tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
הכינור מנגן מרווחים שמתנועעים הלוך ושוב ויוצרים מעין סלסול, המזכיר זמזום של פיות מרחפות.
הסלסולים הללו מקושרים זה לזה באמצעות תרוצות מהירות במיוחד של סולמות מאמירים בקרשנדו.
חטיבה C נפתחת בנושא נרעש וחדור רגש, בסולם סי מינור.
בתחילת המלודיה, מתבקש הכנר לנגן סדרה של ארבעה צלילים זהים, כל פעם על מיתר אחר בכינור, תוך החלפה תכופה של אצבוע יד שמאל ופוזיציית הנגינה.
בסיום הפרזה הקצרה פורט הכנר על מיתר הכלי (פיציקטו), אך בעזרת יד שמאל, בשונה מהטכניקה הרגילה הנעזרת ביד ימין.
עם שׁוך הסערה, היצירה עוברת לסולם סול מז'ור ומופיעה מלודיה מעודנת ואלגנטית בלגאטו, המכילה בעיקר צלילים דיאטוניים.
היא נענית בפתאומיות בקולות "צחקוק" כרומטיים במרווחי דצימות מקבילות.
בתום האפיזודה הקצרה, נושא הפתיחה של החטיבה חוזר ומתפתח לכדי ריקוד משעשע, הנבנה על בסיס מוטיב מקפץ עם גליסנדו.
לבסוף, מתרחשת מודולציה חדה לסולם ההומונימי סי מז'ור, והריקוד ממשיך כמות שהוא עד שנגמר בצניחה כרומטית הדרגתית מהצליל סי באוקטבה הרביעית.
ברגעי הסיום של היצירה, בציני מסכם את כל הטכניקות והתעלולים האקרובטיים לכדי תצוגה וירטואוזית מרהיבה ואנרגטית, ובה חוזר הנושא הראשי ביפעת ניצחון בסולם ההומונימי מי מז'ור.
במוזיקה, המונח "וירטואוז" מתייחס למוזיקאי שהגיע להישגים גבוהים בנגינתו וניחן בכישורים טכניים יוצאי דופן.
וירטואוזיות ביצירות מוזיקליות מתבטאת ביישום טכניקות נגינה מתקדמות המעטרות את היצירה, כגון שימוש בתווים גבוהים, סלסולים, טרמולו ואלתור ווקאלי.
סגנון ההלחנה הווירטואוזי מקורו בתקופה הרומנטית, תקופה שהעלתה על נס את יופיה של האנושות וחירותה, ושאפה להביע באמצעות האומנות רגשות סובייקטיביים עזים ודרכי הבעה אינדיבידואליסטיות.
הסגנון הזה, שעולה בקנה אחד עם רגשות התשוקה והחירות האומנותית של התנועה הרומנטית, נחל הצלחה בקרב קהלי הקונצרטים, ונגנים וירטואוזים שביצעו יצירות מאתגרות נהפכו לסמלי תרבות.
הכנר והמלחין האיטלקי ניקולו פאגאניני נחשב לאחד מה"כוכבים" הווירטואוזים הראשונים.
בהשפעת הפיתוחים הטכנולוגיים בייצור כלי קשת, מלחינים החלו להתעמק בחקר הכינור וביכולותיו.
סוגת הקונצ'רטו בפרט שימשה כר פורה עבור מלחינים, שהחלו לחבר תפקידי סולו מלהיבים ונועזים, שנועדו להפגין את מלוא כישורי הנגינה של הכנר.
"מחול השדונים" היא תצוגת תכלית ראוותנית של טכניקות נגינה מתקדמות בכינור.
מעבר למהירות המופלאה שבה נדרש הכנר לנגן את היצירה, בציני מפיח חיים בשדונים בעזרת אוצר נרחב של טכניקות:
פלג'ולט – לחיצה עדינה על המיתר כנגד השחיף, בשונה מלחיצה מלאה, מפיקה פלג'ולט (בעברית: "הרמונית") – צליל עילי שגבוה מתדר הבסיס, ולו גוון שורק ואווירירי.
בציני משתמש ביצירתו הן בפלג'ולטים טבעיים והן בפלג'ולטים מלאכותיים.
ראוי לציין כי באמצע חטיבה C מופיעה מלודיה במרקם של פלג'ולטים מלאכותיים במרווחים, טכניקה וירטואוזית במיוחד המערבת את כל ארבע אצבעות יד שמאל של הכנר בעת ובעונה אחת.
נגינת מרווחים ואקורדים – כינור, בשונה מכלים הרמוניים בתכלית כמו פסנתר, מפיק רוב הזמן רק קול אחד.
עם זאת, ניתן לנגן בכינור שני קולות בו זמנית עם משיכת הקשת על שני מיתרים, או לנגן שלושה ואף ארבעה צלילים בו זמנית בצורת אקורדים שבורים.
נגינה מסוג זה מעבה את המרקם המלודי ופותחת צוהר לנגינה פוליפונית בתנועה מקבילה או מנוגדת.
ב"מחול השדונים" מופיעים קטעים בהם על הכנר לנגן מרווחים בגודל של מרווח דצימה, מה שדורש מתיחה רחבה מאוד בין אצבעות יד שמאל.
תווים גבוהים – גובה הצליל הבוקע ממיתרי הכינור נקבע על ידי קיצור אורכו של המיתר ביחס מסוים על ידי לחיצה על המיתר כנגד השחיף.
ככל שהצליל גבוה יותר, המרחקים בין מיקומי האצבע על גבי המיתר מתקצרים.
לכן, נגינת תווים גבוהים בכינור, ובכלי קשת בכלל, היא אתגר טכני הדורש דיוק רב, תרגול מתמיד ושמיעה מוזיקלית מצוינת.
פיציקטו ביד שמאל – פריטה על מיתרי הכלי בעזרת אצבעות יד שמאל, בשונה מהטכניקה הרגילה שנעזרת ביד ימין.
פיציקיטו ביד שמאל מסומן בתווים באמצעות "+" מעל ראש התו.
ריקושט – הקפצת קצה הקשת על גבי המיתר.
"מחול השדונים" היא ללא ספק יצירותו המוכרת ביותר של בציני.
היצירה הולחנה בתקופה בה ערך סיבובי הופעות ברחבי אירופה כסולן וירטואוז, ורבים השוו את שיעור קומתו לזה של פאגאניני.
באותה תקופה, חיבר יצירות מאתגרות וראוותניות שנועדו להפגין את כישוריו יוצאי הדופן.
עם זאת, המוניטין של בציני כמלחין נשען בעיקר על היצירה הקצרה זאת, ואילו מרבית תנובתו המוזיקלית ננטשה על אם הדרך.
מאז ומתמיד, "מחול השדונים" משמש כקטע הדרן הסוחף תשואות ומחיאות כפיים מפה לפה.
"מחול השדונים" היא אחת היצירות המאתגרות ביותר שנכתבו לכינור.
מחומש (מְחֻמָּשׁ; בלועזית, מיוונית: פֶּנְטַגוֹן) הוא מצולע בעל חמש צלעות.
סכום זוויותיו הפנימיות של מחומש הוא 540 מעלות, ויש בו 5 אלכסונים.
מחומש משוכלל הוא מחומש שכל צלעותיו שוות זו לזו וכל הזוויות שוות זו לזו.
גודל כל אחת מהזוויות הוא 108°.
מספר זה אינו מחלק את 360, ולכן לא ניתן לרצף את המישור במחומשים משוכללים.
שטח מחומש משוכלל שאורך צלעו a מחושב על פי הנוסחה:
כל אלכסוני המחומש שווים באורכם זה לזה, וכל אחד מקביל לצלע איתה הוא לא חולק קודקוד משותף.
אלכסון עם שתי צלעות יוצרים משולש זהב רחב (משולש שווה-שוקיים שהיחס בין הבסיס לשוק הוא יחס הזהב), ואילו שני אלכסונים עם צלע יוצרים משולש זהב צר (שהיחס בין שוק לבסיס הוא יחס הזהב).
גם המשולשים הקטנים, שנוצרו בתוך המחומש, הם משולשי זהב.
ניתן לבנות מחומש משוכלל על ידי שימוש במחוגה ובסרגל בלבד, על ידי חסימתו במעגל.
דרך זו תוארה על ידי אוקלידס בספרו יסודות (ספר רביעי, טענה 11) לפני כאלפיים וארבע מאות שנה.
הבניה מבוססת על כך ש- ו- .
משרטטים מעגל, מרכזו יהיה O (המעגל הירוק שבסרטוט משמאל).
נניח שרדיוסו של מעגל זה - יחידה אחת.
בוחרים על ההיקף נקודה, A, שתהווה אחד מקודקודי המחומש.
מעבירים ישר מ-A דרך המרכז, O.
בונים אנך לקוטר AO, דרך מרכז המעגל, ומסמנים את אחד החיתוכים שלו עם המעגל כ-B.
מסמנים את הנקודה C במרכז הקטע OB.
מעבירים מעגל שמרכזו הנקודה C דרך הנקודה A, מסמנים את נקודת החיתוך בין המעגל לקו OB כ-D.
(המרחק , וזהו אורך צלע המחומש החסום במעגל המקורי).
מעבירים מעגל שמרכזו A דרך הנקודה D; מסמנים את חיתוכיו עם המעגל המקורי (הירוק) באותיות E ו-F.
מעבירים מעגלים שמרכזם E ו-F דרך הנקודה A, מסמנים את חיתוכיהם עם המעגל המקורי כ-G ו-H בהתאמה.
הנקודות AEFGH מהוות את קודקודי המחומש המשוכלל.
דרך אחרת מתוארת באנימציה שמשמאל.
כל מחומש חוסם חתך חרוט וחסום בחתך חרוט.
מצולע המקיים תכונה זו נקרא מצולע פונסלה (Poncelet).
חמשת האלכסונים של מחומש נפגשים בחמש נקודות, ויוצרים כך מחומש פנימי.
Clebsch הוכיח (ב-1871) שהמחומש הפנימי דומה פרויקטיבית למחומש המקורי.
ב-2007 הראה Schwartz שתכונה זו נכונה לכל מצולע פונסלה בעל מספר אי-זוגי של קודקודים.
למחומש יש תכונה מעניינת, והיא שניתן לחשב את שטחו ללא טריאנגולציה (ללא חלוקה של שטחו למשולשים), אלא רק על ידי "הליכה מסביבו" וחישוב שטחיהם של משולשים קודקודיים.
