tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
העלילה מתרחשת בלוס אנג'לס, ב-30 בנובמבר 1963 - חודש לאחר משבר הטילים בקובה - ומציגה את סיפורו של ג'ורג' פלקונר (קולין פירת'), פרופסור אנגלי בגיל העמידה, המלמד ספרות באוניברסיטה ונאבק למצוא משמעות לחייו לאחר מותו של בן זוגו מזה 16 שנים, ג'ים (מת'יו גוד), שנהרג בתאונת דרכים שמונה חודשים קודם.
משפחתו של ג'ים לא קיבלה מעולם את מערכת היחסים בינו ובין ג'ורג', והם אף התנגדו שיגיע להלוויה.
במהלך אותו יום בודד בו מתרחשת העלילה ואשר מוצג מנקודת מבטו של ג'ורג', הוא מתמודד עם אירועי העבר המוצגים בסרט בפלשבקים.
ג'ורג' יוצא לעבודתו באוניברסיטה ומנהל סדר יום רגיל, אך ניכר שהוא מתייחס לדברים מתוך ידיעה שזו הפעם האחרונה שהוא עובר אותם.
הוא קובע להיפגש עם חברתו הטובה צ'ארלי (ג'וליאן מור) לארוחת ערב.
הוא מעביר הרצאה בכיתתו, שלאחריה אחד הסטודנטים, קני פוטר (ניקולס הולט), ניגש לנהל עמו שיחה פרטית המותירה אותו מוקסם מרוח הנעורים של התלמיד.
בהמשך היום נתקל ג'ורג' בנער ליווי ספרדי יפה-תואר בשם קרלוס (ג'ון קורטחרנה), ולאחר שיחה קצרה בינם הוא משלם לו תוך שהוא מסרב להשתמש בשירותיו.
לאחר ארוחת הערב שלו עם צ'ארלי הוא פוגש את קני בבר המקומי, ומגלה כי הוא טייל באזור מגוריו כדי להיפגש עמו.
הם משתכרים יחד והולכים לחוף הסמוך לשחייה בעירום.
הם חוזרים מותשים לביתו של ג'ורג'.
ג'ורג' נרדם על הכורסא בסלון, וכאשר הוא מתעורר באמצע הלילה הוא מוצא עצמו במיטתו ואת קני ישן על הספה בסלון.
קני גילה את תכנונו של ג'ורג' להתאבד, ומתוך דאגה לו הוא לקח את האקדח מחדר השינה ונרדם עמו.
ג'ורג' מבין את זה, ומחליט בעקבות אירועי היום שלא לשים קץ לחייו.
הוא נועל את האקדח במגירה וחוזר לחדרו תוך שהוא משלים עם השכול והאובדן, אך לפתע הוא סובל מהתקף לב ומת על הרצפה בחדרו.
את הרומן "סיגנל מן" פרסם כריסטופר אישרווד ב-1964. חוקרי ספרות רבים סברו כי זהו ספרו הטוב ביותר ויש הרואים בו את אחד הספרים החשובים ביותר בספרות ההומו-לסבית של המאה ה-20. הסופר ומבקר הספרות אדמונד וייט כתב כי סינגל מן הוא "אחד מהרומנים הראשונים והטובים ביותר של תנועת השחרור הלהט"בי".
אישרווד עצמו אמר בריאיון ל"פאריס רוויו" ב-1974: "אני סבור שזהו הספר היחיד שלי שהצלחתי לעשות בו פחות או יותר את מה שרציתי, בלי לאבד שליטה".
"סינגל מן" הוקדש על ידי אישרווד לסופר האמריקאי גור וידאל, שעיסוקו הגלוי בהומוסקסואליות בספריו עורר ביקורת נוקבת.
עם צאתו לאקרנים קיבל לרוב הסרט ביקורות טובות ממבקרי הקולנוע, כאשר מרביתן שיבחו את משחקו בסרט של קולין פירת' ואת האסתטיקה שבצילומיו.
באתר ביקורות הסרטים Rotten Tomatoes הוא מחזיק ב-86 אחוזים של ביקורות חיוביות, ומסומן כ"פרש": סרט טוב בעגת האתר, וזאת בהתבסס של 159 ביקורות.
האתר "Metacritic" נתן לסרט ממוצע של 74 מתוך 21 ביקורות.
ליבי בגנו מאתר עכבר העיר כתבה כי הסרט הוא "יצירה קולנועית מענגת, משוחקת לעילא ומלאת סטייל מלוטש..." והוסיפה:
דן לחמן כינה את הסט "סרט ראשון של במאי מפתיע", והוסיף:
"סינגל מן" היה מועמד לפרס אריה הזהב בפסטיבל הסרטים של ונציה ה-66 וקולין פירת' זכה בפסטיבל בפרס "Volpi Cup" לשחקן הטוב ביותר על תפקידו בסרט וזכה בפרס באפט"א לשחקן הטוב ביותר.
בנוסף, הוא היה מועמד לפרס גלובוס הזהב להופעה הטובה ביותר לשחקן ראשי ולפרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר.
ג'וליאן מור הייתה מועמדת על תפקידה בסרט לפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
אבל קוז'ניובסקי אשר עיצב את המוזיקה בסרט, היה מועמד לפרס גלובוס הזהב למוזיקה המקורית הטובה ביותר.
הסרט זכה בפרס הליגה ההומו-לסבית נגד השמצה לסרט בתפוצה רחבה הטוב ביותר.
בסך הכל זכה הסרט ב-14 פרסים שונים בפסטיבלים ואירועים במקומות שונים בעולם, והיה מועמד ל-23.
באנליזה מרוכבת, סינגולריות עיקרית של פונקציה היא סינגולריות שבסביבתה הפונקציה מחזירה ערכים מכל המישור.
תהי תת-קבוצה פתוחה של המישור המורכב תהי נקודה ב , ו פונקציה הולומורפית.
הנקודה נקראת "סינגולריות עיקרית" של הפונקציה אם הסינגולריות אינה קוטב וגם לא סינגולריות סליקה.
הגדרה שקולה היא לפי גבולות: תהי תת-קבוצה פתוחה של המישור המורכב תהי נקודה ב , ו פונקציה הולומורפית.
הנקודה נקרא "סינגולריות עיקרית" של הפונקציה אם הגבול לא קיים וגם איננו אינסוף (לא קיים גם במובן הרחב).
התכונה החשובה ביותר של סינגולריות עיקרית היא זו המוסקת ממשפט קוזורטי ויירשטראס, ניסוחו של המשפט הוא:
כלומר נקבל, שלכל סביבה של נקודת הסינגולריות תמונת הפונקציה על סביבה זו צפופה במישור המרוכב כולו.
דוגמה פשוטה לסיגולריות עיקרית היא הנקודה בפונקציה הגבול לא קיים, שהרי כבר במספרים הממשיים אבל מעל שדה המרוכבים יש אינסוף כיוונים כאלה שמהם יוכל להגיע הגבול.
כמו כן, לפי משפט קוזוראטי ויירשטראס לכל סביבה של 0 הפונקציה תעביר את הסביבה למישור המרוכב כולו.
סינגל שיווקי הוא סינגל, שמטרתו העיקרית להגדיל את החשיפה לאלבום מסוים, ובכך לקדם את המכירות שלו.
הוא מוצע לרוב להורדה דיגיטלית, ומגיע כשהוא ארוז באותה עטיפה של הסינגל.
בשירות "iTunes", מוצע הסינגל השיווקי בדרך כלל במחיר נמוך משאר שירי האלבום.
סינגלים שיווקים נשלחים אל תחנות הרדיו והטלוויזיה, ולעיתים אף למבקרים, מתוך מטרה שהאחרונים יכתבו עליהם ביקורת.
בעבר, כמו סינגל רגיל יכול היה סינגל שיווקי לצאת כתקליט, קלטת שמונה ערוצים, קלטת שמע, תקליטור, ולרוב היו מוצעים בחינם, על מנת לאפשר קנייה של השיר גם על ידי מי שאינו יכול להרשות לעצמו לקנות סינגל.
סינגל שיווקי היה מגיע לרוב עם מעט הערות אלבום ועם עטיפה.
במקרים נדירים, הסינגלים השיווקיים היו מוחזרים על ידי המפיץ, בגלל בעיות מסוימות.
למשל, "Under the Pink" (שיצא כתקליט שיווקי) של טורי איימוס, הוחזר כיוון שאיימוס לא הייתה מרוצה מהעטיפה, ולאחר החלפת התמונה, הוא נשלח בחזרה אל הצרכנים.
סינגלים שיווקים לא היו מיוצרים בכמויות גדולות, ומסיבה זו, היו נחשבים למוצר אספנות.
סינגלים שיווקים מופצים בדרך כלל אל תחנות הרדיו.
הסינגלים האלו כוללים את גרסת הרדיו של השיר, אך לעיתים מתווספות להם גרסת האלבום או רמיקס.
שירי אלקטרונית ודאנס, נשלחים בדרך כלל לתקליטנים, וכוללים לעיתים מספר גרסאות נוספות, בנוסף לגרסאות רמיקס לשיר.
בנוסף, ישנן מספר חברות המספקות אוספים של סינגלים שיווקים, שמוצעים לרוב לתקליטנים.
ישנם אוספים שמציעים שירים מסוגה אחת, וישנם אחרים, המשלבים בין מספר סוגות.
סינגפור סלינג הוא קוקטייל המוכר רשמית על ידי איגוד הברמנים הבינלאומי המורכב מ: 40 מ"ל ג'ין, 20 מ"ל שרי הרינג, 5 מ"ל קואנטרו, 5 מ"ל בנדיקטין, 10 מ"ל גרנדין, 80 מ"ל מיץ אננס, 30 מ"ל מיץ לימון, דש אנגוסטורה ביטרס.
את כל המרכיבים יש למזוג לשייקר עם קרח, לנער היטב ולמזוג לתוך כוס פוקו גרנדה ולקשט בדובדבן.
הקוקטייל הומצא בשנת 1915 על ידי ברמן בשם נג'ים בון שעבד במלון רפל'ס בסינגפור.
להצלחתו תרם צבעו של הקוקטיל שאפשר לגבירות הקולוניאליות לשתות אותו בלי חשש שיחשבו שהן שותות אלכוהול.
לפי הערכות, נמכר המשקה בלונג באר במלון בכ-1000 יחידות בעלות של כ-30,000 דולר בכל יום
בסרט "קוקטייל" בריאן פלניגן מדקלם שיר שכתב בו הוא מזכיר את קוקטייל הסינגפור סלינג.
