tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בעקבות יבוא הצרעות המאביקות אותם, מספר מינים של פיקוס שניטעו בישראל כעצי נוי הפכו עם הזמן למינים פולשים, בייחוד בבתי גידול לחים, למשל בשמורת עין גדי.
אחד ממינים אלו הוא הפיקוס הזוחל.
פיקוס בת-שקמה (שם מדעי: Ficus palmata, ידוע באנגלית כ-Wild Fig) הוא עץ או שיח גדול, שקיים פולמוס לגבי הימצאו בארץ ישראל המערבית כצמח בר.
עץ פיקוס בת-שקמה עשוי לצמוח לגובה של תשעה מטרים, אם כי לרוב פרטים שלו נמוכים יותר.
כמו מיני פיקוס רבים, הוא נפוץ במזרח התיכון, באסיה ובחלקים מאירופה.
העץ רגיש לצינה, ולרוב מפריח פגות בין יוני לספטמבר, ואלו מופרות לקראת סוף תקופה זו, החל מאוגוסט.
מראהו דומה לפיקוס התאנה, והוא נבדל מהתאנה בגודל פירותיו (שחורים וקטנים יותר) ועלים המאונים לשלוש אונות במקום לחמש.
צומח היטב על קרקע גירית ועל מסלעות.
פיקוס בת-שקמה גדל בתנאי עקת מים בצורה שמזכירה פיקוס התאנה, דבר שעשוי לגרום לבלבול בין מינים אלו.
עם זאת, עליו מפורצים פחות ופירותיו קטנים יותר.
מספר פרטים של מין זה נמצאו בעבר בת'מילה סמוך למקום שבו שוכן היום מעבר הגבול עין נטפים.
פרטים אלה התייבשו במהלך השנים.
במספר מקומות בארץ צומחים פרטים של פיקוס התאנה, שפורסמו בעבר כפיקוס בת-שקמה על ידי ספרים וכותבים בני-סמכא.
המקרה המפורסם ביותר הוא של שני העצים בקניון נחל חווה שנמצא בהר הנגב.
מקרים דומים של זיהוי שגוי הם פרטים של פיקוס ב'עין א-תינה' בנחל זרחן, עין אורחות ובקניון נחל ורדית.
אף אחד מפרטים אלו לא שייך למין פיקוס בת-שקמה.
פיקוס בת-שקמה הוא צמח מוגן בישראל.
על פי הספר האדום של רשות הטבע והגנים, בכל הארץ ישנו רק עץ אחד מהמין הזה, והוא גדל בהרי אילת.
עם זאת, הפיקוס בת-שקמה לא נמצא בסכנת הכחדה עולמית, שכן הוא קיים בטבע בכמה מדינות במזרח התיכון, והוא נפוץ במיוחד באיראן ובאפגניסטן.
בגן הבוטני בירושלים עמלים בעשור האחרון על ריבוי הפיקוס בניסיון להצילו.
במסגרת אירועי השבעת הכנסת ה-22 החלה מסורת שבה מנכ"ל הגן מעניק לכנסת עץ או פרח נדירים כדי שאלה יישתלו בגינת המשכן.
כחלק מהשמירה על הפיקוס, גנני הכנסת קיבלו הכשרה מאנשי הגן הבוטני לטיפוחו.
"אנו מקווים כי השתיל שהענקנו לכנסת יסמל את התקווה לצמיחתה של הדמוקרטיה והאחדות בעם", אמר תום עמית, מנכ"ל הגן הבוטני.
יו"ר הכנסת, ח"כ יולי אדלשטיין, השתתף בטקס הנטיעה, ואמר כי הכנסת מתגאה בסיוע לשמירת צמחים ועצים הנמצאים בסכנת הכחדה.
"נציב את הפיקוס בת-שקמה כנקודת ביקור למאות אלפי המבקרים במשכן", אמר בטקס.
"כולי תקווה כי הגברת המודעות לסכנת הכחדתו של הצמח העתיק הזה תעזור במשימה החשובה להצלתו"
בממלכת ירדן קיימים פרטים רבים של מין זה, במחשופים של סלעים קשים, במקרים רבים סמוך לבתי-גידול לחים.
פיקוח טיסה הוא שירות הניתן על ידי פקחים הנמצאים על הקרקע, לצורך הכוונה ופיקוח על כלי טיס בעת תנועתם על הקרקע ובאוויר.
מטרתן העיקרית של מערכות הפיקוח האווירי בעולם היא ליצור הפרדה בין כלי טיס כדי למנוע סכנת התנגשות, לארגן ולזרז באופן יעיל את תעבורת כלי הטיס.
לספק מידע ותמיכה נוספת לטייסים ככל שניתן ולתת שירותי חילוץ והצלה.
בחלק מן המדינות לפיקוח האווירי אף תפקידים בתחום הביטחון ומערכות ההגנה של המדינה (כך למשל, בישראל ובארצות הברית), בחלק מן המדינות הפיקוח האווירי הוא זרוע של הצבא (כך למשל, בברזיל).
פיקוח אווירי החל לפעול לראשונה בשדה התעופה ההיסטורי קרוידון בלונדון, בשנת 1921. ארצ'י ליג, הנחשב בעיני רבים כחלוץ פקחי הטיסה, נתן הוראות לטייסים בשדה התעופה של סנט לואיס בעזרת איתות בדגלים צבעוניים.
תפקידו העיקרי של פיקוח הטיסה הוא מניעת התנגשות בין מטוסים, או בלשון הפיקוח האווירי "הפרדה", נעשה על ידי יצירת מרחק מינימלי בין כלי טיס במישור ובמרחב.
בכלי טיס מודרניים רבים מותקנת מערכת גיבוי לפיקוח הטיסה, הנקראת מערכת למניעת התנגשות באוויר (TCAS).
נוסף לתפקידו העיקרי, פיקוח הטיסה מספק שירותים נוספים כגון: חילוץ, הצלה, שירותי מידע לטייסים על מזג האוויר וסיוע בניווט.
בארצות רבות שירותי פיקוח טיסה ניתנים ברובו של המרחב האווירי והם זמינים לכל סוגי כלי הטיס (פרטיים, מסחריים וצבאיים).
כאשר פקחי טיסה אחראיים להפרדת כלי הטיס במרחב מסוים, מרחב זה נקרא "מרחב אווירי מפוקח" להבדיל מ"מרחב אווירי שאינו מפוקח" בו אין פיקוח מתמיד על מסלול התעופה של כלי הטיס.
בהתאם לאופיו של המרחב האווירי הנתון, פקחי הטיסה עשויים לתת הוראות לטייסים, להן צריכים אלה לציית, או לתת מידע בעל אופי מייעץ, בו הטייס משתמש לפי שיקול דעתו.
אולם, הטייס האחראי על הטיסה הוא הנושא באחריות העליונה לבטיחות הטיסה ובידו הסמכות לסטות מהוראות פיקוח הטיסה במצבי חירום.
כדי לאפשר תקשורת יעילה בין פיקוח הטיסה לכלי הטיס, כל הטייסים ופקחי הטיסה נדרשים ליכולת דיבור והבנה באנגלית.
אף שחלק מן השיחות בין כלי הטיס לפיקוח האווירי מתנהלות בשפות אחרות, בדרך כלל בהתאם לשפת המקום, השיחה חייבת להתנהל באנגלית אם אחד מן הצדדים מבקש זאת או כאשר יש מטוס אחד בו הטייס לא דובר את השפה המקומית.
בישראל, הסדרת התחום מוגדרת במסגרת תקנות הטיס (רישיונות לעובדי טיס).
המקצוע, בתקנות אלה, נקרא "מפקח על תנועה אווירית" והוא כולל ארבע התמחויות המחייבות הסמכה רשמית, כולל רישוי מטעם המדינה ("הגדרים" בלשון התקנה):
פיקוח שדה - הסמכה לתפקיד של פיקוח על תנועה אווירית במרחב שדה התעופה.
פיקוח גישה - הסמכה לפקח על תנועת כלי טיס בשלבי המעבר מפיקוח מרחבי לפיקוח של שדה התעופה.
פיקוח מרחב - הסמכה לפקח על תנועת כלי טיס הנמצאים בתחום "המרחב האווירי" שבאחריות ישראל ומחוץ למרחבים המפוקחים כחלק משדה התעופה או הגישה אליו.
פיקוח מכ"ם - הסמכה על תנועות במרחב שמשתמש במכ"ם לטובת הפיקוח.
בחיל האוויר יש הפרדה מסוימת: "מפקחים על תנועה אווירית" במרחב נקראים בקרים ואילו "מפקחים על תנועה אווירית" שתחום אחריותם הוא על המרחב האווירי בקרבת שדה התעופה, נקראים פקחים ("פקחי טיסה").
מסלול ההכשרה של מקצועות אלו שונה, הבקרים נמצאים פיזית, בקרבת המכ"מים בעלי הכיסוי הארצי, ביחידות הבקרה האזוריות ואילו הפקחים נמצאים פיזית במגדלי הפיקוח, בתוך בסיסי הטיסה של חיל האוויר.
השיטה העיקרית של פיקוח בסביבה המיידית של שדה התעופה היא באמצעות תצפית ישירה ממגדל פיקוח.
המגדל הוא מבנה גבוה, בעל חלונות מרובים, הממוקם בשטח שדה התעופה.
הפקחים הנמצאים במגדל אחראים להפרדה ולתנועה יעילה של כלי טיס, כלי רכב הנעים על מסלולי שדה התעופה וכלי טיס הטסים בקרבת שדה התעופה, בדרך כלל במרחק של עד 5 מיל ימי (9.2 ק"מ) מן המגדל.
בחלק ממגדלי הפיקוח נעזר הפקח במכשיר מכ"ם.
פקחים עשויים להיעזר במערכת מכ"ם הקרויה מכ"ם מעקב משני (Secondary Surveilance Radar) כדי לפקח על טיסות המתקרבות ומתרחקות מן השדה.
תצוגת המסך של מכשיר זה כולל מפה של האזור, מיקום כלי הטיס השונים, ותגיות מידע הצמודות להדמיית המטוס ומכילות את זיהויו, מהירותו, כיוונו ואף מידע נוסף.
המידע המוצג במכ"ם מעקב משני בדרך כלל, מבוסס על נתונים המתקבלים ממערכת הזיהוי עמית-טורף שמותקנת בהם.
תחומי האחריות של פקחי המגדל מתחלקים לשלושה: פיקוח קרקעי, פיקוח אווירי וכן הרשאות תנועה.
בשדות תעופה עמוסים מאוד עשויים להימצא תחומי פעילות נוספים במגדל הפיקוח, כגון, פיקוח רחבת החניה, או תכנון תנועה קרקעית.
