tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בנוסף לתחרות זו נערכה תחרות בכדורסל 3x3.
טורניר המוקדמות תאריךמקום עולות נבחרתמדינה מארחת — — 1 גביע העולם בכדורסל 2019אפריקה31 באוגוסט – 15 בספטמבר 2019 1 אמריקה2 אסיה1 אירופה2 אוקיאניה 1 טורניר המוקדמות הקדם אולימפי 2020 22 ביוני–4 ביולי 2021 ויקטוריה 1 ספליט 1 קובנה 1 בלגרד 1 סך הכל 12
טורניר המוקדמות תאריךמקום עולות נבחרת מדינה מארחת — — 1 גביע העולם בכדורסל נשים 2018 22–30 בספטמבר 2018 1 טורניר המוקדמות הקדם אולימפי 2020 6–9 בפברואר 2020 אוסטנדה 2 בורז' 3 בלגרד 2 3 סך הכל 12
מיקוםנבחרת1 2 3 4 5 סין 6 ספרד 7 בלגיה 8 אוסטרליה 9 קנדה 10 קוריאה הדרומית 11 ניגריה 12 פוארטו ריקו
תחרויות הכדורסל 3x3 באולימפיאדת טוקיו (2020) התקיימו החל מ-24 ביולי ועד 28 ביולי 2021. בתחרויות השתתפו 8 נבחרות גברים ו-8 נבחרות נשים.
זהו טורניר הכדורסל 3x3 הראשון שנערך באולימפיאדה אי-פעם.
בטורניר הגברים זכתה נבחרת לטביה ובטורניר הנשים זכתה נבחרת ארצות הברית.
מבנה הטורניר של הגברים ושל הנשים זהה: לאולימפיאדה העפילו 8 נבחרות בליגה אחת, כאשר בשלב המקודם כל נבחרת משחקת מול כל הנבחרות האחרות.
בסיום השלב המוקדם עלו שתי הנבחרות המובילות והנבחרות במקומות 3–6 מתמודדות במעין "פליי-אין", מקום 3 נגד מקום 6 ומקום 4 נגד מקום 5, והמנצחות עולות ל"שלב הפלייאוף", הנערך בשיטת "נוק-אאוט".
שתי הנבחרות המפסידות בשלב חצי הגמר מתמודדות ביניהן על המקום השלישי בטורניר וזכייה במדליית הארד.
כדורסל 3x3 הוצג במשחקי הקיץ האולימפיים כענף ספורט אולימפי רשמי באולימפיאדת טוקיו 2020.
ב-9 ביוני 2017 הודיע הוועד המנהל של הוועד האולימפי הבין-לאומי כי כדורסל 3x3 יהפוך לספורט אולימפי רשמי החל מאולימפיאדת הקיץ 2020 בטוקיו, יפן, לגברים ונשים כאחד.
התחרויות הראשונות נערכו ב-2021, לאחר דחייתה של אולימפיאדת 2020 בשל מגפת הקורונה, בהשתתפות 8 נבחרות בכל טורניר.
נבחרות בגברים ו בנשים זכו במדליות הזהב.
שנהמארחתגמרמשחק על מדליית הארדתוצאהתוצאהמקום רביעי2020פרטים טוקיו21–1821–142024פרטים פריז18–1721–18
שנהמארחתגמרמשחק על מדליית הארדתוצאהתוצאהמקום רביעי2020פרטים טוקיו18–1516–142024פרטים פריז17–1616–13
+מדליות בכדורסל 3x3 לנשים במשחקים האולימפייםנבחרת1101210030100105001
כדורסל הוא הספורט השני הפופולרי ביותר בארצות הברית, (בהתחשב גם ברמת ספורט חובבני ) אחרי הפוטבול.
במונחים של הכנסות, ה-NBA, ליגת הכדורסל האמריקאית, היא ליגת הספורט השלישית הכי רווחית בארצות הברית ובעולם, אחרי ה-NFL וה-MLB.
לפי איגוד מוצרי הספורט הלאומי, למעלה מ-26 מיליון אמריקאים משחקים כדורסל באופן קבוע, יותר מכל ספורט קבוצתי אחר.
הכדורסל הומצא בשנת 1891 על ידי המורה הקנדי לחינוך גופני ג'יימס נייסמית' בספרינגפילד, מסצ'וסטס.
ה-NBA היא ליגת הכדורסל המקצוענית המובילה בעולם לגברים ואחת מארבע ליגות הספורט המקצועניות הגדולות של צפון אמריקה.
הליגה מכילה 30 קבוצות (29 קבוצות בארצות הברית ו-1 בקנדה) שמשחקות עונה של 82 משחקים מאוקטובר עד יוני.
לאחר העונה הסדירה, שמונה קבוצות מכל אזור מתחרות בפלייאוף על גביע לארי אובריאן.
ה-NBA זוכה לרייטינג גבוה בארצות הברית ובעולם כולו.
הרכב הגזע והמוצא האתני ב-NBA השתנה לאורך ההיסטוריה של הליגה.
נכון ל-2020, 81.1% מהשחקנים ב-NBA הם שחורים (אם מעורבים נספרים גם כשחורים), 17.9% לבנים, 12.5% גזע מעורב (בעיקר חצי שחור חצי לבן) ו-1.1% מהגזעים האחרים.
בליגה יש את האחוז הגבוה ביותר של שחקנים שחורים מכל ליגות הספורט המקצועניות הגדולות בארצות הברית ובקנדה.
מאז אולימפיאדת ברצלונה 1992, שחקני NBA ייצגו את ארצות הברית בתחרות בינלאומית וזכו בטורנירים חשובים רבים.
נבחרת החלומות (Dream Team) היה הכינוי הלא רשמי של נבחרת ארצות הברית בכדורסל גברים שזכתה במדליית הזהב באולימפיאדת 1992, והייתה הראשונה שהכילה שחקני NBA.
נבחרת הנשים זכתה בשמונה מדליות זהב באולימפיאדה.
כדורסל בבית הספר התיכון הוא פעילות פופולרית.
הפדרציה הלאומית של האיגודים המדינתיים של בתי הספר התיכוניים הציגה 541,479 בנים ו-429,504 בנות בקבוצות כדורסל נכון לעונת 2014/15.
לקבוצות כדורסל רבות בתיכון יש עוקבים מקומיים אינטנסיביים, במיוחד במערב התיכון ובדרום העליון.
לאינדיאנה יש 10 מתוך 12 קבוצות התיכון הגדולות בארצות הברית, והיא מפורסמת בתשוקת הכדורסל שלה, הידועה בשם "Hoosier Hysteria" .
כדורסל מכללות הוא פופולרי ביותר וזוכה גם הוא לרייטינג גבוה בטלוויזיה, אם כי נמוך יותר מה-NBA.
בכל חודש מרץ, טורניר הכולל 68 קבוצות ושישה סיבובים בשיטת גביע (הנקרא בדרך כלל March Madness, טירוף מרץ) קובע את אלופי המדינה טורניר אליפות המכללות של חטיבה I של ה-NCAA.
ה-WNBA הוא ארגון השולט על ליגת כדורסל הנשים המקצוענית בארצות הברית.
ה-WNBA הוקמה ב-1996 כמקבילה לנשים של ה-NBA, ומשחקי הליגה החלו ב-1997. עונת ה-WNBA הסדירה נמשכת מיוני עד ספטמבר (באביב ובקיץ).
רוב קבוצות ה-WNBA משחקות באותו מקום כמו הקבוצות-האחיות שלהן ב-NBA.
כמו ה-NBA, גם ה-WNBA היא ליגת הכדורסל המקצועית המובילה לנשים בעולם.
למרות היותה הליגה העליונה לנשים, ה-WNBA מתקשה למשוך קהל צופים גדול.
גם כדורסל מכללות לנשים פופולרי, אם כי פחות מכדורסל גברים.
נבחרת הנשים של ארצות הברית זכתה בשמונה מדליות זהב אולימפיות ועשרה גביעי עולם.
כדורסל היה אחד מ-14 ענפי הספורט ששוחקו במשחקי אסיה 1966 בבנגקוק, תאילנד.
נבחרת ישראל בכדורסל, שהייתה חלק ממשלחת ישראל למשחקים, השתתפה בטורניר בפעם הראשונה, וזכתה בתואר הראשון בתולדותיה על ידי ניצחון על המארחת במשחק הגמר.
המשחקים נערכו בין 10 ל-19 בדצמבר 1966 באצטדיון נימיבוטר .
+מדליות בטורניר הכדורסל במשחקי אסיה 1966זהבכסףארד
נבחרת ישראל בכדורסל השתתפה בטורניר הפעם הראשונה בתולדותיה.
הנבחרת ניצחה שישה מתוך שבעת משחקיה, כולל ניצחון 90–42 על המארחת במשחק הגמר.
מאמן הנבחרת היה שמעון שלח.
הכדורסלנים שהשתתפו (בסוגריים מספר הנקודות שקלעו):
תחרויות הכדורסל באולימפיאדת פריז (2024) התקיימו בין 27 ביולי ל-11 באוגוסט 2024. בתחרויות השתתפו 12 נבחרות גברים ו-12 נבחרות נשים.
משחקי שלב הבתים התקיימו באצטדיון פייר מורואה בליל והשלבים הסופיים נערכו באקור הוטל ארנה בפריז.
מבנה הטורניר של הגברים ושל הנשים זהה: לאולימפיאדה העפילו 12 נבחרות שחולקו לשלושה בתים, כאשר בשלב הבתים לכל נבחרת שלושה משחקים - אחד מול כל אחת מהנבחרות האחרות בבית.
בסיום שלב הבתים עלו שתי הנבחרות המובילות בכל בית וכן שתי הנבחרות הטובות מבין הנבחרות שסיימו במקום השלישי לשלב הפלייאוף, שנערך בשיטת גביע.
שתי הנבחרות המפסידות בשלב חצי הגמר התמודדו ביניהן במשחק על מדליית הארד.
במקביל נערכו טורנירי גברים ונשים בכדורסל 3x3.