המתמטיקאי הידוע קרל פרידריך גאוס הוא זה שגילה תכונה זו, ומצא ביטוי המתאר את שטחו של מחומש משטחיהם של משולשים קודקודיים (משולש קודקודי הוא משולש שקודקודיו הם שלושה קודקודים עוקבים של המחומש): אם נסמן ב- את שטח המשולש שקודקודיו הם אז שטח המחומש
מקיים את המשוואה הריבועית , כאשר ו- הם הפונקציות הסימטריות הציקליות ממעלה ראשונה ושנייה במשתנים :
בין משפחות המצולעים, משפחת המחומשים מציבה בעיות ייחודיות בתחום ריצוף של המישור.
המתמטיקאית דוריס שאטשניידר חקרה מהו סימן ההיכר של מחומשים שניתן ליצור מהם ריצוף לעומת אלו שלא.
היא אפיינה מספר מחומשים רלוונטיים, אך בעיית המחומשים בכללותה נותרה עדין לא פתורה, וייתכן וקיימים מחומשים נוספים הניתנים לשימוש במישור וטרם התגלו.
כיום ידועים 13 דפוסים של מחומשים זהים שמאפשרים ריצוף מלא של המישור ללא חללים, בדומה לפסיפס או כוורת דבורים.
המתמטיקאית החובבת מרג'ורי רייס גלתה ארבעה מהם.
מחוננות היא רמה גבוהה של יכולות אצל אדם הנמדדת בין היתר באינטליגנציה גבוהה, בהישגים מיוחדים או בכישרון יוצא מגדר הרגיל.
ישנן מספר הגדרות המשתנות בין מדינות או בין חוקרים שונים.
רוב ההגדרות מתבססות על מדדים גבוהים של חשיבה, הבנה וסקרנות.
מנת המשכל (IQ) של מחוננים גבוהה בהרבה מהממוצע בקרב כלל אוכלוסיית בני גילם.
מחוננות מוזכרת בדרך כלל בהקשר של ילדים או נוער.
לואיס טרמן היה הראשון שערך מחקר מדעי בנושא מחוננים.
משנת 1925 הוא עקב אחרי קבוצה של כ-1,500 ילדים בקליפורניה, שמבחני מנת משכל מצאו אצלם IQ שבין 135 ל-196. טרמן וצוותו עקבו אחריהם במהלך 50 שנה, וכתבו דו"חות מפורטים בהם נבחנו ביצועיהם במספר קטגוריות החל בילדותם ועד לזקנתם.
ממחקרו התברר, כי הקבוצה הזו הגיעה לרמת הישגים יוצאת דופן בתחומים רבים (הישגים בתחום המחקר, בפרסום הישגים יוצאי דופן ותפוקות גבוהות בתחום פרסומים מקצועיים).
איגוד הפסיכולוגים האמריקני מתייחס בעיקר לפוטנציאל.
לאחר מכן, נמדדים הישגים וכישרון מפותח המתבטאים בהצטיינות.
בשנת 1991 פרסמה קבוצת קולומבוס הגדרה למחוננות שהיא יכולת קוגניטיבית גבוהה השונה באופן בולט מהנורמה.
התפתחות של מחוננים נוטה להתפתח באופן אסינכרוני כלומר אין הלימה בין הגיל והפיזיות לצמיחה השכלית, כך גם עם תפקוד קוגניטיבי, חברתי ורגשי.
שכיחות באבחנה במחוננות נובעת בין היתר מהגדרתה.
בארצות הברית מחוננות נקבעת בדרך כלל על פי מנת המשכל, אשר מתפלגת בצורה נורמלית באוכלוסייה הכללית.
הגורם המשפיע הוא בחירת ציון ה-IQ שממנו והלאה אדם מסוים יחשב כמחונן.
הקריטריון למחונן הוא ציון 130, ומשמעו ש-3% מהאנשים נחשבים למחוננים.
מחוננים רבים מתאפיינים בזיכרון גבוה לטווח הארוך, סקרנות ורצון לדעת ולהתנסות, חשיבה מהירה ופתרון בעיות מהיר, והעדפה לפתור בעיות מורכבות יותר.
רבים מבטאים מוטיבציה גבוהה, ומשקיעים מאמץ כאשר ניצב בפניהם אתגר.
לרבים יש דמיון מפותח המתבטא בכישורים יצירתיים ואמנותיים.
מאפיינים אלו הם תוצאה של רמת האינטליגנציה הגבוהה וכן יכולת לקשר בין ידע קודם לידע חדש.
מקובל לחשוב שהצרכים הרגשיים והבעיות החברתיות של ילדים מחוננים הם כשל שאר הילדים בני גילם.
עם זאת, ישנם מספר מתאמים סטטיסטיים לקשיים אשר אותם ילדים חשופים להם יותר; חלקם נובעים מהיכולות הקוגניטיביות של הילד, וחלקם מיחסי הגומלין שלו עם הסביבה.
קיימות שתי גישות עיקריות להתמודדות עם הגדרת המחוננות: הגישה האיכותית והגישה הכמותית.
בגישה הכמותית מניחים כי קיימים הבדלים תפקודיים של אוכלוסיית המחוננים ביחס לרוב בני האדם כך שכישורים מסוימים מפותחים באופן בולט משאר בני גילם.
בגישה האיכותית נבחנת יכולת תפקוד הכוללת שילוב של יכולות קוגניטיביות גבוהות בשילוב יכולות רגשיות בהקשר חברתי היוצרת נקודת מבט שונה על הסביבה ותפקוד שונה באיכותו.
הנטייה הרווחת היא להגדיר את המחוננות באמצעות הגישה הכמותית.
ילדים מחוננים יגלו לרוב יכולת אינטלקטואלית כללית הכוללת; זיכרון, הבעה עצמית וכושר חשיבה, כישורי למידה גבוהים; ידע, גילוי עניין מוגבר בתחום מסוים, יכולת מתמטית גבוהה וקריאה / כתיבה מוקדמת (ללא הקניה או לימוד).
תכונות נוספות המאפיינות מחוננים הן מוטיבציה גבוהה ויצירתיות.
מלקולם גלדוול מבקר את שיטת מיון המחוננים כיום.
לטענתו המחוננים שנבחרים אינם בהכרח מחוננים אלא פשוט בשלים יותר.
נקודה זו הוצגה בספרו מצוינים שהיה לרב-מכר.
הספר מתחיל במחקר של גלדוול עם השאלה מדוע מספר לא פרופורציונלי של שחקני ההוקי הטובים ביותר בקנדה נולדים בחודשים הראשונים של השנה הקלנדרית.
התשובה, הוא מציין, היא מפני שהקבוצות בליגות הנוער בהוקי בקנדה קובעות את הקבלה לפי שנה קלנדרית (ילדים שנולדו ב-1 בינואר משחקים בליגה יחד עם אלו שנולדו ב-31 בדצמבר באותה שנה).
ילדים שנולדו בתחילת השנה הם גדולים יותר ובעלי בשלות רבה יותר מאשר המתחרים הצעירים שלהם ולכן הם מזוהים לעיתים קרובות כספורטאים טובים יותר, מה שמוביל לאימון נוסף שגורם לכך שהם ישתפרו עוד יותר מה שגורם לסבירות גבוהה יותר להתקבל לקבוצות הטובות בהוקי שם הם ישתפרו יותר וחוזר חלילה.
הנקודה היא שבעוד בהתחלה הילדים לא היו טובים יותר אלא רק בשלים יותר כתוצאה מהאימונים הם נהייו באמת טובים יותר (מה שיוצר סוג של נבואה המגשימה את עצמה).
תופעה זו, שבה "העשירים מתעשרים והעניים נהיים עניים יותר", גלדוול מכנה "יתרון מצטבר של גלדוול".
גלדוול מציע שמיון המחוננים יערך בגיל מאוחר יותר כדי שהשפעות השוני בגילאים יהיו קטנות ככל האפשר.
לדברי ד"ר צבי סבר, איראן נמצאת במקום הראשון בעולם באיתור, קידום וטיפוח מחוננים.
ישנם מצבים רבים אשר עשויים לפגוע בתפקודו או איכות חייו של האדם ולהתקיים במקביל למחוננות.
האדם המחונן יכול לנסות ולהצליח להתגבר על קשיים שונים בחייו באופן יעיל על ידי שימוש באינטליגנציה הגבוהה שלו.
יש בכך בעייתיות כאשר המחוננות מסתירה קושי מסוים ובכך מונעת את איתורו ואת הטיפול בו.
לדוגמה, בהקשר של לקויות למידה או הפרעת קשב - ככל שיכולותיו השכליות של האדם גבוהות יותר, כך הוא נמצא בסיכון יתר לאי-גילויה של הלקות ולהתחלה מאוחרת של הטיפול בה, לעיתים מאוחרת הרבה יותר מדי.
למעשה, ייתכן גם מצב שבו לאדם מסוים יהיה שילוב משולש של מחוננות, ליקוי למידה והפרעת קשב.
היכולת של מחוננות להסתיר קשיים בתחומים אחרים נובעת בין היתר מכך שליקוי שבדרך כלל מקושר לפתולוגיה יכול להקנות יתרון בתחום היצירתיות בנוכחותן של יכולות קוגניטיביות אחרות, כמו אינטליגנציה.
למשל - מנת משכל גבוהה יכולה לשמש כגורם ממתן ומועיל עבור הנמכה בעכבה סמויה ובכך לשנות את הביטוי שלה מפגיעה בקשב להגברת היכולת היצירתית.
היחס בין מחוננות ללקות פועל באופן הדדי בשני הכיוונים.
קיימים גם מקרים רבים בהם לקות מטשטשת את המחוננות.
לכן יש לאתר מחוננות גם בקרב אנשים בעלי לקויות בתחומים שונים (פסיכולוגי, נוירולוגי, פיזי, חברתי או משפחתי).
אבחון מחוננות בישראל שונה מזה הנהוג במדינות רבות בעולם.
הוא אינו מתייחס למנת המשכל של התלמיד כפי שנמצאה באבחון.
במקום זאת, הוא תלוי בהגדרה יחידה של משרד החינוך - הצלחה במבחני מכון הנרייטה סאלד (במגזר היהודי) או מכון קרני (ביתר המגזרים).
משרד החינוך מבצע מבחנים לאיתור מחוננים, באזורים בהם קיימות מסגרות מתאימות לתלמידי החינוך הממלכתי בלבד (לא נכללים תלמידי מסגרות 'מוכר שאינו רשמי' או 'חינוך ביתי' בתהליך האיתור).
