tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
באותה השנה יצא תקליט אוסף של לוי - "מזמין אותך לרקוד" שמכיל 16 רצועות שכולן לקוחות מאלבומיו הקודמים של לוי, פרט לשיר "בודד ברוח" (מילים: יורם הראל חיימוב לחן: אורי חיימוב, עיבוד: אריה ברקוביץ'), שהוקלט לאלבום "השמים הם הגבול", אך לא נכנס אליו.
בשנת 1996 הוחתם לוי בחברת התקליטים "הליקון".
היה זה מהלך מפתיע ונחשוני לאחר שנים רבות, בה הוחתם זמר מהז'אנר המזרחי/ ים-תיכוני בחברת תקליטים 'ממוסדת'.
קדמו לו אז רק ההחתמה של שימי תבורי ואבנר גדסי בחברת סי.בי.אס.
בספטמבר אותה שנה יצא האלבום הראשון בהפקה והפצה של "הליקון" – "האור קרוב".
לראשונה נחשף כישרונו של לוי ככותב וכמלחין, כאשר הוא יוצר את מרבית שירי האלבום.
על עיבודי כל השירים וההפקה המוזיקלית הופקד צור בן-זאב.
מלבד שיר הנושא ללחן אלג'יראי, בלטו עוד: "סטאלה" ו"באתי עם הליל" (בשניהם מילים ולחן: נתי לוי) החפלאיים, וכן הבלדות: "עוד יום" (מילים ולחן: לאה שבת), "עכשיו את אינך", ו"מנגינה נגמרת" (שני האחרונים נכתבו על הפרידה של לוי מחברתו דאז – גלית).
את החזרה לחיק המסורת והדת ייצגו השירים: "לילה בתימן", "שבת היום", ו"אנא סלח".
לאחר ההצלחה הגדולה שהניב שיתוף הפעולה בין אייל גולן ללהקת "אתניקס", התברר כי חברת "הליקון" רצתה לשדך במקור את לוי לחברי להקת "אתניקס: זאב נחמה ותמיר קליסקי, אך השידוך לא יצא לבסוף לפועל.
ביולי 1997 העלו לראשונה האחים נתי וישי לוי מופע משותף שהתקיים בפסטיבל ערד.
את המופע הנחה שמעון פרנס, וניגנו בו, בין השאר, רביב בן מנחם בקלידים, מקס מקסים בגיטרה, ואמנון זנדני בתופים.
רק בקיץ 1999 יצא אלבומו הבא של לוי – "למענך", גם כן בחברת "הליקון", אך הפעם הוחזר לעמדת המפיק המוזיקלי "מעבד הבית" - אריה ברקוביץ'.
נתי לוי כתב והלחין כמעט את כל שירי האלבום.
לראשונה - ניתן לנתי לוי קרדיט משותף על העיבודים וההפקה המוזיקלית לצידו של אריה ברקוביץ'.
האחרון החזיר את הצליל המזרחי-ערבי-ספרדי המוכר עם שירים כמו: "אולה", "די לה" (בשניהם מילים ולחן: נתי לוי) ו"סימונה" (מילים ולחן: משה נגר).
בין השירים השקטים בלטו שיר הנושא, "כל הנרות", והשיר "גם אם הלך".
כמו כן נכללו באלבום שני החידושים ל"סורו מני" ו"פתאום מצאתי בך".
האלבום נחל הצלחה יחסית במכירות, במיוחד לעומת קודמו.
באוגוסט 2000 יצא אלבומו ה-9 במספר, "חובק 13 שנות זמר", שציין 13 שנים לקריירה של לוי.
האלבום הכיל מחרוזות שירים מאלבומיו הקודמים של לוי (בעיקר מ"האור קרוב" ו"למענך") וכן חידושים שלו לשירים של אחרים.
בין השירים שחידש: "בואי נערה" (במקור: ג'קי מקייטן), "מטדור" (במקור: משה הלל מ-1974) "סמדר" (במקור: חיים משה מ-1983), סמרה (במקור: רובי חן), 'ילדתי' של זוהר ארגוב מ-1986, "עיניה קראו לי" (במקור: אבנר גדסי 1976) שכונה 'בת כמה', וביצוע לשיר של עמיר בניון – "כשאת עצובה".
האלבום כלל גם שיר מקורי אחד - 'העיניים של המדינה' שכתב והלחין לוי, (עיבוד: קובי אחרק), שיצא כנגד האפשרות לירידה מרמת הגולן תמורת שלום עם סוריה.
בשנה זו, לוי גם כתב והלחין 2 שירים לאלבום הפריצה של ליאור נרקיס - "רק איתך" : "עד סוף ימיי", ו"לפני שאת הולכת".
בשנת 2001, באלבומו המצליח של שלומי שבת – "חברים", חיבר לוי את המילים ביחד עם ירון כהן ל"מתוקה שלי" – דואט שביצע שלומי עם רובי לוי (שהוא גם קרוב משפחה של לוי) והפך ללהיט גדול.
באותה שנה הוא נישא ליעל ועבר להתגורר ביישוב החרדי אלעד.
בשנת 2003 הקליט לוי 2 דואטים עם הזמר פיני חדד, שהפכו ללהיטים גדולים הן ברדיו והן בערוץ המוזיקה החדש, שהחל אז את שידוריו.
הראשון - "ילדה רעה", שהוקלט במקור לאלבומו של חדד.
השני – "אוהב אבל מציאותי" שהוקלט במקור לאלבום הדואטים הראשון בסדרת "שניים סוכר".
בתחילת שנת 2004 יצא אלבומו העשירי של נתי לוי – "חסד נעוריי" - שוב בהפקה ובהפצה של חברת התקליטים של אבי גואטה.
גם באלבום הזה בחר לוי בשני מעבדים: דני טלבי, ורמי רבה – כוחות חדשים ועולים בתחום העיבוד וההפקה המוזיקלית.
הסינגל הראשון שיצא מתוך האלבום "סבבה לך" היה, כנראה, ניסיון של לוי ללכת בעקבות האופנה ששלטה דאז בז'אנר, דוגמת "בלבלי אותו" של קובי פרץ, ו"מסובבת אותי" של רון שובל.
שיר קצבי נוסף באותה גישה היה "מכשפת אותי".
בין הבלדות בלטו שיר הנושא, "היום אני נושא אותך", (שיר חופה וקידושין, כמיטב המסורת הנהוגה בז'אנר הים-תיכוני) ו"אהוב ליבי" (שנכתב לזכרו של האח יגאל, שנהרג בתאונת אופנוע בשנת 1997).
באלבום נכללו גם הלהיטים "ילדה רעה", ו"אוהב אבל מציאותי".
באמצע שנת 2004, כתב לוי לאלבומו של רובי לוי את המילים לשיר הנושא "מת לחבק אותך" .
באותה שנה לוי הקליט עם לידור יוספי את "תחשבי" (מילים ולחן: יאיר תותחני, עיבוד: רובי שמעון), שהופיע באלבומו של האחרון.
בשנת 2005 הקליט עם אהרון ירימי את הדואט "גן עדן פרטי" לאלבום "24 שעות ביממה", מתוך אלבומו של האחרון.
באותה שנה, בפרויקט "שרים נעמי שמר", חידש לוי ביחד עם פיני חדד את "לילה בחוף אכזיב", ושר בשלישייה את "איתך מרגיש לבד" עם פיני חדד ורמי יהודה.
בשנת 2006 הקליט לוי 3 דואטים לאלבום "שניים סוכר 3": "כל מה שביקשתי" עם גילי עידן, "צמא לאהבה", ו"נלמד לסלוח" (בשניהם עיבוד של תמיר צור) עם שותפו הקבוע פיני חדד.
בנובמבר 2006 נישא לוי בשנית לשלומית צור.
לזוג נולדה בת בכורה בשם אור.
בסוף שנת 2006 יצא האלבום ה-11, "אהבה של פעם בחיים", שהכיל רובו ככולו דואטים ושיתופי פעולה של לוי עם זמרים אחרים מהז'אנר הים תיכוני, שהוקלטו בין 2003 ל-2006.
למעשה היו באלבום רק שני שירי סולו של לוי – שיר הנושא ו"הגורל שהפריד בינינו".
בנוסף הוקלט לאלבום גם דואט של לוי עם האח ישי – "ללכת ידי ביד".
שיתופי פעולה נוספים באלבום היו עם פיני חדד, לידור יוספי, בר כהן, חיים ישראל, וציון גולן.
בשנת 2008, באלבומו השני של האחיין שיר לוי (בנו של ישי לוי), ביצע עמו את "אתה עוד ילד" .
בנובמבר 2008 יצא הדואט "אוהב אותך" של נתי לוי ולידור יוספי.
בסוף שנת 2008 יצא אלבום שנקרא "נתי לוי וחברים שרים לרבנו".
האלבום הכיל 10 שירי אמונה.
נתי לוי שר 3 שירים באלבום: "קשה לי לוותר על אומן", "חשבון נפש/ידענו אבינו" ו"למנצח מזמור לדוד" - מזמור מהתיקון הכללי.
שאר השירים באלבום בוצעו על ידי זמרים אחרים דוגמת איציק קלה, איציק הרוש וגד אלבז.
באותה שנה יצא גם מיני אלבום של לוי: "האורות באומן" שהכיל 6 שירים: "חשבון נפש" שיצא גם באלבום 'שרים לרבנו': "קשה לי לוותר על אומן", "קרוב לאלוקים", "פושקינא", "אש באמונה".
במרץ 2009 יצא הסינגל "אישה של החיים" (מילים ולחן של לוי עצמו, לעיבוד של ציקי זנתי)
ב-20 ביולי 2009 יצא הסינגל "כל מילה" שכתב מוטי דוד, הלחין לוי, ועיבד ניר 'אדוש' ריחני.
ב-23 בנובמבר 2009 יצא דואט נוסף של לוי ופיני חדד: "הכוכבת" - את המילים כתב לוי, ללחן יווני, לעיבוד של אלי קשת.
ב-16 בינואר 2010 יצא "שלום עליכם", עיבוד של נדב ביטון לפיוט הידוע מערב שבת מתוך האלבום "שיר ותפילה", בו זמרים שונים (ביניהם גם יהורם גאון) שרו קטעי תפילה ופיוט.
ב-6 במאי 2010 שחררו הצמד נתי לוי ופיני חדד דואט נוסף - "קוסמת".
את המילים כתב יוסי בן דוד ללחן של קיריאקוס פאפדופולוס היווני.
ב-30 ביוני 2010 הוציא את הסינגל "פסגת החיים" - שיר חופה וקידושין שנכתב והולחן על ידי לוי, לעיבוד של ציקי זנתי.