סינגפור השתתפה לראשונה ב בסיאול (1988), ומאז משתתפת במשחקים דרך קבע.
במשחקי החורף לא נטלה סינגפור חלק מעולם.
סינגפור שלחה לראשונה משלחת למשחקים הפאראלימפיים שהתקיימו בסיאול בשנת 1988, ומאז שלחה משלחת לכל משחקי הקיץ של המשחקים הפאראלימפיים שהתקיימו.
המשלחת הראשונה שהצליחה לזכות במדליה פאראלימפית הייתה זו ששלחה המדינה אל המשחקים הפאראלימפיים בייג'ינג (2008).
לבייג'ינג שלחה סינגפור שישה ספורטאים (שני גברים וארבע נשים) ששבו למולדתם עם ארבע מדליות.
במשלחת בלטה השחיינית פין שיו ייפ שזכתה במדליית הכסף במשחה ל-50 מטר בסגנון חופשי (קטגוריה S3) כשקבעה שיא עולם של 57.04 שניות במקצה המוקדם אך נכנעה לפטריסיה ואלה המקסיקנית במקצה הגמר, ובמדליית זהב במקצה ל-50 מטרים גב עם שיא עולם של 57.92 שניות במקצה המוקדם ו-58.75 במקצה הגמר.
סינגלט הוא מצב קוונטי בו יכולים להימצא אטום או מולקולה, המוגדר עבור מספר קוונטי של ספין כולל, S, השווה לאפס (S=0).
כאשר אטום או מולקולה בולעים פוטון בתחום הנראה או בעל-סגול (UV) יכול להתרחש עירור של אלקטרון, כלומר עליה של אלקטרון מהרמה האנרגטית בה הוא נמצא לרמה אנרגטית גבוהה יותר.
סינגלט יכול להוות מצב יסוד (המצב האנרגטי הנמוך ביותר) ונקרא S0, אך לרוב מדובר במצב מעורר (S1), כלומר בעל אנרגיה גבוהה יותר ממצב היסוד.
המונח סינגלט מקורו ב-single, שפירושו יחיד, כיוון שקיים רק מצב קוונטי אחד עבור סינגלט נתון.
לעומת זאת, טריפלט, שגם הוא מצב מעורר אבל עם ספין השווה לאחד (S=1), כולל שלוש אפשרויות מבחינה קוונטית (מיוונית, טרי - שלוש).
במצב סינגלט, לאלקטרון המעורר ולאלקטרון ברמת היסוד ספינים בכיוונים מנוגדים זה לזה.
במצב טריפלט, לאלקטרון המעורר ולאלקטרון במצב היסוד ספין באותו כיוון.
פעולה זו מתבצעת על ידי הפרט או הקבוצה למען עצמם ומציגה את הצרכים והבעיות כפי שהפרט או הקבוצה חווים אותם.
העיקרון המנחה של סנגור עצמי הוא לאפשר לאדם לקבל החלטות הנוגעות לחייו במטרה להיות עצמאי יותר.
אחד האמצעים שניתן לממש בפועל באמצעותם את עקרון הסנגור העצמי, הוא שיתוף מקבלי השירות בתהליכי קבלת החלטות.
כך למשל, בשלושים השנים האחרונות יש מגמה הולכת וגוברת במדינות שונות, ובהן ישראל, של שיתוף מקבלי השירות בתהליכים מערכתיים בתחום השירותים החברתיים — בעיצוב המדיניות המנחה בהם, בתכנונם ובהספקתם.
המושג סנגור עצמי הוא תולדה של התנועה לזכויות האדם שהחלה את דרכה בשנות ה-60 וה-70 של המאה העשרים.
התנועה לסנגור עצמי של אנשים עם מוגבלות צמחה כדי לקדם אנשים עם מוגבלות בכלל ואנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית (נקראת גם מוגבלות קוגניטיבית או מוגבלות אינטלקטואלית) בפרט על מנת לשמור ולדרוש את זכויותיהם.
בכנס שנערך שנתיים אחר כך, גובשו המלצות לשיפור זכויותיהם כבני אדם שווים.
בשנת 1973 קמה במדינת אורגון שבארצות הברית תנועת People First.
השם נבחר על ידי חברי הקבוצה לאחר שבניסיון למצוא שם אמרה אחת החברות ג'ודי קוניו "אנחנו ראשית אנשים, המוגבלות שלנו היא משנית, מדוע לא יכולים לקרוא לנו קודם כל אנשים?".
ההתעוררות החלה לאחר שמספר אנשים עם מוגבלות מהעיר סאלם שבאורגון השתתפו בכנס וחזרו עם אכזבה גדולה שקולם לא נשמע.
כל הדוברים בכנס היו אנשי מקצוע בתחום הטיפול והשיקום, כולם אנשים ללא מוגבלות שבאו לדבר על אנשים עם מוגבלות, תוך התעלמות מוחלטת מאלו האחרונים.
בתגובה, החליטו קבוצת אנשים עם מוגבלות שכלית להתארגן והקימו כנס משל עצמם.
כיום התנועה וותיקה ביותר ופועל בלמעלה מ-36 מדינות שונות בעולם.
התנועה לסנגור עצמי היא תנועה אמריקאית לזכויות אזרח המופעלת על ידי אנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית והיא חלק מהתנועה לחיים עצמאיים, תנועה רחבה יותר הפועלת למען זכותם של אנשים עם מוגבלות לחיות חיים עצמאיים בקהילה.
החדשנות בתנועות אלו היא בשימת הדגש על נקודת המבט של אנשים עם מוגבלות על האופן בו מנוהלים חייהם ועל אופי השירותים השונים הניתנים להם.
בתחילת דרכם התקשו התנועות לתפוס תאוצה בעיקר משום שהקהילה לא עודדה זאת מתוך פטרונות, סטיגמות ודעות קדומות הקשורות ליכולתם של אנשים עם מוגבלות.
נוסף על כך, אנשי המקצוע לא האמינו כי אלו מסוגלים להיות אחראים ולקבל החלטות על פעולותיהם.
עם זאת, במשך השנים דעת הקהל השתנתה והתנועות גדלו והתרחבו וכיום התנועה פעילה בלמעלה מ-52 מדינות בעולם.
בשנת 1991 קמה בארצות הברית תנועת Self Advocates Becoming Empowered - SABE אשר הנחת היסוד שלה היא שיש להתייחס לאנשים עם מוגבלות כשווים תוך מתן שוויון בקבלת ההחלטות, שוויון זכויות והזדמנויות.
בשנת 2000 הוקמה הבמה האירופית לסנגור עצמי (EPSA) אשר מורכבת מארגונים של סנגור עצמי במדינות שונות באירופה.
במה זו מהווה חלק מאינקלוז'ן אירופה אשר פועל למען חיזוק התנועה האירופית לסנגור עצמי תוך הדגש המרכזי על שוויון זכויות לאנשים עם מוגבלות שכלית התפתחותית.
בישראל הוקמה בשנת 1951 עמותת אקים על ידי הורים לילדים עם מוגבלות שכלית ומתנדבים במטרה לתת מענה ולטפל בבעיות עיקריות שאיתן מתמודדות אוכלוסיית האנשים עם מוגבלות שכלית ומשפחותיהם, להביא לשינוי חברתי, למיצוי זכויות, להכללה, להעצמה ולסנגור עצמי.
יחד עם זאת, ברוב העולם עמותות של הורים למען ילדים עם מוגבלות אינן נחשבות עמותות המתמחות בסנגור עצמי, היות שהן מציגות פעמים רבות את נקודת המבט של ההורים ולא של האנשים עצמם.
סינגור עצמי בקרב אוכלוסיות שונות
סנגור עצמי קיים כיום בקרב כמה אוכלוסיות: אנשים עם לקויות למידה ותלמידי חינוך מיוחד, אנשים עם אנשים עם מוגבלויות באופן כללי ועם מוגבלות שכלית בפרט.
סנגור עצמי של לומדים עם לקויות למידה
לומדים רבים עם לקויות למידה מתקבלים למוסדות להשכלה גבוהה, אך מגלים שאין בהם את ההתאמות הנחוצות להם.
חשוב לזכור כי הסנגור העצמי אינו מתוך אשמה בה מואשם האדם, ולכן כיום החל שימוש במושג "ייצוג עצמי" כראוי יותר לשימוש במקרים מסוג זה.
לעיתים קרובות מרצים מייחסים את ההנמכה בציונים כראייה לחוסר יכולת לרכישת הידע הנדרש בקורס מסוים.
סטודנטים המסוגלים לזהות את נקודות החוזק והחולשה שלהם ולהבהיר אותם למרצים יכולים לשפר את סיכויי ההצלחה שלהם.
סינגור עצמי בתחום זה הוא יצוג עצמי של אדם עם לקויות למידה במטרה להגן על זכויותיו בלימודים, בחברה ובתעסוקה ובתקווה להגיע למיצוי אישיותו, כשרונותיו ויכולותיו.
מדובר על נושאים כגון אסטרטגיות למידה מסייעות או התאמות לימודיות כאשר הסתייעות ברשתות תמיכה וטיפוח פעיל של קשרי גומלין עמן הם מרכיבים חשובים בעידוד אנשים עם לקויות למידה בתהליך סנגור עצמי.
קידום סנגור עצמי נעשה בחמש עשרה השנים האחרונות לאחת הסוגיות המרכזיות בחינוך מיוחד ובשירותים הנלווים אליו.
סינגור עצמי של אנשים עם מוגבלות נפשית
מוגבלות נפשית היא מצב בתחום ההתנהגות וההרגשה הנפשית המתבטאת בדפוס התנהגותי או חשיבתי, שונה מהנורמה והגורם למצוקה משמעותית או לפגיעה משמעותית בתפקוד.
בתחום הפסיכולוגיה הקלינית והפסיכיאטריה משמש המונח בסיווג התנהגויות על ציר בין נורמליות לבין אבנורמליות לצורך איבחון וטיפול.
היכולת של אנשים המתמודדים עם הפרעות נפשיות חמורות לסנגר על עצמם במסגרות רפואיות ושיקומיות הוא מרכיב בסיסי של יכולת ההתמודדות העצמית.
יכולת גבוהה של סינגור עצמי מקושרת לרמות גבוהות יותר של תקווה, איכות חיים גבוהה יותר וירידה בכמות התסמינים.