המבחנים נערכים בידי מכון הנרייטה סאלד או מכון קרני, לתלמידי כיתות ב' או ג', וכן בכיתה ו', והם בנויים משני שלבים עוקבים.
שלב ראשון, בו עוברים כל תלמידי כיתות ב' או ג' מבחן סינון הבוחן את יכולותיהם בתחום הבנת הנקרא וחשבון.
המבחן מבוצע במסגרת בית הספר.
מבחן זה מאפשר לאתר את התלמידים בעלי היכולת הגבוהה ביותר בכל כיתה (כ-15% מכלל הנבחנים), בנוסף לתלמידים הללו, ניתנת אפשרות להמלצת המורים על תלמידים לקראת מבחן שלב ב'.
לאחר קבלת תוצאות המבחנים, על בית הספר להודיע להורי התלמידים אם ילדם נכלל או לא נכלל ברשימת הזכאים למבחן שלב ב'.
בנוסף לתלמידים שעברו את מבחני שלב א', לצורך הסינון הראשוני, ניתן להוסיף תלמידים באמצעות המלצת צוות בית הספר.
מבחן שלב ב' נערך על ידי מכון סאלד או קרני, מחוץ לבית הספר, בשעות אחר הצהריים.
הוא מועבר במתכונת קבוצתית בדומה למבחן שלב א', אך הוא קשה יותר ודורש התמודדות אינטלקטואלית בלחץ של זמן.
על סמך תוצאות מבחני שלב ב', נבחרים ללמוד בתוכניות למחוננים 1.5%-2.5% מכלל המועמדים, ולתוכניות המצטיינים מוזמנים תלמידים נוספים, כך שבשתי התוכניות לומדים כ-5% מכלל המועמדים.
את התשובה לגבי קבלתו (או אי-קבלתו) של הילד לתוכניות השונות מקבלים ישירות ממכון סאלד או קרני.
תוכנית המחוננים כוללת יום שליפה למרכז מחוננים אזורי בשעות הבוקר (על חשבון יום לימודים), ואילו תוכנית המצטיינים כוללת לימודי העשרה במרכזי המחוננים בשעות אחר הצהריים.
המסגרות פועלות מכיתה ג' עד י"ב (כולל).
בנוסף לתוכניות המתקיימות במרכזי המחוננים, קיימת אפשרות להאצה ("הקפצת כיתה" או קידום בתחום לימודי ספציפי), לימוד בכיתת מחוננים ייעודית או בבית ספר ייחודי (בעיקר במרכזים עירוניים) והשתלבות במסגרות העשרה שונות נוספות (באמצעות למידה מרחוק או בחופשות במסגרת פנימייתית).
תוכניות מחוננים בערים גדולות מעודדות את התלמידים להשתתף בקורסים אקדמאיים במטרה לצבור נקודות לתואר ראשון במהלך בית הספר התיכון.
כיום, המבחנים מאתרים 1%-3% מהאוכלוסייה, שלהם מחוננות אינטלקטואלית, ואינם מאתרים מחוננים בתחומים אחרים.
בממוצע רב שנתי, מספר הבנות שמתקבלות לתוכנית המחוננים נמוך באופן משמעותי ממספר הבנים: הבנות מהוות רבע עד שליש מהתלמידים.
במחקר שנעשה על תלמידים בישראל שנבחנו בכיתה ב' נמצא שהסיכויים של תלמידים שנולדו במחצית הראשונה של השנה להימצא מחוננים גבוהים משמעותית מסיכויי ילידי המחצית השנייה של השנה.
מחולל רישיונות, המוכר במיוחד בכינוי הלועזי keygen (הלחם של key generator), הוא תוכנית קטנה המסוגלת לייצר מספר סידורי או רישיון הרשמה של תוכנה או אלגוריתם קריפטוגרפי.
את מחוללי הרישיונות כותבים קבוצות קראקרים עבור אתרי אינטרנט המוקדשים להעתקה פיראטית של תוכנות.
תוכנות ומשחקי מחשב דורשים בדרך כלל הזנה של רישיון רק בשעת ההתקנה.
תוכנת ההתקנה מיישמת ביטוי אלגברי על הרישיון שהוזן על מנת לאמת את תוקפו.
לדוגמה, האלגוריתם יכול להגדיר שרישיון שמוזן צריך לכלול 5 מספרים שסכום הביטים שהם מייצגים הוא 25, ו-3 אותיות שסכומן, לאחר שהומרו לערך המספרי שלהם, שווה ל-42.
כדי לכתוב מחולל רישיונות, הכותב נעזר לרוב ב-דיסאסמבלר, תוכנה הממירה שפת מכונה לשפת סף, על מנת לעיין בקוד התוכנה לה הוא מעוניין ליצור מחולל רישיונות זה.
לאחר שהצליח לגשת לקוד התוכנה, הוא יכול לאתר את הפונקציה או פונקציות שאחראיות על האימות.
באמצעות הנדוס לאחור הוא מסוגל ליצור אלגוריתם הפוך לייצור רישיונות תקפים.
מלבד בעיות אתיות וחוקיות, מחוללי הרישיונות נתקלים בשתי בעיות עיקריות: אקטיבציה ואימות רישיון מקוון.
תוכנות העובדות בצורה מקוונת, כגון תוכנות המורידות עדכונים בצורה שוטפת, יכולות לבקש לאמת את הרישיון הסידורי.
מסיבה זו, לא יכולים יוצרי מחוללי רישיונות לדעת כיצד עובדים אלגוריתמים אלו ולכן עבור תוכנות אלו, רק ההתקנה והשימוש המקומי אפשרי.
לעיתים יכול הקראקר לעקוף בעיה זו באמצעות הסרת הדרישה לאימות הרישיון, ובמילים אחרות - יצירת קראק.
בעיה נוספת, הנפוצה בעיקר בתחום המשחקים באמצעות האינטרנט, היא מקרה שבו אדם אחד משתמש ברישיון בר תוקף שחולל מחולל רישיונות, אך רישיון זה כבר נמצא בשימוש על ידי אדם אחר, בין אם אדם זה קנה את הרישיון באופן חוקי ובין אם אף הוא השיג רישיון זה באמצעות מחולל רישיונות.
בנוסף, ובדומה לתוכנות שמקורן אינו ניתן לאימות, יכול המחולל לכלול נוזקה - וירוסים או סוסים טרויאניים.
פעמים רבות "מקושטים" מחוללי הרישיונות באמנות ASCII ובאמנות ANSI, כמו גם מוזיקת טראקר של האסכולה הישנה.
מחוץ לחוק היא סדרת טלוויזיה אמריקנית ששודרה במשך 5 עונות עם 110 פרקים בין 19 בספטמבר 1992 ועד 4 באפריל 1997. הסדרה סיפרה על קורותיו של רינו ריינס, שוטר מהעיר הבדיונית ביי סיטי שהפך לצייד ראשים, בגילומו של לורנצו לאמאס.
הסדרה הופקה על ידי סטיבן ג'יי קאנל, שאף גילם בסדרה את דמותו של הבלש דונלד "דאץ'" דיקסון.
נעימת הפתיחה של הסדרה חוברה על ידי מייק פוסט.
בשיא הפרסום שלה, הסדרה שודרה בכ-100 מדינות ובתריסר שפות, כאשר הסדרה היחידה שעקפה אותה באחוזי הצפייה היא משמר המפרץ.
בישראל שודרה הסדרה בערוץ 3 בכבלים, מאוחר יותר בשידורים חוזרים בערוץ AXN ולאחר מכן בערוץ HOT Zone.
לאחר שהופלל ברצח של ארוסתו ושל שוטר על ידי דיקסון, רינו ריינס, יוצא רגימנט הריינג'רס ה-75, נשפט לעונש מאסר עולם אבל בורח מיד לאחר מכן.
דיקסון שולח אחריו את צייד הראשים המקצועי בובי המחסל (Bobby Sixkiller), נחת לשעבר (בגילומו של ברנסקומב ריצ'מונד), אבל רינו מציל את חייו של בובי וזוכה באמונו.
רינו מחפש אחרי העד היחיד שיכול לטהר את שמו ולהביא למאסרו של דיקסון, תוך כדי שהוא עובד בתור צייד ראשים עבור תעשיות המחסל, החברה של בובי, ומאמץ את השם הבדוי וינס בלאק.
פרק טיפוסי של הסדרה כולל בדרך כלל אישה מושכת מבחינה מינית שמגיעה למשרדו של בובי וזקוקה להצלה.
לעיתים קרובות לחברים הללו יש תחביב כגון מרוצי סוסים, או מכוניות, או סירות מרוץ, שמאפשרים לרינו לעבוד במסווה, בדרך כלל כמכונאי בהתחלה, אולם בדרך כלל בתפקיד חשוב יותר, כגון נהג, שבו הוא יצטיין.
דבר זה מאפשר לרינו לרכוש את האמון של החבר הרשע, אולם בסופו של דבר הזהות האמיתית שלו תיחשף, והוא ייכלא בצורה כלשהי.
בסופו של דבר רינו יימלט, בדרך כלל באמצעות סיוע של בובי.
לאחר שרינו הציל את המצב, הוא נאלץ לעזוב את האזור שבו הוא נמצא בעקבות חקירות המשטרה שנפתחות וכן לסרב להצעות של הנשים שהוא מציל.
במציאות, לורנצו לאמאס עזב את אשתו עבור אחת מהשחקניות ששיחקו בתפקיד ניצב בסדרה.
מוטיב נוסף החוזר על עצמו בסדרה הוא חוסר רצונו של רינו ליצור קשר כלשהו עם המשטרה כיוון שהוא נמצא ברשימת עשרת הנמלטים המבוקשים ביותר בארצות הברית.
למרות זאת, במספר פרקים רינו מסייע למשטרה, בדרך כלל בעיירות קטנות שבהן לא שמעו עליו, ולמרות שהשוטרים המקומיים חושפים את זהותו לבסוף, הם לא עוצרים אותו.
כמו כן, באמצע הסדרה מתגלה כי לרינו יש קשר ידידות הדוק עם שופטת.
בסדרה מופיעה בתדירות רבה שאיין פיליפס (קייתלין קינמונט), אחותו של בובי שגדלה איתו בשמורת האינדיאנים, והיא מגלמת הרבה פעמים את דמות העלמה במצוקה.
בנוסף, במהלך הסדרה מתברר כי שאיין מאוהבת ברינו אך הוא לא מאוהב בה ונשאר נאמן לחברתו ליסה בנדטי, שנהרגה.