טורניר המוקדמותתאריךמיקוםמקומותעולותמדינה מארחת1גביע העולם בכדורסל 2023אוקיאניה25 באוגוסט – 10 בספטמבר 2023 ג'קרטה מנילהאוקינאווה1אירופה2אמריקה2אסיה1אפריקה1הטורנירים הקדם-אולימפיים של פיב"א 20242–7 ביולי 2024 ולנסיה1 ריגה1 פיראוס1 סן חואן1
MVP – לברון ג'יימס ()
הכוכב העולה – ויקטור ומבניאמה ()
שחקן ההגנה – אלכסה אברמוביץ' ()
המאמן המצטיין – ונסן קולה ()
החמישייה הראשונהשחקןעמדהנבחרתסטפן קריגארדדניס שרדרלברון ג'יימספורוורדניקולה יוקיץ'סנטרויקטור ומבניאמההחמישייה השנייהשיי גילג'ס-אלכסנדרגארדבוגדן בוגדנוביץ'פרנץ וגנרפורוורדגרשון יבוסלהיאניס אדטוקומבו
טורניר המוקדמותתאריךמיקוםמקומותעולותמדינה מארחת1גביע העולם בכדורסל נשים 202222 בספטמבר – 1 באוקטובר 2022 סידני1הטורנירים הקדם-אולימפיים של פיב"א 20248–11 בפברואר 2024 שופרון3 בלם3 שיאן2 אנטוורפן2
MVP – אייז'ה וילסון ()
הכוכבת העולה – ג'ייד מלבורן ()
שחקנית ההגנה – גבי ויליאמס ()
המאמן המצטיין – רנה ואקאמה ()
החמישייה הראשונהשחקןעמדהנבחרתבריאנה סטיוארטפורוורדגבי ויליאמסאלנה סמית'אמה מיסמןאייז'ה וילסוןסנטרהחמישייה השנייהאזינה קאלוגארדג'ולי ואנלוסאטו סבאליפורוורדולריאן אייאיאזי מגבגורסנטר
תחרויות הכדורסל 3x3 באולימפיאדת פריז (2024) התקיימו בין 30 ביולי ל-5 באוגוסט 2024. בתחרויות השתתפו 8 נבחרות גברים ו-8 נבחרות נשים.
בטורניר הגברים זכתה נבחרת הולנד ובטורניר הנשים זכתה נבחרת גרמניה.
מבנה הטורניר של הגברים ושל הנשים זהה: לאולימפיאדה העפילו 8 נבחרות בבית אחד, כאשר בשלב המוקדם כל נבחרת משחקת מול כל הנבחרות האחרות.
בסיום השלב המוקדם עלו שתי הנבחרות המובילות לחצי הגמר והנבחרות במקומות 3–6 התמודדו במעין "פליי-אין", מקום 3 נגד מקום 6 ומקום 4 נגד מקום 5. המנצחות עלו לשלב הפלייאוף, שנערך בשיטת גביע.
טורניר המוקדמותתאריךמיקוםמקומותעולותמדינה מארחת0הדירוג העולמי של פיב"א1 בנובמבר 20233הטורניר האוניברסלי הקדם-אולימפי של פיב"א 112–14 באפריל 20241הטורניר האוניברסלי הקדם-אולימפי של פיב"א 23–5 במאי 2024 אוצונומיה1הטורניר הקדם-אולימפי של פיב"א23–26 במאי 2024 דברצן3
טורניר המוקדמותתאריךמיקוםמקומותעולותמדינה מארחת1הדירוג העולמי של פיב"א1 בנובמבר 20232הטורניר האוניברסלי הקדם-אולימפי של פיב"א 112–14 באפריל 20241הטורניר האוניברסלי הקדם-אולימפי של פיב"א 23–5 במאי 2024 אוצונומיה1הטורניר הקדם-אולימפי של פיב"א23–26 במאי 2024 דברצן3
כדורעף הוא ענף ספורט תחרותי ואולימפי של משחקי כדור, בו משחקות שתי קבוצות במגרש המורכב משני חלקים ואשר באמצעו עוברת רשת שמפרידה בין שני חלקי המגרש.
המטרה במשחק היא לגרום לכדור לפגוע במגרש היריב, תוך העברתו מעל הרשת דרך תחום המעבר (האנטנות).
כל קבוצה יכולה לגעת בכדור עד כשלוש פעמים כדי להעביר את הכדור לקבוצה השנייה מעל הרשת דרך תחום המעבר.
גרסה נוספת של כדורעף היא כדורעף חופים.
תחרויות בין קבוצות כדורעף נערכות במסגרת ליגת כדורעף, במסגרת משחקי גביע, בתחרויות בינלאומיות ובטורנירים למיניהם.
הכדורעף הומצא ב-9 בפברואר 1895, על ידי ויליאם ג.
מורגן, אז מנהל החינוך הגופני בימק"א בעיר הוליוק, מסצ'וסטס.
חוקי המשחק שהמציא מורגן נלקחו ממשחקים אחרים, כמו טניס וכדוריד.
הוא קבע שיהיו שישה שחקנים לכל קבוצה, ושבאמצע המגרש תעבור רשת, והמטרה תהיה שהכדור יפגע בחלקה של הקבוצה היריבה.
הכדורעף הובא לאירופה על ידי חיילי ארצות הברית במלחמת העולם הראשונה.
ב-1947 נוסדה הפדרציה הבינלאומית לכדורעף.
אליפויות העולם נערכו לראשונה ב-1949 לגברים וב-1952 לנשים.
ב-1964 הצטרף המשחק למשחקים האולימפיים והחל משנת 1996 לאולימפיאדות התווספו תחרויות של כדורעף חופים.
המגרש: גודלו של מגרש הכדורעף באולמות הוא רוחב של תשעה מטרים ואורך של 18 מטרים.
בכדורעף חופים גודל המגרש הוא 8X16 מטרים.
באמצע המגרש יש קו רוחבי המפריד את שתי החלקות של שתי הקבוצות.
בכל חלקה יש קו הנקרא "קו השלוש" או "קו ההתקפה" והוא נמצא שלושה מטרים מקו האמצע.
קו זה מחלק את השחקנים לשחקני הקו הקדמי ושחקני הקו האחורי.
על השחקנים בקבוצה להסתדר בשש עמדות.
העמדות ממוספרות מ-1 עד 6, החל מהעמדה הימנית בקו האחורי נגד כיוון השעון.
כלומר, עמדות מספר 4, 3 ו-2 הן בקו הקדמי ועמדות מספר 5, 6 ו-1 הן בקו האחורי.
כאשר קבוצה זוכה בנקודה, כשלפני כן הקבוצה היריבה הכתה מכת פתיחה, הקבוצה מבצעת חילוף של עמדה אחת בכיוון השעון הנקרא "רוטציה" או "סֶבֶב".
שחקן בעמדה 2 עובר לעמדה 1, שחקן בעמדה 1 עובר לעמדה 6 ושחקן בעמדה 6 עובר לעמדה 5 וכך הלאה.
השחקן בעמדה 1 פותח את מכת הפתיחה.
הכדור: הכדור עשוי מעטה עור או עור סינתטי וגמיש ובתוכו פנימית מגומי או חומר דומה.
בתחרויות עולמיות יש רק סוג כדור אחד שבו אפשר להשתמש והוא מחברת MIKASA - MVA200
הרשת: רוחב הרשת הוא מטר אחד.
בחלקה העליון ישנו פס בד לבן בולט בעובי של שבעה סנטימטרים.
משני צידי הרשת, במרחק של תשעה מטרים בדיוק, ניצבות "אנטנות" המסומנות בקווקוו אדום לבן, והן מסמנות את תחומי המגרש מעל גובה הרשת.
גובה הרשת משתנה בהתאם לגיל ולמגדר השחקנים:
ליגות הבוגרים - גברים: 243 ס"מ.
ליגות הבוגרות - נשים: 224 ס"מ.
ליגות של תלמידים - הגובה של הרשת משתנה בהתאם למין ולקבוצת הגיל.
במשחקים רשמיים משחקים בשיטת הטוב מחמש מערכות (הקבוצה הראשונה שמגיעה ל-3 מערכות מנצחת), במשחקי ילדים ומשחקים לא רשמיים משחקים לפעמים בשיטת הטוב משלוש מערכות.
בכל מערכה הזוכה היא הקבוצה שמגיעה ל-25 נקודות, עם הפרש של שתי נקודות.
כלומר, תיאוריטית מערכה יכולה להימשך לנצח כל עוד אף אחת מהקבוצות לא מובילה ב-2 נקודות.
במערכה האחרונה (החמישית בשיטת הטוב מחמש או השלישית בשיטת הטוב משלוש) מנצחת הקבוצה הראשונה שמגיעה ל-15 נקודות בתנאי שיש יתרון של שתי נקודות.
הקבוצות מחליפות חלקות אחרי כל מערכה ובאמצע המערכה המכרעת (כאשר אחת הקבוצות מגיעה לשמונה נקודות).
בין המערכות ישנה הפסקה של שלוש דקות ברוטו.
כל עבירה מזכה את הקבוצה היריבה בנקודה, ללא שום קשר לקבוצה שהכתה את מכת הפתיחה.
שיטה זו היא חדשה יחסית ובעבר היה נהוג שרק אם העבירה היא לזכות הקבוצה שהכתה את מכת הפתיחה היא זכתה בנקודה, ואילו העבירה היא לזכות הקבוצה שקיבלה את מכת הפתיחה היא ביצעה חילוף עמדות אך לא זכתה בנקודה.
בשיטה הקודמת (שהייתה נהוגה עד 1999) שיחקו בכל המערכות עד 15 נקודות.
שיטת הניקוד הישנה עדיין נהוגה בכדורעף חופים, שבו משחקים בשיטת הטוב משלוש מערכות של 21 נקודות.
יש מספר סוגי מכות בכדורעף:
מכת פתיחה (סרב) - ישנם שני סוגי מכות פתיחה: מכת פתיחה תחתית ומכת פתיחה עילית.
תחתית מתבצעת כשהיד מכה את הכדור מלמטה כלפי מעלה, ועילית במצב שהכדור מוכה מלמעלה.
ברמה תחרותית משתמשים כיום כמעט רק בפתיחה עילית כי היא יותר קשה לקבלה על ידי הקבוצה היריבה.
מכת פתיחה מוגשת בכדורעף אולמות תוך שמונה שניות לאחר שריקת השופט, ובכדורעף חופים תוך חמש שניות.
מכה תחתית - מתבצעת על ידי חיבור של כפות הידיים של השחקן המבצע, והדיפה של הכדור באמצעות האמות.
המכה התחתית משמשת שחקן לרוב בתרחישים הבאים: קבלה של מכת פתיחה מהקבוצה היריבה, הגנה מהתקפה של הקבוצה היריבה, מסירה (במצבי קיצון/מסירה של ליברו מתוך הקו הקדמי).
מכה עילית - מתבצעת כשהכדור בא במגע עם שתי כפות הידיים של השחקן המבצע, כשהן מעל גובה הראש.
המכה העילית משמשת שחקן בעיקר למטרות מסירה, אך יכולה לשמש שחקן גם בקבלה של סרב, הגנה, ובמצבים אחרים.