ב-2 במרץ 2011 הוציא לוי את הסינגל המשמעותי ביותר שלו בשנים האחרונות - "נוסע" למילים של אלונה בן עמי, לחן שלו, ועיבוד של ניר 'אדוש' ריחני.
השיר, שכלל את השורה "אנסה ללדת אותך בלי צירים", מדבר על פרידה כואבת, ולוי חשף בראיון כי גם מערכת נישואיו השנייה באה לקיצה.
ב-31 במאי 2011 הוציא לוי את הסינגל הקצבי "דוגרי" למילים ולחן שלו ועיבוד של ניר 'אדוש' ריחני.
לוי צילם גם קליפ לשיר בחולות דימונה, בהם הוקמה תפאורה של אוהלים בסגנון של כפר בדואי.
את הקליפ ביים נהוראי חובב ביטון.
ב-15 ביולי 2011, יצא חידושו של לוי ל"שיר חייל" (לעיבוד והפקה מוזיקלית של נדב ביטון), שבוצע במקור על ידי שלמה ארצי באלבומו "דרכים" מתוך הפרויקט "שני צדדים למטבע", בו אומנים מהזמר המזרחי ביצעו חידושים לשירים מתוך הפופ והרוק הישראלי, ולהפך.
ב-2 באפריל 2012 הוציא לוי את הסינגל האחרון לפני צאתו של האלבום - "מזל טוב", למילים ולחן שלו, ועיבוד של ניר 'אדוש' ריחני.
ב-10 במאי 2012 פרסם את האלבום ה-13 במספר - "נוסע", שהכיל 19 שירים, וציין 25 שנה שנות קריירה, האלבום הכיל בין היתר 2 חידושים לקלאסיקות ישראליות: חידוש לשירו של עוזי חיטמן "רציתי שתדע", וחידוש נוסף לשירה של אילנית "ללכת שבי אחרייך".
כמו כן כלל האלבום 2 דואטים: "לך תמיד" – עם עזרי קרוואני, ו"ממעון שמיך" – עם יקיר ונה.
ב-18 בפברואר 2013 הוציא לוי את הסינגל "הנצח שלנו", סינגל ראשון מתוך אלבומו הבא ה-14 במספר את המילים כתבה דנה מוברמן, ללחן ועיבוד של היוצר והזמר סגיב כהן.
ב-14 ביולי 2014 הוציא לוי את השיר "אש האמונה", שיר מסורתי שהתאים לחיזוק רוח העם במציאות הביטחונית המורכבת בה אנו חיים.
ב-3 באוגוסט 2014 הוציא לוי את השיר "אריות במדים ירוקים" שכתב והלחין לוי בעצמו.
השיר הוקדש לחיילי צה"ל שלחמו באותה תקופה במבצע "צוק איתן" ברצועת עזה.
ב-18 בנובמבר 2014 הוציא לוי את הסינגל "מנגינה אחת", למילים ולחן שלו עצמו.
את המילים כתב גילי זכאי, את הלחן זכאי ועידו נורי, לעיבוד של ציקי זנתי.
ב-30 ביוני 2015 הוציא לוי את השיר "זכרונות ימי אהבתי" שיר לקראת המופע המשותף עם אחיו ישי לוי ואחיינו שיר לוי.
את המילים לשיר כתב אבי פרץ והלחינו אבי פרץ ועידו נורי.
ב-21 באוקטובר 2015 הוציא לוי סינגל נוסף בשם "איתך ירושלים" לקראת אלבומו הבא.
לוי כתב והלחין, לעיבוד של אלי אסרף.
בדצמבר 2015 הוציא את המחרוזות "רוח סתיו" ו"אש" שכללו להיטי עבר שלו.
במרץ 2016 הוציא חידוש לשירו "אל תלכי" (הידוע גם כ'שיר הלחישה'), כשעל העיבוד המחודש אחראי יוני טלבי .
ביוני 2016 שחרר לוי את מחרוזת "תורי תורי" שכללה גם את להיטי העבר: "השמיים הם הגבול", "שלום נערתי" ו"יא אמירה".
את המחרוזת עיבד גדי בן מנחם.
בספטמבר 2016 הופיע לוי לראשונה בקריירה שלו, באיטליה בפני הקהילה היהודית השוכנת במקום.
במופע זה ביצע קלאסיקות ישראליות רבות, ביניהם בלט במיוחד הביצוע לשיר "ואולי" (כנרת שלי) שנכתב על ידי המשוררת רחל.
כל הכרטיסים להופעה נמכרו תוך זמן קצר, והמופע זכה לביקורות אוהדות ונלהבות.
את ההופעה ניהל מוזיקלית יוני טלבי.
בדצמבר 2016 שחרר את הסינגל "דברים פשוטים" למילים של תמי ארמוני, ולחן, עיבוד, והפקה מוזיקלית של אריק זנטי.
בספטמבר 2017 שחרר לוי את הסינגל "היכן שלא אלך" כשעל המילים והלחן אחראי אמיר עזריאל לעיבוד של רמי רמה.
בנובמבר 2017 פרסם לוי גרסת כיסוי לשירה של שושנה דמארי "שובי בת ירושלים" בעיבוד מחודש של יוני טלבי.
השיר הוקלט כחלק מפרויקט המציין 12 שנים לפטירתה של דמארי.
במרץ 2018 פרסם לוי שני דואטים בעיבוד והפקה מוזיקלית של יוני טלבי: דואט ראשון נקרא "מישהו חושב עליך" בו אירח לוי את הזמר והיוצר יוני יעיש, את השיר כתב והלחין יאיר אברהמי.
הדואט שני הוא עיבוד מחודש לשירו של אוריאל שלומי "פסנתר" בו אירח לוי את אוריאל שלומי כמחווה לפועלו.
את מילות השיר כתב אסף אטדגי, והלחין גוסטו.
ביוני 2018 הוציא לוי את השיר "הצייר" למילים שלו עצמו, ולחן ועיבוד של אריק זנטי.
בדצמבר 2018 העלה לאתר יוטיוב קטעי הופעה חיה שהוקלטה וצולמה במועדון הזאפה.
את ההופעה ניהל מוזיקלית נדב ביטון.
במרץ 2019 הוציא את השיר "אם תגיד לה" למילים ולחן שלו, עיבוד והפקדה מוזיקלית של ציקי זנטי ואריק כהן.
בטקסט של השיר מציג לוי את נקודת מבטו בכל הקשור במערכות היחסים שבינו לבינה, ושר בקול רם את כל מה שאישה צריכה בחיים - הקשבה, הערכה ומילה טובה.
ביולי 2019 הוציא 2 שירים חדשים: "חכי איתי" שכתב יחד עם תמי ארמוני, הלחין ועיבד אריק זנטי, וכן "חסרי ישע", שכתב והלחין בעקבות פרשת ההתעללות בפעוטות בגן הילדים שניהלה כרמל מעודה בראש העין.
את השיר עיבד והפיק מוזיקלית רמי רבה.
בפברואר 2020 הוציא את השיר "מי סיפר לך" שכתב והלחין לעיבוד והפקה מוזיקלית של יוני קיסר.
במרץ 2020 הוציא את השיר "אין לנו אב אחר" שכתב והלחין לעיבוד של ציקי זנטי.
באוקטובר 2020 הוציא את השיר "כמו יונה" שכתב ואף הלחין נתי בעצמו לעיבוד של יוני קיסר.
בפברואר 2021 הוציא חידוש לשירה של אהובה עוזרי, "מי יענני" והקדיש את החידוש לזכרה את השיר כתבה והלחינה אהובה עוזרי ז"ל לעיבוד והפקה מוזיקלית של יוני טלבי.
במאי 2021 הוציא את השיר "לילות" שכתב לוי יחד עם לירון בן שמעון ללחן של בן שמעון ועמרי קסטן, כשעל העיבוד וההפקה המוזיקלית אחראי יוני טלבי.
באוגוסט 2021 לכבוד חודש הסליחות הוציא את השיר "אלול" שכתב והלחין בעצמו.
באוקטובר 2021 הוציא את השיר "שכניפגש תדע" לזכרו של אדיר ג'רפי, בנו של חברו הטוב, שבגיל 32 החליט לסיים את חייו.
לוי כתב והלחין את הקינה המרגשת, לעיבוד והפקה מוזיקלית של נאור סינואני.
בפברואר 2022 הוציא את השיר "נישמתיל'ה" שכתב והלחין לוי בעצמו לעיבוד של רמי רבא.
במאי 2022 הוציא שלושה שירים, "היית שם בשבילי"; "שוב לא נלך", שביצע במקור אריק לביא; ו"איתך ירושלים".
ביולי חידש את השיר "אמא טובה" שביצע במקור זוהר ארגוב שכתב אביהו מדינה ללחן יווני.
השיר יצא כאקפלה ללא כלי נגינה בשל ימי בין המצרים.
ב-20 בנובמבר 2022 הוציא את השיר "לבד על הדרך" שכתב והלחין לוי בעצמו לעיבוד והפקה מוזיקלית של עמוס כהן.
ב-12 בדצמבר חידש את השיר שכתב לבן דודו רובי לוי - "מת לחבק אותך".
1994 - מזמין אותך לרקוד
2008 - האורות באומן (מיני אלבום)
2008 - נתי לוי וחברים שרים לרבנו
נתן (נתי) מאיר (נולד ב-23 במאי 1955) הוא פוליטיקאי ואיש עסקים רומני ממוצא ישראלי, היה חבר בפרלמנט הרומני מטעם המפלגה "רומניה הגדולה", בעלת צביון ימני לאומני, אחר כך מטעם רשימה עצמאית.
מאיר נולד בעפולה, להורים שעלו מרומניה ב-1951. אימו במקור מן העיר טולצ'ה.
מאיר היה מעורב בפלילים בישראל בשנים 1987-1985 וריצה עונש מאסר על מעשי מרמה.
בשנת 1996 היגר לרומניה וב-1999 קיבל אזרחות רומנית.
ברומניה ייסד חברה להשמת עובדים לשוק הישראלי.
בשנת 2002 הפגיש ראש מפלגת רומניה מארה ("רומניה הגדולה") את מאיר עם איש קשר איראני, שהבטיח לספק לו דגימות דם ורוק של רון ארד.
המבצע המורכב ארך כחצי שנה, באישור גורמי הביטחון בישראל, אולם התברר שהדגימות שהועברו לא היו מגופו של ארד.
ברומניה הוצב מאיר ב-2004 בראש רשימת מפלגת "רומניה מארה" במחוז טולצ'ה.
שבוע לאחר בחירתו ברומניה, בדצמבר 2004, הורשע בבית המשפט בחיפה, במסגרת עסקת טיעון, בעבירות מרמה.
