tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בחירת המסלול המיטבי נעשית באופן נפרד בכל AS, ורק המסלול המיטבי מפורסם לשכנים.
תהליך זה נעשה באמצעות התחשבות בהרבה גורמים כמו כמות ה־AS-ים בדרך ליעד מסוים או מהירות התקשורת בין שכנים שונים.
עם זאת, ההחלטה בסוף נקבעת גם באמצעות מדיניות של ה-AS (BGP Policy ) שנקבעת באופן עצמאי בכל ארגון שבבעלותו AS.
דבר זה יכול לגרום לכך שמסלול השליחה ומסלול הקבלה של חבילת מידע לא תמיד יהיו זהים.
שני נתבים שמתקשרים ב-BGP יכולים ליצור קשר ביניהם אם הוגדר להם לעשות זאת באופן ידני (אין בפרוטוקול מנגנון שכנות אוטומטי).
לאחר מכן, הם יפתחו חיבור BGP מעל חיבור TCP בפורט 179. כל נתב (BGP Speaker) שולח הודעת Keepalive של 19 בתים כל 60 שניות כדי לשמור על החיבור.
iBGP או BGP פנימי, הוא פרוטוקול ניתוב בין שני נתבי BGP בתוך אותו AS.
מטרת הפרוטוקול היא לספק מידע לנתבים פנימיים ברשת, כמו רשימת כתובות IP הנמצאות מחוץ ל-AS.
eBGP או BGP חיצוני, הוא פרוטוקול ניתוב בין שני נתבי BGP השייכים ל־AS-ים שונים ושכנים זה לזה (BGP peers).
מטרת הפרוטוקול היא לאתר את המסלול האופטימלי ברשת באמצעות עדכון AS-ים אודות כתובות ה-IP עליהן כל נתב אחראי, כדי שהם ינתבו אליו מידע רלוונטי.
חטיפת BGP היא תקיפה שבה AS מסוים מפרסם תחומי כתובות IP מסוימות כך שהוא יכול לבצע מניפולציה לתעבורה שמיועדת לארגון.
מניעת שירות על ידי יצירת מסלולים כוזבים או ביטול מסלולים לגיטימיים.
האזנה על ידי שימוש ב-BGP כדי לנתב תעבורה לכיוון רכיב או רשת אינטרנטיים שנמצאים בבעלות התוקף.
טאו (TOW) הוא טיל נ"ט מתוצרת ארצות הברית (מכונה בצה"ל "עורב").
ראשי התיבות של TOW הן: Tube-launched, Optically tracked, Wire-guided שפירושן: משוגר מצינור, נעקב אופטית, מונחה תיל.
טאו הוא דור שני בטילי הנ"ט.
ראש הנפץ של הטיל הוא מסוג מטען חלול.
בזנב הטיל קיימת נורית תת אדום אשר נעקבת על ידי מערכת עקיבה אופטית (הנמצאת במשגר) במהלך מעוף הטיל.
מערכות הטיל הנמצאות במשגר, משדרות, באמצעות תילים המחברים את הטיל אליהן, תיקונים לניווט הטיל, בהתאם לנתונים המתקבלים על ידי מערכת העקיבה.
למרות היות טיל הטאו מערכת נשק שבבסיסה היא מיושנת, היא נחשבת למערכת נשק אמינה יחסית ובתוספת פיתוחים שונים שנוספו לה במשך השנים, היא מצליחה לשמור על מקומה בחלק גדול מצבאות העולם.
למעשה הטאו הוא טיל הנ"ט הנפוץ ביותר בעולם ונמצא בשימוש של מעל 40 צבאות וגם בשימוש ארגוני טרור.
השמדת טנקים נחשבת עד היום כייעוד העיקרי של הטיל.
עם זאת, יש לו ייעודים נוספים של השמדת מטרות ייעודיות כגון רכבי פיקוד.
בשנים האחרונות נעשה בו שימוש רב, גם במזרח התיכון, בירי על מבנים ועמדות מבוצרות.
לטיל שני דגמים בסיסיים (וכשש גרסאות לשני דגמים אלו).
הראשון בעל טווח מקסימלי של 3,000 מטר והשני בעל טווח מקסימלי של 3,750 מטר.
טיל הטאו פותח בסוף שנות ה-60 של המאה ה-20 על ידי חברת יוז איירקראפט האמריקאית.
השימוש הראשון בטיל נעשה על ידי הצבא האמריקאי בשלבים המאוחרים של מלחמת וייטנאם, שם נעשה בו שימוש בייחוד על ידי ירי ממסוקים.
הטיל משוגר מארבעה סוגי פלטפורמות:
כמערכת נשק אינטגרלית של מסוק.
בצה"ל, היו אלו מסוקי הקוברה והMD 500 דיפנדר.
בנגמשי ברדלס של צה"ל, הותקנה מערכת, שנקראה "ג'ירף".
הג'ירף הייתה מעלית, שעליה מותקנת מערכת העורב, ואיתה עולים המערכת, הכוון והמפקד, בתוך הנגמש, עד שהם מציצים מעל קו הרכס, שמאחוריו עמדתם, יורים ומייד יורדים.
כל זה בלי צורך להניע את הנגמ"ש כולו, ובלי צורך לנסוע עמו קדימה ואחורה במדרון.
בצבאות אחרים היו מערכות אחרות, כגון זרוע שמרימה את הטיל מתוך הנגמש מעל קו הרכס.
נישא על גבי רכב רך (ג'יפ, האמר או רכב שטח אחר).
בתקופה בה היו בצה"ל ג'יפים קטנים, חוליית עורב כללה שני ג'יפים.
בכול אחד מהם היו שני אנשי צוות.
באחד הג'יפים המשגר ושלושה טילים.
בג'יפ השני היו חמישה טילים.
נישא על גבי חוליית חיל רגלים כשרכיבי המשגר מפורקים בזמן התנועה ומורכבים בעמדת הירי על גבי חצובה.
עבור כל טיל נוסף, החוליה הייתה צריכה לכלול לוחם נוסף.
בפעולה לילית החוליה הכילה לוחם נוסף, שנשא את מכשור ראיית הלילה.
מעבר לזאת, רצוי היה, שהכוון – הלוחם שיורה ומכוון, לא יישא מטען כבד, כדי שידיו לא ירעדו אחרי מאמץ, תוך כדי הירי.
לכן הרבה פעמים, הכוון לא נשא חלק מהמערכת על גבו.
כמו כן, לחוליה היה גם מפקד, שלא תמיד נשא חלק של המערכת על גבו, ואם הוא היה סמל מחלקתי או קצין, היה לו גם קשר, שנשא מכשיר קשר, ולא חלק של המערכת.
חוליית חיל הרגלים יכולה להגיע במסע רגלי ארוך, לפרוק מנגמ"ש או רכב רך נושא מערכות עורב, שהגיע לתא שטח לא עביר, או מוזנקת ממקום למקום בעזרת מסוק תובלה.
לצה"ל הגיע הטאו לראשונה ברכבת האווירית שהעבירה נשק מארצות הברית ומגרמניה לישראל במהלך מלחמת יום הכיפורים, ביוזמת ראש היחידה למחקר ופיתוח, תא"ל עוזי עילם.
בימיה האחרונים של המלחמה נעשו ניסיונות ראשונים לבצע ירי טילים לעבר מטרות אויב.
ביומה האחרון של המלחמה ביצע כוח צה"ל ירי על מספר טנקים סורים.
טנק אחד הושמד ולחמישה טנקים אחרים נגרם נזק.
היה זה הירי המבצעי המוצלח הראשון של המערכת.
סיכומי המלחמה הראו כי ברמה המערכתית היה הכישלון בשל חוסר הידע בצה"ל כיצד יש להפעיל את המערכות השונות הקשורות לירי הטיל, והיעדר תורת לחימה קיימת שניתן להתבסס עליה.
לאחר מלחמת יום הכיפורים קיבל הטאו בצה"ל את הכינוי "עורב".
הוקמו יחידות ייעודיות (רובן במילואים) לתפעול טילי הטאו.
רוב היחידות האלו היו בסדר גודל של פלוגה, ונקראו בשם "פלנ"ט" או "עורב" (כשמו של הטיל), וכינויין הרווח היה "ציידי הטנקים".
בדרך כלל, יחידות אלו צמודות בשגרה לחטיבות חיל הרגלים של צה"ל כחלק מהגדס"ר ועוסקות בחלק ניכר מזמנן במשימות שאינן קשורות ישירות לתפעול הטילים.
במבצע שלום הגליל, ב-11 ביוני 1982, מצפון לכפר עמיק במורדות המזרחיים של ג'בל בארוכ, השמיד כוח נ"ט מחטיבה 409 11 טנקים מדגם T-72 של הצבא הסורי.
היה זה כנראה המפגש הראשון של טילים מתוצרת ארצות הברית עם הטנק החדיש ביותר שייצרה ברית המועצות באותה עת.
בתחילת שנות ה-90 שופרה מערכת הכוונת של המשגר והוסף לה אמצעי הדמאה טרמית המאפשר תצפית ושיגור גם בחשיכה.
מפעם לפעם הופעלו טילי הטאו ברצועת הביטחון בדרום לבנון במארבים מיוחדים שכונו "מארבי עורב".
במארבים אלה נישאו הטילים על גבם של אנשי הצוות לעמדה ארעית בתוך הסבך, ובעת זיהוי של מחבלי חזבאללה הטיל שוגר לעברם בטווח גבוה מזה של הרובים הרגילים.
הטאו יצא משירות בצה"ל בשנת 2013. יחידות הפלנ"ט ממשיכות להתקיים ועושות שימוש במערכות נשק נ"ט אחרות.
בטיל נעשה שימוש מסוים על ידי ארגון המורדים ג'בהת א-נוסרה, במלחמת האזרחים בסוריה.
בשנת 2024 במהלך התמרון הקרקעי בלבנון, נחשף משגר טילי טאו בשימוש ארגון החזבאללה.
BGM-109 טומהוק הוא טיל שיוט מתקדם לטווח ארוך, מתוצרת חברת ריית'יאון האמריקאית.
הטיל פותח במקור בחברת ג'נרל דיינמיקס בשנות השבעים כטיל לחימוש צוללות, ונכנס לשירות חיל הים האמריקאי בשנת 1983.
הטיל יוצר במגוון דגמים, בהם ים־קרקע קונבנציונלי, ים־קרקע מצרר, ים־קרקע גרעיני, ים־ים וקרקע־קרקע.
