tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
DSN קיבלה אחריות על ביצוע מחקרים, פיתוח והפעלת מתקניה.
DSN הפכה למובילה העולמית בתחום פיתוח מקלטים שקטים, פיתוח "צלחות" תקשורת, מעקב, טלמטריה, עיבוד מידע דיגיטלי וניווט חלל עמוק.
האנטנות הגדולות ביותר של DSN נקראות לפעולה לעיתים קרובות במקרה חרום של רכב חלל כלשהו.
רוב החלליות מתוכננות כך שיוכלו לתקשר באמצעות האנטנות הקטנות (והחסכוניות יותר) של DSN, אך בעת חרום, השימוש באנטנות הגדולות קריטי.
הצורך באנטנה גדולה יכול לבוא בגלל מחסור באנרגיה חשמלית המגבילה את יכולות השידור של החללית במצוקה או בגלל סיבות דומות.
במקרה חרום הצורך ליצור קשר עם החללית קריטי כדי לקבל כל מידע אפשרי אודות בעיית החללית כך שיהיה אפשר לתקנה.
מקרה החרום המפורסם ביותר הוא מקרה אפולו 13, בו לחללית הייתה אנרגיה חשמלית מוגבלת במיוחד ואנטנות התקשורת לטווח רחוק של החללית שידרו ברמות גל נמוכות מידי עבור רשת הטיסות המאוישות לחלל, והשימוש באנטנות הגדולות ביותר של DSN (יחד עם טלסקופ הרדיו של מצפה פארקס האוסטרלי) היה קריטי להצלת צוות המשימה.
בעוד תוכנית אפולו הייתה תוכנית אמריקאית, DSN מספקת את שרות החרום לסוכנויות חלל אחרות גם כן, כדי להגביר את שיתוף הפעולה בין הסוכנויות.
לדוגמה, הצלחת משימת SOHO של סוכנות החלל האירופית לא הייתה אפשרית ללא שימוש באנטנות הגדולות של DSN.
DSN מפעילה כיום שלושה מרכזי תקשורת חלל עמוק הממוקמים בנטייה של ערך 120 מעלות אחד מן השני על פני כדור הארץ.
מרכז גולדסטון לתקשורת חלל עמוק הממוקם מחוץ לברסטו, קליפורניה, ארצות הברית.
מרכז מדריד לתקשורת חלל עמוק הממוקם כ־60 ק"מ מערבית למדריד, ספרד.
מרכז קנברה לתקשורת חלל עמוק הממוקם כ־40 ק"מ דרומית־מערבית לקנברה, טריטוריית הבירה האוסטרלית, אוסטרליה.
המתקנים ממוקמים באזורים חצי־הרריים וקעורים להגנה מפני הפרעות רדיו.
המיקום האסטרטגי של שלושת מתקני DSN מאפשר קשר רציף עם רכבי חלל עם סיבובו של כדור הארץ, והופך את DSN לרשת התקשורת המדעית הרגישה והגדולה ביותר בעולם.
האנטנות בשלושת מתקני DSN מקושרות ישירות אל מרכז המבצעים של רשת חלל עמוק (DSOC), הממוקם במתקני JPL בפסדינה, קליפורניה.
הסגל ב־DSOC מנטרים ומנהלים את הפעילות, ומפקחים על איכות הטלמטריה ומידע הניווט של החלליות הנמסרים למשתמשי הרשת.
בנוסף למתקני DSN ולמרכז המבצעים, מתקן תקשורת קרקעי מספק תקשורת בין שלושת המתקנים למרכז המבצעים של JPL, למרכזי בקרה ושליטה של טיסות חלל ברחבי ארצות הברית והעולם ולמדענים ברחבי העולם.
משימות נאס"א לחקר מערכת השמש מבוצעות על ידי גשושיות בלתי מאוישות (למעט תוכנית אפולו).
DSN מספקת את הקשר החיוני לניהול המשימות ולקבלת המידע והתמונות הנאספים על ידי הגשושית.
כל האנטנות של DSN מתכווננות פרבוליות ובעלות טווח רחוק מאוד.
האנטנות ומערכות העברת המידע מאפשרות:
שדרוג מערכות ההפעלה של הגשושיות
מעקב אחרי מיקום ומהירות הגשושיות
מדידת וריאציות גלי רדיו עבור ניסויי רדיו מדעיים
ניטור ושליטה על ביצועי הרשת
DSN היא מתקן של נאס"א והיא מנוהלת ומופעלת עבור נאס"א על ידי המעבדה להנעה סילונית (JPL), חלק מהמכון הטכנולוגי של קליפורניה.
דירקטוריון הרשת הבין־כוכבית (IDN) מנהלת את המתקן בתוך JPL ואחראית על פיתוח הרשת והפעלתה.
ה־IDN נחשבת לאחראית על כל ענייני JPL הקשורים לתקשורת, ניווט בין־כוכבי, מידע מערכות, מידע טכנולוגי, מחשוב, הנדסת תוכנה וטכנולוגיות רלוונטיות אחרות.
IDN אחראית גם על מערכת הפעולות רבת־המשימות המתקדמת (AMMOS) של JPL ושירותי המידע והמחשוב הממסדיים (ICIS) של JPL.
כל מרכז תקשורת מכיל לפחות ארבעה מסופי חלל עמוק המצוידים במערכות תקשורת רגישות ביותר ואנטנות "צלחת" פרבוליות עצומות.
אנטנה אחת בקוטר 34 מטרים בעלת נצילות גבוהה.
לפחות אנטנה אחת בקוטר 34 מטרים מוליכת גלי קרן.
(בגולדסטון ישנן 3, במדריד 2 ובקנברה 1).
אנטנה אחת בקוטר 26 מטרים.
אנטנה אחת בקוטר 70 מטרים.
חמש מתוך האנטנות מוליכות גלי הקרן נוספו בסוף שנות ה־90. שלוש אנטנות מוקמו בגולדסטון ועוד אנטנה אחת במדריד ובקנברה.
ב־2004 נוספה עוד אנטנה מוליכת גלי קרן במדריד.
על מנת לספק את דרישות התקשורת הנוכחיות והעתידיות, על DSN לבנות עוד אנטנות במרכזים הקיימים.
הראשונה מבין אנטנות אלו נמצא כבר תחת בנייה במרכז התקשורת בקנברה והיא עתידה להיכנס לפעולה בין 2014 ל־2016.
ישנן מספר מגבלות לרשת DSN הנוכחית ומספר אתגרים בדרך:
יש רק מתקן DSN אחד בהמיספירה הדרומית (בקנברה), לכן הכיסוי של DSN על חצי הכדור הדרומי מוגבל מעט.
הצורך לספק תקשורת למשימות שהמשיכו מעבר לתכנונן המקורי.
הדוגמה הבולטת ביותר היא תוכנית וויאג'ר הפעילה גם היום ודורשת שימוש באנטנות הגדולות ביותר של DSN.
DSN דוחה את הטיפול באנטנות 70 המטר שלה.
DSN דוחה טיפולים באנטנות שלה מאז שנות ה־90 מפני שהחלפת רכיבים באנטנות משביתה את פעולתן למספר חודשים.
יתר על כן, אנטנות DSN מתקרבות ל"סוף חייהן" והמועמד המוביל להחלפתן הוא מערך של אנטנות קטנות יותר.
בשנת 2020 DSN תצטרך לתמוך בכפל משימות בהן תמכה ב־2005 ועם המשך הריקבון והבלייה של האנטנות, תמיכה במספר רב של משימות תהיה בעייתית.
עתיד רשת מכללות טכנולוגיות בע"מ היא רשת מכללות להכשרה טכנולוגית בפריסה ארצית, המציעה לימודי הנדסאים וטכנאים מוסמכים במסלולי מה"ט ולימודי תעודה בפיקוח האגף להכשרה מקצועית של משרד העבודה.
הרשת מפעילה ארבע מכללות ללימודי הנדסאות וחמש מכללות להכשרות מקצועיות.
עתיד רשת מכללות טכנולוגיות הוקמה כרשת מכללות פרטית בשנת 1990. מייסדיה, דוד נבות ורינה פורת, וביוני 2022 הרשת הועברה לבעלות ההסתדרות הלאומית.
מנכ"ל רשת המכללות הוא אייל קרמר.
עתיד רשת מכללות טכנולוגיות מחזיקה בבעלותה את עתיד - רשת חינוך ובתי ספר.
בסוף שנות ה-90 החזיקה חברת "לידן", בבעלות איש העסקים עזרא הראל וחברת "משיק", ב-51% ממניות הרשת, ובשנת 2000, מכרה אותן לרשת ג'ון ברייס.
ביוני 2022 פורסם כי ההסתדרות הלאומית רכשה את רשת המכללות עתיד.
במרץ 2024 רכשה רשת מכללות עתיד את פעילות מכללת קמרה אובסקורה וסאונד יואב גרא, הכוללת מסלולי לימוד בתחומי קולנוע וסאונד.
באוקטובר 2024 רכשה רשת מכללות עתיד את פעילות המרכז האקדמי רופין ובכך הפכה לרשת המכללות הגדולה ביותר בישראל עם 13 מכללות טכנולוגיות ללימודי הנדסאים והכשרות מקצועיות.
הרשת מציעה מגוון רחב מאוד של מסלולי לימוד להנדסאים וטכנאים מוסמכים בתחומי חשמל, בקרה ואוטומציה, אלקטרוניקה, הנדסה אזרחית, תוכנה, הנדסאי מכונות, רכב, תעשייה וניהול, אדריכלות, מכשור רפואי, טלוויזיה וקולנוע ומסלולים נוספים.
הרשת מציעה בנוסף מגוון רחב מאוד של קורסים ללימודי תעודה בתחומי חשמל ואלקטרוניקה, קירור ומיזוג אוויר, תעשייה ומתכת, רכב ותחבורה חכמה, מחשבים וסייבר, מינהל וחשבונאות ועוד.
שש המכללות להנדסאים נמצאות בפריסה ארצית: עתיד מעלות, עתיד חיפה, מכללת רופין מבית רשת מכללות עתיד, עתיד תל אביב, מכללת קמרה אובסקורה מבית רשת מכללות עתיד, מכללת עתיד באר שבע.
בנוסף, מפעילה הרשת גם תוכניות עבור משרדי ממשלה שונים, הכוללים הכשרה מקצועית לאסירים לקראת שחרור והפעלת סדנאות פסיכו חינוכיות לתוכניות בשירות המבחן למבוגרים.