תחומים של סנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות נפשית רבים ומגוונים, למשל בחירת מסגרת דיור, תעסוקה, מיניות ויצירת קשרים זוגיים ועוד.
סנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית
סנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית, בא לידי ביטוי בשני מישורים- במישור האישי (הפרט) ובמישור החברתי (התנועה לסנגור עצמי).
במישור הפרט סנגור עצמי של אדם עם מוגבלות שכלית בא לידי ביטוי ביכולתו ואחריותו של האדם להכיר ולקבל את כישוריו ומגבלותיו, לבטא בגלוי את רצונותיו, לקבוע מהם צרכיו והאינטרסים שלו, לשפר יכולת בחירה בין אפשרויות שונות בתחומי חייו ולהגדיל את הסיכויים לקבל מענה לצרכיו.
יישומו של סנגור עצמי בחיי הפרט עם מוגבלות שכלית תורם לאיכות חייו, מגביר אסרטיביות, מוטיבציה, עניין ודימוי עצמי חיובי.
סנגור עצמי של אדם עם מוגבלות שכלית נעשה ברמות שונות- מאנשים החיים בקהילה ועד האנשים החיים בהוסטלים ובמוסדות.
במישור התנועה לסנגור עצמי נערכות פעילויות שונות ליצירת שינוי חברתי, להבטחת זכויותיהם של יחידים וקבוצות של אנשים עם לקות או מוגבלות, להעצמתם לדבר בעד עצמם, להחליט בעצמם ולעמוד על זכויותיהם.
מטרת התנועה לסנגור עצמי היא השגת מודעות לצורכיהם של אנשים עם מוגבלות שכלית והקטנת בידודם בקרב החברה, כמו כן מתן כלים והתנסות ללקיחת שליטה משמעותית יותר על חייהם תוך ביטוי גלוי של רצונות וצרכים.
מטרה נוספת היא העצמת יכולת לפעול לפיתוח שירותים הולמים בתחומי חייהם של אנשים עם מוגבלות שכלית.
בתחום זה סנגור עצמי עוסקים בכמה מושגים עקרוניים: העצמה, הכללה ואיכות חיים.
העצמה היא תהליך של מעבר ממצב פסיביות וחוסר אונים למצב אקטיביות ושליטה יחסית בחיים ובסביבה.
העצמה קהילתית עוזרת לאנשים בעלי מאפיין קריטי משותף להיחלץ ממצב של חוסר אונים למצב של יכולת לשלוט בסביבה ולקבל החלטות באשר לעתיד.
תהליך העצמה מוביל לנחישות ורצון, הכרה בזכות להביע שאיפות, אמונה ביכולת אישית להשיג תוצאות ממשיות.
הכללה מבטאת שיתוף של כל אדם במערכות רגילות, תוך התייחסות לצרכיו המיוחדים נובעים ממוגבלויות פיזיות, מנטליות או חברתיות ויצירת כל התנאים שיסייעו לאדם עם מוגבלות להשיג עצמאות ואיכות חיים.
הגישה העומדת במרכז היא גישה מכוונת פרט אשר מאמינה ביכולת האדם לכוון את חייו ולמצות את זכויותיו.
הגישה מתמקדת בחיי האדם ובבסיסה התייחסות מקפת לפיתוח שירותים חברתיים, תוכניות לימוד ושיקום מתוך נקודת המבט של הצרכן (האדם עם המוגבלות) ופעילויות להכוונה עצמית וסנגור עצמי.
קיימים ארבעה מרכיבים הנכללים בסנגור עצמי: ידיעת עצמי, ידיעת זכויות, תקשורת ומנהיגות.
סנגור עצמי אצל אנשים עם מוגבלות שכלית חייב להיות מלווה על ידי מסנגרים אנשי מקצוע והוא נלמד על ידי קשרי גומלין הנוצרים ביניהם.
המטרה להקנות מיומנויות הנדרשות לצורך קבלת החלטות ולפתח בקרבם מנהיגות אשר תפעל לנטילת אחריות על איכות חייהם.
העיקרון המנחה הוא איזון ביו הצורך הבסיסי להבטיח שלומו וביטחונו של אדם עם מוגבלות שכלית לבין טיפוח וקידום עצמאותו.
בתוכנית הנחיה לסנגור עצמי יש שלושה מרכיבים: ידע, מיומנויות ותכונות מוטיבציוניות.
בעקבות קבוצות לסנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית לומדים המשתתפים לרכוש מיומנויות בין-אישיות, להביע את עצמם בדרך פתוחה וישירה יותר ולדרוש מעורבות בהחלטות הנוגעות לחייהם למשל בתחום עבודה נתמכת שזה התחום החשוב ביותר בתהליך השיקום של האדם עם מוגבלות שכלית התפתחותית.
קבוצות סינגור עצמי בעולם ובישראל
כיום, מתקיימות בכל העולם קבוצות סינגור עצמי של אנשים עם מוגבלויות שונות.
מטרת קבוצות אלו לקדם את זכויותיהם, להשמיע את קולם ודעתם לגבי חייהם האישיים ולהביא לשינוי בחיי המשתתפים והאנשים שהם מייצגים.
בעידן האינטרנטי ברחבי העולם, קיימות קהילות וירטואליות רבות לסנגור עצמי המשמשות כלי להעצמה בקרב אנשים עם מוגבלות שכלית ובני משפחותיהם.
האתרים מאפשרים היכרות עם תחומי סנגור עצמי מגוונים, מתן במה וביטוי לאוכלוסייה עם מוגבלות שכלית ולבני משפחותיהם, מקורות מידע עדכני לגבי שירותים, פעילות פנאי, כנסים ואירועים, ייעוץ משפטי, פורומים וקבוצות דיון, ואף אתרים לחיפוש בני זוג לאנשים עם מוגבלות.
בישראל משרד העבודה והרווחה בשיתוף עם אקים וג'וינט ישראל מפעילים קבוצות לסנגור עצמי של אנשים עם מוגבלות שכלית במסגרות פנימייתיות ובמפעילים מוגנים.
למשל ב-1998 הונחו על ידי אנשי מקצוע קבוצות לסנגור עצמי לאנשים עם מוגבלות שכלית במקביל בתשעה מעונות ברחבי הארץ.
בישראל חוקקו מספר חוקים לקידום זכויות ושוויון אנשים עם מוגבלות אשר מתוכם נובעת ההתייחסות לנושא הקידום העצמי.
בשנת 2012 ישראל חתמה על אמנת האו"ם בדבר זכויותיהם של אנשים עם מוגבלויות אשר לפי תפיסתה יש לקדם את הביטוי, שמיעת קולם ומתן אפשרויות בחירה לאנשים עם מוגבלות.
בין שאר סעיפים חשובה התייחסות להכרה בחשיבות האוטונומיה הפרטית ועצמאות הפרט אצל אנשים עם מוגבלויות כולל מעורבות פעילה בתהליכי קבלת החלטות בדבר מדיניות הנוגעת לזכויותיהם.
סעיפים אלה מתייחסים באופן ישיר לזכות לסנגור עצמי של האדם עם מוגבלות.
באגף לטיפול באדם עם מוגבלות שכלית התפתחותית של משרד הרווחה פועלת מחלקה לסנגור עצמי שמטרתה להטמיע נושא זה במסגרות השונות ומפעילה סדנאות הדרכה.
כמו כן אלווין ישראל ובית איזי שפירא החלו לעבוד יחד בשנים האחרונות על הקמת וטיפוח קבוצות שיביאו להקמת תנועה לסנגור עצמי ומנהיגות בקרב אנשים עם מוגבלות שכלית בישראל.
כמו כן ארגון בזכות מפעיל קבוצות דומות לאנשים עם מוגבלות פיזית או נפשית.
סינגוניום (שם מדעי: Syngonium) הוא סוג ממערכת בעלי פרחים שמקורו ביערות הגשם של דרום מקסיקו, איי הודו המערבית, מרכז ודרום אמריקה.
זהו צמח מטפס שיכול להגיע להגיע לגובה של 20 מטר ומעלה על צמרות העצים.
צורת העלים תלויה בשלב גדילת הצמח ולעלים בוגרים של הצמח המטפס אונות רבות יותר.
מיני הסינגוניום מגודלים לרוב כעציצים בדרך כלל בשלב הצעיר והעלוותי שלהם.
צמיחתו דורשת טמפרטורה שנעה בין 16 ל-30 מעלות, לחות גבוהה ואור רב, אך לא אור שמש ישיר.
חיתוך הקנוקנות מאפשר את גידול הצמח כשיח ושומר על צורת העלים דמוית החץ.
הסינגוניום יכול להתרבות באמצעות ייחור.
Syngonium podophyllum - המין הנפוץ ביותר שלעיתים מכונה סינגוניום
סינגולריות כבידתית עירומה היא תופעה תאורטית בתורת היחסות הכללית שטרם זכתה לאישוש תצפיתי.
סינגולריות עירומה היא נקודה סינגולרית במרחב-זמן שאינה חור שחור, אך חולקת עמו התכונה המשותפת לפיה צפיפות החומר בה "אינסופית".
סינגולריות עירומה נבדלת מחור שחור בהיותה ניתנת לתצפית מחוץ לאופק האירועים ובכך מעלה קשיים יסודיים בניסוחה של תורת היחסות הכללית ובתורות כבידה שונות.
את התופעה תיאר ראשון אלברט איינשטיין אך קודם להגדרתה, מדענים רבים היו שותפים בהשערת קיומה בהם רוג'ר פנרוז, ג'ון פרסקיל, קיפ תורן, סוברהמניאן צ'נדראסקאר, קרל שוורצשילד מי שהניח את התיאור הסדור לתופעה היה סטיבן הוקינג.
בקוסמולוגיה מודל המפץ הגדול של היקום מכיל נקודה סינגולרית, ניתן להגדירה כסינגולריות עירומה, אך לא בהכרח.
הגרסה החלשה של השערת הצנזורה הקוסמית
הגרסה החלשה של השערת הצנזורה הקוסמית טוענת כי כל נקודה סינגולרית מוסתרת מרחוק על ידי אופק אירועים, ולכן לא תיתכן נקודת סינגולריות עירומה.
בשנות ה־90 של המאה ה־20 בוצעו סימולציות מחשב בהן הותאמו התנאים כך שתוצג סינגולריות עירומה, הסימולציות דרשו תנאי התחלה מפורטים מאוד של מיקום ותנועת החלקיקים, במצב ההתחלתי.