נגזרו עליו שלוש שנות מאסר על תנאי וקנס של מיליון שקלים.
כמו כן, חויב גם לפצות את קורבנותיו בסך של חצי מיליון שקלים.
בשנת 2005 פרש ממפלגתו וכיהן כציר עצמאי בפרלמנט הרומני.
בדצמבר 2006 היה מאיר מעורב ביוזמה להצעת חוק ברומניה לשחרור אסירים שהורשעו בעבירות קלות.
הוא נחשד במעשים פליליים ברומניה, מעשים המקושרים לתשלומי עובדים רומנים שנועדו לצאת לעבודה בישראל.
בשנת 2008 מסר את התפטרותו מהפרלמנט ובמרץ 2010 נידון מאיר לארבע שנות מאסר בגין הונאה והעלמת מס.
באפריל 2011 שוחרר מהכלא על תנאי.
הרשעה זו אושררה ב-28 בפברואר 2014. כמו כן, הורשע גם בנו ונידון לשנתיים מאסר על תנאי.
מאיר נעצר ברומניה והתנהל נגדו משפט על כך שרימה שמונה אנשים במטבע זר מזויף.
במהלך המשפט טען מאיר שהכסף המזויף מקורו במוסד הישראלי ושבמהלך חמשת חודשי מעצרו חלה באפילפסיה ובפרקינסון..
בספטמבר נשפט בבית הדין של בוקרשט בעבירות הונאה, הורשע ונידון ל-7 שנות מאסר בפועל.
בית הדין לערעורים אישר פסק דין זה והחליט על ריצוי העונש בחפיפה לעונש מאסר קודם נגד מאיר (גם הוא ל-7 שנים).
בסך הכל חויב מאיר בתקופת מאסר של שמונה שנים..
במרץ 2016 השתחרר מבית הכלא הרומני והגיע לישראל כתושב חוזר, לדבריו הוא חסר כל ובישראל יש לו חובות גדולים.
באוקטובר 2024 נעצר ברודוס על פי בקשת רומניה,שביקשה שהוא יוסגר לידיה בטענה שהוא נמלט מרומניה לפני מיצוי כל עונש המאסר שנגזר עליו.
מאיר טען שבשהותו ברומניה היה סוכן המוסד,ולכן על מדינת ישראל לסייע לו לא להיות מוסגר לרומניה
ביום שישי, 27 בדצמבר 2012 הוסגר נתי מאיר על ידי יוון לידי רומניה והובא אליה תחת משמר לשם ריצוי עונש המאסר שלו, 11 שנות מאסר, שהוטל עליו ב-2017.
נתי גרוברג (נולד ב-26 באפריל 1970), הוא ספורטאי פאראלימפי ישראלי.
גרוברג סיים את שרותו הצבאי והחל לעבוד כמהנדס בטיחות בחברת אפליי מטיריאלס ישראל.
נתי היה מעורב בתאונת דרכים קשה בשנת 1999 שבה רוסקה רגלו השמאלית ונגרמו לו פגיעות פנימיות נוספות.
גרוברג עבר 13 ניתוחים והשתקם לאורך כשלוש שנים, במהלכן הוא החל בשנת 2001 בפעילות בעמותת "אתגרים" לספורט הישגי בקרב נכים.
מטעם העמותה החל גרוברג לעסוק ברכיבה על אופני יד.
גרוברג, אלוף ישראל ברכיבה על אופני יד ומקום רביעי באליפות אירופה, השתתף בשנת 2007 באליפות העולם שנערכה בצרפת והגיע למקום השביעי, שהקנה לו את זכות ההשתתפות במשחקים הפאראלימפיים בבייג'ינג ב-2008. באחד האימונים לקראת התחרות חסמה ניידת משטרה סינית, באופן מפתיע, את הנתיב המיוחד לאופניים וגרוברג התנגש בה ונפצע.
כתוצאה מהתאונה סבל גרוברג משברים בכתף ובצלעות ונבצר ממנו להשתתף בתחרות.
לאחר התאונה למד גרוברג תכנות אינטרנט ועבד בתחום במשך כ-15 שנים.
בשנת 2018 החל לנהל את מרכז האופניים ומועדון הרכיבה של עמותת אתגרים בבית שניאור בתל אביב.
גרוברג נשוי ואב לשלושה, מתגורר בכפר בן-נון.
נתיב היה כתב עת ישראלי שעסק בחשיבה מדינית, חברה ותרבות.
נתיב היה דו-ירחון שיצא לאור משנת 1987, והגיליון המודפס האחרון יצא לאור בדצמבר 2008.
נתיב יצא לאור בהוצאת מרכז אריאל למחקרי מדיניות ובעריכתו של אריה סתיו.
ארכיון המאמרים הועלה לרשת האינטרנט ומאמרים נוספים המשיכו להופיע באתר האינטרנט של כתב העת.
מאמריו הפוליטיים של נתיב התמקדו בהתרעה בפני הסכנות הצפויות למדינת ישראל לטענת כותביו מן העולם המוסלמי.
דגש חזק מושם על דעת הכותבים כי תהליך השלום הוא חסר תועלת וניסיון להראות כי יש בו הונאה - הן מן הצד הערבי והן הונאה עצמית לכאורה של אנשי השמאל היהודי.
מאמרים רבים בנתיב מוקדשים לניסיונות להוכיח זיקה שבין המאבק הפלסטיני בעבר ובהווה לנאציזם ולאנטישמיות האירופאית.
וזאת במקביל למאמרים רבים שהוקדשו לשלילת קיומו של העם הפלסטיני.
כתב העת עסק גם בתהליך השלום עם סוריה, עקב אחר התחמשות מדינות ערב ובראשן מצרים, ואחר התקשורת הערבית וקריקטורות אנטי-ישראליות בו.
לכתב העת מדור תרבותי ובו מפורסמת שירה עברית, שירה מתורגמת וקטעי פרוזה.
את המדור ערך משה שמיר, ואחריו דרור אידר.
נתי הורטיג (נולד ב-9 במרץ 1986) הוא רוכב אופניים ישראלי, אלוף ישראל לשנת 2008 באופני כביש.
הורטיג הוא יליד ראשון לציון ומתגורר כיום באזור חבל מודיעין.
הורטיג החל להתאמן בקבוצה רכיבת שטח מקומית בהדרכת צביקה יוז'יק בגיל 12.
כעבור שנתיים עבר לקבוצת האופניים Velo Club Israel שבסיסה בחולון, מהוותיקות שבקבוצות הענף.
בתקופה זו נחשף לענף אופני הכביש והחל להתאמן עם טובי רוכבי ישראל (איתי ליפשיץ, דור דבירי, דניאל הלסטוך וצחי בויגן), תחת הדרכתו של שלום דביר.
בשנת 2004 דורג כרוכב ה-2 בארץ בקטגוריית עלית נוער באופני הרים, סיים במקום ה-3 באליפות ישראל באופני כביש לנוער ובמקום השני באליפות ישראל במקצה נגד השעון.
בשנה זו הוכר כספורטאי מצטיין טרם גיוסו לצה"ל.
בשנת 2006 עבר הורטיג לקבוצה חדשה ומתפתחת "טים מצמן" על מנת להתקדם מבחינה מקצועית.
בשל היותו מדריך אימון גופני בצה"ל, הצליח הורטיג לשלב בין שירות הצבאי לתחרויות ואימונים וניצח מספר תחרויות כדוגמת קרמיס יער המגינים, מרוץ חריש ומרוץ סיום עונת 2006 באורים, אותו ניצח בבריחת יחיד מהדבוקה כ-5 קילומטרים מהסיום.
בשנת 2008 סיים את שירותו הצבאי וניצח את אליפות ישראל לבוגרים יום אחד בלבד לאחר שהצליח לסיים במקום ה-3 באליפות ישראל נגד השעון (שני המרוצים התקיימו בסוף שבוע אחד באזור אורים).
בשנה זו נבחר הורטיג לרוכב השנה של איגוד האופניים בישראל.
הורטיג היה חבר בנבחרת ישראל באופני כביש משנת 2004 ועד 2009.
נתי אורנן (נולד ב-26 בנובמבר 1975 בגבול רמת גן גבעתיים) הוא יוצר בין תחומי, מוזיקאי, אמן, מדריך מדיטציה ושליח.
לאחר סיום לימודיו בסטודיו למשחק של יורם לוינשטיין יצר אורנן את הדמות "גוטל בוטל", גיבור הקברט "מופע החיים של גוטל בוטל".
בין השנים 2000–2008 העלתה קבוצת "גוטל בוטל" את הקברט במסגרת הפרינג' בתיאטרון תמונע, במועדון הבארבי בתל אביב, במרתף 10 בחיפה, ועוד.
הנראטיב של "מופע החיים של גוטל בוטל" הוא סיפור (אוטוביוגרפי בחלקו) על עימות בין שתי דמויות, נתי אורנן עצמו, והאלטר אגו שלו - מר גוטל בוטל, דמות שתלטנית ויצרית.
המופע הקאלטי צבר קהילת מעריצים שפקדה בקביעות את הופעות הקבוצה, עד שב-2009 יצא לאור סרט עלילתי באורך מלא, "מופע החיים של גוטל בוטל", בבימויו של דניאל סיוון, ובהפקת יריב מוזר, שי אברמוב ואריק ברנשטיין.
הסרט, שזכה בתמיכת קרן הקולנוע הישראלי ובציון לשבח בפסטיבל הבינלאומי למוזיקה וקולנוע בשיקגו "Glam Rock Award", הוא גם הסרט הישראלי הראשון שהופץ רק דרך האינטרנט.
בפסקול הסרט, שזורים גם שירים שהעלתה קבוצת "גוטל בוטל" ב-2003–2004 במסגרת "מופע החיים של מוטי פנאן", אופרת רוק אפוקליפטית אודות ישראל בתחילת האלף השלישי, שהוקלטה בתמיכת משרד התרבות, ויצאה לאור כאלבום ב-1 בינואר 2008.
בשנת 2010 עבר אורנן לברלין, שם הקים את קבוצת "התיאטרון העליון" - das Übertheater.
הוא הוזמן על ידי "הזירה הבין תחומית" על מנת להציג בפסטיבל "קולה של המילה", והעלה בה את "תישארו בבית", מופע יחיד המשלב תיאטרון דוקומנטרי עם סרטי וידאו שיצר בישראל ובגרמניה.
העבודה תורגמה לגרמנית על ידי האמן סטפן הרץ ועלתה בברלין ובדרזדן בשם zuhause bleiben.
בשנת 2007 חבר אורנן לשחקנית היוצרת הילה גולן, וביחד העלו בפסטיבל עכו את המופע "גם טריאקי זה כואב".