מאז 2008 מפעילה רשת עתיד, עבור האגף להשתלמויות והדרכה לעובדי הוראה במשרד החינוך, את המינהלת להשתלמויות עובדי הוראה.
המינהלת מפעילה מערך מנהלי להכרה בהשתלמויות לצורכי גמול, ומתחזקת מאגרי מידע על מבצעי ההשתלמויות.
רשת המכללות מונה כיום (2024) 13 מכללות ברחבי ישראל.
מדי שנה לומדים ברשת למעלה מ-10,000 סטודנטים.
ההנהלה ומטה הרשת ממוקמת בטירת כרמל.
מרכז הקריירה של עתיד רשת מכללות טכנולוגיות
מרכז הקריירה של עתיד רשת מכללות טכנולוגיות מלווה את הסטודנט מהיום הראשון של לימודיו ואף לאחר שהשתלב בעבודה בתחום הלימודים.
תחומי פעילות של המרכז לקריירה:
ייעוץ קריירה אישי לפני הרשמה ללימודים וסיוע בבחירת מסלול הלימודים והקריירה המתאימים למועמד.
שילוב הסטודנטים במגוון פרויקטים אצל מעסיקים כבר במהלך הלימודים, דבר המאפשר צבירת ניסיון ולמידה משמעותית.
סיורים מקצועיים והרצאות אורח של מעסיקים בתחום.
ליווי אישי בכתיבת קורות חיים, הכנה לראיונות עבודה והכנה למבחני מיון.
ירידי תעסוקה עם מגוון מעסיקים מתחומים שונים רלוונטיים לתחומי הלימוד.
ליווי בפיתוח קריירה גם לאחר השתלבות במקום העבודה וכן הכשרות המשך להתקדמות בסולם הקריירה.
בהקשר של תורת הרשתות, רשת מורכבת היא רשת בעלת מאפיינים טופולוגיים של רשת "עולם אמיתי", כלומר רשתות כפי שהן מופיעות במציאות או בטבע, בניגוד למודלים תאורטיים של רשתות כפי שמופיעים בתורות הגרפים.
רשת מורכבת היא סוג של מערכת מורכבת, שרכיביה הם צמתים וקשתות שמייצגים גורמים מהמציאות או מהטבע ואת הקשרים ביניהם.
דוגמאות לרשתות מסוג זה: רשתות מחשבים ורשתות חברתיות.
הרשתות החברתיות, ביולוגיות וטכנולוגיות מציגות תכונות טופולוגיות שאינן אקראיות וכוללות זנב עבה בהתפלגות הדרגה (מספר הקשרים שיש לכל צומת), מקדם התקבצות גבוה, מבנה חברתי ומבנה היררכין.
זאת בניגוד למודלים מתמטיים של גרפים שנחקרו בעבר, כגון סריגים וגרפים אקראיים, אשר אינם מראים את אותן התכונות.
רשתות מורכבות נחקרות על ידי מדעני רשתות וחוקרי מערכות מורכבות.
מעצם טבעו, תחום זה הוא מולטידיספלינארי ומשלב ידע מתחומי המתמטיקה, פיזיקה, ביולוגיה, מדעי המחשב, סוציולוגיה, אפידמיולוגיה ואחרים.
רעיונות מתורת הרשתות יושמו במחקרים של רשתות וויסות גנטיות ומטבוליות, פיתוח אסטרטגיות חיסון לשליטה בהתפשטות מגפות ובתחום רחב של יישומים פרקטיים אחרים.
מחקרים בנושא הרשתות רואים אור במרבית כתבי העת המדעיים החשובים, זוכים במימונים ובתמיכה ערה של מדינות רבות, מהווים נושא לכנסים בתחומים שונים ולספרים רבים המופנים לטווח רחב של האוכלוסייה.
ישנם חוקרים ומדענים רבים העוסקים בנושאים אלו, מתוכם נציין כאלה בעלי פרסומים רבים ואזכורים:
רשת טלפון היא רשת תקשורת המשמשת לשיחת טלפון בין שני צדדים או יותר.
ישנם סוגים שונים של רשת טלפון:
רשת קו קבועה, בה הטלפונים חייבים להיות מחווטים ישירות למרכזיית טלפון אחת.
רשת זו ידועה כרשת הטלפונים הציבורית או PSTN.
רשת אלחוטית שבה הטלפונים הם סלולריים והשימוש בהם אפשרי בכל מקום באזור הכיסוי.
רשת פרטית, בה קבוצה סגורה של טלפונים מחוברת זה לזה ועליהם להשתמש בשער כדי להתקשר לרשת הרגילה.
זו משמשת בדרך כלל בתוך חברות ומוקדים טלפוניים ונקראת חילופי סניף פרטיים (PBX).
מפעילי טלפון ציבוריים (PTOs) בונים ומפעילים את שני הסוגים הראשונים ומספקים שירותים לציבור על פי רישיון מהממשלה.
מפעילי רשת סלולרית וירטואלית (VNOs) חוכרים בסיטונאות מ-PTOs ומוכרים שירות טלפוניה לציבור באופן ישיר.
רשת השפעה הוא כלי לייצוג מודל קבלת החלטות.
כלומר, זהו מודל סטטיסטי המאפשר הסקה של הסתברויות מותנות לשם קבלת החלטות המבוססות על נתונים.
רשת השפעה היא הרחבה של רשת בייסיאנית שבה לא רק בעיות הסתברותיות יכולות להיות ממודלות ולהיפתר, אלא גם בעיות של קבלת החלטות (בעקבות קריטריון תוחלת תועלת מרבית) יכולות להיות כמודל ולהיפתר.
הרחבה זו נעשית על ידי הכללה של צומתי החלטה ו- payoffs.
רשת השפעה מורכבת מצמתים בגרף אשר כל צומת היא משתנה מקרי בעל טבלת הסתברויות ותועלת.
המודל מאפשר לנו להעריך את התועלת מהחלטות שונות כאשר הסוכן נמצא במצב של חוסר ודאות ו/או שינוי מתמיד.
רשתות השפעה, בדומה לרשתות בייסיאניות משמשות לתוכנות הדורשות הסקה סטטיסטית, ולתוכנות הלומדות מדוגמאות, ומשתמשים בהם כחלק מתחומי מחקר כגון ביואינפורמטיקה ואנליזה רפואית.
היתרון של רשתות השפעה הוא שהיא מאפשרת לנו להציג בעיות מורכבות בצורה קומפקטית ופשוטה.
צורת הייצוג של רשתות ההשפעה
Chance Node - מייצג אירוע הסתברותי (אי ודאות).
Deterministic Node- צומת שערכו הוא פונקציה דטרמיניסטית של הוריו.
כלומר כשערך ההורים ידוע גם ערך ה- Node ידוע.
Decision Node - מייצג החלטות הנמצאות בשליטת מקבל ההחלטה.
Information Link- לפני קבלת ההחלטה, המצב ב- Chance Node ידוע למקבל ההחלטות.
הקשת המחברת בין הרכיבים נקראת Informational Arc.
Decision Link- מראה על סדר בקבלת ההחלטות.
הקשת המחברת בין הרכיבים נקראת Not forgetting Arcs
אם אין קשת בין שני רכיבים אזי הם בלתי תלויים, לא משפיעים זה על זה.
ליד כל Chance Node תהיה לנו טבלה.
הטבלה תכיל את כל השילובים האפשריים של כל מי שמצביע על ה- Chance Node.
לכל שילוב אפשרי נגדיר את ההסתברות.
ליד כל Value Node תהיה לנו טבלה דומה אך במקום הסתברויות היא תכיל את התועלות הצפויות.
כלומר נחזיק את התועלות לכל ה-Outcomes האפשריים.
כל רכיב אשר מצביע ישירות על Value Node הוא אירוע שמשפיע ישירות על ערכה של התועלת.
עקרונות חשובים בבניית רשת ההשפעה
נתחיל משרטוט ה- Value Nodes, נעבור אחר כך לשרטוט הרכיבים שמשפיעים עליהם ישירות וכך הלאה.
לצייר את החצים בצורה שתהיה לנו הכי קלה לחשב הסתברויות.
לשים Informational Arcs כדי לראות את האירוע הנגרם בעקבות ההחלטה.
לוודא שאם אין קשת בין רכיבים המשמעות היא אי תלות ביניהם.
לוודא שאין מעגלים ברשת ההשפעה.
כאשר אנחנו רוצים לבנות רשת השפעה אנחנו יכולים לסדר את הרשת ב-2 צורות:
Observation Order- סידור הצמתים בסדר הצפייה (מייצג את הסדר בחיים האמיתיים), כמו בעץ החלטה.
לדוגמה קודם יש סימנים ואחר כך המחלה.
Assessment Order - ניתן לסדר את הצמתים בדרך שקלה חישובית.
לדוגמה קודם המחלה ואחר כך הסימנים.
יותר קשה לחשב את ה- Observation Order אם נסתכל על הדוגמה הנ"ל יותר קשה לחשב את המחלה מתוך הסממנים שלה מאחר שאותם סממנים יכולים לגרום למספר מחלות.
לכן בדרך כלל נבנה את רשת ההשפעה ב Assessment order ועל מנת לפתור את בעיית רשת ההשפעה נהפוך את החצים של הרשת.
נגדיר מספר מושגים הרלוונטיים בשלב זה:
Barren Node- צומת שאיננו מצביע לצומת אחר.
Policy Determination- בוחרים את הצומת עם התועלת הגבוהה ביותר ומורידים אותו.
Averaging – מורידים את הצומת על ידי לקיחת ממוצע של הערכים משוקלל על ידי ההסתברויות.
הורדת צמתים שהם Barren Node.
כל עוד קיים צומת אחד או יותר שמצביע ל- Value Node:
אם קיים Decision Node D אשר מצביע ל Value Node, וכל שאר הצמתים שמצביעים ל Value Node מצביעים גם ל- D.
נוריד את D ע"פ Policy Determination ואם נוצרו בעקבות כך Barren Node נוריד גם אותם.
b.אם קיים Chance Node שמצביע רק ל- Value Node נוריד אותו על ידי Averaging .
הפוך את החצים מ- C ל- Chance Node אחר ללא יצירת מעגל.
כעת C מצביע רק על ה- Value Node.
