפה בתחילת משחקי עונת 1947/1948, אך הליגה הופסקה לאחר שלושה מחזורים (הקבוצה דורגה במקום ה-11 מתוך 14) בעקבות אירועי כ"ט בנובמבר ופרוץ מלחמת העצמאות.
עונת הליגה הראשונה לאחר הקמת הליגה הייתה זו של 1949/1950. הקבוצה הייתה אחת הגרועות בליגה בעקבות נפילתם של מרבית כוכביה במלחמת העצמאות, והיא סיימה במקום ה-12 עם 3 ניצחונות ו-2 תוצאות תיקו מתוך 24 משחקים, אך לא ירדה לליגת המשנה מאחר שלא נקבע מראש כי יהיו עולות ויורדות.
הפרש השערים של הקבוצה היה 21 - 111, והייתה זו אחת הפעמים הבודדות בתולדות הכדורגל בישראל שבה קבוצה ספגה למעלה מ-100 שערים בעונה אחת.
בעונתה השנייה בליגה, 1951/1952, המשיכה הקבוצה להפגין יכולת חלשה ביותר, והפעם סיימה עם ניצחון בודד ו-2 תוצאות תיקו מתוך 22 משחקים, וירדה ליגה.
הקבוצה הצליחה להבקיע רק 13 שערי זכות, ומנגד ספגה 100 שערי חובה.
בכך הייתה מכבי ראשון לציון לקבוצה היחידה בתולדות הכדורגל בישראל שסופגת פעמיים למעלה מ-100 שערים לעונה.
זמן מה לאחר מכן התפרקה הקבוצה.
הישג השיא של הקבוצה בגביע המדינה היה העפלה אוטומטית לרבע הגמר בטורניר הסדיר הראשון לאחר הקמת המדינה (1951/1952), בו היא הפסידה 0 - 5 להפועל פתח תקווה.
לקראת עונת 1970/1971 נעשה ניסיון כושל להקמת הקבוצה מחדש על ידי שחקני העבר שלה חיים רגואניס ויעקב חודורוב.
מכבי קהיר הייתה אגודת ספורט וקבוצת כדורסל בפרט, שהשתייכה לארגון מכבי העולמי, והתקיימה בעבר בעיר קהיר בירת מצרים.
האגודה הוקמה בשנת 1932 וחדלה מלהתקיים בסוף שנות ה-50. היו בה מספר ענפי ספורט, והעיקרי שבהם היה הכדורסל.
בשנות ה-40 הייתה הקבוצה בין הבולטות בליגה המצרית.
הקבוצה התבססה על חמישה אחים בני משפחת הררי (מוריס, לאון, זוזי, דוד ואמיל), שהבולט בהם, זאכי הררי (כונה גם זוזי הררי או זאכי סאלים) היה גם שחקן נבחרת מצרים.
ביחד עם אליהו עמיאל, ששימש כיושב ראש איגוד הכדורסל הישראלי בסוף שנות ה-70.
מאמן קבוצת הכדורסל שהתמודדה בליגת הכדורסל המצרית היה משה כהן, אביו של הכדורגלן אבי כהן.
אחיו התאום של משה, אדוארד כהן, שימש כשחקן מוביל בקבוצה.
עוד שחקן ששיחק בצעירותו במועדון היה אברהם חמו.
ב-1944 זכתה הקבוצה באליפות מצרים ובספטמבר בשנים 1945 ו-1946 ערכה מסעי משחקים בארץ ישראל.
גם ב-1956 זכתה הקבוצה באליפות מצרים, לאחר שגברה על קבוצת הצבא המצרי 57:59.
בשנת 1957, לאחר רדיפות והתנכלויות מצד הממשל המצרי כלפי יהודי מצרים בעקבות מלחמת סיני, עלו חלק משחקני האגודה לישראל.
כמה מביניהם היו ממייסדי קבוצות הכדורסל של הפועל באר שבע בסוף שנות ה-50 ומכבי אשדוד בתחילת שנות ה-60.
ב-1943 במסגרת תנועת הספורט והצופים "מכבי" במצרים קמה תנועת "החלוץ האחיד" בקהיר, כחלק מתנועת "החלוץ האחיד לארצות המזרח".
זו הייתה דרך מוסווית עבור שליחי הסוכנות היהודית במצרים להכין את הנוער לעליה ולהתיישבות מבלי למשוך את תשומת לב השלטונות.
שמעון ענתבי שהיה בנערותו בהנהגת התנועה הפך אחרי שנתיים למזכיר תנועת החלוץ ולמזכיר הסוכנות היהודית לא"י במצרים.
מכבי עירוני קריית ביאליק היא קבוצת כדורסל ישראלית מהעיר קריית ביאליק המתמודדת בליגה הארצית.
הקבוצה העפילה לליגה הלאומית בסיום עונת 2001/02, בנוסף לזכייה בגביע האיגוד.