אף שנוהלי העבודה בכל מגדל פיקוח עשויים להיות שונים ואף חלוקת התפקידים עשויה להשתנות ממגדל פיקוח אחד למשנהו, החלוקה הבאה לתחומי אחריות מתארת באופן כללי את העבודה במגדל.
פיקוח קרקעי (Ground Control) אחראי לתחום הקרקע התפעולי של שדה התעופה, על הקרקע, אזורים שאינם נמצאים בשליטת חברות התעופה, או משתמשים אחרים.
תחום זה כולל בדרך כלל את מסלולי התנועה, מסלולי המראה ונחיתה בלתי פעילים, אזורי המתנה וכן רחבות חניה זמניות, או צמתים בהם עוברים מטוסים לאחר שירדו ממסלול הנחיתה, או לאחר שעזבו את טרמינל הנוסעים.
תחומי האחריות המדויקים של הפיקוח הקרקעי מוגדרים באופן ברור במסמכים ובהסכמים הנמצאים בשדה התעופה.
כל כלי טיס, כלי רכב, או אדם הצועד, או עובד באזורים הנמצאים באחריות הפיקוח הקרקעי, חייב לקבל רשות לתנועה מן הפקח הקרקעי.
רשות זו ניתנת בדרך כלל באמצעות מכשירי קשר בתדרי VHF, אולם במקרים מיוחדים היא יכולה להינתן אף באמצעים אחרים.
רוב כלי הטיס וכלי הרכב הנעים במרחב הפיקוח הקרקעי מצוידים במכשירי קשר מתאימים לתקשורת ישירה עם הפקח הקרקעי.
כלי טיס, או כלי רכב, שאינו מצויד במכשיר רדיו מתאים יוצר קשר עם הפקח באמצעות איתות אורות אווירי, או שהוא מונחה למקומו על ידי כלי רכב המצויד במכשיר קשר.
אנשים העובדים במרחב הפיקוח הקרקעי מצוידים בדרך כלל במכשירי קשר, או אפילו בטלפון סלולרי, המאפשרים את הנחייתם על ידי הפקח הקרקעי.
פיקוח קרקעי חיוני לפעולתו היעילה והבטוחה של שדה תעופה.
בחיל האוויר, פקחים שזה תפקידם נקראים "פקח הסעה".
בשדות תעופה בהם עומס תנועה רב, קיים מכ"ם תנועה קרקעית (Surface Movement Radar - SMR) המציג את כלי הטיס וכלי הרכב הנעים במרחב הפיקוח הקרקעי.
המכ"ם משמש ככלי עזר לפקח הקרקעי, במיוחד בשעת לילה, או בעת תנאי ראות גרועים.
מכשירי מכ"ם תנועה מודרניים מאפשרים מתן התרעות התנגשות כאשר קיימת התקרבות מסוכנת בין מטוסים וכלי רכב אחרים על הקרקע.
פיקוח מקומי, או פיקוח אווירי (המכונה לעיתים בשם "המגדל", באנגלית: Tower) אחראי למסלולי ההמראה והנחיתה הפעילים בשדה התעופה.
הפיקוח האווירי נותן את הרשות לכלי טיס להמריא, או לנחות, וכן מבטיח כי המסלול פנוי לכלי הטיס.
אם לדעת הפקח במגדל קיים חשש בטיחותי בנחיתת מטוס, הוא עשוי להורות לטייס "ללכת סביב" (go-around), דהיינו להמשיך לטוס סביב שדה התעופה ולחזור על הפעולות המובילות לנחיתה לאחר שניתנה לו הרשאה נוספת לנחיתה.
במגדל הפיקוח קיימת מערכת מובנית ביותר לתקשורת בין המגדל ובין הפיקוח הקרקעי.
הפקח הקרקעי חייב לבקש ולקבל רשות מן הפקח האווירי כדי להתיר למטוס לחצות מסלול נחיתה פעיל, בטרם יתיר לכלי טיס או לכלי רכב לעשות זאת.
הפקח האווירי מצידו חייב להבטיח כי הפקח הקרקעי מודע לכל פעילות המשפיעה על מסלולי ההסעה בשדה ומנגד, הוא חייב לתקשר עם פקחי המכ"ם כדי להבטיח מרווחים מתאימים בין הנחיתות, זאת כדי לאפשר תנועה על מסלולי ההסעה החוצים את מסלולי הנחיתה ואף לאפשר המראות מטוסים.
בחיל האוויר, פקחים שזה תפקידם נקראים "פקח הקפה".
מתן הרשאות תנועה כולל מתן הרשאה לנתיב הטיסה בטרם מתחיל המטוס לנוע על קרקע שדה התעופה לקראת המראה.
המידע הכלול בהרשאה מכיל פרטים מדויקים על הנתיב שבו צריך המטוס לטוס מיד לאחר שהמריא משדה התעופה.
הפקח האחראי על הרשאות התנועה מתאם את נתיבו של המטוס, לפי הצורך, עם מרכז הפיקוח האווירי הכללי של המדינה.
אולם לעיתים קרובות הרשאות כאלה ניתנות באופן אוטומטי, או שהן מוסדרות בהסכמים מקומיים.
כאשר תנאי מזג האוויר מקשים על תנועה אווירית רגילה, או כאשר קיימת צפיפות תנועה חריגה בשדה תעופה מסוים, הפקח האחראי על הרשאות תנועה עשוי לעצור את הרשאת התנועה, או להתאים נתיב חדש לטיסת המטוס.
האחריות העיקרית המוטלת על פקח הרשאות התנועה היא להבטיח כי צוותו של כל מטוס יקבלו נתיב טיסה ברור וזמן המראה מוגדר, בטרם יחלו בתנועה על הקרקע.
מידע זה מועבר אף לפקח הקרקעי כדי להבטיח כי המטוס יחל בתנועה במועד המתאים כדי להמריא בזמן שנועד לו.
בחלק משדות התעופה, פקח הרשאות התנועה אף מתכנן את זמני דחיפתם של המטוסים לאחור ממקום חנייתם ליד מסוף הנוסעים וכן את זמני התנעת מנועי המטוסים.
תפקיד זה מכונה בשם "מתכנן תנועה קרקעית" (Ground Movement Planner - GMP).
לתפקיד זה חשיבות מכרעת לתפקודם היעיל של שדות תעופה עמוסים.
בשדות תעופה רבים קיים מתקן לפיקוח מכ"ם הקשור לשדה התעופה.
ברוב המדינות כינויו של מרכז פיקוח טיסה זה הוא "פיקוח גישה" או "פיקוח טרמינל".
אף שכל שדה תעופה שונה ממשנהו, פקחי הטרמינל מטפלים בדרך כלל בתנועת מטוסים במרחק של 30–50 מיל ימי (56–93 ק"מ) מן השדה.
אזור שבו נמצאים בקרבה גאוגרפית מספר שדות תעופה מרובי תנועה, מתקן פיקוח טרמינל אחד עשוי לשרת את כל שדות התעופה.
גודלו של המרחב האווירי (קוטרו וגבהי הטיסה) בו מטפל פיקוח טרמינל מסוים, משתנה ממקום למקום ונקבע על פי משתנים שונים, כגון תבנית זרימת תנועת המטוסים, תכסית השטח, מספר וגודל שדות התעופה השכנים, ועוד.
כך לדוגמה, מרכז פיקוח הטרמינל של לונדון מפקח על תנועת מטוסים לחמישה שדות תעופה ראשיים בעיר לונדון ושולט על מרחב אווירי שקוטרו 100 מיל ימי, עד לגובה של 20,000 רגל.
פקחי טרמינל אחראים למתן כל שירותי פיקוח הטיסה למרחב האווירי שבתחום פיקוחם.
זרימת תנועת המטוסים במרחב האווירי של הטרמינל מחולקת בדרך כלל לתנועה עוזבת, תנועה מגיעה ומטוסים חולפים.
כאשר מטוס עוזב את המרחב האווירי שבשליטת פיקוח הטרמינל, הוא מועבר למרכז פיקוח טיסה אחר (בין אם למגדל הפיקוח של שדה התעופה, למרכז פיקוח טיסה אזורי, או למרכז פיקוח טרמינל שכן).
פיקוח טרמינל אחראי לוודא כי המטוסים נעים במרחב בגובה המתאים בעת שהם מועברים למרכז פיקוח אחר וכי מטוסים המגיעים לנחיתה טסים בגובה המתאים לגישת הנחיתה.
בחיל האוויר, פקחים שזה תפקידם נקראים "פקח גישה" או "פקח עזיבה" בהתאמה.
לא כל שדות התעופה מצוידים במרכז פיקוח טרמינל.
במקרה כזה מרכז הפיקוח האזורי, או מרכז פיקוח טרמינל שכן, מתאמים ישירות עם מגדל הפיקוח בשדה התעופה את כיוון הטיסה של המטוס הניגש לנחיתה, עד לנקודה שממנה יכול מגדל הפיקוח ליצור קשר עין עם המטוס המגיע לשדה.
בחלק משדות התעופה הללו מגדל הפיקוח עשוי לספק לטייס הליך נחיתה שאינו מונחה מכ"ם מן הנקודה שבה נמסר לפיקוח המגדל ועד אשר נוצר עמו קשר עין.
פיקוח הטיסה אחראי אף לפיקוח על מטוסים במהלך טיסתם בין שדות תעופה.
טייסים טסים על פי אחת משתי מערכות כללים לצורך הפרדה בין מטוסים: כללי טיסת ראייה (Visual Flight Rules - VFR), או כללי טיסת מכשירים (Instrument Flight Rules - IFR).
לפיקוח הטיסה תחומי אחריות שונים באשר למטוסים הטסים תחת אחת משתי מערכות כללים אלה.
בעוד שמטוסים הטסים תחת כללי טיסת מכשירים הם תחת פיקוח חיובי, בארצות הברית טייסים הטסים בכללי טיסת ראייה יכולים לבקש מעקב אחר טיסתם, דבר המספק להם ייעוץ במהלך הטיסה, ככל שפקח הטיסה מוצא לכך זמן וכן אזהרות מזג אוויר ומגבלות טיסה.
פקחי טיסה על מטוסים הנמצאים בדרכם בין שדות תעופה (להבדיל מאלה הנמצאים במרחב האווירי של הטרמינל, או המגדל) מספקים הרשאות והוראות למטוסים בדרך וטייסיהם חייבים לציית להוראות אלה.
פקחי טיסה במרכז הפיקוח האזורי מספקים שירותי פיקוח אף לשדות תעופה קטנים הנמצאים בתחום המרחב האווירי עליו הם מפקחים, כולל הרשאות המראה ונחיתה.