מכת הנחתה - מתבצעת על ידי מכה חזקה ביד אחת מעל הרשת תוך כדי קפיצה, במטרה להעביר את הכדור בכוח לחלקת היריב.
חסימה - בלימת התקפה של שחקן יריב בשתי ידיים מעל הרשת.
חסימה היא המצב היחיד שבו לשחקן מותר להעביר את הידיים מעבר לרשת, ובכדורעף אולמות היא איננה נחשבת כנגיעה לצורך מניין שלוש המכות המותרות (בכדורעף חופים החסימה כן נחשבת כנגיעה).
שחקן שנגע בכדור בעת ביצוע חסימה רשאי לגעת בכדור פעם נוספת.
3 המכות שהוצגו אינן מחייבות, ובמקרי קיצון רבים שחקנים משתמשים בטכניקות אחרות ואף בחלקי גוף שונים.
בשביל לשחק בצורה אפקטיבית, עדיף לקבוצה לפעול לפי שלושת השלבים (קבלה, מסירה והתקפה).
קבוצת כדורעף עולה למשחק עם שישה שחקנים רגילים, ולרוב גם שחקן "ליברו".
השחקנים המשחקים במשחק ראשונים נקראת "השישייה/השבעיה הפותחת".
במהלך מערכה מאמן/ראש הקבוצה רשאי לבצע עד כשישה חילופים.
קבוצה יכולה לכלול לכל היותר 12 שחקנים ושני שחקני "ליברו", מאמן, עוזר מאמן, מעסה ורופא.
מועדון כדורעף פועל לעיתים כמועדון עצמאי, שעיסוקו בכדורעף בלבד, ולעיתים במסגרת מועדון ספורט שבו נכללים ענפי ספורט נוספים.
במועדון כדורעף פעילות פעמים רבות קבוצות כדורעף אחדות, כגון קבוצת בוגרים וקבוצת נוער.
בכדורעף המקצועני, מועדון כדורעף הוא נכס הנמצא בבעלותו של משקיע, וכאשר מדובר בקבוצה מצמרת הליגה העליונה, מחירה עשוי להיות גבוה מאוד ולהגיע למיליוני שקלים.
טווח תקציבי מועדוני הכדורעף בעולם הוא רחב, ולרוב הוא תלוי באזור בו הם נמצאים.
לרוב מועדונים מקצועיים זוכים ל"ספונסר", נותן חסות המפרסם על מדיהם את שמו ובתמורה נותן לקבוצה סכום קבוע.
הכנסות נוספות מתקבלות ממכירת זכויות שידור, פרסום באצטדיונים במהלך המשחקים, מוצרים נלווים ומכירת כרטיסים למשחקים.
מועדונים חותמים עם שחקניהם על חוזי תעסוקה למשך מספר שנים תמורת משכורת, הכוללת גם בונוס בגין הישגים אישיים או קבוצתיים.
לפני המשחק השופט הראשי מבצע הגרלה לשם קביעת הפתיחה הראשונה במערכה הראשונה.
מי שמנצח בהגרלה יכול לבחור:
או את הזכות לפתוח או לקבל את חבטת הפתיחה (ניתן לבחור בקבלת מכת הפתיחה) או את אחת החלקות (את צד המגרש).
המפסיד בהגרלה מקבל את האפשרות הנותרת.
אם מגיעים למערכה חמישית מבצעים הגרלה נוספת כדי לקבוע שוב איזו קבוצה תהיה באיזה צד ולשם קביעת הפתיחה.
הקבוצה היריבה מקבלת נקודה במקרים הבאים:
כאשר הכדור נופל בחלקת קבוצתך.
כאשר הוא מוצא בידי הקבוצה החוצה, מחוץ לתחומי המגרש.
כאשר שחקן הקבוצה נוגע ברשת או באנטנות תוך כדי פעולת משחק.
כאשר הקבוצה הכתה בכדור יותר משלוש מכות, (חסימה אינה נספרת במנין המכות לצורך זה).
כאשר שחקן מכה שתי מכות רצופות בכדור (חסימה אינה נספרת במנין המכות לצורך זה).
כאשר שחקן פותח, ואינו מצליח להעביר את הכדור לצד הנגדי של הקבוצה השנייה.
כאשר שחקן פותח דורך על קו הרוחב של המגרש או המשכו בעת מכת הפתיחה או לפניה.
כאשר שחקן קו אחורי מבצע פעולה התקפית מתוך תחום ההתקפה, שמסומן בקו מקביל לרשת במרחק שלושה מטרים ממנה.
כאשר שחקן קו אחורי מבצע פעולת חסימה או ליברו (ר' להלן) מבצע ניסיון חסימה או חסימה.
כאשר שחקן עובר עם כל כף הרגל את קו האמצע מתחת לרשת (מותר לעבור לצד היריב מחוץ לרשת במהלך המשחק).
כאשר ישנה עבירת מיקום (עומדים בסדר לא נכון במגרש) של קבוצה.
כאשר ישנה עבירת חילוף מקומות: שחקן פותח (סרב) מכה פתיחה במקום שחקן אחר שאמור להכותה.
כאשר הכדור עובר מעל מסך.
מסך - אנשים המנופפים עם ידיהם כדי להסתיר את מעוף הכדור או כאשר שחקנים מסתירים את השחקן הפותח (סרב) על ידי עמידתם.
כאשר השופט הראשי מכריז עונש על עבירה לא ספורטיבית שנעשתה על ידי אחד מהשחקנים או אנשי הצוות.
כאשר שחקן קדמי מנחית כדור מתוך תחום ההתקפה כשהכדור כולו נמצא מעל גובה הרשת שהוצא מאצבעותיו של שחקן הליברו מתוך תחום ההתקפה.
כאשר הכדור מועף ונוגע באדם או גוף זר.
כאשר שחקן מבצע סחיבה\משיכה - הכדור נתפס לו בידיים ולא מוצא מהידיים במהירות.
כאשר השופט הראשי שורק לאישור מכת פתיחה, יש לשחקן הפותח שמונה שניות לפתוח.
אם עברו שמונה השניות נרשמת עבירה.
כדור ההגשה (הסרב) עובר לקבוצה שזכתה בנקודה האחרונה.
במקרה שיש עבירה דו צדדית יתבצע כדור חוזר.
במקרה שיש החזקה בו זמנית בכדור מעל הרשת של שחקני שתי הקבוצות אין 'כדור מוחזק' וממשיכים לשחק.
בכל מערכה, כל קבוצה זכאית לבקש שני פסקי זמן.
כל פסק זמן אורך 30 שניות בדיוק ומתבצע מחוץ לתחומי המגרש המסומנים.
בליגה העולמית, ישנם שני פסקי זמן טכניים נוספים כשאחת הקבוצות מגיעה לשמונה נקודות ולשש עשרה נקודות במערכות הראשונה עד הרביעית - במערכה החמישית אין פסקי זמן טכניים.
כדי לבצע חילופי שחקנים, אין להיכנס לפני שיצא השחקן המוחלף.
יש לעמוד על קו השלוש במגרש, להחזיק שלט ובו מספרו של השחקן המוחלף, והשחקן המוחלף מקבל את השלט ויוצא ונותן אותו למזכירות.
במשחקים רשמיים מותרים עד שישה חילופי שחקן למערכה.
שחקן שפתח במערכה והוחלף רשאי לחזור לשחק רק במקום השחקן שהחליף אותו, וזה אינו יכול להיכנס לשחק פעם נוספת באותה מערכה.
במקרים בהם שחקן נפצע, ובאופן חוקי הקבוצה לא יכולה להחליף אותו, ניתן להתעלם מהמגבלות הללו.
שחקן מיוחד הרשאי לשחק רק בקו האחורי.
הוא יכול להיכנס ולצאת באופן חופשי במקום אחד השחקנים בקו האחורי בכל הפסקה בין הנקודות במשחק.
ליברו אינו רשאי להתקיף את הכדור (קרי: להכות את הכדור אל מגרש היריב מעל גובה הרשת), לבצע ניסיון חסימה, לחסום או להגיש מכת פתיחה.
כמו כן אסור לשחקן להכות בכדור מעל גובה הרשת, אם הוא נמסר על ידי הליברו מתוך קו ההתקפה מעל הראש.
יש אפשרות לרשום בטופס השיפוט עד שני שחקני ליברו, ומעונת 2011–2012 הוכנס חוק חדש המאפשר להחליף בין שני שחקני הליברו מספר לא מוגבל של פעמים.
הליברו אינו רשאי לשחק בתפקיד של שחקן רגיל, והוא לובש בגד בצבע שונה משאר שחקני הקבוצה כדי שניתן יהיה לזהותו בקלות.
בניגוד לשאר השחקנים, בתפקיד הליברו אין יתרון לשחקנים גבוהים אלא לרוב להפך, הליברו צריך להיות שחקן זריז בעל תגובות מהירות המצטיין במשחק ההגנה.
שחקן שאחראי למסור, בדרך כלל במסירה עילית אל המנחיתים.
המוסר עומד בדרך כלל סמוך למרכז הרשת כשרגליו בזווית של כ-90 מעלות ביחס לכיוון הרשת.
כאשר הוא נמצא בקו האחורי השחקנים מסתדרים כך שהמוסר יוכל לרוץ במהירות למקומו הרצוי ליד הרשת.
המצליב הוא מנחית שמתמחה בהתקפה בצידה הימנית של הרשת.
המצליב מקבל את שמו מהעובדה שעמדתו תמיד נמצאת בהצלבה למוסר.
המצליב יהיה לרוב שחקן ההתקפה היעיל ביותר של הקבוצה, ובכדי להפוך את עבודתו ההתקפית לקלה יותר בדרך כלל הוא אינו נדרש בקבלה של מכת הגשה.
מצליב לרוב יחסום בצד ימין של הרשת (בקו הקדמי) ויבצע הגנה בצד הימני של המגרש (בקו האחורי).
הקבלנים הם שחקנים שמתמחים בהתקפה בצידה השמאלי של הרשת ובקבלה של מכות פתיחה, ביחד עם שחקן הליברו.
על הקבלנים להיות שחקנים יציבים מאוד.
קבלן לרוב יחסום בצד שמאל של הרשת (בקו הקדמי) ויבצע הגנה באמצע המגרש (בקו האחורי).
חוסמי האמצע הם שחקנים שמתמחים בחסימה, ובהתקפה באמצע הרשת.
חוסמי האמצע לרוב ינחיתו מסירות מהירות מאוד בשביל להקשות על חוסם האמצע הנגדי.
על חוסמי האמצע גם לחסום בשני צידי הרשת, ביחד עם השחקנים האחרים, בכדי להקשות על התוקף היריב.
שחקן הליברו בדרך כלל יחליף את חוסם האמצע בקו האחורי.