שינוי במיקומו של חלקיק בודד בתנאי ההתחלה של הסימולציה גרם להיווצרותו של אופק אירועים, כלומר היווצרות חור שחור, או לאי-היווצרות של סינגולריות כלל.
המשוואות מדגימות כאוטיות, אי-ליניאריות וייתכן וניתן להיעזר במודלים מתחומים קרובים בבכאוס כמו מחקר בפלזמה.
הגרסה החזקה של השערת הצנזורה הקוסמית
על־כן, פיזיקאים רבים גורסים שקרוב לנקודות הסינגולריות, תורת היחסות הכללית חדלה מלתת תיאור מספק של אופן פעולת שדה הכבידה.
מאמצים בתחום הפיזיקה התאורטית נעשים מזה עשרות שנים על ניסוחה של תאוריית כבידה קוונטית שתתגבר על הפערים המהותיים בין תורת היחסות הכללית ובין מכניקת הקוונטים ותספק תיאור כללי יותר שיכלול גם את קיומן של נקודות סינגולרית שנצפו כמו חורים שחורים.
נכון ל-2018 לא נמצאו אישושים ניסויים או תצפיתיים לאף תאוריה של כבידה קוונטית.
סינד (בסינדית: سنڌ; באורדו: سندھ) הוא הדרומי שבמחוזות פקיסטן.
סינד הוא המחוז השלישי בגודל שטחו בפקיסטן, והשני בכמות תושביו, לאחר פנג'אב.
סינד גובל במחוזות פנג'אב מצפון ובבלוצ'יסטן ממערב.
בנוסף על כך, סינד גובל ממזרח במדינות הודו ראג'סטאן וגוג'ראט.
בירת המחוז והעיר הגדולה ביותר בו היא קראצ'י.
עיר גדולה ודומיננטית נוספת במחוז היא היידראבאד.
התרבות המקומית נחשבת לייחודית מאוד, והיא הושפעה רבות מהסופיות.
אחוז ההינדים בסינד הוא הגבוה ביותר בפקיסטן.
במחוז ישנם שני אתרי מורשת עולמית של אונסק"ו: מואנג'ודארו וטהאטה.
ההתיישבויות הראשונות בסינד החלו כבר בתקופות פרהיסטוריות ובאלף השביעי לפני הספירה.
התרבות המקומית היוותה חלק מרכזי בתרבות עמק האינדוס אשר החלה להתגבש בתחילת האלף ה-3 לפנה"ס והייתה דומיננטית וגדולה ברמת התרבויות של מצרים העתיקה ומסופוטמיה.
תרבות זו הכילה בשיאה מאות אלפי תושבים עם ערים מתוכננות היטב ומערכות ביוב.
סינד נכבשה על ידי הממלכה האחמנית ב.
כמאתיים שנה לאחר מכן, האזור נכבש שוב על ידי צבא מוקדוני שהובל על ידי אלכסנדר הגדול אשר אהב מאוד את התרבות המקומית.
לאחר מותו של אלכסנדר, נשלט האזור על ידי הממלכה הסלאוקית, עד אשר נכבשה על ידי האימפריה המאורית בשנת 305 לפנה"ס.
בתקופת שלטונו של המאורי אשוקה, הבודהיזם החל לחלחל לאזור.
השלטון המאורי הסתיים בשנת 185 לפנה"ס, כאשר האזור נכבש על ידי שליטים יווניים.
בסוף המאה השנייה לפנה"ס השלטון המקומי הופל על ידי הסקיתים.
במאה הראשונה סינד נכבש בידי אימפריית קושאן.
כמאתיים שנה לאחר מכן האימפריה הסאסאנית כבשה את האזור.
בסוף המאה ה-5 סינד נכבש על ידי ממלכת גופטה.
לאחר הגעתם של כובשים מוסלמים בשנת 711, אזור האינדוס החל לבוא במגע עם האסלאם.
בתקופה זו סביבת סינד פרח מבחינה כלכלית, במיוחד בזכות הנמל בעיר (ديبل) באזור קראצ'י המודרנית אשר סחר עם אזורים רבים ובהם ג'אווה, סרי לנקה, עדן, קילווה קיסיוואני, מסקט וזנזיבר.
בעשורים שלאחר מכן סינד הפך לחלקו המזרחי של בית אומיה ולאחר מכן גם של בית עבאס אשר שלט באזור עד אמצע המאה ה-13. בימי הביניים ביקרו באזור חוקרים מוסלמים רבים, ובהם אל-מסעודי, אחמד אל-בלאד'רי, חכים ג'מאל א-דין נזאמי, מוחמד אבן ג'ריר א-טברי, אל-בירוני ואבן בטוטה.
בשנת 1524 סינד נכבש על ידי האימפריה המוגולית.
בתקופת השלטון המוגולי הספרות והכלכלה המקומיות פרחו.
בתחילת המאה ה-19 החלה להיווצר מתיחות בין האימפריה המראטהית אשר שלטה בסינד לבין האימפריה הבריטית, אשר הובילה בסופו של דבר לכיבוש בריטי של האזור ולסיפוחו בפברואר 1843. בתקופת השלטון הבריטי הוכנסו לסינד הרכבות, דפוס וגשרים.
בעת חלוקת הודו, התרחשה בסינד מעט אלימות ביחס למקומות אחרים באזור.
אך למרות זאת, מאות אלפי הינדים ברחו להודו ולהגירתם של מוסלמים רבים מגוג'ראט לפקיסטן.
על פי מפקד האוכלוסין האחרון משנת 2023, מתגוררים בסינד כ-55.696 מיליון בני אדם - גדילה של 2.6% ביחס למפקד הקודם משנת 2017. לפי מפקד 2017, 51.9% מהאוכלוסייה מתגוררים בערים, בעוד ששאר האוכלוסייה מתגוררת באזורים כפריים.
94.81% מהתושבים הם מוסלמים, 5% הם הינדים (האחוז הגבוה ביותר בארץ), וכ-0.19% משתייכים לדתות אחרות.
לסינד יש את מדד הפיתוח האנושי השני בגובהו מבין מחוזות פקיסטן העומד על כ-0.628. השפות הדומיננטיות הן סינדית ואורדו.
שפה נוספת המדוברת על ידי 5.5% מהאוכלוסייה היא הפשטו.
האספה המחוזית היא בית מחוקקים חד-ביתי, המכיל כ-168 נציגים.
5% מהמושבים שמורים ללא-מוסלמים וכ-17% שמורים לנשים.
ראש הממשלה נבחר ישירות על ידי העם, בעוד שנגיד המחוז (הממונה על ידי נשיא פקיסטן) הוא אישיות סמלית בלבד.
האווירה הפוליטית במדינה נוטה לשמאל ביחס לאזורים אחרים בפקיסטן, כאשר המפלגה הדומיננטית היא מפלגת העם הפקיסטנית.
הכלכלה המקומית היא הכלכלה השנייה בגודלה במדינה.
התוצר המקומי הגולמי עמד בשנת 2010 על כ-1,400$ לאדם.
תרומתה של סינד לתמ"ג של פקיסטן היא לרוב בין 30% ל-32.7%.
המגזר הדומיננטי במיוחד הוא מגזר התעשייה.
בשנת 1852 הונפק בסינד בול דואר בערך נקוב של ½ אנה, וזאת כחלק משורה של צעדים לשיפור מערכת הדואר המקומית.
זה היה הבול הראשון שהונפק ביבשת אסיה, דבר המהווה גאווה לרשויות הדואר ולאספני הבולים של הודו ופקיסטן.
סינגפור משתתפת במשחקים האולימפיים לנוער מאז היווסדם באולימפיאדת הנוער סינגפור (2010).
לאורך השנים צברו ספורטאי הנוער הסינגפורים תשעה מדליות, מתוכן שתי מדליות זהב.
סינגפור החלה להשתתף במשחקי החורף החל מאולימפיאדת הנוער לוזאן (2020).
המשלחת הראשונה של סינגפור למשחקים האולימפיים לנוער הייתה לאולימפיאדת הנוער סינגפור.
המשלחת כללה 129 ספורטאים שהתחרו בכל 26 ענפי הספורט לאור אירוח המשחקים האולימפיים לנוער והיא המשלחת הגדולה ביותר של סינגפור שהשתתפה במשחקים האולימפיים לנוער.
המשלחת לא התחרתה במקצוע הטרמפולינה.
המשלחת זכתה גם בשתי מדליות ארד בענף הטאקוונדו בקטגוריות משקל עד 55 ק"ג לנערים ולנערות.
ספורטאי המשלחת הגיעו להישגים בענף השיט עם זכייה במדליית ארד בטורניר הנערות בגלישת רוח על דגם מסוג ביט טכנו 293, ודורגו במקום החמישי בשיוט במפרשית מסוג ביט בטורניר הנערות ובמקום השביעי בטורניר הנערים.
בענפי הכדור, נבחרת הנערים בכדורגל זכתה במדליית ארד.
אולם, נבחרת הנערים בכדוריד דורגה במקום החמישי.
נבחרות הכדורסל סיימו בין המקומות האחרונים בטורניר הנערות והנערים כמו נבחרת הנערות בכדורעף.
המשלחת גם העפילה לגמר בענף הקליעה וסיימה במקום השביעי בירי באקדח אוויר למרחק של 10 מטר לנערות.
ספורטאי המשלחת הצליחו להעפיל לרבעי גמר בענפים בדמינטון וקשתות בטורנירי הנערים.
בענף ההתעמלות נבחרת הנערות בהתעמלות אמנותית דורגה במקום החמישי אך לא הצליחה להעפיל לגמר.
המשלחת קצרה הישגים בענפים הרמת משקולות עם דירוג במקום השמיני בקטגוריית משקל עד 58 ק"ג לנערות, קפיצה למים עם העפלה לגמר ודירוג במקום ה-12 בטורניר הנערות בקפיצה מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר, ובסיף עם דירוג במקום השישי בטורניר הנערות ברומח ובמקום השמיני בטורניר הנערים בדקר.
ספורטאי המשלחת לא הגיעו להישגים משמעותיים והתחרו, לפעמים באופן סמלי, גם בענפים אופניים, אגרוף, אתלטיקה, ג'ודו, הוקי שדה, היאבקות, חתירה, טניס, טריאתלון, קאנו/קיאק, קרב חמש מודרני ורכיבה.