פקחי הטיסה בפיקוח האזורי כפופים למערכת נהלים להפרדה בין מטוסים, המגדירה את המרחק המינימלי המותר בין כלי טיס שונים.
מידת המרחק משתנה בהתאם לסוג הציוד והנהלים הנהוגים במרכז הפיקוח.
בחיל האוויר, ממלאי תפקיד זה נקראים "בקר טיסה".
פקחי טיסה לטיסות הנמצאות בדרכן עובדים במרכזי פיקוח אזורי, המכונים בשם "מרכז" (Center).
כל מרכז אחראי למרחב אווירי ששטחו אלפי קילומטרים רבועים ולשדות התעופה הנמצאים במרחב זה.
המרכז מפקח על מטוסים הטסים בטיסת מכשירים מן העת שהם עוזבים את שדה התעופה, או מרחב הטרמינל, ועד לעת שהם מגיעים למרחב האווירי של פיקוח טרמינל או שדה תעופה אחר.
המרכז עשוי אף לפקח על מטוס בטיסת ראייה הנמצא כבר באוויר ולשלב אותו במערכת כללי טיסת מכשירים.
מטוס כזה חייב להמשיך ולטוס בכללי טיסת ראייה עד אשר הוא מקבל הרשאה מן המרכז.
פקחי המרכז אחראים לטיפוסו של המטוס לגובה הטיסה, בעוד שהם משגיחים שקיימת הפרדה מתאימה בין המטוס לבין כלי טיס אחרים בסביבתו.
בנוסף, הפקח האזורי אחראי למיקומו של המטוס בתוך זרם התנועה המתאים לנתיב וליעד הטיסה של המטוס.
ביצוע מטלות אלה צריך להיעשות תוך התחשבות בתנועת מטוסים אחרים החוצים את נתיבו של המטוס המפוקח, קשיי מזג אוויר, מטוסים הדורשים הפרדה גדולה מן הרגיל, וצפיפות התנועה הכללית.
כאשר המטוס מתקרב ליעדו, המרכז אחראי לפקח כי המטוס טס במגבלות הגובה המתאימות וכן כי אין צפיפות־יתר של טיסות נוחתות.
כאשר המטוס מגיע לגבול הפיקוח של המרכז האזורי הוא "נמסר לידי" מרכז הפיקוח האזורי השכן.
במקרים מסוימים הליך "המסירה" של טיסה כרוך בהעברת פרטי הזיהוי של המטוס ופרטים אחרים על הטיסה, כך ששירותי הפיקוח במרכז השכן יוכלו להמשיך באופן רציף את הפיקוח על הטיסה.
במקרים אחרים קיימות מוסכמות ל"מסירת" טיסות ממרכז אחד למשנהו וכך מתקיימת "מסירה שקטה".
לאחר ביצוע המסירה נמסר תדר רדיו חדש לטייס המטוס כדי ליצור קשר עם פקח הטיסה במרכז הפיקוח השכן.
הליך זה של מסירת מטוס ממרכז פיקוח אחד למשנהו ממשיך עד אשר המטוס נמסר לידי פיקוח הטרמינל (פיקוח גישה), או פיקוח המגדל בשדה היעד.
בישראל, מרכזים אלו נקראים "יחידות בקרה אזוריות".
כיוון ששטח הפיקוח של מרכזים אזוריים הוא גדול מאוד, הפיקוח נעשה באמצעות מכשיר מכ"ם בעל טווח ארוך ובעל יכולת לאתר בגובה רב מטוסים עד למרחק של כ־200 מיל ימי מן האנטנה של המכ"ם.
הפיקוח האזורי עשוי אף להסתמך על מכשיר המכ"ם של פיקוח הטרמינל, כדי למלא פרטים שאינם נקלטים באנטנת הפיקוח האזורי.
למעלה מ־90% משטחה של ארצות הברית מכוסה בפיקוח מכ"ם לכלי טיס בגובה רב, בחלק מן האזורים אף קיימת חפיפה בין מכשירי מכ"ם שונים.
אולם, בגובה נמוך, בו מתקיימות בדרך כלל טיסות של מטוסים קלים, כיסוי המכ"ם חלקי יותר ומושפע מאוד מן התכסית.
מרכז פיקוח אזורי עשוי להתבסס על מכשירי מכ"ם מרובים ואף על דיווח מיקום של טייסים הטסים בגובה נמוך.
כדי למנוע הצפת הפקח במידע, קיימות מערכות אוטומטיות המשלבות את נתוני מכשירי המכ"ם השונים למסך תצוגה אחד הניצב בפני הפקח.
בישראל, כל המרחב האווירי שבתחום אחריותה נמצא בכיסוי מכ"ם.
קיימים מרכזי פיקוח אזורי המפקחים על טיסות החוצות אוקיינוסים.
כיוון שלא קיימות מערכות מכ"ם המכסות את שטח האוקיינוסים, פקחי אזורים אלה מספקים שירותי פיקוח המתבססים על פיקוח הליכי (procedural control).
אלו הליכים מוסכמים שעושים שימוש במידע המתקבל מן המטוס על מיקומו, זמן הדיווח, גובה הטיסה, ומהירות הטיסה, כדי להבטיח הפרדה נאותה בין מטוסים.
הפקח מתעד את נתוני המטוס על רצועות התקדמות־טיסה (flight progress strips) וכן במערכות מחשב מיוחדות, ככל שטייסי המטוס מדווחים על מיקומם.
פיקוח הליכי דורש הפרדה גדולה יותר בין מטוסים, דבר המפחית את קיבולת התנועה של נתיבים חוצי אוקיינוסים.
חלק מספקי שירותי הניווט האווירי (למשל Airservices Australia, The Federal Aviation Administration, NAVCANADA ועוד) יישמו "מערכת מעקב אחרי מטוסים, על בסיס שידור עצמי שלהםׂ" (ADSB) כחלק מיכולת המעקב שלהם אחר טיסות.
טכנולוגיה חדשה זו עושה שימוש מהופך ברעיון המכ"ם.
במקום שהמכ"ם "ימצא" את המטרה, המטוס המצויד במכשור הייעודי, הוא ששולח דיווח על מיקומו.
בדרך כלל הדיווח נשלח אוטומטית, אחת לפרק זמן מוגדר, או שטייס המטוס יכול ליזום משלוח דיווח זה.
מרכז הפיקוח אף יכול לדרוש דיווחים לעִתים תכופות יותר כדי לעמוד בדייקנות רבה יותר על מיקומו של המטוס והתקדמותו בנתיב הטיסה.
אולם, כיוון שכל דיווח מן המטוס כרוך בתשלום של בעלי המטוס לחברה המפעילה את השירות, לרוב פקחים אינם דורשים דיווחים תכופים יותר אלא בעיתות חירום.
שידורי ADSB הם התפתחות משמעותית בתחום פיקוח הטיסה באזורים שבהם אין כיסוי מכ"ם סדיר.
צגי מכ"ם ממוחשבים מתוכנתים לקבל דיווחי שידור מעקב תלות אוטומטיים ולהציג את הטיסה על המסך בפני הפקח.
טכנולוגיה זו נמצאת היום בשימוש בחלקים מצפון האוקיינוס האטלנטי והאוקיינוס השקט, על ידי מדינות שונות החולקות בפיקוח הטיסה על אזורים אלה.
מיפוי טיסות בזמן אמת מבוססת על מערכת פיקוח טיסות.
עד לשנות ה־90 של המאה ה־20 רק מנהל התעופה הפדרלי של ארצות הברית החזיק במידע בזמן אמת על טיסות שהתנהלו במרחב האווירי של ארצות הברית.
לאחר פניות של גופים שונים, הוגברה הנגישות למידע זה והיום פועלות בארצות הברית שלוש חברות המפיצות לציבור מידע בזמן אמת על מיקום מטוסים במרחב האווירי של ארצות הברית, נתוניהן נגישים לכל ברשת האינטרנט.
באתריהן של חברות אלה מפורסם מידע על מיקום הטיסה ונתונים נוספים על יעדה וזמן הגעתה המשוער ליעד.
הקשיים היום־יומיים עימם מתמודדות מערכות פיקוח הטיסה מתמקדים במגבלות נפח התעבורה האווירית ובמזג האוויר .
מספר משתנים קובעים את נפח התעבורה האווירית היכולה לנחות בשדה תעופה מסוים בפרק זמן נתון.
כל מטוס הניגש לנחיתה חייב לנחות על המסלול, להאט את מרוצו ולפנות את מסלול הנחיתה, זאת בטרם יגעו גלגלי המטוס הבא אחריו לנחיתה בקצה המסלול.
תהליך זה של נחיתה גוזל לפחות דקה אחת ולעיתים עד ארבע דקות, לכל מטוס.
כיוון שמסלולי נחיתה רבים משמשים אף להמראת מטוסים, בין מטוס נוחת אחד למשנהו, מגבלת נפח הנחיתות על כל מסלול נחיתה היא כ־30 לשעה.
שדה תעופה גדול שבו שני מסלולי נחיתה פעילים יכול לאפשר לכ־60 נחיתות במזג אוויר נוח.
הקושי נוצר כאשר חברות תעופה מתכננות יותר טיסות לשדה תעופה מסוים מנפח התעבורה שאותו שדה יכול להכיל, או כאשר עיכובים בשדות תעופה אחרים גורמים למספר גדול של מטוסים להגיע יחדיו לשדה תעופה אחד.
במצב כזה פיקוח הטיסה דואג לעכב מטוסים באוויר, בכך שלטייס ניתנת הוראה לטוס בנתיב המתנה מעגלי, עד אשר נוצרת הפרדה בטיחותית מתאימה בין המטוסים הנוחתים וניתנת לו ההוראה לגשת לנחיתה.
טיסות בנתיב המתנה מייקרות את עלויות הטיסה ומוסיפות לזיהום האוויר ולפגיעה בסביבה.
עד לשנות ה־90 התופעה של מטוסים הטסים בנתיב המתנה הייתה נפוצה מאוד בשדות תעופה עמוסים בארצות הברית.
פיתוח מערכות ממוחשבות לפיקוח טיסה מאפשרות היום לתכנן הפרדה מתאימה בין טיסות נוחתות, שעות בטרם המטוס הגיע לקרבת שדה התעופה.
היום, כאשר מתעורר חשש כי עומס הנחיתות יעבור את קיבולת שדה התעופה, מעוכבות טיסות עוד בטרם המריאו ליעד, דבר המצמצם את תופעת הטיסה בנתיב המתנה, תוך חיסכון בעלויות ומניעת פגיעה מיותרת בסביבה.