בעונת הבכורה סיימה הקבוצה במקום הרביעי והפסידה בחצי גמר הפלייאוף לאליצור אשקלון 3-0. בעונת 2003/04 סיימה במקום התשיעי.
בעונת 2004/05 סיימה במקום האחרון עם ניצחון בודד לאורך כל העונה ונשרה לליגה השלישית.
בעונת 2010/11 הגיעה הקבוצה עד למשחק הגמר של גביע האיגוד, אך הפסידה לקבוצת הפועל אילת בסיכום שני מפגשים.
בסיום עונת 2011/12, העפילה הקבוצה לליגה הלאומית לאחר ניצחון חוץ בהארכה במחזור האחרון מול מכבי קריית מוצקין 71-75.
בסיום עונת 2012/13, ירדה קריית ביאליק ליגה הארצית ובחלוף עונה נוספת ירדה הקבוצה לליגה א'
המועדון מפעיל שבע קבוצות גיל במחלקת הנוער המתחרות בליגות השונות.
הקבוצה מארחת את משחקיה ב"מתנ"ס גבעת הרקפות"
אימנו את קבוצת הבוגרים :רוני שיפטן, יואב גרשון, זיו תבור
בסיום עונת 2017/18 העפילה הקבוצה לליגה הארצית.
בסיום עונת 2018/19 ירדה הקבוצה לליגה א' אך נשארה עונה נוספת לאחר שאליצור פתח תקווה סטלמך ויתרה על מקומה בליגה.
בעונת 2023/2024 סיימה הקבוצה במקום הראשון במסגרת ליגה א' צפון והעפילה אל הליגה הארצית.
לקראת עונת 2024/2025 מינתה הקבוצה את נסיב פלאח למאמן הראשי וצירפה את השחקנים כינר צור וגל ויונטה.
מכבי צעירי מטולה, הוא מועדון הוקי קרח ישראלי מליגת ההוקי קרח הישראלית שנוסד בשנת 1998. הוא מונה כ-300 שחקנים ומבצע את מרבית אימוניו במגרש ההחלקה הביתי והאולימפי במרכז קנדה במטולה.
בשנים 2012 ו-2022 זכתה קבוצת המועדון באליפות ישראל.
המועדון כולל קבוצות נוער ממגזרים מגוונים מהגליל העליון ורמת הגולן וכן קבוצת הוקי קרח לנשים.
המועדון הוקם בשנת 1998 בחסות עמותת הספורט "מכבי צעירי מטולה" והוא מסופח לתנועת מכבי ישראל.
בשנת 2010 הקימה עמותת "מכבי צעירי מטולה" בית ספר להוקי קרח קנדה-ישראל CIHS, הפועל במטולה ובו מתאמנים מדי שבוע שחקני קבוצות הנוער השונות.
מכבי צ'רנוביץ היה מועדון כדורגל יהודי שפעל בעיר צ'רנוביץ החל מ-1909 ועד 1940.
עם הקמתו ב-1909 המועדון נקרא Wanderbund Blau-Weiß Czernowitz (עוברי דרך כחול-לבן צ'רנוביץ), וב-1910 שונה השם ל"הכח צ'רנוביץ".
ב-1914 שינה המועדון את שמו פעם נוספת ל"מכבי צ'רנוביץ".
ב-1923 שיחק בקבוצה במשך עונה אחת הכדורגלן האוסטרו-הונגרי איזידור גנסל, ששיחק בעבר בהכח וינה.
גנסל היה הכדורגלן היחיד של מכבי צ'רנוביץ שהגיע לנבחרת רומניה בכדורגל.
ב-25 בפברואר 1932 מועדון הכח צ'רנוביץ התאחד עם מכבי צ'רנוביץ.
זכיית הקבוצה בשנת 1932 הובילה להתנפלות של קהל הקבוצה היריבה על אוהדי ושחקני מכבי.
ב-1940, לאחר פלישת ברית המועצות לבוקובינה, פורק המועדון.
מכבי קרקוב (בפולנית: ŻKS Makkabi Kraków) היה מועדון ספורט יהודי, מהעיר קרקוב שבפולין.
המועדון כלל ספורטאים ממספר תחומים - אתלטיקה, כדורגל, כדורמים, כדורסל, שחייה, שיט ועוד, אך הקבוצה הבולטת ביותר של המועדון הייתה קבוצת הכדורגל, שהורכבה מכדורגלנים יהודים.
בשנת 1929 מנה המועדון כ-2000 ספורטאים פעילים מתוך כ-6000 חברים ב-20 ענפי ספורט שונים.
ב-23 ביולי 1940, פקד השלטון הנאצי על סגירת כל מועדוני הספורט היהודיים בקרקוב ביניהם, מכבי.
רבים מאותם ספורטאים יהודים מצאו את מותם בשואה.