המשלחת לאולימפיאדת הנוער נאנג'ינג מנתה 18 ספורטאים שהתחרו בשמונה ענפים.
המשלחת זכתה בשלוש מדליות, מתוכן שתי מדליות זהב.
ספורטאי המשלחת דורגו במקום העשירי בענף הקפיצה למים בטורניר הנערים בקפיצה מפלטפורמה קשיחה מ-10 מטר, ובמקום ה-18 בהתעמלות מכשירים בגמר הקרב רב לנערות בענף ההתעמלות.
המשלחת גם השתתפה בענפים אתלטיקה, בדמינטון, טניס שולחן, טריאתלון ושחייה אך לא הגיעה להישגים משמעותיים.
סינת'יה לין "סינדי" אקסני היא פוליטיקאית ואשת עסקים אמריקאית, שכיהנה כחברת בית הנבחרים של ארצות הברית מטעם מחוז הקונגרס השלישי של מדינת איווה.
אקסני היא חברת המפלגה הדמוקרטית, ובתחום מחוז הקונגרס שייצגה שוכנת בירת איווה דה מוין.
אקסני נולדה בגראנד ראפידס שבמישיגן ב-1965 בשם סינת'יה לין ויידל לטרי וג'ואן ויידל.
באוניברסיטת איווה סיימה לימודי תואר ראשון בעיתונאות, והיא בנוסף מוסמכת במנהל עסקים מאוניברסיטת נורת'ווסטרן.
אחרי שסיימה את לימודיה הגבוהים, עבדה אקסני בפיתוח מנהיגות ותכנון אסטרטגי עבור חברת טריביון שבשיקגו.
בשנים 2005–2014 עבדה עבור ממשלת איווה, שם סייעה ליותר מעשרים סוכנויות של הרשות המבצעת לספק את שרותיהן.
במהלך בחירות 2018 בארצות הברית התמודדה אקסני על ייצוג מחוז הקונגרס השלישי של איווה בבית הנבחרים האמריקאי.
אחרי שניצחה בבחירות המקדימות במפלגה הדמוקרטית, הביסה בבחירות הכלליות את חבר בית הנבחרים המכהן מטעם מחוז זה דייוויד יאנג.
כאשר הושבעה לתפקידה בינואר 2019, נהפכה אקסני לאישה הראשונה המכהנת בבית הנבחרים של ארצות הברית מטעם איווה, לצד עמיתתה אבי פינקנאוור, שהושבעה לתפקידה באותו היום.
בבית הנבחרים היא חברה בוועדת החקלאות ובוועדת השירותים הפיננסיים.
בבחירות 2022 הפסידה בבחירות לתקופת כהונה שלישית, ובמקומה נבחר מועמד המפלגה הרפובליקנית זאק נון.
כהונתה של אקסני בקונגרס תמה בראשית ינואר 2023.
אקסני ובעלה, ג'ון, מפעילים כיום חברת עיצוב דיגיטלית.
יש להם שני בנים בגיל ההתבגרות והם מתגוררים בעיר דה מוין המערבית.
סינגפור פלייר (באנגלית Singapore flyer), הוא גלגל תצפית ענק בעיר סינגפור.
עם פתיחתו בשנת 2008, נחשב לגבוה ביותר בעולם, שיא שנשבר בשנת 2014, עם הקמתו של היי רולר הממוקם בלאס וגאס, נבדה.
הגלגל מתנשא לגובה של 165 מטרים, בעל קוטר של 150 מטרים, כאשר 15 המטרים הנוספים הם בבסיס.
התוכנית הוגשה לראשונה בתחילת שנות האלפיים על ידי פטריק מקמהון מניהול הפרויקטים של מלצ'רס, חברת בת של מלצ'רס הגרמנית.
התכנון הרשמי החל בשנת 2002. חברה חדשה, Singapore Flyer Pte Ltd, הוקמה כמפתחת, כאשר ניהול הפרויקטים של מלצ'רס היה בעל אחזקה של 75%, והשאר מוחזק על ידי אוריינט ופאסיפיק מנג'מנט.
הפרויקט הוכרז רשמית ב־27 ביוני 2003 על ידי מועצת התיירות בסינגפור עם חתימתו על מזכר הבנות, המסמל את ההבנה בין היזם למועצת התיירות בכל הנוגע לתהליך רכישת הקרקעות.
במסגרת הסכם זה אמורה הייתה מועצת התיירות לרכוש את חלקת האדמה במרינה סנטר מרשות מקרקעי סינגפור, ולהשכיר אותה ל- Flyer Pte Ltd למשך 30 שנים עם אפשרות להאריך את חוזה השכירות ב-15 שנים נוספות.
הקרקע הייתה אמורה להיות ללא שכר דירה בשלבי הבנייה של הפרויקט.
ביולי 2003 מונה ג'ונס לאנג לסאל כיועץ הנדל"ן.
טקנאקה ומיצובישי נבחרו כקבלנים הראשיים, וארופ כמהנדסי המבנה.
עיצובים מוקדמים הראו גלגל בגובה 169 מטרים, הדומה ללונדון איי, מה שעורר ביקורת על כך שהוא חסר מקוריות.
היזמים ציינו כי העיצוב לא הושלם סופית והוא נועד אך ורק למטרות המחשה, אם כי פרויקט הגמר השתנה לא מעט מהעיצובים המוקדמים.
בהמשך, הפרויקט אמור היה להיפסק כאשר היזם התמודד עם קשיים בגיוס כספים לבניית ההגה.
התוכניות המקוריות להשלמת הגלגל בסוף 2005 נדחו אפוא ללא הגבלת זמן, והיו דיווחים (שנדחו על ידי מועצת התיירות בסינגפור) כי מועצת התיירות קבעה תאריך אולטימטום ליום 31 במרץ 2005 עבור היזם לסידור הסוגיות הכספיות שלו, ולהמשך הפיתוח.
בספטמבר 2005 התחדש הפרויקט כאשר הושקעו בהצלחה כספים משני בנקים גרמנים.
קולין ויליאם פייג ', חברת בת של ABN AMRO, אמורה הייתה לספק הון עצמי של לכל היותר של 100 מיליון דולר, ו-140 מיליון דולר נוספים הגיעו מ- HypoVereinsbank.
עם השקעה זו של 240 מיליון דולר, ההשקעה הזרה הגדולה ביותר בתעשיית הבידור הסינגפורית, הבנייה הייתה אמורה להתחיל בסוף החודש.
לפיתוח הוקצה שטח בנייה של כ־16,000 מ"ר ברוטו, והוא בנוי על שטח של 33,700 מ"ר לאורך טיילת המרינה.
הסיבוב המתמיד של הגלגל עוצב על ידי ארופ ומיצובישי תעשיות כבדות עם קיבולת של עד 7.3 מיליון נוסעים בשנה.
בדרך כלל, סיבוב של הגלגל, המהווה נסיעה שלם, נמשך כ-32 דקות.
כל אחת מ-28 הקפסולות הממוזגות יכולה לשאת 28 נוסעים.
28 הקפסולות הממוזגות של הנוסע מותקנות מחוץ לחישוק הגלגל, מה שמאפשר מבט ללא הפרעה וללא הפסקה.
לכל קפסולה שטח רצפה של 26 מ"ר והיא מסוגלת להחזיק 28 נוסעים, או עד חמישה כיסאות גלגלים ו -15 מבקרים אחרים כאשר הוזמנה מראש בקשה לשימושם של אורחים בעלי מוגבלויות.
תחילה הסתובב הגלגל נגד כיוון השעון כשהוא צופה ממרכז המרינה, אך ב־4 באוגוסט 2008 הוחלף הכיוון.
כמו כן ניתנים רמפות ומעליות לכיסא גלגלים, שירותים לנכים וחניון ייעודי לנכים.
טקס פורץ הדרך נערך ב־27 בספטמבר 2005 כאשר מאה באו טאן, אז השר לפיתוח לאומי, היה אורח הכבוד.
הציר הותקן ב־13 בדצמבר 2006 והשפה החיצונית הושלמה ב־9 באפריל 2007. התקנת קפסולות הנוסעים החלה ב־3 באוגוסט 2007, והושלמה ב־2 באוקטובר באותה שנה.
הגלגל נפתח בשנת 2008. במהלך השנה החדשה הסינית נערכו 'טיסות פתיחה' של החברות בין התאריכים 11-13 בפברואר, וכרטיסים שבהם נמכרו תמורת 8,888 דולר, מספר מזל בתרבות הסינית.
ההופעות הציבוריות הראשונות היו ביום האהבה, 14 בפברואר, ההשקה הרכה ב-1 במרץ, והפתיחה הרשמית ב־15 באפריל, בה היה נוכח ראש הממשלה לי הסיין לונג כאורח הכבוד.
ביולי 2008 הופסק הסיבוב בגלל תקלה קלה במערכת הבלימה.
ב־4 בדצמבר 2008, הגלגל נתקע כמעט חמש שעות בגלל מזג אוויר קשה, מה שגרם לכ -70 איש להיתקע עליו.
ב־23 בדצמבר 2008, הגלגל נעצר כשהוא נושא עליו 173 נוסעים במשך כשש שעות.
התקלה נגרמה כתוצאה מקצר ושרפה בחדר בקרת הגלגלים של הנוסע, אשר ניתקו את המזגן בגלגל.
11 נוסעים פונו באמצעות מכשיר דמוי קלע מכמה מהכמוסות, ואלה שהיו תקועים קיבלו אוכל ושתייה.
הגלגל התחיל לפעול כמעט שבע שעות לאחר שהוא נעצר ושני אנשים אושפזו.
הגלגל נסגר ללא הגבלת זמן והוחל בחקירת סיבת התקלה.
הגלגל נפתח מחדש ב־26 בינואר 2009 לאחר שמשטרת סינגפור קיבלה את דו"ח הסמכת הבטיחות הסופית מהוועדה להערכת התאמה.
לאחר מקרה זה הותקנו מערכות גיבוי נוספות בעלות של כשלושה מיליון דולר.
אלה כללו גנרטור, כננות, שלוש מערכות נגד שרפה ועשן, ומכשירים לגילוי חום.
ב־18 ביולי 2010 נפסקה הנסיעה לאחר שאחד מכבלי החשמל המספקים כוח למערכות המזגן נפגע מברק, דבר שהשפיע על מערכת המזגן.
