tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בסוף כל שבוע העמותה בעזרת מתנדביה דואגת לחלק את מוצרי המזון למשפחות.
בנוסף, העמותה דואגת לאספקת ציוד חימום (שמיכות ותנורים) למשפחות שאין ביכולתן לחמם את ביתם ובני משפחותיהן בימי החורף הקרים.
כל זאת בתיאום עם שירותי הרווחה המקומיים.
בתי קפה נודדים - העמותה מפעילה בתי קפה נודדים במספר ערים בישראל בהם ירושלים, תל אביב, חיפה ובית שאן.
בתי הקפה הנודדים מיועדים לאוכלוסיות ממודרות בחברה ובקהילה כמו זקנים, נשים מוכות ובעלי צרכים מיוחדים אחרים.
המתנדבים מגיעים אחת לחודש למוסדות (בתי אבות, בתי חולים פסיכיאטריים, מקלט לנשים מוכות וכדומה) ומקימים בית קפה אשר תואם את אופי המקום והקהילה.
מטרתם של המתנדבים הוא לשמש אוזן קשבת עבור הקהילה ובנוסף הם מארגנים פעילות התואמת לאופי המקום כמו שירה בציבור או משחקי חברה.
מרכזי למידה - העמותה מפעילה מספר מרכזי למידה בירושלים, באר שבע ותל אביב, במסגרת פרויקט "עתידים", לתלמידי חטיבות הביניים אשר מגיעים ממשפחות קשות יום ומטרתם לשפר את למידתם להשגה "תעודת בגרות איכותית".
בפרויקט זה כל מתנדב חונך תלמיד כאשר כל מפגש בניהם מתרחש אחת לשבוע במשך שעתיים כל פעם.
בית קפה שכונתי לנוער - עמותת "שכן טוב" פועלת בשיתוף עם היחידה לקידום נוער בירושלים.
בית הקפה מיועד לנוער בסיכון בגילאי 12-20. צוות המתנדבים קבוע ופועל פעם בשבוע.
מטרתם לנהל עם בני הנוער שיחות אישיות, קבוצתית ולעודד את הנוער להשתתף בפרויקטים שונים כגון: ריקודי בטן לנערות, צילום ועוד.
עַמי-דיתַנַה היה מלך אמורי, המלך התשיעי בשושלת הראשונה של מלכי בבל.
הוא מלך כ-37 שנים בין השנים 1683–1647 לפנה"ס על פי הכרונולוגיה התיכונה, או 1640-1683 לפנה"ס על פי הכרונולוגיה הנמוכה.
הוא היה בנו ויורשו של המלך אבי-אשוח.
תקופת שלטונו על פי המקורות הייתה תקופה של שקט.
הוא היה עסוק בעיקר בהרחבת והעשרת המקדשים ומבנים נוספים.
בשנת מלכותו החמישית הוא הכניס פסל המייצג אותו למקדש אסגילה שהיה מקדש למרדוך, אל הראשי הבבלי.
הפסל היה מעוצב כנסיך היושב על כס מלכות מפואר.
בשנת מלכותו האחרונה, הוא הרס את חומות העיר דיר ששכנה מצפון מזרח לבבל.
חומות אלה נבנו לפני כן על ידי דמיק-אילישו מאיסין.
את עמי דיתונה ירש בנו עמי-צדוקה.
עמותת ע.ט.ל.ף - עזרה וטיפול לעטלפי פירות היא עמותה ישראלית שמטרתה לטפל בעטלפי פירות פצועים, חולים, יתומים או תשושים, לשקמם ובמידת האפשר להשיבם אל הטבע, ואם לא, לטפל בהם בבית המחסה שהקימה העמותה.
מטרותיה המוצהרות של העמותה הן .
העמותה מפעילה בית מחסה בעמק האלה שכולל מרפאה וטרינרית, מרכז שיקומי וכן דיור קבע לעטלפים שפציעתם בלתי הפיכה ולא ניתן להשיבם לטבע.
מתחם דיירי הקבע מותאם לנכויות השונות של העטלפים ומצויד בצעצועי העשרה, אביזרי פיזיותרפיה ומשטח נחיתה רך.
בנוסף, מפעילה העמותה מוקד טלפוני שבו אפשר לדווח על עטלפים במצוקה וליצור קשר עם חברי ומתנדבי העמותה על מנת שאלה יאספו את העטלף ויעניקו לו טיפול.
פעילות העמותה מתבססת על תרומות, מערך מתנדבים קבוע וכן מתנדבים אד הוק (כגון הבאת עטלפים לבית המחסה מכל חלקי הארץ).
העמותה הוקמה ב-2015 על ידי פעילת זכויות בעלי החיים נורה ליפשיץ, אחרי שב-2014 הצילה עטלפה שזכתה לשם "אמילי".
ליפשיץ הגיעה למסקנה כי יש צורך בהקמת עמותה שתטפל בעטלפי פירות פצועים ותשושים, שכן עטלף הפירות איננו חיה מוגנת ולעיתים קרובות אף נחשב כמזיק, וזוכה למוניטין שלילי בקרב הציבור.
בתחילת דרכה פעלה העמותה בתל אביב, ודירה בשכונת פלורנטין שימשה בית מחסה מאולתר לכ-70 עטלפים פצועים.
בעקבות הגידול בפעילות ובמספר העטלפים שנזקקו לטיפול החליטה העמותה על הקמת בית מחסה ייעודי לעטלפים, גדול יותר, שיוכל להכיל מאות עטלפים.
באמצעות מימון המונים בהדסטארט הקימה העמותה בתחילת 2016 בית מחסה לעטלפים שבו מטפלים מתנדבי העמותה בעטלפים פצועים או תשושים, בשאיפה לשקמם ולהשיבם לטבע, ואם לא - לשכנם בבית המחסה בדיור המתאים למצבם.
העמותה נעזרת בתרומות ובמתנדבים האוספים את העטלפים ומסיעים אותם לבית המחסה.
"אסון העטלפים" הוא כינוי לאירוע שהתרחש ב-16 ביוני 2016, כאשר נהרס בניין נטוש שכונה "בניין השוק", ברחוב תרנ"א 20 בחדרה.
באותה עת שהו במבנה אלפי עטלפי פירות ועטלפים מסוגים אחרים, שהבניין שימש להם בית במשך למעלה 20 שנה.
בשטח הבניין שנהרס מתוכנן לקום מרכז המגורים והמסחר "פרויקט ויוה".
הבניין נהרס בניגוד להבנות שהיו עם עיריית חדרה ועם יזם הבנייה, על פינוי העטלפים לפני ההריסה כדי להצילם.
אלפי עטלפים מצאו את מותם בעת הריסה או מפציעות בימים שאחריה.
מאות עטלפים חולצו על ידי פעילים למען בעלי חיים, עמותת ע.ט.ל.ף ניהלה את פעולת ההצלה וקלטה את העטלפים הפצועים.
עמותת נגב בר קיימא הוקמה בשנת 1998 בנגב במטרה לגבש עקרונות לתכנון ופיתוח המתחשב במכלול ההיבטים הסביבתיים תוך שימור ערכי הטבע והנוף, הסביבה והמורשת התרבותית של הנגב ותושביו.
העמותה פועלת להגברת המודעות הסביבתית בחינוך והסברה, וסיוע בקידום תוכניות העוסקות בפיתוח מושכל ומקיים.
כמו כן פועלת העמותה למניעת מפגעים המשפיעים על הבריאות ואיכות החיים.
העמותה מסייעת ופועלת גם במישור הארצי והבינלאומי ומשתתפת בפרויקטים העוסקים בקיימות.
מייסדת ומנכ"לית העמותה היא בלהה גבעון.
העמותה מקיימת מגוון פעילויות סביבתיות עם הרשויות המקומיות, מוסדות מרכזיים, מוסדות אקדמאים, מכוני מחקר, מוסדות חינוך ומפעלי תעשייה ובקרב כלל הקהילות והיישובים ברחבי הנגב.
הפעילויות כוללות מפגשים, כנסים, שולחנות עגולים, קורסים והשתלמויות, פעילויות כמו ארגון ימי שיא ואירועים בקרב הקהילה סקרי מפגעים וטיפול בהם, הקמת גינות סביבתיות קהילתיות, מיחזור, הסמכת בתי ספר וארגונים שונים לתו תקן ירוק, והשתלמויות למורים, תלמידים, חיילים ותושבים.
פורומים לאחריות סביבתית, לשקיפות ולהדברות
ביוזמת העמותה, הוקמו בשנת 2003 פורומים להדברות, לשקיפות וליצירת אמון הדדי בין נציגי התעשייה לבין תושבים בנגב הצפוני.
המטרה הייתה ליצור דו-שיח שיביא לבניית אמון הדדי ושיתוף בין שני הצדדים.
במהלך שנות קיומם, השפיעו הפורומים על התנהלותם הסביבתית של המפעלים וכיום אלו עומדים בתקנים המחמירים ביותר של המשרד להגנת הסביבה ומהווים דוגמה להתנהלות סביבתית לשאר המפעלים והתעשייה בישראל.
הדיונים בפורומים התמקדו בתחילה באופן טיפול המפעלים בנושאים הסביבתיים השונים ממקורות וסוגים שונים.
בשנת 2015 הוקם פורום בין התושבים והמוסד לביטוח לאומי (הנהלת מחוז דרום).
הפורום הוקם במטרה לקרב את המוסד לביטוח לאומי אל התושבים על ידי הכרות מעמיקה של פעילות הביטוח הלאומי, זכויות התושבים והתנהלותו על מנת לסייע לאוכלוסייה להכיר את מנגנון המוסד ולזהות נושאים הדורשים דיון, ליבון ואולי גם שינוי.
בשנת 2014 הוקם פורום בין התושבים והדרג הפיקודי של קריית ההדרכה (עיר הבה"דים).
וזאת משום שלקריית ההדרכה השפעה רבה על סביבותיה בהיבט הסביבתי והחברתי.
הפורומים מהווים דגם מיוחד ויחיד בארץ המהווה כר נרחב למחקרים ולמידע ולמתעניינים שבדעתם לקיים תהליך דומה, בו עמותה סביבתית מגשרת בין גורמים שיש ביניהם אי הסכמות וחוסר תקשורת ויוצרת הדברות ובונה אמון עד שיתופי פעולה לטובת הסביבה והחברה.
אות הנגב לאיכות סביבה הוא האופן שבו העמותה, המשרד להגנת הסביבה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב ועיריית באר שבע, מודים ומוקירים את העוסקים כל השנה בנושאי סביבה ומהוים פורצי דרך ומופת לאחרים.
