tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מאז, משיח ראה בכיבוש את הבעיה הקיומית והדחופה ביותר של מדינת ישראל, מתוך אמונה שדמוקרטיה ומוסר אינם יכולים להתקיים במדינה שבה חיים מיליוני אנשים נטולי זכויות.
לאורך השנים פעל נגד הכיבוש במסגרת שורה של ארגונים, תוך שהוא מקדם יוזמות לקירוב בין יהודים לערבים.
הוא הקים מסגרות שיח בין ערבים ליהודים, בין סרבני מילואים למתנחלים, והוביל פרויקטים חברתיים במסגרת תנועת חד"ש ובשיתוף פעולה עם מרכז פרס לשלום ולחדשנות.
משיח גם התראיין והרצה בנושא ברחבי העולם, ובשנת 2001 היה אחד הנואמים בהפגנת המיליון בניו יורק נגד המלחמה בעיראק, לצד סוזן סרנדון וג'סי ג'קסון.
סיים תואר ראשון בתקשורת וניהול במכללה למינהל, ולאחר מכן המשיך ללימודי תואר שני בתקשורת ומדעי המדינה באוניברסיטת תל אביב.
במהלך לימודיו כתב עבודת מאסטר בנושא פערים בהסדרת דיסציפלינות שיווק במגזר השלישי ושיווק חברתי.
בהמשך לכך, ייסד יחד עם ד"ר דן ערב קורס לפרסום חברתי בבית הספר לתקשורת של המכללה למנהל.
במקביל שימש כמרצה בקורס מבוא למחשבה מדינית מודרנית באוניברסיטת תל אביב, ועסק בהוראה אקדמית במשך חמש שנים.
בשנת 2004 הצטרף משיח למקאן תל אביב והקים את יחידת McCann Agenda, שעסקה בשיווק חברתי.
היחידה התמקדה בפיתוח מתודולוגיות שיווקיות עבור המגזר השלישי, תוך שימוש בכלים שיווקיים לקידום נושאים חברתיים.
במסגרת היחידה הוביל משיח מספר פרויקטים, בהם:
"מרכזי הווליום של סלקום": מיזם שבמסגרתו הוקמו 25 מרכזי מוזיקה לנוער בשכונות ברחבי ישראל, כולל יישובים מהמגזרים הערבי והחרדי.
המרכזים שימשו כמרחבים קהילתיים, בהם התקיימו שיעורי מוזיקה, פעילות של להקות, חדרי חזרות והקלטות, כיתות אמן, ופעילויות חודשיות מגוונות.
אחת ההצלחות של המיזם היא צמיחתה של להקת "קפה שחור חזק" מתוך הפעילות במרכזים.
הפרויקט זכה בפרס בתחרות Effie, על השילוב המוצלח בין ערכים חברתיים לחיזוק תדמית המותג.
"בתי לגדול טוב" של תנובה: פרויקט חברתי שנועד לתמוך בהתפתחותם של ילדים בגילאי 2–6 בשכונות מוחלשות.
במסגרת המיזם הוקמו מרכזי פנאי והעשרה המיועדים לילדים ולמשפחותיהם, בשיתוף פעולה עם החברה למתנ"סים והרשויות המקומיות.
נכון לשנת 2023, פועלים תשעה מרכזים ברחבי הארץ, המספקים שירותים לכ-150,000 ילדים והוריהם מדי שנה, ותורמים לשיפור איכות החיים בקהילותיהם.
בשנת 2008 מונה משיח לסמנכ"ל לקוחות במקאן, תפקיד אותו מילא במשך שלוש שנים, במהלכן טיפל בלקוחות כמו: תנובה, המשביר לצרכן, סמסונג וחברת החשמל.
בשנים 2010–2015 פנה עמית משיח לתחום הסטארטאפים בעולמות הטכנולוגיה הפרסומית (AdTech) והשיווק מבוסס הטכנולוגיה.
בשנת 2010, לאחר שעזב את מקאן, הצטרף כמנכ"ל לקבוצת יזמים שהקימו את חברת ADAGOO.
חברת ADAGOO פיתחה טכנולוגיה לניתוח דאטה באמצעות כלים קונטקסטואליים, שהציעו סיווג תוכן לפי קהלים.
על בסיס הטכנולוגיה הזו פותחה פלטפורמת וריפיקציה למפרסמים, שאפשרה פיקוח ובקרה על קמפיינים דיגיטליים.
בשנת 2012 נמכרה ADAGOO לחברת Digital Generation האמריקאית.
במסגרת הסכם הרכישה עבר משיח עם משפחתו לניו יורק, שם היה אחראי על פיתוח פעילות החברה בשוק האמריקאי.
בשנת 2013, בעקבות שינוי מבנה ארגוני, עזב את החברה.
לאחר מכן, בשנת 2013, הצטרף משיח לסטארטאפ Eyeview, חברה המתמחה בפתרונות פרסונליזציה בווידאו למפרסמים.
בתפקידו כסמנכ"ל שיווק ואסטרטגיה היה שותף בבניית החברה ובהתרחבותה בארצות הברית.
במהלך שלוש שנים סייע משיח להפוך את Eyeview לשחקנית מובילה בתחום הפרסונליזציה בווידאו בשוק האמריקאי.
עד שנת 2017 צמחה החברה למחזור מכירות של מעל 100 מיליון דולר ולהעסקת מעל 120 עובדים, עם מטה בניו יורק ומשרדים בדטרויט, שיקגו ולוס אנג'לס.
באותה שנה מוזגה החברה עם , חברה טכנולוגית בתחום הפרסונליזציה בפרסום דיגיטלי.
בסוף שנת 2015 חזר לישראל ומונה למנכ"ל מקאן תל אביב.
בינואר 2018 מונה לתפקיד מנכ"ל קבוצת מקאן בישראל, והוא משמש גם כחבר במועצת המנהלים של McCann World Group באירופה.
קבוצת מקאן היא קבוצת הפרסום והמדיה הגדולה בישראל, ומורכבת ממספר חברות:
מקאן תל אביב: משרד הפרסום הגדול בישראל, המטפל בכ-40 מותגים מובילים, כולל בנק לאומי לישראל, אלעל, פרטנר, תנובה, איקאה ויוניליוור.
יוניברסל מקאן: חברת המדיה הגדולה בישראל.
מקאן דיגיטל: חברת הדיגיטל הגדולה בישראל, המספקת שירותי דיגיטל לכל לקוחות מקאן, לצד מותגים כמו פריסבי וסופר-פארם.
פרימיס: חברה טכנולוגית מתמחה בתחום ה-AdTech, המובילה פתרונות וידאו דיסקברי ומוניטיזציה לפבלישרים בינלאומיים.
מקאן טק: מספקת שירותי פרסום ומדיה לחברות טכנולוגיה ישראליות הפועלות בשווקים בינלאומיים.
מקאן ואלי: משרד פרסום דיגיטלי הפועל במצפה רמון, ומעורב בפעילות חברתית וקהילתית.
ספרינג ואלי: משרד פרסום דיגיטלי שפועל בקיבוץ מעוז חיים שבעמק המעיינות.
מהווה שחזור של הצלחת מקאן ואלי, ומשלב אף הוא בין פעילות עסקית לפיתוח חברתי-קהילתי.
במהלך כהונתו ביצע משיח רה-ארגון מקיף בקבוצה, שכלל בניית הנהלה חדשה ושדרוג של תהליכים עסקיים ואסטרטגיים.
תחת ניהולו הכפילה הקבוצה את גודלה מבחינת מחזור עסקי וכיום מעסיקה כ-600 עובדים.
קבוצת מקאן, בהובלת משיח, ביססה את מעמדה כמובילת שוק בכל תחומי פעילותה.
בנוסף, פועלת מקאן בהובלת משיח להרחבת עסקי הקבוצה כאשר כיום מחצית מהכנסותיה של הקבוצה מגיעות מפעילות גלובלית.
משיח וקבוצת מקאן עוסקים בפעילות חברתית ויוזמות קהילתיות.
בראשן "מקאן וואלי" ממצפה רמון ו"ספרינג וואלי" מעמק המעיינות – משרדי פרסום דיגיטליים הפועלים בפריפריה, שנועדו לספק משרות איכותיות לתושבי האזור ולשפר את איכות החיים בקהילה שבה הם פועלים.
בעיני קבוצת מקאן וצוות הנהלתה, יוזמות אלו מייצגות את המשמעות העמוקה של ציונות, המשלבת פיתוח עסקי בפריפריה מתוך חזון חברתי.
דוגמה נוספת היא עמותת אליפלט: כמנכ"ל מקאן, משיח פעל רבות לסיוע לפליטים בדרום תל אביב, בין היתר על ידי שיתוף פעולה עם עמותת אליפלט, שאומצה על ידי קבוצת מקאן.
במסגרת הפעילות, סייעה הקבוצה בהקמת מסגרות יום לילדי פליטים ובתמיכה בתוכניות חינוכיות.הקבוצה פעלה בשיתוף פעולה עם יעל גבירץ, מייסדת ומנכ"לית העמותה עד שנת 2021. בנוסף, הובילה הקבוצה קמפיינים לגיוס תרומות והעלאת מודעות ציבורית לפעילות העמותה.
משיח אף נטל חלק פעיל בתוכנית אנשי העסקים לפתרון בעיית הפליטים בדרום תל אביב, לצד אנשי עסקים ובכירי משרד האוצר לשעבר, בהם ירום אריאב ויוסי קוצ'יק.
התכנית כללה בניה ופרסום תוכנית עבודה שהוצגה לממשלה.
קבוצת מקאן, בהובלתו של משיח, הפכה למשרד פרסום מוכר ומעוטר בזירה הבינלאומית, תוך זכייה חוזרת בפרסים יוקרתיים.
תחת הנהגתו של משיח, מקאן זכתה במספר הישגים בולטים, ביניהם:
גרנד פרי בפסטיבל קאן עבור פרויקטים בולטים, כמו IKEA ThisAbles וזיכרון בסלון, שזכו לשבחים על יצירתיותם ותרומתם החברתית.
תחרות ה-EFFIE: זכיות רבות שהציבו את מקאן בצמרת ענף הפרסום, תוך הדגשת הישגיה הייחודיים בתחום האפקטיביות.
בשנים האחרונות, מקאן התמקמה כאחת מ-10 החברות האפקטיביות ביותר בעולם.
פרסי Golden Drum ו-Drum: מקאן תל אביב זכתה בפרס The Drum Awards for B2B בקטגוריית המיתוג המחודש, על קמפיין המיתוג של אמדוקס בשיתוף עם הזמרת נגה ארז.בנוסף, מקאן תל אביב זכתה בפרסים בפסטיבל Golden Drum על פרויקטים כמו Ikea ThisAbles.
