tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ב-2022 כתב וביים את הסרט הקצר "אקסים" בכיכובם של אורי בלופרב, לייב לב לוין ואדם גבאי.
הסרט הוקרן ב-2024 במסגרת הפסטיבל הבינלאומי לסרטי סטודנטיות וסטודנטים בסינמטק תל אביב, בפסטיבל out on film באטלנטה, בפסטיבל Seret בברלין ועוד.
בסוף 2021 עלה בתיאטרון הלאומי הבימה מחזה מקורי שכתב בשם "את שאהבה נפשי", המתרחש על רקע הרצח בברנוער.
ההצגה זכתה לביקורות חיוביות וב-2022, קרן רבינוביץ', העניקה לאיתי את פרס מחזאי השנה ע"ש ענת גוב ואת פרס מחזה השנה ע"ש יעקב אגמון.
באותה השנה, הזכויות על ההצגה נמכרו עבור הפקת גרסה קולנועית.
בשנת 2024 צפויה לעלות בתיאטרון הבימה הצגה נוספת פרי עטו של סגל, בשם "האבא שיכולתי להיות".
המחזה, שוב בבימויו של משה קפטן, עוסק בסיפורם של זוג גברים הומוסקסואליים בתחילת שנות הארבעים לחייהם, אשר הביאו לעולם בת בהליך פונדקאות.
בין השחקנים שלוהקו להצגה נמנים אורלי זילברשץ, אבישי מרידור ודריה רוזן.
ב-2023 עלה "הפודקאסט של איתי סגל" ב-All•in במסגרתו מארח בכל שבוע את האנשים שעושים את התרבות הישראלית.
לשניים בן ובת שהביאו בהליך פונדקאות.
איתי הרשקוביץ (נולד ב-15 באפריל 1981) הוא מנהל (ראש) לשכת ראש ממשלת ישראל לשעבר.
הרשקוביץ נולד בירושלים ולמד במכינה קדם-צבאית עצם.
הוא שירת בצה"ל במשך כחמש שנים וחצי כלוחם בסיירת מטכ"ל וביחידה מיוחדת באמ"ן.
הוא בוגר תואר ראשון בכלכלה ומינהל עסקים מאוניברסיטת אריאל.
בשנים 2013–2018 שימש כיועץ בכיר למנכ"ל משרד התפוצות ובשנים 2018–2021 היה סמנכ"ל פיתוח עסקי בחברה הממשלתית "מקווה ישראל".
בין נובמבר 2019 למאי 2020, כשהתמנה נפתלי בנט לשר הביטחון, היה הרשקוביץ ראש המטה שלו.
ביוני 2021, עם הקמת ממשלת ישראל השלושים ושש ומינוי נפתלי בנט לראש ממשלת ישראל, מונה הרשקוביץ לראש לשכת ראש הממשלה.
הוא שימש בתפקיד עד סיום תפקידו של נפתלי בנט, ב-30 ביוני 2022.
אחיו יוסי הרשקוביץ, שהיה מנהל בית הספר אורט פלך בנים בירושלים, נפל במלחמת חרבות ברזל.
איתי זילבר (נולד בכ"ח בטבת ה'תשמ"ה, 21 בינואר 1985) הוא עיתונאי, מגיש רדיו ומרצה ישראלי.
כיום הוא מנהל במחלקת התוכניות של גלי צה"ל ופרשן כלכלי בכלי תקשורת שונים.
החל משנת 2020 משמש כראש המסלול ללימודי עיתונות בחוג לתקשורת באוניברסיטת תל אביב.
בזמן לימודיו בתיכון היה חבר במועצת הנוער בעיר.
את דרכו בעולם התקשורת החל בשנת 2003, עם תחילת שירותו הצבאי בגלי צה"ל.
זילבר שובץ במחלקת שידורי חיילים וצבא ושימש כמפיק, עורך ושדרן.
במסגרת תפקידו היה חלק מצוות התוכניות "קולה של אמא", "שטח שש" ו"גל עברי ירוק", וכן לקח חלק בהפקת שידורי השירותרום בתחנה.
בשנת 2005 זכה בפרס מפקד גלי צה"ל על הפקת התכנית "גאוות יחידה" שעסקה ביחס לחיילים להט"בים בצה"ל.
אחרי שחרורו מצה"ל בשנת 2006 החל לעבוד כתחקירן בתוכנית חמש עם רפי רשף ששודרה בערוץ 10. בהמשך עבד כתחקירן במגזין הבידור "Y בעשר" וכרכז מערכת בתוכנית הסאטירה "מהדורה מוגבלת" בערוץ ביפ.
בשנת 2008 החל לעבוד כעורך משנה בתוכנית צחוק מעבודה ברשת.
בהמשך שימש כעורך בערוץ 24.
בשנת 2015 חזר לגלי צה"ל כמנהל במחלקת התוכניות, ומונה לעורך האחראי של מיזם ההנצחה "אלה האחים שלי".
במסגרת המיזם חיילים המשרתים בצה"ל מלחינים ומבצעים שירים שכתבו חללי מערכות ישראל.
שנה לאחר מכן, זילבר החל לפקד על קורס העיתונאים המועבר לחיילים החדשים בתחנה.
בשנת 2018 החל להגיש את התכנית הכלכלית "השורה התחתונה".
במסגרת התכנית נחשף בין השאר כי שר האוצר דאז משה כחלון שכר את שירותיו של עורך דין פרטי לקראת פרסום דו"ח מבקר המדינה על התנהלות משרדו באותה שנה.
בשנת 2021 התכנית דורגה כתוכנית הכלכלית המואזנת ביותר ברדיו הישראלי באותה שנה לפי סקר TGI.
כיום זילבר מפרסם טורי דעה ופרשנות בנושאי כלכלה וחברה בעיתונים גלובס, מקור ראשון וישראל היום, ומרצה לצעירים בנושאי חינוך פיננסי והתנהלות כלכלית מעצימה.
בשנת 2018 היה מעורכי תוכניות הטלוויזיה בקשת 12 "NEXT", שהנחה דרור גלוברמן, ו"חדשות הבוקר" עם ניב רסקין.
באותה שנה זכה בפרס מפקד גלי צה"ל על רצועת השידור "70 לישראל" אותה הגיש עם העיתונאית מרב בטיטו.
בשנת 2022 החל לשמש כמגיש מתחלף בתוכנית הרדיו "יהיה בסדר" לצד אביב לביא.
זילבר בוגר תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת תל אביב ובוגר תואר שני במנהל עסקים מאוניברסיטת בר-אילן.
הוא עמית במכון גשר למנהיגות משנת 2018 וחבר בקהילת ROI מייסודה של קרן שוסטרמן משנת 2019.
משנת 2020 הוא עומד בראש המסלול ללימודי עיתונות בחוג לתקשורת באוניברסיטת תל אביב.
בין השנים 2013–2018 היה חבר במועצת העיר חולון מטעם סיעת "צעירים".
איתי מטק (נולד ב-22 באוקטובר 1984) הוא קצין בצה"ל בדרגת אלוף-משנה המשרת כראש מחלקת תכנון מבצעי בחטיבת המבצעים.
קודם לכן שימש מפקד חטיבת עציון, מפקד בא"ח עוז ומפקד גדוד 12.
מטק נולד לדורית ודוד מטק, ששימש כמפקד סיירת גולני.
דודו בעל עיטור העוז, נהרג במהלך מלחמת יום הכיפורים בקרב על החרמון.
מטק התגייס לצה"ל והתנדב לסיירת מטכ"ל.
עבר מסלול הכשרה כלוחם ובסיום קורס קצינים שב לפלס"ר גולני ומונה למפקד צוות.
בהמשך שירת כמפקד פלוגה בחטיבת גולני.
לאחר מכן מונה למפקד פלס"ר גולני, ושימש בתפקיד בין השנים 2010–2011. בהמשך שירת כמפקד פלגה ביחידת שלדג.
לאחר מכן מונה לסגן מפקד גדוד 13.
ביולי 2018 הועלה לדרגת סא"ל ומונה למפקד גדוד 12, והוביל אותו בפעילות מבצעית, באחת מן הפעילויות הרגו הוא וחייליו ארבעה מחבלים בגבול ישראל-רצועת עזה.
בשנת 2020 מונה למפקד בא"ח עוז.
ב-14 בספטמבר 2022 הועלה לדרגת אל"ם ומונה למפקד חטיבת עציון.
ב-2024 מונה לראש מחלקת תכנון מבצעי בחטיבת המבצעים.
איתי סונטג (נולד ב-10 בינואר 1994 בקריית ביאליק) הוא מחזאי ומנטליסט ישראלי.
שימש גם כמנחה ושחקן, העוסק בבידור ומנחה ועידות וכנסים.
בשנת 2019 כתב את המחזה "אני סבתא שלך" המוצג בתיאטרון הקאמרי החל מנובמבר 2022.
איתי סונטג נולד בקריית ביאליק ב-10 בינואר 1994. בגיל 6 נחשף לעולם הקסמים והחל להופיע בימי הולדת, במופעי קסמים ובבית ספרו מול תלמידים.
בגיל 18 התגייס לצה"ל ושובץ לתפקיד אמן חושים צבאי, כחלק מצוות הווי ובידור של צה"ל, שם שירת במשך שלוש שנות שירותו הסדיר, בבסיסי נופש לחיילים, ובכלל יחידות צה"ל.
בתקופתו היה היחיד ששרת בתפקיד זה בצה"ל.
במקביל לשירות הצבאי, הופיע בבסיסי צה"ל בהצגה שנקראה "כיוונים" מאת אסף שלמה ובבימויו, לצד משה אשכנזי, מטעם תיאטרון "מפגשים".
בשנת 2019 כתב את המחזה "אני סבתא שלך", המוצג החל מנובמבר 2022 בתיאטרון הקאמרי, בבימויו של רועי שגב.
בהצגה משתתפים רבקה מיכאלי, תום אבני, גילת אנקורי, אסתי קוסוביצקי, שלמה וישינסקי ואוסנת בן יהודה.
המחזה "אני סבתא שלך", הוצג לראשונה, במסגרת פסטיבל "פותחים במה בבית ליסין", הנערך מדי שנה, להקראת מחזות מקוריים.
בקריאה המבוימת השתתפו השחקנים: תיקי דיין, גילת אנקורי, אורנה רוטברג, תום חגי, רוברט הניג ויעל בר שביט.
לאחר שחרורו מצה"ל עסק סונטג במספר פעילויות במה וטלוויזיה.
בשנת 2018 שיחק בסרט "הסוסיתא של הרצל" בבימויו של דוד קריינר.
בסרט הוא היה בתפקיד משנה, "עופר".