את הענקת האות יזמה עמותת נגב בר קיימא בשנת 2008. לבחירת הזוכים נבחרה ועדת שיפוט המורכבת מאישים המזוהים עם העשייה הציבורית, האקדמאית והסביבתית.
בראש צוות השיפוט עומד שופט ביהמ"ש המחוזי בדימוס.
בבסיס תפיסת הקיימות עומד דור העתיד הזכאי לחיות בסביבה טבעית כדי לאזן עם צורכי האדם.
העמותה משקיעה מאמצים בטיפוח הדור הצעיר שבעתיד יוביל את האחריות כלפי משאבי הטבע, הסביבה והחברה.
במסגרת זו לוקחת העמותה על עצמה פעילות רב תחומית במוסדות החינוך השונים באזור, על יד הפעלת תוכניות חינוכיות בבתי ספר הכוללות השתלמויות מורים, הסמכת בתי ספר ירוקים, מועצות ירוקות, וחשיפת תלמידים לדרכים שבהן הם יכולים להשפיע על צמצום המשבר הסביבתי תוך עידוד פעילותם זו.
ישובים רבים עבור האוכלוסייה הבדואית הוכרזו להסדרה, אך בתכנונם קיימת התעלמות מהמרחב הציבורי המשותף.
העמותה מציעה לבסס את היישובים בשיתוף תוך הבנת צורכיהם על פי הבנת המרחב הציבורי המשותף במסגרת יישוב בעל תשתיות מתקדמות, מערכות חינוך ובריאות מודרניות.
בעמותה עובדים אנשי מקצוע מתחומי החינוך והסביבה ממכל המגזרים ומנוהלת בפועל על ידי המנהלת ויוזמת העמותה שלידה ועד מנהל הכולל אנשי מקצוע בתחומי ההנדסה, החינוך, הביולוגיה, הפיזיקה, הרפואה והסביבה.
בנוסף, לעמותה מתנדבים רבים מהקהילה המסייעים מניסיונם המקצועי שחלק מהם גמלאים בעלי ידע וניסיון רב בתחומם והם משתתפים בפעילויות השונות.
עמותת צעירים לומדים שחמט – צ.ל.ש.
היא עמותה הפועלת להקמת קבוצות לימוד שחמט לילדים ונוער (בכיתות ג' עד י"א) מאזורי פריפריה גאוגרפית וכלכלית, במטרה לעודד את מיצוי הפוטנציאל האישי תוך פריצת מחסומים תרבותיים וסוציו-אקונומיים, וחינוך לפיתוח החשיבה, ערכים ואחריות חברתית.
העמותה פועלת משנת 2007. במהלך השנים הדריכו בעמותה מאות מדריכים.
בשנת הפעילות תשע"ט הפעילה העמותה הפעילה כ-100 קבוצות ברחבי ישראל, שכללו למעלה מ-1,600 חניכים.
העמותה פועלת ביישובים רבים בארץ, כולל במגזר החרדי והערבי.
מנכ"ל העמותה הוא ניר פסו ויושבי הראש המשותפים הם דן זיו ואהד פיליפ.
במהלך שנת הלימודים לומדים הילדים את משחק השחמט ונחשפים לערכי ורוח המשחק.
מלבד הפעילות השגרתית לאורך השנה, הקבוצות משתתפות בסיורים ופעילויות מחוץ לבית הספר, בטורנירים עירוניים ובאירועי שיא.
פעילות שוטפת – מפגשים שבועיים של קבוצות הילדים עם המדריכים.
במפגש בן שעתיים המתקיים בבית הספר, עוברים הילדים שיעור שחמט.
טורנירי אמצע שנה – בסביבות אמצע השנה מתקיימים טורנירי אמצע-שנה אזוריים לקבוצות העמותה.
בהם, נחשפים הילדים לקבוצות נוספות של העמותה, כאשר הדגש בתחרות הוא על ספורטיביות, על להפסיד ולנצח בכבוד.
בחגים ובחופש הגדול נערכות פעילויות לתלמידי חטיבות הביניים בוגרי קבוצות העמותה בבתי הספר היסודיים, בהן לוקחים חלק ילדים מבתי ספר שונים וממקומות שונים בארץ, ועוסקים הן בהעמקה בלימוד שחמט והן בתכנים נוספים ופעילויות העשרה.
אירוע סיום שנה – בסוף שנת הלימודים מתקיים אירוע הסיום של השנה ובו תחרות שחמט בין כל הקבוצות הכוללות ילדים ממקומות רבים ולא רק מהסביבה.
הילדים משחקים כשעתיים ברציפות בזה אחר זה.
הקבוצות המנצחות מקבלות גביעים ומדליות.
קבוצות הורים – העמותה מפעילה קבוצות לימוד שחמט להורי הילדים הלומדים בעמותה, כדי לאפשר מרחב משחקי משותף של ההורים והילדים, וכן כדי לתת להורים כלים חינוכיים להעצמת הילדים, כמו גם להבין כיצד הם משחקים, מתמודדים עם אתגרים ולומדים.
תוכנית "מסע לעתיד" – בתום פעילות קבוצת צ.ל.ש.
בבתי הספר היסודיים, עוברים חלק מהחניכים המעוניינים בכך לתוכנית ההמשך – "מסע לעתיד".
מטרת התוכנית היא ללוות את החניכים במהלך שנות לימודיהם בחטיבת הביניים ובתיכון, ולעזור להם לבנות כישורי חיים שיסייעו להם בהמשך דרכם.
החניכים מתכנסים שלוש פעמים במהלך השנה ליומיים של פעילויות, סדנאות והרצאות.
שיאה של התוכנית הוא במחנה של שבוע במהלך הקיץ.
בכל שכבת גיל סובבים התכנים המועברים סביב נושא אחר.
עמותת נצח (בעבר נקראה עמותת נצח יהודה, ולפני כן עמותת הנח"ל החרדי) היא עמותה שהוקמה בשנת ה'תשנ"ט (1999) על ידי קבוצה של רבנים חרדים בתמיכת האגף הביטחוני-חברתי (אגף הנוער והנחל) במשרד הביטחון ואגף כוח האדם בצה"ל, במטרה לספק מענה לנוער חרדי שאינו מוצא את מקומו בלימוד תורה בישיבה.
עמותת נצח יהודה מעסיקה כ-56 עובדים במחלקות השונות.
הארגון פועל ב-4 תחומים מרכזיים:
ליווי אישי ורוחני לכלל החיילים במסלולי החרדים בצה"ל: המחלקה המרכזית המהווה את ליבת הפעילות בארגון היא ליווי מקצועי לחיילים החרדיים בצה"ל והתאמת הבסיסים לשירות חרדים.
בתי חייל חיילים בודדים: העמותה משכנת כ-100 חיילים בודדים בדירות העמותה.
הכנה לצה"ל: העמותה ייסדה את מסלול ההסדר "בצוותא" בשת"פ עם עמותת חדוותא, ופועלת בשיתוף פעולה עם עמותת "אחריי" בהפעלת מכינות קדם-צבאיות קרביות לנוער חרדי.
ארגון בוגרי צבא חרדים: מחלקת הבוגרים מלווה כ-14,000 בוגרים לאחר השירות הצבאי.
המחלקה מסייעת לבוגרים לאתר לימודי מקצוע/מכינות אקדמיות, השמה לתעסוקה, בית מדרש לבוגרים העוסק בסוגיית הזהות ותוכניות נוספות.
העמותה עוסקת ביצירת הגשר בין צה"ל לחברה החרדית ובמיזמים כגון "טקס הזיכרון החרדי" הראשון אשר נוסד על ידי עמותת נצח יהודה בשנת 2018 בשיתוף משרד הביטחון וצה"ל.
בטקס השתתפו כ-1,200 איש מהציבור החרדי ומהיחידות החרדיות.
אירוע שיצר תהודה רחבה בקרב הקהילות החרדיות בארץ ובעולם ואיפשר את הקוצנזוס השקט של תמיכה בנוער החרדי שבחר מרצונו לשרת בצה"ל.
+שםתקופת תפקיד כמנכ"להערותהרב צבי קלבנאו2005ממייסדי הנח"ל החרדי, מהנדס מחשבים, יליד ארצות הבריתהרב דוד בלוך2010–2012ראש ישיבת ההסדר - דרך חיים, ממייסדי הנחל החרדיניר דוד2012מנכ"ל לשעבראל"ם במיל' יונתן ברנסקי2015 –2017מפקד מגמת יבשה במכללה הבין-זרועית לפיקוד ולמטהאהרון מלאך2017–2018לשעבר בכיר במשרד המשפטיםרס"ן במיל' יוסי לוי2018 –המנכ"ל הנוכחי – רס"ן מיל' בוגר נצח יהודה
עמותת צימאון, שנוסדה ב-2002, פועלת לצמצום פערים חברתיים ולחיזוק אוכלוסיות חלשות, בדגש על ילדים ונוער בסיכון ומבקשי מקלט מהפריפריה הגאוגרפית והחברתית.
צימאון הוקמה בידי האמן שלמה ארצי ובת זוגו מיכל חלד.
חלד התמנתה לאחרונה ליו"ר העמותה, לאחר שניהלה אותה מהקמתה.
כל חברות העמותה והוועד המנהל פועלות בהתנדבות, במקביל לפעילות המתנדבות.
על פי אתר גיידסטאר, מטרות העמותה הן:
מתן סיוע לילדים ולצעירים במצבי מצוקה בתחומי החברה, הרווחה, העבודה, החינוך והבריאות.
תמיכה בשירותים התנדבותיים קיימים ופיתוח פרויקטים חדשים לצמצום הפערים הסוציו-אקונומיים.
יצירת שיתוף פעולה בין הארגונים הקיימים.
תוכנית רב שנתית המלווה צעירים בגילאי 18–26. התוכנית מתחילה במכינה הקדם צבאית באור יהודה, ונמשכת לאורך השירות הצבאי ולאחר השחרור מצה"ל.
צוות התוכנית כולל את סגל המכינה, מנטורים לתקופת הצבא ולאחריה, ומגוון יועצים המסייעים למשתתפים להגשים את שאיפותיהם המקצועיות ובמקביל להיות מעורבים ופעילים בקהילה.
תוכנית הפועלת משנת 2006 ומציעה לצעירים בסיכון גבוה ליווי אישי ותמיכה כוללת שיסייעו להם לרכוש השכלה, מקצוע וכישורי חיים לטובת עתיד מוצלח ובטוח.