במשחק כדורעף צוות השופטים כולל:
השופט הראשי והעוזר רשאים לשרוק במהלך המשחק, ובנוסף, הרשם רשאי לשרוק או להשתמש בזמזם אלקטרוני להתראה על עבירת רוטציה.
השופט הראשי נמצא על דוכן השיפוט והוא שופט ושורק על כל העבירות שהוא רואה.
השופט הראשי אחראי על כל צוות השופטים והוא יכול לשנות החלטה של שופטים אחרים.
השופט העוזר תפקידו הוא לעזור לשופט, אך יש לו גם תחומי אחריות משלו.
הוא אחראי על פסקי זמן והחלפות שחקן, עבירות מיקום של קבוצה המקבלת מכת פתיחה, עבירות חסימה ועבירות שקשורות לרשת ולקו.
תפקידו הוא לרשום בטופס המשחק כל אירוע שקורה במשחק, ובכלל זה ספירת הנקודות, מיקומם של השחקנים, חילופים ופסקי זמן.
איש הקשר של הרשם בכל בעיה הוא השופט העוזר.
זהו תפקיד חדש שהוכנס לחוקים הרשמיים בשנת 2005.
עוזר הרשם מפקח על החלפות הליברו ויש לו גם תחומי אחריות משלו.
ארבעת שופטי הקו ניצבים בפינות המגרש, כמטר מהקו שהם אחראים עליו.
הם אחראים לסמן אם הכדור פגע במשטח בתוך שטח המגרש או מחוץ לו, אם הכדור פגע בשחקן ויצא החוצה, נגיעות בגופים זרים או דריכה על הקו בעת מכת פתיחה.
הם גם משגיחים על מה שקורה מחוץ לקווים.
אחת הווריאציות של משחק הכדורעף היא כדורעף חופים, המשוחק על חול בחוף ים או משטח חול אחר.
בכדורעף חופים יש לרוב שני שחקנים בכל קבוצה, ורוב חוקי המשחק דומים לחוקי הכדורעף.
כדורעף חופים הוכר על ידי FIVB ב-1986, והוכנס למשחקים האולימפיים ב-1996.
הכדורעף בישראל היה בראשיתו פופולרי בעיקר בקיבוצים, ובמיוחד בקיבוצי השומר הצעיר ששלטו בענף עד שנות ה-70.
בשנים האחרונות הכדורעף מתפתח ומתחיל לתפוס תאוצה בעיקר בליגות בתי ספר.
בשנת 1943 הוקמה "ההתאחדות הארצישראלית בכדורעף".
בשנת 1947 הצטרפה ההתאחדות הארץ-ישראלית להתאחדות הכדורעף הבינלאומית (FIVB).
בשנת 1995 הוחלט כי איגוד הכדורעף יפסיק לפעול תחת "התאחדות לספורט" ותוקם עמותה נפרדת בשם "איגוד הכדורעף בישראל".
בשנת 2019 היו 5,553 ספורטאים תחרותיים ששיחקו כדורעף, הענף השלישי מבחינת כמות הספורטאים התחרותיים בישראל.
עד היום, נבחרת ישראל בכדורעף רשמה שלוש הופעות בטורנירי גמר אליפות אירופה.
הפעם הראשונה הייתה ב-1951 בצרפת (מקום 10 ואחרון), השנייה ב-1967 באיסטנבול (מקום 11 מתוך 16) ופעם שלישית ב-1971 במילאנו (מקום 12 ואחרון).
בנוסף לאליפויות אירופה הגיעה נבחרת ישראל גם שלוש פעמים לטורניר גמר אליפות העולם (1952, 1956, 1962).
נכון ל-2011, מדורגת הנבחרת במקום ה-25 באירופה וה-68 בעולם.
נבחרת ישראל בכדורעף נשים הופיעה לראשונה בשנת 1967 בטורניר גמר אליפות אירופה באיסטנבול, וסיימה במקום השמיני.
כעבור ארבע שנים, ב-1971 הופיעה הנבחרת פעם נוספת בטורניר הגמר, וסיימה במקום ה-11. בשנת 2007 התחיל פרויקט שמטרתו לחזק את ענף כדורעף הנשים בישראל, כשהמטרה הסופית היא העפלה למשחקים האולימפיים.
לצורך זה מונה להוביל את הנבחרת המאמן הוותיק הבכיר אריה זלינגר.
הפרויקט הביא לשינוי משמעותי בענף ובנבחרת.
בשנת 2010, לאחר 39 שנים הצליחה הנבחרת להעפיל פעם נוספת לטורניר גמר אליפות אירופה 2011, לאחר שסיימה במקום השני בבית המוקדם ובמשחקי ההצלבה ניצחה את נבחרת בלארוס החזקה.
באליפות אירופה הודחה הנבחרת לאחר שהפסידה את שלושת משחקיה.
למרות ההכנות הרבות והשיפור הניכר בנבחרת, היא לא הצליחה להעפיל לאולימפיאדת לונדון (2012), ואף לא עלתה לאליפות אירופה 2013.
בישראל קיימות מספר ליגות מטעם איגוד הכדורעף בישראל:
ליגות ארציות ולאומיות מתחלקות למחוזות צפון, דרום ומרכז.
בנוסף, קיימת ליגה מעורבת ("ליגה א'") בפריסה ארצית, תחת איגוד הכדורעף הישראלי.
בישראל קיימת התאחדות הספורט לבתי הספר ולאגודות.
הליגות מתחלקות למחוזות שונים בארץ.
הקבוצות המסיימות במקומות הראשונים בבית עליון במחוז, עולות לליגה ארצית לתלמידים.
כַּדִּים היא התנחלות במעמד של יישוב קהילתי, הנמצאת בשלבי הקמה בצפון השומרון, אשר משתייך למועצה האזורית שומרון, ושוכן כ-3 ק"מ דרומית־מזרחית לעיר ג'נין.
כדים הוקמה כהיאחזות נח"ל של גרעין מתנועת הנוער הלאומי בשנת 1983, ואוזרחה ב-28 בפברואר 1984 על ידי ארגון "העובד הלאומי".
מקור השם סמלי (אולי על שם כד שמן), ומזכיר את הכפר הערבי "בית קַד", הממוקם מצפון אליו.
מקור שמו של בית קד כנראה בשיבוש השם העברי "בית עֵקֶד" (בית עקד הרועים – שם מקום ב).
תחילה התגוררו במקום חמש משפחות מגרעין שא-נור.
ערב פרוץ האינתיפאדה השנייה התגוררו בכדים 39 משפחות (כ-160 תושבים).
במהלך אירועי האינתיפאדה עזבו את היישוב משפחות רבות.
כדים פונתה מתושביה ונהרסה במסגרת תוכנית ההתנתקות (אוגוסט 2005) שעליה החליטה ממשלת ישראל בשנת 2004. פינוי היישוב בוצע ללא התנגדות.
בספטמבר 2022 פורסם כי חמאס ביצע אימונים לפעילי הארגון בשטחי היישוב ופרסם זאת בסרטון באינטרנט.
במאי 2023 תיקנה הכנסת את חוק ההתנתקות והפיצויים לנפגעיה כך שלא יחול על צפון השומרון.
בעקבות תיקון החוק הוקם ביוני 2023 גרעין התיישבות "עין גנים וכדים" הפועל להתיישב מחדש בגנים ובכדים.
במסגרת ביטול ההתנתקות בצפון השומרון, לאחר שב־29 במאי 2025 אושרו בקבינט הקמת והסדרת היישובים שא־נור וחומש, ב־11 בדצמבר אושרה בקבינט הקמתם מחדש של היישובים גנים וכדים.
כדורת (כַּדֹּרֶת) (בלעז: באולינג; מאנגלית: Bowling) הוא משחק כדור ליחיד או לקבוצה, הדורש מיומנות, דיוק וריכוז.
מטרת המשחק היא לצבור מקסימום נקודות על ידי הפלת מרב הפינים והראשים של אנשי הקבוצה היריבה .
תוך כדי משחק עם שולי המגרש עשרת הפינים מסודרים בסוף המסלול והפלתם נעשית על ידי גלגול כדור כבד לעברם.
גלגול מדויק וחזק יביא להפלת כל הפינים.
ליגת הכדורת הטובה בעולם היא Professional Bowlers Association ובקיצור PBA המתקיימת בארצות הברית.
שחקן הכדורת הטוב בהיסטוריה הוא וולטר ריי ויליאמס המחזיק ב-47 תארים.
אור אבירם הוא שחקן הכדורת הישראלי היחיד שזכה בגביע העולם (2013) והיה אלוף אירופה.
בכדורת מקובל לגלגל את הכדור ביד אחת אולם ניתן גם לגלגלו בשתי הידיים.
הטכניקה המקובלת לגלגלו בשתי ידיים הומצאה על ידי ג'ייסון בלמונטי מאוסטרליה.
מסלול - שביל עץ ארוך, מלוטש היטב ותחום משני צדדיו בתעלות , שבסופו עומדים הפינים .
תעלה - , מצויות משני צדי המסלול ונמוכות ממנו.
אם הוא נופל לתוכן, כבר אין ביכולתו לחזור למסלול, והתוצאה היא הפלת אפס פינים בזריקה זו.
פינים - ישנם 10 פינים, המסודרים בסוף המסלול בצורת משולש שווה-צלעות מרווח (שאחד מקודקודיו פונה אל הזורק; דהיינו פין יחיד, אחריו 2 פינים בשורה, אחריהם 3 פינים בשורה ואחריהם 4).
כדור - כדור באולינג הוא כדור גדול, לרוב כבד, בעל 3 חורים לאצבעות לאחיזתו.
ישנם כדורים במשקלים שונים, החל מ-6 ליבראות (כ-2.7 ק"ג) ועד 16 ליבראות (כ-7.2 ק"ג), המסומנים על גבי הכדור.
זריקה - גלגול של כדור לאורך המסלול, בניסיון להפיל באמצעותו כמה שיותר פינים.
משחקון/פריים - כולל 2 זריקות להפלת מרב הפינים (3 זריקות במשחקון/פריים האחרון ב"משחק מושלם"; הזריקה השנייה לא מבוצעת אם בראשונה הושג "סטרייק" ).
משחק - כולל 10 משחקונים (פריימים).
סטרייק - הפלת כל הפינים בזריקה הראשונה בפריים.
דאבל סטרייק - 2 סטרייקים רצופים.
סטרייק משולש - 3 סטרייקים רצופים ידוע כ"סטרייק טורקי".