בשנת 2017 התארח ב"סוכה של פרוגי" עם משה אבוטבול, לצד גילי איצקוביץ' ואור גרוס, כוכבות הסדרה "כדברא".
בשנת 2018 התארח כחלק מתוכנית סילבסטר, במחר שבת אצל צביקה הדר ברשת 13, עם שירי מימון, טלי אורן ומגי אזרזר ובדק את הקשר של שלוש האורחות דרך הניידים שלהם.
ב-2019 התארח בתוכנית "הכוכב של קים ואנה" בערוץ טין ניק.
לצד קים אור אזולאי ואנה זק.
בשנת 2020 יצר והנחה את תוכנית הנוער "#סונטג" - בערוץ KidZ ובדיגיטל.
במסגרת התוכנית הוא אירח כוכבי נוער, כמו שגיא ברייטנר, גילי איצקוביץ' ועוד.
כל פרק עסק בנושא מסוים, וכלל אומנות חושים.
באותה שנה השתתף בפרק ספיישל בסדרה "בת השוטר" בערוץ הטלוויזיה "ניקלודיאון".
בסדרה הוא יצר אלמנטים של אמנות חושים הקשורים לסדרה, לצד עומר נודלמן, ליאנה עיון, רועי רשף ורועי רביב.
ב-2021 התארח אצל אופירה וברקוביץ' בערוץ קשת 12 ובדק האם אופירה אסייג ואייל ברקוביץ' יכולים להשפיע זה על זה.
שנה לאחר מכן, ב-2022, השתתף ב"רפאליז" בהוט 3, כאמן אורח כחלק ממסיבת היום הולדת של בר רפאלי.
איתי חן (נולד בשנת 1967) הוא צ'לן ישראלי-גרמני.
הופיע כסולן עם התזמורות המובילות בעולם.
חן נולד וגדל בקיבוץ חפציבה.
החל לנגן בצ'לו בהדרכתו של אביו, אורי חן.
נוסף לכך, התאמן בשחייה בקבוצת הפועל גלבוע בהדרכתו של בן דודו ארנון אבני.
הוא זכה באליפויות ישראל בשחייה לילדים ונוער.
הוא בחר במוזיקה ובגיל 16 למד בהדרכתו של פרופ' עוזי ויזל באקדמיה למוזיקה בתל אביב.
לאחר מכן המשיך את לימודיו בהדרכתו של פרופ' וולפגנג בטשר באוניברסיטת ברלין לאמנויות .
סיים תואר שני בהצטיינות בבית הספר הגבוה למוזיקה הנס אייזלר בברלין, בהדרכת פרופ' יוזף שוואב .
השתתף בקונצרטים וסיורי קונצרטים רבים עם התזמורת הפילהרמונית של ברלין וזכה לנגן בהרכבי מוזיקה קאמרית שונים עם חברי התזמורת.
בפסטיבל הבינלאומי בביירות, לבנון 1989 זכה להצלחה רבה בנגינת בקונצרטו לצ'לו של ז'אק איבר ושם החלה הקריירה הבינלאומית שלו.
לאחר מכן הופיע בפסטיבלים כגון פסטיבל המוזיקה של דרזדן , פסטיבל זלצבורג ופסטיבל המוזיקה הבינלאומי בורגוס, פסטיבל קול המוסיקה בגליל העליון כפר בלום ועוד.
בשנים 1996–1997 התקבל לתפקיד הצ'לן הראשי ב ובהמשך לצ'לן הראשי באופרה של נירנברג .
לאחר מספר שנים סיים את עבודתו בתזמורת לטובת קריירת סולו והוראה.
הוא הופיע כסולן עם תזמורות רבות כמו התזמורת הסימפונית של בודפשט, התזמורת הסימפונית של אנטוורפן, התזמורת הקאמרית ברלין , התזמורת הקאמרית הישראלית ועוד.
סיבוב הופעות כסולן ביפן, ארצות הברית, ישראל, גרמניה, בלגיה, צ'כיה ופולין.
חן השתתף בפסטיבלים רבים ברחבי העולם והקליט לרשתות הרדיו והטלוויזיה בארץ (קול המוזיקה) ובמדינות רבות באירופה (ARD, ZDF).
חן מנגן ב"שלישיית שטרן" שהקים, המורכבת מהפסנתרן הישראלי עדי בר והכנרת מריה אזובה.
התוכנית של השלישייה נקראת "מסע מברלין לירושלים".
נוסף לכך, הוא מנגן גם ב"שלישיית קאהן" עם הכנר אילן שניידר והפסנתרן פרדריק זומר על שם המלחין היהודי רוברט קאהן.
חן מתגורר בברלין משנות ה-90. אחיו גלעד חן, פרופ' להתנהגות ארגונית ואלוף ישראל בשחייה בעבר.
דואט בין חליל לצ'לו, עם נגנית חליל הצד הסינית אצוקו קוגה, 2012.
פרס קלרמונט כצ'לן הישראלי הצעיר הטוב ביותר
פרס ראשון בתחרויות הצ'לו והמוזיקה הקאמרית של האקדמיה למוזיקה בתל אביב
איתי זעפרני (נולד ב-26 באוקטובר 1987) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה המכהן כמפקד עוצבת יפתח.
איתי זעפרני נולד בלוד וגדל בלוד ובאשדוד.
במרץ 2006 התגייס לפיקוד העורף כנהג משאית בבה"ד 16 ולאחר כשנה החל מסלול לוחם בחיל השריון ושובץ לשירות בחטיבה 188. עבר קורס מפקדי טנקים וקורס קציני שריון ושובץ כמפקד מחלקה בגדוד 53, שם הוביל את מחלקתו במבצע עופרת יצוקה בפאתי ח'אן יונס.
לאחר מכן, שימש מ"מ בקורס מפקדי טנקים וכסגן מפקד פלוגה באימון המתקדם.
בשנים 2010–2012 היה חניך במכללה לפיקוד טקטי, ובסיומו שובץ להיות מפקד פלוגה בגדוד 195 של חטיבה 460.
בשנים 2013–2014 שירת כמפקד פלוגה ג' בגדוד 53 והוביל את הפלוגה בימי לחימה רבים בגבול עזה ולבנון ובמבצע "צוק איתן", אז היה הגדוד חלק מצוות הקרב החטיבתי של חטיבת גולני בעת לחימתה בשג'אעייה ובדיר אל-בלח.
ב-2015 הועלה לדרגת רב-סרן ומונה לקצין המבצעים של גדוד 53. בשנת 2015–2016 שירת כסגן מפקד הגדוד.
עם סיום תפקידו יצא ללימודי תואר שני במשפטים (ללא משפטנים) באוניברסיטת בר-אילן אך לאחר זמן קצר נקרא לשמש כראש לשכתו של מפקד פיקוד הצפון - יואל סטריק.
ב-2018 יצא ללימודים במכללה הבין-זרועית לפיקוד ומטה ולאחר מכן הועלה לדרגת סגן-אלוף וקיבל את הפיקוד על גדוד 74 (סער).
במהלך תפקידו כמג"ד הסב את הגדוד למרכבה סימן 4 והוביל אותו בתעסוקה מבצעית באוגדת עזה, בסיומה הגדוד קיבל את אות ההערכה המבצעי על ידי הרמטכ"ל.
ב-2021 מונה לתפקיד קצין האג"ם של עוצבת געש וב-2023 הועלה לדרגת אלוף-משנה ומונה לתפקיד סגן מפקד עוצבת הגליל, בו הוא שירת בשנה הראשונה של מלחמת חרבות ברזל.
ביוני 24 מונה למפקד עוצבת יפתח.ופיקד על החטיבה במבצע חיצי הצפון.
איתי נשוי לבת-אל, תרפיסטית באומנות, ואב לשניים.
בעל תואר ראשון במדעי המדינה מאוניברסיטת בר-אילן ותואר שני מאוניברסיטת חיפה.
איתי שגב (נולד ב־8 במרץ 1972) הוא קומיקאי, שחקן, סטנדאפיסט, עורך, במאי, מורה ומנחה טלוויזיה ישראלי.
שגב נולד, גדל והתחנך ברחובות.
אחיו הצעיר הוא השחקן אוהד שגב.
בצה"ל שירת בתחילה כלוחם בחיל התותחנים עד שנפצע והמשיך את שירותו בלהקת המפח"ש.
לאחר שירותו, החל להנחות בתוכנית "תוססס" ששודרה בערוץ הראשון של רשות השידור.
במקביל החל להופיע כסטנדאפיסט, משם הגיע לתוכנית הקומית בערוץ 2 "הקומדי סטור", שם הופיע לצידם של צביקה הדר, אסף אשתר, רובי דואניאס וגיל ססובר.
בין דמויותיו הזכורות של שגב מהתוכנית הם הכתבת ג'ודי לוץ, לולו, האמא הפולניה וילד יום ההולדת.
לאחר "הקומדי סטור", עבר שגב להנחות בערוץ הילדים שם שימש כמנחה בין השנים 1994–1999, ובמקביל שיחק במחזמר "הקוסם!", בהצגות "בגדי המלך החדשים", "פינוקיו", "שלושת המוסקטרים" ובהצגות נוספות.
בנוסף שיחק שגב במספר תוכניות טלוויזיה, ביניהן "שחר" ו"בעקבות הסיפורים הקסומים" אשר השתתף גם ביצירתה.
במסגרת תוכניות הקיץ לקטנטנים הנקראת "הקייטנה של הופ", והגיש בערוץ את תוכנית הילדים "לילי ואיתי מארחים".
בשנת 1995 הוא השתתף בקלטת הילדים "בוא אלי פרפר נחמד" המבוססת על שיריה של פניה ברגשטיין, ולצידם של אביגיל אריאלי, מיקי קם, ורמי ברוך.
בשנת 1996 הוא השתתף בפסטיגל עם השיר "ילד טוב" שזכה במקום השלישי.
באותה שנה הנחה בערוץ הילדים את התוכנית "איתי שמח" והגיש לצד רמה מסינגר את התוכנית "שובו של השריף" בטלוויזיה החינוכית לרגל 30 שנים להיווסדה.
כמו כן, דיבב שגב את דמותו של שרוך מהסדרה "ברוך ושרוך" כאשר החליף את עמוס שוב.
ב-1997 הנחה שגב את תוכנית הבידור לילדים "איתי ורבותיי" בערוץ הילדים.
ב-2002 הופיע בהצגות ילדים, ביניהן ההצגה "ספר הג'ונגל 2" ובמופעי סטנד-אפ שונים.
שגב הוביל קמפיינים של "RC קולה" לצד אפרת רייטן ועוד.
במקביל להיותו מנחה טלוויזיה, החל שגב לעבוד כעורך תוכניות טלוויזיה.