בבסיס התוכנית קשר הדוק עם מתנדב מבוגר ומנוסה, המלווה את המשתתף ומסייע במימון לימודים לתואר אקדמי, רכישת מקצוע, ליווי למציאת תעסוקה, טיפול בגוף ובנפש, ושיפור והעצמה של כישורי חיים.
תוכנית המיועדת לילדי מבקשי המקלט בארץ וכוללת העשרה לילדי אבו גידה, בית ספר של הקהילה האריתראית הקניית מקצוע לצעירים והעצמת נשים.
בנוסף, תומכת התוכנית בקבוצת רצים מקצועיים, המתאמנים לאולימפיאדה.
בקבוצה חברים ישראלים ומבקשי מקלט, המקדמים ילדים ונוער באמצעות הספורט.
שבט איתן בשכונת שפירא בתל אביב
צימאון פעלה מספר שנים בשבט הצופים הממוקם בשכונת שפירא בתל אביב.
בעקבות השינויים הדמוגרפיים בשכונה, הפך איתן לשבט הצופים היחיד בארץ הפונה לילדי פליטים ומהגרים.
חניכי השבט היו מבין מובילי המחאה נגד גירוש ילדי העובדים הזרים ומשפחותיהם ב-2019.
בנוסף למימון פעילות השבט, עמותת צימאון סייעה בהפעלת מועדונית לחניכים.
בשנת 2013 עברה הפעילות בשבט מצימאון להנהגה המקומית.
אימוץ המרכז הקהילתי בשכונת גבעת אולגה בחדרה היה הפרויקט הראשון של העמותה והתקיים בשנים 2002–2014. העמותה תמכה בספריה, במרכז מוזיקה ובסטודנטים שמתנדבים בשכונה במסגרת מלגה.
מ-2014 פועל הפרויקט תחת ההנהגה המקומית.
בעבר הפעילה העמותה גם את פרויקט "ילקוט לכל ילד" שתרם ילקוטים וציוד לבתי ספר לילדים משכבות חלשות.
קעליטה (Qualita) היא עמותה ישראלית, שמטרתה לסייע לעולים דוברי צרפתית בישראל.
העמותה הוקמה ביוני 2015 על ידי מרק אייזנברג, נדבן ואיש עסקים יהודי-צרפתי.
מנכ"ל העמותה משנת 2016 הוא אריאל קנדל, לשעבר ראש המשלחת של הסוכנות היהודית בצרפת.
עמותת קעליטה פועלת כארגון-גג המאחד תחתיו יותר מ-60 ארגונים ועמותות, בהם כל ישראל חברים, המרחבים הפרנקופוניים, אדיר, בעצמי, קו לנוער ועוד, הפועלים למען עולים דוברי צרפתית בישראל.
העמותה פועלת בשיתוף פעולה עם גופים נוספים, בהם הסוכנות היהודית, משרדי ממשלה ורשויות מקומיות, קרן אדליס, קרן פטריק ולינה דרהי וגופים נוספים, במטרה ליצור ולקדם פרויקטים בתחום קליטת העלייה.
מאז החלה לפעול מסייעת קעליטה לשפר את סיכויי ההצלחה של העולים מצרפת ומארצות דוברות צרפתית להתבסס בישראל באמצעות הסרת חסמים ביורוקרטיים עבור העולים, הנגשת השירותים הקיימים עבורם והכנת תוכנית קליטה מקיפה, בדגש על הצרכים הייחודיים של אוכלוסיות עולים מארצות דוברות צרפתית.
HUB התעסוקה: העולים לישראל מתמודדים עם בעיית תעסוקה, הנובעת בעיקר מאי-ההכרה של מדינת ישראל ברישיונות ובתעודות של העולים שרכשו מקצוע בצרפת, למשל, אחיות, פסיכולוגים ומהנדסים.
קעליטה הקימה מרכזי תעסוקה בירושלים, בתל אביב ובנתניה, בהם מקיימים פעילויות השמה, ייעוץ, אבחון והכוונה תעסוקתית, לצד סדנאות הכשרה מקצועיות, נטוורקינג, סיוע בהכרה בתארים אקדמאיים מחו"ל ובהנפקת רישיונות.
BUSINESS ALYAH: הוא פרויקט שיזמה קעליטה בשיתוף עם עיריית ירושלים, במסגרתו מוענק ייעוץ וליווי חינם לעולים המעוניינים להקים עסק, או סטארט-אפ, בירושלים.
הפרויקט מלווה את היזמים מתחילת התהליך ועד לפתיחת העסק המיוחל.
QUALITIME: תוכנית התנדבותית הפועלת משנת 2017, אשר יוצרת קשרים בין ישראלים ועולים ותיקים לבין עולים חדשים.
במסגרתה עולים שנעזרו בתוכנית והתבססו עוזרים לעולים חדשים ומעניקים ליווי אדמיניסטרטיבי, עזרה בתרגום מסמכים וטפסים, ליווי במוקדים רפואיים ובבתי חולים, ייעוץ מקצועי ראשוני, עזרה בשיעורי הבית לילדים, ביקור אצל קשישים או חולים בודדים ועוד.
סטודיו קעליטה: רדיו אינטרנטי מצולם המנגיש מידע לעולים.
נכון לדצמבר 2020, כ-100,000 מאזינים בחודש לרדיו קעליטה.
ישראל צדקה: פרויקט המגייס כספים עבור עולים שידם אינה משגת.
הכספים מחולקים ישירות למשפחות הנזקקות באמצעות עמותת קעליטה או באמצעות עמותות רווחה כעמותת אדיר, אחדות וחסד, עלומים לניצולי שואה ועוד.
פרויקט מחוברים: בפברואר 2019, בעקבות סדרת אירועי אלימות כלפי נוער עולה, ובראשם - תגרה שהסתיימה ברצח של נער עולה בירושלים, החליט משרד החינוך להקים את פרויקט מחוברים, המספק מסגרת חינוכית לילדים ובני נוער בסיכון עולים מצרפת.
הפרויקט פועל בירושלים, בנתניה ובאשדוד.
Preparation ALYAH: מרכז קליטה וירטואלי עבור המעוניינים לעלות לישראל.
המרכז הווירטואלי מאפשר למועמדים לעלייה לקבוע פגישות בזום עם מומחי קליטה: יועצי השמה בשוק העבודה הישראלי, גורמים המתמחים בייעוץ והכוונה תעסוקתית, סדנאות הכשרה מקצועיות, פרויקטורים, אנשי קשר ברשויות המקומיות ונציגים של כ-30 עמותות.
שוות היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 2018. העמותה פועלת לקידום שינוי חברתי וצמצום פערי מגדר.
עמותת שוות הוקמה בשנת 2018 על ידי בני הזוג רוני ואלדד פוסטן-קורן, שנחשפו למחקרים שונים המצביעים על ירידה של כ-30% בביטחון העצמי בקרב נערות בגיל ההתבגרות.
המחקרים בתחום גם הצביעו על כך שנערות בגילאים אלו חוששות מכישלון וחוות לחצים חברתיים לשלמות בלתי מושגת.
מהמחקרים עלה גם כי באופן כללי לבנים יש יכולות גבוהות יותר להפגין חוסן מול כישלונות, כתוצאה מייחוס הצלחה פנימי, בניגוד לבנות שנוטות לייחס לעצמן כישלונות, ולהצלחות נוטות לתת סיבות חיצונית.
על בסיס מחקרים אלו נבנתה תוכנית המנהיגות של שוות לנערות בגילאי 12–13. צוות העמותה כולל מנכ"לית, סמנכ"לית חינוך ותפעול, מנהלת פרויקטים וצוות רכזות עירוניות.
הצוות מלווה בוועד מנהל, שגרירות ושגרירים הפועלים בהתנדבות ומעל 200 סטודנטיות מלגאיות שחונכות ומכשירות את הנערות בתוכניות השונות בבתי הספר, בשנת תשפ"ג.
עמותת שוות מפעילה תוכניות מנהיגות שנתיות וסדנאות בפריסה ארצית, במטרה לסייע לנערות לפתח הערכה עצמית חיובית לטווח רחוק.
את התוכניות מנחות סטודנטיות מלגאיות שמלוות את הנערות לאורך השנה.
התוכניות פועלות בשיתוף ובתמיכת חברות שמקיימות מפגשים וסיורים עבור הנערות והחונכות בתוכניות השונות ברחבי הארץ.
בשנת הלימודים תשפ"ג 2022-2023 מפעילה העמותה כ-130 קבוצות מנהיגות, עבור 1400 נערות ויותר.
תוכניות העמותה בשנת תשפ"ה פועלות בערים: ירושלים, בת ים, רחובות, רמת גן, חיפה, באר שבע, הרצליה, נתניה, רמלה, חולון, מגדל העמק, אשקלון, שדרות, יפיע, עכו, נהריה, חדרה, ראשון לציון, רמת השרון, דימונה, מ.א.
בני שמעון, חבל מודיעין, ומועצה אזורית חוף כרמל.
לצד תוכניות המנהיגות שוות מפעילה תוכניות סדנאיות וסמינרים בפריסה ארצית למגוון גילאים, ומאפשרת לנערות להתחבר לתוכניותיה הייחודיות בהובלה ובשיתוף נשים מובילות מהמגזר העסקי.
תוכנית "אחת שיודעת" שהושקה לראשונה בשנת תשפ"ה פועלת לקידום נערות למגמות מצוינות.
בנוסף מפעילה העמותה את תוכנית "פועלות להצלחה" שמעניקה לנערות צעירות ידע וכלים פיננסים.
העמותה יזמה החל משנת 2020 את אירועי "שבוע הנערה הישראלית" המתקיים במהלך חודש דצמבר בכל שנה.
במרץ 2022 נבחרה מייסדת העמותה, ד"ר רוני פוסטן קורן, לרשימת 30 מתחת 30 של מגזין פורבס על עשייתה החברתית.
במרץ 2023 זכתה ד"ר רוני פוסטן קורן בפרס ע"ש רות רפפורט לעשייה נשית פורצת דרך.
באפריל 2020, 1,300 נערות חגגו יחד בת מצווה באירוע וירטואלי רחב היקף ("בת המצווה של ישראל"), בהפעלת 200 מתנדבות ועם אירוע מרכזי בהשתתפות אמניות ואמנים ידועים, זאת בתקופה הקורונה בה בוטלו מסיבות בת המצווה לנערות רבות.
שבוע הנערה הישראלית הוא אירוע שנתי לאומי שהחל לפעול בשנת 2020 ביוזמת ובהובלת עמותת שוות.