נכון לשנת 2024, קבוצת מקאן ממשיכה להוביל את ענף הפרסום בישראל, תוך חיזוק מעמדה כקבוצה המשלבת בין חדשנות עסקית, טכנולוגית וחברתית.
בנוסף להישגיו המקצועיים, משיח זכה גם בהכרה אישית:
בשנת 2016 קיבל את פרס הסטודנט המצטיין מהמכללה למנהל, כאות על הישגיו האקדמיים והמקצועיים.
בשנת 2018 זכה להערכה על פעילותו ההתנדבותית עם עמותת "ילדים בסיכוי", המסייעת לילדים ונוער במצבי סיכון, תוך תרומתו לשיפור חייהם ולחיזוק הקהילה.
נשוי לסיגל אבין, ולהם שתי בנות, והם מתגוררים בתל אביב.
עמית פלד (נולד ב-1973) הוא צ'לן, מנצח ופדגוג ישראלי-אמריקאי.
התחיל לנגן בצ'לו בגיל 10. בשנותיו הראשונות היה פלד שחקן כדורסל.
בגיל 14 עבר ללמוד אצל אורי ורדי, תלמידו של יאנוש סטארקר.
למד בבית הספר תלמה ילין.
כמוזיקאי מצטיין ניגן ברביעיית צה"ל.
לאחר שרותו הצבאי קיבל מלגת לימודים באוניברסיטת ייל.
לאחר שנת לימודים אחת עזב את ייל ועבר ללמוד אצל ברנרד גרינהאוס.
לאחר שנה המשיך את לימודי התואר שלו בקונסרבטוריון למוזיקה של ניו אינגלנד.
לאחר שהשלים את לימודיו עבר עם רעייתו לגרמניה ושם למד אצל בוריס פרגמנצ'יקוב והתחיל לפתח קריירה עצמאית כנגן וכמורה.
פלד הוא פרופסור במכון למוזיקה פיבודי, באוניברסיטת ג'ונס הופקינס במרילנד, ארצות הברית.
פלד ניגן בעבר על צ'לו Goffriler שנבנה בשנת 1733 והיה בעבר כלי הנגינה של הצ'לן פבלו קזלס.
הצ'לו הוענק לו בידי מרתה קזלס איסטומין, אלמנתו של קזלס.
פלד מייסד וחבר בשלישיית טמפסט, ביחד עם הכנר איליה קלר והפסנתרן אלון גולדשטיין.
בישראל מרבה פלד לנגן עם אנסמבל סולני תל אביב
פלד חבר בצוות המורים של קשת אילון.
בנובמבר 2018 הוחרמה מערכת מיתרים רזרבית של הצ'לו שלו על ידי אנשי הביטחון בנמל התעופה פרדריק שופן בוורשה, בירת פולין (שקרוי ע"ש המלחין הפולני פרדריק שופן), בזמן הבדיקה הביטחונית בשדה, בדרכו לטיסה לדנמרק ומשם לארצות הברית.
לדברי אנשי הביטחון, המיתרים יכולים לשמש כנשק.
עמית פלד הוא גם מנצח והחל משנת 2019 הוא משמש בתור מנהל מוזיקלי של התזמורת הקאמרית "עיר המוזיקה" בקליבלנד.
עמית מרקוס (נולדה ב-13 בפברואר 2005) היא שחקנית ישראלית.
בשנת 2015 השתתפה במחזה "חתולה על גג פח לוהט" בתיאטרון בית לסין.
ב-2016 החל שידור הסדרה "Oboy" בה השתתפה בתפקיד אורח בתור אורליאלי קקון, בתו של שלומי קקון.
באותה שנה גילמה את נגה בסדרה "שוורץ".
ב-2018 החלה לגלם את הדמות של הדר בסדרה "לצבי יש בעיה", באותה שנה החלה לגלם את הדמות רומי גילמן (הקטנה) בסדרה "פוראבר".
ב-2019 גילמה בסדרה "אלישע" את לירון זכאי.
בשנה זו החלה לגלם את הדמות "נמי" בסדרה "אמא מביכה".
ב-2020 שיחקה בהצצה לפסטיגל "Myפסטיגל" יחד עם שחר חסון.
בשנת 2021 גילמה את הדמות של ליבת בסדרה "לבד בבית".
בשנת 2023 גילמה את נוי בסדרה "מה הבעיה?".
החלה לשחק בגיל 4 והשתתפה במספר רב של פרסומות לחברות שונות.
יש לה אח אחד בשם דן.
+שנהפרויקטתפקידהערות2016Oboyאורליאלי קקוןתפקיד אורחשוורץנגה2019–2018לצבי יש בעיההדרפוראבררומי גילמן הקטנה2019אלישעלירון זכאיעונה 5אמא מביכהנעמה "נמי"2021–2022לבד בביתליבתתפקיד אורח; עונות 1–22023מה הבעיה?נוי
שנהפרויקטתפקידתיאטרוןהערות2015חתולה על גג פח לוהטתיאטרון בית לסין
עמית מחקר הוא תפקיד מחקרי אקדמי באוניברסיטה או במוסד מחקר.
עמית מחקר פועל כחוקר עצמאי או תחת הנחייתו של חוקר בכיר.
בניגוד לעוזר מחקר, תפקידו של עמית מחקר מחייב בדרך כלל תואר דוקטור, או ניסיון עבודה שווה ערך, למשל במרכזי תעשייה ומחקר.
חלק מעמיתי המחקר מבצעים מחקר פוסט-דוקטורט ובדרך כלל אין להם חובות הוראה.
הגדרות התפקיד של עמיתי מחקר משתנות בין מדינות, מוסדות אקדמיים ומכוני מחקר.
בחלק מהמקרים עמית מחקר מהווה חלק מהסגל הקבוע של המוסד ונהנה מאפשרויות קידום, בעוד שבמקרים אחרים מדובר בתקנים זמניים הנקבעים בהתאם לתקציבי מחקר ייעודיים ואינם מהווים חלק מהסגל הקבוע של המוסד.
בישראל עמיתי מחקר מועסקים באוניברסיטאות ובמכוני מחקר פרטיים.
באוניברסיטאות עמית מחקר היא דרגה בקריירה אקדמית במסלול מחקרי שאינה כוללת הוראה.
בישראל דרגה זו קיימת בכלל האוניברסיטאות.
קיימים הבדלים בין המוסדות השונים, אולם באופן כללי עמיתי מחקר הם בעלי תואר שני או שלישי העוסקים במחקר ומקבלים את שכרם מתקציבי מחקר ייעודיים ולא מתקציבה השוטף של האוניברסיטה, הם אינם מקבלים קביעות ופרק הזמן של העסקתם קצוב.
דרגה זאת משמשת בנוסף לקליטה של מדענים עולים ותושבים חוזרים בתפקידי מחקר באוניברסיטאות במסגרת תקציב המתקבל לכך מהמרכז לקליטה במדע.
במכוני מחקר פרטיים מקובל להגדיר עובדים בעלי תואר שני ומעלה העוסקים במחקרים בעלי אופי אקדמי כעמיתי מחקר.
זאת גם אם חוקרים אלו מועסקים במקביל בתפקידי הוראה במוסדות אקדמיים ונושאים בהתאם גם בדרגות הוראה.
באוניברסיטאות רבות בממלכה המאוחדת מדובר בדרגה אקדמית כחלק ממסלול של קריירה מחקרית, לרוב לאחר סיום פוסט-דוקטורט.
נושא דרגה של עמית מחקר יכול להתקדם, בכפוף לתקנות והפגנת יכולות מחקר, לתפקידים בכירים באקדמיה.
בתוך מסלול קריירה כזה, שתי הדרגות הבאות הן בדרך כלל עמית מחקר בכיר ופרופסור עמית.
אף כי עמית מחקר אינו עוסק על פי רוב בהוראה בתפקידים הבאים תהייה בדרך כלל דרישה פורמלית לכמות מסוימת של שעות הוראה או פיקוח (לרוב ברמת התואר הראשון).
הגדרות אלו משתנות בין האוניברסיטאות השונות בממלכה המאוחדת ובכמה מוסדות עמית מחקר היא דרגה אקדמית במסלול הוראה בדרגה המקבילה למרצה כאשר הדרגות הבאות תהיינה מרצה בכיר, פרופסור חבר ופרופסור מן המניין.
בעבר המונח עמית מחקר התייחס לרוב לחוקר זוטר, שעבד על פרויקט ייחודי התחום בזמן ובתקציב.
התשלום לעמיתים אלו לא נעשה מתוך התקציב השוטף של האוניברסיטה אלא מתוך תקציבים ייחודיים, על ידי ארגונים חיצוניים כגון עמותות או חברות מסחריות, באמצעות גוף המעניק מענק מחקר חיצוני כגון מועצת מחקר או החברה המלכותית.
המכללות רשאיות להעניק מלגות מחקר זוטרות כשוות ערך למשרות פוסט-דוקטורט שנמשכות שלוש או ארבע שנים.
בהודו, דרגת עמית מחקר ניתנת לחוקרים מתחומי מחקר שונים כמו מדע, אמנויות, ספרות, ניהול ועוד כמלגה.
מלגת המחקר ממומנת על ידי מכוני מחקר אקדמיים, מחקריים ממשלתיים, וחברות פרטיות.
מחקרי עמיתי מחקר נמצאים תחת פיקוח של סגל בכיר כגון פרופסור, ראש מחלקה, דיקן וכדומה.
הדרגה האקדמית מתחלקת לשני תתי דרגות עמית מחקר זוטר (JRF) ועמית מחקר בכיר (SRF).
ארגוני מחקר כמו ICAR, CSIR, UGC, ICMR, SERB מגייסים עמיתים למחקר באמצעות מבחן הזכאות הלאומי.
לאחר סיום תקופת המינוי המוגדרת מראש של עמית מחקר זוטר, ניתן לשקול מתן מלגה של עמית מחקר בכיר ביצועיו של עמית המחקר וראיון שנערך על ידי ועדה של מכון המחקר בו העמית עובד.
ישנם מספר מוסדות אקדמיים המנהלים תוכניות עמיתים מבוססות מחקר בהודו.
חלק ממוסדות אלה כוללים את המכון לטכנולוגיית ניהול, Ghaziabad, המכון ההודי לניהול כלכותה, המכון ההודי לניהול שילונג, בית הספר ההודי למינהל עסקים, מוהלי, בית הספר הלאומי למנהיגות בפונה ו- XLRI - Xavier School of Management בג'אמשדפור .