ב-2002 ערך את התוכנית "זוהי ילדותי" ששודרה בערוץ 2. בין השנים 1997–2004 היה בין צוות העורכים של הסדרה הקומית "שמש".
ב-2004 גילם את יחיאל בן חגי בעונה הראשונה של "השיר שלנו" ובמקביל הגיש תוכנית ב־yes בה אירח את שחקני "השיר שלנו".
בשנת 2005 ערך שגב את תוכנית הסאטירה "מכת מדינה", בערוץ ביפ שבה מתאבקות דמויות שונות מההווי הישראלי בזירה.
ב-2006 ערך את תוכנית הראיונות "קאובוי 2006" ששודרה בערוץ אגו.
בשנת 2008 ביים וערך את הסדרה הדוקומנטרית "אבי ביטר חי בסרט" בערוץ ביפ וגם ביים וערך את העונה השישית של התוכנית "כוכב נולד".
בשנת 2009 שימש כמראיין באודישנים של התוכנית "כוכב נולד" וכן הגיש יחד עם יואב צפיר את אחד השידורים הליליים מ"האולפן השקוף" בערוץ 24.
בשנת 2010 השתתף בתוכנית ההומוריסטית "חומר טוב" בערוץ ביפ והנחה את התוכנית "קן הקוקיה", בצוותא עם שי נובלמן וימית סול, ששודרה באתר פייסבוק ובסלולר.
בקיץ של אותה השנה ערך את עונתה השלישית של תוכנית הספורט הסאטירית "בראש ובראשונה" ששודרה באתר וואלה!.
ב-2011 החל להשתתף בתוכנית הקומית "האיש הכי מטומטם בעולם", ששודרה ברצועת "ביפ" בערוץ 2.
בשנת 2012 זכה בגמר העונה השישית של תוכנית המציאות "הישרדות" עונת ה-VIP, ששודרה בערוץ 10, הפך לשורד האחרון וזכה בפרס הגדול של מיליון ש"ח.
באותה שנה, השתתף בשעשועון "לעוף על המיליון".
כמו כן, החל להגיש את התוכנית "עם ישראל חי", המשודרת בערוץ 24 ובמקביל החל לערוך את תוכנית הדוקו-ריאליטי, "מה שקורה באילת", המשודרת אף היא בערוץ 24.
באותה השנה השתתף בפרק ספיישל של "ששטוס" שהתקיים בין נבחרת ערוץ הילדים לחברי "הישרדות VIP" בתור קפטן הישרדות וניצח באותו פרק ועוד לפני כן הנחה ב"ששטוס" לאחר שהצטרף לערוץ הילדים ב-1994 ועד לפרישתו ב-1999.
ב-2016 השתתף בהופעת אורח בסדרה "משפחה שולטת" ששודרה בערוץ הילדים.
ב-2018 השתתף בהופעת אורח בסדרה "אילת" המשודרת ב-HOT.
ב-2022 עלה שגב עם הצגת ילדים חדשה בשם "מועדון הלב השבור" של תיאטרון משקפיים, המעלה את נושא הגירושים ומורכבות המשפחה.
שגב גרוש ואב לילדה בשם אורי.
שגב היה בזוגיות עם הזמרת מאיה רוטמן.
שגב ידוע באהדתו לקבוצת הכדורגל הפועל פתח תקווה.
שגב הוא גם מורה לספרות בבית ספר תיכון, ובראיון משנת 2014 סיפר כי הוא עוסק בתחום מזה כמספר שנים.
אִיתָמָר היא התנחלות ויישוב קהילתי חקלאי-דתי השוכן דרומית-מזרחית לשכם, סמוך לכפרים עוורתא ובית פוריכ, ומשתייך למועצה אזורית שומרון.
תחילה נקרא היישוב על ידי המייסדים בשם "תל חיים" על שם תל חייא, תל ארכאולוגי מהתקופה הביזנטית הנמצא ביישוב.
לאחר מכן שונה שמו ל"איתמר" על שם הדמות המקראית איתמר בן אהרן הכהן, שלפי המסורת קבור בכפר עוורתא הסמוך ליישוב.
ביישוב מתגוררות כ־200 משפחות, והוא שוכן בגב ההר על רכס גדעונים.
ניסיון ההתיישבות ברוג'ייב ובג"ץ אלון מורה
ניסיון ההתנחלות הראשון באזור התבצע על ידי "גרעין אלון מורה" ביוני 1974 בסמוך לבסיס הצבאי שבו שוכנת חטיבה מרחבית שומרון.
ב-3 ביוני 1979 אישרה הממשלה את התיישבות הגרעין סמוך לכפר רוג'ייב בגבעה 637, כ-500 מטר מצפון למיקום הנוכחי של איתמר.
ב-5 ביוני 1979 חתם מפקד אזור יהודה ושומרון, תת-אלוף בנימין בן אליעזר, על צווים לתפיסת שטח של כ-800 דונמים ולאחר יומיים עלו המתיישבים למקום.
לצורך הקמת היישוב (שנקרא אז "אלון מורה") הוקצו 50 מיליון ל"י והוחלט שהוא יאוכלס תוך חודשיים.
ב-20 ביוני 1979 הגישו חלק מבעלי הקרקע הפרטית ברוג'ייב (בעלי שטח של 125 דונמים) לבית המשפט הגבוה לצדק בקשה לצו מניעה נגד תפיסת אדמותיהם הפרטיות.
הממשלה הטילה על הרמטכ"ל, רפאל איתן, להגיש תצהיר להצדקת הצורך הביטחוני בתפיסת השטח.
אולם לצד תצהירו של הרמטכ"ל הגיש שר הביטחון עזר ויצמן (באמצעות מזכיר הממשלה, במענה לדרישת בית המשפט) תצהיר משלו ובו טען שהוא "סבור כי ניתן לממש את צורכי הביטחון שלא בדרך הקמת יישוב במקום האמור".
בג"ץ פסק ב-22 באוקטובר 1979 ששיקולי הביטחון לא היו עיקריים ולכן על המדינה לפנות את המתנחלים מאדמות העותרים תוך 30 יום.
בעקבות זאת הועתקה אלון מורה לגבעה 756 שבהר כביר.
היישוב איתמר הוקם ב-8 במאי 1984 בשם "תל חיים", על ידי גרעין של מספר משפחות מירושלים מיוצאי מכון מאיר שהתעתדו להקים את "כוכב השחר ב".
היישוב שוכן בסמוך לאתר ההיסטורי תל ארומה, מבצר עתיק ככל הנראה מימי החשמונאים.
בתחילה הועלתה הצעה לקרוא ליישוב בשם "אגוז" בהשראת הביטוי התלמודי "אגוזי פרך" (המזוהה עם היישוב בית פוריכ הסמוך), אך תושבי היישוב רצו לקרוא ליישוב בשם "תל חיים" על שם "תל חייא", אתר ארכאולוגי בשטח היישוב.
ועדת השמות הממשלתית התנגדה לשם זה והחליטה בסופו של דבר על השם "איתמר", על שם בנו של אהרון הכהן שלפי המסורת קבור בכפר הסמוך עוורתא.
היישוב תוכנן ל-1,500 משפחות, ושטח אדמותיו מסתכם בכ־6,000 דונם.
בין השנים 1996 ל-1999 הוקמו ברכס גדעונים הסמוך מספר מאחזים: גבעות עולם (שהקים אברי רן המכונה "אבי המאחזים"), מצפה שלושת הימים, חוות אלומות, גבעת ארנון, הר גדעון וגבעת ינוח.
גרעין ההתנחלות הוקם על אדמות מדינה, אך לאיתמר לא אושרה תוכנית בניין עיר (תב"ע).
במרץ 2011 החליטה הממשלה לקדם את הסדרת היישוב ולאשר תב"ע באיתמר.
לפי חוות דעת (ביניים) בנושא מאחזים בלתי מורשים של טליה ששון חלק מההתנחלות שוכן על קרקע פרטית פלסטינית;.
בספטמבר 2012 אישר שר הביטחון אהוד ברק בניית יותר מ-500 יחידות דיור חדשות באיתמר, אך באוקטובר 2015 חזר בו ראש הממשלה בנימין נתניהו מאישור התוכנית בשל חששו מלחץ בינלאומי.
ביוני 2014 נחנכה שכונת "נופי ארומה", הקרויה על שם העיר המקראית הסמוכה ארומה, וביולי 2015 נחנך שלב ב' של השכונה.
ביישוב פועלות "הישיבה התיכונית "חיצים" והישיבה הגבוהה איתמר.
בכל אחת מהן כ-200 תלמידים.
בעבר עמד בראש הישיבה הגבוהה הרב אביחי רונצקי וכיום הרב יהושע ון דייק.
במקום גם תלמוד תורה ובית ספר יסודי לבנות "באר מרים".
ביישוב פועל סניף בני עקיבא נפרד ובית נוער הפעיל בעיקר בסופי שבוע ובחופשות.
כן פועלת בו ישיבת "תאג' התורה" של חסידות חב"ד.
הלימודים בה מתקיימים בערבית, במטרה להכשיר שליחים שיפיצו את שבע מצוות בני נח בעולם הערבי.
הרב אביחי רונצקי שימש כרב היישוב בשנים הראשונות לקיומו, ואחריו כיהן הרב נתן חי.
כיום עומד בתפקיד הרב דניאל לונצר.
איתמר הוא יישוב חקלאי, שמתמחה בחקלאות אורגנית.
נמצאות בו חממות רבות, שטחים חקלאיים נרחבים שבהם: כרמים, מטעים וגידולי קרקע, ובנוסף לגידולי הקרקע מיוצרים גם ביצי חופש וגבינות בוטיק.
במהלך האינתיפאדה השנייה סבל היישוב מפיגועי טרור שבוצעו על ידי חדירות ליישוב וירי בדרכים סביבותיו, בהם נרצחו 16 מתושבי היישוב ו־3 מתלמידי הישיבה התיכונית.
ב-19 באוגוסט 2004 קצין בביטחון המסכל הפלסטיני תקף בירי את שער היישוב, ורצח את רבש"ץ היישוב, שלמה מילר.
ביישוב אירעו לפחות 4 ניסיונות חדירה: במאי 2002 נרצחו שלושה מתלמידי הישיבה התיכונית חיצים, כעבור חודש נרצחו ארבעת בני משפחת שבו ותושב נוסף, חודש נוסף עבר, ומחבל חמוש בשני סכינים חדר ליישוב, פצע בני זוג וחוסל.
במרץ 2011 נרצחו 5 בני משפחת פוגל.