קל ואינטואיטיבי להבנה- כלי מידול נוח מבחינה ויזואלית.
הצגה בצורה קומפקטית (חסכונית במצבים)
מציג תלויות בין גורמים בצורה מפורשת
ייצוג הצמתים בדרך אשר קלה יחסית לחישוב
תומך באופן מפורש בחישוב ערך המידע- VI
סדר ההחלטה לא תמיד מבוטא- לשם כך משתמשים בחיצי "Not forgetting Arcs" אשר אין להם תפקיד מיוחד, רק להראות סדר.
הקשר בין ההחלטות לא תמיד ברור והוא נחבא בטבלאות ההסתברות המצורפות לצמתים.
לא רואים א-סימטריה כמו בעצי החלטה.
בדרך כלל רמת הסיבוכיות הכללית של החישובים היא NP קשה.
רשת חברתית מקוונת היא פלטפורמה אינטרנטית המאפשרת יצירה וניהול של רשתות חברתיות בהן יכולים אנשים החולקים תחומי עניין משותפים לקיים אינטראקציה משותפת.
לרוב, לאנשי הרשת החברתית יש רקע משותף או שקיימת ביניהם היכרות מוקדמת למרחב הווירטואלי.
רשת חברתית מקוונת מורכבת מייצוג של כל המשתמשים (לרוב דף פרופיל), הקשרים החברתיים שלהם (לרוב קישורים לדפי פרופיל של משתמשים אחרים), ומגוון שירותים נוספים המשתנים מרשת חברתית מקוונת אחת לאחרת.
רוב הרשתות החברתיות המקוונות מאפשרות למשתמשיהן לתקשר אלה עם אלה דרך האינטרנט באמצעים כמו דואר אלקטרוני או תוכנת מסרים מיידיים.
לרשתות חברתיות מקוונות שונות תכונות שונות כמו אפשרות לחיבור לרשת החברתית המקוונת באמצעות תקשורת סלולרית, שיתוף (של מדיה כמו תמונות או וידאו), בלוגינג, דירוג תוכן משתמשים (באמצעים כמו כפתור ה-"Like") והפצת תוכן ששיתפו משתמשים אחרים.
באפריל 2023 עמד מספר החשבונות הפעילים ברשתות החברתיות על 4.8 מיליארד
דוגמאות לרשתות חברתיות מקוונת פופולריות ברחבי העולם הן פייסבוק, LinkedIn, אינסטגרם, פינטרסט, Vine, טאמבלר, וטוויטר.
בעבר הייתה פופולרית גם מייספייס.
רשתות חברתיות מקוונות מסוימות פופולריות בעיקר באזור מסוים או בארצות מסוימות, כמו Qzone בסין, VK ו-Odnoklassniki.ru ברוסיה, Tagged בספרד, Orkut בברזיל ובהודו, ובישראל בעבר האתרים "חבר'ה" ו"מקושרים".
קהילות מקוונות נחשבות לעיתים כרשתות חברתיות מקוונות, אם כי בהקשר הרחב שלהם, שירותי רשת חברתית מקוונת ממוקדים במשתמש הבודד בעוד שירותי קהילה מקוונת ממוקדים בקבוצה.
אתרי רשתות חברתיות מאפשרים לשתף רעיונות, תמונות, רשומות, פעילויות, אירועים ותחומי עניין.
רשתות אלו מייצרות אפשרויות חברתיות ועסקיות כגון מציאת עבודה, יצירת קשרים רומנטיים, שימור קשרים קיימים וכמו כן, הן משמשות גם ככלי פרסומי.
פלטפורמות מקוונות רבות מייצרות רשתות חברתיות אשר מסווגות את המשתמשים על פי תחומי עניין או צרכים משותפים.
הרשתות החברתיות המקוונות פופולריות ביותר בעיקר בקרב צעירים וסייעו ליצירת תרבות דיגיטלית חדשה.
ככל שעולה הפופולריות של הרשתות החברתיות, תועלתן למשתמשים בהן ומחירי ההימנעות מהשימוש בהן גדלות, בשל אפקט הרשת.
איומים מרכזיים הקיימים ברשתות החברתיות כוללים קיטוב חברתי, שחיקת אמון במוסדות דמוקרטיים ופעולות השפעה חשאיות מצד גורמים עוינים.
מאמצים לתמוך ברשתות חברתיות דרך תקשורת מחשבים נעשו במסגרת שירותים מקוונים רבים, בהם קבוצת דיון, ARPANET, LISTSERV ו-BBS.
הרבה מהתכונות הטיפוסיות של אתרי רשתות חברתיות היו קיימים בשירותים מקוונים כגון: AOL, Prodigy, CompuServe, The WELL.
רשתות חברתיות מוקדמות ברשת ה-World Wide Web היו בצורה של קהילות מקוונות כלליות.
רבות מהקהילות הללו בראשית עידן האינטרנט עודדו יצירת שיח בחדרי צ'אט, ושיתוף מידע אישי ורעיונות דרך דפי אינטרנט אישיים, על ידי סיפוק כלים נוחים ליצירת תוכן באינטרנט.
קהילות מסוימות, כגון Classmates.com, נקטו בגישה שונה - יצירת קשרים בין אנשים דרך דואר אלקטרוני.
בשנות ה-90 המאוחרות, פרופיל משתמש נהיה מאפיין מרכזי של אתרי רשתות חברתיות, ואפשרו מציאת "חברים" בעלי תחומי עניין משותפים או בעלי מידע ונתונים קודמים עם רקע משותף (לדוגמה מתגוררים באותו יישוב, בוגרי אותו מוסד לימודים ועוד).
שיטות חדשות פותחו בסוף שנות ה-90, ואתרים רבים התחילו לפתח תכונות מתקדמות לחיפוש וניהול חברים.
הדור החדש הזה של אתרי רשתות חברתיות התחיל לפרוח עם הופעת SixDegrees.com ב-1997, ובעקבותיו Makeoutclub ו-Friends Reunited בשנת 2000, Hub Culture ו-Friendster ב-2002 ובמהרה הפכו לחלק מהזרם המרכזי באינטרנט.
לאחר מכן הושקו ב-2003 מייספייס ו-LinkedIn כרשת חברתית מקוונת שנועדה ליצירת קשרים מקצועיים ועסקיים, וב-2005 הושקה Bebo.
עדות לגידול המהיר בפופולריות של אתרי הרשתות החברתיות ניתן לראות בדיווח משנת 2006 כי מייספייס עקפה את גוגל במספר צפיות בדפים.
פייסבוק שהושקה ב-2004 וכחמש שנים אחר-כך, הפכה לאתר הרשת החברתית הגדול בעולם.
ב-2006 הושקה טוויטר, רשת חברתית המבוססת על פרסום הודעות קצרות.
בשלהי שנת 2013 היו לטוויטר מעל ל-250 מיליון משתמשים.
באוגוסט 2018 הודיעה גוגל שתסגור את השירות ב-2019. עוד קודם סגרה גוגל את אורקט (orkut), אותה הקימה ב-2004, וזכתה לפופולריות בעיקר בברזיל ובהודו.
גם מייספייס ו-Bebo שהיו בשלב מסוים הרשתות החברתית השנייה והשלישית בגודלן בעולם כשלו, לאחר שלא יכלו לעמוד בתחרות מול פייסבוק, עקב היתרון לגודל שלה ואפקט הרשת.
ב צצו רשתות חברתיות שונות המתמקדות בשירות ייחודי כגון: אינסטגרם, Nextdoor, Linkedhelp.com; רשתות חברתיות ששומרות על פרטיות המשתמש, כמו MeWe ורשת Raya; רשתות חברתיות מבוזרות כגון מסטודון; ובקרב חוגי הימין בארצות הברית נרשמה תנועה לרשתות חברתיות שאינן מסירות תכנים ומתירות פרסום תוכן שייחשב פוגעני בפלטפורמות אחרות, כמו Parler.
לפי מאמר של Boyd and Ellison מ-2007, אתרי רשתות חברתיות חולקים מגוון כלים המאפשרים למשתמש: לבנות פרופיל ציבורי או ציבורי למחצה, ליצור רשימה של משתמשים איתם יש לו קשר ולהציג את רשימת הקשרים שלהם במערכת.
המבנה הבסיסי ביותר הוא פרופיל גלוי עם רשימת חברים, שגם הם משתמשים של האתר.
במאמר אחר הם אימצו את התיאור של פרופילים כדפים ייחודיים בהם אדם יכול "לכתוב את עצמו".
פרופיל נוצר מתשובות לשאלות כגון גיל, מיקום תחומי עניין וכולי.
יש אתרים המאפשרים למשתמש להעלות תמונות, להוסיף תוכן ולעצב את הפרופיל.
אתרים רבים מאפשרים למשתמשים לפרסם מאמרי "בלוג", לחפש אנשים בעלי תחומי עניין משותפים, ולראות רשימות של קשרים.
פרופיל משתמש לרוב מכיל אזור המוקדש להערות מחברים ומשתמשים אחרים.
לשמירת הפרטיות של המשתמש, יש באתרים אפשרויות שליטה המאפשרים למשתמש לבחור מי יוכל לצפות בפרופיל, ליצור קשר, להוסיף לרשימת החברים וכולי.
בחלק מהרשתות החברתיות קיימות תכונות נוספות כמו היכולת ליצור קבוצות בעלות תחום עניין משותף או קשרים, להעלות או לשדר וידאו ולנהל דיונים בפורומים.
רשתות חברתיות מסוימות מצרפות שירותים מבוססי מיקום לרשת החברתית.
שירותים חברתיים מבוססי רשת מאפשרים לקשר בין אנשים החולקים תחומי עניין ופעילות ללא מגבלות של מרחק גאוגרפית, זמן או מחיר כלכלי.
ההשפעה של רשתות חברתיות מקוונות על החברה האנושית של ראשית המאה ה־21 משמעותית ביותר, ונוגעת בתחומים רבים של החברה, לרבות בהקשרים של זהות, כלכלה, זכויות אדם, הון חברתי, תרבות פנאי וחינוך.
השפעה זו כוללת הזדמנויות וסכנות גם יחד.
ישנן גישות שונות המתייחסות להשפעות חברתיות אלו.
השפעותיהן החברתיות של הרשתות החברתיות
אחת הגישות מחשיבה את העידן הדיגיטלי המודרני בו יש לרשתות חברתיות תפקיד מרכזי כרנסנאס דיגיטלי.