עמית מורשת (נולד ב-7 במרץ 1998) הוא שחקן, מדבב וזמר-יוצר ישראלי.
מורשת נולד ברחובות למשפחה דתית שיצאה בשאלה.
יש לו שתי אחיות ואח, השחקן דניאל מורשת.
למד בתיכון דה שליט ברחובות, והוא בוגר מגמת תיאטרון שם, במסגרתה שיחק במספר הצגות.
למד משחק ואומנויות הבמה במסגרת תיאטרון "בימת הנוער" ברחובות.
בין השנים 2013 ל-2016 שיחק בסדרת המקור של HOT, "הקלמרים", בתפקיד עמית סביליה.
בשנת 2015 גילם שופט כדורסל בסדרה "פרודים".
באותה שנה שיחק בסדרה "מריו" בתפקיד תום אליהו, יחד עם שירה האס, וגם בסרט הקולנוע "דץ הבלץ", בתפקיד איתי.
בשנת 2016 שיחק במחזה "הר לא זז" בתיאטרון בית ליסין, בתפקיד מאסו.
בשנת 2017 שיחק בתפקיד ראשי בסרט קצר של דניאל זוז, "המהפכה".
באותה שנה, דיבב את קאבה בסדרה "דרגון בול סופר".
בין השנים 2017 ל-2019 שיחק בקומדיית המצבים "אחותי קפצה כיתה" בערוץ KidZ, בתפקיד קובי.
בשנת 2018 החל לשחק בסדרה "טרנינג" המשודרת בערוץ KidZ, בתפקיד יגיל חצרוני.
באותה שנה שיחק גם במחזה "שייקספיר מאוהב" בתיאטרון הבימה, בתפקיד ג'ון ובסטר.
בשנת 2019 שיחק בסדרת הנוער "כפולה" (החל מעונה 4) המשודרת גם היא בערוץ KidZ, בתפקיד זבולון.
באותה שנה שיחק בתפקיד אורח את דוד המלך, בעונה הרביעית של הסדרה "היהודים באים", המשודרת בכאן 11. באותה שנה השתתף גם במחזמר חנוכה "כמו גדולים", משירי הילדים של אריק איינשטיין, יחד עם ישראל קטורזה, עומר חזן, קים אור אזולאי ועוד.
בשנת 2020 שיחק בעונה השנייה של הסדרה "שב"ס", ששודרה גם היא בכאן 11, בתפקיד צין.
בנוסף, הנחה בערוץ KidZ תוכניות ספיישל ליום הזיכרון לשואה ולגבורה, תשעה באב, יום כיפור ועוד.
בשנת 2021 השתתף בסרט "תמונת הניצחון" בבימויו של אבי נשר, בתפקיד קילומטר.
בשנת 2022 השתתף בסרט "בחורים טובים" בבימויו של ארז תדמור, בתפקיד מאיר.
מאז 2023 מורשת יוצר תוכן בעמוד הטיקטוק "יומי", עמוד טיקטוק הומוריסטי העוסק בעיקר באקטואליה, שבין מנהליו נמנה תם אהרון.
בשנת 2024 חזר לגלם את דמותו של מאיר בסרט "בחורים טובים 2".
בפברואר 2019 הוציא את הסינגל הראשון שלו, שכתב והלחין, "שתהיי רק שלי", שזכה למעל 130 אלף צפיות ביוטיוב.
שנהסדרה/סרטתפקיד2013–2016הקלמריםעמית סביליה2015פרודיםשופט כדורסלמריותום אליהו2016פצועים בראשנער חרדי2017–2019אחותי קפצה כיתהקובי2018טרנינגיגיל חצרוני2019–2020כפולהזבולון2020היהודים באיםדוד המלךשב"סצין
שנהסרטבמאיתפקידהערות2015דץ הבלץעופר ויצמןאיתי2017המהפכהטוביסרט קצר2021תמונת הניצחוןאבי נשרקילומטר2022בחורים טוביםארז תדמורמאיר2024בחורים טובים 2ארז תדמורמאיר
שנההצגהתפקידתיאטרוןהערות2016הר לא זזמאסותיאטרון בית ליסין2018שייקספיר מאוהבג'ון ובסטרתיאטרון הבימהתורגם על ידי דורי פרנס2019כמו גדוליםיוניתיאטראות שוניםמחזמר משירי אריק איינשטיין
עמית ליסטוונד הוא ישראלי אשר היה בילדותו ילד פלא במוזיקה החסידית בשנות ה-90 של המאה ה-20. כיום הוא עורך דין.
נולד למנחם ולבת שבע ליסטוונד.
למד קלרינט, כילד בתלמוד תורה חב"ד ברחובות היה חבר במקהלה של התלמוד תורה.
בגיל 11-12 התחיל לשיר בבר מצווה של החברים.
באחת מהם שמע אותו ידיד של החזן חיים אליעזר הרשטיק וקישר בין השניים.
ליסטוונד החל ללמוד אצלו שיעורי פיתוח קול ונחשף דרכו לעולם המוזיקה.
הרשטיק היה מביא אותו לקונצרטים נחשבים בהיכל התרבות בתל אביב, והם החלו להופיע גם בחתונות, באחת החתונות בארצות הברית ניצח על התזמורת המעבד והמפיק מונה רוזנבלום שנחשף לקול הייחודי של ליסטוונד.
הוא החל לעבוד איתו על פרויקטים מגוונים ושיתף איתו באלבומים "פילהרמונה 1" ו"מונה 3".
ליסטוונד גם ביצע את יצירת ה"הדרן" של מונה שנפרשה לאורך של כ-14 דקות במעמד סיום הש"ס בתשנ"ז באצטדיון יד אליהו.
בשנת 1997 השתתף באלבום הראשון של הזמר אפרים מנדלסון וזכה לפרסום כשביצעו יחד את השיר "כאייל תערוג".
ב-1998 השתתף עם דדי גראוכר באלבום "בטחו בה'" בדואט בשיר "אחינו" ועוד שירים.
הוא השתתף גם במופע האסק, הקונצרט השנתי היוקרתי של המוזיקה החסידית.
במצעד העשור של תחנת הרדיו הדתית קול חי זכה ליסטוונד לתואר ילד העשור.
בסוף חנוכה, בשנת תשנ"ח הופיע לפני קהל רב בעיר בני ברק, בהופעת ענק שיזמה קופת החולים "כללית" לרגל פתיחת סניף ברחוב עזרא בעיר.
הוציא שני דיסקים בשם "עמית של הילדים", שבהם משולבים שירים עם הסברים על התפילה ונושאי יהדות נוספים ובה מופיעים ילדים שונים ששירים איתו ביחד.
את שירותו בצה"ל עשה בלהקת הרבנות הצבאית, משמש כיום במילואים כחזן בענף הקבורה.
בין השירים שלו שהתפרסמו במשך השנים "הבן יקיר לי", "בעזרת השם", "ואמר ביום ההוא", "אחינו כל בית ישראל", "יש אמונה" אותו כתב חיים ולדר והלחין מונה רוזנבלום ו"שישו את ירושלים" שהלחין הזמר אברהם פריד.
בימים הנוראים הוא משמש כחזן.
ליסטוונד מתגורר בלוד, נשוי לשרה, להם שמונה ילדים.
הוא למד משפטים בקריה האקדמית אונו וכיום הוא עובד כעורך דין בתחום הנזיקין ושותף במשרד גורדון - ליסטונד.
"הגדולים של עמית" (2 דיסקים)
עמית קוטלר (נולד ב-25 בספטמבר 1979) הוא עיתונאי ומגיש טלוויזיה ישראלי.
קוטלר נולד לאם ישראלית ולאב יליד ארגנטינה.
הוא למד במגמת ערבית בתיכון היובל בהרצליה.
את שירותו בצה"ל עשה ביחידה 8200.
לאחר שחרורו צה"ל עבד בתחנת הרדיו האזורית 99FM ובמגזין הנוער "מעריב לנוער".
בשנת 2004 החל לעבוד ב"מעריב" כעורך בדסק החדשות וככתב מגזין התרבות.
ב-2008 שימש כשליח מעריב לטקס פרסי אוסקר ה-80, שם ליווה את צוות שחקני הסרט "בופור", שהיה מועמד לפרס אוסקר לסרט הבינלאומי הטוב ביותר.
ב-2008 עבר ממעריב לשמש כעורך התרבות באתר ynet.
בהמשך מונה לעורך דף הבית של האתר, הגיש תוכני אקטואליה, טכנולוגיה ותרבות באולפן האתר, ושימש עורך מדור התיירות "ynet חופש".
קוטלר השתתף בתוכניות רדיו שונות בתחנת 103fm.
השתתף בעונה 1 פרק 6 של התכנית וויפאוט ישראל בתור "העיתונאי שאוהב חייזרים".
בטלוויזיה היה עורך ומגיש בתחום התרבות בערוץ הראשון ובכלל זה בתוכניות "תרבות היום", "טרמינל תרבות" ו"קיץ חי".
בערוץ 20 שימש קוטלר בתפקיד כתב בתוכניות שונות ובהן, "לפני כולם" ו"כלכלי בלילה" בהנחיית שרון גל.
בשנת 2017 הצטרף לערוץ עשר - תחילה ככתב בתוכנית "הצינור" בהגשתו של טל ברמן.
לאחר מיזוג רשת וערוץ עשר, עבר לרשת 13, שם השתתף, בין השאר, בתוכניות "העולם הבוקר" ו"היום שהיה".
הוא שימש ככתב הערוץ לאירוויזיון 2018 ולאירוויזיון 2019, ובשנים שלאחר מכן גם כשליח חדשות 13 לאירוויזיון 2023 ולאירוויזיון 2025.
ביולי 2019 החל להגיש ב"רשת 13" את מגזין התרבות "טרמינל", אך בראשית 2020 הוחלף בהגשה בידי ירדן הראל.
בפברואר 2020 הגיש ברשת 13, לצד שי-לי שינדלר, את התוכנית היומית "MUST" ששידורה הסתיים לאחר חודשים ספורים.
קוטלר עבר בחודש יולי 2023, להתגורר ביוון, משם ממשיך לשדר כמדי יום לתוכניות רשת 13, בעיקר לתוכניות הבוקר.
עמית לוינטל (נולד ב-10 במרץ 1980) הוא פרשן וכתב ספורט ישראלי.
נולד ברמת גן לדני לוינטל ויעלה ון דר הורן.
בגיל שלוש עברו ליישוב עשרת שבישובי מועצה אזורית גדרות.
סיים לימודיו בתיכון ברנר בגבעת ברנר במגמת ערבית ופילוסופיה.