הוא נפתח מחדש ב־20 ביולי 2010 לאחר סיום עבודות התיקון.
ב־20 ביוני 2013 הופסקו הפעילות באופן זמני כדי להגן על עובדים מפני רמה גבוהה של זיהום בסינגפור, הפעם הראשונה שנסגר האתר בגלל אובך.
ב־25 בינואר 2018 הופסקו הפעולות בגלל נושא טכני.
כל 61 הנוסעים שהיו על סיפונה הובאו לארץ בבטחה כאשר האירוע התרחש סמוך לשעה 9 בבוקר.
הפעילות התחדשה חודשיים לאחר מכן ב-1 באפריל.
האתר היה נתון במהלך השנים בקשיים כלכליים, שהביא לשינויי בעלות עליו.
סינדי ברייקספיר היא דוגמנית ג'מייקית, זכתה בתואר מיס עולם לשנת 1976.
סינדי ברייקספיר נולדה בטורונטו לאב ממוצא ג'מייקי אירופי ואם ממוצא קנדי-בריטי.
המשפחה עברה לג'מייקה כאשר סינדי הייתה בת ארבע.
בשנת 1973 היא סיימה לימודי בית הספר.
עוד בהיותה בבית הספר היא השתתפה בתחרויות יופי וזכתה בהם.
בשנת 1976 לאחר זכייתה בתחרות מיס ג'מייקה-עולם היא הוזמנה להשתתף בתחרות מיס עולם וזכתה בתחרות (קארן פיני הייתה הסגנית הראשונה).
החל משנת 1977 הייתה לה מערכת יחסים עם בוב מרלי ובשנת 1978 נולד בנה דמיאן מארלי.
זמן קצר לאחר פטירת בוב מרלי, סינדי ברייקספיר התחתנה עם פוליטיקאי מג'מייקה.
הם התגרשו בשנת 1995 ובשנת 1999 סינדי ברייקספיר התחתנה עם בעלה הנוכחי.
בנוסף לדוגמנות, סינדי ברייקספיר הקליטה מספר שירים.
סינדי היא אמא ל-2 בנים ובת.
סינגפור סלינגרס היא קבוצת כדורסל של סינגפור, שמתחרה בליגת אסא"ן.
לפני זה היא שיחקה בליגת העל האוסטרלית בכדורסל
הקבוצה הוקמה בשנת 1979 בעיר קנברה שבאוסטרליה.
היא שיחקה בליגת העל האוסטרלית בכדורסל וזכתה באליפות שלוש פעמים - 1983, 1983 ו-1988. בסוף שנות ה-90 של המאה ה-20 לאור המצב הכלכלי, הקבוצה עברה לניוקסל.
הקבוצה שיחקה ללא הצלחה יתרה ולקראת עונת 2006-07, הרישיון נמכר לקבוצת משקיעים מסינגפור שהעבירו את הקבוצה לעיר.
בעונות 2006/07 ו-2007/08 מייק הלמס היה בין כוכבי הקבוצה וזכה בתואר השחקן המצטיין של הונעה.
בשנת 2008 התברר שעלויות הטיסה הם גבוהות מדי וקבוצה נאלצה לעזוב את הליגה.
בספטמבר 2009 הוככז על הקמת ליגה חדשה - ליגת אסא"ן בה משחקים קבוצות ממדינות שונות באזור.
סינגפור סלינגרס סיימה את העונה כסגנית אלופת הליגה.
היא שחזרה הישג זה מספר פעמים אך טרם הצליחה לזכות באליפות.
אמנים יפנים כמו איומי האמאסאקי, נמיאה אמורו וב'ז עשויים להוציא ארבעה עד שמונה סינגלים לפני אלבומיהם כדי לצבור מכירות גבוהות בשבוע הבכורה של האלבום בו הם נכללו.
הסינגלים המובילים ביפן מופצים ומקודמים בצורה אינטנסיבית, בחלק מהמקרים אפילו יותר מהאלבום עצמו.
כאשר מכירות האלבומים יורדות בארצות הברית, חברות התקליטים מוציאות לעיתים קרובות סינגלים לפני תאריך יציאתו של האלבום לקמעונאי מוזיקה מקוונים כולל אייטונס, במחיר שנע בין 0.99 דולר ל-1.29 דולר.
מגמה זו הפכה פופולרית יותר ויותר בשווקים רבים ברחבי העולם.
האמאסאקי למשל, הוציאה ארבעה סינגלים בשנת 2007 לפני שהוציאה את האלבום, Guilty (2008), בו הם נכללו.
בסוף שנות העשרים החלו אמנים להוציא סינגלים רבים לפני שהוציאו את האלבום עצמו.
נציג A&R אישר בפני רולינג סטון בשנת 2018 כי "אמן צריך להתבסס כדי להתקיים" והוסיף כי "כאשר לאמנים יש אלבום אחד גדול והם רוצים לרוץ עימו, זה לא יעבוד מכיוון שלא היה להם בסיס טוב לכך".
באותו המאמר הובאו דוגמאות כמו קמילה קביו, קארדי בי וג'ייסון דירולו שהוציאו ארבעה סינגלים ומעלה לפני הוצאת האלבום עצמו.
בישראל, אמנים כמו סטטיק ובן-אל תבורי ואודיה הוציאו מספר סינגלים גבוה, עד שהוציאו את האלבום עצמו.
אלבומים עם יותר מסינגל מוביל אחד
קייטי פרי הוציאה את "California Gurls" כסינגל ב-7 במאי 2010 ו-"Teenage Dream" ב-23 ביולי 2010, מה שהוביל להוצאת האלבום, Teenage Dream, ב-24 באוגוסט 2010. ביונסה לעומת זאת, הוציאה את "Drunk in Love" ו-"XO" ב-16 וב-17 בדצמבר, כשירי הפתעה.
אד שירן פעל בצורה דומה והוציא גם את "Shape of You" וגם את "Castle on the Hill", ב-6 בינואר 2017 כסינגלים מובילים כפולים מאלבומו, ÷.
סינגל בכורה מציין את הסינגל הראשון של זמר, להקה או פזמונאי שיוצא לאור וזמין למכירה, הורדה או הפצה.
סינגלי בכורה הם סינגלים אשר פותחים את הקריירה המוזיקלית של אמנ/ית.
במקרים רבים, סינגל בכורה מופץ גם כסינגל המוביל מתוך אלבום הבכורה בו הוא נכלל (כדוגמת "" שנחשב לסינגל הבכורה של בריטני ספירס ולסינגל המוביל מאלבום הבכורה שלה, .).
סינגלים רבים, בעיקר סינגלי בכורה, מובילים להצלחה ההמשכית של האמני/ת.
עם זאת, במקרים מסוימים יצאו סינגלי בכורה שנכשלו, אך בהמשך הקריירה של האמנ/ית יצאו להיטים בין-לאומיים.
"Everybody" של הזמרת-יוצרת האמריקאית מדונה שיצא לאור בשנת 1982 כסינגל הבכורה שלה נכשל, אך במרוצת השנים הוציאה עשרות להיטים בין-לאומיים והפכה לאמנית הנמכרת ביותר בכל הזמנים.
במקרים מסוימים, יוצא סינגל בכורה בשפה מסוימת המאפיינת שוק מוזיקלי מסוים, ובהמשך יוצא סינגל בכורה בין-לאומי (כדוגמת סינגל הבכורה "Magia" של שאקירה, שנכשל אך בהמשך יצא סינגל הבכורה הבין-לאומי שלה, "Whenever, Wherever" שזכה להצלחה בכל המצעדים).
תקליט הסינגל הראשון נוצר על ידי חברת RCA רקורדס ב-1 בפברואר 1949 זאת לאחר שב-21 ביוני 1948 חברת קולומביה רקורדס הציגה לראשונה את אריך-הנגן.
לעיתים השיר המופיע בסינגל שונה במעט מהשיר המופיע באלבום, בהתאם לצורכי הרדיו - מילים בעייתיות מצונזרות, ושיר שאורכו אינו מתאים לרדיו מתקצר.
מפיצת המוזיקה הדיגיטלית הגדול ביותר, האייטונס, מחשיבה עד שלוש רצועות שאורכן פחות מעשר דקות כל אחת כסינגל.
במרוצת השנים יצאו בישראל מספר רב של סינגלי בכורה, אך נתונים אודות מכירותיהם אינם ידועים.
עם זאת, חלקם הפכו ללהיטים ארציים.
אמנ/יתשם הסינגלשנת יציאהסוגהריטה"בגידה"1985פופדנה אינטרנשיונל"סעידה סולטנה"1992אלקטרוני • דאנס • פופמאיה בוסקילה"יש בליבי כינור"2003פופקרן פלס"איתי"2006פופאתי ביטון"פתגם סיני"2010מזרחיסטטיק ובן-אל תבורי"ברבי"2015ים-תיכוני • פופעדן חסון"שמישהו יעצור אותי"2017ים-תיכוני • פופאלה לי להב"זוט עני"2020קיי-פופ
באנליזה מרוכבת, סינגולריות סליקה של פונקציה הולומורפית היא נקודה שבה הפונקציה אינה מוגדרת (או לא הולומופית), אך ניתן להגדיר מחדש את הפונקציה בנקודה זו באופן שהפונקציה המתקבלת תהיה פונקציה הולומורפית בנקודה זו.
באופן פורמלי, אם היא תת-קבוצה פתוחה של המישור המרוכב , נקודה של , ו היא פונקציה הולומורפית, אז נקראת סינגולריות סליקה עבור אם קיימת פונקציה הולומורפית אשר שווה ל ב .
ניתן גם לומר ש ניתן להרחבה הולומורפית על פני אם קיימת כזו.
משפט רימן על סינגולריות סליקה מסביר שניתן להגדיר סינגולריות סליקה על ידי ארבעה תנאים שקולים:
תהי תת-קבוצה פתוחה של המישור המרוכב ותהי נקודה של ו- פונקציה הולומורפית בקבוצה .
ניתנת להרחבה הולומורפית מעל .
ניתנת להרחבה רציפה מעל .
קיימת סביבה של שעליה היא חסומה.
בהינתן תנאים אלו ובהינתן ש- היא נקודת סינגולריות נאמר שסוג הסינגולריות ב- היא סליקה.
היות שהתנאים שקולים, כל אחד מהם יכול להיות הגדרה טובה לסינגולריות סליקה.