בפסטיבל עכו 2010 השתתף נתי כשחקן יוצר וכמוזיקאי ביצירה "השולחן המשפחתי" בבימויו של דודי מעיין.
בשנים 2018/19 השתתף כשחקן-יוצר ומוזיקאי ביצירה "חוני'לה מה יהיה", בבימויו של דודי מעיין ב"מרכז חוני ליצירה מתמדת" בתל אביב.
ב-2019/20 שיחק במופע "שפת ים כנרת" בבימויה של שירי ג'ורנו בתיאטרון הידית.
בין השנים 2005–2009 שימש אורנן ככתב תרבות בעכבר העיר תל אביב.
במהלך 2008 החל לשמש כמאמן בימתי (Performance Trainer), ללהקות ואמנים שונים, ובמקביל הקליט את אלבומו השני, שהוא אלבום הסולו הראשון שלו, "עבודת בית", שיצא לאור באפריל 2009.
בין השנים 2010–2012 אימן אמנים גרמנים וישראלים בגרמניה.
בשנת 2012 שב לישראל ועבד כמקרין סרטים בסינמטק תל אביב עד שנת 2016. כמו כן הוא עובד עם בעלי צרכים מיוחדים עימם הוא מעלה את יצירותיהם האישיות בפורמט "תיאטרון דוקומנטרי".
בעבר ניהל מערכת יחסים ארוכה עם השחקנית סמדר יערון, שגילמה בסרט "מופע החיים של גוטל בוטל" את אמו של גוטל בוטל.
המלחמה של גיורי, יחד עם טל וגנר, 2006
מופע החיים של גוטל בוטל, ביחד עם טל וגנר וקבוצת גוטל בוטל, 2009
מופע החיים של מוטי פנאן, 2008
דואר נא / אלבום רשת עם רפי פרח
העולם הזה / ep בהפקת גיל סמטנה, 2018
נתי עזריה (נולד ב-31 במאי 1967 בנתניה) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת החלוץ, ומאמן כדורגל בהווה.
עזריה החל את דרכו לאחר שהחל לשחק במחלקות הנוער של מכבי נתניה.
עזריה, עלה לקבוצת הבוגרים של המועדון, בעונת 1984/85. עזריה ערך את הופעת הבכורה שלו באותה עונה נגד הפועל לוד, במשחק עזריה כבש צמד וקבוצתו ניצחה 0–9, הניצחון הגבוה ביותר של מועדון הכדורגל בכל הזמנים.
במדי נתניה, נחשב עזריה לאחד החלוצים הבולטים של מכבי נתניה בשנות ה-90 כשהוא כבש לטובתה למעלה מ-100 שערים בכל המסגרות.
במהלך הקריירה שלו שיחק עזריה גם בהפועל כפר סבא, מכבי שעריים, הפועל טייבה, ובהפועל אכסאל.
ולאחר 15 שנים, החליט לסיים את הקריירה ופרש ממשחק פעיל.
לאחר הפרישה ממשחק פעיל, קיבל עזריה תפקיד ניהולי במכבי נתניה כמנהל ספורטיבי.
עזריה פעל בתפקיד זה משנת 2000 עד לשנת 2005. לאחר מכן, בעונת 2005/06, מונה למאמן קבוצת נערים ג' של המועדון.
במהלך עונה זו הוביל את הקבוצה למקום השלישי בליגה השנייה כאשר קבוצתו של עזריה, מנצחת 8 פעמים רצוף במהלך הסיבוב השני.
את העונה שלאחר מכן, עונת 2006/07 הוביל עזריה את קבוצתו לזכייה בגביע המדינה לנערים ג', לאחר שבמשך תקופה ארוכה, קבוצות הנערים של מכבי נתניה לא זכו בתואר.
באוגוסט 2008 מונה עזריה לעוזר המאמן של לותר מתאוס בקבוצת הבוגרים של מכבי נתניה.
לקראת עונת 2008/09 החליט בעלי הקבוצה דניאל יאמר לצמצם את השקעותיו הכספיות בקבוצה.
מרבית השחקנים הבכירים בקבוצה והמאמן לותר מתאוס שוחררו, ועזריה קיבל את תפקיד המאמן הראשי.
אולם בסיום ארבעת מחזורי הליגה הראשונים דורגה הקבוצה בתחתית הטבלה לאחר שהשיגה 2 נקודות בלבד, וראובן עטר מונה במקומו של עזריה.
לאחר מכן אימן את קבוצת מכבי עמק חפר בצוותא עם סלובודן דראפיץ'.
בשנת 2010 חזר לאמן את קבוצות הנערים של מכבי נתניה, ובקיץ 2012 מונה למאמן קבוצת הנוער של המועדון.
בקיץ 2013 מונה למאמן קבוצת הנוער של הפועל כפר סבא.
נתח שוק הוא מונח במנהל עסקים המתאר את האחוז מכלל השוק הרלוונטי אותו משרת מוצר או ספק.
נתח שוק נחשב כאינדיקטור מרכזי לתחרותיות בשוק, כלומר, מידת הצלחת חברה מול מתחרותיה, ומידת התחרותיות בשוק.
מכך שנתח השוק של חברה גדול יותר נובע שהיא מתמודדת טוב יותר מול המתחרות שלה, ובד בבד על תחרותיות הולכת ופוחתת בשוק.
ניתן לחשב נתח שוק במונחי יחידות מכירה או במונחי כסף:
במונחי יחידות מכירה - נתח השוק של מוצר יחושב כסך יחידות המוצר שנמכרו בתקופה חלקי סך כל היחידות מכל הסוגים שנמכרו בשוק המוצר באותה תקופה
במונחי כסף - כסך ההכנסות של המוצר חלקי סך ההכנסות של כל סוגי המוצרים באותו שוק מוצר
נתח ארנק הוא מונח במנהל עסקים המתאר את החלק היחסי של ספק או מוצר מסוים מכלל ההוצאות של פרט בשוק הרלוונטי.
נתח הארנק מחשב את ההוצאה של לקוח אצל הספק (או עבור המוצר) באחוז מכלל ההוצאות בשוק המוצר הרלוונטי.
המושג משמש בעיקר בשיווק בניהול קשרי לקוחות ובשיווק B2B, שכן בתחומים אלו קל יותר לאפיין את הלקוח הבודד.
נתיב - המרכז הלאומי לזהות וגיור הוא גוף ממלכתי ללימודי יהדות לישראלים המבקשים להתגייר.
הרקע לוועדת נאמן ולהקמת הארגון הוא עתירותיהם לבג"ץ של הזרמים הלא-אורתודוקסיים בישראל שדרשו להכיר בגיוריהם הנעשים בישראל.
בג"ץ דרש מהכנסת לתשובה בנושא מיהו יהודי, וסיעות חרדיות ניסו להעביר תיקון לחוק המבהיר כי גיור תקף הוא אך ורק גיור אורתודוקסי.
הדבר הוביל לסערה בקרב הציבור היהודי בארצות הברית ולחשש למשבר ונתק.
ראש הממשלה דאז בנימין נתניהו החליט בשנת 1997 על הקמת "הוועדה לגיבוש רעיונות והצעות בנושא הגיור בישראל" (ועדת נאמן).
הוועדה הייתה מורכבת מנציגים ורבנים אורתודוקסים, קונסרבטיבים ורפורמים.
בדו"ח הוועדה ניסתה להגיע לפשרה בכך שיופרדו ההכנה לגיור (שיעברו על ידי נציגים מכל זרמי היהדות) ותהליך ההכרה בגיור (שיהיה לפי כללי היהדות האורתודוקסית).
אולם עקב ההחלטה לשלב בהכנה לגיור זרמים שונים ביהדות סירבה מועצת הרבנות הראשית להתחייב על מדיניות גיור מקלה.
בהחלטת ממשלה מספר 3613 מ-7 באפריל 1998 לאור המלצות הוועדה, הוחלט על הקמת בתי הדין המיוחדים לגיור ואת המכון המשותף ללימודי היהדות.
הארגון הוקם בשנת 1999 תחת השם המכון המשותף ללימודי יהדות ובשנת 2015 שונה שמו לנתיב.
בראש הארגון פועלת הנהלה ציבורית בראשות פרופסור בנימין איש שלום ובה ויושבים נציגים משלושת הזרמים המרכזיים ביהדות.
הארגון מופעל על ידי הסוכנות היהודית ואגף הגיור במשרד ראש הממשלה.
נתיב משמש כמסגרת ההכנה המרכזית לגיור בישראל ומופקד על תוכנית הגיור בצה"ל.
בתור גוף ממלכתי, הלימודים בו ניתנים ללא תשלום.
הארגון מפעיל עשרות כיתות לימוד בפריסה ארצית ומציע קורסים מותאמים לאוכלוסיות שונות לרבות סטודנטים ואנשים עם מוגבלות.
משך הלימודים במסגרות האזרחיות הוא כעשרה חודשים עד שנה ומפגשי הלימוד נערכים פעם עד פעמיים בשבוע.
במהלך הלימודים מלווים המורים את המתגיירים בכל שלבי תהליך הגיור.
תוכנית נתיב בצה"ל כוללת את:
קורס נתיב - קורס זהות יהודית ישראלית
סמינר גיור א' - עבור חיילים המעוניינים להמשיך בתהליך גיור
סמינר גיור ב' - עבור חיילים המעוניינים להשלים את הגיור בצה"ל
התוכנית ספגה ביקורת קשה על כך שהיא משדלת אזרחים ישראלים להמיר את דתם, מהלך שגונה כמיסיונרי.
ב-2018 פסק בית-המשפט העליון שאסור לצבא לחייב חיילים להשתתף בפעילויותיה, לאחר שהקצין חסר הדת סטניסלב יורובסקי עתר בדרישה שהממונים עליו יפסיקו להטרידו בהצעות להמרת דת.
צה"ל ממשיך להציע לחיילים לא-יהודים לפנות אל "נתיב." ואף מתגמל אותם על כך.
נתח קצבים הוא כינוי למספר נתחי בשר שמקורם בסרעפת הבקר.
השם נובע מהסיפור כי קצבים מעדיפים לשמור את הנתח לעצמם ולא למכור אותו באטליז.
נתח קצבים עבה - שריר שנמצא בהמשך של נתח הקצבים הדק ומשקלו בערך 850 גרם.
בין שמותיו וכינוייו הרבים של הנתח ניתן למנות את ה"אונגלה" מצרפתית Onglet, באנגלית Hanger במספור האמריקאי NAMP 1140, במקסיקו Arrachera.
נתח קצבים דק - הנתח מורכב מ-18 שרירים, המחוברים יחד ותומכים בסרעפת.