בשבוע זה נפגשות אלפי נשים בכירות מכלל המגזרים עם עשרות אלפי בנות ובני נוער ברחבי הארץ לשיחות השראה, אודות דרכי ההגשמה והקריירה השונות, במטרה לעודד נערות לשאוף ולחלום גבוה, לשאוב השראה ולקדם יחד שיח אודות שוויון הזדמנויות ושוויון מגדרי בחברה.
שבוע הנערה הישראלית מתקיים בחודש דצמבר בכל שנה, כאירוע ארצי שכולל קמפיין מודעות רחב באמצעי התקשורת, כיסוי תקשורתי רחב וקמפיין ויראלי אשר משתתפות בו אלפי נשים מכלל המשק והחברה הישראלית.
שבוע הנערה הישראלית החל לפעול בשנת 2020. בשנתו החמישית, במרץ 2025, הפגיש כ-100,000 נערות ונערים עם כ-3,500 נשים מובילות ומעוררות השראה, ממגוון תחומי עיסוק, במטרה להמחיש לבנות ובני הנוער בישראל שנשים יכולות ואכן עושות הכל.
בשנת 2023 יזמה לראשונה העמותה את תחרות "אות שוות לנערות מובילות" במסגרתה העמותה מעניקה מדי שנה אותות הצטיינות לנערות מובילות במגוון תחומים, וכוללים מענקים ותוכנית מצוינות ייחודית אליה מצטרפות הזוכות באות שוות - "שגרירות שוות".
הנערות בתוכנית מובילות פרויקטים בעמותה, ומקבלות כלים לצמיחה מהנשים הבכירות ביותר במשק.
בתי הספר המשתתפים בתוכנית, מקבלים ערכת מערכי שיעור לכיתות ומקיימים דיונים על שוויון מגדרי.
במהלך שבוע הנערה הישראלית 2021, התפרסם דו"ח הנערה הישראלית הסוקר מגמות ושאיפות של נערות בישראל, והושק בטקס חגיגי בבית הנשיא בחסות רעיית הנשיא מיכל הרצוג.
במהלך השנים הובילו את שבוע הנערה הישראלית הנשים הבכירות ביותר בחברה בכלכלה ובפוליטיקה, ונפגשו עם נערות צעירות.
במסגרת שבוע הנערה הישראלית מעודדות חברות במשק הישראלי התנדבות נשים בהרצאות בבתי הספר, ומעודדות התנדבות בקנה מידה ארצי.
בסך הכל נרתמות בכל שנה אלפי נשים במהלך שבוע זה להרצאות השראה והעשרה.
באוקטובר 2022 זכה קמפיין שבוע הנערה הישראלית בתחרות האפי בפרס אפי זהב בקטגוריית עמותות, על קמפיין פורץ דרך והישגים מרשימים באפקטיביות ובאימפקט שהקמפיין עורר.
שיקום אחר היא עמותה ישראלית, שהוקמה בשנת 2004 במטרה לקדם את מעמדם התעסוקתי והחברתי של אנשים המתמודדים עם מוגבלות נפשית, באמצעות מתן שירותי שיקום מגוונים בקהילה.
פעילויות העמותה מתמקדות בפיתוח ומתן שירותי תעסוקה ופיתוח קריירה, אשר עשויים לאפשר לאנשים עם מוגבלות נפשית להוביל ולנווט את תהליך ההחלמה שלהם ואת מסלול פיתוח הקריירה שלהם, בהתאם לרצונות ולצרכים שלהם.
במסגרת העמותה פועלים חמישה מיזמים עיקריים: "כל אחד יכול", "כלים שלובים", WorKit, מרכז סימולציה לפיתוח קריירה ותוכנית אמצע החיים.
"כל אחד יכול" היא תוכנית תעסוקה נתמכת אשר מתמקדת במתן כלים וליווי מקצועי של מקבלי השירות ושל המעסיקים.
במסגרת התוכנית, מוגדרים תחומי העבודה הרלוונטיים לאדם, בהתאם לכישורים, רצונות ויכולות שלו.
בנוסף, מתקיימת עבודה על פיתוח מיומנויות תעסוקתיות שיסייעו במציאת, שימור וקידום במקום העבודה.
במקביל, ניתן ליווי למעסיק בתהליך הגיוס ובתהליך הסתגלות העובד.ת למקום העבודה.
WorKit הוא שירות לצעירים בגילאי 18–35, שפותח על ידי העמותה, אשר מציע בניית מסלול קידום אישי ופיתוח קריירה תוך התנסות בקהילה ובשוק העבודה.
באמצעות התהליכים המתקיימים ב-WorKit, מקבלי השירות מקיימים תהליכי חקירה ופיתוח זהות תעסוקתית, מגדירים את תחומים בהם היו מעוניינים לפתח קריירה, בוחנים תחומי לימוד ומסלולי הכשרה ועוברים הכשרה והתנסות בעבודה בשוק החופשי.
ב"מרכז" מועברים קורסים המשלבים עבודה פרטנית וקבוצתית, בסביבה אינטראקטיבית, תוך עבודה עם כלים ותוכניות לימוד המבוססות על מערכות טכנולוגיות שונות.
במסגרת הקורס, המשתתפים עוברים סימולציות שונות בטכנולוגיות מגוונות.
המרכז מחולק ל-4 פעילויות מרכזיות:
חלל המליאה - מרחב למידה קבוצתי ואינטראקטיבי הכולל שימוש בטאבלטים אישיים לשיפור חווית הלמידה.
מציאות מדומה - מיפוי מדדים ומאפיינים אישיים, היכרות עם סביבות עבודה ושיפור היכולות על ידי שימוש בטכנולוגיית מציאות מדומה.
הסימולטור- אימון ותרגול מיומנויות מצולמות ומוקלטות בחלל ייחודי בו ניתן לייצר ולנתח תרחישים שונים ולשפר יכולות בינאישיות ותעסוקתיות.
חדר מחשבים- חלל עבודה המאפשר הקניית מיומנויות מחשב נדרשות ועבודה עצמית או על ידי ליווי אישי לחקר מקצועות, כתיבה ושליחת קורות חיים ועוד.
"כלים שלובים" הוא שירות להכשרה לקראת השתלבות בשוק החופשי בתוך מפעל יצרני, שתכליתו לקדם מיומנויות וכישורי עבודה לאנשים עם מוגבלות נפשית הזקוקים לתמיכה משמעותית.
במסגרת שירות זה, מקבלי השירות מתנסים בעבודות כגון: נגרות, תפירה, צביעה, אריזה, תפעול וחנות אינטרנטית של המפעל, במטרה לחזק את תחושת המסוגלות העצמית והתעסוקתית שלהם ושכלול מיומנויות עבודה בעולם העבודה העכשווי.
תוכנית "אמצע החיים" מיועדת לאוכלוסיית סל-שיקום בגילאי 45 ומעלה אשר מבקשים להשתלב בעבודות משמעותיות גם באמצע החיים על ידי פיתוח קריירה חדשה או לחלופין יצירת מסלולים חדשים בתחום הקריירה שעסקו בה בעבר.
במסגרת התכנית, המשתתפים מקבלים ליווי רב-מקצועי של בין תשעה חודשים לשנה, שבמהלכו הם בונים מפת קריירה ומשתלבים בעבודה בשוק החופשי.
התכנית משלבת עבודה פרטנית ועבודה קבוצתית.
רקפת – נוער מתמודד עם חרדה חברתית וביישנות היא עמותה שהוקמה בשנת 2013. העמותה מפעילה קבוצות חברתיות רגשיות לילדים, נוער ובוגרים המתמודדים עם קשיים חברתיים על רקע של חרדה חברתית ומופנמות.
מקור שם העמותה מגיע מצמח הרקפת.
לעיתים קרובות, הרקפת צומחת בין סלעים, ומסיבה זו מואנשת לעיתים קרובות ומוצגת כצנועה וביישנית.
עמותת רקפת הוקמה בשנת 2013 במטרה לאפשר למתמודדים עם קשיים חברתיים, בדידות והימנעות, מרחב מוגן בו יחושו ביטחון ללמוד ולתרגל יכולות חברתיות, ומעגל תמיכה ושייכות.
בעמותת רקפת מגדירים את החרדה החברתית כתופעה חברתית כואבת אך "שקופה".
אדם חשין הוא מייסד ומנכ"ל לשעבר של עמותת רקפת.
חשין התמודד בעצמו עם חרדה חברתית.
נכון ל-2021, המנכ"ל הוא אבנר דפני.
כמו אדם, גם אבנר סבל בצעירותו מחרדה חברתית, והיה נחשב לילד לא מקובל אשר לא מצא את מקומו במארג החברתי.
החל ממרץ 2020 כל קבוצות "מים שקטים" למתמודדים עם חרדה חברתית בקרב בוגרים, התמזגו לתוך פעילות עם עמותת רקפת, ופועלות מאז כחלק מקבוצות הבוגרים של רקפת.
הקבוצות ברקפת מותאמות לילדים, נוער ובוגרים ומתקיימות בחלוקה גילאית ותת חלוקות בהתאם לצורך.
לבני נוער מופעלות גם קבוצות אונליין, המתאימות לאלו שלא מצאו קבוצה מתאימה במקום מגוריהם או שאינם מרגישים בנוח להצטרף אליה.
לבוגרים מופעלות גם קבוצות לקהילה הגאה, המתאימות לאנשים אשר חשים כי זהותם המינית גורמת להם להרגיש ריחוק וחוסר שייכות.
עמותת פתיל תכלת היא עמותה ישראלית הפועלת לחידוש מצוות התכלת והפצת המצווה בקרב יהודים.
מנכ"ל העמותה הוא ד"ר ברוך סטרמן.
העמותה הוקמה בתחילת שנות התשעים בידי הרב אליהו טבגר, ד"ר ברוך סטרמן, ד"ר ארי גרינספן ויואל גוברמן לשם קידום מצוות התכלת.
בתחילה ייצרו מקימי העמותה פתילי תכלת בצורה ביתית.
בהמשך יועלו תהליכי הייצור והוקם המפעל, ומאז העמותה מייצרת פתילים מארגמונים לפי שיטת הרב טבגר, ומקדמת מיזמים חינוכיים וקהילתיים שונים.
מאגר מאמרים (דיסק) מאמרים במספר שפות בנושא התכלת, תשס"ד.
נושאים בפרק התכלת דף יומי: מנחות פרק ד', תשע"ח.
והיה לכם לציצית – קונטרס בענייני התכלת, 16 גיליונות, תשס"ז – תשפ"ב.