בעקבות האיומים הביטחוניים על היישוב הוקם בראשית העשור הראשון של המאה ה-21 שטח ביטחוני מיוחד (שב"מ) סביב היישוב שנועד לספק לו הגנה, בדומה לשטחים דומים שהוקמו סביב יישובים אחרים.
המערכת כוללת גדר התרעתית, גדר תלתלית מעכבת ואמצעי תצפית והתרעה.
בתחומי שטח זה מצויות אדמות בבעלות פלסטינים, הנכנסים לעיבוד שטחים אלו בתיאום וליווי צה"ל.
בשנת 1996 הוקם על רכס גדעונים, ממזרח ליישוב, המאחז גבעות עולם.
מאז נבנו מאחזים נוספים ונקודות תצפית היוצרים רצף בין גב ההר לבקעת הירדן.
בין המאחזים גבעת ארנון 777, הר גדעון, הנקודה הכפרית, גבעת ינוח וחוות אלומות.
המאחזים של איתמר מאופיינים בפעילות חקלאית, חלק גדול ממנה בצורה של חקלאות אורגנית.
ביישוב התגלה באתר חורבת חייא שרידי יישוב הכוללים מקוואות טהרה, מערות קבורה בורות מים ומבנה גזית יפה שנחשף בחפירות קמ"ט ארכאולוגיה על ידי עוזי גרינפלד בשנת 2019.
בשנת 2021 נערכו באתר חפירות על ידי משלחת מטעם המכון לארכאולוגיה באוניברסיטת בר-אילן בניהולו של ד"ר דביר רביב.
באתר נמצאו כ-30 מטבעות ובהם מטבע כסף נדיר מהתקופה החשמונאית, המטבע טטרדרכמה.
לדברי רביב המטבע דומה לשקל צורי שנטבע בעיר צור בתקופת החשמונאים ועד שנת 66 לספירה.
מטבעות אלו שימשו את היהודים כמס "מחצית השקל" בירושלים.
מטבע נדיר זה מצביע על התיישבות בתקופת "בית שני".
לדברי רביב מדובר ביישוב כפרי מתקופת הבית השני והתקופה הרומית, אולם לא ברור אם מדובר בהתיישבות יהודית או שומרונית.
דרומית מזרחית ליישוב ברכס ארומה, צפונית למבצר ארומה, שוכנת בריכת שכשוך מלאכותית בשם "בריכת אירוס השומרון".
שם הבריכה ניתן לה על שמו של פרח אירוס השומרון, היות שהבריכה שוכנת בלב האזור בו בחודשי האביב ישנה הפריחה הגדולה ביותר של הפרח.
המים בבריכת השכשוך מסוננים באמצעים ביולוגיים.
הבריכה נחנכה בחול המועד סוכות תשע"ה, אוקטובר 2014, על ידי קרן 'ידידי איתמר' לזכרם של שלמה מילר, רכז הביטחון של היישוב שנהרג בהיתקלות עם מחבלים סמוך למקום הבריכה בשנת 2004 ושל לוי גולדשמיט.
איתי שפירא (נולד ב-18 בדצמבר 1972) הוא כנר ומלחין ישראלי - אמריקאי, תלמידה של המורה אילונה פהר.
המשיך את לימודיו בבית הספר למוזיקה ג'וליארד בניו יורק, אצל דורותי דיליי ורוברט מאן.
שפירא, זוכה פרס קלרמונט, ייסד עם עמיתו, הכנר חגי שחם, את קרן אילונה פהר, שמטרתה לטפח ולקדם כנרים ישראלים צעירים.
שפירא מנהל התוכניות הקלאסיות של הפקות בייסייד, חברה המפיקה קונצרטים ואירועים מיוחדים.
נוסף להופעותיו כסולן עם תזמורות וברסיטלים וכנגן בהרכבי מוזיקה קאמרית, הוא עתיד להציג סדרה יחד עם גלן רובן במרכז האמנויות מאונטיין לורל.
המלחינה הישראלית-אמריקאית שולמית רן הקדישה לאיתי שפירא קונצ'רטו לכינור, שאותו ניגן בשנת 2003.
איתי שפירא מנגן בכינור גואדניני שנבנה בשנת 1745.
איתי (תורג'י) תורג'מן (נולד ב-26 באוקטובר 1983) הוא שחקן ומנחה טלוויזיה ישראלי.
זוכה פרס אופיר לשנת 2002 וטקס פרסי הטלוויזיה לשנת 2020.
תורג'מן נולד וגדל בקריית מלאכי.
לאחר מכן עבר ליישוב גן יבנה, שם סיים את לימודיו במגמת התיאטרון בתיכון אורט רבין .
הוא הופיע לראשונה על המרקע בשנת 2000, בסדרת הטלוויזיה של איתן פוקס "פלורנטין", בה התארח מספר פעמים בדמותו הקומית של שוקו, ילד בן 13 המנסה ליצור מערכת יחסים עם דמותה של איילת זורר, המסרבת ל"הצעותיו".
את התפקיד ב"פלורנטין" קיבל במקרה כאשר ליווה חבר מבית הספר לאודישן.
בהמשך שיחק בסדרות שונות, בהן לא התבלט במיוחד, כמו "צימרים" ששודרה בערוץ הראשון ו"כן או לא".
תורג'מן התפרסם לראשונה בשנת 2002 כאשר גילם את דמותו של שלומי חזי, כדורגלן צעיר בעל שאיפות גדולות ואמצעים מעטים, לצד זאב רווח ודאנה איבגי, בסרט "בית"ר פרובנס".
הסרט זכה בשלושה פרסי אופיר לאותה שנה, מתוכם פרס אופיר בקטגוריית שחקן המשנה עבור תורג'מן, ובכך הפך לשחקן הצעיר ביותר שזכה אי-פעם בפרס אופיר.
בשנת 2003 החל להופיע בתיאטרון הקאמרי בהצגה "אשה, בעל, בית", לצד רבקה מיכאלי וקרן מור, ובהצגה "מילאנו", לצד דב נבון.
ב-2004 שיחק תורג'מן תפקיד משנה בסרטו של יוסף סידר, "מדורת השבט".
באותה שנה השתתף בסדרת הטלוויזיה של אורי ענבר, "בזמן אמת", המשודרת בשידור חי, לצד מירב גרובר.
בשנת 2005 השתתף בסרט "אבודים לרגע".
בשנת 2006 הצטרף לצוות המנחים של תוכנית הנוער "אקזיט" והופיע בתפקיד משנה בסרט "אביבה אהובתי" בכיכובן של אסי לוי ורותם אבוהב.
בשנת 2007 הופיע בסרטו של יוסף סידר "בופור".
באותה שנה שיחק בעונה השנייה של הטלנובלה "האלופה".
הוא שיחק גם בסדרה "הכל דבש" בערוץ 2 ובסדרה "מסכים" ששודרה בלוויין.
בשנת 2009 השתתף כשחקן אורח בסדרת הטלוויזיה "שירות חדרים".
באותה שנה שיחק בעונה השנייה של הסדרה "דאוס", ששודרה בערוץ הילדים.
באותה שנה אף שיחק את "עידו לוי" בסדרת הנוער היומית "ראש גדול".
בשנת 2010 שיחק בעונה השנייה של הסדרה "הכל דבש" ובסדרה "חסמבה דור 3".
ב-2011 שיחק בסדרה "סימני שאלה", ובסדרה "ילדי ראש הממשלה".
כמו כן שיחק בסרטו של מרקו כרמל, "אחותי היפה", בתפקיד קובי.
ב-2012 שיחק בסדרת הטלוויזיה "נויורק" ובסרט הקולנוע "הדילרים".
באותה שנה השתתף בתוכנית הריאליטי "הישרדות ישראל V.I.P", בה היה אחד מהמתמודדים הבולטים במשחק.
בשנת 2014 החל להנחות את תוכנית הריאליטי בה מתחרים זוגות מפורסמים "זוג מנצח VIP" בערוץ עשר.
בשנת 2017 שב להנחות את העונה השנייה של התוכנית.
בשנת 2019 שיחק בסדרה "מורובוט" בערוץ "KidZ" בתפקיד יזהר, מנהל בית הספר.
בשנת 2020 שיחק בסדרה "חזרות" את עפר מרציאנו.
בשנת 2021 שב להנחות את העונה השלישית של תוכנית המציאות "זוג מנצח VIP".
בשנת 2023 החל לשחק בסדרה "שקשוקה" בערוץ "כאן חינוכית" את זוהר בן שושן ובסדרה "גוף שלישי" את יניב.
מלמד משחק במסגרת שונות, ומעביר סדנאות מודעות עצמית לקראת נישואים לרווקים ורווקות בהרצליה.
שחרורו המוקדם של תורג'מן מצה"ל עורר ביקורת על בחירתו לתפקיד חייל קרבי בסרט "בופור", לצד ביקורת גם כלפי שחקנים אחרים בעלי אותו סיפור רקע.
בזמן השתתפותו בתוכנית המציאות "הישרדות", נטען כנגדו וכנגד משתתפים אחרים, כי לא ברור כיצד התמודדו עם התנאים הקשים בתוכנית, אך לא יכלו לעמוד בתנאים של שירות בצה"ל.
לאחר "הישרדות VIP" ניהל מערכת יחסים מתוקשרת עם הרקדנית אנה ארונוב והשניים נפרדו לאחר שנתיים.
במהלך שנת 2015 היה בזוגיות עם ליאן פישביין אך השניים נפרדו בינואר 2016. בסוף שנת 2020 החל לנהל מערכת יחסים עם לור כהן, השניים נפרדו באפריל 2022.
בעת מגפת הקורונה, הגיע תורג'מן לפשיטת רגל ומסעדה בבעלותו בתל אביב נסגרה לאחר שלא היה מסוגל לשלם לעובדים במקום במשך כמה חודשים.
הוא פנה לבכיר בבנק הפועלים בבקשה להקלה בטיפול מולו.
בשנת 2021 חשף כי הוא בתהליך של חזרה בתשובה.
בהמשך פורסם כי הוא שומר שבת, לומד תורה ומקפיד על טהרת המשפחה.
באוקטובר 2024 נישא לבת זוגו טליה מזוז והם הורים לבן.
שנה כותר תפקיד הערות 2002 בית"ר פרובנס שלומי חזי זוכה פרס אופיר לשחקן המשנה הטוב ביותר 2004 מדורת השבט גוזלן 2006 אביבה אהובתי אלון 2007 בופור תומר זיתלאווי 2009 הבית בפינת הרחוב יעקב 2011 אחותי היפה קובי 2012 הדילרים אבישי חיותה וברל מוכר בחנות בגדים
שנה כותר תפקיד תיאטרון הערות2021 עד היוםכספיוןכספיוןתיאטרון נדנדהההצגה מוצגת בטכניקת התיאטרון השחור, והיא רצה בכל הארץ.