סיים תואר בתקשורת במכללת ספיר.
עמית לוינטל הוא פרשן הספורט ההומוסקסואל הראשון בישראל.
לדבריו "חשוב לי להראות שגם הומואים יכולים להתעסק בכדורגל.
זה גם משנה קצת את התפיסות בחברה".
החל את דרכו המקצועית ב-2006 כעיתונאי בדסק החוץ וכפרשן מומחה לפוליטיקה אמריקאית.
מ-2008 עד 2015 עבד במערכת עיתון ישראל היום ככתב ספורט, סיקר מטעמם את המונדיאל בשנת 2010 בדרום אפריקה ואת המונדיאל בשנת 2014 בברזיל ככתב חוץ.
ב-2015 עבר לצ'רלטון ועבד כפרשן בליגות הזרות.
ב-2018 הצטרף לסגל הפרשנים באולפן המונדיאל של כאן 11 ובלט בידיעותיו לגבי המונדיאל ברוסיה.
מטעם עבודתו עבד עם רן בן שמעון, ג'ובאני רוסו וטל בנין.
כמו כן היה עורך חדשות החוץ של וואלה!.
מ-2017 חבר בפודקאסט "בכל יום נתון" של אוריאל דסקל.
מ-2018 חלק מסגל הפרשנים של ערוץ ONE ומפרשן את הליגה האיטלקית.
מספטמבר 2019 בעל הפודקאסט "לוינטל בכל יום שני" המסקר את משחקי סוף השבוע בחמש הליגות האירופיות הגדולות.
החל מנובמבר 2018 מגיש יחד עם ליאן וילדאו את תוכנית הספורט השבועית "כאן ספורט" ב"כאן רשת ב'".
החל משנת 2024 מופיע לעיתים כפרשן בערוץ עכשיו 14. בדצמבר 2024 הודיע כי יצטרף לפאנל תוכנית הפטריוטים בערוץ.
עמית סלונים (נולד ב-16 בספטמבר 1983) הוא עיתונאי ישראלי, מבקר המוזיקה והתרבות של אתר וואלה והעורך הראשי של גוף התקשורת העצמאי דמוקרטTV.
בעברו שימש כאחד ממייסדי אתר האינטרנט "mako" מבית שידורי קשת, וכעורך הספורט ומנהל עמוד הפייסבוק של האתר.
מכהן מאז יוני 2021 בוועד המנהל של ארגון העיתונאים והעיתונאיות בישראל.
סלונים נולד בתל אביב, בנם של איש העסקים אורי סלונים ובתיה סלונים (לבית אלעזר), ונכדו של לוחם האצ"ל נחום סלונים.
הוא למד בבית הספר התיכון אליאנס והמשיך ללימודי תואר ראשון בכתיבה יוצרת בחוג לספרות של אוניברסיטת תל אביב לצד לימודי סוציולוגיה ואנתרופולוגיה.
בשנת 1999 החל לכתוב למדור הספורט של אתר האינטרנט זולה, ובהמשך הפך לעורך המדור.
במקביל לשירותו הצבאי ביחידת 8200, החל לפרסם טור שבועי במסגרת תוכניית המשחקים של קבוצת הכדורסל מכבי תל אביב.
הטור "מחשבות משער 8" הפך למזוהה עם סלונים, והוא המשיך לפרסם אותו במשך יותר מעשור.
במהלך לימודיו החל סלונים לעבוד באתר האינטרנט של שידורי קשת, והיה חלק מצוות ההקמה של אתר mako.
סלונים החל את תפקידו באתר שעלה לאוויר ב-2008 כעורך ערוץ הספורט.
בהמשך קודם לתפקיד עורך עמוד הבית ועורך עמוד הדעות.
במקביל לתפקידי העריכה שלו באתר, הפך סלונים למבקר המוזיקה והתרבות של האתר, ובין השאר היה שליח mako להופעת האיחוד של מונטי פייתון בלונדון ביולי 2014.
בשנת 2015 עזב את mako והצטרף לאתר וואלה!
NEWS כעורך עמוד הבית ומדור הדעות באתר, על תקופה זו התבקש לתת עדות במסגרת חקירת ראש הממשלה בנימין נתניהו בנושא תיק 4000. במקביל לתפקידיו הרשמיים, פרסם כתבות נרחבות בנושאי תרבות שונים.
בשנת 2017 מונה למבקר ההופעות של מדור התרבות באתר, כאשר בהמשך התמנה גם למבקר טלוויזיה במדור.
בנובמבר 2018, עם פרסום תחקיר של "המקור" על מעורבות אתר וואלה בתיק 4000, נבחר סלונים לפרסם כתבת תגובה בשם האתר.
בין השאר כתב כי העיתונאים שהופיעו בתחקיר הם "אנשי חדשות מצוינים.
ביוני 2021 הצטרף לוועד המנהל של ארגון העיתונאים והעיתונאיות בישראל.
בבחירות של קיץ 2025 הוא נבחר לקדנציה נוספת.
במקביל הוא משמש כחבר בוועדת חופש העיתונות של הארגון.
בספטמבר 2022 סלונים היה שליח וואלה ללונדון, משם סיקר את הלוויית המלכה אליזבת השנייה.
בתחילת 2023 חשף בפניו הזמר הבריטי רובי וויליאמס כי הוא "מזדהה כיהודי" ושקל להתגייר, בריאיון שצוטט בכלי תקשורת ברחבי העולם.
עם פרוץ מלחמת חרבות ברזל, היה סלונים לעיתונאי הראשון מאתר וואלה שנשלח לסקר את הלחימה ברצועת עזה.
הוא התלווה לחיילים מחטיבת הנח"ל במחנה הפליטים שאטי.
אחד מהחיילים שהתראיינו בפניו הוא סרן שאול גרינגליק שנפל במלחמה כחודש לאחר מכן.
בספטמבר 2024 מונה לתפקיד העורך הראשי של גוף התקשורת העצמאי דמוקרטTV.
סלונים גר בתל אביב בשכונת רמת אביב ג עם זוגתו ושתי בנותיו.
סלונים הוא צאצא של מי שכונתה "אם היישוב היהודי בחברון", הרבנית מנוחה רחל סלונים, שהייתה נכדתו של רבי שניאור זלמן מלאדי, "בעל התניא" ומייסד חסידות חב"ד, ובתו של בנו ממשיכו רבי דובער שניאורי "הרבי האמצעי".
סבו נחום סלונים היה בן דודו של ראובן ריבלין, נשיא מדינת ישראל העשירי, ועורך הדין אורי סלונים, שהיה יו"ר "וראייטי" ישראל ונשיא ויו"ר של "וראייטי" העולמי, הוא בן דוד של אביו.
עמית כהן גרטל (נולד ב-21 בנובמבר 1998) הוא כדורגלן ישראלי, המשחק בעמדות המגן והקשר במכבי נתניה מליגת העל.
כהן החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של הפועל רעננה.
ב-9 באוגוסט 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בניצחון 2–4 נגד מכבי נתניה.
בקיץ , הצטרף בספורט לשהפועל חדרה, העולה החדשה לליגת העל.
ב-3 בספטמבר 2018, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה בניצחון 0–1 מול בית"ר ירושלים.
ב-6 באפריל 2019 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בניצחון 1–3 מול מכבי חיפה.
בסיום העונה חזר לרעננה, וב-24 באוגוסט 2019 ערך את הופעת הבכורה שלו, בהפסד 3–4 למכבי חיפה.
שבוע לאחר מכן, הבקיע את שער הבכורה שלו, בניצחון 1–2 נגד בית"ר ירושלים.
ב-4 בספטמבר 2020 הושאל לבני יהודה.
ב-22 ביוני 2021 הושאל לבית"ר ירושלים לעונה אחת, עם אופציה לרכישה.
בתום העונה שב לבני יהודה, ולאחר העברת הבעלות של בית"ר ירושלים לברק אברמוב, הגיע כהן בהעברה לבית"ר ירושלים, וחתם על חוזה לשנה.
ב-20 ביוני 2024 חזר לקדנציה שנייה בבני יהודה.
ב-2 בפברואר 2025 חתם במכבי נתניה.
לכהן תשע הופעות בנבחרת הצעירה.
עמית עבו (נולד ב-6 באוקטובר 1999) הוא כדורסלן ישראלי, המשחק בעמדת הרכז בקבוצת בולזאק באסקט מליגת העל הצרפתית.
עבו גדל ביישוב מתן לאם אשת חינוך ולאב ששיחק כנער במחלקת הנוער של הפועל תל אביב בכדורסל.
החל לשחק מגיל קטן בקט-סל של הפועל כפר סבא.
בעונת 2012/13 זכה עם המועדון בגביע המדינה לילדים ובמצטיין משחק הגמר.
בכיתה ח' שיחק שנה באקדמיה לכדורסל בויינגיט עד שבכיתה ט' עבר לשחק במחלקת הנוער של מועדון מכבי תל אביב.
עם קבוצת הנערים של המועדון זכה בגביע נערים לעונת 2014/15, עבו נבחר למצטיין משחק הגמר.
באותה עונה שיחק גם במקביל בקבוצת הנוער של המועדון תחת המאמן אורן אהרוני.
עבו זכה בתואר תגלית העונה לעונת 2014/15. בשנים הבאות זכה בדאבל של גביע ואליפות בעונות 2015/16 ו-2016/17 ובחמשיית העונה פעמיים ברציפות.
בעונת 2015/16 זכה באליפות אחרי ניצחון מול גלבוע/מעיינות ובגביע המדינה לאחר ניצחון מול הפועל תל אביב (מצטיין משחק הגמר).
בעונת 2016/17 זכה באליפות אחרי ניצחון מול גלבוע/מעיינות (מצטיין סדרת הגמר) ובגביע המדינה לאחר ניצחון מול מכבי ראשון לציון.
במרץ 2016 השתתף עם הקבוצה בטורניר קרואטיה שם זכתה הקבוצה במקום הראשון ועבו נבחר לחמשיית הטורניר.
בספטמבר 2016 השתתף במחנה האירופי של "כדורסל ללא גבולות" שנערך על ידי פיב"א וה-NBA וזכה בתואר חמישיית הטורניר.
בפברואר 2017 במשחקי מוקדמות היורוליג בבלגרד, זכה עבו בתואר מלך הסלים, מלך החטיפות, נבחר לחמישיית הטורניר וזכה בתחרות השלשות.
עונתו הראשונה בקבוצת בוגרים הייתה בעונת 2016/17 בקבוצת הבוגרים של מכבי תל אביב.
בעונה זו היה שותף לזכיית הקבוצה בגביע המדינה.