על פי גישה זו נוצר מגוון רחב של מוצרים תרבותיים חדשים שהצרכנים נחשפים ואוהבים שבעבר לא היו מתקבלים על ידי שומרי הסף המסורתיים.
תומכי הגישה סבורים ששינוי תרבותי שכזה לא היה מתרחש בלעדי הרשתות החברתיות המקוונות.
הם מציינים כי בעוד שבעבר יוצרי התרבות המסורתיים הגיעו מתעשיות תקשורת ההמונים הקשורות לתאגידי המדיה הגדולים, רשתות חברתיות מאפשרות לקהל להיחשף למגוון גדול של מוצרי תרבות שמפיקים יוצרים מרקעים מגוונים שבעולם המדיה המסורתי לא היו זוכים להפקה והפצה.
גישה אופטימית זו מתמקדת בהשלכות חברתיות הנתפסות כחיוביות, דוגמת אתרים המנצלים את הכוח של הרשתות החברתיות למטרת השגת מימון ותרומות והיווצרותן של קהילות מקוונות שעשויות לעודד שיתופי פעולה ועזרה הדדית.
גישות ביקורתיות יותר המתמקדות בסכנות וחסרונות מיידיים של אתרי הרשת החברתית הם פגיעה בפרטיות, הפצת פייק ניוז, סכנת התמכרות ובריונות רשת.
אותן קהילות שנוצרות ברשתות החברתיות עלולות לקדם גם השלכות שליליות יותר על החברה, דוגמת הסרה שעלולה אף להיתרגם לאלימות עממית מאורגנת, והפצה של מידע שמטרתו לערער תחת היסודות המלכדים את החברה ותחת האמון במוסדות המדינה, כאשר מידע זה מופץ לעיתים גם על ידי גורמים ממדינות יריבות.
האינטרנט והרשתות החברתיות מחליפים את העיתונות המודפסת והטלוויזיה כמקור מרכזי לחדשות, מידע ותמונת עולם, במיוחד עבור צעירים ומיעוטים תרבותיים.
בשל התבססותן של הרשתות החברתיות כערוץ מרכזי לשיח ציבורי ומקור מידע, הן הופכות לערוץ פוטנציאלי להשפעה והתערבות זרה בתהליכים דמוקרטיים, במטרה לערער את הלכידות הפוליטית והיציבות החברתית כמו למשל שיבוש מערכות בחירות.
התבססות הרשתות החברתיות כערוץ מרכזי לשיח ציבורי מעוררת חשש מפני נזקים קולקטיביים, ובראשם הגברת הקיטוב החברתי בין קבוצות פוליטיות, הקצנה לשוליים, ושחיקת האמון הציבורי במוסדות המדינה.
סיכונים אלו נובעים מתופעת "תאי ההדהוד", בהם משתמשים נחשפים בעיקר לתוכן שמאשש את אמונותיהם הקיימות, דבר המחזק התבצרות בעמדה ובידול מעמדות שונות.
בספרו "The Wealth of Networks" משנת 2006, כותב יוחאי בנקלר על אופי הקשרים החברתיים בעולם המקוון, ומנסה להפריך מספר טענות המתייחסות לתפקידה של הרשת בתהליכים חברתיים של האדם.
בין הטענות איתן הוא מתמודד עומדת הצגתה של הרשת ככרוכה בפיצול וניכור חברתי; האדם מאבד את קשריו והופך מנוכר ומבודד.
טענה נוספת מציגה את הרשת כשואבת אליה את משתמשיה, ובכך מפחיתה את הזמן שהם מבלים עם משפחותיהם - הפגיעה היא באיכות הקשר וגם בזמן.
בתגובה לטענות אלו, מציג בנקלר מחקרים המראים כי קשרים מקוונים מתפתחים לצד קשרים פיזיים ולא במקומם, וכי הקשרים המקומיים של אדם עם משפחתו וחבריו כמעט ולא מושפעים מהשימוש ברשת.
יתרה מכך, אם קיימת השפעה על קשרים אלה, מדובר בהשפעה חיובית.
לטענתו, בני האדם, בין אם הם מחוברים לרשת ובין אם לא, מעדיפים לתקשר עם אנשים הקרובים אליהם מבחינה גאוגרפית.
בנוסף, אנשים המשתמשים באינטרנט מדווחים כי הם אף הגדילו את מספר האנשים אשר נשארו איתם בקשר מבלי שהדבר יפגע בכמות הזמן שהם מבלים עם משפחתם.
להפך, נראה כי קשרים משפחתיים וחברתיים מתחזקים עם השימוש ברשתות החברתיות.
יתרון נוסף שמציע בנקלר הוא כי בקשר שבין הרשת והפרט, האדם יכול לעצב את קשריו המקוונים, מפני שהם דינמיים; הוא יכול לארגן אותם כך שיתאימו לו יותר - למשל, אדם יכול להשתמש ברשת כדי לרכך קשרים היררכיים נוקשים בעוד שהוא מגשר על הפער הקיים בעולם האמיתי.
בשנותיהן הראשונות התדמית של הרשתות החברתיות הייתה בסך הכל חיובית, והן נתפסו בציבור הרחב כתופעה שמועילה לחברה, אולם נקודת מפנה בתדמית זו הייתה פרשת קיימברידג' אנליטיקה בבחירות לנשיאות ארצות הברית בשנת 2016, ששמה במרכז השיח הציבורי את נכונותם של גורמים שונים בעלי אינטרס להשפיע על דעת קהל באמצעות רשתות חברתיות.
בשנים אלו, במקביל, תופעות נוספות כמו רשתות בוטים ומערכות להפצת חדשות כזב הפכו לנפוצים יותר, והחלו להישמע עוד ועוד קולות שקראו לראשי חברות הרשתות החברתיות לקחת אחריות על ההשפעות החברתיות שלהן, ולקראת סוף העשור בחנו החברות מנגנונים שונים במטרה לנסות ולהפחית תופעות חברתיות שליליות שנגרמות כתוצאה מהפלטפורמות.
החשש מפני שימוש ברשתות החברתיות לתעמולה בהקשר פוליטי, היה גדול במיוחד, בגלל החשש להטיה שתיווצר בקרב מקבלי ההחלטות.
המתח הרב בציבור בתקופת הקורונה גרם להקצנה מהירה של מאמצים אלו, כאשר נוצר חרם מפרסמים חסר תקדים על הרשתות החברתיות, ונסגרו בתוך זמן קצר חשבונות רבים ברשתות שונות שהיו מקושרים במשך שנים להסתה ולפילוג.
הספר האביב המערבי מאת ניר שוולב (2022) בוחן את השפעת העידן הדיגיטלי ובכלל זה הרשתות החברתיות על היציבות החברתית בחברות מערבית.
בשער השני לספר מתוארים תהליכים סוציולוגיים בצילן של הרשתות החברתיות.
הספר מתאר באופן כמותי ואיכותי כיצד תהליך הקיטוב תפס תאוצה, במיוחד החל משנת 2008. לדוגמה, תהליך הסגרגציה של תומאס שלינג שבעולם האמיתי יכול להתארך על פני שנים מתקצר לכדי ימים ודקות ברשתות החברתיות.
דוגמאות אחרות כוללות הגברת הניכור החברתי בין קבוצות בחברה בסיוע אקטיבי של הרשתות, והאצת תהליכי הקצנה כמו משחק השיום (the naming game) במצב בו הקישוריות החברתית גדלה באופן משמעותי.
חשיפה רחבה ושיתוף פעולה בקנה מידה רחב
הרשתות החברתיות משחקות תפקיד גדול בפרסום ובהגעה לקהלים רחבים שלא באמצעי התקשורת המסורתיים, ובכך להוזיל עלויות הפצת מסרים פוליטיים, דתיים ואידאולוגיים.
המהפכה הירוקה והאביב הערבי התאפשרו הן בעקבות חלחול רעיונות דמוקרטיים להמונים בארצות לא דמוקרטיות והן בזכות התארגנות ההמונים ברשתות החברתיות ולא באמצעי התקשורת המסורתיים יותר, שנשלטו על ידי הממשלות במזרח התיכון.
בישראל, מחאת הקוטג', המחאה החברתית, ומחאת המילקי החלו ברשתות המקוונות ורעיונותיהן הגיעו להמונים גם בזכות הרשתות החברתיות המקוונות.
יאיר לפיד התפרסם כפוליטיקאי שבנה את כוחו עוד לפני היבחרו גם באמצעות שימוש בפייסבוק, וגם לאחר שנבחר פנה ישירות לציבור באמצעות פייסבוק ולא רק באמצעי התקשורת המסורתיים.
גם המדינה האסלאמית נודעה בשימוש נרחב ברשתות החברתיות לגיוס כוח אדם והפצת תעמולה, מה שהניע באופן נמרץ וכלל עולמי גם תמיכה וגם התנגדות לארגון.
עבור צרכנים, הרשת החברתית מאפשרת דרך להילחם בחברות ענק.
דייב קרול הוביל מחאה חברתית כנגד יונייטד איירליינס, שסירבו לפצות אותו על רכושו שנהרס.
לאחר שלא הצליח לקבל את הפיצוי בדרך הרגילה העלה סרטון ליוטיוב שזכה עד היום ביותר מ-15 מיליון צפיות.
יונייטד מיהרו לפצות אותו לאחר שראתה כיצד הפרסום השלילי הביא לירידת המניה שלה בעשרה אחוזים.
גם בישראל התרחשו מקרים מהסוג הזה, שבו פרסום ברשת חברתית סייע במאבק כנגד חברות גדולות.
מגוון מחקרים סקרו השפעות נפשיות אפשריות של השימוש ברשתות החברתיות על הגולשים.
נכון לסוף שנת 2021 המחקר בנושא יחסית חלוצי ומרבית הממצאים שהעלה אינם חד־משמעיים.
המידע הקיים במקרים רבים מועט יחסית ובעל מגבלות, ובמקרים שונים ניתוח אותם הנתונים בדרכים שונות הביא לתוצאות שונות.
בחלק מהמקרים מושפעות התוצאות מהמדידה הספציפית, הכוללת רשת חברתית מסוים, צריכת סוג מידע מסוים וגיל הנבדקים, כאשר עולה החשש שתוצאות שמתאימות לקהל מסוים ורשת חברתית מסוימת לא יהיו רלוונטיות להכללה על כלל הרשתות החברתיות, וייתכן שישנם הבדלים בין הרשתות השונות מבחינת ההשקעה הנפשית.