אליהו טבגר, שלוש מאמרים בנושא התכלת, תשנ"ז.
אליהו טבגר, אוסף מאמרים בנושא התכלת, תשס"א.
משיכיר : אסופת מאמרים מן הפולמוס על הכרת חלזון התכלת, תשע"ז.
אסופת מאמרים בנושא התכלת, תשע"ב.
כמו כן העמותה הוציאה מספר ספרים באנגלית.
עמותת רוח ערבה היא עמותה לחיזוק ההתיישבות בערבה באמצעות פרויקטים חינוכיים וקהילתיים.
העמותה הוקמה בשנת 2007 על ידי תושבים בני הדור השני בערבה, מתוך תפיסה כי לפיתוח הערבה יש חשיבות גדולה בחיזוק המפעל הציוני, מדינת ישראל והחברה הישראלית.
מרבית הפעילות מתמקדת בצעירים לפני ואחרי השירות הצבאי.
בנוסף פרויקטים שונים שנועדו למשוך לערבה מבקרים מרחבי הארץ והעולם.
העמותה הקימה ומפעילה ארבע מכינות קדם-צבאיות ערבה: מכינת ערבה-חצבה, מכינת ערבה-פארן מכינת ערבה-צופר ומכינת ערבה-עין יהב.
עמותת רוח ערבה נוסדה בשנת 2007 תחת השם "עמותת בין השיטין" על ידי תושבי הערבה, במטרה לקדם מיזמים חינוכיים וחברתיים בערבה התיכונה.
בשנת 2009, עם העלאת הרעיון להקים במושב חצבה את המכינה הקדם-צבאית הראשונה בערבה, הוחלף הוועד המנהל של העמותה על ידי יוזמי המהלך – אף הם תושבי הערבה.
מאז ועד היום עומד בראש העמותה רן שדה, בן מושב חצבה, ולצדו פועלים חברי ועד ממושבי הערבה התיכונה.
הפרויקט הראשון של העמותה היה ייסוד המכינה הקדם-צבאית בחצבה, שהובל על ידי אבישי ברמן.
ברמן כיהן כראש המכינה עד לשנת 2022, אז מונה למנכ"ל מועצת המכינות הקדם צבאיות הציוניות-ישראליות.
לעמותה 13 מוקדי פעילות ברחבי הערבה, עם קרוב ל-500 צעירים בשנה המשתתפים במפעלים השונים: 4 מכינות קדם צבאיות במושבים חצבה (מכינת ערבה-חצבה), והשלוחות בצופר, פארן ועין יהב, תוכנית "עבודה עברית" לבוגרי צבא ו'מדרשת הערבה'.
בנוסף לאלו גם פרויקטים נוספים כמו 'חוות בין השיטין', SOS WIFI ו'פרויקט זמן ערבה'.
מכינות ערבה – מפעילה את מכינה קדם-צבאית ערבה ושלוש שלוחות: פארן, עין יהב וצופר.
בשנת תשפ"ג למדו במכינות של העמותה סה"כ כ-150 חניכים.
פרויקט "עבודה עברית" – פרויקט משנת 2011 המביא צעירים ישראלים בוגרי שירות צבאי ולאומי לתוכנית של 7 חודשי עבודה חקלאית, לצד לימודי העשרה והעמקת הזהות, וכן חיי קהילה.
בשנת 2023 השתתפו בתוכנית כ-300 צעירים.
חוות בין השיטין – המיזם חינוכי-חקלאי ותיירותי שהוקם בשנת 2017 במושב חצבה.
המיזם מארח קבוצות מישראל ומחוצה לה, וחושף אותם לסיפור ההתיישבות והחקלאות בערבה.
מדרשת הערבה – מסגרת גג לתוכניות עומק לקהלים בוגרים שהוקמה בשנת 2019. במדרשה הוקם בית מדרש קהילתי, מתקיימת תוכנית שנה ב' של המדרשה ופרויקט "מפגש ישראלי".
SOS Wifi: תקשורת מצילת חיים – פרויקט שקם בשנת 2019 במסגתו מוצבות מערכות טכנולוגיות בשטח המאפשרות תקשורת מבוססת Wi-Fi במסלולי טיול בהן לא קיימת קליטה סלולרית.
הפרויקט, אשר בשלב פיילוט, מופעל בשיתוף פעולה עם רשות הטבע והגנים.
קידום התיישבות בערבה – בראשית 2020 נפתח בעמותה אזור פעילות חדש הממוקד בקידום התיישבות בערבה, בשיתוף קרן קיימת לישראל עם המועצות האזוריות הערבה התיכונה וחבל אילות במסגרת פרויקט "קק"ל 2040".
עמותת סה"ר (סיוע והקשבה ברשת) היא עמותה המעניקה סיוע נפשי באמצעות האינטרנט, לאנשים החווים מצוקה נפשית.
מערך הסיוע מבוסס על שני ערוצים עיקריים: שיחות תמיכה אישיות אנונימיות לפונים באמצעות צ'אט או וואטסאפ, ו"סיירת סה"ר", המאתרת הודעות מצוקה ואובדנות של גולשים ברשת ופונה אליהם.
העמותה נתמכת באופן חלקי על ידי משרד הבריאות וע"י קרנות פילנתרופיות, עסקים ותורמים פרטיים.
בראש העמותה עומדים המנכ"לית ענבר שנפלד ויו"ר הוועד המנהל ד"ר אמיר בלומנפלד.
הצוות המקצועי המצומצם מונה 11 עובדות אשר מפעילות כ-400 מתנדבים המתחזקים את ערוצי הסיוע השונים.
העמותה מייעצת למנהלי אתרים, בלוגים ופורומים ומייעצת בכל הקשור לניהול תגובות למצבי מצוקה נפשית המתגלים במרחב שלהם.
העמותה משמשת כגורם סיוע רשמי של פייסבוק, אינסטגרם וואטסאפ בישראל וארגון שותף של המרכז למניעת התאבדויות של פייסבוק בישראל.
סה"ר חברה במועצה הלאומית למניעת אובדנות.
אות הנשיא להתנדבות עבור תרומה ייחודית לחברה הישראלית לשנת 2023.
מגן שר הבריאות להתנדבות לשנת 2022.
תו מידות לאפקטיביות על ידי ארגון מידות, עבור יצירת ערך חברתי תוך מיצוי מיטבי של משאבים.
עמותת רעות - שרות נשים סוציאלי (נוסדה בשנת 1937 בתל אביב כאגודה עות'מאנית בשם שרות נשים סוציאלי) פועלת בתחומי השיקום, הדיור והקהילה בישראל, ומפעילה את בית החולים השיקומי רעות תלֿ-אביב, דיור קהילתי ציבורי בתל אביב לגיל השלישי ושלושה בתי דיור מוגן בתלֿֿ-אביב ובירושלים.
בנוסף, העמותה מפעילה את מרכז מיטשל לאזרחים ותיקים.
פעילות העמותה החלה ב-1937 על ידי קבוצת נשים בהובלתה של פאולה ברט, והתמקדה בסיוע לפליטים ועולים מאירופה במציאת עבודה, באספקת ארוחות חמות למעוטי יכולת, בהפעלת גני ילדים שיאפשרו להורים לצאת לעבוד ובהקמת בתי דיור מוגן לשארית הפליטה.
במסגרת מפעל ההצלה הקימו פאולה ברט וחברותיה בשנת 1937, בבניין דו-קומתי בתל אביב, את "המטבח למעמד הבינוני", שסיפק ארוחות חמות לעולים מגרמניה.
בשנת 1939, עם עליית הפליטים האחרונים מגרמניה, הורחב "המטבח למעמד הבינוני" עם חמישה מטבחי משנה ברחבי תל אביב.
בשנת 1942, בסיוע של ראש עיריית תל אביב ישראל רוקח, הוקצתה קרקע לבניית דירות מגורים לעולים חסרי דיור ואושרה הקמת "בית שלום" – מתחם מגורים עם 65 יחידות דיור לעולים מבוגרים.
בשנת 1961 פתחה העמותה מעון סיעודי ראשון - בית חולים סיעודי קטן שפעל בקרבת נמל תל אביב, הועבר לשכונת יד אליהו, סמוך ל"בית שלום", ונפתח "בית מרפא ע"ש ליכטנשטטר" ובו 44 מיטות לטיפול בחולים כרוניים וסיעודיים, רובם קשישים וניצולי השואה.
בשנות ה-70 הוקם הקמפוס הנוכחי של בית החולים ביד אליהו, ובו כ-360 מיטות אשפוז ושירותים אמבולטוריים.
בשנות ה-80 הקימה העמותה מרכז דיור מוגן בירושלים.
בשנת 1986 שונה שמה של העמותה ל'רעות – שרות נשים סוציאלי'.
בשנת 1988 העניק נשיא המדינה חיים הרצוג לעמותת רעות את "אות הנשיא להתנדבות", על החלוציות שבפעילותה למען הקשיש, החולה והבודד.
בשנת 1997 הוחלף שם בית החולים ליכטנשטטר לרעות תל אביב בית חולים שיקומי.
בתחילת המאה ה-21 קיבלה רעות במכרז הפעלה של שני מרכזים קהילתיים לאזרחים ותיקים, מרכז רייך ומרכז מיטשל, וכן להפעלת מרכז הכרם, מרכז יום לקשישים.
המרכזים מופעלים בשותפות עם עיריית תל אביב-יפו.
בשנת 2001 נפתחו במרכז הרפואי רעות מחלקת הילדים, מרכז נורמה לשיקום יום ומערך מרפאות חוץ.
בשנת 2013 זכה הספר "יסודות ברפואה שיקומית" בהוצאת העמותה, במסגרת ציון שבעים שנה להקמתה, בפרס שרת הבריאות.
ב-2018 נפתח במרכז הרפואי שיקומי רעות מכון כאב, ובשנת 2021 חגג בית החולים השיקומי רעות תל אביב 60 שנה להיווסדו, עם 365 מיטות.
החל מ-2024 מתוכננת הקמת קמפוס שיקומי חדש על קרקע שהוקצתה לרעות על ידי עיריית תל אביב בשדה דב.
הקמפוס החדש יכלול בניין חדש לבית החולים ובניין חדש לדיור הקהילתי של רעות.
לצד המערך האשפוזי יכלול בניין בית החולים גם מערך אמבולטורי, בריכה הידרותרפית, מכון דימות רפואי, חממה למחקר ופיתוח, מכון לרפואת ספורט, תא לחץ ושטחי מסחר.