דגם בלוק 3 מונחה GPS נכנס לשירות בשנת 1993, דגם בלוק 4 מצויד במערכות הנעה וניווט משופרות, ודגם בלוק 5 שסופק במרץ 2021 מצויד בראשי קרב כנגד מטרות שונות ויכולת פגיעה במטרות ימיות דינאמיות.
בשנות ה־90 ובתחילת שנות ה־2000 ישראל ביקשה מספר פעמים מארצות הברית לרכוש את הטיל וסורבה.
בריטניה והולנד הן המדינות הזרות היחידות שרכשו את הטיל עבור חילות הים שלהן.
ביולי 2006 אישר הקונגרס האמריקני לספרד לרכוש בין 60 ל־100 טילים עבור חיל הים הספרדי.
במהלך מלחמת המפרץ נורו על עיראק 288 טילי טומהוק.
בתקיפה האמריקאית בסוריה ב־7 באפריל 2017 תקף צבא ארצות הברית שדה תעופה סורי באמצעות 59 טילים אלו.
הסיבה לתקיפה הייתה מתקפה כימית שיצאה משדה תעופה זה.
בתקיפה נוספת בסוריה ב-14 באפריל 2018 על ידי צבא ארצות הברית, צרפת ובריטניה נורו לעבר סוריה 110 טילים.
עד סוף 2021 שוגרו באופן מבצעי למעלה מ־2,300 טילי טומהוק מדגמים שונים.
ב-22 ביוני 2025, ארצות הברית שיגרה מצוללות 30 טילי טומהוק על מתקני הגרעין בנתנז ובפורדו שבאיראן כחלק מתקיפת ארצות הברית את מתקני הגרעין באיראן.
במסדי נתונים, BLOB (קיצור של Binary Large OBject ובתרגום מילולי לעברית: עצם בינארי גדול), הוא טיפוס נתונים המייצג רצף ארוך של מידע בינארי המאוחסן במסד נתונים כיישות אחת.
BLOB מייצג בדרך כלל קובץ תמונה, קובץ שמע או כל אלמנט מולטימדיה אחר שנשמר במסד הנתונים.
לעיתים ה-BLOB מהווה קובץ הרצה בשפת מכונה שניתן לשלוף מהמסד ולהריץ אותו.
לא כל מסדי הנתונים תומכים בשמירה של קובצי BLOB.
במונח BLOB נעשה לראשונה שימוש במסד הנתונים Informix, ובראשיתו בכלל שימש לתיאור העברת מידע בנפחים גדולים ממסד אחד לאחר בלי שימוש במסננים או בתיקון שגיאות בדרך.
באמצעות העברה כזו ניתן היה להאיץ את תהליך ההעברה.
המונח אף שימש בפועל בשפה האנגלית לתיאור העברות מאסיביות מסוג זה.
השימוש בו במסדי נתונים התאפשר רק מרגע שמקום אחסון היה למשאב נגיש וזול, בעיקר במהלך שנות ה-90 ועם השקתו של מסד הנתונים DB2 של IBM.
BK virus (בקיצור: BKV) הוא נגיף השייך לסוג נגיפי Polyomavirus.
הנגיף בודד לראשונה בשנת 1971, מדגימת שתן של חולה מושתל כליה, שראשי התיבות של שמו היו BK.
הנגיף חולק דמיון מולקולרי וגנטי רב לשני נגיפים נוספים במשפחה: JC virus ו-SV40.
הנגיף נפוץ במיוחד בקרב ילדים עד גיל 10. ההדבקה הראשונית נטולת תסמינים מיוחדים, ברוב המקרים, אף כי לעיתים מחולל הנגיף דלקת בדרכי הנשימה העליונות, מצב המצביע על העברתו כתרסיס באוויר.
אחרי ההדבקה הראשונית נודד הנגיף לכליות ושם הוא נותר לאורך כל החיים במצב רדום (לטנטי).
אצל רוב הנשאים נותר הנגיף במצבו הרדום, אך אצל 3 אחוזים מהנשים בשליש האחרון להריונן, ואצל כמחצית ממושתלי הכליות הוא מתפרץ ועלול לגרום למחלות דלקתיות כגון נפרופתיה, העלולה לגרום לכשל כליתי.
הנגיף מופרש בשתן ולכן בידוד ותירבות הנגיף בהדבקת תאי פיברובלסט, או בדיקת סרולוגיה בשיטת ELISA למציאת נוגדנים מסוג IgM ו-IgG כנגד אנטיגנים נגיפיים, הן שיטות נפוצות לזיהוי הנגיף.
שיטות מקובלות אחרות הן שיטת PCR, המכוונת לאשר את נוכחות BKV על ידי זיהוי ה-DNA שלו בדם החולה; ושיטת Real Time PCR, שאף מכמתת את הנגיף ביחידת נפח מוגדרת (בדרך כלל מספר עותקי DNA למ"ל דם).
חולים בקבוצות סיכון להתפרצות הנגיף, כמו מושתלי כליה, מטופלים בהזרקה בתרופה האנטי-ויראלית סידוֹפוֹבִיר (Cidofovir).
התרופה היא אנלוג מבני לנוקלאוטידים, וגורמת לעיכוב בפעילות האנזים הנגיפי DNA פולימראז, מה שמשבש את יכולת השכפול וההתרבות של הנגיף בתאי הפונדקאי.
BFI סאות'בנק הוא סינמטק המופעל על ידי מכון הסרטים הבריטי (ה-British Film Institute).
בעבר נודע המכון בשם תיאטרון הסרטים הלאומי (National Film Theatre).
הסינמטק ממוקם מתחת לגשר ווטרלו, באזור סאות' בנק, על הגדה הדרומית של נהר התמזה ברובע למבת' של העיר לונדון בירת הממלכה המאוחדת.
ראשיתו של המוסד במבנה הטלקינמה אשר היה חלק ממתקני ומופיע פסטיבל בריטניה בשנת 1951. לאחר תום הפסטיבל המשיך לפעול במקום בית קולנוע עד שנת 1957 עת עבר המוסד למבנה הנוכחי, מתחת לגשר ווטרלו (מבנה בו הייתה קודם לכן מסעדה של פסטיבל בריטניה).
ופעל בשם "תיאטרון הסרטים הלאומי".
ב-14 במרץ 2007 שונה שם המוסד ל-BFI סאות'בנק, והמבנה הורחב תוך שנעשה שימוש בשטחים ששימשו קודם לכן את מוזיאון התמונה הנעה שהיה במקום.
במקום פועלים שלושה בתי קולנוע, מדיאטק, גלריה, חנות ספרים, פאב ומסעדה.
תמרוקיות ביפה בע"מ היא חברה אוסטרית המפעילה בתי מרקחת תחת השם BIPA באוסטריה ומדינות אירופיות נוספות.
מטה החברה ממוקם בווינר נוידורף.
ב-1954 פתח קרל ולאשק תמרוקיה ברובע ה-7 בווינה, נויבאו, והוא קרא לה Billige Parfümerie (בעברית: תמרוקיה זולה).
השם הגיע מרשת הסופרמרקטים שלו Billa (בילה - Billiger Laden, חנות זולה), בה הוצעו מותגים במחירים מוזלים.
כתוצאה מכך, נוצרה WKW (Warenhandel Karl Wlaschek – קרל ולאשק מסחר) וב-1960 כללה כבר 45 סניפים.
ב-1980 ביפה תמרוקיות בע"מ נוסדה, החנות הראשונה נפתחה ברחוב גולדשמיט בווינה.
ב-1988, הוצע שירות פיתוח תמונות בסניפים.
ביולי 1996 הפכה קבוצת החברות של ולאשק, כולל ביפה, לחלק מקבוצת REWE מקלן, הטוענת להיות רשת חנויות המזון השנייה בגודלה בגרמניה, והשלישית בגודלה באירופה.
ב-2008 זכתה ביפה בפרס הלאומי כארגון התומך במדינה, מידי משרד הכלכלה והעבודה.
BIPA מפעילה רשת של מעל 560 בתי מרקחת וב-2008 הניבה מכירות בסך 544 מיליון אירו.
החל מיוני 2011, לביפה יש חנות מקוונת המבוססת על מערכת ההזמנות בחנות.
בובת BJD (ראשי תיבות באנגלית של Ball-jointed doll) היא בובה העשויה ממפרקים כדוריים המאפשרים גמישות במפרקים: פרקי ידיים, פלג גוף עליון, ירכיים וברכיים.
המפרקים מוחזקים יחד על ידי חוטי גומי המוסתרים בתוך הבובה, אשר נותנים לה את המתח הנכון.
הדבר מאפשר לתת לבובה כל תנוחה רצויה.
בשימוש העכשווי של המושג, הכוונה היא בדרך-כלל לבובות מתוצרת אסייתית העשויות מפוליאוריתן (פולימר נפוץ המורכב משרשרות של יחידות אורגניות הקשורות בקשרים אוריתניים.
חומר זה משמש ליצור מגוון רב של מוצרים).
בובות אלו לרוב לא מיועדות לשמש כצעצועים לילדים אלא לאספנים ואמנים, כגון צלמים ומעצבי אופנה.
ההיסטוריה המודרנית של בובות BJD החלה במערב אירופה בסוף המאה ה-19. מאז ומתחילת המאה ה-20, יצרנים צרפתיים וגרמנים החלו לייצר בובות חרסינה עם מרפקים גמישים, בגודל של 15–100 סנטימטרים.
בשנת 1930 החל האמן גרמני האנס בלמר לייצר בובות עם מפרקים ולהשתמש בהן ביצירותיו הסוריאליסטיות.
הוא היה הראשון שהשתמש בבובות לאומנות הצילום.
אמנים יפנים אשר הושפעו מיצירותיו של בלמר ומהצעצועים היפנים המסורתיים, החלו לייצר בובות בעלות מרפקים גמישים, המחוברות באמצעות חוטי גומי.
בובות אלו, אשר היו יכולות להגיע לגודל של 120 סנטימטרים, לא היו מיועדות למשחק, והן נחשבות לפרטי אספנות יוקרתיים.
מחירן של בובות עתיקות שנוצרו על ידי אומנים ידועים, יכול היה להגיע לכמה מאות אלפי דולרים.
קהילת אספני הבובות עדיין קיימת ביפן, ואמני הקהילה אף מפיקים חוברות עם התמונות של הבובות שלהם.
בובות ה- BJD הושפעו רבות מהבובות היפניות המסורתיות.
בובות BJD החלו להימכר בצורה מסחרית בשנת 1999, כאשר חברת "וולקס" היפנית יצרה סדרה של בובות בשם "Super Dollfie".