מזג האוויר הוא הגורם השני בחשיבותו בקיבולת התנועה של שדה התעופה, לאחר קיבולת המסלולים.
גשם, קרח ושלג על מסלולי הנחיתה מאריך את זמן ההאטה של המטוס לאחר נחיתתו ומפחית את קיבולת התנועה של המסלול.
כך נוצרים עיכובים בטיסות המגיעות לשדה.
לעיתים מזג אוויר גרוע בשדה היעד גורם לעיכוב טיסות לאותו שדה, זאת עוד בטרם המריאו.
במרחב האווירי שאינו משויך לשדות התעופה, מרכזי הפיקוח האזורי (יחידות הבקרה האזוריות), עיקר הקשיים שאיתם צריכים להתמודד בתחום מזג האוויר מקורם בסופות רעמים העלולות לסכן כלי טיס.
מעת שמטוס נאלץ לסטות מנתיב טיסתו, מופחת נפח התנועה האפשרי בנתיב הטיסה, כיוון שיש לקיים הפרדה גדולה יותר בין מטוס אחד למשנהו וכן עלולה להתפתח צפיפות בתנועה כאשר מספר רב של מטוסים מנסים לעבור בנתיב צר העובר בין סופות רעמים שונות.
כסף רב הושקע בפיתוח תוכנות מחשב לצורך ייעול תנועת מטוסים, אולם עד היום קיימים מרכזי פיקוח אזוריים בהם הפיקוח על טיסות מבוצע על ידי רישום ידני של הטיסה על סרטי נייר.
אחת מדרישות היסוד להפרדה בטיחות בין מטוסים היא מתן אות קריאה ייחודי לכל מטוס.
אותות הקריאה נקבעים על ידי הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית.
אות הקריאה מורכב משלוש אותיות באלפבית הלטיני ואחריהן מספר הטיסה (AAL872, למשל).
אות קריאה ייחודי זה מופיע במסמכי תוכנית הטיסה וכן כתגית על גבי מסך המכ"ם במרכז הפיקוח.
אות קריאה נוסף, שאינו זהה בהכרח, משמש את טייסי המטוס בתקשורת האלחוטית עם מרכז הפיקוח.
כך למשל, קוד הארגון הבינלאומי לתעופה אזרחית של טיסות חברת בריטיש איירווייז הוא BAW, אולם בתקשורת אלחוטית עם מטוסי בריטיש איירווייז הם מכונים בשם speedbird.
פיקוס בנגלי (שם מדעי: Ficus benghalensis) הוא עץ השייך למין של הסוג פיקוס ממשפחת התותיים הצומח בישראל כעץ נוי ירוק עד.
פיקוס בנגלי צומח בר בהודו ובאזורים הטרופיים של אפריקה.
גובה העץ עשוי להגיע לכדי 20 מטר ורוחבו כ-8 מטר.
כאשר העץ גדל באזור לח, הוא מצמיח שורשי אוויר ואלה מתעבים כגזעים עגולים המשתרשים בקרקע והופכים לגזעים לכל דבר, שתומכים בהתפשטות העץ על פני שטח רחב.
עקב נטיות התפשטות אלה, יש לנטוע את העץ במרווחים גדולים מהצמחייה סביבו, והוא מתאים לגנים ציבוריים גדולים ולא כעץ שדרה.
העלים גדולים, 12 עד 15 סנטימטר.
הפרי הוא ענבה בגוון אדום, בולט על העץ ומושך עטלפי פירות ולכן עלול להוות מטרד.
הפיקוס הבנגלי עמיד בתנאי מזג אוויר קיצוניים.
הפיקוס הבנגלי הראשון בישראל, נשתל במקווה ישראל ב-1888, ועודו קיים כיום (2024).
קוטר צמרתו מעל 30 מטרים והשטח בסביבות 1,000 מטר מרובעים.
הפיקוס הבנגלי הוא העץ הלאומי של הודו.
פִּיקְטוֹגְרָף או פיקטוגרם (כתב פיקטוגרפי, הלחם מילים של picto מהמילה הלטינית pictus שמשמעותה ציור והמוספית graph שמשמעותה כתיבה, תרגום מילולי - רישום תמונה) הוא צורת ייצוג של אובייקטים באמצעות ציורים.
דוגמאות קדומות של פיקטוגראם הם פטרוגליפים וציורי מערות שהתגלו במקומות שונים.
בשלב מאוחר יותר בהתפתחות הכתב נוצרו סמלים מוסכמים המייצגים רעיון או מושג ונוצר הכתב הפיקטוגרפי שבו יש מערכת ציורים, סמלים או צירוף של סמלים וציורים כאשר כל סמל מייצג מילה.
דוגמאות לכתב פיקטוגרפי הם כתב יתדות בגרסותיו המוקדמות וכתב הירוגליפי.
בשלב הבא של התפתחות הכתב נוצר כתב אידיאוגרפי.
הכתב הפיקטוגרפי מובן לכולם והשימוש בו זמין.
ציור של שמש לתיאור המילה שמש מובן לכל אדם, ללא תלות בשפת הדיבור שלו.
נדרש אימון רב לציור הכתב הפיקטוגרפי וכן לקריאתו ובנוסף, הפירוש עלול להיות שונה מקורא לקורא.
לעיתים יש צורך לצייר סמלים רבים להעברת מסר בודד.
ניידותו של הטקסט מוגבלת מאחר שצויר על קירות מערה או על גבי חרסים.
דוגמה לשימוש עכשווי לפיקטוגרף - כף היד שבתמרור עצור.
פיקטוגרפיה נמצאת בשימוש רווח בתחומים רבים.
בתחום התיירות נוהגים להוסיף סמלים מוסכמים לשלטי הכוונה ומידע, למשל ציור מיטה עבור בית מלון או צימר, ציור סכין ומזלג עבור מסעדה ולהפניית גברים ונשים לבתי השימוש המתאימים.
אנשים הדוברים שפות שונות יכולים להשתמש בפיקטוגרפיה על מנת לגשר על פער השפה.
בתחום האינטרנט יש שימוש פיקטוגרפי בסמל דף הבית, ריענון וכדומה.
פיקוק הוא הכוכב הבהיר ביותר בקבוצת הכוכבים טווס ואחד הכוכבים הבהירים בשמים.
הכוכב לא היה מוכר בעת העתיקה ושמו הופיע רק בשנות ה-40 של המאה ה-20 באלמנך הניווט של האדמירליות הבריטית, ככל הנראה כעזר לניווט בחצי הכדור הדרומי.
השם ניתן לו בשל היותו הכוכב הבהיר היחיד בקבוצת טווס וככל הנראה כונה עוד קודם לכן "כוכב הטווס" (The Peacock Star).
פיקוק הוא תת-ענק כחול מסוג ספקטרלי B2 הנמצא במרחק כ-180 שנות אור מכדור הארץ.
מסתו של פיקוק יותר מ-5 מאסות שמש ורדיוסו גדול מפי 4 רדיוסי שמש.
הטמפרטורה על פניו גבוהה מאוד - 18,700 קלווין כך שבעוד עוצמת הארתו באור נראה גדולה פי 450 מן השמש, בצירוף הקרינה העל-סגולה הוא מאיר פי 2,100 ממנה.
נראה שהכוכב סיים את שלב היתוך המימן בליבתו והוא בתחילתו של תהליך התנפחות והתקררות שיהפכו אותו לענק אדום וככל הנראה לאחר מכן לננס לבן מסיבי.
מדידות ספקטרוסקופיות מראות שפיקוק הוא כוכב כפול עם בן זוג עמום וקטן יותר, המקיף אותו בזמן הקפה של 11.8 ימים ובמרחק של כחמישית יחידה אסטרונומית - כמחצית המרחק של כוכב חמה מהשמש.
בשל הקרבה הרבה לא ניתן למדוד את תכונותיו, אך ככל הנראה מדובר בכוכב הסדרה הראשית כחול מסוג ספקטרלי B0-1.
פיקוד מרחבי היא מפקדה צבאית בעל אחריות על מרחב גאוגרפי קבוע המהווה מפקדה עליונה לכל הכוחות הצבאיים בגזרה זו.
בשעת רגיעה הפיקוד אחראי לקיום הביטחון השוטף ולהכנה למלחמה.
בשעת עימות אחראי הפיקוד על ניהול הלחימה בחזית (או חזיתות) המרחב מול האויב ולהשגת המטרות האסטרטגיות בגיזרתו, לפי הנחיית המטכ"ל ומהווה, לפיכך, דרג מערכתי.
לעומת הפיקוד המרחבי קיימים פיקוד ייעודי או פיקוד משימתי האחראי על תחום מקצועי או משימתי מוגדר ומהווה סמכות עליונה בתחום זה.
באופן ייחודי, הפיקודים המרחביים של הכוחות המזוינים של ארצות הברית הם בעלי סמכות עליונה במרחבים בעולם, כאשר ארצות הברית עצמה נופלת תחת פיקוד צפון של ארצות הברית יחד עם קנדה ומקסיקו.
ששת הפיקודים המרחביים האחרים הם הפיקוד האינדו-פסיפי, פיקוד אירופה, פיקוד מרכז (המזרח התיכון ומרכז אסיה), פיקוד אפריקה, פיקוד דרום (דרום אמריקה) ופיקוד החלל.
הפיקוד המרחבי בצה"ל הוקם בתחילת ההפוגה השנייה ב־6 באוגוסט 1948 כאשר הארץ חולקה לארבעה חזיתות: חזית צפון בפיקוד משה כרמל, חזית המזרח בפיקוד דן אבן באזור השרון, חזית המרכז בפיקוד צבי איילון וחזית הדרום בפיקוד יגאל ידין.
במאי 1949 בוטלה חזית המרכז וחולקה בין חזית הצפון לחזית המרכז, וביוני 1949 הומרו החזיתות לפיקודים מרחביים.
סמכויות הפיקוד המרחבי הורחבה בפקודת מטכ"ל שהוצאה באוגוסט 1949, בה נקבע כי המפקדה המרחבית תנהל את הכוחות בתחומה גם בעניינים הנוגעים לכוח אדם ופרט, לטיפול בשבויים ולסמכות שיפוט, וכן העניינים הלוגיסטיים.
בצה"ל ישנם ארבעה פיקודים מרחביים:
פיקוד הצפון – אחראי על כוחות צה"ל ותשתיותיו היבשתיות בין החרמון לנתניה, ובפרט על קווי הגבול עם לבנון וסוריה ועל יישובי קו העימות בגבול לבנון ורמת הגולן.