מספר מחקרים העלו חששות להשפעות נפשיות שליליות הנוגעות לדיכאון, חרדה, הפרעות קשב וריכוז וכדומה, אולם במטא אנליזה שפורסמה בשנת 2021 הגיעו הסוקרים למסקנה שנכון לשלב הסקירה, הראיות להשפעות שליליות אלו חלשות למדי.
כך למשל, בסקירת התנהגותם של אלפי בני נוער בארצות הברית נמצא מתאם בין שימוש מרובה לרשתות החברתיות לבין הפרעות נפשיות שונות, אולם טיב המתאם אינו ברור.
מחקרים אחרים מצאו קשר בין צריכת תוכן מלא שנאה ברשתות החברתיות לבריאות נפשית ירודה ולתחושת מצוקה.
מן הצד השני ישנם גם מחקרים המוצאים מתאמים להשפעות נפשיות חיוביות, כאשר נמצא שאנשים המשתמשים יותר ברשתות חברתיות מדווחים על חוויה חזקה יותר של תמיכה חברתית, אם כי הקשר הסיבתי בין הגורמים אינו ברור דיו במחקר.
מחקרים אחרים הצביעו על אפשרות ששימוש תדיר ברשתות החברתיות מסייע לבריאות הנפש בקרב קבוצות ספציפיות שנבדקו, דוגמת חברי קהילת הלהט"ב או גולשים המתמודדים עם סיטואציות מורכבות בחייהם.
נושא ההתמכרות נחקר אף הוא והביא למספר ממצאים המציגים תמונה מורכבת.
מספר מחקרים תמכו באפשרות לפיה בעוד שההשפעה הנפשית של הרשתות החברתיות עשויה להיות חיובית במקרים מסוימים עבור הגולשים, כאשר הגולשים מאמצים הרגלים המזוהים עם התמכרות – היותו של גולש "מושקע רגשית" ברשתות החברתיות ובעל תחושת תלות – אלו יכולים להגביר את הסיכוי לדיכאון והפרעת קשב וריכוז.
לעיתים הדיכאון נגרם בקשר עקיף כאשר גולש הופך לקורבן של בריונות רשת ברשתות החברתיות.
אמינות, עיצוב דעת קהל וחופש הביטוי
אחת ההאשמות כנגד הרשתות החברתיות מתמקדת בהטיה של דעת הקהל והפצה של פייק ניוז באמצעות בוטים חברתיים.
לאחר הבחירות לנשיאות ארצות הברית של שנת 2016, בהן הגיעו למרכז השיח הציבורי חשדות להטיית דעת קהל בידי גורמים זרים, נושא הפייק ניוז והסכנות הטמונות בהן הפך לנושא מוכר בציבור הרחב, ולכזה שמצופה מהרשתות החברתיות למצוא לו פתרון.
בשנים שלאחר מכן בחנו חלק מהרשתות החברתיות שיתופי פעולה עם גורמי בדיקת עובדות כמו רשת בדיקת העובדות הבינלאומית, במטרה למצוא פתרונות לנושא זה, אך עצם הטיפול במידע כוזב העלה דילמה - האם להסיר מידע לא מדויק או מטעה, ובכך לפגוע במידה מסוימת בחופש הביטוי של מי שפרסם אותו.
טענות סביב פגיעה בחופש הביטוי הפכה נפוצה בארצות הברית של אותם השנים, ובמיוחד בקרב הצד השמרני של המפה הפוליטית, שם גורמים שונים טענו לחוסר הוגנות מצד הרשתות החברתיות ולהטיה סלקטיבית שפועלת לרעתם בעת קביעה שפרסומים מסוימים הם מטעים, או לחלופין גזעניים או מפרים את כללי השימוש.
על רקע טענות אלו, הוקמה בשנת 2018 הרשת החברתית Parler, בעלת נטייה שמרנית, במטרה לספק פלטפורמה למשתמשים שחשים שאינם יכולים להציג את עמדותיהם ברשתות אחרות.
העיתונאי גיא רולניק פרסם מספר טורים לאורך השנים על החשיבות התקשורתית והפוליטית ההולכת וגדלה של חברות הדיגיטל הגדולות המפעילות מנועי חיפוש ורשתות חברתיות.
הוא טוען כי 5 חברות הדיגיטל הגדולות, במיוחד פייסבוק וטוויטר שמייצרות לטענתו "מציאות חדשה" דמוית מטרקיס, במטרה למקסם רווחים.
לטענתו החברות שולטות בחלק גדול מסדר היום התקשורתי, מעצימות קיטוב פוליטי, מייצרות מניפולציות ומשנות את ההתנהגות של משתמשים ברשתות.
באוקטובר 2021 כינה גיא רולניק את פייסבוק "מכונת הרעל".
רולניק גם מבקר את חוסר האונים של רשויות שונות.
הוא קורא לחקיקת חוקים לפיקוח והגבלת כוחן של החברות.
רולניק גם טוען שהנושא של התחזקותן של הרשתות התברתיות הוא גם הנושא של גורמים ציבוריים שהיו אמורים להגן על הציבור מפני כוחן המזיק, אבל "נפלו בשבי" של הרשתות האלה - פוליטיקאים, אקדמאים, מומחים ועיתונאים.
רולניק מתאר מקרה לדגומה של חייל צה"ל שנהרג במהלך מלחמת חרבות ברזל.
סרטון ברשת פייסבוק הביא לתגובות לריבוי תגובות לועגות של מגיבים ערבים.
פניות של בני המשפחה לרשת להתערב ולמנוע תגובות כאלה לא קיבל כל מענה.
עורך הדין גיא אופיר, מומחה לדיני אינטרנט, טוען כי נוצר מצב אבסורדי לטענתו, לפיו אין חובה משפטית על החברות הגדולות להסיר תוכן פוגעני, כגון סרטון המתאר רצח של אדם בפיגוע טרור המופץ ברשת חברתית.
על פי הדינים בארצות הברית, פניה של קרוב משפחה של הנרצח בבקשה למחוק את הסרטון בטענה כי הוא פוגע במשפחה, אינה מחייבת משפטית את החברות להסיר את הסרטון, וזאת בניגוד לדוגמה לעילה כמו זכויות יוצרים.
רולניק מציין כי התשתית החוקית שאפשרה מצב כזה, תחילה בארצות הברית ובהמשך בעולם כולו, היא סעיף 230 מחוק התקשורת בארצות הברית משנת 1996, הסעיף מאפשר לחברות פטור מלא מאחריות על תכנים שגולשים מעלים ברשתות החברתיות.
רשתות חברתיות שונות, דוגמת אתר פייסבוק, סופגות ביקורות רבות אודות אובדן הפרטיות של גולשיו והשימוש שהן עושות בפרטי המשתמשים לטובת מטרות עסקיות.
עם זאת, משתמשים רבים אינם נרתעים מאובדן פרטיותם וממשיכים לגלוש באתר ולחשוף את פרטיהם האישיים.
בדרך כלל מרוכז המידע הרב של הגולשים במקום אחד, ונמצא בידיו של תאגיד קפיטליסטי בעל מטרת רווח.
בשל כך נדרשת מודעות גבוהה של הפרט לחשיפת פרטיו האישיים והמשמעויות הנובעות מכך, כדי שיוכל להפעיל שיקול דעת אישי לגבי התכנים אותם הוא משתף.
התכנים שהמשתמשים מעלים (הקניין הרוחני) אותם מרצונם נמצאים במקרים רבים (למשל, במקרה של פייסבוק) בבעלות התאגידים עצמם, באופן שלא מאפשר, למשל, למחוק בקלות את התוכן מהרשת החברתית באופן מוחלט, לאחר שפורסם.
הפצת ברשתות חברתיות של דברי שטנה, כמו פוסטים גזעניים או אנטישמיים, עלולה להביא למעצר של המשתמש, כפי שקרה באפריל 2019 כאשר אדם שהעלה חומר גזעני ברשת MINDS נעצר על ידי ה-FBI.
תופעה מקבילה היא השימוש ברשתות החברתיות להפצת תוכן תמיכה וסיוע לטרור, תופעה שהובילה לשיתוף פעולה גלובלי בין הרשתות החברתיות המובילות.
כתיבת לשון הרע ברשת חברתית, ואף שיתוף של דברי לשון הרע שכתב אחר, חושפים את הכותב או המשתף לתביעת לשון הרע.
חסימה ואיסור שימוש ברשתות החברתיות
מדינות שונות מגבילות או חוסמות את השימוש של רשתות חברתיות שונות בתחומן.
לעיתים מגבלות שונות מוטלות גם על ידי מעסיקים.
בשנת 2011 פורסם מחקר של HCL Technologies שהראה כי על 50% מהשכירים בממלכה המאוחדת נאסר השימוש באתרים ושירותים של רשתות חברתיות בשעות העבודה.
הרשתות החברתיות המובילות באינטרנט נכון לשנת 2024 הן: (מסודר לפי מספר משתמשים פעילים בחודש (MAUs)).
פייסבוק – 3.05 מיליארד משתמשים
וואטסאפ – 2.78 מיליארד משתמשים
יוטיוב – 2.49 מיליארד משתמשים
אינסטגרם – 2.04 מיליארד משתמשים
וויצאט – 2.04 מיליארד משתמשים
טיקטוק – 1.22 מיליארד משתמשים
טלגרם – 800 מיליון משתמשים
סנאפצ'אט – 750 מיליון משתמשים
קויאשו – 673 מיליון משתמשים
טוויטר – 619 מיליון משתמשים
ת'רדס – 230 מיליון משתמשים
הסנונית הראשונה לרשתות חברתיות בארץ היא אתר "חבר'ה", שהוקם בשנת 2002. האתר סיפק תשתית חברתית ענפה המחולקת לפי נושאים, על פי הווי החיים בישראל כגון: תיכון, צבא, אוניברסיטה וכדומה.
לגולש באתר ניתנה אפשרות למצוא חברים או מכרים מתקופות שונות בחיים ולחדש עמם את הקשר.
בעקבות אתר "חבר'ה" הוקמו רשתות חברתיות נוספות: בהמשך הופיע האתר "מקושרים" - בעל סממנים דומים ומוכרים יותר לרשתות החברתיות החדשות של ימינו, הכולל עמוד אישי ורשת חברים.