הבובות הראשונות מסדרה זו היו בגובה 57 סמ', המרפקים שלהן היו מחוברים על ידי כדורים ומוחזקים בעזרת חוט גומי.
הן היו עשויות משרף פוליאוריתני.
הן היו עשויות בצורה הניתנת לשינוי ולעיצוב, והיו מיועדות בעיקר לבנות.
בובות ה-BJD הראשונות היו תחת השפעה חזקה של אסתטיקת האנימה.
בסביבות השנים 2002–2003 החלו חברות קוריאניות לייצר בובות BJD.
זמן קצר לאחר מכן הצטרפו אליהן גם חברות סיניות.
הבובות הסיניות הראשונות היו זיופים או מודיפיקציות של בובות יפניות וקוריאניות.
לרוב הן היו עשויות מגבס או שרף באיכות נמוכה.
החברה הסינית הראשונה שהחלה לייצר בובות מקוריות באיכות גבוהה הייתה חברת "דולזון", שהבובות שלה הופיעו בשוק בשנת 2006. מאז, כמה חברות סיניות נוספות החלו לייצר ולשווק בובות מקוריות משלהן.
קיימות ארבע מידות מקובלות של הבובות:
Tiny - עד 25 סמ' (בדרך כלל נראות כילדים קטנים)
SD - 50-70 סמ' (בדרך כלל נראות כמבוגרים צעירים)
חברות הייצור לא תמיד מקפידות על מידות אלו.
כך למשל קיימות סדרות שלמות של בובות בגדלים 70 או 80 סמ'.
גובה הבובות גבוהות ביותר שיצאו לשוק הוא 105 סמ'.
ישנן חברות המייצרות בובות BJD ומאפשרות התאמה אישית לבובה: לצבוע אותה, להלביש אותה ולהוסיף לה אביזרים כמו פאה ואיפור.
Basic - בובה "בסיסית", ללא איפור, בגדים, פאה, אביזרים, ולפעמים אף ללא עיניים.
אך הלקוח יכול להזמין לבובה שלו איפור לבוש וכו' תמורת תוספת תשלום.
הבובה נמכרת כדמות שלמה, כלומר הלקוח מקבל את האיפור הבגדים, הפאה והאביזרים של הבובה יחד איתה.
בובות אלו נמכרות עם איפור וכל האביזרים שלהן כמו בובות ה"Fullset", אך הן נמכרות בזמן מוגבל, ובכמות מוגבלת (לפעמים נמכרת רק בובה אחת מאותה דוגמה).
BIND או named הוא שרת ה-DNS הנפוץ ביותר ברשת האינטרנט, ובמערכות הפעלה דמויות יוניקס, הוא משמש הלכה למעשה כסטנדרט.
BIND נכתב במקור על ידי ארבעה סטודנטים לתארים מתקדמים באוניברסיטת קליפורניה בברקלי.
השם שניתן לו מהווה ראשי תיבות ל-Berkeley Internet Name Domain, ומעיד על השימוש שניתן לו בתוך האוניברסיטה.
התוכנה הופצה לראשונה יחד עם מערכת ההפעלה BSD בגרסה 4.3 ביוני 1986. פול ויקסי החל לתרום לפיתוח של BIND בשנת 1988 כאשר עבד בחברת DEC, ועד מהרה הפך למפתח העיקרי.
ויקסי ייסד את ארגון ISC, שהוא המפתח העיקרי של BIND כיום.
בגרסאות המיושנות BIND 4, ו-BIND 8, התגלו מספר גדול של פרצות אבטחה חמורות לאורך השנים, והשימוש בהם איננו מומלץ.
BIND 9 היווה למעשה שכתוב כולל של הקוד, בין היתר על מנת למגר בעיות אבטחה אלו.
BHP Billiton (נסחרת בבורסות: LSE: BLT, NYSE: BHP, NYSE: BBL, ASX: BHP, JSE: BIL) הוא תאגיד אוסטרלי בין-לאומי העוסק בכרייה ומכירת עפרות ברזל, נחושת, פחם ונפט אשר משרדו הראשי ממוקם במלבורן.
נכון לשנת 2024, BHP הייתה חברת הכרייה הגדולה בעולם לפי שווי שוק והשלישית בגודלה בעולם במונחי הכנסות.
החברה נוסדה ב-2001 תוך מיזוג בין "Broken Hill Proprietary" האוסטרלית (BHP) ובין "Billiton" ההולנדית-אנגלית.
כתוצאה מהמיזוג, החברה רשומה הן בבורסה של לונדון והן בבורסה האוסטרלית.
היא החברה הגדולה באוסטרליה במונחי שווי שוק.
נכון לשנת 2024, BHP דורגה במקום 116, במדד פורבס גלובל 2000, ודורגה במקום 268, במדד פורצ'ן גלובל 500. בלונדון החברה מהווה חלק ממדד FTSE 100.
BLAKE היא משפחה של פונקציות גיבוב קריפטוגרפיות שהראשונה שבהן פותחה ב-2008 והייתה מועמדת לתחרות הגיבוב עבור תקן SHA-3 שאורגנה על ידי NIST ובסופה זכה Keccak.
בהתאם לדרישות התקן האלגוריתם כולל ארבע פונקציות: BLAKE-224, BLAKE-256, BLAKE-384 ו-BLAKE-512 כשהמספר אחרי השם מייצג את גודל הפלט בסיביות.
הן מחולקות לשתי קטגוריות; הראשונה BLAKE-256 מיועדת לפלטפורמת 32 סיביות או פחות, ממנה נגזרת BLAKE-224 הנבדלת ממנה בערכים ההתחלתיים וגודל הפלט וכן לגבי BLAKE-512 והפונקציה הנגזרת ממנה המיועדות לסביבת 64 סיביות.
אף על פי ש-BLAKE לא זכתה בסופו של דבר, לפי הצהרת מארגני התחרות לאחר קריפטואנליזה מעמיקה, BLAKE כמו יתר האלגוריתמים שעלו לגמר בטוחה לשימוש ולא התגלו בה פגמים או בעיות רציניות.
BLAKE2 פותחה בעקבות הלקחים והניסיון שהצטברו מקודמה.
היא מהירה מאוד ונחשבת ל-'סטייט אוף דה ארט' בתפוקתה.
היא מהירה פי שלושה בערך מ-SHA-3 ולטענת המפתחים עם ביטחון זהה.
היא מגיעה בשתי גרסאות BLAKE2s עבור חומרה מוגבלת משאבים ו-BLAKE2b הפועלת על פלטפורמת 64 סיביות ונועדה לביצועים גבוהים.
בתחילה נקראה BLAKE-xx כאשר xx הוא 28, 32, 48 או 64. ב-2010 שונה השם לקראת ההגשה לתחרות כדי להבדילו מהגרסה המקורית.
שתיהן חופשיות לשימוש ואינן מוגנות בפטנט.
לא ידוע על קריפטואנליזה מוצלחת שלהן והן נחשבות לבטוחות.
כמו כן פורסמו מספר גרסאות מוחלשות של מועמד SHA-3 הנקראות "גרסאות צעצוע" לצורך קריפטואנליזה (BLOKE, FLAKE, BLAZE ו-BRAKE).
קיימים מימושים חופשיים של הפונקציות השונות בשפת C, C++ ו-C# בין היתר אפשר למצוא ב-GitHub וכן מימוש לשפת VHDL.
פונקציית הגיבוב BLAKE מבוססת על מספר מרכיבים ידועים בביטחונם.
היא דור המשך של פונקציית הגיבוב LAKE המכילה מצב פנימי רחב (Wide pipe), פונקציית הדחיסה הפנימית היא וריאציה של צופן הזרם ChaCha והיא מגוונת באמצעות Salt שהוא ערך אקראי חד-פעמי שאינו סודי המתפקד כמו וקטור אתחול והאיטרציה הפנימית פועלת לפי מבנה HAIFA שהוא גרסה משופרת של מבנה מרקל-דמגרד.
הגיוון הוא אופציונלי וכאשר הוא קיים הפונקציה נקראת פונקציית גיבוב אקראית.
פונקציית גיבוב אקראית היא פונקציית גיבוב המשלבת בנוסף לקלט הרגיל "גיוון" אקראי הנקרא Salt.
מהיבט תאורטי המטרה של ה-Salt היא לאפשר הסתמכות על פונקציית גיבוב בעלת ביטחון חלש ממה שהוצהר.
הרעיון הוצע במקור על ידי שי הלוי והוגו קרווציק לחיזוק אלגוריתם חתימה דיגיטלית DSA, המשלב בין היתר פונקציית גיבוב.
השאיפה היא שאלגוריתם החתימה יישאר בטוח אפילו אם פונקציית הגיבוב בה הוא משתמש אינה טובה לגמרי, כלומר ביטחונה התרופף בעקבות קריפטואנליזה חדשה, בדיוק כמו שקרה עם MD5. אפשר להפוך פונקציית גיבוב דטרמיניסטית לאקראית על ידי ערבוב הקלט עם ערך אקראי לפי שמעבירים בפונקציית הגיבוב.
למשל פונקציית הגיבוב מהצורה נקראת פונקציית גיבוב אקראית, כאשר היא פונקציית גיבוב רגילה כמו SHA-2 ו- יכול להיות ערך אקראי אפילו קצר ואינו נחשב למפתח הצפנה לכן אין צורך להסתירו.
מבנה כזה יעיל ומבטיח קושי רב יותר במציאת התנגשויות כלומר למצוא המקיים מאשר במודל הסטנדרטי של פונקציות גיבוב.
כאן התקפת יום הולדת אינה ישימה כיוון שהיא לא יכולה להיות אוף ליין, כלומר התוקף חייב לקבל בנוסף לתמצית הקלט את ה-Salt שמיוצר באופן אקראי עבור כל מסר, לכן אפשר להסתפק בפונקציית גיבוב הנקראת Target Collision Resistance (בקיצור TCR) שהיא גרסה חלשה יותר מפונקציה חסינת התנגשויות מלאה.
באופן כללי מומחים ממליצים כיום היכן שהדבר אפשרי לעבור לאלגוריתם גיבוב אקראי כי הוא מספק "רשת ביטחון", אם וכאשר יתגלו בפונקציית הגיבוב עצמה חולשות.
עקרונות הפיתוח והתכנון של פונקציית הגיבוב BLAKE הם:
פשטות ומהירות הן בחומרה והן בתוכנה.
תמיכה בתוספת גיוון (Salt) לאקראיות.
איזון גמיש בין תפוקה לדרישות זיכרון.
עמידות נגד התקפת ערוץ צדדי.