מועדון מכבי קרקוב הוקם על ידי קבוצת צעירים יהודים בקרקוב, שהיו רובם סטודנטים באוניברסיטה או תלמידי תיכון, על רקע התעניינותם בספורט, ובהשפעת רעיונותיו של מקס נורדאו לצורך בהתחדשות הגופנית של העם היהודי.
בנוסף סבלו הצעירים היהודים בעיר מיחס בלתי אוהד מצד רוב הספורטאים הפולנים בעיר כלפיהם.
מכבי נוסדה רשמית ב-21 ביולי 1909, כשעו"ד ד"ר איגנצי מאהלר קיבל על עצמו את נשיאות המועדון.
ב-1910 הוקם מגרש "גרונוולד" בבולוניא, ומכבי הורשתה להשתמש בו.
במשך שנתיים שבהן התפתח המועדון החלו לפעול בו מגוון ענפי ספורט.
למרות התקדמות המועדון, ספורטאי מכבי עדיין נתקלו בעוינות מצד היהודים האורתודוקסים, ומצד שופטים פולניים ששפטו באופן חד צדדי לטובת הקבוצות היריבות.
עוד לפני מלחמת העולם הראשונה הושגו הישגים נאים בענפי הכדורגל ובאתלטיקה קלה, אך עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה הופסקו כל פעילויות המועדון.
בשנת 1921 הצטרף המועדון לתנועת מכבי העולמית, שהוקמה באותה עת, לאחר שהתקבלה על כך החלטה בקונגרס הציוני ה-12.
במלחמת העולם השנייה, ב-23 ביולי 1940, כ-11 חודשים לאחר פלישת הנאצים לפולין, נסגרו כל מועדוני הספורט היהודים בפקודת הגרמנים, רכושם נתפס והוחרם ובכך הסתיימה הפעילות היהודית הספורטיבית של המועדון.
מועדון הכדורגל הוקם בשנת 1909 על ידי ציונים פולנים, בראשות ד"ר הנריק לזר, בהשפעת משנתו של מקס נורדאו, "יהדות השרירים".
השחקנים שיחקו בתכלת לבן ועם מגן דוד בסמל.
הקבוצה הראשונה של מכבי הורכבה בעיקר מתלמידים יהודיים בגילאי 15–17, ששיחקו כדורגל במסגרת בתי הספר התיכוניים בעיר.
המשחקים התנהלו על פי החוקים של הנוער הפולני, למשל, השערים היו עשויים ממקלות במבוק.
הקבוצה החלה לפעול לפני שהמועדון נרשם באופן רשמי.
הצעירים העזו לצאת לשחק מחוץ לרובע היהודי, ב"בולוניא" (שטח רחב ידיים ממערב לעיר), בפארק הספורט ע"ש ד"ר יורדן הנמצא בקרבת בולוניא, שהיה מרכזה של הפעילות הספורטיבית של הנוער הפולני.
באותו הזמן ניסו חברי המועדון למשוך אליהם את היהודים המתבוללים שלמדו באוניברסיטה ובבתי הספר בעיר.
במשחקיה הראשונים של מכבי עלו השחקנים במדים כחולים-לבנים, בניגוד לצבעי הקבוצות האחרות בפולין, קראקוביה וויסלה, שצבעם היה אדום-לבן.
המשחקים הראשונים של הקבוצה התלוו בלעג וכעס מצד היהודים האורתודוקסים, על כך ששיחקו בכדור ועל כך ששיחקו בשבת.
נוסף לכך, מכבי נאלצה להתמודד עם אנטישמים, שרצו להפסיק את פעילות המועדון.
תחילה לא היו למכבי קבוצות יריבות לשחק נגדן, מכיוון שהקבוצות הפולניות זלזלו ביהודים וסירבו להתייצב למשחק נגדם.
עם הזמן נמצאו קבוצות שהסכימו לשחק, ומכבי החלה את דרכה.
בתקופת מלחמת העולם הראשונה לא היו למכבים אמצעים כספיים, חוץ מאמצעים עצמאיים, שגם הם היו מצומצמים מאוד.
מכבי התגברה על הקשיים הכספיים רק בעזרת ההתמדה והמסירות של חברי המועדון ומשפחותיהם.
נשות הספורטאים ארגנו נשפי ריקודים ואספו כסף, שנוהל על ידי אלה שנברג, מזכירתו ויד ימינו של יו"ר הקהילה היהודית ד"ר רפאל לנדאו.
לאחר המלחמה יחס המוסדות העירוניים בקרקוב השתנה לטובה כלפי מכבי.
ב-1919 הצליחו נציגי המועדון לשכנע את ראש העיר בקרקוב להקצות להם שטח למגרש ספורט.
השטח בסמוך לרובע היהודי, ברחוב קולטק, ששימש כמזבלה.
והוכשר כמגרש למשחקי כדורגל ולענפי אתלטיקה שונים.