שנה יצירה ארגון קטגוריה תוצאהסימוכין 2002 בית"ר פרובנס פרס אופיר שחקן המשנה הטוב ביותר 2020 חזרות טקס פרסי הטלוויזיה שחקן המשנה הטוב ביותר
איתי מנחם שכטר (נולד ב-22 בפברואר 1987) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ וכיום פרשן כדורגל בערוץ הספורט.
לזכותו של שכטר 27 הופעות במדי בנבחרת ישראל.
שכטר החל לשחק כדורגל בהפועל חיפה, עמה זכה להניף את גביע המדינה לילדים בגיל 13. שנתיים לאחר מכן עבר לשחק במועדון הכדורגל של עמק יזרעאל, והיה שותף להישג של עליית הקבוצה מהליגה הרביעית לנוער לליגה העליונה בתוך ארבע שנים.
עם איחודן של קבוצות הנוער של עמק יזרעאל ונצרת עילית, עלה שכטר לקבוצת הבוגרים של הפועל נצרת עילית.
ב-29 באוגוסט 2005 רשם את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, במשחק מול מ.ס.
ב-31 באוקטובר 2005 כבש את שער הבכורה שלו בהפסד 1–3 למכבי נתניה.
ב-4 ביוני 2006 חתם במכבי נתניה, אליה הגיע במסגרת מסע הרכש שערכו הבעלים דניאל יאמר והמנג'ר אייל ברקוביץ'.
כבר במחזור הראשון של עונת 2006/2007 הבקיע את שער הבכורה שלו במדי נתניה, מול מכבי חיפה.
בעונה זו ובעונת 2007/2008 הוא סייע לקבוצה לסיים פעמיים ברציפות במקום השני, כסגניתה של האלופה בית"ר ירושלים.
שכטר שיחק שלוש שנים במכבי נתניה, וכבש במדיה 21 שערי ליגה ושני שערים במסגרת גביע המדינה.
לקראת עונת 2009/2010 חתם בשורותיה של הפועל תל אביב תמורת סכום של כ-500 אלף דולר.
ב-30 ביולי 2009 כבש את שער הבכורה שלו במדי הקבוצה, במשחקו הראשון במדיה, כשנכנס כמחליף מול גטבורג בשוודיה במסגרת מוקדמות הליגה האירופית.
לאחר המשחק נעצר עם חברו לקבוצה דאגלס דה סילבה בשדה התעופה בגטבורג לחקירה לאחר שצעירה התלוננה נגדם על ניסיון אונס, אך הם שוחררו לאחר מכן.
ב-21 בנובמבר 2009 הוא כבש את השלושער הראשון שלו במשחק ליגה, בניצחון 7–1 נגד הפועל פתח תקווה.
באותה עונה סיים עם הקבוצה במקום הראשון בשלב הבתים של הליגה האירופית, ובסיומה זכה עמה בדאבל לאחר שכבש 22 שערי ליגה ושבר את שיא הכיבושים לשחקן הפועל תל אביב לעונה, שיא שנשבר על ידי עומר דמארי כעבור ארבע שנים.
שכטר דורג במקום השלישי במשאל כדורגלן העונה בישראל, לאחר חברו לקבוצה, גילי ורמוט, שזכה בפרס.
בעונת 2010/2011, במשחק הגומלין באצטדיון בלומפילד נגד אקטובה הקזחית במסגרת הסיבוב השלישי של ליגת האלופות, בישל שני שערים לערן זהבי ולבן סהר.
בפלייאוף ליגת האלופות מול רד בול זלצבורג, במשחק שנערך באוסטריה סחט בעיטת עונשין בדקה הראשונה, וכבש את השער השלישי באותו משחק (3–2 להפועל תל אביב).
החגיגה שלו לאחר השער השלישי זכורה לאחר ששלף כיפה אדומה מגרבו וחבש אותה על ראשו, וקיבל כרטיס צהוב על כך.
לאחר המשחק הוא אמר שאת הכיפה קיבל מאוהד הקבוצה שחולה בסרטן שהתלווה לקבוצה.
בעקבות קריאות אנטישמיות כלפי הנהלת המועדון (שישבו ביציע הכבוד) שהגיעו מצד אוהדי רד בול, אחרי שליפת הכיפה, החליטה הנהלת הפועל להזמין עשרות אלפי כיפות, שחולקו בגומלין בבלומפילד.
ב-1 בפברואר 2011 עבר ניתוח בכתף, לאחר שנפצע ב-17 בינואר באותה שנה באחד המשחקים.
לאחר הניתוח לא חזר לשחק עד תום העונה.
שכטר שיחק בהפועל תל אביב שנתיים, בהם זכה עם הקבוצה באליפות ושני גביעים, ובמדיה כבש 38 שערים בכל המסגרות.
המעברים לאירופה והחזרה להפועל תל אביב
ב-7 ביולי 2011 הושלם מעברו לקבוצת קייזסרלאוטרן מהבונדסליגה, ששילמה עבורו 2.5 מיליון אירו, לאחר הליך פשרה שארך קרוב לחודשיים.
יחד עמו עבר לקבוצה גם עמיתו לקבוצה הפועל תל אביב, גילי ורמוט.
ב-14 באוגוסט, במסגרת המחזור השני, כבש שכטר את שערו הראשון בקבוצה בתיקו 1–1 עם אאוגסבורג.
ב-22 באוקטובר כבש את שערו השלישי בליגה הגרמנית, ועד תום עונת כבש שער אחד נוסף בלבד במסגרת הגביע הגרמני.
בסיום העונה ירדה קייזרסלאוטרן לליגה השנייה.
לקראת עונת הושאל לסוונסי סיטי הוולשית, מהפרמייר ליג האנגלית.
ב-7 במאי 2013 כבש את השער היחיד שלו בקבוצה, בניצחון 3–2 על ויגאן.
שער זה היה שער הליגה הראשון שלו לאחר תקופה של שנה וחצי.
בעונה זו זכה עם הקבוצה בגביע הליגה.
באותו משחק הוא נכלל בסגל, אך לא שותף.
ב-13 ביוני 2013 חזר לישראל, וחתם על חוזה של 350 אלף דולר בשנה לחמש שנים בקבוצתו הקודמת, הפועל תל אביב, תמורת סכום העברה של חצי מיליון אירו.
כבר בהופעת הבכורה שלו לאחר חזרתו לקבוצה, כבש שכטר את השער האחרון בניצחון 4–1 על ברואה בבולגריה, במסגרת מוקדמות הליגה האירופית לאחר שערים של לוקאס סאשה וצמד של עומר דמארי.
בתחילת עונת 2013/2014 הוא כבש שבעה שערים בליגת העל, אך לקראת אמצע העונה נקלעה הקבוצה למצוקה כלכלית ונאלצה לקצץ בתקציב השחקנים.
ב-31 בינואר 2014 הושאל לנאנט מליגת העל הצרפתית לחצי עונה, עם אופציה לרכישה.
ב-4 בפברואר 2014 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון (במסגרת גביע הליגה הצרפתי), כשנכנס כמחליף בהפסד 1–2 לפריז סן-ז'רמן.
חמישה ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בליגה הצרפתית, בהפסד לליון.
ב-16 במאי 2014, לאחר חצי שנת השאלה, הוחלט בנאנט לממש את אופציית הרכישה על שכטר תמורת 420 אלף אירו.
ב-20 בספטמבר 2014, במסגרת המחזור השישי של הליגה הצרפתית בעונת , הבקיע את שער הבכורה שלו במדי נאנט, בניצחון 2–1 על ניס.
בסך הכול ערך שכטר 24 הופעות ליגה במדי נאנט, וכבש שלושה שערים בכל המסגרות.
ב-3 בפברואר 2015 חזר לישראל פעם נוספת וחתם במכבי חיפה לשלוש וחצי עונות.
ארבעה ימים לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה, כשעלה כמחליף בתיקו 0–0 מול הפועל עכו.
ב-14 בפברואר כבש את שער הבכורה שלו במועדון, בניצחון 5–0 על מ.ס אשדוד.
עד תום העונה ערך 14 הופעות בליגה, בהן כבש שני שערים, אחד מהם בפנדל.
בעונת הורחק פעמיים, כשזו השנייה, בעקבות שיח עם שופט המשחק, הביאה להרחקתו לשלושה משחקים נוספים על ידי בית הדין של ההתאחדות לכדורגל.
ב-22 בינואר 2016 הושאל לבית"ר ירושלים, עם אופציה לרכישה בתום העונה.
יומיים לאחר מכן פתח בהרכב הקבוצה בהפסד 1–2 להפועל באר שבע.
ב-8 בפברואר כבש את שער הבכורה שלו במדי בית"ר ירושלים, בניצחון 2–0 על הפועל רעננה.
עד תום העונה כבש שלושה שערים ב-16 משחקי ליגה.
ב-7 במאי 2016 הוארך חוזהו בקבוצה בשנתיים נוספות.
בעונת 2016/2017 כבש 14 שערי ליגה, ארבעה שערים בגביע המדינה ושער אחד במוקדמות הליגה האירופית, והיה מועמד לתואר כדורגלן העונה מטעם ארגון השחקנים.
לאחר עזיבתו של דן איינבינדר מונה שכטר לקפטן הקבוצה.
בעונת 2017/2018 כבש תשעה שערי ליגה והגיע עם הקבוצה לגמר גביע המדינה, ובסופה עזב את המועדון.
ב-24 במאי 2018 חתם לשנתיים במכבי תל אביב.
ב-29 ביולי 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב במשחק גביע הטוטו נגד בית"ר ירושלים.
במחזור הפתיחה של עונת 2018/2019 כבש את שער הבכורה שלו במדי מכבי תל אביב, בניצחון 2–0 על מכבי חיפה.
בסך הכל כבש בעונה זו שמונה שערי ליגה, הוסיף שבעה בישולים ובסופה זכה עם הקבוצה באליפות.
בעונת 2019/2020, כבש שער במשחק האליפות נגד הפועל תל אביב וזכה באליפות שנייה ברציפות כשחקן מכבי תל אביב.
ב-27 ביולי 2020 הוארך חוזהו בעונה נוספת.
בעונתו השלישית שותף במרבית המשחקים כשחקן מחליף וכבש ארבעה שערים.
בסיום העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה.
שכטר, שכבש צמד בניצחון 0–2 על מכבי חיפה בחצי הגמר, פתח בהרכב במשחק הגמר בו ניצחה מכבי 1–2 את הפועל תל אביב.
בסיום העונה עזב את הקבוצה.
ב-20 ביוני 2021 חתם לעונה עם אופציה לעונה נוספת בהפועל באר שבע.