לעומת זאת המפתחים לא הציגו הוכחה לביטחון האלגוריתם במונחים של רדוקציה לבעיה מתמטית קשה, הוכחה כזו לא קיימת לגבי מרבית האלגוריתמים הידועים.
האלגוריתם אינו תומך בהומומורפיזם או בסקלביליות, כלומר לא מביא בחשבון התאמה לערכים גדולים או קטנים יותר, פונקציית הגיבוב מפיקה ערכים באורך קבוע אותם גוזרים לאורך הרצוי.
ישנן התקפות הישימות נגד האלגוריתם כמו התקפת נקודת שבת (Fixed-point) והתקפת רב-התנגשויות (Multicolisions) אם כי בעיקרון הן אינן מסכנות את ביטחונו.
הזיכרון הפנימי (Internal state) של פונקציית הגיבוב מיוצג על ידי מטריצה של 4x4 מילים באורך 32 סיביות כל אחד.
הקלט נטען לתוך המצב הפנימי המורחב לפי התיאור בהמשך.
הפונקציה הפנימית מורכבת מסדרה של שלוש פעולות פשוטות XOR, חיבור והזזה מעגלית.
הפונקציה מופעלת על מילות המצב 14 פעמים במקרה של BLAKE-256 או 16 פעמים במקרה של BLAKE-512 ובכל סבב מעבדת את כניסות המטריצה תחילה בעמודות ולאחר מכן באלכסונים ומוסיפה ערכים קבועים שונים לפי טבלה בהתאם למספר הסבב.
לאחר מכן המצב הפנימי נדחס לחצי מאורכו והפלט מופק יחד עם הגיוון (Salt).
BLAKE פועלת ברמה של מילים באורך 32 סיביות (או 64 סיביות במקרה של BLAKE-512).
הסימונים המוסכמים הם: הקלט באורך כלשהו מחולק ל- בלוקים באורך 16 מילים כל אחד: .
המילים מייצגים מספרים שלמים בלתי מסומנים כאשר ההמרה מבתים למילים היא לפי סדר בתים גדול.
הביטוי מתייחס לבלוק ה- של ואילו הביטוי מתייחס למילה ה- של בלוק כלשהו, לכן מייצג את המילה ה- של הבלוק של .
המילים בבלוק הראשון מיוצגות על ידי: , בבלוק הבא המספר העילי מתחלף ל-1 וכן הלאה.
הערכים ההתחלתיים של BLAKE לקוחים מתקן SHA-2:
ב-BLAKE-256 יש 16 קבועים שהם ספרות פאי בנקודה כלשהי:
בנוסף כל פונקציות משפחת BLAKE משתמשות בטבלת התמורות הבאה:
הטבלה מכילה 10 שורות כשבכל שורה 16 בתים.
השימוש בטבלה מתבצע על ידי שני אינדקסים, האחד מייצג את השורה והשני את הכניסה.
למשל מייצג את הכניסה הראשונה בשורה הראשונה ואילו היא הכניסה האחרונה בשורה האחרונה.
פונקציית הדחיסה הפנימית של BLAKE-256 מקבלת ארבעה פרמטרים:
ערך ביניים שהוא מערך של 8 מילים .
קלט המכיל 16 מילים .
גיוון המכיל 4 מילים .
מונה המכיל שתי מילים .
בסך הכול מונים הפרמטרים 30 מילים (120 בתים).
פלט הפונקציה הוא ערך ביניים חדש המכיל 8 מילים, כלומר:
המצב הפנימי של פונקציית הגיבוב מורכב מ-16 מילים המסודרים כמטריצה עם ארבע שורות וארבע עמודות ומאותחל על ידי הערכים ו- לפי הסדר הבא:
פונקציית הדחיסה מבצעת 14 סבבים בהם היא מעבדת את המצב לפי הפירוט הבא:
כלומר הפונקציה הפנימית מבוצעת בכל פעם על כניסות אחרות של (כמתואר בתרשים).
ארבע הקריאות הראשונות לפונקציית הסבב הפנימית מעבדות את כניסות בעמודות וכיוון שהן נפרדות זו מזו אפשר לבצען באופן מקבילי.
כמו כן ארבע הקריאות האחרונות מעבדות כניסות המטריצה באלכסונים וגם הן נפרדות ולכן גם הן ניתנות לביצוע מקבילי.
בכל סבב הקריאה לפונקציה מבצעת את החישוב הבא:
כאשר הסימון מייצג XOR, הסימון מייצג הזזה מעגלית והביטוי מתייחס לכניסה המתאימה בטבלת התמורות.
מספר הסבב הוא אינדקס השורה מודולו 10. דהיינו בסבב ה-13 לוקחים את הערך בכניסה בשורה .
ערך הביניים מועבר מסבב לסבב והוא מחולץ מהמצב הפנימי ונדחס ל-8 מילים כך:
אם נתון הקלט באורך סיביות, הקלט תחילה מרופד לפי כלל הריפוד של HAIFA.
תחילה מוודים שאורכו יהיה שקול ל-447 מודולו 512. תחילה מוסיפים '1' בסוף ומשלימים באפסים כמידת הצורך.
לכל היותר נוספים 512 סיביות.
לאחר מכן מוסיפים סיבית '1' נוספת ואחריה מספר שלם באורך 64 סיביות המייצג את .
כך מובטח שאורך הקלט בסיביות יהיה כפולה של 512.
הקלט המרופד מחולק ל- בלוקים באורך 16 מילים כל אחד .
ויהי מערך שלמים המייצגים את מספר סיביות המצטבר של הקלט לא כולל הריפוד.
למשל אם המסר המקורי הוא באורך 600 סיביות, יתקבלו שני בלוקים כאשר הבלוק הראשון באורך 512 לכן הבלוק הנותר חלקי ואורכו הוא רק 88 סיביות לכן .
אם המסר הוא כפולה של 512 או שהבלוק האחרון גדול מ-447 סיביות, יש צורך להוסיף בלוק ריק לצורך הריפוד והמספר המייצג את אורך המסר, לכן יוצא שהשלם האחרון הוא .
כלומר הבלוק האחרון אינו כולל סיביות מהמסר כלל אלא רק ריפוד וקידוד האורך.
ה-Salt הוא אופציונלי ואם אין שימוש בו .
תמצית המסר היא שהוא ערך הביניים האחרון.
BLAKE-512 דומה ל-BLAKE-256 למעט השינויים הבאים.
הערכים ההתחלתיים הם מתוך SHA-512:
פונקציית הדחיסה היא בסגנון פונקציית Quarter Round של צופן ChaCha אך בתוספת קבועים לפי הטבלה כדלהלן:
טבלת התמורה ופונקציות הסבב זהים ל-BLAKE-256. ההבדל היחידי הוא באורך המשתנים ומספר הסבבים.
ב-BLAKE-512 מתבצעים 16 סבבים והמשתנים כולם באורך 64 סיביות.
הכנת המסר היא לפי כלל ריפוד דומה.
אורכו הכולל צריך להיות שקול ל-895 סיביות מודולו 1024, מוסיפים '1' בסוף המסר ואפסים לפי הצורך ולבסוף מוסיפים '1' נוסף ואחריו את אורך המסר המקודד כמספר שלם באורך 128 סיביות לפי סדר בתים גדול.
כך שלבסוף יתקבל קלט באורך שהוא כפולה של 1024.
BLAKE-224 זהה ל-BLAKE-256 למעט שני שינויים.
משמיטים את ה-'1' הנוסף בריפוד המסר לפני קידוד האורך:
BLAKE-384 מתאים ל-BLAKE-512 למעט השינויים הבאים.
וכן בריפוד המסר משמיטים את ה-'1' הנוסף.
מספר הפעולות של BLAKE-256 הן 672 פעולות חיבור, 700 פעולות XOR ו-448 הזזות, בסך הכול 1,820 פעולות בסיסיות.
לא כולל תקורה נוספת הנובעת מריפוד והכנת המסר.
צריכת הזיכרון היא 144 בתים ב-ROM ו-184 בתים ב-RAM לא כולל תקורה נוספת הנובעת מטיפול במצביעים.
דרך אחרת יעילה יותר לבצע את הפעולה הפנימית של פונקציית הדחיסה היא תחילה לעבד את העמודות ולאחר מכן לסובב (Rotate) בהזזה מעגלית ברמה של מילים את מילות המצב לפי הכלל הבא: עבור העמודה ה- מסובבים פעמים.
ואז מחשבים את שורות המטריצה (במקום אלכסונים).
מיטוב דומה בוצע ב-Salsa20, המטרה היא ליהנות מביצוע מקבילי מהיר באמצעות פקודות SIMD על וקטורים הנתמכות במעבדים המודרניים.
ביישום מקבילי אפשר לבצע את שמונה הפונקציות הפנימיות במספר ענפים מקבילים בכך משיגים שיפור בפקטור של 2 או יותר במהירות.
פונקציית הגיבוב BLAKE על גרסאותיה נוסתה על מספר פלטפורמות כמו מעבדי 64 ביט, 32 ביט, מיקרו בקר 8 ביט ו-FPGA.
והיא הציגה ביצועים טובים בהשוואה למתחרים.
הפעולות האריתמטיות של הפונקציה הפנימית מסודרות לפי "ARX" שזה חיבור, הזזה ו-XOR לפי סדר מסוים.
השילוב הזה נחקר היטב בצופן הזרם Salsa20 ובצפנים אחרים והוכח שהוא בטוח נגד קריפטאנליזה דיפרנציאלית וכן נגד התקפות ערוץ צדדי.
HAIFA הוא מבנה משופר גנרי לפונקציית גיבוב הפועל כמו מבנה מרקל דמגרד אך עם Salt ומונה והוכח כבטוח יותר.
המבנה מציע עמידות נגד התקפות ידועות על פונקציות גיבוב.
מציאת התנגשויות, מציאת מקור שני, התקפת יום-הולדת, הטכניקה של Joux למציאת התנגשויות מרובות.
אפשר לשלב את BLAKE בקוד אימות מסרים כמו ב-HMAC או UMAC.
שימוש דומה ניתן לעשות ב-BLAKE כדי לבנות פונקציה פסאודו אקראית או מחולל פסאודו אקראי, לדוגמה:
כאשר הוא מונה כלשהו המקודד בדרך מוסכמת ומשורשר למסר.
אף על פי שפונקציית הגיבוב SHA-3 התקנית טובה היא אינה נותנת מענה לכל לצרכים.