4 סטרייקים ומעלה ברצף - 4 סטרייקים ומעלה ברצף, ידועים כ"פור באגר" ("four bagger" - "ארבעה בשק"), "פייב באגר" ("five bagger" - "חמישה בשק") וכן הלאה, ובהתאם לשמות ומניית המספרים בשפה האנגלית.
ספייר - הפלת יתרת הפינים שנותרו עומדים אחרי הזריקה הראשונה בזריקה השנייה בפריים.
ספליט (פיצול) - הפלת חלק מהפינים כך שיישארו פינים (חוץ מהפין המרכזי (1)) עם רווח ביניהם.
באולינג קנדי - באולינג המשוחק עם 5 פינים ועם כדור קטן במיוחד .
משחק מושלם - משחק שבו הושג סטרייק בכל הזריקות (12 במספר: 9 בתשעת הפריימים הראשונים ו-3 בפריים העשירי) ומזכה בניקוד המקסימלי האפשרי: 300 נקודות.
אחיזת הכדור מתבצעת עם שתי האצבעות האמצעיות (אמה וקמיצה) והאגודל, שמיועד לתמיכה בלבד (מומלץ שלא להכניס את האגודל לגמרי, על מנת שהזריקה תהיה קלה).
ישנה אפשרות לכפפת -יד, אשר אוחזת את פרק כף -היד, כדי לשלוט טוב יותר בכדור.
מיקום הפגיעה המומלץ הוא בצידו הימני של הפין הראשון ובזווית אליו.
זריקה זאת (בעוצמה מספקת) יכולה לגרוף איתה את כל הפינים.
בתחילת המסלול מצויר קו, אשר נקרא "קו פסילה".
בעת הטלת הכדור אין לעבור אותו, כיוון שמשטח המסלול משומן וחלק ודריכה עליו עשויה להביא למעידה.
לציוד כדורת יש תקן שנקבע על ידי קונגרס הכדורת של ארצות הברית, United States Bowling Congress,USBC ופדרציית הכדורת הבינלאומית, IBF.
ישנן מגבלות בנוגע לקושי החומר שממנו מורכב הכדור, מרקם החומר, מיקום החורים והמשקולת, סימונים חיצוניים, וגם מגבלות הנדסיות בנוגע לרדיוס סיבוב מקסימלי ומינימלי ומקדם חיכוך (≤0.32).
בחלק מהכדורים ישנה משקולת המאפשרת סטייה של הכדור באופן מבוקר לאחר הזריקה.
מרכז הכובד של המשקולת מופיע עם סימון על דופן הכדור.
ככל שהמרחק בין המשקולת לחורי האצבעות גדול יותר, כך הכדור נוטה להסתובב יותר לכיוון המשקולת.
אם המשקולת נמצאת בקו ישר מול החורים, הכדור ייטה לתנועה ישרה.
ישנם סוגים רבים של כדורים, אך ישנם הבדלים משמעותיים בין כדורים אישיים (שנקנו על ידי השחקן והותאמו לצורת הזריקה והיד שלו) לבין כדור בית (Houseball).
כדורי בית הם כדורים הנמצאים במתקן הכדורת, הם בנויים לרוב עם משקולת מרכזית, ללא סטייה, וקידוח החורים לאצבעות יהיה על פי ממוצע של יד המתאימה לאותו משקל כדור.
לרוב הם מיוצרים מחומרים פשוטים יותר, כגון פלסטיק או פוליאוריטן.
כדורים אישיים נקדחים על פי סוג הזריקה של השחקן, ויכולים להיות שונים במיקום המשקולת, צורת החורים, מיקום החורים, צבע, ולחלקם ישנם "אינסרטים" מגומי בתוך החורים בכדי להגן על האצבעות.
פין באולינג תקני שוקל 1.6 קילוגרם (עם סטייה מקסימלית של 57 גרם).
גובה הפין הוא 380 מ"מ ורוחבו המקסימלי הוא 121 מ"מ.
פין באולינג עשוי לרוב מעץ מייפל שנחתך על ידי סיבוב במחרטה.
לאחר החריטה הוא מצופה בפלסטיק, נצבע ומכוסה בשכבה של חומר מבריק.
בשל נדירותו היחסית של עץ המייפל, ישנם תחליפים סינתטיים לחומר הגלם של הפין.
המסלול בנוי מעץ או מתחליפי עץ סינתטיים העומדים בתכונות ההנדסיות שהוגדרו על ידי ארגון ה־IBF.
- אזור הגישה (Approach), האזור שבו השחקן מבצע את ההליכה והזריקה.
- קו העונשין (Foul Line), הקו שבתחילת המסלול, שאותו אין לעבור.
- אזור הפינים והמכונה (Pin Deck).
אורכו של המסלול מקו העונשין ועד הפין האחרון הוא 62.848 רגל, או 19.15 מטרים.
טכניקת הטלת הכדור כוללת בדרך כלל 4 צעדים מדודים בתיאום עם טלטול הכדור והטלתו.
על משטח הגישה למסלול יש 3 קווים.
הקו הראשון במרחק שלושה צעדים מהמסלול, השני ארבעה והשלישי חמישה.
משמעות הצעדים הנוספים היא הנפה גבוהה יותר של הכדור לאחור בזמן הטלטול לקבלת תיזמון טוב יותר, מה שיאפשר דיוק רב יותר.
אין חשיבות רבה לעוצמת הגלגול אל הפינים, הדיוק וזווית כניסת הכדור (6.8 מעלות) חשובים יותר.
אין לרוץ עם הכדור אלא לבצע הליכה רציפה תוך טלטולו ושיחוררו בצעד האחרון שהוא צעד הגלישה וההתייצבות.
עבור 3 צעדים יש לפתוח ברגל שמאל, להמשיך בימין תוך הרמת הכדור אחורה, ולסיים שוב עם רגל שמאל תוך הורדת הכדור חזרה והטלתו אל המסלול.
מומלץ להטות את רגל ימין שמאלה מאחורי הגוף עם ההטלה על-מנת לשמור על שיווי משקל ועל-מנת להטות את הגוף כך שיהיה כמעט מאונך למסלול.
עבור 4 צעדים יש להוסיף רגל ימין פותחת, ועבור 5 רגל שמאל פותחת (שמאל, ימין, שמאל, ימין תוך הרמה, שמאל תוך הטלה).
על גבי המסלול יש 7 חיצים.
החצים מסייעים בכיוון הכדור אל מיקום הפגיעה הרצוי בפינים.
בזריקה להפלת כל הפינים כדאי לכוון אל השליש הימני של הפין האמצעי כשהכדור חולף כשני לייסטים מימין לחץ האמצעי.
גלגול דרך החץ האמצעי לפין האמצעי ישאיר בדרך כלל את שני הפינים שבקצוות (7,10) או אף את 4 הפינים שבקצוות (4,7,6,10) ללא סיכוי להפלת כולם בזריקה השנייה (ספליט).
שחקנים קבועים משחקים בכדור קבוע משלהם, ואף מזמינים כזה במיוחד.
שחקנים מזדמנים דואגים להימצאות של לפחות כדור אחד המתאים להם בין הכדורים במסלול בו הם משחקים.
יש לוודא כי האצבעות אוחזות בנוחות בחורי הכדור, לא נמתחות מדי כדי להגיע לחורים (כי הכדור מיועד ליד גדולה יותר) ולא עלולות להיתפס בחור האגודל, אבל מסוגלות להיכנס לחור.
יש לבחור כדור שניתן להרימו כלפי מעלה בנוחות.
מספר הכדור, המייצג את משקלו בליברות (2.2 ליברות = 1 ק"ג), רשום על הכדור ומיוצג בדרך כלל גם צבעו (באותו אולם כדורת יהיו בדרך כלל כל הכדורים באותו משקל גם באותו צבע).
לאחר כמה זריקות ניתן לברר האם המשקל באמת מתאים: אם הקטנת משקל הכדור מביאה לשיפור היכולת לכוון, הרי שהכדור כבד מדי.
מצד שני, אם הכדור כבד מספיק, והשחקן מצליח לכוונו באופן סביר, גם אם מהירות הכדור נמוכה, יש לכדור סיכוי טוב להפיל פינים רבים.
ככלל, משקל הכדור צריך להיות כ-10% ממשקל הזורק.
טכניקת הכדור המסובב היא טכניקה שמטרתה להפיל כמה שיותר פינים בפעם אחת.
זוהי טכניקה מתקדמת שלרוב שחקנים מתקדמים משתמשים בה, ולוקח זמן ללמוד אותה.
כך היא פועלת: השחקן זורק את הכדור כשהזרוע ישרה אך כף היד מתעקמת עם זריקת הכדור.
לאחר שהכדור נזרק לצידו של המסלול הוא נכנס במהירות למרכז המסלול ומפיל יותר פינים מבמכה רגילה.
הכדור מסתובב מכיוון שיש בתוכו משקולת לצד הנגדי, כלומר אם אדם ימני זורק אז המשקולת בצד שמאל, כך שהוא זורק את הכדור רחוק אז הכדור יחזור ויכנס דרך צד שמאל ולכן הטכניקה נקראת סיבוב.
הטכניקה מתקדמת ודורשת ריכוז רב וגם חישובים מדויקים.
על כל פין שנופל מקבלים נקודה.
על ספייר וסטרייק מקבלים תוספת ניקוד באופן הבא:
ספייר – מזכה את הפריים בתוספת ששווה למספר הפינים שייפלו בזריקה הבאה אחרי פריים זה.
דהיינו, ספייר בפריים אחד ובפריים שאחריו 5 בזריקה ראשונה ו-3 בזריקה שנייה, נותן 10 נקודות (על 10 הפינים של הספייר עצמו) ועוד 5 על הזריקה הבאה של הפריים שבא אחריו.
כלומר, התוספת שהפריים של הספייר קיבל היא 5 נקודות, ביחד 15 נקודות.
הפריים השני יקבל 8 נקודות (על 8 הפינים בו).
סך הכל, שני הפריימים יקבלו 23 נקודות ביחד.
סטרייק – הפריים יקבל תוספת השווה לכמות הפינים שייפלו בתור הבא (להבדיל מהזריקה הבאה בספייר), יוצא מן הכלל הוא התור העשירי והאחרון שבו הסטרייק שבוצע לא יזכה הכפלה בניקוד.
בדוגמה הנ"ל, תוספת הניקוד לפריים הראשון תהייה 8 נקודות, מספר הפינים שהופלו בפריים השני, כך שהפריים הראשון יקבל 18 נקודות.
יחד עם הפריים השני (8 נקודות), שני הפריימים יקבלו 26 נקודות.
דאבל סטרייק – נותן בסך הכל 30 נקודות, והסטרייק הבא יהיה שווה 30 נקודות.