את עונת 2017/18 התחיל בקבוצת הפועל אילת ומספר חודשים לקראת סוף העונה עבר לשחק במכבי הוד השרון.
בתום העונה עבר לשחק במכבי ראשון לציון איתה זכה בגביע ווינר לעונת 2018/19. מספר מחזורים לתום העונה עבר לשחק במכבי אשדוד.
לקראת תחילת עונת 2020/21 עבר לשחק בקבוצת עירוני נס ציונה.
עבו שיחק בנבחרות הקדטים והנוער של ישראל.
ב-2015 שיחק עבו בנבחרת תחת המאמן רמי הדר באליפות אירופה לנבחרות עד גיל 16 בטורניר שנערך בליטא.
בטורניר הוביל את הנבחרת עם 20.9 נקודות (רביעי בדירוג הכללי בטורניר) ו-4.6 ריבאונדים בממוצע למשחק.
בטורניר קלע 10.2 נקודות בממוצע למשחק.
ב-2017 השתתף באליפות אירופה דרג ב' לנבחרות עד גיל 18 בטורניר שנערך באסטוניה.
בטורניר קלע 11.9 נקודות ומסר 5.6 אסיסטים בממוצע למשחק.
עבו נבחר לחמישיית הטורניר וכן סיים כמלך האסיסטים של הטורניר.
עמית מררי (נולדה ב-27 ביוני 1968) היא עורכת דין ישראלית.
מאז 2017 מכהנת כמשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי.
מררי נולדה בארצות הברית לפרופסורים דליה מררי ואריאל מררי.
סבה איתן היה בן דודו של משה דיין.
היא בעלת תואר ראשון ושני במשפטים מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
שימשה כפרקליטה בפרקליטות המדינה במחלקה לעניינים בינלאומיים ובמחלקה הפלילית, עוזרת היועץ המשפטי לממשלה אליקים רובינשטיין, והחל משנת 2005 כרפרנטית במחלקת ייעוץ וחקיקה במשרד המשפטים.
כן שימשה כעוזרת משפטית במערכת התביעה של ארצות הברית, לרבות במערכת הפדרלית בתחום של פשיעה מאורגנת ועבירות הלבנת הון.
ב־2009 מונתה לראש אשכול פשיעה חמורה במחלקת ייעוץ וחקיקה (משפט פלילי) במשרד המשפטים.
במסגרת זו הובילה נושאים מגוונים, דוגמת המאבק בהלבנת הון, מאבק בטרור, הרפורמה בעבירות המתה, עבירות שחיתות, ביטחון, הסתה וכיוצא בזה.
ביוני 2017 מונתה למשנה ליועץ המשפטי לממשלה למשפט פלילי.
במסגרת תפקידה קבעה יחד עם המשנה ליועץ המשפטי ארז קמיניץ שהגרלות תוכנית מחיר למשתכן נערכו בניגוד לחוק, ומונתה לגבש חקיקה אשר תסדיר הדלפות לעיתונאים ולהסדיר שמירת חומרי מודיעין על אישי ציבור (בעקבות מסמך מני יצחקי).
כן הובילה יחד עם לשכת עורכי הדין שיתופי פעולה בתחום זכויות חשודים ונאשמים, בחנה את תחום הפעלת המדובבים, וחברה בוועדה למניעת הרשעות שוא.
כן פעלה לצמצום פעילות מועדוני הימורים פרטיים.
מררי מובילה צוות בין משרדי לבחינת המדיניות בנוגע להפללה וצריכה של קנאביס.
בשלהי שנת 2018 העמיד היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט את מררי בראש צוות פרקליטים מטעמו לבחינת תיקי נתניהו, נוסף על הצוות העיקרי אותו הובילה ליאת בן-ארי בפרקליטות המדינה.
הקמת הצוות גררה ביקורת מצד הפרקליטות.
מררי הייתה בין בכירי המערכת אשר ביקשו להחמיר את האישומים נגד בנימין נתניהו.
לאחר הגשת כתב האישום השתתפו מררי וצוותה בשימוע שנערך לנתניהו.
בדצמבר 2020 הקים היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט פורום למאבק בשחיתות בראשותה של מררי.
בינואר 2021, במהלך מבצע לתת כתף, התעמתה מררי עם השר לביטחון הפנים אמיר אוחנה, על רקע החלטת האחרון להקדים ולחסן נגד קורונה את סגל בתי הסוהר לפני האסירים הכלואים.
לאחר שחוסנו האסירים דן בג"ץ בסוגיה, וגיבה את עמדתה של מררי.
בין השנים 2016–2021 עמדה בראש צוות בין-משרדי לבחינת חלופות לעונש המאסר, אשר המשיך את עבודתה של הוועדה לבחינת מדיניות הענישה והטיפול בעבריינים (ועדת דורנר).
לפי מסקנותיו, בין השאר, הוצע לביטול עונשי מאסר על עבירות קלות, והמרתן בחלופות דוגמת מאסרי בית.
בינואר 2022, על רקע פרסום בעיתון כלכליסט לפיו ביצעה משטרת ישראל שלא כדין האזנות סתר באמצעות תוכנת "פגסוס" של חברת NSO, מינה היועץ המשפטי לממשלה אביחי מנדלבליט את מררי לעמוד בראש צוות אשר יבחן את הפרשה.
ב-21 בפברואר 2022 פרסם הצוות את מסקנותיו, לפיהן מרבית ממצאי התחקיר אינם נכונים.
הצוות ממשיך לבחון את הטיפול המשטרתי בהאזנות סתר בדרך של תקשורת בין מחשבים (הדבקה של ניידים).
בפברואר 2023 פרסמה מררי חוות דעת בה הביעה התנגדות להצעת חוק שהגיש חבר הכנסת משה סעדה, לפיה תוסמך המחלקה לחקירות שוטרים לחקור גם פרקליטים, המחלקה תנותק מפרקליטות המדינה ותהפוך לעצמאית, והעומד בראשה ייבחר בידי שר המשפטים.
מררי היא בת זוגו של איל ינון, לשעבר היועץ המשפטי לכנסת.
כאחרים היו בני הזוג חתומים על הסדר ניגוד עניינים.
על רקע ביקורת ציבורית, נמנע ינון – אחד מן העדים במשפט נתניהו – מלעסוק בסוגיית חסינותו של נתניהו, הנוגעת לתיקים שהובילה בת זוגו.
עם זאת, קשר העיתונאי בן כספית בין הטבות שונות שהוענקו לינון על רקע סיום עבודתו בכנסת, ובין עיסוקה של מררי בתיקי נתניהו.
בעקבות זאת הגיש נתניהו תביעת דיבה כנגד בן כספית.
עמית לדרך היא עמותה הפועלת לצמצום הקיטוב בחברה הישראלית על ידי מתן שוויון הזדמנויות לבוגרי צבא המגיעים מרקע מוחלש.
העמותה מסייעת למשתתפים בה להשתלב באופן מיטבי באזרחות דרך צירים של תעסוקה, השכלה ומיומנויות חיים רכות תוך כדי העצמה והגברת תחושת מסוגלות עצמית.
העמותה קמה כיוזמה חברתית בשנת 2013 על ידי נטלי הורוביץ וענבל אלישע שהיו מפקדות בחוות השומר ששימש כבסיס טירונות שקלט אליו חיילים מרקע של סיכון וקשיי הסתגלות היה הפגישה הראשונה של אותם חיילים עם הצבא.
האמונה הייתה שבזכות השלמת שירות צבאי מלא, ההשתלבות בחברה הישראלית תהיה טבעית וקלה.
אולם המציאות הייתה אחרת עבור כל אותם חיילים וחיילות.
מתוך אותה הבנה החליטו השתיים לעשות מעשה ולאסוף אנשים שיסייעו לאותם חיילים וחיילות.
הרעיון הראשוני כלל תוכנית ליווי אישית, תפירת חליפה מדויקת למידות החייל המשוחרר, הצבעת מטרות ויעדים ובסיום – השתלבות מיטבית בחברה.
עמותת עמית לדרך פעילה כבר שנים והיא מובלת על ידי ועד מנהל הכולל את מפקדי צה"ל לשעבר וביניהם:
לכל חייל משוחרר מוצמד מלווה אישי, מנטור (מתנדב), המסייע לו לבנות תוכנית אישית אשר כוללת: הצבת מטרות, קביעת דרכי פעולה להשגתן, פיתוח מיומנויות פרקטיות וכן סיוע במיצוי זכויות.
המנטור מהווה עבור הצעיר דמות משמעותית אשר יוצר עימו קשר מעצים ומסייע ועוזר לו להתוות את הדרך בתחומי תעסוקה, השכלה, דיור ועוד.
בנוסף, משתתפים הצעירים בסדנאות ומפגשי תוכן מקצועיים אשר תומכים בתוכנית האישית שלהם ומעניקים להם כלים וידע שיסייעו להם באזרחות כגון: ניהול פיננסי, קבלת החלטות, תעסוקה ועוד.
כל צעיר המשתלב בתוכנית מתנסה במעורבות חברתית במהלך שנת פעילותו ומצופה ממנו להמשיך ולתרום למען הזולת במקום בו הוא מזהה צורך.
את מודל העבודה תומכת מעטפת ארגונית רחבה אשר מסייעת לצעיר להגיע למטרותיו באמצעות: סיוע בלימודים, שותפויות עם מוסדות להשכלה גבוהה והכשרות מקצועיות, קשרי מעסיקים, סיוע בטיפול רגשי, מערך מלגות ועוד.
עמית סער (7 בספטמבר 1978 – 1 בינואר 2026) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, שירת כראש חטיבת המחקר באגף המודיעין.
הוא החל את שירותו הצבאי במסגרת העתודה האקדמית, עת למד לתואר ראשון בלימודי המזרח התיכון ופילוסופיה באוניברסיטה העברית בירושלים.
בהמשך השלים תואר שני בפתרון סכסוכים בין-לאומיים מאוניברסיטת ברנדייס בארצות הברית.
הוא התגייס לחיל המודיעין והחל את שירותו במדור מחקר ירדן, שם חזה את העברת השלטון מחוסיין, מלך ירדן לבנו עבדאללה השני.
לאורך השנים ביצע מספר רב של תפקידי פיקוד ומטה בחיל המודיעין.
בשנת 2010 קודם לדרגת סא"ל ומונה לראש הזירה האזורית והבין-לאומית בחטיבת המחקר.
בשנת 2011 מונה על ידי ראש אמ"ן, אביב כוכבי, לעוזרו האישי למודיעין.