המגרש החדש אפשר התפתחות ענפי ספורט נוספים והספורטאים הצליחו להגיע להישגים טובים יותר ויותר.
בין השנים 1919 - 1923 השיגו מכבי הישגים רבים, בעיקר בכדורגל, שבאותו הזמן היה הספורט המוביל והיוקרתי ביותר.
שחקני הכדורגל של מכבי זכו במספר ניצחונות נגד הקבוצות החזקות של פולין - כגון פוגון וצ'ארני מלבוב, פולוניה מוורשה וקרקוביה מקרקוב, וכן על קבוצות חזקות זרות.
בשנים 1922 עד 1923 אימן וניהל את הקבוצה דיולה בירו היהודי-הונגרי, שהיה לפני כן חבר נבחרת הונגריה בכדורגל ושחקן מ.ט.ק.
בשנים אלו הפכה מכבי לגורם משפיע בשלל מישורים אחרים: היא הייתה ממייסדיה של התאחדות הכדורגל של פולין העצמאית (ה"פ.ז.נ.פ") וממיסדיה של הסתדרות מכבי העולמית.
מרכיביה של נבחרת הכדורגל הפולנית היו י.
בילליג, סגן נשיא מכבי, וויקטור כוצ'נר, שהיה ממקימי ענף האופניים והאופנועים במכבי.
בנוסף כוצ'נר היה קפטן ההתאחדות הפולנית של רוכבי האופניים- ה"ז.פ.ט.ק".
מכבי קרקוב הצטיינה בין השאר באתלטיקה.
הבולטות מבין האתלטיות היו: מרילה פרייוולד, ברברה אקרלנד, אנדה מצנדורף, הלנה גוטליב, יבגניה גלזנר, אידה קמפלר, מירה רוזנר, ונדה גולדמן, אלה קמפלר.
אצניות מכבי, זכו מספר פעמים באליפות פולין בריצת שליחות 4X80 מטר ובריצת שליחות 4X100 מטר.
הן השתתפו בשתי המכביות הראשונות בארץ ישראל וזכו במדליות.
האצנית מרילה פרייוולד זכתה מספר פעמים באליפות פולין ב-4 מקצועות (ריצת 60 מטר, ריצת 100 מטר, ריצת 200 מטר ובקפיצה לרוחק).
במשחקים העולמיים לנשים שנערכו בפראג, צ'כוסלובקיה בשנת 1930 היא זכתה במדליית ארד בריצת שליחות 4X100 ביחד עם שיאנית העולם סטניסלווה וואלסייביץ', יצגה את מכבי 15 פעמים נוספות בתחרויות בין לאומיות וזכתה כספורטאית המצטיינת של המכביה השנייה בשנת 1935.
קבוצת הכדורמים של מכבי קרקוב זכתה 5 פעמים ברציפות באליפות פולין (1928–1932) ו-4 פעמים ברציפות במקום שלישי (1933–1936), בין שתי מלחמות העולם.
הקבוצה זכתה בתואר במכביה הראשונה, לאחר שניצחה במשחק ידידות יחיד מול נבחרת מעורבת של שחקנים מצ'כוסלובקיה ואוסטריה
קבוצת הכדורמים, בהרכב של י.
פורנסקי, האחים יוליאן ריטמן וזיגמונט ריטרמן, האחים ויקטור ואדולף זולדינגר וארנסט שיינפלד, זכתה החל משנת 1925, באליפות פולין שמונה פעמים, וארבעה משחקניה השתתפו בנבחרת פולין.
היה זה מועדון הספורט היהודי היחיד שזכה באליפות פולין בענף זה.
בשנת 1928 נסגר ענף השחייה במועדון יוטצ'נקה קרקוב, ובעקבות זאת עברו מרבית שחייני המועדון לשורות מכבי.
אולגה שרייבר ליטמן אלופת ושיאנית פולין, זכתה בשלוש מדליות זהב ובשלושה תארים במשחים ל-100 מטר חופשי ל-400 מטר חופשי ול-200 מטר חזה.
ארנסט שיינפלד שיאן פולין, זכה במדליית כסף במשחה ל-100 מטר גב.
בתחילת שנות ה-30 בקרקוב היה הספורט המוטורי ענף פופולרי ובמיוחד רכיבה על אופנועים.
בשנת 1932 זכה הנריק שרייבר דהרו בתחרות של אופנועים כבדים (מעל ל-500 סמ"ק) במסלול לאורך של 210 קילומטר בו השתתפו 25 רוכבים.
בהלווייתו של המנהיג הציוני ד"ר יהושע טהון, שהתקיימה בקרקוב ב-1936, השתתפה בתהלוכת ההלוויה חוליה של רוכבי אופנועים ממועדון מכבי קרקוב.
הרוכבים לבשו בגדים לבנים ועטו על שרוולם סרטי זרוע שחורים.
המחווה המיוחד הזו זכה לסיקור בעיתונות הפולנית.