סטרייק משולש – נותן 60 נקודות בסך הכל, וכל סטרייק נוסף שישמור על רצף הסטרייק יהיה שווה 30 נקודות.
מרב הנקודות שאפשר להגיע אליהן בבאולינג הוא 300. משחק זה מכונה "משחק מושלם", ועל-מנת להגיע לתוצאה זו, יש לזכות בסטרייק בכל הזריקות.
כדורסלן (או שחקן כדורסל) הוא אדם המשחק כדורסל כחובב או כמקצוען.
על אף שרבים משחקים כדורסל בתור תחביב, המונח מתייחס בדרך כלל רק לשחקני כדורסל מקצועיים המקדישים את הקריירה שלהם לעיסוק בכדורסל.
רוב שחקני הכדורסל הם חובבים, ועוסקים במשחק בשעות הפנאי.
מיעוט מביניהם פעיל באופן מקצועי־למחצה, תמורת שכר נמוך.
שחקני כדורסל מקצועיים ברמה הגבוהה ביותר נהנים מתשלום גבוה בשנות פעילותם המקצועית.
רוב שחקני הכדורסל המקצועיים פורשים מפעילות מקצועית באמצע או סוף שנות השלושים לחייהם.
שחקן כדורסל המשחק בקבוצת כדורסל, כחובב או כמקצוען, חתום על חוזה העסקה עם קבוצתו, המזכה אותו בתשלום שכר ותוספות שונות בהתאם להצטיינותו האישית או הישגיה של הקבוצה.
עם תום תקופת החוזה, ובמקרים מסוימים גם במהלכו (כמו במקרה של "סעיף שחרור"), יכול שחקן הכדורסל להפוך לשחקן חופשי ולעבור לשחק בקבוצה אחרת.
במהלך משחק כדורסל רשאים לשחק בכל קבוצה חמישה שחקנים.
בקבוצות כדורסל חובבניות טובות ובקבוצות מקצועניות נהוג לייחד לכל אחד מהם תפקיד מסוים.
לתפקיד זה יש לרוב שם וגם מספור (לעיתים, נהוג לכנות את העמדה על־פי מספרה).
רכז – עמדה מספר 1: לרכז התפקיד הרב-גוני ביותר במשחק והוא בעצם מנהל את ההתקפה.
הרכז מחזיק בכדור בזמן ההתקפה ומוסר אותו לשחקן הנכון בזמן הנכון, בהתאם לסוג התרגיל שתוכנן.
הוא המוציא לפועל של הוראות המאמן, וחייב להבין אותן בצורה מושלמת.
יש המשווים את תפקיד הרכז לתפקידים כמו הקוורטרבק בפוטבול ולפליימייקר בכדורגל שגם עליהם מוטלת אחריות ההתקפה כולה.
הרכז ניחן בראיית משחק, יכולת כדרור ומסירה וקליעה טובה.
נדרשת ממנו שליטה מעולה בכדור.
קלע – עמדה מספר 2: הקלע הוא שחקן הניחן ביכולת קליעה טובה, או יכולת תנועה טובה לקרבת הסל.
הקלע גבוה במקצת מהרכז, ולרוב ניחן ביכולת קליעה טובה או יכולת חדירה טובה, ותפקידו העיקרי הוא לנצל יכולות אלו כדי לקלוע לסל.
גובהם של קלעים רבים נמוך מזה של שחקנים אחרים, ויש בהם היכולים לשמש גם כרכזים לעת מצוא, או לסייע לרכז במלאכתו.
גובהם של הקלעים ינוע בדרך כלל בין 1.90 ל-2.06 מטרים, ולעיתים הם משחקים בעמדת הרכז או הסמול פורוורד.
סמול פורוורד – עמדה מספר 3: גובהם של שחקנים בעמדה זו בקבוצות מקצועניות מרמה גבוהה עולה בדרך כלל על שני מטרים, ותפקידם העיקרי הוא לקלוע אל הסל ולשמש חוליה מקשרת בין שחקני החוץ (מספר 1 ו-2) ושחקני הפנים (מספר 4 ו-5).
אלה המשמשים כסמול פורוורדים בדרך כלל ניחנים ביכולת קליעה טובה מהשלוש.
יש מגוון רחב של סוגי שחקנים בעמדה זו, אך רובם הם כאלו המעדיפים לקלוע אל הסל ממרחק או כאלו המעדיפים להתקרב תחילה (לחדור) אל הסל.
שחקני חצי פינה מוכשרים במיוחד מסוגלים לבצע את שתי הפעולות באיכות גבוהה מאוד.
פאוור פורוורד – עמדה מספר 4: בעמדות אלו ממוקמים לרוב שחקנים גבוהים וחסונים (גובהם בקבוצות מקצועניות עולה כמעט תמיד על שני מטרים), שעיקר כוחם בקרבת הסל וממרחק של עד כמה מטרים ממנו.
רבים מהפאוור פורוורדים יכולים לתפקד גם בעמדת שחקן הציר, אך הם מאופיינים בדרך כלל בתנועה מהירה וזריזה יותר ממנו.
סנטר – עמדה מספר 5: בתפקיד זה משמש לרוב השחקן הגבוה והחסון בקבוצה.
רוב הזמן שוהה השחקן בקרבת הסל, ותפקידו העיקרי הוא לקלוע לסל מקרוב, ללקט כדורים שהוחטאו (ריבאונד) ולמנוע משחקנים היריב להתקרב לקרבת הסל.
בתרגיל פיק אנד רול הסנטר יחסום את השחקן היריב.
כמעט כל הסנטרים גבוהים מ-2.05 מטר, ורובם מעל .
הסנטר נחשב לגבוה וחסון ביחס לשחקני העמדות האחרות.
חלק מהסנטרים יכולים לשחק גם בעמדת הפאוור פורוורד ולמעשה העמדה מכונה "סנטר פורוורד".
מחקר משווה שבדק שחקני כדורסל בדרום אמריקה, צפון אמריקה ודרום אירופה מצא שנשים פורשות מכדורסל בגיל ממוצע של כ-35.5, בעוד גברים באירופה ודרום אמריקה ממשיכים עד גיל ממוצע בסביבות ה-40. גיל הפרישה הממוצע של שחקני NBA הוא 34.
כדורעף חופים הוא אחת הגרסאות של משחק כדורעף.
בכדורעף חופים משחקים לרוב שני שחקנים בכל קבוצה, ורוב חוקי המשחק דומים לחוקי הכדורעף.
השחקנים בכדורעף חופים משחקים יחפים על חול בחוף ים או על משטח חול בנוי.
שטח מגרש המשחק הוא 16x8 מטרים.
משחק כדורעף חופים הראשון שוחק ב-1920 בקליפורניה.
משם המשחק הגיע לאירופה ולרחבי העולם.
באולימפיאדת אטלנטה (1996) הוכנס המשחק לתוכנית משחקים האולימפיים.
לאחר מכן, כדורעף חופים החל להתפתח, וברוב מדינות העולם יש כיום ליגות כדורעף חופים.
ליגת כדורעף החופים הישראלי נוסדה בשנת 1995 ביוזמת חברת "פינג פונג בע"מ" בשיתוף מקצועי עם איגוד הכדורעף הישראלי, שאפשר את השתתפות שחקני נבחרת ישראל.
הליגה קיימה מדי שנה 4 טורנירים (משחקי זוגות), במהלך הסופ"ש, בחופי רחצה מרכזיים בישראל:
חיפה, חוף דדו – טורניר מלך החוף הישראלי.
אשדוד – מוקדמות אליפות ישראל.
אשקלון – מוקדמות אליפות ישראל.
תל אביב, חוף טרומפלדור – גמר אליפות ישראל.
הטורנירים שודרו בשידורים ישירים בטלוויזיה (ערוץ 2 וערוץ 5).
בגמר האליפות, הטיסה חברת פינג פונג בע"מ את זוג אלופי ישראל בכדורעף חופים, להשתתף באליפות אירופה בכדורעף חופים.
הבדלים בין חוקי כדורעף חופים לחוקי כדורעף אולמות
בכדורעף חופים מותר להכות עד 5 שניות לאחר שריקתו של השופט הראשי לאישור ביצוע מכת הפתיחה.
אם לא מבוצעת הפתיחה תוך 5 שניות מתבצעת עבירה בניגוד לכדורעף אולמות שמותר להכות תוך 8 שניות.
בכדורעף חופים החסימה נחשבת כנגיעה ולכן לאחר החסימה מותר לגעת אך ורק עוד פעמיים כדי להעביר את הכדור.
שחקן שחסם יכול לגעת לאחר החסימה שוב.
בכדורעף אולמות חסימה אינה נחשבת לנגיעה, וניתן לבצע עוד 3 נגיעות.
בכדורעף חופים אין עבירת מסך - שחקן יכול לבקש משחקן יריב לזוז אם הוא מסתיר לו את השחקן שמבצע מכת פתיחה.
השחקן חייב לזוז, בניגוד לכדורעף אולמות שלא ניתן לבקש משחקן לזוז.
בכדורעף חופים מותרת קבלה בעילית להנחתה (לא למכת פתיחה), אך קשה לביצוע כי המכה העילית חייבת להיות נקייה ובקו כתפיים.
אם בקבלה בעלית היו 2 נגיעות רצופות או עוקבות - זהו דאבל בניגוד לכדורעף אולמות שבכדור ראשון בנגיעות רצופות ועוקבות אין דאבל.
שימוש בקבלה עילית בכדורעף חופים הוא לא נפוץ.
בכדורעף חופים אין קו אמצע ולכן מותר לעבור לצד השני של המגרש (לצד של הקבוצה היריבה) תוך פעולת התקפה כל עוד הדבר לא מפריע לקבוצה השנייה בניגוד לכדורעף אולמות שישנו קו אמצע ואין לעבור אותו.
בכדורעף חופים אסור להעביר את הכדור לצד השני במכה עילית (אלא אם כן הכדור יוצא במסלול המאונך לקו הכתפיים, ואסור לשים חורים או להעביר כדור באמצעות כריות האצבעות) בניגוד לכדורעף אולמות ששם מותר להעביר כדור בעילית ואף מותר לשים 'חור'.
בכדורעף חופים אין עבירות מיקום והשחקנים יכולים לעמוד היכן שהם רוצים בניגוד לכדורעף אולמות שישנן 6 עמדות וחייבים לשמור על סדרן.
מכת פתיחה (סרב) – ישנם שני סוגי מכות פתיחה: מכת פתיחה "תחתית" ו"עילית".
ברמה תחרותית משתמשים כיום כמעט רק בפתיחה עילית כי היא יותר קשה לקבלה.
מכת קבלה – תחתית נועדה לקבל כדור שהגיע בעוצמה מהקבוצה השנייה, ומגיע אל הקבוצה המקבלת בזווית, דהיינו נופל אל השטח של המקבלת.