בשלב מאוחר יותר הושקה הרשת החברתית "Shox" של nrg מעריב.
לפני כן, גם הייתה קיימת הרשת החברתית לצעירים "שעת השין".
בסוף שנת 2010 הוקמה שלובים, רשת חברתית מקצועית לאנשי חינוך מייסודו של מכון מופ"ת.
מתקיים בה שיתוף מידע ורעיונות בתחום החינוך ועיסוק בפעילויות של בניית ידע שיתופי בתחום זה.
מאז 2008 הרשת החברתית הפופולרית ביותר בישראל, היא פייסבוק.
רובם המוחלט של הילדים בעידן המקוון במדינות מערביות (לפחות 92%), משתמשים באופן יום-יומי ברשתות חברתיות מקוונות וכמעט מחצית מתוכם מרגישים שהם מחוברים לרשתות החברתיות כל הזמן.
לפי מחקר של חברת ComScore בשנת 2011, ישראל הייתה במקום הראשון בעולם מבחינת זמן שימוש ברשתות חברתיות.
על פי המחקר, גולש ישראלי ממוצע מעביר 11.1 שעות בחודש באתרי רשתות חברתיות.
במהלך השנים 2017–2018 בקשות שונות מטעם ישראל הובילו למחיקת 27 אלף פוסטים מפייסבוק, טוויטר וגוגל.
על פי המכון למחקרי ביטחון לאומי, ישראל מתאפיינת בהיקף שימוש רחב במיוחד ברשתות חברתיות בהשוואה למדינות העולם.
הדבר נובע מהחדירה הגבוהה של אינטרנט בישראל בהשוואה למדינות העולם, בעיקר באמצעות טלפונים חכמים.
קיימים הבדלים משמעותיים בין קבוצות דמוגרפיות שונות באוכלוסייה הישראלית בהיקף השימוש ובמרכזיות הרשתות החברתיות כמקור עיקרי לצריכה של חדשות ומידע.
השימוש היום-יומי ב־TikTok פוחת עם רמת ההשכלה.
השימוש בטוויטר נפוץ יותר בקרב בעלי הכנסת משק בית גבוהה בהרבה מהממוצע.
בשנת 2020 כ־7% מהאוכלוסייה הבוגרת בישראל משתמשים ברשתות החברתיות כבמקור המרכזי לצריכת חדשות.
לעומת זאת עבור 38% הטלוויזיה ואתרי אינטרנט של העיתונות הממוסדת בישראל הם מקור צריכת החדשות העיקרי.
ככל שעולה הגיל ניכרת העדפה לצריכת חדשות בטלוויזיה, וההעדפה של אתרי חדשות באינטרנט הולכת ופוחתת אך היא נפוצה יותר בקרב בעלי השכלה אקדמית.
מיעוטים תרבותיים או אתניים מסתמכים במידה רבה יותר על הרשתות החברתיות כמקור מרכזי למידע חדשותי ולגיבוש תמונת עולם.
התערבות זרה באמצעות הרשתות החברתיות בתהליכים דמוקרטיים בישראל הוגדרה כאיום ביטחוני מרכזי על ידי גורמי ביטחון ויו"ר ועדת הבחירות של מדינת ישראל בשנת 2019. גורמים עוינים ובראשם איראן, מעוניינים להשפיע על התהליכים הדמוקרטיים בישראל.
דפוס מרכזי שזוהה במבצע "שומר החומות" היה מאמצי השפעה על התודעה הציבורית באמצעות הפצת דיסאינפורמציה והוצאת תמונות וסרטוני וידאו מהקשרם.
כמו כן, גורמים איראניים ופרו־חמאס הפעילו רשת נרחבת של חשבונות, כולל מאות תת-רשתות של חשבונות מזויפים, להפצת מסרי לוחמה פסיכולוגית.
במלחמת חרבות ברזל תועדה במהלך החודשים אוקטובר-דצמבר 2023, עלייה חדה בדיווחי הציבור הישראלי על תכנים כוזבים ומסיתים נגד ישראל או חלקיה של החברה הישראלית ובהיקף בקשות הסרת התוכן המדינתיות.
על פי המכון למחקרי ביטחון לאומי תמונת המצב של הפיקוח והרגולציה בישראל אינה חיובית בשל היעדר הסדרה חקיקתית.
מערכות הניטור של הפלטפורמות מופנות בעיקר לתוכן באנגלית ולזירה האמריקנית.
בבדיקה שנערכה על ידי איגוד האינטרנט הישראלי, נמצאו כשלי אכיפה רבים ומובהקים לגבי תוכן בשפה העברית מצד Meta, כולל התעלמות מהפרות חוזרות ונשנות של כללי הקהילה בנושא אמינות ואותנטיות.
Meta אינה מפרסמת נתונים לגבי היקף האכיפה שבוצעה ביחס למשתמשי הפלטפורמה בישראל או בשפה העברית, בניגוד למדינות אחרות, דבר המעיד על כך שהאכיפה אינה זהה ושוויונית לכלל משתמשיה, ובפרט לוקה בחסר בהקשר הישראלי.
הסיבה להימצאותם של תכנים אסורים ותוכן בלתי חוקי על גבי הפלטפורמות אינה היעדר איסורים או יכולות ניטור מצד הפלטפורמות אלא היעדר תמריצים כלכליים לאכיפה אפקטיבית עם עלויות ומורכבות ייחודיות של ניטור תוכן בשפות שאינן נפוצות גלובלית.
בעוד שישראל מתמודדת היטב עם זירת האינטרנט בהגנה מפני מתקפות סייבר, טרם גובש מענה תכנוני או מבצעי אל מול המקרים של פעולות השפעה זדוניות מצד גורמים מדינתיים, שמכוונות לאזרחי ישראל במדיה החברתית
הפופולריות של רשתות חברתיות עולה בהתמדה, וכתוצאה מכך שימושים חדשים של הטכנולוגיה מופיעים תדירות.
בחזית הטרנדים באתרי הרשתות החברתיות עומדים הרעיונות של "זמן אמת" ו"מבוסס מקום".
"זמן אמת" (נקרא לעיתים גם 'שידור בלייב', מלשון Live - שידור חי) מאפשר למשתמשים לתרום תכנים, המשודרים בזמן העלאתם לרשת, בדומה לשידורי רדיו וטלוויזיה.
טוויטר התחילה את טרנד שירותי זמן אמת, באמצעות שידור של משפטים קצרים.
בעוד טוויטר מתמקדת במילים, Clixtr, שירות נוסף המבוסס על זמן אמת, מתמקד בשיתוף קבוצתי של תמונות, בו המשתמשים מעדכנים תמונות.
Foursquare צברה את הפופולריות שלה בשל האפשרות לעשות "צ'ק-אין" - לפרסם את המיקום בו המשתמש נמצא.
Gowalla הוא שירות דומה המנצל את רכיב ה-GPS בטלפונים סלולריים ליצירת חוויית משתמש מבוססת מיקום.
Clixtr, בנוסף על היותה תוכנת זמן אמת, משלבת גם את התכונה של מבוסס מיקום שכן באירועים הנוצרים על ידי המשתמש מתויג אוטומטית מיקום, ומשתמשים יכולים להציג אירועים המתרחשים בקרבת מקום דרך האפליקציה של Clixtr לאייפון.
Yelp הודיעה על כניסתה לתחום "מבוסס מיקום" דרך הוספת תכונת "צ'ק אין" לאפליקציית המובייל שלהם.
תחום נוסף שמתפתח הוא ניצול הרשתות החברתיות לצרכים עסקיים.
חברות גילו כי אתרי רשתות חברתיות כפייסבוק וטוויטר הם דרך מצוינת לפתח מותגים.
לפי Jody Nimetz ישנם חמישה שימושים מרכזיים לרשתות חברתיות עבור עסקים: פיתוח מודעות למותג, כלי ליצירת מוניטין, לגיוס עובדים, ללמידה על מתחרים וטכנולוגיות חדשות וככלי לגילוי הזדמנויות חדשות.
לרשתות החברתיות פוטנציאל גדול לשימוש בלמידה מקוונת ובחינוך, פורמלי ובלתי פורמלי, בזכות התפוצה הרחבה שלהם מחד והחיבור בין משתמשים הדומים במאפייניהם מאידך.
מחקרים מצביעים על שימוש ברשתות החברתיות למטרות חינוך ולמידה, אך מחקרים אחרים מצביעים על פגיעה של הרשתות החברתיות בתהליך הלמידה: מחקרים, בעיקר באפריקה, מצביעים על פגיעה בחיים האקדמיים של סטודנטים, מה שנתמך על ידי הסחות הדעת וכמות הזמן המושקעת בטכנולוגיות כאלה.
יש הטוענים שהרשתות החברתיות המקוונות הן כלי הכרחי לשיטות לימוד חדשות שמאתגרות את התלמידים ללמוד בכוחות עצמם ומפתחות יצירתיות, תכונה שמערכת החינוך המסורתית לא מקנה.
הרשתות החברתיות משמשות בפועל כאמצעי קשר בין ספריות לבין משאילי ספרים, ומרחיבה את השירותים שספריות בתי ספר מספקות.
רשתות חברתיות מספקות כלים לשיתוף בין אנשי מקצוע ולקידום אישי ומקצועי.
הרשתות החברתיות מאפשרות לאנשי המקצוע ליצור קשר על בסיס קרבה בתחומי העניין ולא על בסיס קרבה גאוגרפית.
רשתות חברתיות מאפשרות גם שיתוף משאבים בין אנשי המקצוע ויצירת הון חברתי.
הרשתות החברתיות ויישומים שלהם כמו הודעות מיידיות, בלוגינג וציוץ מאפשרות השתתפות פעילה בהליך הלמידה של תלמידים שכרגיל לא היו משתתפים בה באמצעי הוראה מסורתיים.
כשנעשה שימוש בחומרי לימוד ברשתות שמשמשות את התלמידים לפנאי ולהנאה, הלמידה עצמה הופכת לעניין מהנה ויומיומי.
המטרות של שילוב רשתות חברתיות בלמידה הן ללמד את התלמידים לבצע פעילויות מורכבות ותוך כדי ללמוד יותר על המחשב ועל הנתינה בלמידה שהוא מעניק להם.
עם זאת, רשתות חברתיות מקוונות מספקות הסחות דעת מהלמידה, וחושפות את התלמידים לתכנים ולהתנהגויות שליליות: סקר בקרב בני נוער בממלכה המאוחדת מצא ששליש מהתלמידים בגילאי 9 - 19 נחשפו לבריונות רשת.