פיקוד המרכז – אחראי על כוחות צה"ל ותשתיותיו היבשתיות באזור המרכז, ובפרט על אזור יהודה ושומרון ובקעת הירדן.
פיקוד הדרום – אחראי על כוחות צה"ל ותשתיותיו היבשתיות באזור הנגב, הערבה, אילת ועוטף עזה.
פיקוד העורף – אחראי על הגנה אזרחית ותשתיות אזרחיות ביישובים בכל רחבי הארץ.
בדגש הכנת המרחב האזרחי טרם עימות, תמיכת המרחב האזרחי בעת עימות תוך ביצוע פעולות חילוץ והצלה באירועי תקיפת העורף, וסיוע לשיקומו המהיר של המרחב האזרחי אחר הסתיים עימות.
הפיקוד הוקם ב־1992 בעקבות מלחמת המפרץ.
במהלך מלחמת יום הכיפורים הוקם פיקוד מרחבי נוסף, מרחב שלמה בדרום סיני, שעד לאותה העת היה חלק מפיקוד הדרום.
הפיקוד נסגר עם נסיגת צה"ל מסיני בעקבות הסכם השלום בין ישראל למצרים.
כל מפקד פיקוד מוגדר כמפקד צבאי לפי תקנות ההגנה לשעת חירום בתחום פיקודו.
בראש הפיקוד המרחבי בצה"ל ניצב קצין בדרגת אלוף, המהווה את הדרג הבכיר ביותר במערך המבצעי היבשתי בגיזרתו.
פיקוס השדרות (שם מדעי: Ficus microcarpa) הוא עץ או שיח גדול מסוג פיקוס.
מקורו באסיה כולל נפאל, צפון הודו, בנגלדש, מיאנמר, דרום הרפובליקה העממית של סין, מלזיה, אוסטרליה ואיי שלמה.
גובהו של הפיקוס הוא בין 9 ל-15 מטרים, וקוטרו בין 8 ל-14 מטרים.
הצמח ניחן בכושר נביטה וגידול מאוד חזקים, וניתן למוצאו בסדקים וחרכים, על קירות מבנים.
הוא נפוץ בצורה טבעית על ידי גְוַאנוֹ של עטלף פירות.
הצמח מואבק על ידי צרעת הפיקוס ממין Odontoffrogatia galili.
פרי הפיקוס מכונה פגה, בדומה לפגת התאנה, שגם היא מסוג פיקוס.
פיקוס השדרות מאופין ביצירת שורשי אוויר המשתלשלים מענפיו.
לאחר ששורשי האוויר משתרשים בקרקע הם מתעבים ויכולים להוות תמיכה לענפיו, כך שהעץ יכול להתפרש על פני שטח רב.
מיני פיקוס עם שורשי אוויר מכונים "בניין" (Banyan), ופיקוס השדרות מכונה "בניין סיני".
מקור השם העברי בהתאמתו של מין עץ מרשים זה לנטיעה בשדרות ערים.
פיקוס השדרות נפוץ במקומות רבים בישראל כצמח נוי.
פיקוס שדרות ראשון הובא לארץ בתחילת המאה ה-20 ונשתל במקומות רבים בשדרות ובגינות נוי ציבוריות.
רחובות מרכזיים בערים ותיקות נטועים עצי פיקוס מרשימים, לדוגמה שדרות רוטשילד, שד' ח"ן ורח' דיזנגוף בתל אביב.
בתחילה הצרעה המאביקה את פיקוס השדרות לא נכחה בישראל והפגות היו נושרות בשלב הראשון של גידולן, עוד בהיותן בגודל 2 מ"מ, כשהן יבשות וקשות, והעץ לא הבשיל פגות עסיסיות ולא יצר זרעים.
רק בשנות ה-70 הגיעה הצרעה המאביקה, ובעקבותיה פירות הפיקוס הבשילו והפכו למטרד.
מאז העצים משירים כמויות גדולות של פגות עסיסיות ורכות שמלכלכות את סביבתן בצבעי סגול שחור ויוצרות על המדרכות ועל הכביש שכבת פירות נרקבים.
עטלפי פירות ניזונים מפירות הפיקוס, וכאשר הם מפרישים את שאריות הפרי תוך כדי מעופם הם מלכלכים את קירות הבניינים.
לפיקוס השדרות מערכת שורשים ענפה הגדלה באגרסיביות ועלולה לפגוע בתשתיות כמו מדרכות וצנרת ביוב.
המטרדים הללו במרחב העירוני גרמו לרשויות להימנע מנטיעות חדשות של פיקוס השדרות, אם כי המטרדים נשקלים מול סגולותיו כגון צמרת רחבה וצפופה היוצרת צל רב, עמידותו של הצמח לזיהום בעיר, ואריכות ימים, כך שפיקוס השדרות מתפקד היטב בהצללה ובקירור של רחובות העיר.
פיקוח מחירים הוא מנגנון רגולציה הקובע מחיר מרבי (ולעיתים מחיר מזערי) למוצרים ושירותים.
בשוק חופשי שמאפיין כלכלת שוק, המחירים מתייצבים בתחום שבו הביקוש וההיצע שווים.
במצבים שכאלה, כל התערבות ממשלתית במחירי השוק אינה רצויה והיא תביא לאחת משתי תוצאות לא רצויות של מחסור או לחלופין של מחירים גבוהים יותר מאלה שהיו במצב של שוק תחרותי חופשי.
בהיעדר תחרות - שאחת מתוצאותיו עלולה להיות רווחיות חריגה וגריפת רווחים עודפים, המדיניות הרצויה לטיפול במצב זה היא באמצעות קידום פתרונות מבניים המגבירים את התחרות בטווח הארוך.
אולם, בשווקים מסוימים שבהם לא ניתן לקדם שינויים מבניים או בפרק הזמן הנחוץ עד להבשלתם, החלופות הן מצומצמות.
אחת החלופות היא הפעלת כלי הפיקוח על המחירים.
פעמים רבות הונהג פיקוח מחירים כחלק מחבילת צעדים רחבה יותר לייצוב משק.
אף שפיקוח מחירים על מוצרים מסוימים נהוג במדינות רבות, בקרב כלכלנים רבים רווחת הדעה כי במקרה של במצב של כלכלת שוק הוא לא משיג את מטרתו, ורצוי ולהימנע ממנו.
לפיקוח מחירים שורשים במשפט העברי, כשעל המדינה חלה החובה להטיל פיקוח על "מפקיעי שערים".
כפי שמדינת ישראל עושה בחוק פיקוח מחירים ושירותים.
קביעת מחיר מרבי נועדה לאפשר זמינות נוחה של המוצרים שבפיקוח גם למעוטי הכנסה, למנוע הפקעת מחירים ולהאט את האינפלציה.
דיוקלטיאנוס, קיסר האימפריה הרומית, ניסה, בסוף המאה השלישית, לקבוע מחיר מרבי לכל המוצרים, אך זכה להצלחה מועטה בלבד.
בתקופות מסוימות מונה האגרונומוס לפקח על המחירים בנוסף לתפקידו בפיקוח על המידות.
בטור חושן משפט, ספר ההלכה מאת רבי יעקב בן אשר מהמאה ה-14, נפסק: "ובכל המפקיע השערים, שמוכר ביוקר יותר מן הראוי, רשאין להלקותו ולעונשו כפי הראוי לו.
בד"א [במה דברים אמורים], בדברים שיש בהן חיי נפש, כגון יינות, שמנים וסולת, אבל בשאר עניינים אין פוסקין להם שער אלא ירוויחו בהן מה שירצו".
בשנת 1793, במהלך המהפכה הצרפתית, נחקק בצרפת חוק (loi du maximum général) הקובע מחיר מרבי לתבואה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה הונהג בארצות הברית פיקוח על מחירי המזון.
במהלך מלחמת העולם השנייה הונהג פיקוח מחירים בארצות הברית ובגרמניה הנאצית.
במסגרת תוכנית הייצוב הכלכלית של 1985 הונהג בישראל פיקוח מחירים נרחב.
בינואר 1986 החלה הסרה הדרגתית של פיקוח זה, והוא חזר לרמתו בשנות ה-70 וה-80. עדיין מתקיים פיקוח מחירים על מוצרי יסוד אחדים בהתאם לחוק פיקוח על מחירי מצרכים ושירותים, התשנ"ו-1996
קביעת מחיר מזערי נועדה להבטיח הכנסת מינימום לספקי מוצרים ושירותים שבהם התחרות עזה.
הדוגמה המובהקת לקביעת מחיר מזערי היא קביעת שכר מינימום, שהוא מחיר מזערי לשעת עבודה.
אף שהנהגתו של שכר מינימום שנויה במחלוקת, הוא נהוג במדינות רבות.
בצרפת קובע החוק מחירי מינימום לספרים כדרך לעידוד הסופרים והמו"לים, ובישראל עלתה הצעת חוק דומה.
על רב הונא מסופר שמדי יום שישי אחר הצהריים שלח לשוק שליח, שקנה את הירקות שנותרו בידי החקלאים והשליכם לנהר.
צעד זה נועד להבטיח לחקלאים מחיר מינימום לתוצרתם, על מנת שימשיכו להביאה לעיר.
כמו כן, היד רמ"ה הבין שהאגורנומוס שמפקח על מחירים (לדעת קרנא) הוא מפקח שנועד להבטיח שלא מוכרים בשוק מתחת למחיר מוסכם.
לחוק להגברת האכיפה של דיני העבודה מכתיב מחיר מינימום לשירותים שנותן קבלן שירות, כך שמחיר מינימום זה יכסה את כל עלויות הקבלן ויותיר בידיו רווח.
דברי ההסבר להצעת החוק מלמדים שדרישה זו נועדה למנוע הפרה של זכויות העובדים על ידי הקבלן, ולהגן על קבלנים שומרי חוק מפני תחרות בלתי הוגנת.
פיקוח מחירים יכול למנוע גביית מחירים מופרזים ופגיעה בציבור הצרכנים במקרים של שווקים עם ריכוזיות גבוהה (מונופול או קרטל).
פיקוח מחירים שומר על גישה של אוכלוסיות חלשות למוצרי בסיס.
בעיתות משבר, פיקוח מחירים בא להגן על הצרכנים מפני מחירים מופקעים.
קביעה של מחיר נמוך גורמת לעלייה בביקוש ללא שיהיה היצע מתאים, וכך נוצר מחסור.
דוגמה לכך היא המחסור בחמאה שנוצר בישראל החל משנת 2018.
קביעה של מחיר גבוה יותר משהיה נקבע במנגנון שוק יפגע ברווחת הצרכנים מכיוון שהם ישלמו עבור המוצרים יותר מכפי שהיו יכולים ללא הפיקוח.