בשנת 2013 מונה לראש ענף פח"ע ביחידת המודיעין של פיקוד הדרום, תפקיד אותו מילא בין היתר במהלך מבצע צוק איתן.
בשנת 2015 קודם לדרגת אל"ם, ומונה לראש הזירה הפלסטינית בחטיבת המחקר.
בתפקיד זה היה אמון על תחומי המחקר ברצועת עזה ובאיו"ש.
בשנת 2017 יצא לשנת לימודים במכללה לביטחון לאומי והשלים תואר שני נוסף במדעי המדינה באוניברסיטת חיפה.
בשנת 2018 מונה לקצין המודיעין של פיקוד הדרום, תפקיד אותו מילא בין היתר במהלך העימותים סמוכי הגדר וכן במהלך מבצע חגורה שחורה.
באוקטובר 2020 מונה לראש חטיבת המחקר באמ"ן בדרגת תת-אלוף.
מתוקף תפקידו, היה אחד מקציני צה"ל המעטים המשתתפים באופן קבוע בדיונים עם הצמרת הביטחונית (פורום מטכ"ל) והצמרת המדינית (ממשלת ישראל, הקבינט המדיני-ביטחוני, ועדת החוץ והביטחון).
סער הזהיר מהקירבה של איראן להשגת אורניום מועשר לפצצה גרעינית וכן מכלי הטיס הבלתי מאוישים שהיא מפיצה לגרורותיה.
באפריל 2022 אמר שלאיראן יידרשו עוד כשנתיים עד שהיא תוכל לייצר פצצה גרעינית, ושאיראן לא רוצה להיות מדינה מצורעת, אלא רוצה להשפיע בעולם ולהיות חלק ממנו ושהיא מורתעת מישראל.
הוא ציין שקבוצות בתימן ובעיראק מתחמשות בסיוע איראן בנשק מדויק ארוך טווח.
לגבי פעולות הטרור שיצאו מיהודה ושומרון, טען באפריל 2022 שאין להן יד מכוונת, ואמר שהצעקה ש"הר הבית בסכנה" פועלת רק על ערביי מזרח ירושלים וקצת אצל ערביי ישראל, ולא אצל ערביי יהודה ושומרון.
סער טען שלישראל אינטרס שמרקם החיים ביהודה ושומרון וברצועת עזה יימשך ושכמה שיותר פלסטינים נורמטיביים יעבדו בישראל.
בסוף 2022 הזהיר מאיבוד המוטיבציה והלגיטימציה של הרשות הפלסטינית והתערערות היציבות בעקבות זאת.
על חמאס אמר שהוא משוכנע שאינו רוצה במערכה נוספת בעזה, גם בגלל ההרתעה הישראלית וגם מסיבות אחרות, שהוא מתקשה להשתקם צבאית מאז מבצע שומר החומות ושייקח לו שנים להשתקם.
הוא תמך בכניסת כמה שיותר פועלים מעזה לישראל, אך עם זאת ציין שאסור שהמצב בעזה יהיה יותר טוב מהמצב ביהודה ושומרון, ואסור שכניסת הפועלים מרצועת עזה תהפוך לבעיה ביטחונית.
הוא גם טען שאין לעזה פתרון ושאין טעם לכבוש את עזה כי אף אחד לא רוצה להישאר בעזה.
עם זאת, הוא הביע חשש מהידרדרות לעימות שחמאס אינו מעוניין בו.
על דגלי חמאס והצהרות חמאס בהר הבית אמר שמדובר על רצון להרגיז את ישראל ולא תמיכה אמיתית.
לגבי ממלכת ירדן טען שאין צורך להתרגש מהביקורת שלהם שנובעת מצרכים פנימיים, שכן היא לא תזעזע את היחסים עם ישראל.
על מצרים אמר שהשלום עם ישראל הוא "אבן יסוד חזקה מאוד במדיניות המצרית", שההנהגה במצרים לא רואה בישראל אויב ושהם לא מאפשרים מעבר של אמצעי לחימה לרצועת עזה.
סער טען באפריל 2022 שחזבאללה הוא ארגון מרוסן בשימוש בכוח, ושהמזכ"ל חסן נסראללה מעוניין בשקט ואינו שואף לעימות עם ישראל.
לדבריו, נסראללה אינו מקבל פקודות מאיראן אלא שותף בקבלת ההחלטות שלה.
עם זאת, בטווח הארוך חזבאללה שואף להכות בישראל שוב ושוב – למשל באמצעות כיבוש יישובים זמני – לשבור את ישראל לאורך זמן.
באוגוסט 2022 השתתף בדיון בקבינט המדיני-ביטחוני, שבו הובהרה חשיבות הסכם הגבול הימי בין ישראל ללבנון ונאמר כי בלעדיו עלולה לפרוץ הסלמה.
באוגוסט 2023 דחה סער את דברי שר הביטחון יואב גלנט שלפיהם ההסכם הגביר את ביטחונו של חזבאללה, וטען שהביטחון העצמי של הארגון גבר עוד קודם לכן.
במרץ וביולי 2023 כתב מכתבים לראש הממשלה, בנימין נתניהו, שבהם הזהיר שהמשבר הפוליטי-חברתי בישראל על רקע הרפורמה המשפטית מעודד את איראן, חזבאללה וחמאס לפעול נגדה.
אזהרות דומות השמיע בוועדת החוץ והביטחון של הכנסת.
לטענתו, הוא ראה שינוי ביחס של אויבי ישראל אליה, בראותם את ישראל כחלשה בגלל שלושה גורמים: היעדר לכידות, היחלשות צה"ל וערעור יחסי ישראל – ארצות הברית.
בלילה שבין 6–7 באוקטובר 2023 העירו אותו ב-3:30 בלילה עם מידע מודיעיני חריג הכולל הפעלת כרטיסי סים ישראליים בטלפונים של פעילי חמאס.
למפרע סיפר שלא עלה על דעתו שהסימנים מעידים על מלחמה, ושהטעות בהבנת חמאס נבעה מקונספציה שהתגבשה במשך שנים, שלא ניתן לשנות בלילה אחד.
ב-11 באוקטובר 2023, כאשר ראשי מערכת הביטחון הציעו לתקוף את חזבאללה, סער התנגד לתקיפה וטען שיש להתמקד בלחימה בחמאס.
במרץ 2024 הודיע על כוונתו לפרוש מתפקידו עם סיום התחקיר של צה"ל על טבח שבעה באוקטובר.
באפריל 2024 פרש מתפקידו כראש חטיבת המחקר לאחר שהתגלה בגופו גידול ממאיר, והוחלף על ידי איתי ברון.
סער כתב אגרת פרידה לאנשי חטיבת המחקר ובה הדגיש את המחויבות האישית והאחריות שלו בשבעה באוקטובר, הוא ציין שהוא מסיים את תפקידו עקב מצבו הבריאותי.
סער היה נשוי לעלעל ואב לשלושה.
נפטר ב-1 בינואר 2026 ממחלת הסרטן.
למחרת הובא למנוחות בבית הקברות הצבאי קריית שאול.
עמית מאיר (נולד ב-7 בינואר 2001) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר האחורי בהפועל רמת גן.
מאיר גדל במחלקות הנוער של הפועל ראשון לציון והפועל תל אביב.
ב-30 במאי 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל תל אביב, בניצחון 1–2 על מכבי חיפה במסגרת עונת 2019/2020 בליגת העל.
בסך הכול ערך תשע הופעות ליגה בעונה זו.
ב-2 בספטמבר 2020 חתם במכבי פתח תקווה.
ב-12 בספטמבר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בניצחון 0–2 על הפועל כפר סבא במסגרת עונת 2020/2021 בליגת העל.
בסך הכול ערך 23 הופעות ליגה בעונה זו.
ב-8 ביוני 2022 חתם בהפועל חיפה.
ב-11 בינואר 2023 הושאל למכבי בני ריינה.
ב-14 ביוני התיר את חוזהו בחיפה וחתם לשלוש שנים בבני יהודה תל אביב, אך ב-31 ביולי חתם לעונה במכבי בני ריינה.
באוגוסט 2024 שב לבני יהודה תל אביב אך שוחרר לאחר חודש וחתם בהפועל רמת גן.
עמית יפרח (נולד ב-20 באוגוסט 1974) הוא מזכ"ל תנועת המושבים ויו"ר התאחדות חקלאי ישראל.
יפרח נולד ב-20 באוגוסט 1974, לשולמית ולמאיר יפרח, משפחת חקלאים ממושב אוהד בעוטף עזה, בו גדל.
האב מאיר משמש מזכיר ארגון מגדלי הירקות.
בשנת 1992, עם סיום לימודיו התיכוניים, התגייס לצה"ל ושירת כלוחם ומפקד ביחידת דובדבן.
לאחר שירותו הצבאי נשלח מטעם משרד ראש הממשלה לשירות בנציגויות ישראל בעולם.
בעל תואר ראשון במשפטים (LL.B) עם התמחות בתחום הקרקעות והאגודות השיתופיות מטעם המכללה האקדמית למשפטים ברמת גן משנת 2003, ותואר שני במדיניות ציבורית בתוכנית למנהלים באוניברסיטת תל אביב, אותו קיבל ב-2008. יפרח הוא עורך דין, מגשר מוסמך ובעל תעודת בורר.
נשוי למרסל ואב לארבע בנות.
לאחר הלימודים שימש בתפקידים שונים בתנועת המושבים, בין השאר כיהן במשך כ-15 שנים כיו"ר אגף הקרקעות ואגודות שיתופיות בתנועה וכיועץ המשפטי שלה.
השתתף בדרישה לעדכון תמ"א 35 ולמתן ההיתר להקמת יחידה שלישית בנחלה.
ניהל את הוועדה המשפטית שליד תנועת המושבים בישראל – מוסד ליישוב סכסוכים וניהול בוררויות וגישורים.
היה חבר בוועדות שהוקמו לבחינת מדיניות בנושאי התיישבות כנציג האגודות השיתופיות במושבים, ביניהן ועדת רייף בעניין הוועדים המקומיים, הוועדה לבחינת "חוק ההתיישבות", הוועדה לבחינת דור ההמשך בהתיישבות והוועדה להסדרה של האדמות החקלאיות בעמק המעיינות.
בנובמבר 2019 מונה על ידי מועצת תנועת המושבים לממלא מקום מזכ"ל התנועה, במקומו של מאיר צור שפרש מהתפקיד.
במרץ 2021 התקיימה ועידת תנועת המושבים אשר בחרה ביפרח פה אחד לתפקיד מזכ"ל התנועה.