בסוף העונה הרביעית קינמונט עזבה את צוות התוכנית, והחליפה אותה שחקנית בשם סנדרה פרגוסון, שגילמה דמות בשם סנדי קארות'רס.
מָחוֹשׁ או אנטנה (ברבים: מְחוֹשִׁים) הם זוג איברי-חישה המחוברים לראשם של פרוקי-רגליים למעט בעלי כליצרות וקדַמזְנבאים (Protura).
חריג נוסף הם הסרטנאים, אשר אצלם כל זוג חיישנים מחולק לשני ענפים.
בדרך כלל יוצאים המחושים מהראש ונמתחים קדימה.
המחושים מהווים איברים חושיים, אולם סוג החוש והאופן שבו הקליטה עובדת אינו זהה אצל כל הקבוצות, ולעיתים אף אינו ברור כלל.
חושים אפשריים הם בדרך כלל חוש המישוש, טמפרטורה, רטט (צלילים), ובעיקר חוש הריח או הטעם.
במילונים עבריים ישנים נעשה השימוש במילה מְשׁוֹשָׁה (אנטנה) לתיאור איבר החישה של חרקים וחסרי חוליות.
בזמן זה חודשה גם המילה מָחוֹשׁ.
במשך הזמן חודשה המילה משושה למָשׁוֹשׁ.
כיום נהוג להבדיל בין מָחוֹשׁ, איבר נוקשה בעל שלד חיצוני כגון מחוש החרקים, ובין מָשׁוֹשׁ, שהוא איבר חסר שלד וגמיש כגון זה המצוי בחלזונות.
מקור המילה מחוש (מחושים) במילה חישה (לחוש), ומקור המילה משוש (משושים) במילה מישוש (למשש).
מחושים משמשים את החרקים בעיקר כחיישני ריח, ובהתאם מצוידים במגוון רחב של שערות חישה (sensilla).
על פי רוב איברי החישה של הזכרים מפותחים יותר לצורך איתור הנקבות, ולפיכך לעיתים ניתן להבדיל בין הזוויגים על ידי צורת המחושים.
למחושים תפקידים רבים אחרים, לא כולם ידועים.
אצל חלק מהחרקים הם משמשים כחיישני טמפרטורה או לחות, אמצעי מישוש, מרכז שיווי משקל או בקרה מוטורית בזמן תעופה.
מחוש החרקים מחולק לרוב לשלושה חלקים: הפרק הראשון נקרא בסיס או גזע (scape), השני גבעול (pedicel) והשלישי שוטון (flagellum), שעשוי לרוב מפרקים רבים המכונים פרקי השוטון (flagellomere).
פרק הבסיס מחובר למצח החרק ולשרירים בתוך הראש, בעזרתם החרק שולט בזווית המחוש.
פרק הגבעול מכיל לעיתים את איבר ג'ונסון , העשוי ממספר תאי חישה לזיהוי תנועת אוויר.
פרקי השוטון אינם מכילים שרירים ולכן החרק אינו יכול להזיזם באופן עצמוני, אלא בעזרת פרקי הבסיס והגבעול, עם זאת הם מכילים איברי חישה המושפעים מתזוזת פרק השוטון למשל בזמן תעופה.
אצל חרקים מסוימים כגון תריסיתיים פרק הגבעול מחולק לשני חלקים (מקורב, מרוחק) ולכן למחוש 5 פרקים בניגוד לרוב הפשפשים האחרים שלהם רק ארבעה פרקים.
טיפוסים שונים של מחושי חרקים מונח עברי מונח לועזי תיאור אלה Clavate קצה פרק השוטון מעובה אלה דפדפי Lamellate כמו אלה אך חלק מהפרקים המעובים דמויי דפים אלה מניפי Flabellate כמו אלה אך כל פרקי השוטון דפיים כמו מניפה.
בעל זיף Aristate פרק שלישי בעל זיף בעל ראש Capitate דומה לאלה אך החלק המעובה מופיע בפתאומיות ולא בהדרגה ברכי Geniculate שוטון המחוש בזווית ישרה לבסיס, דמוי ברך דו-מסרקי Bipectinate כמו מסרקי אך משני צידי הפרקים.
זיפי Setaceous המחוש דמוי זיף חוטי Filiform דמוי חוט או שרשרת דקה חרוזי Moniliform המחוש דמוי שרשרת חרוזים מנוצה Plumose דמוי נוצה או מברשת מסרקי Pectinate דמוי מסרק, פרקים בעלי מסורי Serrate לפחות חלק מהפרקים משוננים, דמויי שיני מסור.
סרטנאים נושאים שני זוגות מחושים.
הזוג הראשון דמוי רגל והשני בעל שני פרקים (Biramous) המחוברים בבסיסם.
לרוב המחושים משמשים כאברי חישה אצל הבוגרים אך גם, בחלק מהמינים, כאברי שחיה בשלב הפגית.
מחולל תבנית מרכזי הוא רשת עצבית המסוגלת לייצר תנועה תבניתית בלי לקבל משוב חישתי, קלט מהעולם החיצון, או פקודה מהמוח הגדול.
המנגנון משמש ליצירת תנועות ריתמיות כמו הליכה, לעיסה, נשימה, שחייה, עליה במדרגות, שהן תנועות מעניינות מבחינה התנהגותית.
מחולל תבניות מרכזי נמצא בבעלי חיים שונים, החל מחרקים, סרטנים, ציפורים יונקים ואפילו האדם.
ממצא זה מרמז על כך שהמנגנון נשמר במהלך האבולוציה והוא חשוב להישרדות.
רשתות נוירונים במוח השדרה הן בעלי תפקוד חשוב בקואורדינציה המוטורית ברשת נוירונים כזאת מעורבים נוירונים מעוררים ונוירונים מעכבים, והבקרה היא בקרה ספינלית (של מוח השדרה).
ברשת כזאת הנוירונים המוטוריים בצד הנגדי של מוח השדרה יופעלו באופן הדדי.
הדבר מושג באמצעות רשת של נוירוני ביניים מעוררים ומעכבים המאפשרים לשריר המכופף או המיישר בצד אחד של הגוף להתכווץ בזמן שהשריר הנגדי מתרפה.
באיור רואים איך נוירון ביניים (אינטרנוירון) מעורר, מפעיל נוירון ביניים מעורר בצד אחד של מוח השדרה וגורם לשריר להתכווץ.
נוירון ביניים מעכב מונע את התכווצות השריר הנגדי.
עדויות מחקריות הראו כי באנשים שמוח השדרה שלהם נפגע, מחוללי התבניות המרכזי במוח השדרה הפגום שמרו על היכולת לפעול וליצור תנועות ריתמיות גם כאשר הבקרה מהמוח הגדול והגירוי הסנסורי נעלמו.
לכן עם תרגול חוזר בהליכה על הליכון, תמיכה במשקל הגוף, ושמירה על מנח הרגליים, אפשר לעורר "הליכה ספינלית".
בהליכה למשל, חייבת להיות קואורדינציה בין הרגליים.
מחולל התבניות המרכזי גורם להתכווצות שרירים ברגליים בתבנית מנוגדת.
כאשר מרימים רגל אחת כדי לזוז קדימה, הרגל השנייה חייבת להישאר יציבה על הרצפה.
פעולת ההליכה מתחילה מפקודה רצונית.
רשת הנוירונים יכולה להיות מופעלת על ידי מידע חישתי או על ידי אותות מגזע המוח או מהמוח הגדול, אך יכולה להמשיך לבד ללא צורך במודעות אליה.
עם זאת, מחולל התבניות המרכזי אינו מתעלם ממשוב מהפריפריה.
אם נתקלים במכשול, בעל החיים ההולך יכול לעקוף אותו.
מחוללי התבנית המרכזיים אינם נוקשים יכולים לעבור מודולציה כדי להתאים את האורגניזם ללמצבו הפיזיולוגי ולשינויים בסביבה.
למשל שינוי קצב ההליכה בהתאם למהירות הרצויה.
מידע ביולוגי על מחוללי תבניות מרכזיים משמש ככלי לבנית רובוטים ניידים בעלי מפרקים.
רובוטים יכולים לשמש גם ככלי מחקרי לבחינת המודלים הביולוגיים של CPG.
ניסויים על רובוטים יכולים לספק הבנה עמוקה יותר לגבי אופן הפעולה של מנגנוני בקרה ביולוגיים.
באמצעות שילוב של משוב חושי ברובוטים מבוססי CPG, ניתן ללמוד איך לשפר את יכולות ההתאמה לסביבות משתנות, ואיך להשתמש בידע מהרובוטיקה להבנת תהליכים עצביים ביולוגיים.
מחוסר כיפורים הוא סטטוס בהלכות טומאה, המסמל טומאה קלה, בדומה לטבול יום, שמונעת מהאדם במצב זה להיכנס למקדש ולאכול קורבנות.
כדי לצאת ממנו על האדם להביא את קרבנותיו, ולאחר מכן יוכל להיכנס למקדש ולאכול קורבנות.
זב וזבה - מביאים את קורבנם ביום השמיני מאז שהתרפאו (לאחר ספירת "שבעה נקיים" וטבילה במקווה), והוא מורכב משני עופות, אחד לחטאת והשני לעולה.
יולדת - מביאה את קורבנה ביום הארבעים ואחד ללידת בן, או השמונים ואחד ללידת בת, והוא מורכב מכבש לעולה ועוף לחטאת.
אם מצבה הכלכלי אינו מאפשר קניית כבש - יכולה היא להחליף אותו בעוף לעולה.
מצורע - מביא קורבנות למחרת טבילתו השנייה: אשם חטאת ועולה (שני כבשים זכרים לאשם ועולה, וכבשה נקבה לחטאת.
אם המצורע עני, הוא יכול להחליף את החטאת והעולה בעופות), בתוספת לוג (כרבע ליטר בערך) שמן.
הרמב"ם פוסק כי מחוסר כפורים שנכנס לעזרת ישראל אינו לוקה, אבל מכין אותו מכת מרדות.
אך הראב"ד, וכן בחכם צבי כתב בשם הר"ש שמחוסר כיפורים חייב כרת.
ה"מרכבת המשנה" כותב כי אמנם קיימת תוספתא כדבריו של הראב"ד שמחוסר כיפורים חייב כרת על ביאת המקדש כשנכנס לעזרה, אך הרמב"ם סובר שדעה זו היא רק לפי מי שסבור ש"מחוסר כיפורים דזב - כזב דמי", כלומר זב שמחוסר כיפורים - חלה עליו עדיין טומאת זב, לעניין טומאת מקדש.