קומת המרתף תשמש כחניון בימים רגילים, וכקומת אשפוז בעתות חירום.
מנכ"ל העמותה הוא עו"ד עידו שריר ויו"ר העמותה הוא פרופ' נחמן אש.
בית החולים השיקומי רעות תל אביב
בבית החולים השיקומי רעות תל אביב יש 356 מיטות אשפוז ב-3 חטיבות שיקום: שיקום כללי, שיקום גריאטרי ושיקום נשימתי.
לבית החולים גם מערך אמבולטורי של מרפאות ומכונים, ובהם אשפוז יום שיקומי, מכון כאב, מכון לטיפול בהפרעות אכילה, מרכז לבריאות מינית ויחידה לרפואה משלימה שיקומית.
בית החולים מסונף לפקולטה למדעי הרפואה והבריאות, אוניברסיטת תל אביב, מכשיר מתמחים ברפואת שיקום, בגריאטריה ובשיכוך כאב ומהווה שדה קליני לסטודנטים ממגוון מקצועות הבריאות ממוסדות אקדמיים בישראל.
בבית החולים מכון למחקר ופיתוח, בו פועלת ועדת הלסינקי פנימית, והוא מבצע מחקרים ושיתופי פעולה עם מוסדות אקדמיה וחברות טכנולוגיות.
הדיור הקהילתי הציבורי של רעות נמצא בשכונת יד אליהו בתל אביב ומונה 160 יחידות דיור לאזרחים ותיקים חסרי דיור ומעוטי יכולת כלכלית.
הוא מיועד לבני גיל הזהב עצמאיים, שזכאים לסיוע בשכר דירה מטעם משרדי הממשלה.
במתחם משתכנים בעלות סמלית כ־185 דיירים.
ניתנים שירותים כגון תמיכה וליווי סוציאלי, סיוע בצרכים בסיסיים, חוגים, אירועי תרבות וחגים ושירותי אחזקה בסיסיים.
הנהלת עמותת רעות בשיתוף עם מנהל הדיור הקהילתי ציבורי הקימה קרן מכספי תורמים שמסייעת למימון טיפולים וציוד חיוני לדיירי הדיור הקהילתי, לרבות טיפולי שיניים, תרופות, ציוד רפואי או כל צורך חיוני אחר.
עמותת רעות מנהלת שלושה בתי דיור מוגן: "בית שלום" ו"בית ג'ני ברויאר" בתל אביב, ו"בית ברט" בירושלים.
מרכז מיטשל לאזרחים ותיקים שוכן בצפון הישן של תל אביב, ומציע לאוכלוסייה המבוגרת המתגוררת בסביבה פעילויות תרבות ופנאי, ספורט ואמנות.
כמו כן פועלים במקום שירותי קהילה תומכת ועובדים סוציאליים.
ארגון ידידי רעות בישראל ובעולם (הארגון פעיל גם בארצות הברית, באנגליה, בגרמניה ובהולנד) הוא מוסד ללא כוונת רווח, שמסייע לקידום בית החולים השיקומי רעות תל אביב ושאר זרועות העמותה, דרך גיוס תרומות ומשאבים.
עמותת רופאי חלום היא עמותה ישראלית ללא כוונת רווח בתחום המקצועי של ליצנות רפואית, ופועלת להסדרתו בישראל באמצעות הליך חקיקתי.
את התשתית למקצוע, לפיתוחו, למיסודו ולהסדרת כללי הליצנות הרפואית כחלק ממקצועות הפארא-רפואה, ייסד בארץ בשנת 2002 יעקב שריקי, לאחר שנחשף לפעילות ליצנים רפואיים באירופה.
עמותת רופאי חלום מכשירה ליצנים רפואיים לעבודה במערכת הבריאות בישראל באמצעות תוכנית לימודים אקדמית.
היא הייתה הגוף הראשון בעולם שיזם פתיחת תוכנית כזו להסמכת אנשי מקצוע בליצנות רפואית.
בשנת 2006 נפתחה התוכנית באוניברסיטת חיפה, ובשנת 2024 בבית הספר לסיעוד במרכז הרפואי שמיר-אסף הרופא.
פעילות העמותה מתבצעת בשיתוף פעולה עם 33 מרכזים רפואיים ברחבי הארץ, כולל בתי חולים כלליים ומוסדות גריאטריים, במרפאות של קופות חולים, בקהילה, ובמענה של סיוע הומניטרי בעולם בחירום, בהם משולבים ליצנים רפואיים מטעם העמותה בצוותי סיוע רב-מערכתיים, באמצעות שיתופי פעולה עם ממשלת ישראל, צה"ל וגופים נוספים.
במלחמת חרבות ברזל השתלבו הליצנים הרפואיים בעבודה אינטנסיבית בבתי החולים, במוסדות גריאטריים, בקהילות המפונים, מטעם רשויות מקומיות, במרכזי חוסן וכחלק ממערך בריאות הנפש בצה"ל, בתקן מילואים.
לאורך השנים, העמותה מעודדת שיתופי פעולה בתחומי מחקר על ידי מוסדות אקדמיים וגורמים מתוך המערכת הרפואית, לשם בחינת תרומת עבודת הליצנים הרפואיים באספקטים שונים במערכת הרפואית ועשרות מחקרים פורסמו בכתבי עת מדעיים ורפואיים.
בשנת 2002 נחשף יעקב שריקי, באופן מקרי, לפעילות של ליצן רפואי במחלקת ילדים בבית חולים בעיר לוזאן בשווייץ.
לאחר שהתרגש מהמראה, החליט להקים בארץ את תחום הליצנות הרפואית.
שיתוף הפעולה הראשון היה עם בית החולים הדסה עין כרם, בניהולו של פרופסור שלמה מור-יוסף, ובהובלת פרופסור דן אנגלהרד, מנהל חטיבת הילדים באותה תקופה.
שלושה ליצנים רפואיים השתלבו בפעילות בהדסה, והיו כוח החלוץ לליצנות הרפואית המקצועית בארץ.
בעקבותיהם, הצליח שריקי להטמיע מול מנהלי בתי חולים אחרים את מודל העבודה של הליצנים הרפואיים במערכת.
בשנת 2004 ייסד שריקי את "קרן מגי" לקידום ותמיכה בתחומי עשייה שונים, כמו: חינוך, סיוע הומניטרי, רפואה ואוכלוסיית מוחלשות.
עם הקמתה, ריכזה תחתיה את הפעילות לקידום המקצוע ליצנות רפואית בישראל ואת ההכרה בה מטעם רשויות המדינה וראשי מערכת הבריאות.
באותה שנה השתלבו לראשונה ליצנים רפואיים כחלק ממשלחת הומניטרית ישראלית לתאילנד, לאחר רעידת האדמה והצונאמי באוקיינוס ההודי.
מאז, כבר הצטרפו ליצני העמותה לעשרות משלחות הומניטריות, בעקבות שיתופי פעולה מתמשכים עם משרד החוץ, בתי חולים שדה של צה"ל וארגונים הומניטריים בינלאומיים.
בין היתר, היו חלק ממשלחות הומניטריות שיצאו אחרי רעידת האדמה בהאיטי (2010), רעידת האדמה בנפאל (2015), סופת הוריקן אירמה בארצות הברית (2017), סופת הוריקן דוריאן שבאיי הבהאמה (2019), לאוקראינה, בעקבות מלחמת רוסיה אוקראינה (2022) ולטייוואן, לאחר רעידת האדמה בטייוואן (2024).
בשנת 2009 הועברה פעילות פרויקט הליצנות הרפואית מ"קרן מגי", לעמותה חדשה שנקראת: "קרן פילנור", אשר בהמשך שינתה את שמה בשנת 2017, לעמותת "רופאי חלום".
בשנת 2011 פתחה העמותה קרן מחקרים שחילקה מענקים לחוקרים לבדיקת יעילות עבודת הליצנים הרפואיים, בעזרת כלי מחקר מבוססים.
מאז חילקה הקרן עשרות מחקרים, כאשר 35 מהם פורסמו בעיתונות מדעית ורפואית.
בשנת 2018 העניק נשיא המדינה לשעבר, ראובן ריבלין, ליעקב שריקי את אות הנשיא להתנדבות על יוזמה והובלה של הליצנות הרפואית.
בעמותה פועלים, נכון לסוף 2024, למעלה מ־100 אנשי מקצוע, ליצנים רפואיים, בעלי רקע אקדמי או מקצועי בתחומי אמנות הבמה, שעברו הכשרה והתמקצעות בתחום הליצנות הרפואית.
הם עובדים במוסדות הרפואה בימים ובשעות קבועים, את שכרם מקבלים מהמוסדות הרפואיים, תוך השלמות שכרם מהעמותה.
עמותת רופאי חלום פועלת בשיתוף פעולה מלא עם בית הספר לסיעוד במרכז הרפואי שמיר להכשרת אנשי מקצוע חדשים, ובמקביל, מקיימת פעילות הכשרה מקצועית שוטפת לליצנים הרפואיים הוותיקים.
הליצנים הרפואיים משתלבים בעשרות מחלקות (ילדים, מתבגרים ומבוגרים), ובמגוון טיפולים רפואיים, כחלק מצוותים מטפלים.
ארגז הכלים שלהם כולל מגוון טכניקות מקצועיות, כמו: הומור, שימוש בשפת גוף, אלתור, משחק תפקידים, אביזרים, מוזיקה ועוד.
במהלך השנים שני ליצנים רפואיים, הפועלים במסגרת העמותה, השלימו תואר שלישי בתחום, ונחשבים לראשונים בעולם עם תואר דוקטור בליצנות רפואית.
לאור שיתוף הפעולה המוצלח לאורך השנים עם צה"ל, בשנת 2016 הכיר חיל הרפואה בליצנים הרפואיים של עמותת 'רופאי חלום' בתקן מילואים, ופתח סמל מקצוע 'ליצנות רפואית', כחלק מפעילות בית חולים שדה של צה"ל.
עמותת תולדות ישראל היא עמותה ישראלית, המוקדשת לתיעוד, איסוף ושימור עדויות וידאו של לוחמי דור תש"ח ואישים שנטלו חלק בהקמת מדינת ישראל ותקומתה.
העמותה נוסדה ב-2007 ופועלת מאז לאיסוף זיכרונות אישיים מתקופת המאבק להקמת המדינה ומלחמת העצמאות.
מטרתה העיקרית היא לשמר את האפוס ההיסטורי של ראשית המדינה עבור הדורות הבאים, תוך דגש על תיעוד סיפוריהם האישיים של המייסדים, שמספרם הולך ופוחת.