בשנת 1959, התקיים כינוס היובל של מכבי קרקוב.
לרגל האירוע הגיעה לארץ משלחת מיוחדת מפולין בראשות ס.
שהעניק אות-הצטיינות מטעם המועדון לד"ר ה.
לזר כהוקרה לתרומתו לכדורגל הפולני.
בשנת 1972, לזכר ארגונם האהוב ולזכר כל חבריהם שהלכו לעולמם, ובראשם מייסדה ונשיא הכבוד של מכבי קרקוב, נטעו החברים הנותרים חורשה במקום סמלי, על גבעה במודיעים ההיסטורית, והקימו שם מצבה בקרבת קברות המכבים הראשונים.
מכבי רמת גן הייתה קבוצת כדורגל ישראלית מהעיר רמת גן, שנוסדה עוד ב-1939 בתקופת המנדט הבריטי בארץ ישראל, והמשיכה לשחק גם לאחר קום מדינת ישראל, עד להתמזגותה עם הכח תל אביב, ליצירת "הכח מכבי רמת גן" שהיום נקראת הכח עמידר רמת גן.
הקבוצה הוקמה בשנת 1939, ונרשמה בהתאחדות לליגה המחוזית במחוז תל אביב ב' של עונת 1939, שם סיימה במקום ה-11. עונה לאחר מכן סיימה במקום ה-10 במחוז שומרון בליגת המשנה - ליגה ב', עם 0 ניצחונות.
בעונות הבאות הקבוצה השתפרה וסיימה במקום ה-4 ובמקום ה-6 בליגת המשנה, למרות שהליגה לא הושלמה.
הקבוצה המשיכה בליגה השנייה גם לאחר הקמת מדינת ישראל, וב-1949/1950 שיחקה בליגה המיוחדת ששיבצה את הקבוצות בליגות, סיימה במקום הראשון ב"בית השרון", מה שהשאיר אותה בליגה השנייה שנוסדה שנתיים לאחר מכן - ליגה ב'.
ב-1951/1952 פספסה הקבוצה את העלייה לאחר שסיימה במקום השני, 4 נקודות מתחת להפועל כפר סבא שנלחמה איתה על העלייה לליגה הבכירה דאז - ליגה א'.
בשנים הבאות נחלשה הקבוצה ורק שרדה בליגה באופן גבולי, עד שבעונת 1956/1957 סיימה במקום האחרון בליגת המשנה (ליגה א') וירדה לליגה השלישית (ליגה ב').
בסיום עונת 1958/1959, עקב מצוקה כלכלית הקבוצה התאחדה עם קבוצת הכח תל אביב, שאומנם לא שינתה את שמה עד 2 עונות לאחר מכן ב-1962 אז הוקמה רשמית הכח מכבי רמת גן, קבוצה שזכתה לאחר מכן ב-2 אליפויות ו-2 גביעים בישראל.
הקבוצה המאוחדת החדשה לקחה את אצטדיונה של מכבי רמת גן המקורית, אצטדיון גלי גיל, אך היא הורכבה בעיקר משחקני הכח כיוון שהם היו בכירים יותר (הכח תל אביב שיחקה בליגת המשנה לעומת מכבי רמת גן ששיחקה בליגה השלישית).
על כן המשיכה קבוצת מכבי רמת גן להתקיים בעזרת שחקניה בליגה ב' עד לעונת 1968/1969, אז התאחדה הקבוצה עם "מכבי רמת השקמה", שבגלגולה כיום נקראת מכבי השקמה/רמת חן, ולמעשה הפסיקה להתקיים בשמה והתפרקה.
מכבי ראשון לציון היא אגודת שחייה ישראלית מראשון לציון.
המועדון היא מחלקה בענף השחייה באגודה של והיא אחת מאגודות השחייה הבולטות בישראל.
אגודת מכבי ראשון לציון הוקמה בשנת 1978 במטרה לקדם את ענף השחייה בעיר ראשון לציון.
תחילה פעלו אגודות השחייה בעיר תחת שתי אגודות אליצור ומכבי ראשון ובמקביל פעלה גם אגודת הפועל ראשון לציון.
ב-1990 התאחדו כל אגודות השחייה בעיר לגוף אחד – מכבי ראשון לציון אשר תחת חסותה של החברה העירונית ראשון לציון לתרבות, ספורט ונופש בע"מ.
שחייני האגודה משתתפים בתחרויות ארציות ובין-לאומיות.
שניים משחייניה ייצגו את מדינת ישראל במשחקים האולימפיים: אורן אזרד וטימאה טוט.
אחרים באליפויות עולם, אליפות אירופה ומשחקי הקומן.
האגודה מתאמנת בבריכת שיכון המזרח בראשון לציון.
מכבי צור שלום ביאליק הייתה קבוצת כדורגל נשים ישראלית מקריית ביאליק, שהתחרתה בליגת העל בכדורגל נשים ובגביע המדינה בכדורגל נשים.