מחוץ לחוק היא תוכנית סטנדאפ בהנחייתם של רועי לוי ולוסי אהריש, אשר שודרה בחברת HOT החל מ-21 במאי 2012 ועד לסיומה בדצמבר 2013 במשך 3 עונות ו-62 פרקים.
בהמשך שודרו חלק מפרקי התוכנית בערוץ 10.
התוכנית מצולמת מול קהל על במה ובה תפאורה דמוית בית משפט.
בכל פרק מובא נושא אחר לדיון בשאלה האם יש להוציאו אל מחוץ לחוק או שמא להשאיר אותו חוקי (למשל מוזיקה מזרחית, צבא הגנה לישראל, מיסטיקה וכו').
רועי לוי משמש כשופט בבית המשפט ואילו לוסי אהריש משמשת כקלדנית.
בכל תוכנית מובאים 2 סטנדאפיסטים אשר משמשים הן כסנגור והן כקטגור לאותו נושא נבחר.
כל עונה הסתיימה בפרק מיוחד בו השתנה מעט מבנה התוכנית וכלל כמות גדולה יותר של קומיקאים או נושאים.
בשלב הראשון, מוצג הנושא בפני השופט רועי לוי ואז הקטגור והסנגור מביאים בפניו את הטיעונים מדוע להוציא את הנושא הנידון מחוץ לחוק, ומאידך מדוע להשאיר אותו חוקי.
בשלב השני מובאות ראיות בפני רועי לוי בעד ונגד הנושא הנידון (לרוב ראיות מצולמות ככתבות שטח).
בשלב השלישי מוזמן אל דוכן העדים "עד מומחה", ידוען הקשור לנושא הפרק (למשל נדב יעקבי ואורי פינק).
ברוב המקרים, הקטגור והסנגור מפנים אליו שאלות הומוריסטיות, עליהן בהרבה מהמקרים העד כלל לא עונה.
לעיתים רק השופט שואל שאלות את העד המומחה.
בעונה השנייה נוספה לתוכנית "צנצנת הערבים", בה כל מי שמספר בדיחה על חשבון ערבים מחויב בקנס בסך 20 שקלים, אשר מוקדש למגזר הערבי.
לוסי הקצרנית פטורה מהקנס עקב היותה ערביה.
לעונה השנייה נוסף גם ראיון קצרצר עם הסנגור והקטגור בסוף התוכנית (על רקע כתוביות הסיום) ובו תגובתם לפסיקת השופט.
מנהג זה המשיך גם בעונה השלישית.
שיר הפתיחה של התוכנית הוא "Breaking the Law" של להקת הרוק הכבד ג'ודס פריסט.
לוסי אהריש - קצרנית (בדרך כלל נקראת "מיס לוסי" על ידי השופט)
הסטנדאפיסטים משמשים בתור עורכי דין - לפעמים קטגור, ולפעמים סנגור
4. עונש מוות אין1. שגיב פרידמן
4. רומנטיקה אין1. חגי טוריסקי
4. עומר בורשטיין1. שגיב פרידמן
(שופט בפרק זה: שלום אסייג) יונתן ברק, אבי אטינגר,
יוסי גבני, ארז שלם שגיב פרידמן ליטל שוורץ, עינב גלילי, טל ברמן, שגיב פרידמן22-23תוכנית להגנת עדים 1–224איי רסט מיי קייס
מחולל מערבולות הוא התקן המונח על המשטחים האווירודינמים של כלי הטיס.
אופן הפעולה של התקנים אלו משפר את ביצועי המטוס במהירות הקרובה למהירות ההזדקרות.
ניתוק מלא וזרימה מערבולית של האוויר מהכנף.
שכבת הגבול עדיין "דבוקה" לכנף ובמקרה כזה זרימה מערבולית תאפשר את ההיצמדות הטובה ביותר של שכבת הגבול לכנף.
מחוללי מערבולות מסייעים כאשר יש זרימה של אוויר על משטח כלשהו, חלקיקי האוויר הקרובים למשטח מאטים את מהירותם מחמת החיכוך שנובע מפגיעת חלקיקי אוויר בכנף והצמיגות שיש לכל גז.
ככל שמתקרבים על הכנף מהירות הגז (או הנוזל) קטנה עד כדי מהירות אפסית בנקודת הסטגנציה (Stagnition Point).
ככל שמתרחקים מהכנף מהירות זרימת האוויר גדלה עד למהירות הזרימה המקורית.
בפרופיל אווירודינמי הלחץ אינו שווה על כל הפרופיל.
בקדמת הפרופיל (בערך כ-30% מאורך המיתר) יהיה הלחץ נמוך יותר מאשר בסוף הפרופיל ובקרבת שפת הזרימה.
הפרש לחצים זה גורם לחלקיקי האוויר שבשכבת הגבול שמהירותם קטנה ממהירות הזרימה המקורית לנוע בכיוון המנוגד לכיוון הזרימה שמעל שכבת הגבול.
תנועה זו של החלקיקים יוצרת גרר הנקרא "גרר לחץ".
אופן הפעולה של מחוללי מערבולות דומה לאופן שבו נוצרות מערבולות קצה כנף במטוס.
למחולל המערבולות יש צורה אווירודינמית הדומה לכנף ולכן ישנם הפרשי לחצים בין שני צידי הפרופיל.
הפרש לחצים זה גורם לאוויר שבאזור הלחץ הגבוה לנוע לאזור לחץ הנמוך ובכך יוצר זרימה מערבולית על הכנף עליה מחולל המערבולות נמצא.
הסיבה לכך שהזרימה המעבולית טובה יותר מזרימה ישרה היא שבמהלך המערבולות (וורטקסים) אוויר שמעל שכבת הגבול (שמהירותו גבוהה) נצמד לשכבת הגבול במהירות גבוהה יותר.
זרימה זו מפחיתה את הגרר ומאפשרת למטוס לפעול בזוויות התקפה גבוהות.
בתכנון של מחוללי מערבולות נעשה שימוש בדינמיקה חישובית של זורמים כדי למדל את התנהגותם.
"מחוננת" , הוא רומן פנטזיה לנוער, ספר הביכורים של הסופרת האמריקאית קריסטן קאשור, והכרך הראשון בסדרת "שבע הממלכות".
הספר נמנה ברשימת הספרים הטובים של שנת 2008 של כתב העת Publishers Weekly, וזכה לביקורות חיוביות.
ספרי ההמשך בסדרה הם "אש" ו"ביטרבלו".
הספר פותח כשקטסה הצעירה מתגנבת למרתף כלא ומתכוננת לגבור על קבוצה של שומרים.
לקטסה הכוח הרב לגבור על מספר גברים חמושים בזכות כישרונה המיוחד - בעולמה, יש מיעוט אנשים "מחוננים", בעלי כישרונות מיוחדים, וקטסה ביניהם.
כשרונה מאפשר לה להרוג את מי שהיא רוצה - אך מסתבר שהיא יותר מעוניינת לעזור לזולת מאשר לפגוע בהם.
היא נותנת לשומרים המובסים כדורי שינה, ועוזבת, בעת שחבריה למועצה הסודית, גידון ואול, משחררים את האיש הנמצא בתא - זקן בשם טיליף מממלכת לינד.
בדרכה החוצה, פוגשת קטסה בלוחם לינדי מחונן.
ניתן לזהות מחוננים על פי זה ששתי עיניהם בצבעים שונים, ולפעמים צבעים יוצאי דופן.
היא מרדימה גם אותו, אך מחליטה לא להרוג אותו אף על פי שהוא יודע מי היא.
מחוץ לפעילותה במועצה הסודית, קטסה כפופה לרצונותיו של דודה, רנדה, מלך המידלאנג', וחייבת לענות ולהרוג את מי שהוא מצווה עליה.
זו הסיבה שקטסה עומדת בראש המועצה הסודית, יחד עם בנו של רנדה, שהוא רופא ומדען, וחברים נוספים - שמטרתם להלך צדק בממלכות, ולהתנגד לפשעים של רוב המולכים בממלכות.
כשהיא שבה לחצר מלוכת המידלאנג', היא מופתעת לפגוש שם בפו, הלוחם הלינדי ממבצעה הסודי, שהוא נסיך בממלכתו.
אף על פי שבתחילה הם נלחמים - וקטסה מופתעת לגלות שהיא לא יכולה להביס את פו בקלות - היא מחליטה להביא אותו לביקור אצל האסיר המשוחרר, טיליף - שמתגלה כסבו.
השניים מפתחים חברות אמיצה, ואף מתרגלים יחדיו את אמנויות הלחימה.
קטסה מגלה שהכישרון האמיתי של פו הוא לא בלחימה, אלא שהוא יכול לקרוא מחשבות - אך רק כאשר אלו קשורים אליו.
הדבר מאפשר לו להילחם היטב, כאשר הוא יכול לצפות את מהלכי יריביו, אך לידיעה זו יש השלכות אחרות לגבי קטסה.
על אף חשדותיה וחששותיה, היא יוצאת עמו למסע לגלות מי מאחורי חטיפתו של טיליף ובמהלך מסעם קטסה מגלה שכישונה האמיתי הוא הישרדות = חיים.
במהלך מסעם, פו מספר לקטסה שאפילו בני משפחתו אינם יודעים את כישרונו האמיתי - הוא יודע שאף אחד לא ירגיש בטוח בקרבת קורא מחשבות.
במהלך מסעם פו וקטסה מתאהבים.
פו מגלה ממחשבותיהם של סוחרים בפונדק שיודעים על פשעים חמורים שביצע המלך לק מממלכת מונסי, כולל כנראה חטיפתו של טיליף, אך בקול רם הם טוענים שהוא חף מכל פשע.
ללק תדמית של אדם טוב ומיטיב, ופו מגיע למסקנה שלק כנראה מחונן אף הוא, דבר שהיה מוסתר מכיוון שלק הוא שתום עין, ושכישרונו קשור ליכולת לגרום לאנשים להאמין לשקריו.
לק נשוי לדודתו של פו, אשן, ולשניים ילדה - ביטרבלו.
פו מבקש להצילן מידיו של לק, אך לק הורג את אשן כשהיא מנסה להימלט.
גם קטסה לא מצליחה לעמוד בפני כוחותיו של לק, ולכן מחפשים את ביטרבלו ושומרים ומגינים עליה.