ידוע בשם סקירט (Skirt) שמקורו בכינויו הבריטי ומתבסס על דמיון סיבי הנתח לחצאית, "רוטפלייש" מגרמנית, "אנטרנייה" Entraña בארגנטינה.
יש שני סוגים של נתח קצבים דק:
פנימי (לצלעות) NAMP 121 D במספור האמריקאי שמשקלו בערך 1,200 גרם
חיצוני (לצלעות) NAMP 121 C במספור האמריקאי שמשקלו בערך 450 גרם.
החיצוני ארוך יותר, צר יותר, עבה יותר ורך יותר
נתח הקצבים הדק מתאים לצלייה במחבת או בגריל ופופולרי מאוד במטבח הצרפתי, שם הוא משמש כמנת ביסטרו מפורסמת.
בישראל נעשה בו באופן מסורתי שימוש רב במסעדות הגריל והבשר של שוק התקווה בתל אביב-יפו שם מכונה "אדום" ונחתך לשיפודים וכן במסעדות הטריפוליטאיות המסורתיות של שוק נתניה.
נתנאל (נתי) גולן (5 באוקטובר 1942 – 22 באוקטובר 2004) היה קצין צה"ל בדרגת תת-אלוף, בעל עיטור הגבורה על פועלו במלחמת ששת הימים.
נולד בתל אביב כנתנאל הורוביץ, בנם של דב וצילה.
התגייס לצה"ל במאי 1961, ועשה את שירותו הצבאי בחיל השריון.
בשריון עבר הכשרה כלוחם וסיים קורס מפקדי טנקים.
בהמשך השלים קורס קצינים ובאפריל 1963 מונה למפקד מחלקת טנקים בגדוד 52. לאחר שחרורו שירת במילואים כקצין בגדוד 129 של חטיבה 8. במלחמת ששת הימים שימש מפקד פלוגה בגדוד ולחם עמו בתחילה בגזרת כונתילה בסיני.
בהמשך המלחמה הופנתה החטיבה לחזית הצפון והייתה הכוח הראשון והעיקרי שהשתתף בפריצה לרמת הגולן.
גדודו השתתף בקרב על קלע, ולאחר שהמג"ד, אריה בירו, נפצע וסגנו נהרג, פיקד גולן על הגדוד.
במהלך הקרב, נפגע גולן מקליע בראשו ומרסיסים בגבו ונאלץ להחליף מספר טנקים שנפגעו.
על פועלו בקרב זכה לעיטור הגבורה.
לאחר המלחמה השתתף בפרויקט המרכבה כאזרח עובד צה"ל.
גולן המשיך להתקדם בתפקידו בשירות המילואים, וב-1971 מונה למפקד גדוד בדרגת רב-סרן.
באותה תקופה החליף את שם משפחתו מהורוביץ לגולן.
בפרוץ מלחמת יום הכיפורים, שהה בחו"ל וחזר לישראל על מנת להתגייס.
הוא הקים גדוד טנקים מאולתר אשר הורכב מחוזרים מחו"ל ומלוחמים אשר לא היו משובצים.
הגדוד כלל כ-30 טנקי שוט-קל (צנטוריון) וזכה לכינוי "כוח נתי".
היחידה הופנתה לסייע לכוחות בחזית רמת הגולן וב-12 באוקטובר הצטרפה ללחימה במובלעת הסורית.
סמוך לכפר נסג', ביום הקרבות הראשון של הכוח, נתקל הגדוד במארב סורי ורבים נפגעו.
נתי נפצע קשה בראשו אך הכוח המשיך להילחם.
לאחר המלחמה חזר לשירות קבע ומונה לקצין אג"ם באוגדה 194. בשנים 1977-1976 שימש כסגן מפקד חטיבה 280 ובשנים 1978-1977 שימש כסגן מפקד בסיס צאלים ובמקביל פיקד על חטיבה 106. ביוני 1979 מונה למפקד חטיבה 7, ותחת פיקודו הייתה חטיבה 7 הראשונה שקלטה ועברה הסבה לטנקי מרכבה.
לאחר מכן היה קצין קישור של צה"ל בפיקוד האימונים וההדרכה של צבא ארצות הברית.
ב-1982 מונה למפקד חטיבה 460, חטיבת קורס המפקדים וקורס הקצינים של השריון.
גולן קודם לדרגת תת-אלוף ומונה למפקד אוגדת המילואים 49. בתפקידו הבא שירת כמפקד אוגדה 36, אוגדת שריון סדירה ברמת הגולן.
תפקידו האחרון בשירות הקבע היה סגן מפקד מפח"ש עד שחרורו ב-1992.
לאחר פרישתו מצה"ל פנה, משיקולי אידאולוגיה, לעסוק בחינוך לגיל הרך ופתח בשנת 1995 את חברת מ.נ.
המעונות הראשונים שנפתחו היו בשוהם ובמודיעין.
ילדיו המשיכו את דרכו והקימו את רשת "גני גולן" אשר מפעילה גנים פרטיים במספר מקומות בארץ.
ב-2004 נפטר מסרטן, ונקבר בעיר מגוריו מודיעין.
הותיר אחריו אישה וחמישה ילדים (שלישייה ותאומים).
ב-2014 נחנך בעיר מודיעין-מכבים-רעות מרחב מצוינות על שמו.
האנדרטה ממוקמת כ-100 מטרים מצפון לתצפית קוניטרה ומשקיפה על האזור שבו נלחם הכוח.
נֶתֶז (או רִיקוֹשֵט, מצרפתית: Ricochet) הוא עצם שניתז כתוצאה מפגיעת קליע או פגז או כתוצאה מהתפוצצות פצצה.
כמו כן, לעיתים הקליע עצמו סוטה ממסלולו לאחר הפגיעה במשטח.
נתז שנוצר כתוצאה מירי מורכב בדרך כלל מהחומר שממנו עשוי העצם שבו פגע הקליע או הפגז.
במקרים מסוימים עשוי הנתז להיווצר מחלקי הקליע עצמו שהתפרק לאחר שפגע במטרה קשיחה ושחלקיו שינו את כיוון תנועתם.
על פי חוק שימור האנרגיה, סך האנרגיה הקינטית של כל הנתזים שנוצרו כתוצאה מירי אחד יהיה נמוך מהאנרגיה שהייתה בקליע טרם פגיעתו.
הפרש האנרגיה הקינטית הוא החום שנוצר בעת הפגיעה.
צורתם וגודלם של הנתזים משתנה בהתאם למשתנים רבים ובהם זווית הפגיעה, מהירות הפגיעה, החומר ממנו עשוי הנתז, טמפרטורה ועוד.
לעיתים לנתז צורה פחוסה שמשפיעה על המסלול הבליסטי של הנתז.
גורמים המשפיעים על היווצרות נתזים
החומר ממנו עשוי הקליע (או הפגז) הנורה.
קליעים מחומר רך אינם חודרים לעומק ובעלי סבירות גבוהה יותר להתפרק וליצור בהתפרקותם נתזים.
הסיכויים להתזה גדלים בעת פגיעה במשטחים קשיחים ושטוחים כגון קירות, בטון ופלדה.
לעומת זאת חומרים אלסטיים סופגים את האנרגיה ועוצרים את הקליע לאחר שחדר לתוכם.
פגיעת קליע בנוזל תביא לבליעה מהירה של האנרגיה עם הסתברות נמוכה לנתזים שיכולים להיווצר רק מהחומר של הקליע עצמו.
כמות האנרגיה שבקליע הפרופורציונית למכפלת ריבוע המהירות במסה של הגוף הפוגע.
ככל שהאנרגיה גבוהה יותר כך ההסתברות לפרוק או תלישה של חלקים מהחומר תגדל.
זווית פגיעה חדה יכולה להביא לתלישה של חלקי חומר ולהיווצרות נתזים גם מחומרים רכים ואלסטיים יחסית.
בצבאות רבים נהוג לנקוט באמצעי זהירות על מנת למזער את סיכויי ההיפגעות מנתז.
שימוש במטרות קרטון (שנחדרות על ידי הקליע מבלי שיתפרק)
ירי לעבר חומת מפגע העשויה חול או אדמה שסופגים אנרגיה ביעילות
שמירת מרחקי בטיחות מן המטרה עליה יורים.
קירות מבנים שמיועדים לאימוני לוחמת שטח בנוי מצופים לרוב בקולטי נתזים (יריעות גומי דחוס לקליטת הקליעים) המאפשרים תרגול ירי בתוך מבנה, תוך הקטנה בסיכון ליצירת נתזים.
נתי כהן (נולד ב-6 ביוני 1973) הוא מאמן כדורסל ישראלי שישמש כמאמן בליגת העל ובליגה הלאומית.
בנוסף משמש כמנהל המקצועי של מחלקת הנוער של מכבי אשדוד
כהן גדל במחלקת הנוער של הפועל חולון.
בגיל צעיר מאוד החל לאמן קבוצות ילדים ונוער.
בתחילת הקריירה שלו אימן כהן במחלקות הנוער של הפועל חולון (מאמן נוער, עוזר מאמן ותקופה קצרה כמאמן ראשי בבוגרים), בני הרצליה, הפועל כפר סבא והפועל גליל עליון.
כמו כן, אימן בקבוצות הבוגרים של בני הרצליה (ממהליגה הארצית) והפועל כפר סבא.
בעונת 2003/04 החל לאמן את מחלקת הנוער של הפועל גליל עליון, איתה זכה באליפות הליגה לנוער.
במקביל שימש כעוזרם של דני פרנקו ועודד קטש בקבוצה הבוגרת.
בעונת 2004/05 הוביל את תיכון עמק החולה לאליפות ליגת העל לתיכונים.
בחודש ינואר 2005 החל לשמש בעוזר מאמן בנבחרת הקדטים של ישראל.
בעונת 2008/09 אימן את קבוצת מכבי הוד השרון, איתה הגיע עד לחצי גמר הליגה הלאומית והפסיד לברק נתניה.
בחודש יוני 2009 מונה למאמן נבחרת הקדטים של ישראל, בה אימן שלוש שנים.
בעונת 2009/10 אימן את קבוצת מכבי פתח תקווה, איתה העפיל לליגה הלאומית מהמקום הראשון, אך ראשי הקבוצה העדיפו להישאר בליגה הארצית מטעמים כלכליים.
בתחילת עונת 2010/2011 החל לאמן את אליצור יבנה מהליגה הלאומית למשך שלוש עונות.
במהלכן הגיע עם הקבוצה שלוש פעמים ברציפות לחצי גמר הפלייאוף.
בחודש מאי 2012 עזב את נבחרת הקדטים והצטרף למחלקת הנוער של עירוני נס ציונה כמנהלה המקצועי.