המועדון הוקם בשנת 2005 ושיחק את מרבית עונותיו בליגת העל.
הישג השיא של הקבוצה היה המקום החמישי בעונת 2008/2009. בסיום 2011/2012 ירדה הקבוצה לליגה השנייה.
בעונתה הראשונה בליגה השנייה סיימה הקבוצה במקום השני והתמודדה מול בנות סכנין במשחק מבחן על העלייה/הישארות, אך הובסה 0–11 ונשארה בליגה השנייה.
בעונה שלאחר מכן, זכה המועדון באליפות הליגה השנייה והעפיל חזרה לליגה הראשונה.
עם זאת, הקבוצה לא הצליחה לשרוד בליגה העל, הפסידה בכל משחקיה וכבשה שלושה שערים בלבד, ולבסוף ירדה חזרה לליגה השנייה.
המועדון התחרה גם במסגרת גביע המדינה בכדורגל נשים, אך מעולם לא העפיל אל מעבר לשלב רבע הגמר.
הקבוצה הגיעה לחצי גמר גביע הליגה השנייה בעונת 2012/2013, אך הפסידה לבנות קיסריה טבעון.
סמל המועדון מידעשם מלא מכבי תל אביב - מועדון לענפי ספורטמדינה שנת יסוד 1906צבעים צהוב וכחולכינוי מכביהצהוביםהאגודהמוטומועדון אחד לפני כולםמספר ענפים 17יושבי ראש יו"ר האגודהדורון שיטרוקכדורגלמיטשל גולדהארכדורסל שמעון מזרחימתקנים מרכז האגודהמרכז הספורט הלאומי תל אביבאצטדיון כדורגלאצטדיון בלומפילדאולם כדורסלהיכל מנורה מבטחיםאולם כדורידאולם התיכונטאולם כדורעףאולם הדר יוסף
מכבי תל אביב היא אגודת ספורט ישראלית השייכת למרכז מכבי וממוקמת בעיר תל אביב-יפו.
האגודה, שהוקמה בשנת ה'תרס"ו – 1906 בשם "אגודת המתעמלים היהודים - הראשון לציון יפו", נחשבת לאגודה המובילה בישראל.
בראשית שנות ה-60, נרשמה האגודה בספר הזהב של הקרן הקיימת לישראל.
מחלקות הפעילוּת של מכבי תל אביב זכו פעמים רבות בתוארי אליפויות וגביעים מקומיים ובאליפויות אירופה ותחרויות בין-לאומיות אחרות.
ספורטאי האגודה זכו במדליה אולימפית והישגים בין-לאומיים נכבדים בענפים השונים, כולל השתתפויות ב ומשחקי המכביה.
מאז שנת 1970 (למעט שנת 1993) זכתה האגודה לפחות באליפות אחת כל שנה באחד מארבעת הענפים המובילים בספורט בישראל (כדורגל, כדורסל, כדוריד וכדורעף).
בעונת 2014 זכו מחלקותיה של האגודה בתוארי אליפות בכל אחד משלושת ענפי הכדור הפופולריים בישראל (כדורגל, כדורסל וכדוריד).
בעונת 2024 זכו מחלקותיה של האגודה בתוארי אליפות בכדורגל, בכדורסל ובכדורעף.
מכבי תל אביב היא בין הקבוצות והמובילות בכדורגל, בכדורסל ובכדורעף ומתחרה כל שנה על אליפות וגביע המדינה.
זהו המועדון היחיד בישראל שיש לו קבוצה מובילה בשלושה מארבעת הענפים המובילים בישראל.
בין השנים 2013–2018 הייתה למועדון גם קבוצה מובילה בכדוריד.
האגודה מתחרה ב-16 ענפי ספורט אולימפיים - כדורגל, כדורסל, כדוריד, כדורעף, אתלטיקה קלה, ג'ודו, הרמת משקולות, התעמלות אמנותית, התעמלות מכשירים ואקרובטיקה, שחייה, היאבקות, טניס שולחן, אגרוף, כדורעף חופים, טריאתלון, וטרמפולינה.
כמו כן, מפעילה האגודה קבוצת כדורגל אולמות שאינו ענף אולימפי.
שתי המחלקות המובילות של האגודה, השייכות לבעלים פרטיים, הן מחלקות הכדורסל וכדורגל.
מועדון הכדורסל של מכבי תל אביב הוא אחד ממועדוני הכדורסל המובילים באירופה וזכה בשישה גביעי אירופה.
המועדון נמצא בראש טבלת הזכיות של כלל הכדורסל בישראל.
מועדון הכדורגל של מכבי תל אביב הוא אחד המועדונים המובילים בישראל ומחזיק בשיא האליפויות (26) והזכיות בגביע (24).
כמו כן זכה המועדון בגביע אסיה לאלופות פעמיים והוא המועדון הישראלי היחיד שהשיג הישג זה.