הקושי הזה קשור בעיקר ביתרון שיש ליצרנים בניהול המשא ומתן עם פקידי המדינה על המחיר המוסכם.
במקרים רבים היצרנים מבקשים להכניס את מוצריהם לפיקוח כי בצורה זאת הם יודעים שהמחירים שיוכלו לגבות יהיו גבוהים יותר.
בפיקוח מחירים יש חשש לקביעת מחיר "לא מתאים".
אם ייקבע מחיר גבוה מדי, הצרכנים יפגעו ואם ייקבע מחיר נמוך מדי היצרנים יפגעו.
פיקוס קדוש (שם מדעי: Ficus religiosa) הוא עץ ירוק עד מסוג פיקוס, ממשפחת התותיים, הגדל בין השאר בארץ כצמח נוי וכצמח פולש.
העץ הוא ממאריכי הימים, ופרט בודד שלו נחשב למין מכוסי הזרע העתיק בעולם, עם גיל משוער של מעל ל-2000 שנה.
הפיקוס הקדוש הוא מין שגדל באופן טבעי בסרי לנקה, בנגלדש, פקיסטן, מיאנמר, נפאל והודו, כמו גם אזורים של סין.
בארץ יובא הפיקוס הקדוש כעץ נוי, ופרטים שלו קיימים כעצי שדרות בתל אביב (בין השאר, גן הכובשים ושדרות נורדאו) ובדרך לה גארדיה.
הוא נחשב למין פולש, וזרעיו מופצים בעזרת ציפורים ועטלפי פרי למקומות חדשים.
תודות למהירות צימוח גבוהה, יכולת להשתלט על עצים אחרים ושורשים המבקעים בטון ואספלט, פרטים רבים שלו קיימים בכל רחבי הארץ ללא שנשתלו בידי אדם.
הפיקוס הקדוש הוא עץ ירוק עד או חצי נשיר, שגובהו יכול להגיע ל-30 מטרים וקוטר גזעו עד שלושה מטרים.
העלים בצורת לב, עם חוד מוארך בקצוותיהם.
כמיני פיקוסים אחרים, פרי הפיקוס הקדוש הוא פגה הנחנטת באמצעות צרעות.
הפגות ירוקות לפני החניטה וסגולות לאחריה, וגודלן קטן מעט מגודל תאנה.
הפצת הזרעים מתבצעת לרוב על ידי ציפורים אוכלות פרי ועטלפי פרי.
לעץ אין שורשי אוויר, אך יש לו שורשי ענפים שמסוגלים להיצמד לעץ בוגר וגדול יותר ולינוק את לשדו.
פעמים רבות ניתן לראות עצי פיקוס קדוש צעירים הנתלים על עצי דקל, מתלפפים סביבם ולאחר מספר שנים מחליפים אותם כשהעץ התומך מת.
הפיקוס הקדוש בעל חשיבות דתית לשתי דתות גדולות באזור המחיה הטבעי שלו - הינדואיזם ובודהיזם.
בבודהיזם נקבע כי גאוטמה בודהה הצליח להגיע להארה כאשר עשה מדיטציה תחת ענפי העץ.
אף על פי שאותו עץ עתיק ככל הנראה הוחלף מספר פעמים, מאחד מחוטריו נשתל עץ חדש באתר באנורדהפורה, סרי לנקה בשנת 228 לפני הספירה.
פרט זה נחשב כעץ בעל הפרי העתיק בעולם, ומחוטריו נשתלו עותקים זהים גנטית לעצים חדשים ברחבי העולם.
עצים אלו, בעלי שושלת נטיעה מדוקדקת ודמיון גנטי, נקראים "עצי בודהי", או "עצי הארה" והם בעלי חשיבות דתית לבודהיסטים.
עצים זריעים אחרים הם פיקוסים נטולי ייחוס.
בהינדואיזם, כל פרטי הפיקוס הקדוש בעלי חשיבות דתית, ונהוג להתפלל ולבצע מדיטציה תחת הפיקוסים, לרוב בקבוצות של שבעה מתפללים.
התפילה מוכוונת לעץ, ומהללת את "מלך העצים".
הם ממפים 27 קבוצות כוכבים ל-27 עצים מסוימים, כל אחד משול כנגד קבוצת כוכבים.
הפיקוס הקדוש ממופה לכוכבים γ, δ ו-θ בקבוצת הכוכבים סרטן.
פיקוד קרבי מאוחד הוא פיקוד במחלקת ההגנה של ארצות הברית, המורכב מכוחות ממספר זרועות של הכוחות המזוינים של ארצות הברית ומוגדרת לו משימה רחבה ומתמשכת.
מסורתית מפקד פיקוד האוקיינוס השקט מגיע מהצי, מפקד פיקוד מרכז ומפקד פיקוד אפריקה מגיעים מהצבא או מחיל הנחתים.
מפקד פיקוד אירופה הוא גם המפקד העליון של בעלות הברית באירופה.
מפקד פיקוד צפון הוא גם מפקד פיקוד הגנת האוויר והחלל של צפון אמריקה (NORAD) המשותף לארצות הברית ולקנדה.
נכון ל-2022 פועלים 11 פיקודים קרביים מאוחדים: שבעה פיקודים מרחביים וארבעה פונקציונליים.
סמל שם הפיקוד קיצור סוג תאריך הקמה מיקום המפקדהתמונהמפקד פיקוד האינדו-פסיפי של ארצות הברית USPACOM מרחבי 1 בינואר 1947 מחנה ה.
סמואל פאפרו פיקוד אירופה של ארצות הברית USEUCOM מרחבי 15 במרץ 1947 בסיס פאץ', שטוטגרט, גרמניהגנרל
אלכסוס גרינקוויץ' פיקוד דרום של ארצות הברית USSOUTHCOM מרחבי 6 ביוני 1963 דוראל, פלורידהגנרל
פרנק דונובן פיקוד מרכז של ארצות הברית USCENTCOM מרחבי 1 בינואר 1983 בסיס חיל האוויר מקדיל, פלורידהאדמירל
בראד קופר פיקוד אפריקה של ארצות הברית USAFRICOM מרחבי 1 באוקטובר 2007 מחנה קלי, שטוטגרט, גרמניהגנרל
דאגווין אנדרסון פיקוד צפון של ארצות הברית USNORTHCOM מרחבי 1 באוקטובר 2002 בסיס חיל החלל פיטרסון, קולורדוגנרל
גרגורי גיאו פיקוד החלל של ארצות הברית USSPACECOM מרחבי 29 באוגוסט 2019בסיס חיל החלל פיטרסון, קולורדוגנרל סטיבן וויטינגפיקודים פונקציונלים פיקוד המבצעים המיוחדים USSOCOM פונקציונלי 16 באפריל 1987 בסיס חיל האוויר מקדיל, פלורידהאדמירל
פרנק בראדלי הפיקוד האסטרטגי של ארצות הברית USSTRATCOM פונקציונלי 1 ביוני 1992 בסיס חיל האוויר אופט, נברסקהאדמירל
ריצ'רד קורל פיקוד התובלה של ארצות הברית USTRANSCOM פונקציונלי 1 ביולי 1987 בסיס חיל האוויר סקוט, אילינויגנרל
רנדל ריד פיקוד הסייבר של ארצות הברית USCYBERCOM פונקציונלי 4 במאי 2018 בסיס פורט מיד, מרילנדלוטננט גנרל
בעבר פעלו שני פיקודים נוספים:
הפיקוד האטלנטי - הוקם ב-1947, בשנת 1999 הפך לפיקוד הכוחות השלובים של ארצות הברית וב-2011 פורק
פיקוד התקיפה - הוקם ב-1961, בשנת 1972 הפך לפיקוד הכוננות וב-1987 הוחלף על ידי פיקוד המבצעים המיוחדים
פיקוד מרכז של ארצות הברית הוא אחד מהפיקודים הקרביים המאוחדים של מחלקת ההגנה של ארצות הברית והכוחות המזוינים של ארצות הברית.
מאוגוסט 2025 מכהן בתפקיד אדמירל בראד קופר.
מפקדת הפיקוד ממוקמת בבסיס חיל האוויר מקדיל שבטמפה, פלורידה.
לפיקוד קיים בסיס פריסה קדמי בבסיס חיל האוויר אל-עודייד שבקטר.
הפיקוד ריכז את התוכניות והשליטה בכוחות במלחמת המפרץ.
בעקבות פיגועי 11 בספטמבר מרכז הפיקוד את קואליציית בעלות הברית למלחמה בטרור שהורכבה תחילה מ-15 מדינות ונכון ל-2020 כוללת 47 מדינות.
כמו כן קרבות ומבצעים נוספים שהשתתף בהם הפיקוד: מבצע שועל המדבר, מלחמת אפגניסטן, מלחמת עיראק, מבצע נחישות טבועה, המתקפה האווירית בתימן נגד החות'ים ומבצע קשת פוסידון.
הפיקוד אחראי על אזור מדינות המזרח התיכון (למעט טורקיה וקפריסין, שנכללות באחריות פיקוד אירופה), קזחסטן, אוזבקיסטן, טורקמניסטן, טג'יקיסטן, קירגיזסטן, אפגניסטן ופקיסטן.
הפיקוד הוקם כפיקוד משולב עצמאי ב-1983 על בסיס מפקדת פריסה מהירה של פיקוד הכוננות האמריקאי.
האחריות כללה מדינות באסיה ובאפריקה, את אזור ים סוף, המפרץ הפרסי ודרום האוקיינוס ההודי.
ב-2004 נוספה אחריות גם לסוריה ולבנון.
ב-2008 הוקם פיקוד אפריקה של ארצות הברית, ולאחריותו הועברו מפיקוד מרכז המדינות סודאן, אריתריאה, ג'יבוטי, קניה וסומליה.
בינואר 2021 נוספה לפיקוד אחריות גם על ישראל, שעד אז הייתה תחת אחריות פיקוד אירופה.
חיל החלל של ארצות הבריתבסיס חיל האוויר מקדיל שבטמפההמרכיב של חיל החלל האמריקני של פיקוד המרכז של ארצות הבריתיחידות נוספות פיקוד המבצעים המיוחדיםבסיס חיל האוויר מקדיל שבטמפהאחראי על תיאום וביצוע פעולות של כוחות מיוחדים בתחומי האחריות של פיקוד המרכז.
פיקוד צפון של ארצות הברית הוא אחד מהפיקודים הקרביים המאוחדים של משרד ההגנה האמריקני והכוחות המזוינים של ארצות הברית.