זוהי מכה ראשונה מבין 3 המכות של קבוצה.
המכה מתבצעת במצב שכף יד על כף יד (מצב שהצד האחורי של יד אחת נמצא על הצד הפנימי של היד השנייה), והאגודל של היד התחתונה סוגר על היד העליונה ושל היד העליונה על האגודל, מרפקים נעולים והכדור צריך לפול במאוזן בין 2 האמות (בין המרפק וכף היד).
מכת הכנה/ הרמה – עילית נועדה להכין כדור להנחתה, לאחר מכת הקבלה.
המכה מתבצעת במצב שהידים מעל הראש פתוחות עושות מין צורת חצי כדור.
ברגע שהכדור עומד ליפול לידיים דוחפים את המרכז של "החצי עיגול" כלפי חוץ.
בכדורעף חופים שמים יותר דגש על מכה עילית שתהיה מכה נקיה וללא דאבל או משיכה.
מכת הנחתה – מתבצעת על ידי מכה חזקה ביד אחת מעל הרשת תוך כדי קפיצה, במטרה להעביר את הכדור לחלקת היריב.
חסימה – בלימת מכת הנחתה של שחקן יריב בשתי ידיים מעל הרשת.
חסימה היא המצב היחיד שבו מותר להעביר את הידיים מעבר לרשת, והיא נחשבת כנגיעה לצורך מניין 3 המכות המותרות בכדורעף חופים, וגם לשחקן החוסם מותר לאחר מכן לגעת בכדור.
הצלה – מכה תוך כדי קפיצה קדימה אל הרצפה, נועדה למקרים שהכדור כמעט כבר פוגע ברצפה.
צריך לתת מכה חזקה כדי להעיף את הכדור כמה שיותר גבוה אך כמה שיותר קרוב לסביבה שבה הוא עמד ליפול (מכה זו מותרת לביצוע עם כל חלקי היד בכל צורה רק שהיא תעזור למצב), במקרה שהכדור עף החוצה בידי היריב זו נקודה טובה לקבוצתך.
קפיצת הצלה מכונה קפיצת דג.
צוללים אל הכדור ונותנים מכה.
כאשר חבר מהקבוצה שלך העיף את הכדור החוצה כל עוד הוא לא נחת מותר לנסות להעביר אותו (הניסיון חייב להיות תוך כדי שלוש מכות).
3 המכות שהוצגו אינן מתחייבות, אך מומלצות כדי שהמכה תהיה אפקטיבית.
הנחתה ישר במכה הראשונה בעת קבלת כדור יכולה להיות טובה, אך רוב הסיכויים שלא תהיה מדויקת ולא מספיק חזקה.
עדיף לפעול לפי 3 השלבים (קבלה, הכנה והנחתה) כדי שההנחתה תהיה הכי מדויקת וקשה לעצירה.
עם זאת, אם שחקן מזהה אופציה טובה להעברת הכדור עוד לפני המכה השלישית (ההנחתה) הוא יכול לנצל את ההזדמנות.
למשל אם יראה "חלון" (שטח מת שהקבוצה השנייה לא מגינה עליו) הוא יכול לנצל ההזדמנות ולהכות לשטח זה.
ניצול אופציות יכול להיות גם במכה אחורית - כשהשחקן עומד עם הגב לרשת ומעביר את הכדור אחורה אל מעבר לרשת.
הכדור בכדורעף חופים שונה מהכדור בכדורעף אולמות.
הכדור גדול יותר בהיקף של 66 עד 68 ס"מ, משקלו קל יותר ולחצו הפנימי קטן כמעט בחצי ממשקלו של כדור כדורעף אולמות.
מי שמנצח בהגרלה יכול לבחור: את הזכות לפתוח או לקבל את חבטת הפתיחה או את אחת החלקות (את צד המגרש), כשהמפסיד בהגרלה מקבל את האפשרות הנותרת.
אם מגיעים למערכה שלישית מבצעים הגרלה נוספת כדי לקבוע שוב איזו קבוצה תהיה באיזה צד ולשם קביעת הפתיחה.
בכדורעף חופים משחקים בשיטת "הטוב מבין 3 המערכות".
בכדורעף חופים משחקים כל מערכה עד 21 נקודות.
כל 7 נקודות השחקנים מחליפים חלקות.
קבוצה ניצחה כאשר היא הגיעה ל-21 נקודות או 21 נקודות ומעלה עם 2 נקודות הפרש.
המערכה השלישית והמכרעת משוחקת עד 15 נקודות וכל 5 נקודות מחליפים חלקות.
קבוצה מנצחת את המערכה המכרעת כאשר מגיעה ל-15 נקודות או יותר מ-15 נקודות עם הפרש של 2 נקודות.
קבוצה יכולה לכלול 2 שחקנים.
אין חילופים לשום קבוצה ואין מאמן.
לכל קבוצה יש פסק זמן אחד במערכה.
גובה הרשת לקבוצה מעל גיל 16 הוא 2.43 מטר לגברים ו-2.24 לנשים, והוא משתנה לפי קבוצות גיל.
רוחב הרשת מטר ואורכה 8.5 מטר.
בחלקה העליון יש פס בד בולט בעובי של 5 סנטימטרים.
משני צידי הרשת, ניצבות "אנטנות" המסומנות בקווקוו אדום לבן, המסמנות את תחומי המגרש מעל גובה הרשת.
גובה הרשת זהה לגובה הרשת בכדורעף אולמות.
שופט ראשי – נמצא על דוכן השיפוט והוא שופט ושורק על כל העבירות שהוא רואה.
שופט עוזר – עוזר לשופט, אך יש לו גם תחומי אחריות משלו.
הוא אחראי על פסקי זמן והחלפות, עבירות חסימה ועבירות שקשורות לרשת.
הרשם – רושם על טופס המשחק את כל מה שקורה במשחק: ספירת הנקודות, חילופים ופסקי זמן.
איש הקשר של הרשם על כל בעיה הוא השופט העוזר.
4 קוונים – ניצבים כמטר מהקו שהם אחראים עליו, והם אחראים לסמן אם היה כדור בפנים, בחוץ, אם הכדור פגע בשחקן ויצא החוצה או נגיעות בגופים זרים.
רק השופט הראשי והעוזר רשאים לשרוק במהלך המשחק.
קיימת פעילות רבה בכדורעף חופים בישראל הכוללת ליגת "הסבב הישראלי" הפעילה בקיץ, מטעם איגוד הכדורעף בישראל ונבחרות ישראל.
כיוון שהליגה בישראל התחילה בשנת 2003, הענף עדיין אינו מפותח במיוחד בישראל על אף הפוטנציאל כמו ענף השייט.
בשנים האחרונות עיריות ורשויות מקומיות פותחות מתחמי כדורעף חופים, במסגרת הספורטקים העירוניים כגון מתחם הספורט בהפארק הלאומי (רמת גן).
בקיץ 2006 התחרויות מתנהלות בחוף הנכים בהרצליה, בימי שישי בבוקר, ובימי שלישי בערב.
בכל שנה ביוני ישנה תחרות אליפות ארצית בכדורעף חופים לתלמידים מכיתות ז' ועד י"ב מטעם התאחדות הספורט לבתי הספר.
בשנת 2005 נערכה תחרות אליפות אירופה בכדורעף חופים עד גיל 20 בת"א בחוף ירושלים.
בשנת 2009 הקימו שי ראובני, נועה גרומר ומיכאל דהרי בשיתוף עיריית תל אביב-יפו אגף הספורט את בית הספר הראשון לכדורעף חופים בישראל.
בית הספר פועל בחוף גורדון בעיר.
בשנת 2010 הקים שקד חיימי באבן יהודה בשיתוף עם המתנ"ס המקומי את מועדון כדורעף חופים של אבן-יהודה.
המועדון מתהדר בעובדה שהוא מגדל באופן מקצועי שחקנים מכיתה א' ועד גיל בוגרים.
המועדון פועל בכל ימות השנה ובכל העונות.
מטרת המועדון הוא להפריד בין כדורעף החופים לכדורעף האולמות וליצור דור של שחקנים שמתמחים בכדורעף חופים כל ימות השנה.
הפעילות מתקיימת במגרשי כדורעף חופים מלאכותיים במרכז בן דרור לספורט שביישוב.
בשנת 2012 נפתחה קבוצת נשות כדורשת החופים הראשונה בישראל, שפועלת במתחמי חוץ כל ימות השנה.
כמו כן, נפתח לראשונה קורס אקדמאי בכדורעף חופים לסטודנטים לחינוך גופני במכון וינגייט בהנחיית שקד חיימי.
כדנית (שם מדעי: Nepenthes) הוא צמח טורף ממשפחת הכדנתיים.
הצמח גדל באזורים הטרופיים של דרום-מזרח אסיה, באיי סיישל ובאי מדגסקר, כאשר מגוון המינים הגדול ביותר נמצא באיים סומטרה ובורנאו.
הקרקע באזורים אלו ענייה במינרלים ובחנקנים זמינים לצמח ועל כן, פיתחו הכדניות במשך השנים מלכודות בצורת כד (ומכאן בא שמם).
המלכודות, שמתפתחות בסופו של העורק הראשי של כל עלה, לוכדות חרקים והצמח מעכל אותם ומנצל את החומרים הדרושים לו שנמצאים בגוף החרק.
הכדנית מונה כמאה זנים טהורים ועוד כמה מאות זני כלאיים, מקצתם נוצרו בטבע ורובם המוחלט בידי האדם.
בישראל מגודל מין יחיד בגינון תרבותי, כדנית מקסימה (Nepenthes maxima).
את הכדניות נהוג לחלק לארבע קבוצות בעלות העדפות טמפרטורה שונות:
Lowland - אזור נמוך - כשליש מכלל זני הכדניות שייך לקבוצה זו.
הכדניות בקבוצה זו גדלות באזורים שגובהם נע בין 0-900 מטרים מעל פני הים.
הטמפרטורה באזורים אלו נעה בין 27-39 מעלות צלזיוס ביום ו-22-27 מעלות צלזיוס בלילה.
Intermediate - אזור בינוני - הכדניות בקבוצה זו גדלות באזורים שגובהם נע בין 900-1500 מטרים מעל פני הים.
הטמפרטורה באזורים אלו נעה בין 24-30 מעלות צלזיוס ביום ו-19-24 מעלות צלזיוס בלילה.
Highland - אזור גבוה - הכדניות בקבוצה זו גדלות באזורים שגובהם נע בין 1500-2500 מטרים מעל פני הים.