המועדון הופיע פעמיים בשלב הבתים של ליגת האלופות.
משרדי האגודה ופעילות חלק עיקרי ממחלקותיה מתרכזת במרכז הספורט הלאומי תל אביב, לרבות אצטדיון האתלטיקה ואולם הספורט שבמתחם.
קבוצת הכדורגל מארחת את משחקיה באצטדיון בלומפילד וקבוצת הכדורסל בהיכל מנורה מבטחים.
מועדון כדורסל מכבי תל אביב הוא המועדון בעל ההישגים הטובים ביותר בספורט הישראלי ואחד ממועדוני הכדורסל המובילים באירופה.
המחלקה הוקמה בשנת 1932, ובראשית דרכה אירחה את משחקיה הביתיים במגרש מכבי הלא מקורה ("מגרש הבלטות"), שברחוב מכבי.
לקבוצה הבכירה של המועדון 57 אליפויות ישראל, 46 גביעי מדינה ושישה גביעי אירופה.
במהלך חצי גמר גביע אירופה לאלופות בכדורסל לעונת 1977, נפגשה קבוצת הכדורסל של המועדון עם קבוצת הפאר צסק"א מוסקבה (מחלקת הכדורסל של אגודת הספורט המרכזית של הצבא האדום).
הימים היו ימי שיא המלחמה הקרה וישראל וברית המועצות היו בנתק של עשור בו לא קוימו יחסים דיפלומטיים בין המדינות והתקיימה תמיכה צבאית ופוליטית של ברית המועצות באויביה הערביים של ישראל.
אי לכך, סירבה צסק"א להגיע למשחק בתל אביב (כמו כן, סירבו השלטונות הסובייטים לנפק אשרות כניסה לאנשי מכבי), ומכבי נאלצה לארח את ההתמודדות במגרש נייטרלי בעיר וירטון שבבלגיה.
ההתמודדות זכתה לעניין עצום בקרב כלל החברה הישראלית (אף כאלה שכלל לא התעניינו בכדורסל) שצפו בו ב (שהיה באותה עת הערוץ היחיד בטלוויזיה בישראל), מאחר שראו בו סמליות רבה.
לאחר ניצחונה הסנסציוני של מכבי, בתוצאה 79–91, רואיין כוכב הקבוצה טל ברודי, כשאוהדים רוקדים מסביבו בהתרגשות, וקרא במבטא אמריקאי:משפט זה מצוטט לרוב בפרפרזה מתוקנת ומקוצרת - "אנחנו על המפה", והיא הפכה למטבע לשון בשפה העברית ובפרט לאחד ממטבעות הלשון המוכרים בהיסטוריה של הספורט הישראלי.
הניצחון בחצי הגמר נחשב לאירוע מכונן בהיסטוריה ובזהות הישראלית.
לאחר ניצחונה של מכבי בגמר מול מובילג'ירג'י וארזה האיטלקית בתוצאה 77–78, התקבע מעמדה בתור "הקבוצה של המדינה".
מאז, שחזרה כאמור הקבוצה את הישגה עוד חמש פעמים.
מאמן הקבוצה הוא עודד קטש שגם אימן את הקבוצה בעבר.
בין הבעלים נמצאים שמעון מזרחי, דייוויד פדרמן, ומשפחת רקנאטי.
הקבוצה מארחת את משחקיה בהיכל מנורה מבטחים אשר נמצא בתל אביב.
הקבוצה מקיימת את אימוניה באולם הדר יוסף ומשרדי המועדון נמצאים ברחוב יגאל אלון בתל אביב, בעבר משרדי המועדון שכנו ברחוב הירקון בתל אביב, בבניין המכונה "בית לייבו" (על שם חיים "לייבו" ליבוביץ', מנהלה המיתולוגי של קבוצת הכדורגל בשנות ה-70).
בעבר, התקיימה קבוצת נשים למועדון, אך היא התפרקה בתום עונת 2003. הקבוצה נוסדה בשנת 1957, ולזכותה הישגים רבים, ביניהם 11 אליפויות מדינה ו-12 גביעי מדינה (הקבוצה היא שיאנית הזכיות במפעל זה).
מועדון כדורגל מכבי תל אביב נחשב לאחד ממועדוני הכדורגל המובילים בישראל.
קבוצת הכדורגל היא המחלקה הוותיקה ביותר באגודה ואף קבוצת הכדורגל הוותיקה ביותר בישראל.
הקבוצה הבוגרת של המועדון מובילה את טבלת הזוכות באליפויות המדינה עם 26 אליפויות ואת טבלת הזוכות בגביעי המדינה עם 24 גביעים, מתוכם שבעה נלקחו בעונת אליפות (דאבל), ומהם אחד בעונת אליפות וזכייה בגביע הטוטו (טרבל).