מפקד הפיקוד הוא גנרל או אדמירל 4 כוכבים ומכהן במקביל גם כמפקד פיקוד הגנת האוויר והחלל של צפון אמריקה.
מפברואר 2024 מכהן בתפקיד גנרל גרגורי גיאו.
הפיקוד הוקם כפיקוד משולב ב-2002 במטרה לספק בקרה ושליטה עבור פעילות הגנת המולדת של מחלקת ההגנה של ארצות הברית ולתאם את התמיכה בפעילות זו מצד הרשויות האזרחיות.
מפקדת הפיקוד ממוקמת בבסיס חיל החלל פיטרסון שבקולורדו ספרינגס.
הפיקוד אחראי על שטח ארצות הברית (כולל אלסקה אך לא כולל הוואי),גרינלנד, קנדה, מקסיקו, חלק מהאיים הקריבים (איי בהאמה, פוארטו ריקו ואיי הבתולה של ארצות הברית) ואזורי המים הסובבים שטחים אלו כולל מצר פלורידה, מפרץ מקסיקו וחלק מהים הקריבי.
ב-2025 הורה נשיא ארצות הברית דונלד טראמפ על העברת האחריות על גרינלנד מפיקוד אירופה לפיקוד צפון.
משימתו לספק עליונות אווירית והגנה אווירית בשטח מדינות ארצות הברית (למעט אלסקה והוואי).הארמייה החמישיתבסיס סן אנטוניו, טקססאחד מ-11 הפיקודים העיקריים של צבא ארצות הברית.
תפקידו העיקרי הוא לספק תמיכה אזרחית ולנהל תגובות משולבות לאירועים לאומיים, כגון אסונות טבע, מגפות, ואירועים אזרחיים אחרים הדורשים סיוע פדרלי.פיקוד צפון של חיל הנחתיםבסיס הצי נורפוקכוח הנחתים הגדול ביותר של החיליחידות נוספותפיקוד אלסקהבסיס משותף אלמנדורף-ריצ'רדסון, אנקורג'פיקוד משולב של הזרועות השונות בכוחות המזוינים של ארצות הברית המשתייך לפיקוד צפון.
משימת הפיקוד היא היערכות להגנה על אזור אלסקה ותמיכה בפעילות אזרחית באזור.פיקוד המבצעים המיוחדים צפוןבסיס כוח החלל פיטרסון, קולורדומפקדה שהקמתה אושרה ב-2012, מתאמת פעולות נגד רשתות טרור ומאמציהם לרכוש או להשתמש בנשק להשמדה המונית.
הפיקוד כולל כוחות מיוחדים להגנה על המולדת בעיתות משבר.כוח המשימה המשולב של פיקוד צפוןפורט בליסס, טקססנועד לתמוך בפעילויות הסוכנויות אכיפת החוק הפדרליות באיומים חוצי גבולותכוח המשימה המשותף - אזור הבירה הלאומית (JTF-NCR)פורט לסלי ג'יי מקנייר, וושינגטון די.
סי.כוח צבאי האחראי על הביטחון וההגנה על אזור וושינגטון די.
סי., כולל המחוזות הסמוכים בווירג'יניה ומרילנד.כוח המשימה לתמיכה ברשויות האזרחיותבסיס לנגלי-אוסטיסתפקידו לספק תמיכה אזרחית במקרה של אירועים חריגים ומסוכנים.
היחידה הזו מיומנת בטיפול במצבים מורכבים כמו התקפות טרור, אסונות טבע, או אירועים תעשייתיים מסוכנים.
פיקוס דה אירופה (בספרדית: Picos de Europa, מילולית: "פסגות אירופה") הוא רכס הרים הנמצא בתחומן של שלוש קהילות אוטונומיות של ספרד: אסטוריאס, קנטבריה וקסטיליה ולאון.
הרכס הוא חלק מהרכס הגדול יותר של ההרים הקנטבריים.
זהו אזור רב גוני: פסגות מרהיבות מול גאיות תהומיים, מפלי מים, אגמים קטנים חבויים בצל הרים, מגוון של בעלי חיים וכפרים קטנים שהמאות האחרונות פסחו עליהם.
לרכס שלושה גושים מרכזיים: אנדרה (Ándara) במזרח, אוריאלס (Urrieles) במרכז ופיקוס דה קורניון (Picos de Cornión), הנקרא גם קובדונגה, במערב.
ייחודי לרכס הוא המספר הרב (כ-200) של פסגות גבוהות מ-2,000 מטר המרוכזות בשטח קטן יחסית.
הפסגה הגבוהה ביותר היא של טורה דה סרדו (Torre de Cerredo) וגובהה 2,648 מטר.
בין הגוש המערבי למרכזי מפריד קניון קרס (Garganta del Cares) שעומקו 1,500 מטר.
בערוץ זורם נחל שחלק ממימיו מוטה בתעלה המובילה לתחנת כוח הידרואלקטרית בקמרמניה (Camarmeña).
הרכס עשוי כמעט כולו מאבן גיר, שכתוצאה מלחץ קרחוני נוצרו בו נופים קרסטיים.
ברכס נמצאות רבות מהמערות העמוקות ביותר בעולם.
העמוקה ביותר, 1,589 מטר, היא מערת טורקה דל סרו (Torca del Cerro).
הפארק הלאומי "פיקוס דה אירופה", חופף בעיקרו את הרכס ונמצא גם הוא בתחומן של שלוש הקהילות האוטונומיות אסטוריאס, קנטבריה וקסטיליה ולאון.
הפארק הוכרז ב-1918, והוא הפארק הלאומי הראשון של ספרד.
ב-2003 הוכרז על ידי אונסק"ו כשמורה ביוספרית.
פיקולו הוא משחק קלפים ישראלי נפוץ שפותח ויצא לאור על ידי מפתח המשחקים חיים שפיר.
יצא בשנת 1980 לישראל ולגרמניה, עם השנים הפך לרב-מכר ונמכר במספר ארצות, עם למעלה מ-11 מיליון עותקים.
בישראל המשחק מוכר בשם פיקולו אבל המוציא לאור בגרמניה שינה את שמו ל"הלי גלי" (תותי פרוטי) וכך הוא מוכר ברוב ארצות העולם.
בארצות הברית המשחק נמכר בשם "Fruit Punch".
מטרת המשחק היא לצלצל בפעמון כשמופיעים 5 פירות מאותו הסוג ולהרוויח את כל הקלפים.
מערבבים את הקלפים, ומחלקים את כל הקלפים לשחקנים באופן שווה.
כל שחקן מציב את קלפיו כחפיסה בלתי גלויה לפניו או אוחז אותה בידו.
מחלק הקלפים משחק ראשון ואחריו התור עובר לשחקן הבא (על פי כיוון השעון) כל שחקן בתורו מניח קלף אחד מחפיסתו ומציבו גלוי בראש ערמת המשחק שלו כך שתמיד רק הקלף האחרון בכל ערמת משחק גלוי.
את הקלף יש לפתוח במשיכה לפנים ולא לאחור כדי להבטיח שהשחקן הפותח לא יראה את הקלף שלו לפני האחרים.
הקפד לעשות זאת במהירות כדי לא להעניק ליריביך יתרון.
כאשר יש בראש ערמות המשחק כמות של אחד מהפירות שווה בדיוק לחמש, יש למהר ולצלצל בפעמון.
הכמות של חמש יכולה להתקבל כסכום של כמה קלפים לדוגמה: 2+3, 2+2+1, 4+1 או אפילו 5 על אותו הקלף.
הראשון שמצלצל בפעמון מקבל את כל הקלפים.
עוד דרך לזכות בקלפים זה אם יש את אותו פרי ואותו מספר אצל כל המשתתפים.
בחפיסה ישנם 55 קלפים, הנושאים 4 סוגי פירות תות, בננה, שזיף, ולימונים בכמויות מ-1 עד 5 על כל קלף.
פיקוס כינורי (שם מדעי: Ficus lyrata) הוא עץ או שיח גדול מסוג פיקוס, אשר נפוץ במקומות רבים בישראל כצמח נוי.
מקורו של העץ הוא ביערות גשם טרופיים ממערב אפריקה, בין קמרון לסיירה לאון.
גובהו של הפיקוס הוא בין 12 ל-15 מטרים.
שמו של העץ הגיע בשל צורת עליו, שמגיעים לאורך של כ-45 ס"מ ורוחב של 30 ס"מ, וצורתם היא כשל כינור או לירה.
פירותיו של העץ הם ירוקים ובגודל של 2.5–3 ס"מ.
העץ משמש כעץ נוי פופולרי בגינות טרופיות וסובטרופיות.
העץ שורד גם באקלים ממוזג, אך שם הוא בדרך כלל נותר נמוך וחסר פירות.
העץ זקוק לאור שמש עקיף, והוא יכול לשרוד עד לקור של כעשר מעלות צלזיוס.
פיקוס טינקטוריה (שם מדעי: Ficus tinctoria; מכונה גם dye fig או humped fig) הוא עץ אפיפיט חלקי, והוא אחד המינים המכונים "תאנה חונקת".
תפוצת העץ היא ביבשת אסיה, בעיקר באוסטרליה, מלזיה והאיים הדרומיים באוקיינוס השקט.
העץ ניזון כאפיפיט בעיקר מעצי דקל, אך הוא נובל במקרה שהעץ המארח מת או נרקב.
לעץ בדרך כלל יש עלווה חלקה וירוקה.
הוא צומח רבות ליד או מעל סלעים, ועליו הם סגלגלים וא-סימטריים.
פריו של הפיקוס הוא בצבע חום-חלודה, ומפיקים ממנו צבע טבעי לצביעת בגדים מסורתיים באיי אוקיאניה ובאינדונזיה.
העץ משמש לעיתים גם כמרכיב ברפואה טבעית אצל המקומיים, והוא נמצא בסכנת הכחדה מקומית.
פיקוס וירנס (שם מדעי: Ficus virens; מכונה גם white fig, manbornde או pilkhan) הוא מין עץ אפיפיט חלקי, והוא אחד המינים המכונים "תאנה חונקת".
תפוצת העץ היא ביבשת אסיה, בעיקר בצפון אוסטרליה, מלזיה והודו.
אחד מהעצים המפורסמים ממין זה הוא "Curtain Fig Tree" , שנמצא בקווינסלנד שבאוסטרליה, ומהווה אטרקציה תיירותית פופולרית.
העץ גדל עד לגובה של 24–27 מטרים באזורים יבשים, ויכול להגיע עד לגובה של 32 מטרים באזורים לחים יותר.
לעץ יש שתי תקופות צמיחה ופריחה עיקריות: בין פברואר לתחילת מאי ובין יוני לתחילת ספטמבר.