בחודש יוני 2013 חתם כהן בקבוצת מכבי אשדוד מליגת העל, אותה אימן עד למחזור העשירי ופוטר.
בחודש פברואר 2014 החליף את עמיר עוזי באליצור יבנה.
בתחילת עונת 2014/15 חתם כהן בקבוצת מכבי קריית גת, (במקביל לתפקיד המנהל המקצועי במחלקת הנוער של הפועל תל אביב).
במהלך עונת 2016/17 התפטר נתי כהן מאימון מכבי קריית גת.
ב-21 בדצמבר 2017 חתם בהפועל חיפה מהליגה הלאומית.
ב-15 בפברואר 2018 חתם במכבי חיפה מליגה העל וישמש כעוזר מאמן.
ב-11 ביוני 2018 חתם כמאמן מכבי הוד השרון בעונתו הראשונה בהוד השרון הוביל את הקבוצה לסיום במקום ה-11.
בעונת 2019/20 הוביל כהן את הקבוצה במשך 22 מחזורים עד להפסקת הליגה בעקבות משבר הקורנה כאשר הקבוצה ממוקמת במקום ה-6 עם מאזן חיובי של 12 ניצחונות ו-10 הפסדים.
ביוני 2020 חתם בהפועל חבל מודיעין מהליגה הלאומית.
בפברואר 2023 חתם במכבי ראשון לציון מהליגה הלאומית, באפריל 2023 פוטר מתפקידו והוחלף באבי סוכר.
בשנת 1983 עבר כהן טרגדיה משפחתית כשבחודש וחצי איבד את סבו, אביו ואחיו.
כהן נשוי משנת 2000 ואב לשניים.
נתי אדלר (נולד ב-1 ביוני 1970) הוא יוצר ובמאי של קולנוע תיעודי ועלילתי, בשנים האחרונות מתמקד אדלר ביצירת סרטים וסדרות תיעודיות.
סדרות התעודה שיצר וביים עוסקות בבחינה של התפוררות המשפחה בימינו.
בסרטים העלילתיים שביים עסק אדלר בדמויות משולי החברה ובביקורת על המערכת הצבאית.
בצה"ל שירת תחילה בנח"ל ובהמשך, בתור צלם ועורך וידאו בחיל האוויר.
במהלך לימודי הקולנוע כתב וביים את הסרט הקצר "אפס בהתלהבות" (1995).
קומדיית אבסורד המתרחשת בצבא, בתור לקב"ן, ובה משחקים, בין היתר הקולנוען דורון צברי והמשורר איתן נחמיאס גלס.
הסרט זכה בפרס הסרט הקצר הטוב ביותר בתחרות המכון הישראלי לקולנוע.
ב-1998 כתב (עם איגור ויזמנסקי) וביים את סרט הגמר שלו "ספסיבה קינג-ג'ורג'".
בתפקיד הגברי הראשי שיחק ישראל דמידוב.
הסרט זכה בפרס מוגרבי על בימוי וצילום.
ב-1999 אדלר ביים שלושה פרקים בסדרה התיעודית "זום".
אחד מהפרקים - "ילדים בעיר זרה" - הוא הסרט התיעודי הראשון שנעשה על ילדי העובדים הזרים בישראל.
אדלר הוא תסריטאי (ביחד עם שלומי פרי) ובמאי של "בוצ'אצ'י" – דרמה בת 52 דק' (2001).
"בוצ'אצ'י" הופקה עבור 'רשת', במסגרת פרויקט "שיעור מולדת" בעריכת רנן שור.
זוהי דרמה קומית המספרת על תחרות שירה שמתקיימת בבסיס חיל האוויר לקראת יום העצמאות.
התחרות נערכת בין הטבחים לטייסים.
הדרמה היא בעלת נקודת מבט אירונית על המעמדות בצבא.
בדרמה משחקים משה פולקנפליקט, יונתן רוזן, פיני טבגר.
דודו טסה, שהיה אז בתחילת דרכו, הלחין את המוזיקה ושיחק בתפקיד משנה.
בשנת 2005 אדלר כתב את התסריט וביים ואת הסרט התיעודי "הכובעים של ירושלים".
הסרט עוסק בכובעים בעיר - כסממן תרבותי, דתי, מעמדי ומגדרי.
את המוזיקה לסרט כתב יוני בלוך.
הסרט זכה בפרס פורום היוצרים התעודיים לעריכה והצילום, השתתף בתחרות הרשמית בפסטיבל אידפא באמסטרדם, ובעוד פסטיבלים רבים, ונרכש לשידור במספר רב של תחנות טלוויזיה באירופה.
בשנת 2006, אדלר יוצר ובמאי ראשי של "הבטחנו זה לזו" - סדרה תיעודית בת שישה פרקים על תופעת הגירושין בישראל.
הסדרה שודרה בערוץ 10 בהנחיית קובי מידן.
כל פרק עוסק בנושא אחר שמאפיין גירושין – הילדים, המעבר מאהבה למלחמה, נאמנות ובגידות, המשפחות החדשות שנוצרות בסיבוב השני, החיפוש אחרי בן זוג חדש והפרק האחרון עוסק בבנים להורים גרושים המנסים ליצור זוגיות.
בשנת 2007 חזר לעסוק בקולנוע עלילתי וביים את "קולולוש", סרט טלוויזיה עלילתי באורך מלא, על פי תסריט של שאול ביבי ועופר טבצ'ניק.
בסרט משחקים אלון אבוטבול, יונתן רוזן ושושה גורן.
ב-2009 יזם ביחד עם ערוץ שמונה ואתר "פליקס" פרויקט בשם "אלוהים ואני".
מטרת הפרויקט הייתה לעשות סרט בשיתוף הגולשים, הגולשים נקראו לשלוח קטעי וידאו על הקשר שלהם עם אלוהים, ששולבו בסרט.
זהו סרט שמתאר את הקשר האישי של אדלר עם אלוהים, כאדם חילוני שאינו קשור לדת הממוסדת.
בשנת 2010 אדלר יזם ביים ושימש כעורך הראשי של הסדרה התיעודית "בטבעת זו", ששודרה שתי עונות רצופות ששודרה בערוץ 10. הסדרה, בהנחיית גלית גוטמן, עוסקת במשברים בחיי הנישואין בישראל.
כל פרק בוחן סיבה אחרת שגורמת לנישואים להפסיק לתפקד - משבר הילד הראשון, חלוקת התפקידים בין הקריירה לטיפול בילדים.
הסדרה זכתה לרייטינג גבוה ולביקורות משבחות, פורמט הסדרה נמכר למספר תחנות שידור בינלאומיות וב-2014 הוא מופק בצרפת.
ב-2011, כהמשך לסדרה "בטבעת זו", יזם וביים אדלר את הסדרה "אחים לכל החיים".
הסדרה עוסקת בקשרים בין אחים ואחיות והיא שודרה בערוץ 10.
אדלר היה חבר הנהלת איגוד הבמאים במשך שנתיים (2004-2002).
שימש כלקטור וחונך בפרויקט "כרטיס ביקור" בקרן החדשה לקולנוע וטלוויזיה.
הוא מנחה מאז שנת 2012 בחממה לפיתוח פרויקט דוקומנטארי במסגרת איגוד הבמאים.
במאי בולדוג הפרק הראשון על סי אנד סאן ערוץ 8 2003 במאי פרות קדושות (35 דק') 2 פרקים בסדרה התיעודית, עורך: מיקי רוזנטל ערוץ 8 ענני תקשורת 2002 במאי דו"ח אינטימי 3 פרקים בסדרה התיעודית.
על: מוחמד בכרי, סיגלית לנדאו וישראל הראל הרשות ה-2 אולפני הרצליה 2000-1999 במאי זום (כל פרק 23 דק') 3 פרקים בסדרה התיעודית "ילדים בעיר זרה" - הסרט התעודי הראשון על ילדי העובדים הזרים בישראל.
"בתי מלון" - על הקשר בין בתי מלון לפנטזיות.
"המאושרים"- פורטרט קבוצתי של חוויית האושר והחיפוש האנושי אחריו הרשות ה-2 עדו צוקרמן וגלית בנגלס
שנה שם הסרט/הדרמה תיאור ערוץ חברת הפקה במאי תסריטאי מידע נוסף 2007 קולולוש סרט טלוויזיה באורך מלא (80 דק') HOT JCS נתי אדלר שאול ביבי ועופר טבצ'ניק תחרות הדרמות ע"ש ענת פרחי בפסטיבל הקולנוע ירושלים.
בתמיכת קרן רבינוביץ 2001 בוצ'אצ'י דרמה (50 דק').
במסגרת פרויקט "שעור מולדת" בעריכת רנן שור רשת נתי אדלר נתי אדלר
שלומי פרי תמיכה של קרן הקולנוע הישראלי וקרן מקור.
התחרות לדרמות ע"ש ענת פרחי - פסטיבל ירושלים 2001. ועוד פסטיבלים בעולם.
מועמדות לפרס הדרמה בטקס פרסי אופיר 2001.
הסרט מוקרן בימי עיון רבים בתיכונים ובצבא.
1998 ספסיבה קינג- ג'ורג' דרמה שודר ב"ראשון בדרמה", ערוץ 3 בכבלים נתי אדלר נתי אדלר ואיגור ויזמנסקי בתמיכת קרן מקור וicp.
זוכה פרס הבימוי והצילום בתחרות ע"ש מוגרבי.
(98) 1995 אפס בהתלהבות סרט סטודנטים 10 דק', 16 מ"מ נתי אדלר נתי אדלרזוכה פרס הסרט הקצר הטוב ביותר בתחרות המכון הישראלי לקולנוע (95).
פסטיבל מינכן לסרטי סטודנטים, ועוד
בנוסף, ביים גם סרטי דוקו כמו: "מכתב אישום" – על רצח רבין.
"הזאב" – על זאב רוזנשטיין.
וחלק מהפרקים בסדרות דרמה כמו: "דקות של תהילה".
מנתח תדרים הוא מכשיר מדידה חשמלי המודד את ההספק של אות חשמלי.
במצב העבודה העיקרי של המכשיר, הוא מציג סדרה של מדידות הספק, שכל אחת מהן חושבה בתחום תדרים צר שהמפעיל הגדיר.
כך מוצג ניתוח של ההספק שמכיל האות בתחום רחב של תדירויות.
המכשיר גם יכול להמיר למדידה אלקטרונית גלים מסוגים אחרים, כגון: גלים אקוסטיים וגלים אופטיים, באמצעות המרה מתאימה.
קיים גם נתח תדרים אופטי, המציג את ספקטרום האות הנמדד תוך שימוש בטכניקות מדידה אופטיות ישירות, כגון מונוכרומטור (מסנן אורכי גל).