הפרויקט הוקם בהשראת קרן שואה של אוניברסיטת דרום קליפורניה, מיזם תיעוד ניצולי השואה של הבמאי האמריקני סטיבן ספילברג.תקציב העמותה מתבסס בעיקר על תרומות, מרביתן מיהדות ארצות הברית.
שם העמותה לקוח מן המילים החותמות את שירו של נתן אלתרמן מגש הכסף - והשאר יסופר בתולדות ישראל.
העמותה נוסדה על ידי אריה הלבני, יליד ארצות הברית שעלה לישראל בשנת 2002.העמותה החלה את פעילותה מתוך תחושת דחיפות, במרוץ נגד הזמן, לאור גילם המתקדם של בני דור המייסדים.
מאז הקמתה, מתמקדת העמותה באיסוף עדויות וידאו של לוחמים, חברי מחתרות ההגנה, אצ"ל, לח"י, אנשי ציבור, תושבים ואף ילדים שחוו את האירועים סביב הקמת המדינה.
הראיונות מתעדים היסטוריה שבעל-פה, לא רק של לוחמים אלא של מי שהייתה לו נגיעה לנושא, בין אם חי בארץ או בגולה, היה במחתרת, בצבא, בשבי או במחנות המעצר בקפריסין.
זוהי הקפדה על היסטוריה מדוברת ומצולמת מכלי ראשון, על תקופה מכרעת בתקומת ישראל בעת החדשה.
ראיון ממוצע אורך בין שעתיים לשלוש שעות, אך קיימות עדויות לראיונות ארוכים יותר הנפרשים על מספר מפגשים.
אחד הראיונות הארוכים ביותר שנערכו במשך 20 שעות במהלך מספר מיפגשים, היה עם מרדכי בר-און, שהיה חניך בקורס הקצינים הראשון של צה"ל ובהמשך ראש לשכתו של משה דיין וקצין חינוך ראשי.
הריאיון הארוך ביותר עד כה, התקיים בעשרה מפגשים ונמשך 26 שעות, נערך עם אליהו סחרוב.
העמותה בנתה ארכיון המתעד את ימי המאבק והתקווה בעת הקמת המדינה, כפי שהשתקפו בעיניהם של מי שנטלו חלק באירועים ההיסטוריים.
הארכיון מתעד זיכרונות ועדויות של אנשים מהשורה, לצד אישים מרכזיים ודמויות שהמשיכו לפעול בתחום הציבורי, הלאומי וההיסטורי.
תוצרי הארכיון משמשים חוקרים, אנשי חינוך ויוצרים בתחום הקולנוע התיעודי.
הוא כולל חומרי צילומי נדירים ובמקרים רבים משמר עדויות של אנשים שאינם עוד בחיים.
כדי להבטיח שהזיכרונות והעדויות מתקופת תש"ח יגיעו ממשתתפים פעילים באותה תקופה, הראיונות נגבים מנשים וגברים שנולדו בשנת 1931 או קודם לכן.
המרואיינים מאותרים בסיוע אגודות ותיקים וארגונים של יוצאי ההגנה, הפלמ"ח, אצ"ל, לח"י, ומח"ל.
הראיונות נערכים בבית המרואיין, בשפה לפי בחירתו.
הריאיון מובנה בסדר כרונולוגי ומתחיל בשאלה: "עד כמה רחוק אתה יכול להתחקות אחר שורשי משפחתך?" שאלה זו מאפשרת לתאר הן את הסיפור האישי והן את ההקשר ההיסטורי.
הריאיון עוסק בילדות, חינוך, פעילות קהילתית, תנועות נוער, עלייה ומלחמת העצמאות.
השאלות פתוחות ואינן כתובות מראש, על מנת לאפשר תיעוד טבעי של הזיכרונות.
חלק מהמרואיינים הם צאצאים או קרובים של חלוצי הציונות, דוגמת יהושע שטמפר, ובמקרים רלוונטיים הראיונות נפרשים גם לשנים שקדמו למלחמה וגם לאחריה.
כולל אירועים כמו השתתפות במלחמת ששת הימים ויום הכיפורים או אירועים מכוננים אחרים בחיי האומה.
כך, למשל, הריאיון עם רפי איתן עסק לא רק בפעילותו בפלמ"ח, אלא כלל פרק שלם על מבצע לכידת אדולף אייכמן.
צבי זמיר, ראש המוסד לשעבר, הרחיב גם לפרקים שקשורים לתפקידו בעת טבח הספורטאים במינכן, ובמלחמת יום הכיפורים.
בין המרואיינים בתולדות ישראל מצויים 32 חתני פרס ישראל.
כל הראיונות נשמרים במלואם, עוברים דיגיטציה מיידית ומגובים.
אף שהמרואיינים שומרים על הזכויות לסיפורם האישי, זכויות היוצרים והקניין הרוחני של התיעוד שייכות לתולדות ישראל לצרכים חינוכיים, אקדמיים ותיעודיים.
אריה הלבני שנקרא אריק וייסברג, לפני שעברת את שמו עם עלייתו לארץ, הוא המייסד והמנכ"ל של תולדות ישראל.
פלג לוי יליד 1965, מנהל ההפקה המלווה את הפרויקט מראשיתו, כמראיין ו/או צלם.
הילה קפלן מנהלת ארכיון תולדות ישראל.
מפקחת על הפקת הראיונות, דיגיטציה, עריכה וקיטלוג של הראיונות.
מייקל ברנבאום, לשעבר מנכ"ל העמותה לתיעוד היסטוריה חזותית של ניצולי השואה ועורך ראשי באנציקלופדיה יודאיקה.
שרה קס, מייסדת ונשיאת חברת Fabric, סמנכ"ל תוכן לשעבר, יד הנדיב.
יגאל לוסין, מחבר הספר עמוד האש ועורך סדרת הטלוויזיה.
מיכאל אורן, שגריר ישראל לשעבר בארצות הברית.
רנן שור, מייסד ומנהל בית הספר סם שפיגל לקולנוע ולטלוויזיה.
יאיר שטרן, לשעבר מנהל הטלוויזיה הישראלית.
הווארד וייזר, לשעבר שותף בחברת "פרייס-ווטרהאוס-קופר".
רות וייס, פרופסור לספרות יידיש, אוניברסיטת הרווארד.
יהודה אבנר, לשעבר שגריר ישראל בבריטניה ויועץ לכמה מראשי ממשלת ישראל.
רלף גולדמן, נשיא הכבוד לשעבר, ארגון הג'וינט.
אלעד פלד, לשעבר מנכ"ל משרד החינוך.
עד 2025 ראיינה העמותה למעלה מ-1,400 איש, והפיקה מעל 4,000 שעות של חומר מצולם.
הארכיון כולל עדויות של דמויות מרכזיות בציבוריות הישראלית לצד אנשים מהשורה, ומספק תמונה רחבה ומגוונת של התקופה.
הראיונות עוברים תהליך דיגיטציה, עריכה וקיטלוג, ומנוהלים על ידי צוות מקצועי.
הארכיון משמש חוקרים, אנשי חינוך, יוצרים בתחום הקולנוע התיעודי והציבור הרחב, ומהווה מקור ייחודי להיסטוריה בעל-פה של התקופה.
מבין הראיונות המצויים בארכיון העמותה רואיינו 780 מחברי ההגנה, 125 מהאצ"ל ו-87 מהלח"י.
באוסף קיים מגוון ושוני של האנשים המרואיינים.
לדוגמה רות וסטהיימרפרופ' יוסף אגסי לצד האלוף יעקב אבןותמר אשלועוד.
בחלקו האחרון של הריאיון מתבקשים המשתתפים להציג מסמכים אישיים, תצלומים ומזכרות.
כל החומרים נשמרים בארכיון, חלקם נמסרו לספרייה הלאומית במסגרת מיזם משותף עם תולדות ישראל לאיסוף יומנים אישיים מתקופת הקמת המדינה.
על בסיס הראיונות תולדות ישראל הפיקה מספר סדרות סרטים תיעודיים קצרים.
הסרטים שודרו בטלוויזיה הישראלית, הוצגו במוזיאונים בירושלים ובתל אביב, והופצו עם חומרי הנחיה לבתי ספר בקרב יהדות התפוצות ובישראל, באמצעות מפקח מרכז היסטוריה של משרד החינוך.
המייסדים-סיפור דור תש"ח-סדרה בת עשרים סרטים באורך שתי דקות, הופקה בשיתוף ערוץ ההיסטוריה בישראל, שודרה לראשונה בשנת 2010 ושוב בשנים שלאחר מכן.
עדי ראייה תש"ח-סדרה של חמישה סרטים באורך 10–15 דקות, לקהל יעד דוברי אנגלית, הופקה בשתוף עם ערוץ ההיסטוריה.
המימון היה בין היתר על ידי קרן ג'ים ג'וזף.
עדי ראייה תש"ח-התרומה האמריקאית, סדרת סרטונים קצריםב אורך 3–4 דקות בעברית ובאנגלית, המדגישה את מעורבותם של אמריקאים בהקמת המדינה.
ירושלים-50 שנה למלחמת ששת הימים – סרטונים קצרים בעברית עם כתוביות באנגלית, הופקו בשתוף עם יד לוי אשכול וחולקו עם חומרי עזר לבתי ספר.
בשנת 2020 שיתפה תולדות ישראל פעולה עם מועצת הרבנות הראשית של אמריקה בהפקת תוכנית של שעה לצפייה ביתית ליום הזיכרון ויום העצמאות, בתקופת מגפת הקורונה.
התוכנית כללה חומרים ארכיוניים ובהם דבריהם של הארי טרומן, הרב נורמן לאם ויהודה אבנר, מדריך לתפילות ליל יום העצמאות בעברית ובאנגלית.
עותק מלא של ארכיון תולדות ישראל הופקד בספרייה הלאומית.
בתקופת הקורונה הועלה כל אוסף הראיונות לערוץ יוטיוב של הארגון, והפך נגיש לקהל הרחב.
סרטי יוטיוב עם ראיונות, מופיעים בערכים בוויקיפדיה של חלק גדול מהמרואיינים שיש עליהם ערך.
צוות העמותה בשיתוף פיקוד הצפון של צה"ל, שנערך תחת חסותו של קצין החינוך הראשי, ובמסגרתו קצינים בשירות סדיר ראיינו מפקדים בכירים שלחמו במלחמת העצמאות.