פו נכשל בהריגת לק וחוזר פצוע וכדי לא להכביד על קטסה וביטרבלו נשאר בבקתה ביער והשתיים ממשיכות בדרכן לאחר תלאות ומעבר מסוכן בהרים - קטסה וביטרבלו עולים על ספינה ומפליגים לביתו של פו בלינד.
קטסה וביטרבלו עולות על ספינה שמפליגה ללינד לאחר שהראתה לקפטן שלה את הטבעת שפו נתן לה ומתגלה שפו נתן לה את מעמדו ורכושו בזאת שהעניק לה את הטבעת הזאת.
בטירתו של פו, קטסה נדהמת לגלות שלק הקדים את בואם, והצליח להשתלט על משפחת המלוכה.
קטסה כמעט מוכנעת מכוחותיו של לק, ורק אהבתה לפו מאפשר לה להרוג אותו כשהוא עומד לגלות את סודו של פו לגבי כישרונו.
עם מותו של לק, מתגלים אט-אט שקריו, וקטסה מחזירה את ביטרבלו למונסי, שם היא מוכתרת כמלכה.
פו נמצא ביער, אך מסתבר שהתעוור בשל פצעיו.
אך הודות לכישרונו, הוא מצליח להסתיר את דבר עוורונו ומעמיד פני רואה.
קטסה ופו מחדשים את יחסיהם וקטסה מחזירה לפו את הטבעת.
קטסה מודיעה לפו שהיא לעולם לא תינשא לו, אך מוכנה לחיות יחדיו בתנאים של חופש ושוויון.
אך השניים נאלצים להיפרד בינתיים כי קטסה לקחה על עצמה את המשימה ללמד את בנות ונשות שבע הממלכות להגן על עצמן.
הם מבטיחים להיפגש שוב בעוד מספר חודשים.
ליידי קטסה - גיבורת הספר המחוננת.
הכישרון של קטסה הוא לכאורה היכולת להרוג, דבר שהתגלה כשהייתה בת שמונה, ובן דוד רחוק נגע בה באופן לא נאות.
דודה, המלך רנדה, מחליט לנצל את כשרונה למטרותיו, והיא נאלצת להיות המענה והמתנקשת שלו.
שמה של קטסה יוצא לפניה, ופוחדים ממנה ברחבי שבע הממלכות.
לקראת סוף הסיפור, מתגלה שבעצם הכישרון שלה הוא הישרדות, ולא רצח.
קטסה היא בהירת עור, קצוצת שיער, ויש לה עין אחת כחולה ואחת ירוקה.
הנסיך פו - הצעיר בין שבעת ילדיו של המלך רור מלינד.
פו מחונן, וכישרונו הוא קריאת מחשבות וקליטת רגשות וכוונות - כל עוד אלה מכוונים אליו.
הוא מגלה עם הזמן שהוא יכול גם לקלוט את המצב הפיזי של אחרים ביחס אליו, דבר המסייע לו אחרי שהוא מתעוור.
הוא מסתדר כל כך טוב במרחב, שהוא שומר לעצמו בדרך כלל את דבר עוורונו.
כשאמו וסבו של פו גילו את טבע הכישרון שלו, הם ביקשו ממנו להסתיר זאת, כי הם חששו שאחרים ירצו לנצל אותו, ושהקרובים אליו יחשדו בו, והוא יעביר את חייו בבדידות וניכור.
וכך למראית עין הכישרון שגילה היה יכולת לחימה.
לפו עין אחת מוזהבת, ואחת כסופה.
המלך לק - לק היה מלך במונסי, והיה ידוע בשל נדיבותו וטוב ליבו כלפי חיות וילדים, אך האמת הייתה שהוא סדיסט קיצוני הנהנה לענות ולרצוח חיות ובני אדם, ולבצע בהם מיני ניסויים.
הוא מצליח להסתיר את טבעו האמיתי כי גם הוא מחונן, וכישרונו הוא כישרון שכנוע - מה שהוא רוצה שאנשים יאמינו, בכך יאמינו.
הוא גם מצליח להסתיר את קיום כישרונו, כי הוא חובש רטייה על עינו, ומספר שהוא שתום עין.
לק נשוי לאשן, אחותו של המלך רור, ואביה של ביטרבלו.
הכישרון שלו הפסיק להשפיע על אשן ברגע שהיא הבינה שהוא מתכוון לפגוע בביטרבלו, דבר שהוביל לניסיון הימלטותן.
לק הורג את אשן, וביטרבלו מתחבאת ביער, שם מוצאים אותה פו וקטסה.
לק מנסה להשתלט גם על ממלכת לינד, אך קטסה הורגת אותו כדי למנוע את חשיפת סודו של פו.
ביטרבלו - בתם של לק ואשן, בת עשר בזמן קורות העלילה.
גם עליה מפסיק להשפיע כישרונו של לק כשהיא רואה את אביה רוצח את אמה.
היא נהיית למלכת מונסי, ושומרת על קשרים הדוקים עם קטסה ופו.
המלך רנדה - מלך ממלכת המידלאנג', ודודה של קטסה.
כמו רוב המלכים בשבע הממלכות, הוא אינו שליט טוב או הגון.
מצד שני הוא גם לא הגרוע מביניהם, וכך המועצה הסודית, שמטרתה החלת צדק בממלכות, לא פועלת ישירות נגדו.
הוא מנצל לרעה את כשרונה של קטסה, ומתייחס אליה מתוך איומים ועונשים כדי להבטיח את שיתוף פעולתה.
הנסיך ראפין - בנו של המלך רנדה של המידלונס, הוא פחות מעוניין בענייני מלוכה ומלחמות, ואוהב לעבוד במעבדתו ולפתח תרופות והמצאות.
הוא מאהבו הסודי של באן, אחד מחברי המועצה הסודית.
באן - עוזרו של הנסיך ראפין, אשר מתגלה במהלך ספר ההמשך השלישי- ביטרבלו- גם כבן זוגו.
לורד גידון - אחד מאציליו של רנדה, וחבר במועצה הסודית.
הוא מאוהב בקטסה, ומתקשה להתמודד עם נוכחותו של פו.
לורד אול - מפקד צבאי ושר המרגלים של רנדה.
גם הוא חבר במועצה הסודית.
הוא זה שמסייע לקטסה להשתלט על כשרונה.
קפטן פון - חובלת וסוחרת, שמסייעת לקטסה וביטרבלו להגיע ללינד
"מחוננת" היה מועמד לפרס ויליאם ס.
מוריס מטעם איגוד הספריות האמריקאי (ALA), ונמנה ברשימת "הספר הטוב ביותר" לנוער מטעם ה-ALA.
הספר היה מועמד לפרס Cybils בקטגוריית מדע בדיוני'/פנטזיה, וכן היה מועמד לפרס אנדרה נורטון לספרות נוער (הניתן במסגרת פרסי נבולה) ופרס האיני לספרות נוער.
הספרים הטובים ביותר של השנה של "פבלישרס ויקלי" לשנת 2008
עשרת רומני השנה לנוער של 2008 של "בוקליסט"
בחירת העורך של "בוקליסט" 2008
רשימת אמליה בלומר (Amelia Bloomer) לשנת 2009
מועמד סופי לפרס אמליה אליזבת' וולדן (Amelia Elizabeth Walden) לשנת 2009
זוכה פרס הפנטזיה המיתופאוטית לספרות ילדים בשנת 2009
מועמד לפרס וושינגטון אוורגרין בשנת 2010
מועמד לפרס אליוט רוזווטר לשנים 2010–2011
מופיע ברשימת הסרט הכחול (Blue Ribbon) של "ביטאון המרכז לספרי ילדים" (Bulletin's Center for Children's Books) לשנת 2009
מדליית הקורא הצעיר של קליפורניה (California Young Reader Medal) לשנת 2012
זכויות הסרט נרכשו על ידי Reliance Entertainment ב-2013.
סו אלן בורגרד, מחברת "10 ספרי הביכורים הטובים לנוער באודיו", כתבה שלסיפור רבדים רבים.
כתב העת School Library Journal הצהיר כי הדמויות "שובות ומעוררת אהדה", והחמיאו רבות לסגנונה של קאשור.
ב-Kirkus נכתב כי קטסה היא "הגיבורה האידיאלית לבני נוער" ושהסיפור מלא בחן (תרתי משמע).
בביקורת בניו יורק טיימס ציינו לשבח את "עולם הפנטזיה העשיר" של "מחוננת".
היו שביקרו את הספר השלישי בסדרה, "ביטרבלו", בשל התכנים הקשים שבו, הכוללים ילדים האונסים ילדות ושואבים הנאה מינית ממעשי רצח וזוועה, וניצול גופן של נשים וילדות לניסויים הקשורים בביתור, הריון ותינוקות.
בעברית: הוצאת כנרת, 2011, 413 עמודים, תרגום: אינגה מיכאלי
מחוץ לבועה היא תוכנית טלוויזיה המשודרת בערוץ עשר ועוסקת בנושאי הפריפריה במדינת ישראל.
"מחוץ לבועה" היא תוכנית טלוויזיה יומית המשודרת בשעות הצהריים החל משנת 2016. התוכנית החליפה את התוכנית "זמן מיסטיקה", ששודרה אף היא במסגרת של רצועה יומית.
"מחוץ לבועה" היא תוכנית אולפן המצולמת באולפני "טופ ליין" בקריית שמונה.
מגישתה הראשונה של התוכנית הייתה אמירה בוזגלו.
החל מ-2017 היא מוגשת על ידי אושרה פרידמן, שעלתה לישראל מאתיופיה בילדותה, ומתגוררת בקריית מוצקין.
בתוכנית מתארח פאנל אורחים הדן בנושאים שונים הקשורים לפריפריה הגאוגרפית של ישראל (הגליל והנגב) בתחומים כגון תעסוקה, בריאות, רווחה ותרבות.
בין האורחים, ראשי רשויות, אנשי אקדמיה, פעילים חברתיים ועוד.
משרד החינוך במדינת ישראל באמצעות "האגף למחוננים ומצטיינים" מקיים בכל שנה מבחן איתור למחוננים ומצטיינים בכל רחבי הארץ.
מבחני האיתור מתקיימים במערכת הממלכתית והממלכתית-דתית ונערכים באמצעות "מכון קרני" אשר זכה במכרז מטעם משרד החינוך.
ערך זה מפרט את התוכניות והמסגרות הייחודיות למחוננים ומצטיינים ברחבי הארץ ואת אופן אבחונם.
משרד החינוך באמצעות "האגף למחוננים ומצטיינים" מבצע מבחני איתור מחוננים ומצטיינים בכל הארץ.