ב-15 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הפועל באר שבע בניצחון 1–2 על מ.ס אשדוד באצטדיון הי"א במסגרת גביע הטוטו.
ב-26 באוגוסט כבש השער הבכורה שלו בהפועל באר שבע בהפסד 3–1 לאנורתוסיס פמגוסטה בגומלין של שלב הפלייאוף של הקונפרנס ליג, והודח עם הקבוצה מהמפעל.
ב-29 באוגוסט במסגרת הליגה כבש שער בכורה בהופעת הבכורה שלו, בניצחון 0–2 על בית"ר ירושלים באצטדיון טדי.
ב-22 בספטמבר הפסיד עם הפועל באר שבע בגמר גביע הטוטו למכבי חיפה לאחר דו-קרב בעיטת עונשין.
ב-24 במאי 2022 זכה עם הפועל באר שבע בגביע המדינה לאחר ניצחון על מכבי חיפה בדו-קרב בעיטת עונשין.
הוא סיים את העונה עם הפועל באר שבע במקום השני, כסגנית האלופה.
ב-31 במאי סיכם לעונה נוספת בהפועל באר שבע.
ב-19 ביוני 2023 חתם לעונה אחת בהפועל פתח תקווה, העולה הטרייה לליגת העל.
בתחילת העונה הודיע שכטר לבעלי הקבוצה כי זו ככל הנראה תהיה עונת הפרישה שלו, ושהמטרה המרכזית שלו היא להשאיר את הקבוצה בליגת העל.
במשחק רבע גמר גביע המדינה, בו הפסידה הפועל פתח תקווה 0–1 להפועל באר שבע, שכטר נפצע בברכו, ונאלץ לסיים את העונה בטרם עת.
ב-18 באפריל 2024 הודיע על פרישה ממשחק פעיל.
בסוף עונת 2023/2024 ירדה הפועל פתח תקווה לליגה הלאומית.
לאחר ששיחק בנבחרות הנוער, זומן שכטר לראשונה לנבחרת הצעירה בטרם מלאו לו 19 שנים.
ב-24 בינואר 2006 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי הנבחרת הצעירה, במשחק ידידות מול הנבחרת הצעירה של קפריסין, בו כבש גם את שער הבכורה שלו.
בסך הכול רשם 16 הופעות במדי הנבחרת הצעירה, בהן כבש חמישה שערים.
ב-1 באפריל 2009 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת ישראל, במשחק מול נבחרת יוון במסגרת מוקדמות מונדיאל 2010. את השער הראשון שלו בנבחרת כבש ב-9 באוקטובר 2010, במשחק מול נבחרת קרואטיה במסגרת מוקדמות יורו 2012. ב-7 במרץ 2017 שב לסגל נבחרת ישראל לקראת משחק ידידות נגד נבחרת אלבניה.
במשחקי מוקדמות מונדיאל 2014 שותף בשישה משחקים וכבש שער אחד, ובמשחקי מוקדמות יורו 2016 שותף בשני משחקים.
לאחר פרישתו ממשחק פעיל בסוף עונת 2023/2024, הצטרף שכטר לסגל ערוץ הספורט כפרשן ושדרן.
שכטר גם לוהק לתוכנית הדוקו ריאליטי "גולסטאר" שתצולם בפיליפינים.
שכטר נולד ביישוב רמת ישי שבצפון לנחי ודפנה שכטר.
אחיו הצעיר ענר שכטר גם הוא כדורגלן המשחק במ.כ.
דודם אורי שכטר הוא בעל טור שבועי בעלון שבת "גילוי דעת".
ב-11 ביולי 2012 נישא לארוסתו ליז בן שושן, ולהם ארבעה ילדים.
מתגוררים בשכונת קריית הלאום שבראשון לציון.
שכטר גם בעל דרכון רומני.
במרץ 2020 עורר שכטר הד תקשורתי בישראל, כשפרסם במדיה החברתית שלו ביקורת פוליטית, שבה הוא מגנה את ממשלת "השינוי" של ישראל שעלולה לשבת ביחד עם הרשימה המשותפת של המפלגות הערביות, ותיאר זאת כ"אסון לישראל".
הוא תייג את חבריו (היהודים) לקבוצת מכבי תל אביב כשרובם המשיכו והעלו את אותה התמונה בחשבון שלהם.
לאחר מכן, נתקבלו תגובות קשות משחקני כדורגל ערביים, כגון טאלב טוואטחה, מרואן כבהא ולואי טאהא.
מאוחר יותר, ההתאחדות לכדורגל גינתה רשמית את הפוסט של שכטר, בשל התנגדותה להבעת דעות של ספורטאים מקצועיים בנושאים פוליטיים.
שכטר סיפר שהוא החל תהליך של חזרה בתשובה, מניח תפילין, והולך לשיעורי תורה פעמיים בשבוע.
אֵתָם הייתה, לפי המקרא, התחנה השנייה במסלולם של בני ישראל בדרכם מארץ מצרים לארץ כנען.
לפי התורה, המקום נמצא ב"קצה המדבר" - בגבול שבין מצרים ה"נושבת" לבין מדבר ארץ מצרים.
לשם איתם יש דמיון בשם המצרי ח'תֵם, שמשמעותו מצודה, מבצר - מקום מוגן ומבוצר.
יש מזהים את המקום בסֶרָפֵאוּם, הנמצאת צפונית לאגם המר שבאמצע הדרך בין אִסְמָאעִילִיָה לאָבּוּ סֻלְטָן.
איתמר אבן־זֹהר (נולד ב־23 במרץ 1939 בתל אביב) הוא חוקר תרבות ישראלי, פרופסור אמריטוס ביחידה למחקר התרבות באוניברסיטת תל אביב.
נודע בעיקר בזכות פיתוח תאוריית הרב־מערכת ותאוריית הרפרטוארים של התרבות, העוסקות בהטרוגניות ובמורכבות של התרבות כמסגרת לארגון החיים החברתיים והאישיים.
עבודתו של אבן־זהר קשורה לתחומים שונים והשפיעה על מחקרים בתחומים כגון היחסים בין תרבויות ומחקר התרגום.
אבן־זהר נולד לשמחה ולרבקה בת פנחס חלפין, במשפחה בת שלושה ילדים.
שירת בצה"ל בשנים 1959–1961, ולאחר שחרורו למד לשון עברית ופילוסופיה באוניברסיטת תל אביב.
למד לתואר שני בספרות השוואתית באוניברסיטה העברית אצל לאה גולדברג, טוביה שלונסקי ובנימין הרושובסקי ב־1967. בסוף שנות ה־60 למד שנה באוניברסיטת קופנהגן ושנה באוניברסיטת אוסלו, וקרוב לשנה באוניברסיטת סטוקהולם, ובשנת 1972 קיבל את תואר הדוקטור מאוניברסיטת תל אביב בהנחייתו של הרושובסקי.
בשנות ה-70 היה עורך משנה של הרבעון "הספרות".
שימש משנת 1972 מרצה בכיר לתורת הספרות באוניברסיטת תל אביב, וקודם לדרגת פרופסור מן המניין ב־1977. בשנים 1978–1982 היה מופקד על הקתדרה לתאוריה של התרגום ע"ש ברנשטיין.
לאחר מכן הופקד על הקתדרה להיסטוריה של הספרות ע"ש ארצט עד 1990. בשנת 1987 הופקד על הקתדרה לפואטיקה וסמיוטיקה עד שנת 2009.
בשנת 1986 ייסד את בית הספר למדעי התרבות ע"ש פורטר, וניהל אותו עד 1993. היה עורך כתב־העת "הספרות" וכתב־העת הבינלאומי Poetics Today.
בשנת 2007 מונה לפרופסור אֶמֶרִיטוּס.
הוא ממשיך להתנדב ביחידה למחקר התרבות באוניברסיטת תל אביב בתור מורה ויועץ הלימודים.
באפריל 2014 נבחר כחבר כבוד של האקדמיה האוסטרית למדעים בסקציה של מדעי הרוח והחברה.
אבן־זהר פיתח את תאוריית הרב-מערכת, ופרסם אותה בשנת 1990.
בעשור הראשון של המאה ה-21 נמנה עם העותרים לשינוי הלאום שלהם מ"יהודי" ל"ישראלי", עתירה שנדחתה בבית המשפט העליון בפסק דין עוזי אורנן נגד משרד הפנים.
עיונים בספרות, ירושלים, משרד החינוך והתרבות - היחידה לחינוך חברתי בבתיה"ס העל־יסודיים, תשכ"ו, 1966.
רשימה מלאה של עבודותיו של אבן־זהר, חלקן נגישות, באתר האינטרנט שלו .
סיפורים סקנדינביים בני זמננו, תרגום משפות סקנדינביות ומבוא, הוצאת עם הספר, תל אביב, 1965.
חלומות על ורדים ועל אש, אייבינד יונסון, תרגום משוודית, ספרית הפועלים, תל אביב, תשל"ה 1975.
תמונות מחיי נישואין, אינגמר ברגמן, תרגום משוודית, זמורה ביתן, תל אביב, תשל"ו 1976.
רעב, קנוט המסון, תרגום מנורווגית ואחרית דבר, הוצאת שוקן, תשל"ז 1977. מהדורה חדשה ומתוקנת: 2016.
סמיוטיקה, בלשנות, פואטיקה, מבחר מאמרים מאת רומאן יאקובסון, ערכו איתמר אבן־זהר וגדעון טורי, הקיבוץ המאוחד, תל אביב, 1986.
שבעה אחים, אלקסיס קיוי, תרגום מפינית, ספרית הפועלים, תל אביב, 1987.
איתך - مَعَكِ, משפטניות למען צדק חברתי היא עמותה שהוקמה בשנת 2001 בסיוע הקרן החדשה לישראל ושתיל על ידי קבוצת משפטניות במטרה לקדם את זכויותיה של אוכלוסיית הנשים מהשכבות המוחלשות חברתית וכלכלית, כהגדרת העמותה.
בין פעילותיה: עתירה לבג"ץ בנושא שילוב נשים חרדיות במפלגת אגודת ישראל, דו"ח על קשר השתיקה: אלימות במשפחה נגד נשים ערביות בדואיות, תוכנית פעולה כוללת לקידום החלטה 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם וקידומה לכדי החלטת ממשלה, ביטול חוק השולל הבטחת הכנסה במקרים של בעלות על רכב ועוד.
בין חברות המועצה הציבורית של "איתך" נמנות המשפטניות פרופ' נטע זיו, פרופ' דפנה הקר וד"ר יופי תירוש, עו"ד נסרין אעלימי כבהא, העיתונאית ענת סרגוסטי, ד"ר הנרייט דהאן כלב, עו"ד רחל בנזימן ועוד.