כתוצאה מכך, בתי ספר רבים חוסמים גישה לשירותי רשתות חברתיות מקוונות כמו פייסבוק או טוויטר ממחשבי בית הספר.
איגוד הדירקטוריונים הלאומי של בתי הספר בארצות הברית מדווח על כך שלפחות 60% מהתלמידים משתתפים ברשתות החברתיות בשיח על נושאי חינוך, ושלפחות 50% משתתפים בשיח לגבי הנושא המסוים של שיעורי בית.
ובכל זאת ישנם ברוב בתי הספר חוקים נוקשים האוסרים שימוש ברשתות חברתיות מקוונות במהלך יום הלימודים.
ישנן רשתות חברתיות מקוונות המתמקדות בקשר שבין מורים ותלמידיהם, אבל בישראל ישנן עדיין הגבלות על קשרי מורים ותלמידים ברשתות החברתיות, על אף שההגבלות נעשו נוקשות פחות עם הזמן.
רשתות חברתיות הפכו לכלי שיווק פופולרי, הודות לפוטנציאל העסקי שיש למדיה החברתית, משום שמיליוני אנשים נמצאים בכל יום ברשתות חברתיות.
המשווקים גילו מהר מאוד ערוץ זה והבינו את כוחו העצום.
חברות רבות, ממותגים בינלאומיים ועד עסקים קטנים, עושות שימוש ברשתות החברתיות לצורכי שיווק.
תחילתה של המגמה הזו בראשית שנות האלפיים המוכרת כתקופה שיצרה מהפכה של השיווק באינטרנט בעקבות טכנולוגית וב 2.0 המאפשרת תקשורת בין הגולשים ובין המפרסם.
כיום ניתן למצוא עשרות חברות שעוסקות בשיווק ברשתות חברתיות ומספקות שירותי פרסום ושיווק ברשתות חברתיות.
רשת חשמל חכמה הוא מושג המתייחס לרשת חשמל המתבססת על טכנולוגיות תקשורת ויישומים המאפשרים ניהול יעיל של ייצור חשמל, הפצה וצריכה של חשמל במגמה להביא לשיפור באמינות רשת החשמל, חיסכון בעלויות ושילוב של אנרגיות מתחדשות.
ברשתות חשמל שאינן נחשבות "חכמות" ניטור ההתרחשויות ברשת המיושנות הוא מוגבל, ולא מסופקים נתונים מדויקים ונקודתיים אודות עומסים או תקלות הנובעות מפגעי טבע או עומסי יתר.
מגבלה זו גורמת לכך שנדרש זמן רב לאיתור ותיקון תקלות ברשת החשמל וכתוצאה מכך נגרמים לתעשייה נזקים כלכליים וחוסר נוחות לצרכנים.
בנוסף, הגידול המתמיד בצריכת החשמל דורש הקמת תחנות כוח חדשות אשר חלקן גורמות לזיהום ובאות בניגוד ליעדים גלובליים של הקטנת פליטה של גזי חממה.
המרכיבים העיקריים ביישום רשת חכמה הם:
מונים חכמים, המודדים את צריכת החשמל כל מספר דקות ומשדרים את קריאת המונה לחברת החשמל ברשת קווית או אלחוטית.
מידע זה מאפשר לחברת החשמל לדעת במדויק את צריכת החשמל בכל בית אב ומפעל ולזהות ניתוקים בזמן אמת.
ציוד המאפשר ניטור ובקרה של ניתוב החשמל ברשת כדי לשפר את זמינות החשמל לצרכנים.
שילוב של אנרגיה מתחדשת ההופכת אנרגיה נקייה, כגון אנרגיית השמש ואנרגיית רוח, לחשמל.
בעולם קיימים פרויקטים רבים של רשת חכמה בעולם וזאת לאור הרצון לנהל ולתחזק ביעילות את רשתות החשמל, ובנוסף כדי לעמוד ביעדים של הקטנת פליטת גזי החממה.
כך למשל, התוכנית 20/20/20 באיחוד האירופי נועדה להביא לשימוש של 20% בייצור חשמל באנרגיות מתחדשות עד שנת 2020 ולהפחתה של 20% בפליטת גזי החממה.
כדי לתמוך ביעד זה הותקנו מונים חכמים במספר מדינות באירופה והותקנו טורבינות לייצור חשמל באמצעות רוח.
בישראל, חברת החשמל לישראל הכריזה על פרויקט "עיר חכמה" בבנימינה, אשר במסגרתו יחוברו 4,000 מונים חכמים בבתים לרשת החשמל לצורך ביצוע ניסויים לגבי התועלת אותה ניתן להפיק מרשת חכמה בישראל.
בשנת 2017, זכתה חברת אריקסון ישראל במכרז לפריסת 200 אלף מונים חכמים ולהקמת מערת מניה חכמה.
רשת חשמל היא מערכת אשר מוליכה אנרגיה חשמלית (להלן: חשמל) ממקורות המתח אל הצרכנים.
המונח מתאר גם כל מקטע חלקי של המערכת.
רשת חשמל ארצית מורכבת מקווי הולכה במתחים שונים – מערכת הולכה המוליכה את החשמל למרחקים גדולים, מערכת חלוקה המחוברת לצרכנים, מערכת השנאה המשנה את המתחים.
עקרון הפעולה של רשת חשמל ארצית הוא העלאת המתח של החשמל המיוצר בתחנות הכוח, הולכתו למרחקים ארוכים, הורדתו למתחי ביניים בתחנות משנה, הולכתו למרחקים קצרים וחלוקתו תוך הורדתו למתחים המתאימים לצרכן הסופי.
רשת חשמל מקומית מוליכה את החשמל מהחיבור הראשי או מגנרטור מקומי אל הצרכנים.
רשת מונחית תוכנה (; בראשי תיבות: SDN) היא גישה לניהול ובקרה של רשתות תקשורת נתונים.
בגישה זו ניהול ובקרת הרשת ובפרט השליטה בקישוריות ובתעבורת הרשת, נעשים בצורה ריכוזית ואוטומטית על ידי אפליקציות תוכנה השולטת ברשת ומכונה "בקר SDN Controler) "SDN).
הדבר מעניק גמישות לרשת ומאפשר השתנות מהירה של הרשת.
ברשת SDN מקובל להפריד בין מישור העברת המידע ברשת (Data Plane) לבין מישור השליטה בתעבורת הרשת (Control Plane).
כאשר העברת המידע נעשית על ידי התקני הרשת והשליטה בקישוריות ובתעבורה נעשים, באופן ריכוזי, על ידי בקר SDN.
זאת בניגוד לרשת מסורתית בה, בנוסף לעברת המידע, התקני הרשת גם שולטים בקישוריות ובתעבורה באופן מבוזר תוך החלפת מידע ביניהם.
בקר ה-SDN שולט בתעבורה בהתקני הרשת באמצעות ממשק פתוח כגון פרוטוקול Openflow.
הטכנולוגיה מקודמת על ידי "הקרן לרשת פתוחה" (Open Networking Fundation - ONF) שהוא קונסורציום של חברות שלא למטרות רווח.
ניהול ובקרת הרשת נעשים ללא תלות בטכנולוגיה הספציפית של רכיבי הרשת.
הדבר נעשה על ידי הסתמכות על הפשטה של רכיבי הרשת הנמצאים ברמות נמוכות.
באמצעות גישה זו ניתן להגדיר ולנהל רשתות מתוחכמות, בצורה יעילה ומהירה על ידי תכנון הרשת על פי עקרונות כלליים אותם רוצים ליישם, ולייתר את הצורך לטפל בפרטים הקטנים.
עקרון ההפשטה, או "אבסטרקציה" הוא עקרון חשוב בעולם מדעי המחשב המאפשר לכל משתמש להשתמש בשכבה החשובה לו, מבלי שיצטרך להבין כיצד עובדת השכבה התחתונה יותר, או מבלי שיצטרך להקדיש לכך מחשבה ומאמץ.
כך לדוגמה אדם הכותב מסמך במעבד תמלילים אינו נדרש להבין כיצד תוכנתה תוכנת מעבד התמלילים ואילו מפתח התוכנה לא צריך להבין כיצד מתורגמת התוכנה שהוא פיתח לפקודות שפת מכונה המופנות למעבד המחשב.
באופן דומה, גישת SDN מאפשרת תכנון של הרשת מבלי לדאוג לטיפול ידני בכל אחד מרכיבי הניתוב שנמצאים לאורך הדרך ולבצע שינויים מהירים במבנה הרשת.
חוות שרתים מודרניות המסתמכות על קישוריות גבוהה בין מחשבים וכן מכונות וירטואליות רבות, ובייחוד פתרונות מחשוב ענן, מחייבים שימוש בטכנולוגיות SDN.
בחוות שרתים אלו טכנולוגיית ה-SDN מאפשרות קישוריות דינאמית בין המכונות הווירטואליות השונות וביצוע שינויים מהירים הנחוצים בעולם מחשוב הענן, לדוגמה בעקבות הוספה והסרה מהירות יחסית של מחשבים וירטואליים או העתקה של מכונות וירטואליות ממחשב אחד לשני.
לעיתים מתייחסים לגישת הרשת מונחית התוכנה כאל "וירטואליזציה של רשתות" כיוון שזו, כאמור, מאפשרת לתאר את הרשת בצורה וירטואלית, ללא התחשבות ביישום הפיזי בפועל, בדומה לעבודה על מכונות וירטואליות המספקות וירטואליזציה של חומרה.
SDN משולב לעיתים קרובות עם גישת וירטואליזציה של פונקציית רשת ( – NFV).
בגישה זו הפונקציות של רכיבי הרשת מבוצעות על ידי מכונות וירטואליות ולא ציוד חומרה ייעודי.
וטכנולוגיית SDN מאפשר את הקישוריות בין המכונות.
חוקרים ישראלים הגישו בקשות למספר פטנטים בתחום שבהמשך נזנחו ובכך הפכו לנחלת הכלל.
הפטנטים הוגשו בשנת 2007 ופורסמו בשנת 2009 וכוללים: פתרון אבטחה בעזרת SDN, מערכת הפעלה לרשת וירטואלית, הרשת כמעבד וירטואלי, סגמנטציה לוגית של רשת.