עליו הם בגוון ורוד-אדמדם, ולעיתים צמרתו גדולה יותר מאשר הגזע עצמו.
עליו של העץ משמשים לתיבול של מאכלי קארי במטבח התאילנדי, והם מכונים בתאילנדית: "ผักเลือด".
פיקוח הרכבים הממלכתי של משרד הפנים של רוסיה היא סוכנות אכיפת החוק האחראית לאכיפת חוקי התנועה ברוסיה - משטרת תנועה.
הגוף אחראי להסדרת התעבורה, לחקירת תאונות דרכים ואיוש נורות העצירה.
בין משימותיה נכללים גם צמצום תאונות הדרכים בכלל והתאונות הקטלניות והקשות בפרט תוך שיפור איכות חייהם של הנהגים והמשתמשים בכבישים באמצעות הכוונת התנועה והזרמתה.
המינהל מהווה חלק ממשרד הפנים והוא אחראי לאכיפה בכל כבישי רוסיה.
משטרה ראשונה מסוגה לענייני תנועה הוקמה ברוסיה לראשונה ב-1907 בעיר סנקט פטרבורג.
במתכונתה הנוכחית המשטרה הוקמה בשם גה-אי (רוסית: ГАИ, Государственная Автомобильная Инспекция) ב-3 ביולי 1936 כמשטרת התנועה הסובייטית שנשאה רשמית את השם "פיקוח הרכבים הממלכתי".
הגוף היה חלק מנקוו"ד ועסק במאבק בתאונות, פיתוח סטנדרטים טכניים של תפעול כלי רכב, פיקוח על הכנת הנהגים וחינוכם וניהול רישום תאונות, ניתוח הגורמים להם, הבאתם לדין של נהגים שביצעו עבירות פגע וברח, ניהול הנפקת לוחיות הרישוי, גיליונות נתונים, מאגר כלי רכב ואיתור נהגים שהתחמקו מאחריות לתאונה מזירת התאונות השונות.
בשנת 1961 הגוף אוחד עם המחלקה לבקרת התנועה (Отдел по регулированию уличного движения) של משרד הפנים הסובייטי, שהתקיים בשנים 1931–1961 ונועד להכוונת התנועה.
בשנת 1982 הופק סרט קולנוע בשם "פקח התנועה" (Инспектор ГАИ) בכיכובם של סרגיי ניקוננקו וניקיטה מיכאלקוב, שצולם בלייפאיה שבלטביה הסובייטית ומגולל את חייו של פקח במשטרת התנועה במסגרת עבודתו.
לאחר פירוק ברית המועצות, שמו שונה ל-GIBDD - המינהל הראשי לבטיחות בתעבורה.
הגוף סופג ביקורת בשל רמת השחיתות הגבוהה בו ובשל כך היו שמועות ממרץ 2017 כי הגוף יפורק עד דצמבר 2018, כחלק מהרפורמה במשטרה הרוסית וימוזג לתוך שירות הסיור של המשטרה.
ברם, שר הפנים הכחיש את השמועות הללו.
ב-28 במאי 2024 הסוכנות שינתה את שמה וחזרה באופן רשמי לשמה ההיסטורי "פיקוח הרכבים הממלכתי".
שםתקופת כהונהולדימיר פיודורוב1992 - 2002ויקטור קיריאנוב2002 - 2011ולדימיר שבצוב2011ויקטור נילוב2011 - 2017מיכאיל צ'רניקוב2017 - ואילך
פיקוח הרכבים הצבאי של הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית הוא יחידת סמך של המינהל הראשי של המשטרה הצבאית במשרד ההגנה של רוסיה המתפקד כמשטרת התנועה הצבאית האחראית לאכיפת חוקי התנועה וחקירת תאונות דרכים שבהן מעורבים כלי רכב צבאיים.
הגוף הוקם לראשונה בשנת 1942.
על פי הוראת שר ההגנה של רוסיה מיום 28 במאי 2009, המשימות העיקריות של פיקוח הרכבים הצבאי:
הבטחת ביטחון התנועה בכוחות המזוינים;
בקרה ופיקוח על חיילים והעובדים האזרחיים במשרד ההגנה בכל הנוגע לאכיפת חוקי התנועה;
אבטחת הובלת כוחות ושיירות צבאיות באופן שאינו פוגע בתנועת כלי רכב אזרחיים;
בקרה טכנית על כלל כלי הרכב שבשירות הצבא.
תוך מינוי המהנדס הצבאי מדרגה 2 א.
רומאנטנצב למפקח הרכבים הצבאי." בהוראת ראש אגף הרכבים הראשי של הצבא האדום מס' 130 מיום 31 באוגוסט 1945 נקבע שיש "...לארגן בדיקות רכב צבאיות שיסייעו לראשי שירות הרכב של חיל המצב".
בהנחיית שר ההגנה של הפדרציה הרוסית מיום 12 בספטמבר 2005 "אודות פעילות ארגון הכוחות המזוינים של הפדרציה הרוסית" הוחלט להקים ב-1 במרץ 2006 9 מחלקות אזוריות ו-87 אגפים טריטוריאליים של פיקוח הרכבים הצבאי תוך הכפפת הגוף למשרד ההגנה הרוסי.
ב-1 בדצמבר 2011 פיקוח הרכבים הצבאי של משרד ההגנה של רוסיה הפך לחלק מהמינהל הראשי של המשטרה הצבאית במשרד ההגנה של רוסיה, שאך זה אורגנה.
בשנת 2018 הוקמו שלוש יחידות של פיקוח הרכבים הצבאי מחוץ לרוסיה: בארמניה, טג'יקיסטן וקירגיזסטן.
פיקוס הגומי (שם מדעי: Ficus elastica) הוא מין של פיקוס, סוג עץ ממשפחת התותיים.
תחום התפוצה הטבעי שלו בחלקים המזרחיים של דרום אסיה ובדרום-מזרח אסיה, והוא התאזרח בסרי לנקה, איי הודו המערביים ומדינת פלורידה בארצות הברית, ובמדינות רבות אחרות באזורים הטרופיים והסובטרופיים, בשמשו לעיתים קרובות כצמח נוי בפארקים בגנים וברחובות.
פיקוס הגומי הוא אפיפיט למחצה, סוג של תאנה חונקת, עץ ירוק-עד שיכול להגיע לגובה שבין 20 ל-40 מטרים (לעיתים רחוקות 60 מטרים) וקוטר בגובה חזה של עד 2 מטרים.
קליפת הגזע חלקה וגונה חום בהיר עד חום בינוני.
צורת הגזע בלתי סדירה והוא מפתח שורשי אוויר וסמוכות לעגון יציב באדמה ולתמיכה בענפים הכבדים.
במקרה של פגיעה בצמח, חלקים בו משחררים שפע של מיץ חלב לבן (לטקס).
מכיוון שהוא יכול להוות מקור לתגובות אלרגיות ולתגובות אנפילקטיות עבור אנשים הסובלים מאלרגיות ללטקס, עליהם להימנע ממגע איתו.
העלים הסרוגים מחולקים לפטוטרת וטרף.
אורך הפטוטרת בין 2 ל-5 סנטימטרים.
הטרף הוא עלה פשוט בשרני בעל שוליים ישרים באורך בין 8 ל-35 סנטימטרים וברוחב בין 5 ל-15 סנטימטרים.
החלק העליון של העלה הוא בגון ירוק כהה מבריק וחלקו התחתון הוא ירוק בהיר.
העלים הגדולים ביותר (לעיתים עד 45 סנטימטרים) גדלים בצמחים צעירים שחייבים להתמודד עם מעט אור תת-היער בטבע והם קטנים הרבה יותר בעצים בוגרים.
העלים מתפתחים בתוך נדן במריסטמה הקודקודית, אשר גדל ככל שמתפתח העלה החדש.
אורכו כ-10 סנטימטרים וגונו אדום כהה.
כאשר העלה נפתח הנדן נדחף ונופל.
בתוך העלה החדש מחכה להתפתח עלה נוסף בוגר נוסף.
עץ פיקוס הגומי הוא צמח חד-ביתי, כלומר פרחים זכריים ונקביים גדלים על אותו העץ.
כמו במינים אחרים של פיקוס, הפרחים דורשים סוג מיוחד של סימביוזה (הדדיות הכרחית) עם צרעות הפיקוס להאבקה.
לכן פיקוס הגומי אינו זקוק לפרחים צבעוניים או ריחניים כדי למשוך מאביקים.
תפרחות אלו נוצרות בזוגות על ענפים קטנים ונטולי עלים, וגודלן 10 על 5 עד 8 מילימטרים.
זכר ונקבה, יש פוריים ויש עפצים עקרים.
לפרחי הזכר יש עוקץ וארבעה עלי גביע ורק אבקן אחד ללא אבקנים.
הפרחים הנקביים נטולי עוקץ הם בעלי עמוד עלי ארוך, המסתיים בצלקת מוגדלת, דמוית ראש פחות או יותר.
הפרי הוא תאנה קטנה, צהובה-ירוקה, סגלגלה באורך 1 סנטימטרים, שכמעט ואינה אכילה.
זרעים פוריים כלולים רק בפרח שהואבק על ידי צרעת הפיקוס הספציפית.
תחום התפוצה הטבעי של פיקוס הגומי נע בין נפאל בצפון עד אינדונזיה, בהוטן, צפון-הודו, בורמה והרפובליקה העממית של סין (יונאן) ומלזיה.
הוא נשתל באופן נרחב ברוב האזורים טרופיים בעולם, כולל איי הוואי ואיי הודו המערבית.
לבסוף, באירופה, ניתן למצוא אותו בגנים המוגנים של הריביירה הצרפתית ובחופי ספרד ואיטליה.
פרט בודד בולט של פיקוס הגומי גדל בפלאסה פרנסיה מול בית הקברות לה רקולטה בשכונת רקולטה בבואנוס איירס בירת ארגנטינה.
ענפיו התחתונים העצומים דמויי המחושים, המשתרעים עד למרחק שמעל ל-20 מטרים מהגזע, נתמכים על ידי סמוכות (אחד מהם בדמות פסל אדם).
העץ המכונה "גרן גומרו" (Gran Gomero) נשתל ב-1791 על יד מרטין חוסה אלטולגירה, הבעלים של אדמות אלו באותה תקופה, ורוחבו מגיע ל-50 מטרים.
פיקוס הגומי משמש ברחבי העולם כצמח נוי – בחוץ באזורים חמים, וכצמח בית באקלימים קרירים יותר.
ישנם סוגים שונים, לרבות בעלי עלים מחליפי צבעים כגון עלים לבנים-ירוקים.