"איתך" פועלת בנושאי דיור ציבורי, ביטוח לאומי, הוצאה לפועל וזכויות נשים בתעסוקה בשכר נמוך.
העמותה מסייעת במתן ייעוץ אישי וסיוע משפטי בבעיות שונות שהנשים הפונות אליהן נתקלות בהן.
כן פועלת העמותה לשינוי שורשי של המדיניות בהיבטים המשפטיים השונים שיוכלו לסייע בידי אוכלוסיית הנשים, באמצעות משא ומתן עם מוסדות הממשלה השונים, השתתפות בוועדות הכנסת, גיבוש והגשת הצעות חוק והגשת עתירות לבג"ץ.
בנוסף עורכת העמותה קורסים לנשים שמטרתם מינוף מעמדן, באמצעות הגברת מודעותן למצבן ולזכויות המגיעות להן ולימודן לעמוד על זכויותיהן.
ב-20 בינואר 2009 הצטרפה "איתך-مَعَكِ" לשורת ארגונים ישראליים שפנו ליועץ המשפטי לממשלה בבקשה לבחון האם צה"ל הפר את החוק הבינלאומי במהלך מבצע עופרת יצוקה, וזאת על רקע הפגיעה בנשים ובילדים.
בעקבות הקמת ועדת טירקל לבדיקת אירועי המשט לעזה (2010) דרשה "איתך-مَعَكِ" לשלב נשים בוועדת הבדיקה וכן להגיש לוועדה חוות דעת מגדרית מטעמן, כדי שניתן יהיה "להביא את נקודת מבטן של נשים פעילות שלום, המבקשות להביע את מחאתן באופן לא אלים וגם את מציאותן של הנשים בעזה הנתונות במצור".
הקו החם מאפשר לנשים לפנות לעמותה ולקבל סיוע, ייעוץ וליווי משפטי בחינם בנושאים של דיני עבודה (לעובדות בשכר נמוך), סוגיות של הבטחת הכנסה בביטוח לאומי ושירות התעסוקה.
המרכז הוקם בבאר שבע בשנת 2006, לאחר טיפול בפניות רבות של נשים מהמגזר הבדואי.
הסיוע העיקרי ניתן בתחום ביטוח לאומי, ובפרט בנושא הבטחת הכנסה לנשים חד-הוריות ונשים המצויות בקשר משפחתי של פוליגמיה.
נוסף על כך, פועל המרכז למימוש וקידום זכויות נשים בדואיות על ידי עתירות לבג"ץ, השתתפות בוועידות בכנסת, פרסום דו"חות וניירות עמדה, בשיתוף פעולה עם ארגונים נוספים בנגב.
המאבק לקידום זכויות סייעות בגני ילדים ובתי ספר והקמת התארגנות הסייעות הארצית
במאבק הסייעות למען השוואת תנאים במערכת החינוך והכרה בתפקידן כמחנכות הן מיוצגות על ידי העמותה, אשר מייעצת משפטית ומייצגת אותן בבית המשפט.
במסגרת שיתוף פעולה זה יצא לאור 'זכותון סייעות בגני ילדים', הוגשו תביעות בשם סייעות חרדיות כנגד אגודת ישראל ומשרד החינוך ועוד.
'איתך מעכי' מטפלת בפניות פרטניות של סייעות, במקביל לפעילות מול גופים שונים כמו ההסתדרות, הכנסת ומשרד החינוך.
בהשראת מודל "רשת נשים" ראשון לציון שמטרתו לקדם את מעמד הנשים ולהוביל שוויון מגדרי בזירה המקומית, יזמה העמותה את פרויקט 'עיר לכולן'.
באמצעות המודל, מקווה העמותה לפתח חשיבה מגדרית שתביא בפועל לשילוב נשים בתהליכי קבלת החלטות ברשויות מקומיות.
החל משנת 2018 יושם המודל גם בערים עכו וטייבה, והחל משנת 2019 ייושם המודל בעיר חיפה.
נשים, שלום וביטחון – החלטה 1325 של האו"ם
החלטה מספר 1325 של מועצת הביטחון של האו"ם מיום 31 באוקטובר 2000, מצהירה על המחויבות של מועצת הביטחון של האו"ם להגן על נשים ולהבטיח את ייצוגן בתהליכי שלום ובפוליטיקה הבינלאומית.
החלטה זו אומצה על ידי מדינת ישראל ועוגנה ב"חוק שיווי האישה" בשנת 2005. למרות אימוץ החוק, הוא לא מיושם בשטח באופן מלא.
לכן מאז 2007 פועלת העמותה בדרכים כמו עתירות לבג"ץ, כינון כנסים וסמינרים, והשתתפות בוועדות בכנסת, על מנת להטמיע ולקדם את ההחלטה.
מחזור הפעילות של העמותה בשנת 2009 עמד על 1.73 מיליון שקלים.
התורמות העיקריות בשנים אלו היו: הקרן החדשה לישראל (אשר משמשת גם להעברת תרומות פטורות ממס מארצות הברית), קרן נשות הדסה, קרן דפנה יזרעאלי וקרן לוי לאוסן.
2018 - אות זכויות האדם על שם אמיל גרינצוויג מטעם האגודה לזכויות האזרח בישראל.
איתי רוזנבאום (נולד בשנת 1966) הוא מוזיקאי, פסנתרן, מלחין ומעבד מוזיקלי.
איתי רוזנבאום נולד בירושלים ובילדותו התגורר מספר שנים בהונדורס ובבוליביה.
למד בבית ספר תיכון בירושלים, ובזמן לימודיו הופיע וניגן עם הרכבי ג'אז רבים.
בתקופה זו למד נגינת פסנתר ג'אז וקלאסי, תאוריית המוזיקה ופיתוח שמיעה.
בשנת 1988 היה חבר להקמת להקת "אטרף" עם רובנס, אהרוני בנארי וויקטור אזוס, עמם הופיע והקליט עד נסיעתו לבוסטון.
בתקופה שקדמה למעבר הופיע עם הזמרת חדוה מלר ובהצגת תיאטרון החאן "ינתי פרזי", במוזיקה מאת אלון אולארצ'יק.
בין השנים 1989–1992 חי בבוסטון שבארצות הברית, שם סיים בהצטיינות לימודי תואר ראשון בעיבוד והלחנה.
בין השנים 1992–1994 ניגן בהפקות פופ עם מיקי גבריאלוב, גלי עטרי ובהופעות טלוויזיה עם דוד ד'אור ועוד, ולמד שנה לימודי אדריכלות בבצלאל.
בשנים 1996–1999 ניהל והפיק את הרכב "אילנה אליה וג'באליו" שהתמחה בביצוע שירים כורדיים אותנטיים וחומר מוזיקלי נוסף מהמזרח התיכון.
רוזנבאום הפיק להרכב זה תקליטור והופיע עמו בפסטיבלים באירופה.
ב-2000 הקים עם הגיטריסט אצ'ה בר את הרכב הג'אז "אנסמבל הצוללת הצהובה", שביצע את יצירותיו.
ההרכב הקליט שני תקליטורים, הופיע בפסטיבל ג'אז בים האדום באילת ב-2001, מופע מיוחד לפסטיבל הג'אז הבינלאומי הראשון בירושלים והופעות עם זמרת הג'אז שילה ג'ורדן, נגן הבס צ'אק איזראלס, יוני רכטר, שלמה גרוניך ואמנים ישראלים נוספים.
החל ב-2008 הופיע ההרכב המורחב עם זמרת הלדינו אודליה דהאן ורביעיית כלי קשת בתוכנית יצירות ג'אז על נושאים משירי הלדינו המסורתיים.
ב-2004 חזר ללמוד אצל בת-שבע רובינשטיין ואצל ארז רפופורט, ובשנת 2014 קיבל תואר דוקטור בקומפוזיציה עם סיום לימודיו ב-אוניברסיטת קליפורניה בסנטה קרוז.
בין השנים 2007–2010 כהן רוזנבאום כראש מסלול יצירה במחלקה הרב-תחומית באקדמיה למוזיקה ולמחול בירושלים, שם לימד פסנתר, קומפוזיציה ואלתור בין השנים 2005–2011. כמו כן לימד פסנתר ג'אז באקדמיה למוזיקה באוניברסיטת תל אביב, וניהל את מגמת המוזיקה העל-אזורית בירושלים, הפועלת במרכז המוזיקה "הצוללת הצהובה".
איתיחאד איירווייז , באנגלית: Etihad Airways; בתרגום לעברית: נתיבי אוויר מאוחדים) היא חברת התעופה הלאומית של האמירות אבו דאבי.
בסיסה הראשי נמצא בנמל התעופה של העיר.
בשנת 2018 זכתה החברה בתואר "מחלקה הראשונה הטובה ביותר".
איתיחאד איירוויז נוסדה ביולי 2003, טיסתה הראשונה התקיימה ב-5 בנובמבר אותה שנה בקו לאל-עין.
טיסתה הבינלאומית הראשונה התקיימה שבוע לאחר מכן בקו לביירות.
בשנת 2013 איתיחאד איירוויז זכתה במקום השביעי מבין חברות התעופה בעולם, ובשנת 2016 זכתה במקום הראשון בטקס פרסי World Travel, ובשנת 2017 זכתה במקום השמיני בטקס פרסי סקייטראקס.
בנוסף המחלקה הראשונה של החברה נחשבת כטובה בעולם.
צי המטוסים של החברה נכון לדצמבר 2025
עד 2020 נמנעה החברה מלטוס אל מדינת ישראל, או אף מלהיכנס אל שטחה האווירי, וזאת בשל אי קיום יחסים עמה מצד איחוד האמירויות.
עם זאת, החברה התירה לאזרחי ישראל לטוס עמה כמו אזרחי מדינות אחרות (גם ללא דרכון זר) ואף לשהות בשטח נמל התעופה באבו דאבי - זאת בתנאי שלא יעברו ביקורת דרכונים וייכנסו לשטח איחוד האמירויות, אלא ייצאו מנמל התעופה בטיסת המשך למדינה אחרת.
באמצע שנת 2020, בשל משבר הקורונה, חרגה החברה ממנהגה ושלחה שני מטוסים אל נמל התעופה בן-גוריון, עמוסים ציוד רפואי והומניטרי המיועד לרשות הפלסטינית.
המטוס הראשון נחת בשטח ישראל כשהוא צבוע בלבן, ללא סמלים המשייכים אותו לאיתיחאד איירווייז ולאיחוד האמירויות, אך המטוס השני (שנחת בישראל לאחר כשלושה שבועות) הגיע כשהוא מעוטר בסמלי החברה והמדינה, למרות הנתק הדיפלומטי בין המדינות.