יפרח מלווה את האגודות החקלאיות בתהליכים השונים שעוברים על המושב, הן בהסדרת מערכת היחסים בין הוועדים והן בטיפול וליווי בהליכים מול השלטון המרכזי בכל ענייני הקרקעות, ניהול אגודה שיתופית ובנושא עיגון הזכויות בקרקע.
משתתף קבוע בישיבות רשות מקרקעי ישראל מטעם המרחב הכפרי וכלל התנועות המיישבות.
חבר בוועדות ציבוריות בענייני מקרקעין, תכנון ובניה ומשמש יו"ר פורום התיישבות ורשות מקרקעי ישראל בלשכת עורכי הדין.
ביוני 2021 מונה ליו"ר התאחדות חקלאי ישראל, נוסף על תפקידו כמזכ"ל תנועת המושבים.
השתתף במאבק נגד הרפורמה בענף הצומח וההטלה של שר החקלאות עודד פורר ושר האוצר אביגדור ליברמן, ותמך במפגינים שחתכו את גדר הגבול עם לבנון.
בנובמבר 2022 קיבל את פרס אות החלוצים החדשים לשנת 2021–2022 של האיגוד הספרדי העולמי.
בינואר 2023 נבחר לתפקיד יו"ר חבר הנאמנים של המכללה האקדמית אחוה.
עמית לוי (נולד ב-14 באפריל 1971) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת המגן הימני.
ב-31 באוגוסט 1991 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 1–3 למכבי חיפה במסגרת גביע הטוטו.
ב-23 בנובמבר ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה בניצחון 0–4 בדרבי נגד הפועל תל אביב.
את העונה סיים עם 11 הופעות בליגה במדי הקבוצה הבוגרת והיה שותף לזכייה שלה באליפות ראשונה אחרי 13 שנים.
ב-12 בספטמבר 1992 רשם שלושה בישולים בניצחון 2–5 נגד הפועל באר שבע בליגה.
בעונת 1993/1994 איבד את מקומו בהרכב לאמיר שלח, אולם עונה לאחר מכן חזר להרכב הקבוצה.
בינואר חתם במכבי הרצליה במדיה שיחק שנתיים וחצי.
בהמשך הקריירה, שיחק גם בהכח רמת גן ומ.כ.
עמית קרן (נולד ב-7 בינואר 1964) הוא פרופסור בפקולטה לפיזיקה בטכניון.
הוא פיזיקאי ניסויי בתחום של מוליכות-על ומגנטיות וחוקר חומרים כמו: זכוכיות ספינים, מגנטים מתוסכלים, מגנטים מולקולריים, ומוליכי-על בטמפרטורות גבוהות.
הוא משתמש במגוון בטכניקות ניסיוניות כמו: רזוננס מיואוני, אלקטרוני וגרעיני, מגנטומטריה, הולכה, פיזור נייטרונים, פיזור קרני איקס, ופליטה פוטו-אלקטרונית.
כמו כן הוא מפעיל מעבדה לגידול גבישים יחידים.
עמית קרן נולד בתל אביב ב-1964, בן לשרה ויוסף קרן.
קיבל תואר ראשון במתמטיקה ופיזיקה מאוניברסיטת תל אביב בשנת 1986, תואר דוקטור מאוניברסיטת קולומביה בארצות הברית בהנחייתו של פרופ' טומו יואמורה בשנת 1994, והיה בתר דוקטורט באוניברסיטת דרום פריז, Orsay בהנחיית Henray Alloul עד 1997.
סקלת אנרגיה משותפת למוליכות-על ומגנטיות: הקבוצה של קרן הדגימה ניסיונית שמוליכות על ומגנטיות בקופרטים יש סקלת אנרגיה משותפת, דהיינו הטמפרטורה הקריטית וחוזק האינטראקציה המגנטית (superexchange) האחראית לסדר המגנטי בחומר פרופורציונליים זה לזה.
תוצאה זאת נבדקה במספר רב של ניסויים שונים.
מיפוי פונקציות קורלציה אקזוטיות בזכוכיות ספין: קרן ושותפים מצאו ניסיונית שקרוב לטמפרטורת הקיפאון של זכוכיות ספינים, תלות הקיטוב של ספין בוחן בזמן ובשדה מגנטי חיצוני היא פונקציה של היחס ביניהם.
הם הסיקו מהתלות הזאת שהקורלציה בין הספינים בחומר מתנהגת כפונקציית חזקה.
דעיכת הקיטוב של מיואון בסביבה מגנטית רועשת: כשמיואון מקוטב ניכנס לסביבה מגנטית רועשת הוא מאבד קיטוב.
הקשר האנליטי בין הקיטוב לתכונות הרעש המגנטי נקרא פונקציית קרן (Keren function).
קשיחומטר: כאשר הזרם בסליל ארוך החודר לטבעת מוליכת-על נדלק, הוא משרה זרם תמידי בטבעת.
כמות הזרם בטבעת תלויה, ולמעשה מגדירה, את הקשיחות העל מוליכה שלה.
על ידי מדידת הזרם בטבעת דרך המומנט המגנטי שלה אפשר לקבוע את הקשיחות.
הקבוצה של קרן פיתחה מכשיר למדידת קשיחות של מוליכי על המבוסס על רעיון זה.
עמית סופר (נולד ב-14 בנובמבר 1970) הוא עורך דין ופוליטיקאי ישראלי, ראש המועצה האזורית מרום הגליל מאז 2009.
נולד וגדל במושב עלמה לרחל, מורה, ולבן־ציון סופר, יליד לוב, מנהל בית ספר וראש מועצה אזורית מרום הגליל.
כשהיה נער נהרג אביו בתאונת דרכים.
בינואר 2004 התמודד על ראשות המועצה האזורית מרום הגליל, אך הפסיד לשלמה לוי.
בינואר 2009 התמודד שוב מול לוי, וגבר עליו כאשר זכה ב-55.3% מהקולות ונבחר לקדנציה ראשונה.
בבחירות בשנת 2013 התמודד שוב מול לוי, זכה ב-69% מהקולות ונבחר לקדנציה שנייה.
בבחירות בשנת 2018 התמודד מול אניטה יצחק מספסופה, זכה ב-65.37% מהקולות ונבחר לכהונה שלישית.
בתקופת כהונתו התרחש אסון הר מירון במתחם קבר רבי שמעון בר יוחאי בהר מירון שבתחומי המועצה.
לאחר האסון העיד בפני ועדת החקירה הממלכתית לחקר אסון הר מירון, וננזף על ידי חבר הוועדה שלמה ינאי על הימנעות המועצה מפעילות מוניציפלית במתחם הקבר.
בהמשך, קיבל מכתב אזהרה מהוועדה.
כשהגישה הוועדה את מסקנותיה במרץ 2024, הטילה אחריות אישית על סופר, אך לא נתנה המלצה אופרטיבית בשל היותו נבחר ציבור, תוך ציון: "אנו משאירים את העניין לצו מצפונו ולמבחן הציבור".
במהלך החזית הצפונית מלחמת חרבות ברזל נדרש להתמודד עם ירי מתמשך לעבר יישובי המועצה האזורית, שחלק מתושביהם פונו.
עקב המלחמה לא נערכו במועצה האזורית בחירות עד פברואר 2024, וסופר המשיך בתפקידו.
בבחירות לראשות המועצה האזורית שנערכו ב-18 בפברואר 2025 נבחר לתקופת כהונה רביעית, לאחר שניצח את יריבו מוטי שמקה עם כ-69.19% מהקולות (לעומת 30.81% לשמקה).
נשוי לנוגה ומתגורר ביישוב בר יוחאי.
אחיו הצעיר הוא חבר הכנסת ושר העלייה והקליטה אופיר סופר.
עמית פרידמן (נולד ב-1981), הוא מוזיקאי ג'אז, סקסופוניסט, מלחין ומורה למוזיקה ישראלי.
זוכה פרס ראש הממשלה למלחינים בתחום הג'אז לשנת 2021.
הוא נחשף למוזיקה בגיל צעיר מאוד, בזכות בן דודו, המבוגר ממנו בכמה שנים, שניגן בחצוצרה.
בזכותו הוא גם התחיל ללמוד בקונסרבטוריון באשדוד.
כשהיה בן 12, השתתף במחנה קיץ למוזיקאים צעירים (מתא"ן) ואחרי ששמע את רמת הנגינה של עוד סקסופוניסטים מרחבי הארץ, החליט ללכת ללמוד בתיכון לאמנויות "תלמה ילין".
את הקריירה המוזיקלית שלו החל פרידמן כנגן ליווי, בין השאר, בהרכבים של דני סנדרסון, הדורבנים, פאנקנשטיין, דייוויד ברוזה, הפרויקט של עידן רייכל, ולמשך מספר שנים היה חבר קבוע בהרכב האורקסטרה של אבי לייבוביץ'.
בשנת 2009 הוציא פרידמן את "איש השקיות", אלבום ראשון, הכולל ניסיון לשירים שלו בעברית.
בווידאו קליפ לשיר, הנושא את שם האלבום, כיכבה דנה פרידר.
אלבום הג'אז הראשון בהובלתו של פרידמן, "Sunrise", יצא בשנת 2012, בחברת התקליטים "Origin Records".
האלבום מורכב כולו מלחנים מקוריים של פרידמן, והוא משתף בו פעולה עם חמישה סולנים מובילים בסצנת הג'אז: עמוס הופמן (גיטרה ועוד), עומרי מור (פסנתר), גלעד אברו (קונטרבס), רוני עברין (כלי הקשה) ואמיר ברסלר (תופים).
בנוסף להרכב נגני הג'אז ולרביעיית כלי מיתר (המלווה מספר קטעים), מתארחת באלבום גם תמר אייזנמן בשיר הנושא, "Sunrise", החותם את האלבום.
ההיכרות של השניים הייתה בהרכב "להקת הלילה", להקת הליווי שהופיעה בתוכנית הטלוויזיה של ליאור שליין (בשנים 2006–2009).
האלבום זכה לביקורות חיוביות והושמע לא מעט בתחנות הרדיו בישראל.
הוא דורג בראש רשימות אלבומי הג'אז במגזינים המובילים בארצות הברית.
"Sunrise" היה גם אלבום הג'אז הנמכר ביותר בשנת 2012 בישראל ושיר הנושא של האלבום נכנס לרשימת "השירים המושמעים ביותר" בתחנת הרדיו 88FM.
בשנת 2016 הוציא פרידמן את אלבומו הבא, "Long Way To Go", שהמשיך את הרוח המוזיקלית של "Sunrise".
באלבום זה מצטרפים להרכב השישייה שלו שלושה זמרים אורחים לשיתופי פעולה מקוריים - קלאודיה אקונה (צ'ילה-ארצות הברית), רביד כחלני ותמר אייזנמן.