מכבי תל אביב זכתה 9 פעמים בגביע הטוטו, 8 פעמים באלוף האלופים ופעמיים בגביע אסיה לקבוצות (הקבוצה הישראלית היחידה שהצליחה לזכות פעמיים במפעל זה) והיא הקבוצה היחידה בישראל שהשתתפה בכל עונותיה של ליגת הכדורגל הבכירה בישראל.
בסך הכל, מחזיק המועדון בשיא הזכיות בכל אחת מארבע התחרויות הרשמיות של ההתאחדות לכדורגל בישראל.
מאמנה של מכבי תל אביב הוא רובי קין, ובעלי המועדון הוא מיטשל גולדהאר.
הקבוצה מארחת את משחקיה אצטדיון בלומפילד שבתל אביב, אשר מהווה את מגרשה הביתי של הקבוצה.
הקבוצה עורכת את אימוניה במגרש בקריית שלום אשר נמצא בתל אביב.
מחלקת הנוער של המועדון היא בין המובילות בישראל והיוותה פס ייצור של שחקנים לטובת הקבוצה הבוגרת במהלך השנים.
מחלקת הנוער בעלת מספר רב של קבוצות המתחרות בכלל הגילאים ואת אימוניה היא עורכת ב"אקדמיית הנוער על שם אבי כהן" (חלק ממתחם האימונים של הקבוצה הבוגרת) אשר בקריית שלום, תל אביב.
קבוצת הנוער של המחלקה היא מהטובות והמעוטרות בישראל ומאז הפיכת ליגת הנוער למקצוענית ב-1994, זכתה הקבוצה בתשעה תוארי אליפות וחמישה גביעי מדינה, כאשר שלושה מהם היא עושה בזכיית דאבל.
בעבר, התקיימה קבוצת נשים למועדון, אך היא התפרקה בשנת 2002 בשל קשיים כלכליים, לאחר ארבע עונות בליגת הנשים מתוכן סיימה במקום הרביעי, בכל אחת מהן.
מועדון כדורעף מכבי תל אביב, אשר משחק בליגת העל בכדורעף, זכה ב-16 אליפויות וב-11 גביעים.
במהלך השנים 2008–2012 רשמה לזכותה הקבוצה חמש זכיות רצופות בדאבל, ללא ספק מדובר היה בתור הזהב של הקבוצה מבחינה הישגית ואף מבחינת עניין הקהל בה, כאשר אוהדי הקבוצה מילאו את תכולת אולם הדר יוסף במהלך מספר מקרים.
מועדון הכדורעף של מכבי תל אביב נחשב לאחד מהמועדונים המובילים בישראל, והוא מתחרה מדי שנה על האליפות ועל גביע המדינה.
בשנת 2023 הפך למועדון הכדורעף הראשון בישראל שמגיע לגמר גביע אירופי וסיימה כסגנית מחזיקת גביע האתגר, המפעל השלישי בחשיבותו באירופה.
הקבוצה מארחת את משחקיה באולם באולם הספורט הדר יוסף שבתל אביב.
מועדון כדוריד מכבי תל אביב משחק ב, הקבוצה זכתה באליפות פעמיים (2014 ו-2016) וב-4 גביעי מדינה (1963, 1964, 1965 ו-2017) כאשר את שלוש הזכיות הראשונות בגביע, היא עושה בשם "מכבי צפון תל אביב".
"מכבי צפון תל אביב" ומחלקת הכדוריד של "ברית מכבים עתיד" לימים התאחדו אל תוך מכבי תל אביב.
בעונת 2016/17 העפילה לראשונה בתולדותיה לשלב הבתים של גביע האיגוד האירופאי (EHF) - המפעל השני בחשיבותו בכדוריד האירופי, הישג היסטורי עבור המועדון.
הקבוצה מארחת את משחקיה באולם התיכונט שבתל אביב.
אגודת מכבי תל אביב מפעילה ספורטאים רבים ב-14 ענפי ספורט אולימפיים, בנוסף לכדוריד ולכדורעף (מועדוני הכדורסל והכדורגל הם בבעלות פרטית): אתלטיקה קלה, ג'ודו, גלישת גלים, הרמת משקולות, התעמלות אמנותית, התעמלות מכשירים ואקרובטיקה, שחייה, היאבקות, טניס שולחן, אגרוף, כדורעף חופים, טריאתלון וטרמפולינה.
כמו כן, מפעילה האגודה קבוצת כדורגל אולמות, רכיבה על סוסים וקרוספיט שאינם ענפים אולימפיים, או שההתחרות במסגרתן היא לא במקצים אולימפיים.
בעבר התקיימו במסגרת האגודה מחלקות כדורמים, טניס, הוקי שדה ורכיבה על אופניים.
מחלקת הג'ודו של האגודה כוללת בתוכה את יעל ארד, הספורטאית הישראלית הראשונה שזכתה במדליה אולימפית.
היא זכתה במדליית כסף במסגרת אולימפיאדת ברצלונה 1992.