באזורים בהם קיימות מסגרות מתאימות לתלמידי החינוך הממלכתי בלבד (לא נכללים תלמידי מסגרות 'מוכר שאינו רשמי' או 'חינוך ביתי' בתהליך האיתור).
המבחנים נערכים בידי מכון קרני, לתלמידי כיתות ב' או ג', וכן בכיתה ו', והם בנויים משני שלבים עוקבים.
על סמך תוצאות מבחני שלב ב', נבחרים ללמוד בתוכניות למחוננים 1.5%-3% מכלל המועמדים.
החל משנת הלימודים תשס"ב מונהג בישראל רף קבלה שונה לבנים ולבנות כחלק ממדיניות של אפליה מתקנת.
שיטות חינוכיות להתמודדות עם ילדים מחוננים
על הצוות החינוכי המלמד את הילדים המחוננים ללמוד ולהיות מגובה בצוות הדרכה המיומן בהתמודדות עם צרכים של ילדים מחוננים.
כיום מסלול הכשרה לעובדי הוראה לתלמידים מחוננים עומד על כשנתיים.
על המורים להיחשף לחומרים המותאמים לילדים המחוננים ושעשויים לענות על הצרכים המיוחדים לתלמידים הללו.
לרוב מדובר בתכנים מסדר חשיבה גבוה המשתנה ומותאם גם הוא לרמות שונות, שכן גם המחוננות נעה על ספקטרום רחב.
תוכנית הלימודים צריכה להיות גמישה ופתוחה ללמידה אחרת הפורצת את גבולות הכיתה ומאתגרת ומעודדת שיח פתוח ולמידה עצמאית ומשלבת בתוכה תוכניות העשרה מגוונות.
חלק בלתי נפרד מהתוכנית היא גם זיהוי ואיתור מחוננים והתאמתם לקבוצת הלמידה המתאימה בהתאם ליכולת שכלית-חברתית-קוגניטיבית כך שיוכלו לעבוד באופן שיפרה אחד את השני ויימנע יצירת תסכול מסוגים שונים.
יש להתגבר על אתגרים רבים בבואנו ללמד ילדים מחוננים ועלינו להתאים כלים ואמצעים המותאמים אליהם.
אימון הצוות החינוכי בדגש על ילדים מחוננים.
התאמת חומרי הלימוד בהתאם לצרכים של קבוצות מותאמות בתוך קבוצת המחוננים.
התאמת תוכניות למחוננים עבור בתי ספר פרטיים וציבוריים.
מדיניות מדינת ישראל ומשרד החינוך לגבי ילדים מחוננים
המדיניות של מדינת ישראל לגבי המחוננים עברה שינויים במשך השנים:
בשנת 1984 הנושא המרכזי במערכת החינוך היה טיפוח הילדים המחוננים, שמו דגש בעיקר על טיפוח הילדים המחוננים מהשכבות החברתיות הנמוכות.
בשנת 1988, נקבעה המדיניות לאיתור המחוננים, הגדרתם, הכנות תוכניות לימוד מיוחדות בעבורם והעברת תקציב להכשרת מורים מיוחדים בשבילם.
למדינת ישראל חשוב לפתח טכנולוגיה גבוהה ומדענים מצוינים אך היא לא מקדישה שעות לטובת המחוננים לכן אילוצים שונים נבנים בתוכנית הלימודים.
בשנת 1993, בעקבות הביקורת שנעשתה בעניין המחוננים נתגלה שחלק נרחב מן המדיניות שנקבעה לא הושמה.
כגון: ועדה מיוחדת להגדרת המחוננות ותוכניות לימוד מיוחדות לתלמידים המחוננים לא פותחו במידה מספקת.
כיום- יש יותר דגש על אוכלוסיית המחוננים אך עדיין ישנם מקומות שבהם טיפוח המחוננות ואיתור הילדים לא נעשה.
ישנם מקומות שבהם אכן נתנו דגש והתייחסות למחוננים ולאיתורם אך רק בגילאים מסוימים.
בעקבות דו"ח של מבקר המדינה על מדיניות הממשלה לגבי טיפוח ילדים מחוננים, משרד החינוך התבקש לבחון ולבצע דרכים נוספות על מנת שטיפוח ילדים מחוננים יתבצע בכל שכבות הגיל ובכל חלקי הארץ.
ואכן, בעקבות כך נכתבה והופצה בשנת 2010 חוברת לכלל בתי הספר ובה "קווים מנחים לתוכניות לטיפוח המצוינות וההצטיינות בבתי הספר.
במספר ערים בישראל קיימות כיתות מחוננים אך למחוננים יש אפשרות לבחור מסגרת בשם "יום שליפה" בו הילדים המחוננים יוצאים ביום ראשון לרוב (יום חופש) ליום בו הם לומדים ברמה גבוהה יותר.
ד"ר צבי סבר כתב הצעת חוק מחוננים, שאושרה בשנת 2003 בקריאה טרומית אך לא קודמה.
לדברי סבר, מדינת ישראל נותנת מענה ל–15% מתוך כלל המחוננים, והם מקבלים טיפול ראוי רק באזור תל אביב.
הוא הציע אז להעלות את ההשקעה במחוננים מ-20 מיליון ש"ח ל-144 מיליון.
הצעות חוק נוספות הונחו על שולחן הכנסת בשנת 2016 ובשנת 2020. בשני המקרים לא נקבע איזו ועדה תטפל בהצעה.
קיימות מסגרות שונות לטיפוח מחוננים.
לגיל הרך קיימים מספר מרכזים, כדוגמת, יוניקולה בשרון ובמרכז לילדים בגן חובה ובכיתות א, ב-, מרכז רון ורדי לטיפוח ילדים מחוננים בראשון לציון, בית ספר אופק בירושלים, מרכז מדע ודעת למחוננים ומצטיינים בשלומי, מרכז מרו"ם באשדוד, המקיימים יום העשרה שבועי בשעות בית הספר.
תהליך האיתור מבוסס בגיל הרך על סינון ראשוני על ידי הצוותים החינוכיים.
למסגרות אלה אופי חוגי וקיימת התייחסות רבה לתחומים הרגשיים והחברתיים של הילדים הפוקדים אותם ואף קיימים שיעורי חברה.
החל מכיתה ג', ילדים שאותרו כמחוננים או כמצטיינים יכולים לצאת למסגרת העשרה במרכז אזורי.
ילדים מחוננים יתקבלו לתוכנית הבוקר ואילו המצטיינים יתקבלו לתוכנית אחר הצהריים.
בנוסף למסגרת יום השליפה, קיימת אפשרות (בעיקר באזורים עירוניים גדולים) לכיתות מחוננים במסגרת בית ספר רגיל, כבר בכיתות היסוד ועד סיום בית הספר התיכון.
בנוסף לאפשרות ההצטרפות לכיתת מחוננים בבית הספר היסודי, ניתן להיבחן במבחני המחוננות בכיתה ו' כדי להצטרף לכיתת מחוננים בחטיבת הביניים.
במסגרת חטיבת הביניים קיימת מתכונת של יום שליפה (כאשר בכוונת האגף למחוננים להרחיב את המסגרת בהמשך גם לחטיבה העליונה) וכיתות מחוננים.
במסגרת החטיבה העליונה כיום קיימות מספר מסגרות חינוכיות למחוננים בהן כיתות מחוננים במסגרת בית הספר הרגיל ובתי ספר ייחודים למחוננים ומצטיינים, כגון מרכז מדעני העתיד ונוער שוחר מדע.
בנוסף קיימת מסגרת ל'מחונני העל' המאתרת כ-15 ילדים מחוננים בעלי IQ מעל 160 בשנתון, הזוכים להנחיה אישית על ידי מנטורים ואנשי אקדמיה מובילים המתמחים בתחום העניין של הילד המחונן.
לרוב הם כבר לומדים בכיתת מחוננים.
הצטרפות למסגרת זו במהלך הלימודים בבית הספר התיכון, משמעה לימודים אקדמיים תוך ויתור מוחלט על מסגרת בית הספר התיכון.
בנוסף לכל המסגרות הייחודיות קיימת אפשרות של האצה באמצעות "הקפצת כיתה" או באמצעות למידה של תחום דעת ספציפי עם תלמידים מכיתות גבוהות יותר.
פתרונות מסוג זה, אם יוצעו, יתבססו על הערכת יכולתו של הילד להתמודד עם שינוי שכזה גם באספקטים רגשיים וחברתיים.
פרויקט במה מחוננת לקולנוע ואנימציה הוא פרויקט של משרד החינוך המתקיים במספר בתי ספר ומרכזי מחוננים ומצטיינים בארץ מגילאי יסודי עד חטיבה בו התלמידים מפיקים סרט.
בפרויקט מתקיים יום עיון בסינמטק תל אביב או במדעטק בחולון, בהם התלמידים מציגים פיצ'ים ואת הסרטים עצמם וכן סדנאות והרצאות בקולנוע.
מטרת הפרויקט היא להעניק למחונן את האפשרות לבטא את עצמו דרך המדיום הקולנועי על פי תוכן עולמו.
ניתן לראות דרך הסרטים שהתלמידים לאו דווקא עוסקים בנושאי המחוננות.
בכיתות ח' מוצע לתלמידים להשתתף בפרויקט NASA.
בפרויקט התלמידים לומדים על החלל, על שיגור חלליות, על תנאי משקל, על כוח הכבידה ועל גרמי שמיים.
בסוף הפרויקט טסים התלמידים המשתתפים בפרויקט למחנה חלל בבלגיה.
בפרויקט משתתפים חמישה מרכזי מחוננים ברחבי הארץ: מתוכם ארבעה מרכזים מצפון הארץ: כנרת, שלומי, כרמיאל ותל חי ומרכז אחד ממרכז הארץ.
מחוסגן הייתה עמותה התנדבותית ישראלית, שהוקמה בשנת 2018 שמטרתה הגברת המודעות לחשיבות החיסונים לפרט ולכלל והעצמת הקשר בין הגורמים הרפואיים והפארא-רפואיים ובין הקהילה.
העמותה הציעה סיוע מקצועי בתחום החיסונים ורפואת ילדים לגנים פרטיים.
הרופאים המתנדבים בעמותה ליוו את הצוות החינוכי ואת ההורים של הגן לאורך השנה בנושאי בריאות הילד.
העמותה קיימה גם הסברה במטרה להעלות את נושא החיסונים לתודעת הציבור.