אנשי תולדות ישראל נטלו חלק באיוש, בהכשרה ובמתן ייעוץ מקצועי לפרויקטים נוספים בתחום ההיסטוריה שבעל פה, בהם מיזמים ממשלתיים להנצחת ראשי הממשלה לוי אשכול ויצחק שמיר, ופרויקט של המדור להיסטוריה שבעל פה באוניברסיטה העברית בירושלים לתיעוד סיפורים של אסירי ציון שעלו לישראל מברית המועצות לשעבר.
תיעוד לוחמים ממלחמת ששת הימים בפרויקט של גבעת התחמושת.
תיעוד אנשי הסגל הראשונים של הארגון, בפרויקט של שירות בתי הסוהר.
פעילות מאז 7 באוקטובר 2023
לאחר אירועי 7 באוקטובר,2023 שיתפה תולדות ישראל פעולה עם צה"ל וכתרי מעוז-מנכ"ל גבעת התחמושת, בתיעוד עדויות של לוחמים שלקחו חלק בהגנה על בארי, כפר עזה ורעים בלחימה ברצועת עזה.
בסך הכול התקיימו 131 ראיונות, בעיקר עם חיילי חטיבת הצנחנים.
מטעמי ביטחון, החומר אינו פתוח לציבור בשלב זה, אך הועבר לארכיון המחלקה להיסטוריה בצה"ל.
תולדות ישראל הצטרפה לחטיבה להיסטוריה שבעל פה באוניברסיטה העברית ולאגודה הישראלית להיסטוריה שבעל פה, בהקמת "פורום למובילי יוזמות תיעוד במלחמה".
בפורום חברים מעל 300 משתתפים ומתקיימת בו תמיכה בכמאה מיזמי תיעוד שונים.
בין הפעילויות: סמינרים וסדנאות שבועיים העוסקים בהיבטים משפטיים, אתיים וטכניים של תיעוד בעל פה.
תרומת פעילות העמותה משמעותית לשימור הזיכרון הקולקטיבי של דור המייסדים במדינת ישראל בכך שאפשרה הנגשה של עדויות נדירות, רבות מהן של אנשים שכבר אינם בין החיים.
על ידי שימוש בטכנולוגיית האינטרנט המאגר משמש כלי עזר למחקר היסטורי, להוראה ולהפקת סרטים תיעודיים, ומסייע בהעמקת ההיכרות עם היבטים בתולדות המדינה ועל תרומתם של אנשי הדור המייסד.
מאפשרת להציג את עדויות מקימי המדינה בפני הציבור הרחב.
עמותת נתן סיוע חובק עולם היא ארגון הומניטרי ישראלי התנדבותי, המתמחה במתן סיוע רפואי ופסיכו-סוציאלי לנפגעי אסונות טבע, משברים הומניטריים וסכסוכים מזוינים ברחבי העולם ובישראל.
העמותה מבוססת על מערך של מעל אלף מתנדבים מומחים מתחומי הרפואה, בריאות הנפש והלוגיסטיקה.
בשנת 2023 זכתה העמותה בפרס בראשית יחד עם 23 "פעילים יהודים וארגונים לא ממשלתים אשר תמכו באוקראינה".
בפירוט על העמותה נכתב שהפעילה 15 משלחות של מתנדבים רפואיים ומקצועיים לאוקראינה, שטיפלו בשיעור של 120 מטופלים ביום.
העמותה הוקמה בשנת 2004 על ידי קבוצת מתנדבים מתחומי הסיוע והרפואה, במטרה למסד מענה אזרחי ישראלי מהיר לאסונות הומניטריים, ללא תלות במערכות ממשלתיות.
שמה של העמותה הוענק לה לזכרו של פעיל השלום וההומניטרי אייבי נתן.
הארגון פועל כרשת של צוותי תגובה מהירה (Rapid Response), המשוגרים למוקדי משבר תוך 48–72 שעות מרגע האירוע, לאחר הערכת צרכים מהירה בשטח.
ניהול העמותה מתבצע על ידי המנכ"לית אליס מילר והיו"ר גיל ריינס.
הארגון מפעיל מודל עבודה ייחודי המשלב בין טיפול רפואי פיזי לבין בניית חוסן נפשי (עזרה ראשונה פסיכולוגית - PFA) בשלבים המוקדמים של האסון, מתוך הבנה ששיקום קהילתי מתחיל בטיפול בטראומה.
אסונות טבע באסיה ובאמריקה הלטינית
צונאמי באוקיינוס ההודי (2004): משימת הייסוד של הארגון בסרי לנקה.
הצוותים הקימו מרפאות שדה וסייעו בשיקום תשתיות דיג וקהילה שנפגעו.
רעידת האדמה בהאיטי (2010): פריסת צוותים רפואיים ומומחי פוסט טראומה.
הארגון המשיך ללוות פרויקטים של שיקום קהילתי במדינה גם בשנים שלאחר האסון.
רעידת האדמה בנפאל (2015): הפעלת מרפאת שיניים ניידת ומתן טיפול רפואי לכפריים באזורים הרריים מנותקים.
שיטפונות בקירלה, הודו (2018): משלחת רפואית שטיפלה במחלות זיהומיות ומניעת מגפות במחנות זמניים.
רעידת האדמה במרוקו (2023): שיתוף פעולה עם ארגונים מקומיים במרוקו ביישובי הרי האטלס למתן סיוע רפואי וטיפול בטראומה לנפגעי הרעש.
הוריקן מליסה בג'מייקה (2025): פריסת משלחת סיוע שכללה רופאים ומומחי חוסן לסיוע לאוכלוסייה המקומית שנפגעה מהסופה הקשה, תוך דגש על שיקום מרכזי בריאות קהילתיים.
משבר הפליטים באירופה (2015): הארגון הקים מרפאה ניידת על גבול סרביה–קרואטיה וסיפק טיפול רפואי ראשוני לאלפי פליטים במסלול הבלקן.
מלחמת אוקראינה (2022 ואילך): הארגון היה מהראשונים להקים מרפאה במעבר הגבול פשמישל שבפולין.
בהמשך, העמותה העתיקה את פעילותה אל תוך אוקראינה, והקימה מרכזי חוסן ותמיכה נפשית בצ'רנוביץ ובקייב עבור ילדים ומשפחות שנפגעו מהמלחמה.
מלחמת חרבות ברזל (2023 ואילך): עם פרוץ הקרבות, הקימה העמותה "מרפאות חוסן" בבתי מלון שאירחו מפונים מהדרום ומהצפון.
המרפאות סיפקו טיפולים פסיכו סוציאליים אינטנסיביים וסיוע במיצוי זכויות בריאותיות.
מרפאות שיניים התנדבותיות: הפעלת מרפאות בתל אביב ובחיפה המעניקות טיפולים בחינם לאוכלוסיות שאין להן נגישות לסל הבריאות, בהם חסרי מעמד וניצולות מעגל הזנות.
הפרויקט מתבצע בשיתוף עם אגפי הרווחה ברשויות המקומיות.
פרויקט "המקום" (Hamakom) בהודו: מרכז קהילתי טיפולי המופעל בקאסול שבהודו עבור מטיילים ישראלים.
המרכז מעניק תמיכה רגשית במצבי משבר נפשי עקב שימוש בסמים או משברים אישיים, ומהווה רשת ביטחון לישראלים בחו"ל.
עמיחי (עמי) אילון (נולד ב-27 ביוני 1945) הוא איש ביטחון ופוליטיקאי ישראלי, שכיהן כמפקד חיל הים, כמפקד שייטת 13, כראש השב"כ התשיעי, כחבר הכנסת וכשר מטעם מפלגת העבודה.
אילון עוטר בעיטור הגבורה על חלקו בפשיטה על האי גרין.
עמד בראש יוזמת "המפקד הלאומי" לתמיכה ביוזמת שלום ישראלית-פלסטינית משותפת לו ולסרי נוסייבה.
כיום חבר אילון בעמותת "עתיד כחול לבן".
אילון הוא בן יחיד להורים יוצאי החבל (ההונגרי לשעבר) טרנסילבניה שברומניה, נולד בטבריה וגדל בקיבוץ מעגן.
אביו יצחק (הירש) היה מזכיר הקיבוץ ואמו ורדה מגדלנה, לבית רוזנפלד, ילידת העיר קלוז', עבדה כעובדת סוציאלית.
בילדותו התגורר עם הוריו בדרום אמריקה בתקופת שליחות של אביו.
בתקופה זו המשיך את לימודיו באופן עצמאי ולא פקד את בתי הספר המקומיים.
לאילון תואר ראשון בכלכלה ובמדע המדינה מאוניברסיטת בר-אילן, תואר שני במנהל ציבורי מאוניברסיטת הרווארד (במסגרת תוכנית קרן וקסנר), שם סיים את לימודיו ב-1992, ותואר שני בלימודי משפטים בישראל מהפקולטה למשפטים באוניברסיטת בר-אילן מ-2010.
את שירותו הצבאי עשה אילון בחיל הים.
עם גיוסו לצה"ל באוגוסט 1963 התנדב לשייטת 13, לאחר שהוריו חתמו על הסכמתם בשל היותו בן יחיד, והשלים את הכשרת מסלול הלוחם.
במלחמת ששת הימים לחם בזירת ים סוף, ולאחר המלחמה יצא לקורס קצינים בבה"ד 1 שבסיומו חזר לשייטת.
בשנת 1969 השתתף בפשיטה על האי גרין, ונפצע קשה.
על חלקו בפשיטה זכה בעיטור הגבורה.
זמן קצר לאחר פציעתו הצטרף למבצע אסקורט במצרים.
ב-1971 עבר קורס חובלים, הוסמך לתפקיד קצין משמרת בסטי"ל ובהמשך שובץ כמפקד פלגת דבורים בזירת ים סוף (מפל"ג), בבסיס ראס סודר.
במלחמת יום הכיפורים היה בלימודים בבית הספר לפיקוד ימי וביומה השני של המלחמה נשלח לזירת ים סוף לפקד בפועל על פלגה 915. בלילה שבין 8 ל-9 באוקטובר פיקד על כוח של שתי ספינות דבור שהטביעו ספינת משמר המצרית מסוג "דה-קסטרו".
בלילה השמיני של הקרבות פיקד על כוח של 7 דבורים בתקיפת מעגן ראס-ע'ריב, תקיפה שהסתיימה בהטבעת 19 כלי שיט מצריים ללא נפגעים לכוחות צה"ל.
ב-1974 חזר לשייטת 13 ופיקד על פלגת ההדרכה ועל פלגת הכלים התת-מימיים של היחידה.
לאחר תקופת לימודים, פיקד על ספינת הטילים אח"י אילת.