לפעמים יש צורך בפונקציית גיבוב מהירה בתוכנה לבדיקת שלמות וסינון כפילויות במערכת קבצים ואחסון ענן, מערכת איתור פריצות, ניהול גרסאות או שיטות אתחול (Boot) בטוח.
יישומים אילו לרוב מגבבים קבצים קטנים מאוד בכמות רבה, מה שהתקן אינו מביא בחשבון ועשוי להשפיע על ביצועי המערכת וחוויית המשתמש.
מסיבה זו מערכות רבות עדיין משתמשות באלגוריתמים ישנים ולא מומלצים כמו MD5 שהוא מהיר כמעט פי שלושה מ-SHA-2 אך ידוע כפגיע להתקפת התנגשויות והוצא משימוש כל התקנים לצורך קריפטוגרפי.
למרות זאת בגלל שיקולי יעילות מערכות ידועות עדיין משתמשות בו לבדיקת שלמות.
דוגמאות הן: מערכת הקבצים ZFS של אורקל, OpenStack, ניהול גרסאות Perforce ואפילו מערכות חדשות כמו מערכת אחסון אובייקטים של AOL.
כדי לתת מענה לבעיה זו פותחה BLAKE2 שהיא גרסה רזה וקלילה של BLAKE ממנה הוסרו מספר אלמנטים המכבידים על יעילותה ואין הוכחה שקיומם מחזק את ביטחון האלגוריתם.
לפי בוחן ביצועים של eBACS באופן כללי BLAKE מהירה יותר מ-SHA-3 אך איטית בהשוואה ל-MD5. החידוש ב-BLAKE2 הוא המהירות הרבה אף יותר מ-MD5 בעוד שהיא אינה נופלת בביטחונה מ-SHA3 (לפי הצהרת המפתחים).
למשל בביצועי תוכנה על מעבד Sandy Bridge 3.1GHz של אינטל ישראל, BLAKE2 מצליחה לגבב 890 מגה בית לשנייה לעומת רק 144 מגה לשנייה עם SHA3-512.
להלן תקציר החידושים והשיפורים ב-BLAKE2 לעומת הפונקציות הקודמות באותה משפחה:
מהירות גבוהה על פלטפורמת 64 ביט (אף יותר מ-MD5).
מקביליות גבוהה יותר על מעבדים מרובי ליבות תוך ניצול סט פקודות SIMD חדשות.
גיבוב בתצורת עץ לאימות קבצים גדולים.
PrefixMAC שהוא קוד אימות מסרים מבוסס BLAKE2 המהיר מ-HMAC.
לצורך מתן ייחודיות ברמת משתמש.
BLAKE2b אופטימלי למעבדי 64 ביט ומעבדי ARM המייצר תמצית באורך של עד 64 בתים.
BLAKE2s אופטימלי למעבדי 8 או 32 ביט המייצר תמצית באורך של עד 32 בתים.
שניהם מספיק פורטביליים ומתאימים לכל מעבד אך מותאמים במיוחד להשגת ביצועים טובים על פלטפורמות ספציפיות.
הפונקציה הפנימית של BLAKE2s מבצועת רק 10 פעמים והפונקציה הפנימית של BLAKE2b מבוצעת רק 12 פעמים.
הסיבה שבגרסאות הקודמות הוצע מספר סבבים גדול יותר (14 ו-16 בהתאמה) נבע רק מהרצון להיות שמרניים ולספק שולי ביטחון גבוהים ולא בגלל קריפטואנליזה מוצקה.
השינוי הזה מהותי ומניב שיפור של בין 25 ל-29 אחוז בביצועים בעיקר על קלטים ארוכים לעומת הגרסאות הקודמות ואין סימנים המעידים שביטחון הפונקציה נחלש עקב כך.
הפונקציה הפנימית מבצעת הזזה מעגלית לשמאל בהיסטים הקבועים: 24, 11, 63. השינוי של ההזזה הראשונה מ-25 ל-24 נובע מסיבות טכניות כי נדרשות פחות הוראות מעבד.
השינוי מ-64 ל-63 מוסיף גם הוא במהירות במיוחד שאפשר לראות בהזזה זו כהזזה אחת ימינה במקום 63 שמאלה שהן למעשה שקולות על משתנה 64 סיביות ולכן עשויה להיות מהירה יותר.
הריפוד שונה כך שרק אם יש צורך מוסיפים בתים ריקים לסוף המסר.
אם אורך הקלט מתחלק באורך הבלוק, לא מבוצע ריפוד כלל.
כדי למנוע נקודות תורפה בעקבות השינוי (כי כעת אפשר לבצע התקפות מסוימות שמנצלות את העובדה שהמסר יכול להיות חלק ממסר אחר ארוך יותר), מוחלף כלל הריפוד בשני "דגלי סיום" ו- הנמצאים בבלוק הראשון.
כאשר עבור כל הבלוקים למעט האחרון שאז .
הדגל נועד לאותת על הצומת האחרון בעץ הגיבוב במקרה של גיבוב בצורת עץ, כאשר מגיעים לבלוק האחרון .
BLAKE2 עושה שימוש בשמונה קבועים בלבד.
שינוי זה חוסך ב-128 בתים הן ב-RAM והן ב-ROM ב-BLAKE2b ו-64 בתים ב-BLAKE2s.
BLAKE2 מפרשת את הקלט לפי סדר בתים קטן כמו MD5 ולא כמו ב-SHA-3 זאת מפני שפלטפורמות רבות פועלות לפי סדר בתים קטן, בעיקר AMD ואינטל.
המונה סופר את בתי המסר ולא סיביות המסר, הסיבה לכך טכנית היא מפשטת את היישום ומונעת באגים.
הגיוון מעובד רק פעם אחת.
בניגוד לקודמה BLAKE2 טוענת את ה-Salt רק פעם אחת בתחילת הגיבוב כמו וקטור אתחול במקום כקלט לפונקציית הדחיסה בכל סבב.
עובדה שחוסכת מעט פעולות ומעט זיכרון.
פונקציית דחיסה נטולת Salt מפחיתה בביטחון האלגוריתם באופן שולי.
כדי להתאים את BLAKE2 לשימוש ב-Salt מבלי הצורך להכניסו לפונקציית הדחיסה, נוסף "בלוק פרמטרים" או "בלוק קונפיגורציה" שמחובר תחילה ב-XOR עם ה-IV ומעובד ראשון.
בתוך בלוק הפרמטרים מקודדים את כל הפרמטרים החיוניים לפעולת הפונקציה בתצורה הנדרשת; כגון Salt, מפתח הצפנה אם קיים, תמיכה בתצורת גיבוב עץ, אורך תמצית המסר, פרסונליזציה וכדומה.
אתחול פונקציית הדחיסה שונה בהתאם:
כאן בניגוד לגרסאות הקודמות נוספו הדגלים ו- בשתי הכניסות האחרונות במקום המונה שהיה מיותר.
שני הדגלים מתפקדים כמונה ומסייעים גם להחליף את פונקציית הריפוד, כך שהמסר אינו מתרחב.
הפונקציה הפנימית של BLAKE2b (משמאל) ו-BLAKE2s מוצגת להלן:
כאמור הוסרו פעולות החיבור עם הקבועים שכפי שהתחוור אינם חיוניים ואינם שווים את הירידה בביצועים.
זהו חיסכון של 16 אחוז בפעולות הבסיסיות.
בלוק הפרמטרים מכיל 32 בתים עבור BLAKE2s ו-50 בתים עבור BLAKE2b המחולקים למקטעים המייצגים את הנתונים הבאים:
אורך התמצית בבתים (עד 32 בתים במקרה של BLAKE2s ועד 64 בתים במקרה של BLAKE2b).
בית אחד בטווח (נקבע ל-0 אם אין מפתח).
מערך של 8 בתים אקראיים עבור BLAKE2s ו-16 בתים עבור BLAKE2b.
8 או 16 בתים בהתאמה של פרטים ייחודיים למשתמש (יכול להיות ריק).
פרמטרים המתאימים לשימוש בתצורת עץ (אם לא משתמשים במצב עץ מאפסים את כל השדות):
בית אחד בטווח (הערך 0 מייצג רוחב בלתי מוגבל).
(הערך 255 מייצג עומק בלתי מוגבל).
4 בתים המייצגים מספר שלם בטווח .
6 או 8 בתים המייצגים מספר שלם בטווח או במקרה של BLAKE2b.
נקבע ל-0 במקרים הבאים: בעלים, בצומת הראשון, בצומת השמאלי ביותר או במצב סדרתי (לא בתצורת עץ).
בית אחד המייצג מספר שלם בטווח .
רלוונטי רק בתצורת עץ ושווה 0 בעלים.
בית שלם המייצג מספר בטווח או בהתאמה.
יתר הבתים הפנויים שמורים לשימוש עתידי.
ערכים המתפרשים על פני מספר בתים נחשבים למספר שלם לפי סדר בתים קטן.
טבלת חלוקת בתים בבלוק הקונפיגורציה של BLAKE2b:
אופסט בבתים 0 1 2 3 0 אורך התמצית אורך המפתח רוחב העץ עומק העץ 4 אורך עלה 8...12 אופסט צומת 16 עומק הצומת אורך פנימי שמור לשימוש עתידי 20 ...
60 פרסונליזציה טבלת חלוקת בתים בבלוק הקונפיגורציה של BLAKE2s:
אופסט בבתים 0 1 2 3 0 אורך התמצית אורך המפתח רוחב העץ עומק העץ 4 אורך עלה 8 אופסט צומת 12 אופסט צומת (המשך) עומק הצומת אורך פנימי 16 ...
למשל אם הקונפיגורציה כוללת אורך תמצית 64 בתים (40 בייצוג הקסדצימלי) והיא כוללת מפתח הצפנה באורך 32 בתים (20 בייצוג הקסדיצמלי), גיוון (Salt) - מחרוזת המכילה את הספרה "5" בסך הכול 32 פעמים ופרסונליזציה המכילה את האות "e" בסך הכול 32 פעמים.
כאמור היות שהתצורה אינה במבנה עץ רוחב ועומק שווים 1 וכל יתר הפרמטרים 0. הבלוק ייראה כך:
גיבוב עם מפתח או PRF
אם פרמטר המפתח אינו NULL הבלוק הראשון יהיה בלוק המפתח והבא אחריו יהיה בלוק המסר הראשון.
אם המסר אינו מכיל כלום, הגיבוב עם המפתח מבצע רק קריאה אחת לפונקציית הדחיסה.
השימוש העיקרי במפתח הצפנה הוא כדי לקבל קוד אימות מסרים או פונקציה פסאודו אקראית.