בפתיחת שנת הלימודים 2019, השתתפו במיזם 719 גנים ברחבי הארץ, 498 מתוכם התנו הרשמה בפנקס חיסונים מלא כבר בשנת הלימודים זו.
מיזם "מחוסגן" הוקם בשיתוף פעולה בין ד"ר מאיר עזרא אליה, שהיה אז מתמחה ברפואת ילדים ויו"ר העמותה, איתי ברשדסקי, בעל הגן המחוסן הראשון בישראל וסמנכ"ל הגנים והיישובים, סתו אברהמי, יזמת היי-טק, מנכ"לית העמותה, וד"ר ליאור אונגר, נוירוכירורג.
יוזמת מחוסגן נוצרה בספטמבר 2018, תוך כחודשיים נרשמו אליה כ-260 גני ילדים וישובים ברחבי הארץ, כ-100 מתנדבים בניהם רופאים, סטאג'רים, סטודנטים לרפואה, אחיות ועוד.
בנובמבר 2018, נרשם המיזם כעמותה.
הגנים המשתפים פעולה עם העמותה, מתנים את ההרשמה לגן בפנקס חיסונים מלא בהתאם לגיל הילד.
איגוד רופאי הילדים בישראל הביע תמיכה בעמותת מחוסגן וממליץ להורים לרשום את ילדיהם לגנים מחוסנים, זאת לאחר שקרא בעבר לאסור כניסת ילדים שלא חוסנו לגנים.
לאחר פנייתו של האיגוד לשר החינוך נפתלי בנט ולסגן שר הבריאות יעקב ליצמן, ליצמן ביקש לבחון אפשרות לאמץ את מדיניות התניית הרישום למסגרות החינוך בהצגת פנקסי חיסונים.
העמותה פעלה למנוע מילדים שלא חוסנו בהתאם להנחיות להיכנס לגני ילדים שנרשמו לעמותה.
זאת, לשיטתה, כדי לתת לילדים בגן וכן לבאים במגע עם הילדים סביבה בריאותית בטוחה (תוך כדי הסתמכות על חסינות העדר).
במניעת הכניסה לא נכללו ילדים שלא יכלו להתחסן עקב בעיות רפואיות, או לא התחסנו מאחר שעדיין לא הגיעו לגיל שבו מקבלים את החיסון (חיסון חצבת וחיסון אבעבועות רוח, לדוגמה, מקבלים רק בגיל שנה).
לפי העמותה, גן בטוח מספק מעטפת הגנה גם עבור הסביבה הקרובה של הילדים: אחים ואחיות צעירים שעוד לא יכולים להתחסן, אמהות בהריון, קשישים ומדוכאי חיסון אשר ילדים באים במגע מחוץ לגן.
בנוסף, חיסונים הם כלי אפקטיבי מאוד במניעת מחלות והתפשטותן, אך הם אינם יעילים ב-100%.
למשל, המנה הראשונה של החיסון נגד חצבת מגנה על כ-93% ממי שיקבלו אותה, כלומר - אם יהיה מקרה חצבת בגן שבו כל הילדים מחוסנים, עדיין כ-7% מהילדים עלולים להידבק.
גני ילדים ששיתפו פעולה עם העמותה קיבלו ליווי רפואי צמוד ממתנדבי העמותה שכלל:
במעמד ההרשמה המתנדבים של מחוסגן בדקו את פנקס החיסונים של הילדים וווידאו שהילדים מחוסנים לפי גילם בהתאם לתוכנית החיסונים.
שיחה אישית של הרופא המתנדב עם הורים החוששים מהחיסונים.
מעקב ותמיכה - רופא הגן עוקב אחרי ביצוע תוכנית החיסונים לאורך השנה.
רופא הגן זמין לשאלות ומייעץ להורים בכל הנוגע לתהליך החיסונים.
הדרכת עזרה ראשונה לצוות הגן ולהורים.
הרצאות להורי הגן אודות מחלות חורף, בריאות הילד וחיסונים.
במהלך התפרצות נגיף הקורונה בישראל, יזמה העמותה את התיקון לצו משרד הבריאות שאפשר הפעלת מסגרות לילדי העובדים בשירותים החיוניים.
מאות מסגרות ברחבי הארץ נפתחו בעקבות היוזמה, והעמותה ריכזה הרשמה עבור משרד הבריאות.
בספטמבר 2021, פסק בית משפט השלום בתל אביב כי הדרישה לחסן את ילדי הגן מותרת ואינה מהווה אפליה, זאת לאחר שעמותת "חיסונים – בחירה מושכלת" תבעה גן ילדים למחוסנים בלבד על אפליה אסורה.
העמותה מסרה דיווחים שנתיים כנדרש בחוק, עד שנת 2021.
מחוץ לחוק: ילדות בדרום־אפריקה הוא ספר קומדיה אוטוביוגרפי שנכתב על ידי הקומיקאי הדרום אפריקאי טרוור נואה, שיצא לאור בשנת 2016. עיבוד קולנועי מופק על ידי Paramount.
תרגום לעברית יצא בהוצאת סלע מאיר בשנת 2019 בתרגומו של גל רוזנברג.
הספר זכה בפרס NAACP ליצירה ספרותית יוצאת מן הכלל של סופר ביכורים.
טרוור נואה מספר בגוף ראשון כיצד גדל במולדתו דרום אפריקה בתקופת האפרטהייד.
כבן מעורב של אב לבן ואם שחורה, נואה עצמו סווג כ"צבעוני" בהתאם למערכת האפרטהייד של סיווג גזעני.
לדברי נואה, הוא הצהיר כי גם תחת האפרטהייד, הוא חש בקשיים להשתלב מכיוון שזה פשע "להיוולד [עבורו] כתינוק מעורב" ומכאן כותרת ספרו.
בחלק גדול, הספר הוא שיר הלל לאמו, פטרישיה נומבוייסלו, שגדלה בצריף עם ארבעה עשר דיירים.
נואה מתאר את אמו כעקשנית, חסרת פחד ומורה יוצאת דופן.
היא הייתה אישה דתייה אגוקה שלקחה את בנה לשלוש כנסיות בכל יום ראשון, ישיבת תפילה ביום שלישי, לימוד תנ"ך ביום רביעי וכנסיית נוער ביום חמישי, גם כאשר דרום אפריקאים שחורים התפרעו ברחובות ורוב האנשים השתוללו בבתיהם.
הספר נפתח עם נואה הצעיר שנזרק על ידי אמו ממיניבוס מכיוון שהיא חשבה שהנהג, גבר משבט דרום אפריקאי אחר, הולך להרוג אותם.
בהמשך חייהם, נואה הצעיר נתפס גונב מכונית, ואמו קובעת את החוק בנושא פשע וענישה.
מאוחר יותר, נואה מספר את הסיפור כיצד אביו החורג ירה לה בראשה בזמן שהיא חזרה מהכנסייה עם משפחתה.
נואה הצעיר פיתח זריזות חברתית ונפשית שעזרה לו בתקופות אלה, בין אם הוא שוחח בשפתם עם שבטים שונים, או הסתכן במעצר ובאלימות באמצעות מכירת תקליטורי Bootleg לא חוקיים בשכונות מסוכנות.
אמו ניהלה דרך כל זאת אהבה קשה ו"משמעת בסגנון תנ"כי ישן".
הספר שיצא לאור בנובמבר 2016 התקבל לטובה על ידי מבקרי הספרים הגדולים בארצות הברית.
הפך לרב המכר מספר 1 של הניו יורק טיימס ונבחר לאחד הספרים הטובים של השנה על ידי הניו יורק טיימס, ניוזדיי, אסקווייר, NPR ו-Booklist.
בתחילת 2017 שימשה כותרת הספר רמז בתשבץ של הניו יורק טיימס.
ספר הזיכרונות יעובד לקולנוע בכיכובה של לופיטה ניונגו בתפקיד פטרישיה, אמו של נואה.
ניונגו תפיק את הסרט גם עם נואה באמצעות חברת ההפקות שלו, Ark Angel Productions.
במרץ 2018, נשכרה ליסל טומי לביים את הסרט.
הסרט יופק על ידי אולפני Paramount.
מחוץ למשחק היא סדרת טלוויזיה רוסית מלודרמטית בהפקת שירות הווידאו START, המספרת את סיפורו של כדורגלן צעיר שחולם לשחק בלוקומוטיב מוסקבה.
מועדון לוקומוטיב תמך באופן רשמי בסדרה ושחקני המועדון הופיעו בסדרה בהופעות קמע.
הקרנת הבכורה של העונה הראשונה תוזמנה במקביל למונדיאל ברוסיה והתקיימה ב-25 באפריל 2018 בשירות הווידאו START.
העונה השנייה עלתה ב-30 באוגוסט 2019.
התסריטאי רוסלן חצ'מאמוק עצמו עבד כסקאוט בקבוצת נוער ותיאר את ניסיונו בתסריט.
צילומי העונה הראשונה התרחשו בקיץ 2017, כולל במתקן האימונים של מועדון הכדורגל לוקומוטיב, לרשות צוות הסרט עמדו שדות המגרשים, תשתיות, מתחם הפנימייה וציוד.
בסדרה השתתפו – בתפקיד עצמם – שחקני הכדורגל גילרמה מרינאטו, דמיטרי טרסוב, דמיטרי בארינוב, דמיטרי לוסקוב, כמו גם האחים אנטון ואלכסיי מירנצ'וק, ואת התפקידים של תלמידי בית הספר לכדורגל גילמו שחקנים אמיתיים מקבוצת הנוער של לוקומוטיב.
צילומי העונה השנייה החלו בסוף אפריל 2019, והתסריטאי הפך לבמאי במקום ויקטור שמירוב ודריה בלינובה.
עלילת העונה הראשונה סובבת סביב חברותו של ספורטאי מקצועי לשעבר, סקאוט בודד ושתיין מבית הספר לכדורגל של לוקומוטיב, פיל ואוהד של אותו מועדון, סשה.
סיפור עלילה נוסף בסדרה הוא קשריו של פיל עם אולגה, אמו של שחקן הכדורגל המוכשר בן ה-15 דניס ריבאלצ'נקו, שפיל וסשה מנסים לעזור לפתח קריירת כדורגל מקצוענית.
דניס פוגש את אחותו של סשה, ליסה, וסשה עצמו נפגש עם בתו של פיל פולינה, העובדת כעוזרת של סוכן הכדורגל הרמן.
לאחר פציעה קשה בברך, דניס גר עם פיל.
תקופת ההחלמה מסתיימת והרופאים מודיעים לדניס שהוא יכול סוף סוף להתחיל להתאמן.