בתצוגת נתח התדרים מופיעה התדירות בציר האופקי, והאמפליטודה של ההספק מופיעה בציר האנכי.
נתחי התדרים הראשונים, אשר הומצאו בשנות ה-60 של המאה ה-20, נשלטו באופן אנלוגי.
לאחר הגילוי של טרנספורם פורייה המהיר (FFT) ב-1965, הוצגו ב-1967 נתחי התדרים הראשונים אשר היו מבוססים על ה-FFT.
בשנות ה-10 של המאה ה-21 קיימים שלושה סוגים בסיסיים של נתחי תדרים: נתח תדרים הנשלט אנלוגית, נתח אותות וקטורים, ונתח זמן אמת.
שני סוגים עיקריים של נתחי תדרים נמצאים בשימוש.
הראשון מבוסס על מקלט סופרהטרודין, וממיר את האות הנקלט סביב תדר נמוך, ותכולת התדר שלו מוצגת כפונקציה של הזמן.
התדר המרכזי אליו מומר האות עובר סריקה בעזרת מתנד מבוקר מתח (VCO).
כתוצאה מכך, במצבים מסוימים לא כל תחולת האות מוצגת על המסך בכל רגע.
רוחב הפס של המסנן (BPF) של המקלט קובע את כושרו של המכשיר להפרדה (רזולוציה) בין תדירויות שונות.
ככל שמוגדר מסנן צר יותר, כך הרזולוציה גבוהה יותר, וניתן להציג מספר גדול יותר של תחומי תדרים (ומתקבלת תצוגה "עדינה" יותר); אולם מכיוון שההספק הכולל מחושב בכל תחום בנפרד - ככל שהרזולוציה גבוהה יותר, כך קצב העדכון של המדידות איטי יותר, בגלל המספר הגדול יותר של חישובי ההספק.
ה"תשלום" בעבור דיוק בתדירויות (ה-Trade-Off) מבוטא בנוסחה:
שבה ST מציין את זמן
הסריקה (Sweep Time) בשניות, k הוא קבוע פרופורציה (חסר ממדים), Span הוא טווח התדירויות (בהרץ), ו-RBW הוא רזולוציית המדידה במונחי רוחב סרט (Resolution BandWidth), שנמדד גם כן בהרצים.
זהו רוחב הסרט של שרשרת רכיבי הרדיו (RF) שלפני גלאי ההספק.
ככל שרוחב הסרט קטן יותר, כך שני אותות (שלכל אחד מהם תדירות מרכזית שונה) יכולים להיות קרובים יותר בתדירות, והמכשיר עדיין יוכל להציגם בנפרד זה מזה; יתרון נוסף לקביעת רוחב סרט קטן הוא, שכך פוחת הספק הרעש הכולל המתווסף לאות הנמדד בעת המדידה, וכך עולה רגישות המדידה.
סוג אחר של נתח תדרים מבוסס על חישוב FFT.
כמו בסוג הראשון, המקלט מבצע המרה לתדר מרכזי נמוך יותר של האות, אך תדר זה לא עובר סריקה.
המטרה כאן היא הורדת קצב הדגימה, כדי שה-FFT יוכל להתמודד עם כל הדגימות, וכך להימנע ממידע שאבד ברגעי זמן קצרים.
כאן חשוב לדגום את האות בתדר נייקוויסט, שהוא לפחות כפליים מרוחב הסרט של האות, בהתאם למשפט הדגימה של שאנון-נייקויסט.
הספקטרום המוצג יכיל את כל התדרים מ-0 (DC) ועד למחצית תדר הדגימה.
(VBW (video bandwidth filter הוא מסנן-מעביר-נמוכים הנמצא אחרי גלאי המעטפת.
זהו רוחב הסרט של שרשרת האות לאחר הגלאי.
המכשיר לוקח מספר דגימות ליחידת זמן ושומר בזיכרון רק אחת מהן -את הממוצע שלהן, או את הגבוהה מביניהן.
רוחב סרט זה קובע את היכולת להבדיל בין שתי רמות הספק שונות של הדגימות.
הפילטר נדרש כדי "לעדן" את התצוגה על ידי הסרת רעש מהמעטפת.
כמו ה-RBW, גם ה-VBW משפיע על זמן הסריקה של התצוגה, על פי הנוסחה:
שבה f1 ,f2 הם הגבולות של תחום התדירויות של הסריקה.
נתנאל (נתי) כהן (נולד ב-7 במאי 1968) הוא מנכ"ל משרד התקשורת לשעבר, וקודם לכן קצין קשר ותקשוב ראשי בדרגת תת-אלוף.
כהן הוא בוגר תיכון הימלפרב בירושלים.
בצנחנים עבר מסלול הכשרה כלוחם, ושימש כקשר של מפקד החטיבה, שאול מופז.
לאחר קורס קציני קשר שימש כקצין הקשר של גדוד 202. בהמשך שימש במספר תפקידי פיקוד בחיל הקשר ובהם מפקד גדוד הקשר באוגדת איו"ש וכמפקד גדוד הקשר של פיקוד המרכז במבצע חומת מגן.
כמו כן שימש כראש ענף מבצעים במטה אגף התקשוב בקריה ולאחר מכן הועלה לדרגת אל"ם ונתמנה לקצין הקשר של פיקוד הצפון.
בתפקידו הבא שימש כרמ"ח אג"ם במטה אגף התקשוב ולאחר מכן כרמ"ח תכנון באגף.
כהן הוא הנדסאי אלקטרוניקה, בעל תואר ראשון בלימודי מדעי המדינה והמזרח התיכון ותואר שני בלימודי ביטחון ומכללת פו"ם.
ביולי 2015 נכנס לתפקידו כקצין קשר ותקשוב ראשי.
הקים את חטיבת הגנה בסייבר, העביר את צה"ל לטכנולוגיית ענן מבצעי ול-ERP ניהולי.
באפריל 2018 אישרה הממשלה את מינויו למנכ"ל משרד התקשורת.
במאי 2020 פרש מתפקידו בעקבות כינון הממשלה ה-35.
לאחר פרישתו הצטרף לקרן ההשקעות Emirates-Israel Investments Group כראש תחום תקשורת וסייבר, ומונה לדירקטור בחברת "מגדלי תקשורת", העוסקת בהקמה ובהפעלה של אתרי אנטנות סלולריות.
בחודש ספטמבר 2020 מונה ליו"ר דירקטוריון חברת אקרון תוכנה, המפתחת פלטפורמה לניטור, סייבר ושליטה של מערכות דיגיטליות.
כהן הוא חבר תנועת הביטחוניסטים.
נתיב במחשוב מציין את המיקום הייחודי של קובץ או תיקיה במערכת הקבצים.
ההצבעה על מיקום האובייקט מתבצעת על ידי שמו, כשלפניו מחרוזת המכילה את עץ התיקיות (במידה וקיים) המופרדות על ידי תו תוחם.
התווים התוחמים הנפוצים ביותר הם לוכסן (/), לוכסן שמאלי (\), או נקודתיים (:), אך יש כמה מערכות הפעלה המשתמשות בתוחם שונה.
נתיבים נמצאים בשימוש נרחב במדעי המחשב כדי, לייצג את מערכות יחסים בספרייה / קובץ, ונפוצים במערכות הפעלה מודרניות.
בנוסף הם חיוניים לבניית מען משאבים אוניברסלי (URL).
נתיב יחסי מול נתיב מוחלט
מערכות יכולות גם להשתמש בנתיב יחסי (הידוע גם בשם נתיב חלקי) או בנתיב מוחלט (הידוע גם בשם נתיב מלא).
נתיב מוחלט ונתיב יחסי, עשויים להצביע על אותו מקום במערכת הקבצים.
בעוד שהנתיב המוחלט מכיל את כל המחרוזת משורש מערכת הקבצים ועד האובייקט (קובץ\תיקייה) הרצוי, נתיב יחסי מכיל חלק מהמחרוזת וכולל את שם האובייקט, ולפעמים אף מספר תיקיות נוספות שבעץ מערכת הקבצים, אך אינו מגיע עד השורש.
בנתיב יחסי תוכנת המחשב יודעת לחפש את האלמנט המבוקש על פי שגרת חיפוש ידועה מראש.
נתי לוי וחברים שרים לרבנו הוא אלבומו ה-12 של הזמר נתי לוי אשר יצא לאור בשנת 2008.
בהם שר לוי 3 שירים ושאר השירים בוצעו על ידי זמרים כמו: גד אלבז, מידד טסה, אמיר אליהו, אבי בן ישראל ואיציק קלה.
נתי רונאל (נולד ב-12 בנובמבר 1958) הוא קרימינולוג קליני ישראלי, מטפל בהתמכרויות.
פרופסור מן המניין במחלקה לקרימינולוגיה באוניברסיטת בר-אילן וראש המחלקה בשנים 2013–2016.
רונאל הוא ההוגה והמייסד של הקרימינולוגיה חיובית והוויקטימולוגיה החיוביות ושל מודל "דרך החסד" לשינוי עצמי ולטיפול מקצועי.
בוגר התיכון ע"ש ד"ר חיים קוגל בעיר.
את לימודי התואר הראשון החל באוניברסיטת חיפה, בחוג לפסיכולוגיה ובחוג ב.א.
את התואר הראשון קיבל לבסוף מאוניברסיטת תל אביב, מהחוג לפסיכולוגיה ומהחוג הכללי למדעי הרוח (מסלול מיוחד למצטיינים).
למד במסלול ישיר לדוקטורט במכון לקרימינולוגיה באוניברסיטה העברית בירושלים.
את מחקר הפוסט-דוקטורט חקר בבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב.
בשנת 1987 נישא לגילה לבית ליסטנברג, אותה הכיר בקטמנדו בטיול תרמילאים.
במהלך הקריירה האקדמית הרצה רונאל, בין היתר, בבית הספר לעבודה סוציאלית, אוניברסיטת תל אביב, במדרשת רופין, במכללת תל חי ועוד.
שימש חוקר ראשי של הפורום לנושאי ילדים ונוער – גוף שהיה משותף לעמותת עלם ולבית הספר לעבודה סוציאלית באוניברסיטת תל אביב.
העביר השתלמויות רבות לאנשי מקצוע טיפולי במגוון של מסגרות כמו שרות בתי הסוהר, מרכזי סל"ע לטיפול בהתמכרויות בבאר שבע, בית הספר המרכזי לעובדים בשרות הרווחה ועוד.
משנת 2003 הוא משמש חבר סגל בכיר במחלקה לקרימינולוגיה, אוניברסיטת בר-אילן, ובין השנים 2013–2016 שימש כראש המחלקה.