קוד אימות מסרים המבוסס על BLAKE2 נקרא PrefixMAC.
והוא יעיל יותר כיוון שמבוצעת רק קריאה אחת לפונקציית דחיסה לעומת HMAC שבו מתבצעות שתי קריאות.
גיבוב בתצורת עץ מתאים במיוחד לגיבוב קבצים גדולים או מדיית אחסון גדולה ואפשרי בכמה דרכים.
זה יכול להיות עץ בינארי מאוזן, עץ טרינארי, עץ בעומק משתנה או בעומק קבוע.
עץ הגיבוב מעבד נתחים של מידע באורך המוגדר על ידי השדה "אורך העלה" המופיע בבלוק הפרמטרים.
כל נתח מעובד בנפרד וללא תלות באחרים, מה שמאפשר לבצע את הגיבוב באופן מקבילי על ליבות שונות או בתהליכונים שונים.
לאחר מכן כל התוצאות נאספות לנתח חדש שמוזן שוב לפונקציית הגיבוב כאשר כל עלה מקבל כקלט שרשור של גיבובים לפי השדה "דרגת העץ".
השדות אופסט הצומת וגובה הצומת מבטיחים שכל קריאה לפונקציית הגיבוב מקבלת קלט שונה ולכן תתקבל תוצאה אחרת ללא תלות במידע עצמו.
דגל הסיום מאותת כאשר מבצעים את הקריאה האחרונה בגובה נתון ביחס לאופסט הן של העלים והן של הצמתים.
רק בבלוק האחרון של כל קריאה לפונקציית הגיבוב, כך שבשורש העץ תמיד .
הגרסאות BLAKE2bp ו-BLAKE2sp מנצלות תצורת עץ לחישוב מקבילי.
העץ הוא בגובה 2 ורוחב בלתי מוגבל.
הראשון מריץ ארבעה BLAKE2b במקביל ואילו השני מריץ שמונה BLAKE2s במקביל.
היתרון הוא שיפור בפקטור דומה במהירות.
במקום לעבד את המידע כרצף של בלוקים שלם שאז צריך לדעת את אורכו לפני שמחלקים אותו לעיבוד מקבילי, אפשר לחלק אותו תוך כדי תנועה.
כלומר מחלקים כל ארבעה בלוקים שמגיעים בין ארבעה מעבדים מבצעים את החישוב במקביל וממתינים לארבעת הבלוקים הבאים וכן הלאה.
להלן קוד שלם בשפת C# של פונקציית הגיבוב BLAKE2B-512 בתצורה רגילה לפי המלצת המפתחים בעמוד הבית של BLAKE.
לאחר מימוש המחלקה יש להשתמש בשלוש הפונקציות Initialize, HashCore ו-HashFinal.
תחילה קוראים לפונקציה Initialize שצריכה לקבל כארגומנט את בלוק הפרמטרים המתואר לעיל שהוא מערך של 8 מילים באורך 64 ביט.
הפונקציה המייצרת את בלוק הקונפיגורציה לא הובאה כאן מפאת חוסר מקום.
לצורך הבדיקה אפשר להשתמש בערך ברירת המחדל שהוא בכניסה הראשונה, כל היתר אפסים.
הפונקציה HashCore מקבלת את המידע לגיבוב ו-HashFinal מחזירה את תמצית המידע.
BGUSAT (מוכר בעבר גם כ־Negevsat) הוא לוויין זעיר מסוג קיובסאט הנבנה באוניברסיטת בן-גוריון בשיתוף פעולה של התעשייה האווירית לישראל.
הלוויין שוגר ב־15 בפברואר 2017.
הלוויין הוא פרויקט לוויין סטודנטים בעל מבנה של לוויין זעיר, שתוכנן באוניברסיטת בן-גוריון.
הפרויקט נועד לתת לסטודנטים יכולת וניסיון בפיתוח ושילוב לוויין זעיר.
מצלמת הלוויין נועדה לחקור תופעות מזג אוויר בתחום התת אדום ולעקוב אחר בוהק שמיים וגזים באטמוספירה כדוגמת פחמן דו־חמצני.
הלוויין הוא לוויין זעיר מסוג קיובסאט בגודל של 10x10x30 ס"מ ושוקל פחות מ־5 קילוגרם.
תחנת הקרקע נמצאת באוניברסיטת בן-גוריון ומתופעלת על ידי הסטודנטים והחוקרים.
מטע"ד הלוויין הוא מצלמה הפעילה בתחום אורכי הגל 1,550-1,700 ננומטר (תת אדום קרוב (NIR)).
מעבד הנתונים של הלוויין הוא GR712RC תוצרת החברות רמון צ'יפס מישראל ו־Cobham Gaisle מאירופה.
הפרויקט התחיל עוד בשנת 2008 כפרויקט סטודנטים.
בתחילה נקרא הפרויקט NEGEVSAT והתכנון היה ללוויין בגודל של 10x10x10 ס"מ.
שלב ה־CDR של הפרויקט סטודנטים נעשה בדצמבר 2008 .
הפרויקט מתוכנן בשיתוף פעולה של הפקולטה למדעי ההנדסה והמחלקה לגאוגרפיה.
הסטודנטים עבדו על מערכות בקרת ההכוון, החשמל, טלמטריה ותחנת הקרקע ואינטגרציה.
עם זאת, הפרויקט הופסק לאור חוסר מימון.
בסביבות 2013, הפרויקט הותחל שוב, ושונה שם הלוויין ל־BGUSAT (מורכב מראשי תיבות של "אוניברסיטת בן-גוריון" באנגלית), והוחלט להשתמש במבנה לוויין זעיר בגודל של 10x10x30 המפותח בתעשייה האווירית.
תרומה של בני זוג מקונטיקט הביאה לפיתוח המטעד הלוויין שהוא מצלמה חללית, פיתוח תחנת הקרקע ואף תשתית לפיקולוויין נוסף בעל מטעד GPS ורכיב תקשורת חדש.
בלוויין משולב מחשב ייעודי ללוויינים זעירים המפותח במפעל חלל, והמצלמה המפותחת במפעל חלל בשיתוף חברת מיקרוג'יק.
כמו כן הוקצה סכום של מיליון ש"ח על ידי סוכנות החלל הישראלית למימון מחקרים על בסיס התמונות שיגיעו מהלוויין.
הלוויין שוגר ממשגר PSLV ב־15 בפברואר 2017. השיגור היה שיגור שכלל מספר שיא של 104 לוויינים מאותו משגר, מתוכם 88 לוויינים זעירים ממערך הלוויינים של חברת Planet Labs, וגם הנאנולוויין הישראלי DIDO של חברת ספייס פארמה.
טלאי משימה של הלוויין נוצר על ידי טל ענבר ויגאל גבאי.
התג מעוצב כמו ראשו של בן-גוריון וסביבו מסגרת כתומה המייצגת את אדמת הנגב.
הלוויין צופה אל כדור הארץ ומדינת ישראל.
הזוהר הכחלחל מייצג את נושאי המחקר האטמוספירי של הלוויין.
קבוצת הכוכבים יונה מיוצגת בתג כסמל השלום ומטרותיו האזרחיות של הלוויין.
קבוצת כוכבים זו נראית בשמי ישראל בחודש פברואר, זמן שיגור הלוויין.
כמו כן משולב בסמל דגל ישראל, סמל האוניברסיטה, סמל התעשייה האווירית וסמל סוכנות החלל הישראלית.
BIG3 היא ליגת כדורסל אמריקאית המשוחקת בשיטת שלוש על שלוש.
על אף שהנהלת הליגה אינה מקושרת לליגת ה-NBA, מיועדת ליגת ה-BIG3 בעיקר לשחקני עבר ב-NBA.
הליגה יוסדה על ידי הראפר אייס קיוב ואיש הבידור ג'ף קווטינטס, אשר הכריזו על הקמתה באופן רשמי ב-11 בינואר 2017. שחקן העבר קלייד דרקסלר משמש כקומישינר של הליגה מאז מרץ 2018. משחקי הליגה נערכים מדי שנה בחודשים יוני עד אוגוסט, ומשודרים ברשת הטלוויזיה האמריקאית פוקס.
בשלוש העונות הראשונות זכו באליפות קבוצות "Trilogy", "Power", ו-"Triplets", בהתאמה.
בשנת 2020 לא פעלה הליגה בשל מגפת הקורונה.
בליגה משתתפות 12 קבוצות בסך הכול, ובכל קבוצה שישה שחקנים (או שבעה שחקנים במקרה שאחד השחקנים פצוע).
הליגה נערכת במתכונת של שישה משחקים בכל שבוע, בשני מחזורים שבועִיים.
במחזור התשיעי נערכים משחקי פלייאוף, כאשר המדורגת ראשונה מתמודדת מול הרביעית, והמדורגת שנייה מתמודדת מול השלישית.
שתי הקבוצות המנצחות מתחרות זו בזו במחזור העשירי, במשחק על אליפות הליגה.
בעונות 2017 ו-2018 השתתפו בליגה 8 קבוצות בלבד, ולקראת עונת 2019 הצטרפו 4 קבוצות נוספות.
עד עונת 2024 הייתה הליגה עצמה הבעלים של כל הקבוצות, ואלו לא היו משויכות למיקום גאוגרפי כזה או אחר.
החל מעונת 2025 יימכרו זכויות הניהול בקבוצות ליזמים פרטיים המייצגים שווקים מקומיים, כך שהקבוצות ייצגו ערים, בדומה לנהוג בליגות אחרות.
להלן עיקרי החוקים של ליגת ה-BIG3:
המשחק נערך על חצי מגרש כדורסל, עם סל אחד.
הקבוצה הראשונה שקולעת 50 נקודות מנצחת במשחק.
הפסקת המחצית נערכת כאשר אחת הקבוצות מגיעה ל-25 נקודות.
על הקבוצה המנצחת להוביל בפער של 2 נקודות לפחות בסיום המשחק (אם תוצאת המשחק מגיעה ל-50–49, נמשך המשחק עד שאחת הקבוצות מובילה בפער של 2 נקודות לפחות).
שעון הזריקות מונה 14 שניות.
לאחר קליעת סל עובר הכדור לקבוצה היריבה, אשר מוציאה אותו מקו מחצית המגרש.
לאחר לקיחת ריבאונד הגנה, על אחד משחקני הקבוצה לצאת עם הכדור מעבר לקשת השלוש בטרם תוכל לזרוק לסל.
מרחק קשת השלוש מהסל זהה לקשת בליגת ה-NBA.
קליעה מתוך קשת השלוש מזכה ב-2 נקודות, וקליעה מעבר לה מזכה ב-3 נקודות.