האלבום יצא ב-"Dot Time Records", חברה בינלאומית המתמחה במוזיקת ג'אז ומוזיקת עולם, ואת ההשקה החגיגית לאלבום הוא ערך במסגרת פסטיבל הג'אז של תל אביב.
בשנת 2021 הוציא פרידמן את אלבום הג'אז השלישי שלו, "Unconditional Love", אף הוא בחברת התקליטים "Origin Records".
בהערות הנלוות לאלבום, המוקדש לאביו שנפטר בשנת 2017, וגם לשתי בנותיו (תמונתן מופיעה בחזית הדיסק), מספר פרידמן את סיפורו של אביו שלקח אותו, כנער צעיר, לניו יורק ומשתף בזכרונות מלילה של הופעות במועדון ה-"Blue Note".
גם באלבום זה, הכולל כמעט כולו לחנים מקוריים של פרידמן, משתף פרידמן פעולה עם זמרים אורחים, בהם: ז'וקה פרפיניאן, שמבצע בפורטוגזית את השיר "עלמה" (על שם בתו של פרידמן), ודורון טלמון.
במסגרת הוראת מוזיקה, פרידמן מלמד בבית הספר התיכון לאמנויות תלמה ילין, בהרצליה ומרכז מגמות מוזיקה בתל מונד.
יחד עם בת זוגו, המוזיקאית ליאור לוין, ניהל פרידמן למשך כ-14 שנה, סדרת ג'אז ומוזיקת עולם, ב"כוכב השמיני" בהרצליה.
סדרת מופעים אינטימית, בזכותה נחשפו אלפי תלמידי תיכון למוזיקת ג'אז, כולל שיחה מסורתית עם האמנים בסוף כל קונצרט.
2021 - זוכה פרס ראש הממשלה למלחינים בתחום הג'אז
עמית קורנהאוזר (נולד ב-1976) הוא איש עסקים ישראלי, המכהן כמנכ"ל שותפות הנפט הציבורית, נאוויטס פטרוליום.
נולד בשנת 1976. בין השנים 1994–1998 שירת קורנהאוזר בצה"ל כקצין בדרגת סרן בחיל הנ"מ.
לאחר שחרורו מצה"ל, החל בלימודי תואר ראשון בחשבונאות וכלכלה באוניברסיטת תל אביב (1999-2003).
בנוסף, לקורנהאוזר תואר שני במנהל עסקים (MBA) עם התמחות במימון, אותו סיים בשנת 2007.
קורנהאוזר החל את דרכו המקצועית במשרד רואי החשבון ארנסט אנד יאנג, בו עבד כמנהל ביקורת בין השנים 2001–2007. לאחר מכן, עבד כחשב בחברת אאורה השקעות (2007-2008).
בין השנים 2008–2016, עבד קורנהאוזר בקבוצת דלק, שם כיהן בתפקידים שונים, ביניהם חשב הקבוצה ומנהל הכספים של דלק אנרגיה.
במהלך עבודתו בקבוצה, קורנהאוזר הוביל גיוסי הון וחוב משמעותיים בשוק ההון הישראלי ובחו"ל.
ביולי 2016, הצטרף קורנהאוזר לנאוויטס פטרוליום כסמנכ"ל כספים (CFO).
בתפקיד זה היה אחראי על הקמת המערך הפיננסי של השותפות בישראל ובארצות הברית והוביל מאז ועד היום גיוסי הון וחוב משמעותיים, בהיקף של כ-2.2 מיליארד דולר.
בשנת 2021, הוביל מימון פרויקטלי בינלאומי לפרויקט שננדואה, בסך של כ-1.1 מיליארד דולר.
מימון זה, זכה בפרס IJGlobal בתואר "עסקת המימון של השנה בתחום חיפוש נפט וגז בצפון אמריקה לשנת 2021.
בינואר 2022, מונה קורנהאוזר למנכ"ל נאוויטס פטרוליום.
בתקופת כהונתו, החברה המשיכה בפיתוח פרויקטים גדולים לרבות פרויקט שננדואה ופרויקט בקסקין במפרץ מקסיקו.
כמו כן, הוביל להרחבת פעילותה של נאוויטס, כולל כניסה לפרויקט הנפט סיליון באיי פוקלנד.
בשנת 2022, קורנהאוזר נבחר למקום ה-40 בדירוג המנהלים של מגזין 'כלכליסט'.
עמית מן (19 בפברואר 2001 – 7 באוקטובר 2023) הייתה פרמדיקית ישראלית שנרצחה בקיבוץ בארי בטבח שבעה באוקטובר.
במהלך המתקפה טיפלה בפצועים במרפאה בקיבוץ בארי.
על גבורתה הוענק לה אות נשיא המדינה לגבורה אזרחית.
נולדה ב-2001 בנתיבות כבת זקונים אחרי 4 אחיות גדולות, לדוד ורחל מן.
אביה חלה כשהייתה בת 9 בסרטן, וטופל בהוספיס בית במשך חמש וחצי שנים עד לפטירתו.
המפגש עם הצוותים הרפואיים קרב אותה לתחום הרפואה.
בגיל 15 החלה להתנדב בנוער מד"א.
מאחר שלא גויסה לצה"ל בשל פטור רפואי, המשיכה בשירות לאומי במגן דוד אדום, שם עברה קורס פרמדיקים (קפ"מ).
חודשיים לפני מותה קיבלה את תפקיד המדריכה הראשית בקורס פרמדיקים במרחב נגב, באוניברסיטת בן-גוריון בבאר שבע.
עמית הייתה המדריכה הראשית הצעירה ביותר בישראל.
היא תכננה להתחיל לימודי רפואה.
בנוסף עסקה כתחביב בשירה ובמשחק.
בגיל 16 השתתפה בפרויקט של אורן כהן, שחקן תיאטרון באר שבע, שיתוף פעולה של התיאטרון עם העיר נתיבות.
עמית קיבלה את התפקיד הראשי במחזמר "האסופית", יחד עם השחקן אור אדרי.
בגיל 17 ניגשה לאודישנים לתוכניות ריאליטי השירה "רואים את הקול".
היא עברה את האודישנים אבל פרשה בהמשך כי התוכנית התנגשה עם קורס פרמדיקים שעשתה באותו זמן.
את קורס הפרמדיקים היא סיימה כמצטיינת.
ב-2022, התקבלה לעבוד בקיבוץ בארי כפרמדיקית כוננית.
בבוקר הטבח, הייתה מן כוננית בקיבוץ.
בן זוגה, אופיר פרץ, גם הוא פרמדיק במד"א, ששהה בדירתה, יצא עם הישמע האזעקות למשמרת בנתיבות.
מן לא נסעה עימו לנתיבות כדי להישאר בקיבוץ בשעת החירום, והסתתרה בממ"ד הדירה בקיבוץ.
בשלב מסוים עמית הוזעקה למרפאת השיניים על מנת לקלוט פצועים מכיתת הכוננות של הקיבוץ.
כבר בדרכה למרפאה החלה לטפל בפצועים שמצאה בשבילי הקיבוץ, ולמשוך אותם למרפאה.
במרפאת הקיבוץ טיפלה בפצועים לצד אחות הקיבוץ, נירית הונוולד-קורנפלד.
בהמשך הצטרף אליהן לטיפול בפצועים גם חבר הקיבוץ ד"ר דניאל לוי, שם פעלו במשך שעות.
במהלך הטיפולים עמדה בקשר עם מוקד מד"א וניסתה להזעיק סיוע רפואי, אולם נענתה כי בארי הוגדר כאזור מלחמה שלא ניתן להגיע אליו.
גם כשנגמר הציוד הרפואי, הוסיפה לנסות ולעודד את הפצועים.
מאותו רגע הם לא יכלו לצאת משם.
50 מטר ממרפאת השיניים המחבלים השתלטו על גן ילדים והפכו אותו למפקדה.
המחבלים ידעו שיש במרפאה צוותי רפואה ופצועים וניסו לפרוץ פנימה.
שניים מחברי כיתת הכוננות, שחר צמח ואיתן חדד, עמדו בדלתות עם רובי ה-M-16 שלהם.
במשך שבע שעות הצליחו שחר ואיתן להרוג לפחות עשרה מחבלים ולהרחיק מחבלים אחרים.
תוך כדי, היא מקבלת בקשות עזרה בקבוצת הווטסאפ של הקיבוץ והיא נותנת להם הוראות מרחוק.
הפצוע ששרד, יאיר אביטל, סיפר למשפחה, שכאשר לא היה לה יותר איך לטפל בו מבחינה רפואית כי הוא היה זקוק לחדר ניתוח ומנות דם, היא המשיכה ללטף ולעודד אותו.
בשעה 13:50 כתבה מן למשפחתה כי לחברי כיתת הכוננות שהגנו על המרפאה מפני המחבלים נגמרה התחמושת.
מן נורתה ברגלה, הספיקה לשים לעצמה חוסם עורקים, אולם בהמשך נורתה בראשה.
מהמרפאה ניצלו רק האחות ופצוע נוסף.
במשך כל השעות האלה הייתה עמית בקשר שוטף בוואטסאפ עם אמה ואחיותיה.
הן ניסו להשיג לה עזרה בדרכים שונות, ללא הועיל.
בדקות האחרונות לחייה הספיקה להיפרד מאימה ואחיותיה.
בשיחה האחרונה עם אחותה חביבה היא אמרה לה "ירו בי, אני לא אשרוד את זה.
באוקטובר 2024 הוכרז כי יוענק לה אות נשיא המדינה לגבורה אזרחית, כמו גם לנירית הונוולד-קורנפלד ולד"ר דניאל לוי, שטיפלו יחד איתה בפצועים במרפאה.
לאחר מותה הופץ ברשתות החברתיות ביצועה לשיר "שום דבר לא יפגע בי", כמו גם אודישן שעשתה לתוכנית הריאליטי "רואים את הקול".
להקת כנסיית השכל הקליטו גרסה מחודשת לשיר "שום דבר לא יפגע בי" בה שולבה הקלטתה.
בהמשך, הופיעה הלהקה עם הגרסה המשלבת את הקלטתה של מן, בטקס הזיכרון הלאומי במלאת שנה לטבח.
שיר לזכרה, בשם "מלאכית שלי" נכלל באלבום "קולות המלאכים - Vol.
קבוצת גרפיטיול הנציחה את מן בציור קיר בתל אביב של דיוקנותיהם של ארבעה גיבורים שהצילו חיי אדם במהלך טבח השבעה באוקטובר.