סינגור על המטופל, שמטרתו להגן, לשמור ולקדם את הזכויות הבריאותיות של האדם או הקבוצה, הוא תהליך שנעשה על ידי המטופל, המטפל, או ארגונים ועמותות שונות, והוא מבוצע עבור הפרט עצמו או עבור אוכלוסייה שלמה.
לכל גורם מסנגר קיימים קשיים ומכשולים משלו ויכולות סינגור והשפעה שונות.
פעולות סינגור כוללות שמירה על המטופל מטעויות וניצול, סיפוק מידע רלוונטי ומקיף בנוגע לאבחנתו, שמירה על עצמאותו וזכויותיו, תיווך בין גורמים על מנת לאפשר טיפול מותאם אישית, וחתירה לשינוי מדיניות מפלה שאינה מיטיבה עם המטופל.
אחיות מחויבות לסנגר על המטופל על פי הקוד האתי שמכתיב את אופי עבודתן.
סינגור אינו רק עוזר להגן על המטופל ולגרום לו לחוויה חיובית עם מערכת הבריאות, אלא מיועד גם לאחות, שתרגיש סיפוק גדול יותר.
אך לעיתים מלווה הסינגור בפגיעה ביחסי האחות עם המעסיק או עם שאר הצוות המטפל, מה שעלול להוביל לתחושות ניכור, פחד ואף פיטורים.
המושג "סינגור על המטופל" הופיע לראשונה בארצות הברית במהלך שנות החמישים של המאה ה-20 בהקשר למחקר וטיפול בסרטן.
בראשית הימים של טיפולים ומחקרים במחלת הסרטן, מטופלים ומשפחותיהם העלו חששות בנוגע לאתיות של מחקרים אלו, ושל טיפולים שהחולים עברו, ומשפחות המטופלים חששו שהמחקרים שנעשו על המטופלים יזיקו להם יותר מאשר יועילו.
בנוסף, רופאים וחוקרים רבים אשר טיפלו וחקרו חולי סרטן לא הכירו בחשיבות שיפור היחסים המקצועיים שלהם כלפי המטופל ומשפחתו.
כתוצאה מכך הופיעה תנועה שנקראה "סנגורי המטופל" אשר עסקה בזכויות המטופל ובסינגור עליו.
תנועה זו תמכה במטופלים וייצגה אותם בדיונים אתיים ומשפטיים בתחום הרפואה.
התנועה תרמה לצמיחה ולהתפתחות המושג "סינגור על המטופל" בתוך בתי החולים בארצות הברית, ופעלה למען ההגנה על המטופלים ועל זכויותיהם בתקופה שבה מטופלים רבים שאושפזו בבתי חולים לתקופה ממושכת לקו בבעיות בריאותיות שונות הקשורות לאשפוז.
בשנת 1959, פרסמה הליגה הלאומית לסיעוד (NLN) (אנ'), איגוד האחיות הוותיק ביותר בארצות הברית, את "חוק זכויות המטופל" אשר הגדיר את חובתה של האחות לכבד את האיחודיות, הכבוד והזכויות של כל אדם ללא קשר לגזע, צבע העור, דת, לאום, או מעמד חברתי או כלכלי.
שנות השבעים של המאה ה-20 היוו אף הם תקופה מהפכנית עבור תנועת זכויות המטופל אשר גדלה בשנים אלה.
אחד מהארגונים הבולטים בתנועה, "הארגון הלאומי לזכויות סיעודיות" האמריקאי (NWRO), החל בקידום הצעת חוק עבור זכויות המטופל.
קידום זה תרם להצטרפות למאבק של ארגונים רבים אחרים בתנועה ואף של כתבי עת וכתוצאה מכך בשנת 1972 עבר בארגון בתי החולים האמריקאי (AHA), החוק לזכויות המטופל.
במהלך שנות השבעים גדל יישום "סינגור המטופל" גם במקצוע האחיות, כאשר "המועצה הבינלאומית לאחיות" (ICN) הציגה את המושג לראשונה בקוד המקצועי שלה, בשנת 1973.
כתוצאה מכך איגודי אחיות רבים אחרים ברחבי העולם החלו לאמץ את המושג ולהטמיע אותו בקודי האתיקה שלהם.
בשנת 1979, פרסמה אחות ופרופסור לאה קורטין את "המודל לסנגוריית זכויות אדם" לאחיות, בכך הייתה מבין האחיות הראשונות שהגו ובנו את המושג "סנגור המטופל" במקצוע האחיות והסבירו איך יכול המושג להיכלל בתחומי האחריות של המקצוע.
במודל שלה, הדגישה קורטין את הצורך לפיתוח קשר הומניסטי בין האחות למטופל, וקבעה כי אחיות הופכות מודעות יותר וקשובות יותר לצרכים של המטופלים שלהם באמצעות קשר הומניסטי.
בשנת 1996 הוקמה בארצות הברית "הקרן לסנגור המטופל" (Patient Advocate Foundation) .
מטרותיה של הקרן הן בין היתר, מתן עזרה וטיפול משפטי בעתירות, סיוע כספי, ותיווך עבור אנשים בעלי מחלות כרוניות, משתקות ומסכנות חיים.
"הקרן לסינגור המטופל" היא עמותה לאומית ללא רווח והייתה בין העמותות הראשונות שהוקמו לטובת חולים וזכויותיהם
על רקע המהפכות והשינויים שנערכו בעולם במחצית השנייה של המאה ה־20, נחקקו במדינת ישראל בשנות התשעים מספר חוקים המתבססים על זכויות האדם, הזכויות לבריאות ועל עקרונות השוויון, הצדק והעזרה ההדדית שהעניקו למושג "סנגור המטופל" בסיס משפטי ותרמו רבות לזכויות החולה בישראל.
ביניהם נחקק בשנת 1994 חוק ביטוח בריאות ממלכתי שקבע כי כל תושבי מדינת ישראל זכאים לשירותי בריאות.
שירותי הבריאות יינתנו לכל תושב לפי שיקול דעת רפואי, תוך שמירה על כבוד האדם, הגנה על פרטיותו של המבוטח ושמירה על סודיות רפואית, בנוסף השירות יינתן באיכות סבירה, בתוך פרק זמן סביר ובמרחק סביר ממקום מגוריו (על פי הכתוב סעיף 3 לחוק).
בשנת 1996 נחקק חוק זכויות החולה בישראל, שמטרתו (על פי הכתוב בסעיף 1 לחוק) "לקבוע את זכויות האדם המבקש טיפול רפואי ולהגן על כבודו ועל פרטיותו".
בכך, הפכה ישראל לאחת מהמדינות הראשונות בעולם שחוקקו חוק המתמקד בזכויות החולה ותומך בו.
האגודה לזכויות החולה הוקמה בשנת 1996 עם חקיקת "חוק זכויות החולה", במטרה לעזור למטופלים ולבני משפחותיהם לממש את זכויותיהם במערכת הבריאות בארץ.
סינגור עצמי הוא אוסף כישורים שמאפשרים למטופל ולבני משפחתו להתמודד עם מערכת הבריאות, לוודא שהזכויות שלהם אינן נפגעות, ולקחת חלק פעיל בתהליך קביעת ההחלטות הקשורות לטיפול, בהתאם לאמונותיהם ולצרכיהם.
יש לזה חשיבות גדולה גם כאשר מדובר בצד המשפטי והבירוקרטי, שעלול לנצל ולהפלות את המטופל כאשר אינו מודע לזכויותיו.
המטופל ובני משפחתו יכולים לחפש מידע בנוגע לאבחנה, לדרכי הטיפול, לתרופות השונות ולסכנתן, וכן לדרכי התמודדות עם המחלה.
היכרות עם המחלה מאפשרת להם להיות מודעים לטיפולים האפשריים ולהגיע להחלטה המושכלת ביותר.
בנוסף לכך, מידע זה מאפשר להם "לדבר בשפה" של הרופא ולהציף בעיות שייתכן ולא היו מודעים אליהן אילו היו מסתמכים רק על המידע שהצוות המטפל מנגיש להם.
השתתפות מצד המטופל מאפשרת לייעל את תהליך בניית והטיפול ויישומו, דבר שיוביל להקלה בסימפטומים, לשיפור איכות החיים, וכמו כן יעזור לבניית אמון עם הצוות המטפל.
כישורי הסינגור הם דבר שניתן ללמד בעזרת חומרי לימוד, השתתפות בקבוצות תמיכה או בכנסים קהילתיים, בטיפול אישי, ואף בחשיפה והעלאת הנושא לסדר היום הציבורי.
אך בכל זאת, קיימים קשיים שמשפיעים במידה כזו או אחרת על האוכלוסיות השונות, איתם יש להתמודד.
יש להיזהר ממקרים בהם המטופל מנסה 'לעמוד על שלו', ונתקל ביחס מזלזל או בהתעלמות מצד הצוות המטפל שמייחס את דבריו לחוסר צלילות או אימפולסיביות שנובעת מהאבחנה.
השתקה זו יכולה להגיע גם ממקורביו שמעדיפים להסתמך על הגורם המקצועי, וחוסר תמיכה זה עלול לגרום למטופל להטיל ספק בעצמו, לחשוש מלהביע את צרכיו ודעותיו ולהפסיק להביעם.
בעיית הקטנה של סימפטומים מצד המטפל או תחושה שהמטופל "מגזים" היא בעיה שבחלק מהמקרים השלכותיה על המטופל היו קטלניות.
במקרים פחות חמורים, המטופל יכול להאשים את עצמו על כך שקיבל טיפול שהוא תופס כלא מספק, כיוון שלא ביטא את עצמו במידה מספקת.
לאחות תפקיד מרכזי לא רק בטיפול הפיזי במטופל, אלא שהיא צריכה גם לשמש כסנגור עבורו ועבור מקורביו.
זאת מכיוון שהיא הגורם המטפל שבא במגע איתו בצורה האינטימית ביותר, ולכן היא זו שיכולה לוודא שהוא אכן מקבל טיפול שמותאם אליו אישית, ומתייחס לצרכיו, לרצונותיו ולאמונתו, אפילו כשהם מנוגדים לשלה.
לתהליך הסינגור יש שלושה חלקים, וזאת בהתאם לקוד האתי של האחים והאחיות (הקוד האתי לאחיות ולאחים בישראל, משרד הבריאות).
כלומר עליה לכבד את חירות המטופל ועצמאותו ולאפשר לו להשתתף בתהליך קבלת ההחלטות.