במרחק של כשני מטרים מעבר לקשת השלוש מצויים שלושה אזורים שקליעה מהם מזכה ב-4 נקודות.
עבירה על שחקן בזמן זריקה תזכה אותו בזריקות עונשין אחת ששווה שתי נקודות.
עבירה על שחקן בזמן שזרק מעבר לקשת השלוש תזכה אותו בזריקה פנויה מעבר לקשת, ששווה שלוש נקודות.
אין הגבלה למספר העבירות האישיות המותרות במשחק.
החל מהעבירה הקבוצתית החמישית בכל מחצית, כל עבירה מזכה את הקבוצה היריבה בזריקה אחת מקו העונשין והחזקה בכדור.
עבירה טכנית מזכה את הקבוצה היריבה בשתי זריקות מקו העונשין והחזקה בכדור.
כל עבירה טכנית נוספת מזכה את הקבוצה היריבה בארבע זריקות מקו העונשין והחזקה בכדור.
לשחקן תוקף אסור לשהות ברחבת העונשין יותר משלוש שניות ללא זריקת הכדור לסל.
הגבלה זו לא חלה על שחקני הגנה.
בדגם "BET 3-wheeler" היו 5 מקומות ישיבה.
מנוע דגם "BET 3-wheeler" נלקח ברישיון מחברת הרכב הגרמנית BMW, מנוע אופנועים 125 סמ"ק.
מנוע דגם "BET 500" נלקח ברישיון מחברת הרכב האיטלקית פיאט, מנוע פיאט 500 499.5 סמ"ק
חלונות קדמיים - חלונות הזזה, (על ציר לכיוון אחורנית, נפתחים בשטח 50%)
BIBSYS היא רשות ממשלתית השייכת למשרד החינוך והמחקר של נורווגיה.
הרשות מספקת שירותי תוכן מחקרי ולימודי, בהם שירותי אחסון, שליפה והעברת מידע ומטה-דאטא של מקורות חיוניים ללימוד ולמחקר (ספרי עיון ולימוד, כתבי עת מדעיים, עבודות מחקר, מאמרים ועוד).
הרשות פועלת בשיתוף אוניברסיטאות, מכללות אקדמיות, מכני מחקר והספרייה הלאומית של נורווגיה.
הרשות מספקת לחוקרים ולתלמידים גישה למקורות ולספריות באמצעות שירותי ממוחשבים ברשת האינטרנט (בפרט הפורטל oria.no).
הרשות מהווה את הנציג הלאומי הנורווגי למיזם DataCite (ניהול ציטוטים גלובלי) ומנהלת את הקודי המזהים הבינלאומיים של הפריטים בקטלוגי הספריות בנורווגיה.
היחידה הוקמה ב-1972 במסגרת האוניברסיטה הנורווגית למדעים וטכנולוגיה בשיתוף החברה המלכותית הנורווגית למדע וספרות (Det Kongelige Norske Videnskabers Selskabs Bibliotek) במטרה למחשב ספריות אקדמיות וספריות מחקר.
היחידה צמחה מניהול שתי ספריות בטרונדהיים למערכת הלאומית לניהול ספריות מחקר במדינה וספקית שירותי מידענות מגוונים לצרכני ספריות אלה.
BET Presents Kelly Rowland (בעברית: BET מציגים את קלי רולנד) הוא אלבום הווידאו הראשון של הזמרת-יוצרת האמריקאית קלי רולנד.
האלבום יצא לאור ב-3 ביולי 2007 על ידי חברת התקליטים Black Entertainment Television.
בתוך אלבום הווידאו נכללים קליפים ושירים שונים של רולנד כדוגמת "Like This" ו-"Dilemma".
BLISS היא שפת תכנות אשר פותחה על ידי ויליאם אלן וולף, ד.ב ראסל ו-א.נ הברמן מאוניברסיטת קרנגי מלון בשנת 1970. היא הייתה אחת משפות התכנות הידועות ביותר (ישנם הטוענים שהייתה הכי ידועה) עד להופעתה של שפת C כמה שנים לאחר מכן.
כאשר C הייתה בחיתוליה, מספר פרויקטים במעבדות בל דנו ביתרונות ובחסרונות של BLISS לעומת C.
BLISS היא שפת תכנות עם טיפוסיות typeless, כלומר, יש רק סוג נתונים יחיד, ולפיכך משתנה יכול להכיל כל סוג נתונים.
זאת בניגוד למרבית שפות התכונות, בהן ישנה חלוקה לטיפוסים (סוגי משתנים).
שפות כאלו לדוגמה הן פייתון, C, java ועוד רבות.
לשפות שונות ישנם טיפוסים שונים במקצת, אם כי ישנם כאלה החוזרים על עצמם ברוב השפות, כגון integer – מספר שלם, string – מחרוזת, ו-float – מספר עשרוני.
שפות נוספות עם טיפוסיות typeless הן Rexx ו-TCL.
ל-BLISS יש פיצ'רים רבים של שפות תכנות עיליות אחרות (אם כי ניתן לטעון ש-BLISS היא שפת low level ביחס לשפות עיליות כגון פייתון ו-#C).
יש לה מבנה של בלוקים של קוד, מחסנית (מבנה נתונים שבו הנתון האחרון שנכנס אליו יוצא ראשון) אוטומטית ומנגנונים להגדרה ולקריאה למתודות רקורסיביות (מתודות שמזמנות את עצמן).
בנוסף, BLISS מספקת מגוון מבני נתונים מוגדרים מראש ושירותים לבדיקות תוכנה ואיטרציות.
עם זאת, ל-BLISS חסרים פיצ'רים מסוימים של שפות תכנות עיליות אחרות, למשל, אין לה שירותים מוגדרים מראש לקלט ופלט.
בנוסף לכך, BLISS היא יותר "שפת מונחים" מאשר "שפת הצהרות", קרי, כל מבנה נתונים בשפה שאינו הצהרה, הוא ביטוי.
ביטויים מפיקים ערך וגם יכולים לגרום לשינוי באחסון הזיכרון, העברת שליטה (מעבר לשורה אחרת בקוד, שמתבצע בשפת אסמבלי בפקודת JMP ובשפות עיליות יותר כגון C בפקודת goto למשל), והרצה של לולאות (לולאות גם הן סוג של העברת שליטה – כזו אשר פונה חזרה לשורה שבה החלה הלולאה או ל-label).
כל הקבועים ב-BLISS (משתנים שערכם נשאר קבוע) הם בגודל מבנה הנתונים word, בהתאם לארכיטקטורה בה הם נמצאים, לדוגמה, במחשבים רבים כגון PDP-11, גודל word הוא 16 סיביות (16 ספרות בינאריות) ולכן גם הקבועים יהיו בגודל 16 סיביות.
במחשב VAX, קבועים הם בגודל 32 סיביות ואילו במחשב PDP-10, קבוע הוא בגודל 36 סיביות.
מצביע למשתנה הוא תמיד הפניה לכתובת בה המשתנה נמצא בזיכרון.
הצהרות לפתיחה ולסגירת בלוקים (קטעי קוד) נעשות בדומה לשפת התכנות ALGOL : קטע קוד מתחיל בהצהרת BEGIN, ונגמר ב-END.
כמו ב-ALGOL, הצהרות מסתיימות בנקודה פסיק ;.
תנאים מבוצעים, כמו בשפות רבות אחרות, בביטויי IF, אשר מבצע פעולה אם הערך הבוליאני (משתנה אשר מכיל TRUE או FALSE) שניתן לו מתברר כאמת (TRUE), ויכול לבצע פעולה אם הערך מתברר כשגוי (FALSE) באמצעות ביטוי ה ELSE.
השוואה בין ערכים נעשית באמצעות מילות שמורות (מילים בעלות ערך מיוחד בשפה) כגון EQL אשר בודקת האם שני ערכים שווים, GTR, אשר בודקת האם ערך אחד גדול מהשני ו-NEQ, אשר בודקת אם שני ערכים לא שווים.
ניתן לראות פעולות בשמות דומים בשפות תכנות אחרות, כגון בתכנות קובצי אצווה.
למשל, קטע קוד זה יכניס את הערך המוחלט של משתנה Z במשתנה Q:
מתודות ב-BLISS נקראות שגרות (rutines) ומוגדרים על ידי המילה השמורה RUTINE.
פקודות מאקרו (Macros) מוגדרות באמצעות המילה השמורה MACRO.
השפה תומכת במערכים (מערך הוא מבנה נתונים) ומוגדרים באמצעות המילה השמורה VECTOR.
לשפה מספר תכונות של שפות תכנות עיליות:
המרות אוטומטיות מסוימות מסוג נתונים אחד לאחר (למשל ממספר למחרוזת).
לולאות באמצעות ביטוי ה-INCR, שדוגמה ללולאת FOR ב-ALGOL.
פעולות מובנות בשפה על מחרוזות.
BIGI הוא שירות טלוויזיה המופעל על ידי חברת RGE (מפעילת ערוץ הילדים, לוגי ויויו), השירות מועבר על גבי האינטרנט ומאפשר לצפות בתכנים דרך יישום ייעודי ל-Apple TV ול-Android TV ואפליקציית מובייל לטלפונים חכמים וטאבלטים ולצפייה באתר במחשב.
BIGI הוא שירות הסטרימינג הראשון בישראל לילדים ובני נוער.
השירות פועל בשיטת Over The Top שהושק ב-27 באוקטובר 2020.
ב-12 במאי 2021, החברה פתחה את שירות הסטרימינג בחינם למשך חודש.
בקיץ 2021, שידורים חיים של ערוץ הילדים וערוץ לוגי, היו פתוחים לצופי "BIGI" ללא תשלום.
ב-9 במאי 2023 החברה השיקה פרופילים ואת היישום ל-Apple TV ואפשרה לצפות באתר במחשב.
רוב התכנים בשירות הם הפקות מקור של ערוץ הילדים, ערוץ לוגי וערוץ יויו (ללא הערוצים בשידור חי, VOD בלבד).
BIRCH הוא אלגוריתם לא מנוהל (unsupervised) המשמש ליישומי כריית מידע לביצוע ניתוח אשכולות היררכיים על מערכי נתונים גדולים במיוחד, כגון אלו הקיימים ביישומי ביג-דאטה לסוגיהם.
שמו של האלגוריתם נגזר מראשי התיבות באנגלית, שמשמעותן "אלגוריתם ניתוח אשכולות היררכי, מאוזן ומופחת איטרציות".