עם חתימת הסכמי אברהם, ב-19 באוקטובר 2020 נחת בישראל מטוס ה-"Greenliner" של החברה, לראשונה בטיסת נוסעים.
יום לאחר מכן נחת בישראל מטוס נוסף של החברה, ועליו משלחת שרים בממשלת איחוד האמירויות, זאת במסגרת טקס חתימה על שורת הסכמים בין ישראל לאיחוד האמירויות שהתרחש בנתב"ג.
בנובמבר 2020 הודיעה החברה על פתיחת קו בין נמל התעופה הבינלאומי אבו דאבי לנמל התעופה בן-גוריון, הקו החל לפעול ב-6 באפריל 2021 בתדירות של שתי טיסות שבועיות, ומופעל במטוסי הבואינג 787-9 של החברה.
ב-10 באפריל הוכרז שאיתיאחד איירוויז תעבור להפעיל טיסות יומיות לישראל בשני שלבים בעקבות הביקושים הרבים לטיסותיה.
בשלב הראשון, החל מ-26 באפריל, איתיאחד הפעילה 2 טיסות שבועיות בשלישי ובשישי, והחל מה-1.6, החברה מפעילה טיסה יומית לישראל וממנה.
החברה מפעילה מטבח כשר באבו דאבי ומספקת מנות כשרות בהשגחת ארגון EAKC של הרב לוי דוכמן.
במהלך מלחמת חרבות ברזל, החברה המשיכה להפעיל ארבע טיסות שבועיות בקו אבו דאבי-תל אביב, בניגוד לרוב חברות התעופה הזרות שהפסיקו זמנית את הטיסות לישראל וממנה, בהמשך הגדילה את התדירות ונכון לאפריל 2025 היא מפעילה 19 טיסות שבועיות לנתב"ג.
בדצמבר 2025 הודיעה החברה שתפעיל 6 טיסות יומית (42 טיסות שבועיות) לנתב"ג מאבו דאבי מקיץ 2026, וזה הופך את ישראל ליעד הראשי שלה.
איתי רזיאל (נולד ב-26 באוגוסט 1975) הוא במאי וצלם ישראלי.
רזיאל הוא בוגר בית הספר לקולנוע וטלוויזיה באוניברסיטת תל אביב במגמת הפקה (2001), וב-2006 התחיל לימודי תואר שני בתחום זה.
מתחילת שנות ה-2000 עוסק בצילום בתעשיית הטלוויזיה והקולנוע בישראל.
צילם סרטי דוקו רבים, סדרות לטלוויזיה, תוכניות מציאות, פרסומות, קליפים ועוד.
רזיאל השתתף במספר פרויקטים של האחים ברק ותומר היימן.
בהמשך החל רזיאל לעסוק גם בבימוי.
הוא ביים סרט קצר בשם "מקודשת" (2008) בהשתתפות בקי גריפין וגיא אריאלי.
כן היה במאי-שותף עם דוד אופק בסדרת הדוקו-דרמה "בלי בושה" (2011, עבור yes הטלוויזיה בלוויין), אותה גם צילם.
כמו כן צילם יחד עם אופק את הסדרה הדוקומנטרית "זוגות" ששודרה בערוץ 8 ובשידורי קשת בערוץ 2.
במהלך 2015-2018 ביים וצילם את הסרט התיעודי "הקרב שאינו נגמר" - סרטם של איתי רזיאל ורודריגו גונזלס בהפקת שנהר הפקות.
הסרט עוסק בתקופה בה גונזלס היה לוחם מילואים במלחמת לבנון השנייה ובפוסט טראומה אותה חווה בעקבות כך.
הסרט שודר בספטמבר 2018 בערוץ 10 וזכה לביקורות חיוביות.פרויקטים טלוויזיוניים נוספים בהם השתתף רזיאל - "סליחה על השאלה" (כאן 2018), "היום בעוד שנה" (קשת 2018), "תום יער עושה בגרות" (yes 2018), "חנוך לוין - חיים שכדוגמתם לא ראינו מעולם" (ערוץ 1 - 2017), אחותי ג'קי (הוט 2017), (הוט 2017) swaggerz
בשנת 2023 צילם את הסרט הקצר "לחם עבודה" הנוצר עבור הפרויקט התיעודי "באין מדינה יש אזרחים" ששודר בכאן 11.
איתי שונשיין (נולד ב-19 בינואר 1978) הוא עו"ד, מנכ"ל לשכת עורכי הדין, פעיל ציבור, המשנה לראש עיריית פתח תקווה, ומחזיק תיק אזורי התעסוקה ומרכז העיר, יו"ר הוועדה לתכנון ובנייה של לשכת עורכי הדין במחוז מרכז.
כיהן כיושב ראש התאחדות הסטודנטים בישראל בשנים 2008-2006 והיה ליושב ראש הראשון שנבחר מקרב המכללות.
שונשיין נולד וגדל בפתח תקווה ולמד בתיכון אחד העם בעיר.
שירת בחיל הקשר ובשלישות הראשית ברמת גן בתפקיד מש"ק משמעת.
לאחר שחרורו מצה"ל החל בלימודי משפטים במסלול האקדמי המכללה למנהל.
ב-2004 שימש כעוזרו האישי של ראש עיריית פתח תקווה, יצחק אוחיון ובמקביל, החל לפעול במסגרת אגודת הסטודנטים במכללה בה למד.
בשנת 2005 נבחר לתפקיד יושב ראש אגודת הסטודנטים וכיהן כיו"ר דירקטוריון החברה הכלכלית של המסלול האקדמי המכללה למנהל – פל"ס.
במרץ 2006 נבחר שונשיין לכהן כיושב ראש התאחדות הסטודנטים הארצית, ובכך היה ליו"ר הראשון של ההתאחדות מקרב המכללות, בעוד שכל קודמיו לתפקיד היו נציגי אגודות הסטודנטים מהאוניברסיטאות.
מתוקף תפקידו כיו"ר ההתאחדות שונשיין מונה לכהן כדירקטור בחברה התיירות איסתא ליינס, וכן כדירקטור בחברת מאסטר-ביט - סוכנות הביטוח של הסטודנטים.
באביב 2007, לאחר שמונה על ידי יו"ר הכנסת דליה איציק לחבר המועצה להשכלה גבוהה, עמד שונשיין בראש המאבק המשותף לכלל ארגוני הסטודנטים כנגד ועדת שוחט אשר הייתה צפויה להמליץ על העלאת שכר הלימוד וקיצוץ בתקציבי מערכת ההשכלה הגבוה.
במסגרת המאבק השביתו ארגוני הסטודנטים במשך חודשיים את הלימודים במוסדות להשכלה גבוה ובמהלכם בוטלו 41 ימי לימוד.
היה זה מאבק הסטודנטים הגדול ביותר מאז שביתת הסטודנטים הגדולה של 1998. שביתת הסטודנטים הסתיימה רק לאחר התערבות ראש הממשלה אהוד אולמרט ושרת החינוך יולי תמיר.
המאבק המאורגן של ציבור הסטודנטים כנגד ועדת שוחט הסתיים בהסכם פשרה מול נציגי הממשלה עליו חתם שונשיין, לקול מחאה של סטודנטים רבים שראו בכך מחטף (פחות מחודש לאחר המאבק אף ניסו מספר ראשי אגודות להדיח את שונשיין מתפקידו).
במסגרת הסכם הפשרה התחייבו נציגי הממשלה שלא להעלות את שכר הלימוד, להחזיר תקציבים שקוצצו ממערכת ההשכלה הגבוהה במהלך השנים, ולפעול לרפורמה במערכת ההשכלה הגבוהה, בשיתוף מלא עם נציגי הסטודנטים.
שונשיין נבחר כמועמד לפרס בטקס אנשי השנה לשנת 2007 בקטגוריה החברתית לצד דורון אלמוג, עמרם מצנע, נעה סתת ואמנון נחמיאס.
עם סיום המאבק פעל שונשיין לקידום ענייני הסטודנטים מחוץ לגבולות המדינה והביא לקבלתה של התאחדות הסטודנטים בישראל כחברה מלאה בהתאחדות הסטודנטים האירופאית (European Students' Union).
שונשיין כיהן כחבר בחבר הנאמנים של ההסתדרות הציונית העולמית וקרן קיימת לישראל כנציג הדור הצעיר וציבור הסטודנטים.
בחודש מאי 2008, לאחר שראשי אגודות הסטודנטים באוניברסיטאות העברית, בן-גוריון והטכניון הודיעו על כוונתם לפעול להדחתו, החליט שונשיין לסיים את תפקידו בהתאחדות בשל חילוקי דעות באשר למבנה האחזקות של אגודת הסטודנטים בחברות הכלכליות שבבעלותה.
בנובמבר 2008 התמודד שונשיין בראש רשימת "גיל צעיר" למועצת העיר פתח תקווה, במסגרת מערכת הבחירות לרשויות המקומיות.
הרשימה, ששילבה בין צעירים לאנשי מפלגת הגמלאים גיל, זכתה במנדט למועצה ושונשיין הצטרף לקואליציה העירונית בראשות ראש העיר יצחק אוחיון בתפקיד מחזיק תיק הנוער והצעירים.
בכך היה לנציג הראשון של "מפלגות הצעירים" במועצת העיר פ"ת.
במקביל, סיים שונשיין את לימודי המשפטים והתמחה במשרד עו"ד.
ביוני 2012 מונה שונשיין על ידי ראש העירייה אוחיון ומועצת העיר לתפקיד סגן ראש העיר כאשר הוא ממשיך להחזיק בתיק הנוער והצעירים.
תנועת אומ"ץ פנתה למבקר המדינה בבקשה לבטל לאלתר את מינויו לסגן ראש העיר.
בבחירות אלו סיעתם של שונשיין ודוידאי זכתה ל-2 מושבים בלבד, בבחירות לראשות העיר הגיע למקום השלישי לאחר שקיבל 10.90% מהקולות.
בבחירות ב-2024, רץ יחד עם אורי אהד ברשימה משותפת בשם "מחויבים" – וזו זכתה לשלושה מושבים.
לאחר הבחירות, נכנס לקואליציה של גרינברג פעם נוספת.
שונשיין הוא אוהד הפועל פתח תקווה ואף לקח חלק כפעיל במחלקות הספורט של האגודה.
לקראת עונת 2009/2010 היה שותף להקמתן מחדש של מחלקות הכדוריד והכדורסל של האגודה.
בבחירות שהתקיימו ללשכת עורכי הדין בחודש יוני 2019 רשימתו של שונשיין ועו"ד שלמה שחר, מטעם סיעת דרך חדשה של ציון אמיר זכתה לארבעה מושבים במחוז מרכז.