השני הוא יידוע המטופל בכל המידע הרלוונטי, שכולל מידע על האבחנה, על הסיבוכים האפשריים, על התרופות ותופעות הלוואי, ואף על דרכי הטיפול, דרכים חלופות, או השלכות של סלידה מטיפול.
כיוון שיש מקרים בהם המטופל ומשפחתו אינם מודעים למקורות המידע האמינים והרלוונטיים ביותר עבורם, יכולה האחות להנגיש מקורות מידע ידידותיים שמסבירים את האבחנה בצורה הטובה ביותר, וכאשר אין די בדבר, היא יכולה לקשרם עם גורם מקצועי, כגון עובד סוציאלי, שמוסמך להדריך ולתקשר איתם.
החלק האחרון הוא תיווך בין המטופל למשפחתו, וביניהם לבין הצוות המטפל.
תפקידה הוא לייצג ולהציג אותם כבני אדם ולא כתיק רפואי.
סינגור יעיל ובניית אמון בין האחות למטופל משפר את תהליך הטיפול, שכן המטופל מרגיש בנוח לבטא תחושות ותלונות, דבר שיעזור לצוות המטפל לטפל בבעיות לפני שהמצב יתדרדר.
תחושת אמון באחות תוכל גם לגרום למטופל להאמין בטיפול עצמו, ולהמשיך ולהקפיד על ההנחיות גם כשאינו בהשגחה.
לעיתים הסינגור אינו קל עבור האחות, ועליה להתמודד עם קשיים רבים.
קושי מרכזי הוא הקושי במתן טיפול אישי.
חוסר בכח אדם מצריך כל אחות לטפל במספר רב של מטופלים, מגביל אותה מבחינת הזמן והמשאבים שהיא יכולה להעניק לכל מטופל, ופוגע באיכות הטיפול.
הביטוי לכך הוא קושי במתן טיפול הוליסטי שמתייחס לצורכי המטופל על כל רבדיו.
בעיות אלו ניתן למגר עם צבירת ניסיון, וסיוע מצד הצוות המטפל והמוסד המעסיק.
יכולים להיווצר גם קשיים שקשורים לתקשורת הבין-אישית.
המטופל יכול לפרש לא נכון את המידע שנמסר על ידי הצוות המטפל, דבר שיכול ליצור אי הבנות וקשיים בהתקדמות בטיפול, ולכן חשוב שהאחות תזהה ותתקן את אי ההבנות, כך שהמטופל ובני משפחתו יבינו את המידע כראוי, ויוכלו להחליט כיצד להמשיך הלאה.
דבר זה יכול להשפיע לטובה גם על המשך הטיפול, כיוון שהם יוכלו להמשיך ולתקשר את רצונותיהם מתוך התייחסות נכונה למצב הקיים
ישנם גם קשיים תקשורתיים שנובעים מחוסר יכולת של המטופל לתקשר כראוי עקב מצבו הרפואי, או כאשר קיים שוני בשפה שמצריך שימוש במתרגמים שלעיתים אינם זמינים, או ניסיון לתקשר בצורה לא-מילולית, בשימוש בסימנים ותנועות שיכולים להתפרש באופן שונה בתרבויות שונות, ואף להעביר את המסר ההפוך.
כאשר קיימים הבדלים תרבותיים או שהמטופל מחזיק באמונות שונות, הדבר יכול לפגוע בתהליך בניית האמון עם האחות, דבר שיפגע בתהליך הטיפולי ובנכונות המטופל לעבור אותו.
בנוסף לקשיים חיצוניים, על האחות להתמודד גם עם משברים פנימיים.
בין אם מדובר בדילמות אתיות או בשחיקה.
במקרה של שחיקה, האחות עלולה לאבד את תשוקתה למקצוע, ולהסתמך יותר ויותר על ניסיונה ופחות על המטופל ותלונותיו, כך שהטיפול נעשה פחות אישי ולא מתפתח ביניהם אמון, דבר שעלול לפגוע במטופל.
על כן, האחות צריכה לטפל בעצמה לפני שתוכל לטפל באחר, ובכך להוריד את הלחץ בעבודתה ולשפר את איכות הטיפול ואת תחושת הסיפוק וההגשמה העצמית שלה.
היא יכולה לעשות זאת על ידי בילוי זמן איכות עם המשפחה והחברים, ניהול אורח חיים בריא שכולל תזונה נכונה והקפדה על פעילות גופנית, עיסוק בתחביב, וכל דבר אחר שגורם לה לתחושת נחת ורוגע.
כאשר המטופל אינו כשיר לבצע החלטות עבור עצמו, למשל במצבי ערעור נפשי, חוסר הכרה, או ליקוי קוגניטיבי, יש צורך במינוי אפוטרופוס.
האפוטרופוס, שיכול להיות כל אדם, תאגיד או עמותה יפעל על מנת שהמטופל יקבל את הטיפול הטוב ביותר ושזכויותיו לא ייפגעו.
במידה ואין למטופל אפוטרופוס, המוסד המטפל, לרוב העובד הסוציאלי המועסק בו, יצטרך למנות אחד עבורו (מינוי אפוטרופוס לענייני גוף למטופל, כל זכות).
כאשר הסנגור הוא אדם או ארגון חיצוני, מחויבותו היחידה היא כלפי המטופל, שלעיתים עומד מנגד למוסד המטפל ולמשאביו הרבים.
אך כשהסנגור מועסק על ידי המוסד המטפל, יכולה להיווצר בעיה של ניגוד אינטרסים.
האפוטרופוס, שיכול להיות חלק מארגון, יכול גם לקדם את אינטרס המטופל בעזרת תיעוד פגיעה בזכויות, ייעוץ, יידוע הציבור בזכויותיו, סיוע במימושם, ואף לייצג אותם באופן משפטי (אודות, האגודה לזכויות החולה בישראל).
גם למטופל ולבני משפחתו יכול להיות חלק בסינגור שכזה, שכן בעידן המודרני, גם הם יכולים לשתף את סיפוריהם ברשתות החברתיות, כך שאחרים יראו שהם לא לבד במאבק.
בנוסף לכך, קיימים ארגונים ממשלתיים שעוסקים בפיקוח על גורמים שיכולים להזיק לבריאות הציבור, כמו איכות המים והמזון, ומבצעים מחקרים שאת תוצאותיהם הם מוסרים למחוקקי החוקים, על מנת שהמידע יעזור להם להחליט החלטה שמיטיבה עם האזרח.
ארגונים נוספים הם כאלו ששומרים על זכויות האזרח על ידי טיפול בתלונות או באירועים חריגים, כמו נציבות קבילות הציבור של משרד הבריאות, שמסיקה מסקנות ומפקחת על מוסדות הטיפול, וארגונים שמגינים על אוכלוסיות חלשות כמו אנשים עם מוגבלות, ופועלים לצמצום ומניעת אפליה תוך שיפור איכות החיים והשתלבות בחברה.
ארגון שהוקם על ידי האו"ם במטרה לקדם בריאות.
הם פועלים למיגור ומניעה של מקרי חירום בריאותיים עולמיים, והם מקדמים בריאות בעזרת חקיקות ותוכניות שמנגישות טיפול רפואי לכולם.
ארגון אמריקאי שהוקם במטרה לתמוך בסנגורים בכדי לקדם את התחום ולשפר את איכות הטיפול.
הם מנגישים מידע לסנגורים בנוגע לחוקי האתיקה, ולמטופלים ומשפחותיהם בנוגע לזכויות ומיצוין, והם משתפים פעולה עם ארגונים וקבוצות נוספות על מנת להעלות מודעות לשיפור התחום.
ארגון אמריקאי הפועל לסיוע למטופלים עם מחלות נדירות ולבני משפחותיהם.
הם מדריכים ומכשירים סנגורים לפעול למען פיתוח קהילות ולהרחבת חקר התרופות.
ארגון אמריקאי שהוקם במטרה להסמיך סנגורים שעומדים בתנאי ההשכלה, אתיקה וניסיון, ככשירים בסינגור עבור המטופל ומשפחתו.
ארגון אירופאי שמחבר בין מטופלים לקבוצות סינגור של מחלות נדירות במטרה לשפר את איכות החיים שלהם.
הם עושים זאת על ידי הנגשת מידע למטופלים ולסנגורים ויצירת קשרים עם שותפים ומחוקקים שיכולים לשפר ולקדם חוקות ששומרות ומקדמות את זכויות המטופלים.
ארגון גרמני שפועל למען קהילות ומטופלים על ידי פיתוח ויישום תהליכים שמחזקים את הסינגור של המטופל והשתתפותו בתהליך הטיפולי, ואת שירותי הבריאות.
הם פועלים עם ארגונים נוספים ואלו שמתמחים בחינוך ורגולציה בכדי לשפר את איכות הטיפול.
ארגון אירופאי שפועל להוזלת תרופות כך שיהיו נגישות יותר, לקידום חוקות בריאותיות והנגשת ידע למטופלים, וליצירת סביבות שמאפשרות לפרט לחיות חיים בריאים.
ניתן למצוא ארגונים נוספים המספקים סיוע במגוון תחומים הקשורים למערכת הבריאות באתר כל זכות.
מנגישים מידע בנוגע לניצול זכויות המטופל ומספקים עזרה משפטית במקרה של הגשת תלונה או פניה לגורמים המתאימים, כמו כן ייצוג וקידום זכויות בכנסת.
מרווה - משפט רווחה והעצמה
עמותה שמטרתה לסייע למטופלים ואלו שזקוקים לעזרה בשמירה על זכויותיהם ושמתקשים לעשות זאת בכוחות עצמם.
היא פועלת בפריסה ארצית ומכשירה מגוון אנשים כדי להטמיע מודל התייעצות משפטי-טיפולי שנותן מענה לאוכלוסיות בסיכון.
עמותה הנאבקת על זכותו הבסיסית של כל אדם לבריאות, ומסייעת במימושה באופן שוויוני.
הם פועלים להעלאת המודעות בתקשורת, מעניקים טיפול רפואי בקרב נעדרי ביטוח ואלו שצורכיהם הרפואיים לא מקבלים מענה הולם, ומספקים ייצוג פרטני מול רשויות המדינה ומוסדות הבריאות.
הוקמה ביוזמת ביטוח לאומי באמצעות חברות פרטיות, ומספקת שירותי הכנה לועדות רפואיות בהכוונת צוות מקצועי שכוללים סיוע בהכנת תיקים רפואיים והגשת תביעה.