הטמפרטורה באזורים אלו נעה בין 21-27 מעלות צלזיוס ביום ו-15-21 מעלות צלזיוס בלילה.
UltraHighland - אזור גבוה מאד - הכדניות בקבוצה זו גדלות באזורים הרריים שגובהם הוא 2500 מטרים מעל פני הים ומעלה.
באזורים אלו ישנה ירידה קיצונית בטמפרטורה בלילה והלחות היחסית מגיעה בדרך כלל לרוויה.
הטמפרטורה באזורים אלו לא עולה על 23 מעלות ביום ובלילה היא עשויה לרדת עד חמש מעלות צלזיוס.
לכדניות מבנה גבעול שמתוכו יוצאים עלים אשר מהם מתפתחים כדים.
רוב הכדניות מטפסות על שיחים ועצים ואורך הגבעול שלהן עשוי להגיע לעשרות מטרים.
הכדים הם חלק מהעלים על אף שרבים טועים וחושבים שהכדים הם הפרחים של הצמח.
הכדניות מוציאות ממרכז הגבעול מעין עמוד פריחה גבוה המתאפיין בכמה עשרות פרחים חד מיניים ועל כן ישנן כדניות זכרים וכדניות נקבות.
הטרף העיקרי של הכדניות הוא חרקים אך לעיתים הן טורפות גם דו-חיים וזוחלים קטנים.
תועדו מקרים בהם נמצאו שרידים של חולדות וציפורים בכדים, ובכך הפכו הכדניות לצמחים הטורפים בעלי הטרף הגדול ביותר.
הכדים מתפתחים בסופו של העורק, שנקרא גם קנוקנת, ועם הזמן הם נעשים יותר ויותר גדולים.
כאשר הם מסיימים את התפתחותם, נפתח המכסה שלהם כדי לאפשר כניסת טרף.
תהליך הגדילה של הכד משתנה בין המינים השונים, בגילאים שלהם ובגודל הסופי שאליו מיועד הכד להתפתח והוא אורך בין שבוע לכמה חודשים.
כל עלה חדש מייצר כד שגדול מקודמו.
גודלם המקסימלי של הכדים משתנה בין המינים והוא עשוי להיות בין כמה סנטימטרים בודדים ועד חצי מטר.
כדי הכדנית כוללים בתוכם שלוש מערכות הקיימות בכל צמח טורף:
מנגנון משיכת הטרף - בשוליים של הכד ובתחתית העלה שלו ישנם צופנים רבים המפרישים ריח מתוק שמושך אליו חרקים שונים.
צורת הכד וצבעיו, המשלבים פליטת אור זוהר, בולטים מאוד בסביבה ומושכים אליהם בעלי חיים.
מנגנון לכידת הטרף - הדפנות הפנימיות של הכד מצופות בפתיתי שעווה חלקים וכאשר הטרף נופל לתחתית הכד, הם מקשים עליו מאוד לטפס החוצה.
בנוסף, הכד מכיל בתוכו נוזלים שמקשים על הטרף עוד יותר את היציאה, ויש הטוענים שהנוזל אף מטשטש את ראייתו של הטרף.
מנגנון עיכול הטרף - הנוזל שבכדים מכיל אנזימי עיכול, המפרקים ומעכלים את גופו של הטרף.
לרוב, נותר מהטרף בסוף התהליך רק השלד הכיטיני, שאינו מתעכל.
הכדנית מנצלת את החומרים המזינים הנמצאים בגוף הטרף לעצמה, והם מועברים דרך קנוקנת הכד לעלה ומשם לשאר חלקי הצמח.
אחת החידות הקיימות באבולוציה היא כיצד התפתחו תכונות או איברים מורכבים כמו תעופה, עין מורכבת, יכולת לכידת חרקים על ידי צמחים ועוד.
התפתחות כל חלק בנפרד או התפתחות חלקית היא לכאורה לא מועילה.
המנגנון הלוכד דורש שלושה רכיבים שונים - כימי, מבני, ומכני בכד וב"מכסה" הסוגר על החרק.
כדורשק הוא כדור משחק הממולא חול או פלסטיק ומשמש לצורות שונות של משחק.
המילה "כדורשק" היא הצמדה של המילים "כדור" ו"שק".
ברוב המשחקים, הכדור נשלט באמצעות הרגליים.
שלוש צורות המשחק הטיפוסיות ביותר הן: "כדורשק פריסטייל" (סגנון חופשי), "כדורשק רשת" ו"כדורשק מעגל".
הכדור מורכב מחלקים ומספרם קובע את צורת הכדור.
ככל שהכדור בנוי מיותר חלקים כך צורת הכדור עגולה יותר.
בתוך הכדור יש לרוב כדורי סיליקון זעירים או גרגירי חול שגם כן קובעים את צורת הכדור.
כדורשער הוא ענף ספורט בו משתתפים עיוורים ולקויי ראייה.
המשחק הומצא בשנת 1946 לאחר מלחמת העולם השנייה והגיע לישראל בשנות ה-80. ענף הכדורשער הוא אחד הענפים במסגרת המשחקים הפאראלימפיים.
המשחק מתקיים באולם סגור (על מנת שיהיה יותר קל לשמוע את הפעמונים שבכדור) ודורש שקט מוחלט.
אורך המגרש 18 מטרים ורוחבו כגודל השער – 9 מטרים.
כל קבוצה מונה 3 שחקנים, ולכל קבוצה שער באורך 9 מטרים ובגובה של 1.5 מטרים.
המגרש מחולק לקווים שעוזרים בהתמצאות ובהגנה; קו האפס – שבו ממוקם השער.
קו אחד וחצי וקו שלוש שרבות מן הקבוצות משתמשות בהם כקווי ההגנה וההתמצאות.
קו שש – קו שמגביל את התחום שבו הכדור אמור לגעת לראשונה ברצפה.
זאת אומרת שאם שחקן זורק כדור, נגיעתו הראשונה ברצפה צריכה להיות לפני קו השש.
קו אמצע – מפריד את שני חלקי המגרש.
המשחק נמשך 24 דקות, ומחולק לשתי מחציות של 12 דקות כל אחת.
הזמן בין מחצית למחצית הוא 5 דקות.
במהלך המשחק, אחד השחקנים מגלגל את הכדור לעבר הקבוצה השנייה והקבוצה השנייה צריכה (על ידי שמיעה בלבד) לחסום בעזרת גלישה על המגרש את הכדור ולגלגלו בחזרה לקבוצה השנייה.
ישנם חוקים רבים במשחק, כגון:
אסור לשחקנים לדבר או להרעיש בזמן זריקת הכדור כדי לא להפריע לקבוצה השנייה לשמוע את הכדור.
הייבול (Highball) – כדור הנוגע ברצפה לאחר קו השש יתבצע פנדל (ראה מונחים) כנגד השחקן, לאחר מכן המשחק ימשיך כרגיל.
לונגבול (Longball) – כדור קופץ אמור לגעת שלוש פעמים במגרש לפני שהוא מגיע לקבוצה היריבה.
פעם ראשונה לפני קו השש של הקבוצה של השחקן, פעם שנייה באמצע המגרש, ופעם שלישית אחרי קו השש של הקבוצה היריבה.
אם שחקן זורק לאחר עשר שניות (ראה מונחים), יתבצע פנדל כנגד הקבוצה והשחקן העומד יהיה לבחירת הקבוצה היריבה.
אם כדור נגע בשחקן בזמן ההגנה, התרחק ממנו ועבר את קו האמצע הזכות לזריקה נשללת מקבוצתו וחוזרת לקבוצה השנייה.
אסור לשחקן לגעת במשקפת שלו, אם נגע יתבצע פנדל כנגדו.
אך אם משקפתו התעקמה על פניו, ואי אפשר לשחק כך, יתבקש לומר "Eye shades" (ראה מונחים).
כאשר הכדור אצל הקבוצה היריבה.
ויאשרו לו פסק זמן מיוחד לסידור המשקפת כאשר שופט מסובב אותו כשפניו אל השער ובודק שסידר את המשקפת כראוי.
אין אישור לצאת מתחום הספסל למאמנים ולשחקנים האחרים על הספסל חוץ מבפסק זמן.
למאמנים ולשחקנים אשר יושבים על הספסל אסור לדבר או להרעיש, פעולה כזאת תגרור פנדל כנגד קבוצתם.
הוראה נוספת במשחק היא שכאשר שחקן מסוים מדמם הוא מחויב לצאת מן המגרש.
כדור המשחק שוקל 1.25 קילוגרם והיקפו כ-76 סנטימטרים.
בכדור נמצאים פעמוני רעש רבים כדי שהשחקנים יוכלו לשמוע אותו.
בנוסף ישנה משקפת שחוסמת את ראיית כל השחקנים כולל העיוורים כדי להשוות תנאים.
כל שחקן ממוגן במגני ברכיים וידיים.
לגברים שבענף נוסף מגן אשכים ולנשים מגן חזה.
פנדל – מצב בו שחקן אחד נמצא מול שחקן שני מהקבוצה היריבה ועליו להגן על 9 מטרים, כל השער, לבדו.
בזמן הפנדל שאר חברי הקבוצה של השחקן המגן צריכה לצאת מן השער ולא לגעת בו.
10 שניות – הזמן המוגבל לזריקה וביצוע מהלך מרגע שהכדור פוגע בשחקן מקבוצה שמבצעת הגנה עד שהכדור עובר את קו האמצע.
אאוט – כאשר כדור נזרק מחוץ לתחומי המגרש.
בלוק אאוט – כאשר כדור פוגע בשחקן המבצע הגנה ולא עובר את תחום הליין אאוט.
במקרה כזה, הזמן ממשיך לרוץ, ברגע שהכדור חוזר למגרש, ולכן הזריקה תתבצע מהר, או שהכדור ייזרק מחוץ לתחומי המגרש על ידי השחקן ובעקבות כך יעבור לקבוצה הנגדית.
Play – אמירה שמציינת את תחילת המשחק לאחר שריקת הפתיחה.
מציינת את המשך המשחק לאחר אאוט, בלוק אאוט, תחילת פנדל, המשך המשחק לאחר פנדל, והכל כמובן לאחר שריקת השופט.
Eye shades – אמירה אשר מציינת בקשה לפסק זמן לצורך סידור המשקפת.
Medican Time – כאשר אחד השחקנים נפצע והשופטים מחליטים לעצור את המשחק כדי לבדוק לשלומו.
משחק נגמר אם יש קבוצה השיגה יתרון של עשרה שערים, או כאשר תם הזמן.
כאשר נגמר זמן המשחק והתוצאה היא שוויון, תינתן הארכה של 6 דקות אשר תסתיים בתום הזמן או בגול הראשון (המכונה "גול זהב").