יוחננוף ובניו (1988) בע"מ היא רשת מרכולים ישראלית המוכרת במותג יוחננוף.
הרשת הוקמה ב-1992 ונמצאה בבעלות פרטית של משפחת יוחננוף (מרדכי וארבעת ילדיו).
בנובמבר 2019 החלו ניירות הערך של החברה להיסחר בבורסה לניירות ערך בתל אביב, כשהשליטה נותרה בידי משפחת יוחננוף.
נכון ל-2023 לרשת 42 סניפים ברחבי ישראל.
אבי המשפחה, מרדכי יוחננוף, עלה ארצה מבוכרה שבאוזבקיסטן בשנות הארבעים ועסק בסיטונאות של מוצרי מזון לחנויות מכולת במשך 15 שנים.
לעסקי האב הצטרף הבן הבכור, גיורא.
לאחר שהבן השני, איתן, סיים את שירותו בצה"ל, הצטרף גם הוא לעסק המשפחתי.
בסוף שנות השמונים, פתחה המשפחה את המרכול הראשון באזור התעשייה של רחובות.
הרשת הוקמה ב-1992. סניפה הראשון היה ברחובות והיא התרחבה בהמשך לקריית עקרון ולאשדוד.
באוגוסט 2012 מכרה רשת מגה קמעונאות לרשת יוחננוף 3 סניפים תמורת עשרה מיליון ש"ח.
בדצמבר 2015 מכרה רשת מגה קמעונאות עוד 9 מסניפי You לרשת יוחננוף תמורת 60 מיליון ש"ח.
הרשת פתחה סניף גדול במודיעין בינואר 2016. בשנת 2017 בחנה הרשת הנפקה בבורסה - אך ההנפקה נדחתה בגלל חוסר רצון של המשפחה להיחשף פומבית.
במהלך 2017–2019 פתחה הרשת עוד 8 סניפים, ובסה"כ לרשת קרוב ל-30 סניפים בפריסה ארצית.
החל משנת 2017 נותנת החברה חסות לשופטי הכדורגל והכדורסל בישראל ולוגו הרשת מתנוסס על חולצותיהם.
בשנת 2018 החלה המשפחה להקים פרויקטי נדל"ן.
הרשת מנוהלת על ידי איתן יוחננוף (בנו של מרדכי), והאחים גיורא, שרית ורחלי מעורבים גם הם בעסק המשפחתי בתפקידים שונים.
בנובמבר 2019 הונפקה הרשת בבורסה לניירות ערך בתל אביב.
ב-1 במרץ 2021 פורסם כי יוחננוף תרכוש תמורת 45 מיליון שקלים את השליטה (50.1%) ברשת "זול סטוק".
בפברואר 2025 הגישה רשות התחרות כתב אישום נגד רשת יוחננוף, מנכ"לה איתן יוחננוף והמשנה למנכ"ל אלעד חרזי, באשמת תיאום מחירים.
רשת השמיים רחבה הוא פריקוול לסדרה הפופולרית של ליאן הרן, סיפורי האוטורי.
הספר מגולל את סיפור חייו של לורד שיגרו מגיל 12 (השנה בה טקאו נולד).הוא מתחיל עם הרצח של קיקוטה איסמו, אביו של טקאו, והוא כולל התפתחויות שהופכות למשמעותיות מאוחר יותר בסדרה.
סוף הספר הוא נקודת ההתחלה של פסיעות על רצפת הזמיר, המפגש בין שיגרו לטקאו לאחר השמדת כפרו.
קיקוטה איסמו הוא מתנקש של "האחווה", קבוצת שבטים בעלי כוחות מיוחדים הפועלים מתחת לפני השטח בממלכה.
אך הוא נוטש את חייו אלו כשהוא מאמץ את הדת של "הנסתרים", ומתחיל חיים חדשים יחד עם אשתו בכפר הסודי מינו.
הוא נידון למוות על ידי שבטו בשל נטישה זו.
בן דודו, קיקוטה קוטארו, מאתר אותו, והורג אותו.
אשתו, שהייתה באותה העת בהריון, יולדת מאוחר יותר בן, וקוראת לו טומאסו.
אוטורי שיגרו בן ה-12 הוא הבן של שליט האוטורי, שיגמורי.
כאשר בגיל 15, הוא וחברו נתפסים במיטה עם אחת המשרתות, אביו מזהיר אותו מפני הסכנה של ילדים לא חוקיים שיתחרו על ירושתו.
אכן, 30 שנים קודם לכן, נולד לשגימורי ילד כזה עם בת האחווה, ומאז הוא חושש שהילד שלו יופיע שוב בחייו.
הוא שולח את שיגורו לקבל הכשרה מידי מטסודה שינגן, כומר לוחם בטריאמה.
במהלך המסע, שיגרו מתחיל לחשוב שאחד מבני בריתם של האוטורי, לורד נוגוצ'י, מתכנן לבגוד בהם, והוא חושש שמלחמה עם שבט טוהאן הוא בלתי נמנע.
בעת האימונים, שיגרו מכה בראשו של מטסודה והוא נופל חסר הכרה.
שיגרו רץ לחפש עזרה, ומוצא את קנג'י, חבר האחווה היודע בכינוי "השועל".
קנג'י שיודע להפוך עצמו לבלתי נראה, מסייע לשיגרו ונותן לו עשבי מרפא עבור מטסודה.
כשזה מתעורר מעלפונו, הוא מזהיר את שיגרו שכשמדובר בבני האחווה, יכלו העשבים באותה מידה להיות רעילים.
במספר תקריות, המתחים מול שבט טוהאן גוברים.
כששיגרו יוצא לגבול ארצם, הוא מגלה שם את בני הדת "הנסתרים", הנרדפים בשל אמונותיהם.
הוא לומד שבני הטוהאן חוצים לתוך אדמות אוטורי כדי להתעמר ולענות את בני הנסתרים.
בסיור באזור, שיגרו ואנשיו מגלים את לורד אידה סדאמו לכוד במערה.
הם מצילים אותו, בתמורה להבטחתו לכבד את הגבולות בין הארצות.
ואולם, אין הם בוטחים בו שיקיים את הבטחתו.
אמו של שיגרו מארגנת נישואי שידוך בין שיגרו לינאגי מואה.
אקאנה, שהיא פלגשו של שיגרו, מטילה קללה שגורמת למואה להגיב בטרור כששיגרו מתקרב אליה במטרה לממש את הנישואים.
כשהמצב מסתבך עוד יותר, צעיר שביקש שאקאנה תברח איתו נהרג, וכל משפחתו נידונה גם היא למוות.
אקאנה, בניסיון להצילם, מסכימה לרגל על שיגרו לטובת דודיו.
בתורו, שיגרו ממשיך במאמציו לכרות בריתות עם שבטים שכנים כדי להתכונן למלחמה שהוא מאמין שתבוא מול שבט טוהאן.
בת האחווה מוטו שיזוקה מסדרת לו מפגש עם אראי דאיצ'י, מצביא שהוא גם המאהב שלה.
דאיצ'י לא מסכים לברית המוצעת, ומנצל את שיזוקה במזימותיו לצבור כוח באופן שמסמן תבוסה ודאית לאוטורי.
כששיגורו חוזר לטריאמה, הוא פוגש את מארויאמה נאומי, מנהיגת שבט בה השלטון עובר בירושה דרך הנשים, השבט היחיד בקיסרות שנוהג כך.
שיגרו וליידי מארויאמה כורתים ברית.
היא גם מגלה לו שהנסתרים בארצה הם תחת הגנתה.
שיגרו חוזר להאגי ומשכנע את שגימורי לשלוח משם את דודיו הבלתי אמינים, אך אלה מצליחים לדחות את יציאתם עד שהחורף מונע את המסע.
כשמגיע האביב הם עוזבים בשמחה, ואומרים לאקאנה שזה לא יהיה לזמן רב.
כצפוי, פורצת מלחמה בין טוהאן לאוטורי.
האוטורי נבגדים על ידי הכוחות שלהם: בני הקיטאנו מסרבים להילחם ברגע הגורלי בו כוחות הטוהאן עוברים על פניהם, ובני הנוגוצ'י תוקפים את האוטורי בגלוי.
אביו של שיגרו, שיגמורי, נופל בקרב.
מובס, שיגרו נסוג ומגיע לשפת נחל, שם הוא מתכונן ליטול את חייו.
אך השועל (קנג'י), מוצא אותו שם, ומוסר לו את "ג'אטו", החרב של אביו, שנמצאו ליד גופתו בשדה הקרב.
שיגרו זוכר שהו נדר נדר לאביו שישמור על חרבו, ומבין שעליו לשרוד.
הוא הולך עם קנג'י לכפר הסודי של האחווה כדי להחלים שם.
יחסי אמון מתפתחים בינו לבין קנג'י.
כששיגורו חוזר להאגי, הוא מבין שהתנאים השתנו: דודיו מונו בינתיים לעוצרים, אקאנה התאבדה, אביו נהרג, וכך גם רוב חבריו ויועציו.
הדודים ניהלו משא ומתן עם אידה סדאמו, באמצעות לור קיטאנו, אשר כעת מחזיק בכוח חדש, ואינו חבר לשיגרו.
שיגרו נאלץ לוותר על השלטון, ופורש לחיי הכפר עם אשתו מואה.
מואה ושיגרו לא מסתדרים ביניהם, ולאחר שהיא נכנסת להריון הם גם מפסיקים לדבר כלל.
שיגרו, שלא ויתר על תוכניות הנקם שלו, מבין שעליו להמתין בסבלנות לזמן ולמקום הנכונים, ובינתיים מעמיד פני חוואי פשוט כדי שאויביו לא ירגישו מאוימים ממנו.
כשמואה והתינוק שלהם מתים בלידה, שיגרו נכנס לדיכאון.
בינתיים שיזוקה מבינה שאין גבולות למה שקיטארו מוכן לעשות כדי לצבור כוח, ואף רצח את בנה של ליידי מארויאמה, והיא מתחילה לסייע לשיגרו בתור מודיעה ושליחה.
על פניו הוא עדיין רק חוואי, אך הוא עוקב אחר ההתפתחויות הפוליטיות בסביבתו.
הוא פוגש את ליידי מארויאמה, והם מתחילים במערכת יחסים סודית.
כשזה נהיה להם מסוכן מידי, הם מבלים שש שנים בנפרד, אך לא שוכחים אחת את השני.