רונאל החל את הקריירה המחקרית שלו במחקר דוקטורט מעמיק על הארגון "מכורים אנונימיים" בהנחיית הקרימינולוג זוכה פרס ישראל, פרופ' מנחם אמיר.
על בסיס מחקר זה פרסם מספר מאמרים בישראל ומחוצה לה.
במחקר הפוסט-דוק, בהנחיית פרופ' מאיר טייכמן, התמקד בהתפתחות מוסרית של מכורים לסמים במהלך ההחלמה.
בהמשך השתתף במגוון רחב של מחקרים על נוער במצבי מצוקה שונים ועל שירותים שונים לנוער במצוקה, כולל התנדבות למען נוער במצוקה ונוער ששוהה ברחוב.
על בסיס מחקרים אלו הגדיר לראשונה ופיתח את המושג "אלטרואיזם נתפס", שמתייחס לתפיסה של מתנדבים בשרותי רווחה וטיפול כאלטרואיסטים, ואת השפעתה של תפיסה זו על תהליך ההחלמה והשיקום של מוטבי השרות.
שימש חוקר ראשי במחקר על נוער וצעירים שאחד מהוריהם מכור, ועל בסיס הממצאים הוגדר לראשונה המושג "גורמי סיכון והגנה סובייקטיביים".
השתתף במחקר על תהליך הסליחה בקרב הורים שכולים בישראל וגם הנחה מספר רב של מחקרים פנומנולוגיה בתחום הקריירה הפלילית ובעיקר על שיקום עבריינים ועל חוויית הקורבנות.
על בסיס מחקרים שונים אלו, רונאל פיתח את תאוריית סחרור העברייני, שמציעה תיאור והסבר פנומנולוגי להתפתחות ההתנהגות העבריינית על מופעיה השונים.
על בסיס הממצאים המצטברים של מחקריו, יחד עם המודל הטיפולי שפיתח – "דרך החסד" – רונאל היה הראשון שהגדיר את המושג קרימינולוגיה חיובית ומאז הוא שוקד לפתח אותו במחקרים אותם הוא מנחה וגם בעידוד של חוקרים במוסדות אחרים להתמקד בקרימינולוגיה החיובית כנושא מחקרם.
על בסיס של גישה זו המשיך רונאל ופיתח את "הוויקטימולוגיה החיובית", שגם היא זוכה למחקר מתרחב.
גישות חדשניות אלו לקרימינולוגיה ולוויקטימולוגיה צוברות תאוצה גדלה בעולם וזוכות להיות מוצגות בכנסים בינלאומיים חשובים.
במהלך שנות התשעים החל רונאל בפיתוח של "דרך החסד" שמהווה דרך לשינוי אישי באופן עצמי וגם גישה טיפולית שמיושמת על ידי אנשי מקצוע בארץ.
הגישה נבעה לראשונה מתוך תוכנית שנים-עשר הצעדים המקורית של אי-איי, ארגון העזרה העצמית לאלכוהוליסטים, והיא מהווה הרחבה שלה למגוון רחב של מצבים אנושיים, הפרעות התנהגות ואישיות, תחומי בעיה ומצוקות.
במהלך שנות התשעים עבד רונאל בהנחיה של קבוצות לגברים אלימים וגם בטיפול פרטני באוכלוסייה זו, וגם עם בנות זוג של גברים אלו.
בשנים האחרונות הגדיר, כחלק מדרך החסד, את שנים-עשר הכלים, שמכילים המלצות לשינוי אישי וחברתי, התנהגותי, נפשי ורוחני, שניתנות ליישום באופן מודולרי.
ספרו "שנים-עשר הכלים: צעדים של שינוי" (2019) מתאר בהרחבה את הכלים עם הדגמה מעשית ליישומם בהקשרים שונים.
ספר ההמשך "שחרור מתלות: גשר מעל חוסר האונים" מרחיב ומעמיק על העקרונות בבסיס דרך החסד כמו גם על יישומים נוספים שלה.
שני הספרים תורגמו לאנגלית ומופיעים באתר אמזון.
בצל ההתמכרות: פגיעות ותקווה של מתבגרים שגדלו עם הורה מכור.
[סיפורם של מתבגרים שהם ילדי מכורים שהשתתפו במחקר פנומנולוגי]
רטורנו: קהילה טיפולית יהודית לטיפול בהתמכרויות.
[סיפורה של הקהילה הטיפולית היהודית היחידה בעולם, בהתבסס על מחקר מעמיק]
[אסופת מאמרים שכל עניינם הוא תוכנית 12 הצעדים ויישומה על ידי מטפלים שונים, עם אוכלוסיות שונות].
שנים-עשר הכלים: צעדים של שינוי.
שחרור מתלות: גשר מעל חוסר-האונים.
נתן (נתי) אפרתי (נולד ב-1955) הוא קצין צה"ל במילואים בדרגת תת-אלוף שכיהן כקצין לוגיסטיקה ראשי.
מכהן כראש אגף המבצעים הלוגיסטיים והנכסים (אמו"ן) במשרד הביטחון.
אפרתי התגייס לצה"ל ב-1973 ושירת כמש"ק תחזוקה.
ב-1976 סיים קורס קצינים ושירת כעוזר קצין אספקה באוגדה 560. ב-1977 מונה לקצין אספקה בחטיבה 8, ב-1978 למפקד פלוגה מפקדה בגדוד 84. לאחר מכן שימש קצין אספקה וקצין תחזוקה באגד ארטילרי 209. ב-1983 מונה למדריך תחזוקה בענף אימון יחידות בבה"ד 6 וב-1984 מונה לראש מדור מבצעים בענף תחזוקה באגף האפסנאות.
ב-1987 מונה לקצין תחזוקה של אוגדה 560 וב-1988 לקצין התחזוקה של עוצבת הגליל.
ב-1991 מונה לראש ענף תחזוקה באגף אפסנאות וב-1993 מונה לקצין התחזוקה של פיקוד המרכז בדרגת אלוף-משנה.
ב-1996 מונה לראש מחלקת תחזוקה באגף הלוגיסטיקה והטכנולוגיה.
בשנים 1998 עד 2001 כיהן כקצין לוגיסטיקה ראשי בדרגת תת-אלוף.
לאחר שחרורו עבד באגף ההנדסה והבינוי במשרד הביטחון, שימש ראש מנהל המעבר דרומה במשרד ובנובמבר 2016 מונה לראש אגף המבצעים הלוגיסטיים והנכסים.
הוא בוגר תואר ראשון ושני במנהל עסקים.
נתחן כחול (שם מדעי: Paracanthurus hepatus) הוא מין דג שונית ממשפחת הבתרניים, המין היחיד בסוגו.
אורכו של הנתחן הכחול עד 30 ס"מ.
הוא בעל גוף כחול עם זנב צהוב וסנפירי חזה קטנים צהובים.
הראש גדול ומוגבה מעט עם שפתיים קטנות ועיניים שחורות גדולות.
קצה הגוף בעל סנפירים גדולים אך הזנב קטן.
על צידי הגוף העליונים תצורת כתם שחור גדול המגיע מהזנב ועד העיניים.
בתרן זה חי באזור האינדו-פסיפי בשוניות אלמוגים טרופיות מאינדונזיה, יפן, הפיליפינים וצפון אוסטרליה עד לסרי לנקה והודו.
זהו דג פעיל יום המחפש למאכל יצורים קטנים החיים בין האלמוגים, מאצות ומפלנקטון.
דגים אלה מתרבים בקבוצה גדולה בה נמצאים זכרים ונקבות הפולטים יחד זרע וביציות למים ואינם דואגים לביצים הצפות באוקיינוס.
דג זה מוכר לציבור בעקבות הסרט של אולפני דיסני, "מוצאים את נמו", ובעיקר בעקבות סרט ההמשך, "מוצאים את דורי", בו הגיבורה היא דגה שכחנית ממין זה.
נתחן (שם מדעי: Zebrasoma) הוא סוג של דג ממשפחת הבתרניים.
הסוג מאופיין בגוף בצורה דמוית דיסק, ובזנב רחב וסנפירי גב ובטן רחבים.
הסוג קיבל את שמו בעברית מלהב חד שנמצא בבסיסו של סנפיר הגב שלהם, ומאפשר להם הגנה עצמית באמצעות חיתוך תוקפיהם.
הסוג מכיל 7 מינים, מתוכם 2 חיים בישראל:
נתחן מפרשי (Zebrasoma desjardinii) - חי בישראל במפרץ אילת.
נתחן סגול (Zebrasoma xanthurum) - חי בישראל במפרץ אילת.
נתחן סגול (שם מדעי: Zebrasoma xanthurum) הוא מין של נתחן.
הנתחן הסגול חי בשוניות אלמוגים, ובעבר נחשב אנדמי לים האדום, אך מאז נמצא גם במפרץ הפרסי ובעוד אזורים סביב חצי האי ערב.
הנתחן הסגול חי גם בישראל במפרץ אילת.
הנתחן הסגול חי בשוניות אלמוגים בעומקים של עד 20 מטר, והוא ניזון מאצות בשונית.
את האצות הוא מלקט מהקרקע ובין אלמוגים עם פה שמותאם לגריפתן וניתוקן מהסלע.
נתחנים בוגרים חיים בקבוצות, בעוד נתחנים צעירים חיים בדרך כלל כיחידים בקרבת מערות ונקיקים בהם הם יכולים להתחבא.
נתחנים חיים מאוד קרוב לחוף, ולרוב נשארים בקרבת שולחן השונית או בלגונה הרדודה.
הם לא נוטים להתרחק הרבה מעבר לקיר השונית.
נתחנים צעירים נראים באותה דוגמת צבעים כמו הנתחנים הבוגרים, אך גופם וזנבם מעוגלים יותר.
הנתחן מגיע לגודל של עד 25 סנטימטר, והוא מתאפיין בגוף כחול-סגול בצורת דיסק, עם סנפיר גב וסנפיר בטן רחבים, וסנפיר זנב צהוב.
הקצוות של סנפירי הצד שלהם נוטה להיות צהבהב.
לנתחן הסגול יש על גבו, כמו לכל הנתחנים, להבים חדים בבסיס סנפיר הגב, בהם הוא משתמש להגנה עצמית, ומכאן שמו.
נתי טוקר (נולד ב-1980) הוא עיתונאי ישראלי, כתב התקשורת המכסה את תחומי הטלקום, המדיה והפרסום ב-TheMarker, וכן את תחום המקרו-כלכלה.
אביו עולה חדש מארצות הברית.
למד בבית הספר "רזי לי" ובתלמוד תורה "אור זורח", בישיבת אור ישראל לצעירים ובישיבת אור אלחנן בירושלים.