אחד הייתרונות הבולטים של שיטת BIRCH הוא יכולת איגוד נתונים נומריים רב-ממדיים באופן הדרגתי ודינאמי, תוך יצירת חלוקת אשכולות איכותית עבור סט מידע נתון ותוך שימוש בתקורות משאבים נמוכות (זיכרון וזמן).
מאפיין חשוב נוסף של BIRCH הוא שנדרשת סריקה אחת בודדת של הנתונים לצורך הפעולה הבסיסית.
אלגוריתם BIRCH פותח בשנת 1996 על ידי קבוצת חוקרים מאוניברסיטת ווינסקונסין.
האלגוריתם קיבל את פרס עשר השנים של SIGMOD לשנת 2006.
המחקר עליו מבוסס BIRCH נולד מתוך הדרישה הגוברת לניתוח אוספי נתונים גדולים ביישומי ביג-דאטה.
אלגוריתמים קודמים של ניתוח אשכולות היו פחות יעילים בפעולה על בסיסי נתונים גדולים מאוד ולא התחשבו במקרים בהם מערך הנתונים גדול מכדי להתאים לזיכרון הזמין.
מאפיין אשכול (באנגלית Clustering Feature, בראשי תיבות: CF) היא הגדרה לרשומה בסיסית לתיאור ולכימות מבנה נתונים המכיל אוסף נקודות מידע.
באופן פורמלי מאפיין האשכול מוגדר על ידי סט של שלוש ישויות: , כאשר הוא מספר הנקודות במבנה הנתונים ואילו ו- מוגדרים כך:
במרחב רב-ממדי, הביטוי של יבוטא באמצעות ריבוע הנורמה המתאימה.
הגדרת סט מאפיין האשכול מאפשרת פורמולציה עבור שתי ישויות חשובות בעולם ניתוח האשכולות:
עץ מאפייני אשכולות הוא מבנה נתונים מסוג עץ מאוזן, אשר נבנה מתוך סריקה טורית של הנקודות בסט הנתונים.
העץ מבוסס על שני פרמטרים:
פקטור הסתעפות , המסומן B ומייצג את מספר הבנים לכל צמת בעץ, אשר אינה עלה.
פרמטר סף , המסומן T ומייצג את הרדיוס המקסימלי המתאר את גודלו של כל אשכול המיוצג על ידי מבנה העץ.
גודלו של העץ, אם כך, נקבע על ידי T.
את עץ מאפייני האשכולות עצמו ניתן לתאר באמצעות שני סוגים של צמתים:
צמת שאינה עלה - מכיל B רשומות לכל היותר, מהצורה , כאשר הוא מאפיין האשקול עבור עבור הבן ה-.
ואילו הוא המצביע אל הבן ה-.
עלה - מכיל לכל היותר L רשומות מהצורה , כפי שהוגדר עבור צמת שאינה עלה.
כמו כן כל עלה מכיל שני מצביעים, המכונים Prev ו-Next, אשר מקושרים לעלים אחרים ונועדו לאפשר סריקה טורית של העלים.
קלט האלגוריתם כולל סט של N נקודות מידע, פקטור ההסתעפות B, פרמטר הסף T וכן ערך L המייצג את המספר המקסימלי לרשומות העלה.
אלגוריתם BIRCH מחולק לארבעה שלבים כפי שמפורט להלן.
שלב ראשון: הכנסת הנתונים לעץ
שלב זה כולל פעולה איטרטיבית של קריאת חלקי המידע והכנסתם אל מבנה העץ.
עץ מאפייני האשכולות נבנה בשלב זה ורשומות מאפייני האשכולות מותנים במידה רבה בסדר הכנסת המידע.
כל נקודה חדשה של קלט מפעפעת משרש העץ ועד לעלה המתאים לה על ידי בדיקה של הנקודה אל מול כל מאפיין אשכולות של הצמת, כך שבכל מעבר נבחר הבן הקרוב ביותר אל הנקודה הנקלטת.
במידת הצורך תתווסף עוד רמה לעץ (למשל במקרה והעלה הנבחר כולל יותר מ-L רשומות).
זהו שלב אופציונלי, בו ניתנת האפשרות לכיווץ מבנה העץ לאחר שהוכנסו כלל הנקודות.
הכיווץ נעשה על ידי הגדלת פרמטר הסף T ואיחוד של רשומות עלים וצמתים לאור הגדלה זו.
שלב שלישי: ניתוח מחדש לעלים
כשלב שלישי, מופעל אלגוריתם ניתוח אשקולות כלשהו על העלים בלבד (תוך שימוש במצביעים Next ו-Prev), על מנת ליצור אשקולות מעודכנים ללא סריקה מחדש של המידע.
יישומים רבים של BIRCH רואים בשלב זה אופציונלי ולא מחייב, שכן לאחר השלב הראשון ניתן להתייחס למבנה הנתונים כמבנה אשכולות לפי סידור העלים.
זהו שלב אופציונלי, בו ניתנת האפשרות לסידור מחדש של האשקולות לפי הניתוח שנעשה בשלב השלישי.
לצורך כך מחושב מחדש המרכז עבור כל אשקול וסידור הנקודות יהיה לפי מרחק הסף T מהמרכזים המעודכנים.
היתרון הבולט ביותר של השיטה היא שדרושה רק סריקה בודדת של הנתונים.
יתרון זה מבוטא פעמים רבות בסיבוכיות זמן הריצה (Computational Complexity).
האלגוריתם פועל בסיבוכיות ליניארית, משמע שקיים סט סופי של פעולות בכל מחזור (איטרציה) ולכן זמן הפעולה של האלגוריתם תלוי ליניארית בגודל קלט הנתונים.
כמו כן מדובר באלגוריתם יעיל מבחינת ניצול הזיכרון, פחות רגיש לסדר לעומת אלגוריתמים אחרים של ביג-דאטה ובעל רמת דיוק טובה יחסית, בשל יכולת התמודדות עם רעשי מידע בכמות סבירה.
החסרון הבולט של BIRCH (כמו רוב שיטות ניתוחי האשכולות ההיררכיים) הוא בבעיה בהתמודדות עם תרחישים של רעש חמור, כאשר שולי הרעש יכולים להשפיע מהותית על אופן חלוקת האשכולות במהלך שלב בניית עץ מאפייני האשכולות.
חסרון נוסף הוא חוסר היכולת לבנות אשכולות שאינן בעלי צורה כדורית או ספרית, בשל מושג פרמטר הסף T, אשר מייצג רדיוס.
מחקר בנושא אלקטרוניקת הספק, מציע שימוש באלגוריתם BIRCH עבור ניתור עומסי אנרגיה ביתית (NILM).
בנג'מין לנדי פבלון הידוע בשם הבמה שלו BLP Kosher, הוא ראפר אמריקאי-יהודי מדירפילד ביץ', מחוז ברוורד, פלורידה.
הוא החל את הקריירה המוזיקלית שלו ב--2021 על ידי העלאת שירים מקוריים לפלטפורמה סאונדקלאוד.
הוא יהודי ומוכר בעיקר כמי שאימץ את מורשתו ואמונתו במוזיקה ואפילו בתדמיתו הציבורית.
בשנת 2023, הוא שיתף פעולה עם הראפר בייביטרון בשיר "Mazel Tron" שבוים על ידי קול בנט.
מאוחר יותר באותה שנה הוציא את אלבום הבכורה שלו באולפן הנקרא "Bars Mitzvah", שנתמך על ידי הסינגל "Special K".
לנדי-פבלון נולד בבוקה רטון, מחוז פאלם ביץ'.
לפני הראפ, BLP היה גולש סקייטבורד מקצועי למחצה, ואף קיבל ספונסרים מ-Habitat Skateboards, HUF Footwear, ו־Mad Skate Shop.
הוא התחיל לגלוש על סקייטבורד בגיל 7, ויש לו מספר סרטונים בערוץ Vice Skateboarding, בהם הוא מציג את יכולות הסקייטבורד שלו.
BLP התחיל עם הראפ מוקדם בשנת 2021. חברו "Jew Sheisty", ראפר יהודי הפך למנטור שלו, ודחף אותו להמשיך עם הראפ אחרי שהם פרסמו יחד שיר בסאונדקלאוד.
בנוסף לכך "Jew Sheisty" גם יצר את שם הבמה של לנדי-פבלון, כאשר לנדי-פבלון אמר לו שהוא חושב לקרוא לעצמו luh kosher, הציע לו לשמור את ה-"BLP" מאותם ימים שגלש על סקייטבורד, וככה נולד שם הבמה שלו, "BLP Kosher".
BLP ידוע במשחקי מילים, עם מספר רב של משמעויות בכל שיר.
ילדותו שהייתה מורכבת מגלישה על סקייטבורד מופיעה גם בשיריו, עם התייחסויות נפוצות לטריקים מסוימים של סקייטבורד כמו ה-NAC" (Not A Chance)" שנוסה על ידי פול "P-Rod" רודריגז בסרט Street Dreams, והתייחסויות נוספות ל - יושי טננבאום ורוב דירדק.
BLP מביא לידי ביטוי את המורשת היהודית שלו בשיריו, בדומה למנטור שלו "Jew Sheisty".
מורשתו היהודית מוצגת באמצעות כותרות שירים כמו "Nightmare On Shabbat" ו"Hanukkahween", וכן במילים של רוב שיריו, אם לא בכולם.
BLP שומר שבת, כמו כן נמנע משתיית אלכוהול ושימוש בסמים, תוך כדי שהוא מזכיר התמכרויות קודמות למריחואנה.
הלהיט הגדול הראשון של BLP היה השיר "Mazel Tron" בהשתתפות הראפר בייביטרון.
השיר והקליפ הוקלטו בפרק זמן של יומיים, וצבר למעלה ממיליון צפיות תוך שבוע בלבד.
+ כותרת פרטי אלבום אולפן Bars Mitzvah תאריך פרסום: 4 באוגוסט 2023
+ כותרת פרטי מיקסטייפ Earth to Benjamin תאריך פרסום: 6 באפריל 2021
חברת תקליטים: הוצאה עצמית Angelfish תאריך פרסום: 27 במאי 2021
חברת תקליטים: הוצאה עצמית BLP Kosher and the Magic Dreidel תאריך פורסם: 5 בנובמבר 2022
+ כותרת פרטי מיני אלבום 225 Bars תאריך פרסום: 28 ביוני 2021
BI-RADS הוא ראשי תיבות של Breast Imaging-Reporting and Data System (מערכת דיווח ונתונים של דימות שד), כלי אבטחת איכות שתוכנן במקור לשימוש עם ממוגרפיה.