tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
באוקטובר 2002 חתם שר הפנים על החלטת האיחוד ובאוקטובר 2003 נכנס האיחוד לתוקף.
בסוף 1980 הקימה קבוצה של צעירי תנועת החרות (בראשותם של מיכאל איתן, יאיר ניב ואלי רייך), קבוצה של עולים מדרום אפריקה וקבוצה של עובדי משרד הביטחון את גרעין המייסדים של היישוב כוכב יאיר, שנקרא על שם אברהם שטרן (יאיר), מייסד הלח"י (שטרן ביידיש: כוכב).
תקציב ההקמה אושר בשנת 1983. בראש האגודה עמד יאיר ניב (1980–1984), מיכאל איתן החליף אותו וכיהן בתפקיד עד ל-1990. בשנים הראשונות התגלו חילוקי דעות כספיים בין התושבים לאגודה, ופיתוח התשתיות ומבני הציבור התעכב.
עם היבחרו של מיכאל איתן לכנסת בשנת 1986 מונה אלי רייך למנכ"ל האגודה לפיתוח כוכב יאיר ובמסגרת תפקידו פעל להכרת משרד הפנים ביישוב החדש כראשות מקומית.
עם הכרזת משרד הפנים ב-1987 על כוכב יאיר כמועצה מקומית, נבחר אלי רייך בבחירות פנימיות לראש המועצה הראשון.
גרעין המייסדים עלה על הקרקע בספטמבר 1981, מנה 15 משפחות שגרו במגורים זמניים ב"מצפה" ללא כל תשתית מוקדמת של חשמל או מים.
לאחר שנתיים החלה בניית שלב א' של יישוב הקבע, וזו הושלמה ב-1986 וכללה 500 משפחות.
שלבים נוספים של בנייה בוצעו במשך השנים הבאות.
עד שנת 1988 השתייך היישוב למועצה אזורית דרום השרון, ובין 1988 ל-2003 היה מועצה מקומית עצמאית.
מספר בכירי מערכת הביטחון בישראל התגוררו בכוכב יאיר, בהם אהוד ברק, שאול מופז, דני יתום, גדעון עזרא, מנחם עינן, עמר בר-לב ועוזי דיין.
בכירים נוספים במערכת הציבורית גדלו בכוכב יאיר, ביניהם מאיר לוין ואיתי אופיר.
צור יגאל הוקם כיישוב עצמאי במסגרת פרויקט "שבעת הכוכבים".
שם היישוב בנוי מצירוף המילים "צור" שפרושו סוג של אבן, על סמך הנוף הסלעי המאפיין את המקום, ו"יגאל" על שמו של חבר הכנסת יגאל כהן.
מיום הקמתו ועד האיחוד עם כוכב יאיר, השתייך צור יגאל למועצה אזורית דרום השרון.
צור יגאל מונה כ-1,401 משפחות, מתוכן כ-400 משפחות דתיות.
בצור יגאל יש יותר בתים מאשר בכוכב יאיר.
בשנת 2015, ועדת הגבולות של משרד הפנים החלה לדון בשינוי תחום השיפוט בין כוכב יאיר-צור יגאל לבין מועצה אזורית דרום השרון.
ההצעה שעמדה על הפרק היא שהיישוב צור יצחק (שממוקם כקילומטר אחד מצפון לכוכב יאיר), מאופיין ברובו בבנייה רוויה ויש בו כ-1,400 דירות, ושייך למועצה אזורית דרום השרון, יועבר לתחום אחריותה של המועצה המקומית כוכב יאיר-צור יגאל.
בדומה לאיחוד שנעשה בין היישובים מכבים-רעות לעיר מודיעין.
ראשי המועצה כוכב יאיר צור יגאל:
הילה בן הראש חכמון – 2024–הווה
ביישוב פועלים ארבעה בתי ספר.
בית ספר יסודי ממלכתי "קשת" ובית ספר יסודי ממלכתי דתי "דקל" נמצאים בכוכב יאיר.
בית ספר יסודי ממלכתי "נוף צורים" נמצא בצור יגאל.
חטיבת הביניים "רמון" ע"ש האסטרונאוט הישראלי אילן רמון, משרתת את תלמידי גיל החטיבה של היישוב כולו ונמצאת בכוכב יאיר.
תלמידי התיכון ביישוב מופנים לבית חינוך ירקון ועמי אסף, או לתיכון אורט שפירא שנמצא בכפר סבא.
בקיץ 2015, כפר סבא סירבו להמשיך ולקבל את תלמידי כוכב יאיר, ורוב התלמידים התפזרו בין בתי הספר בית חינוך ירקון, עמי אסף ואורט שפירא.
דבר זה גרם לשביתת תלמידים בתחילת שנת הלימודים התשע"ו, שדחתה את תחילת לימודיהם בחודש.
התלמידים הדתיים עוברים בדרך כלל לרעננה או למכינה בכפר סבא, והבנות עוברות בדרך כלל לכפר סבא, רעננה או הרצליה.
ביישוב פועלות מספר תנועות נוער: שני שבטי תנועת הצופים - שבט צור מכוכב יאיר ושבט אפיק מצור יגאל, סניף של בני עקיבא, וסניף של תנועת "כנפיים של קרמבו" לילדים עם צרכים מיוחדים, הפועל בחטיבת הביניים "רמון".
בכוכב יאיר צור יגאל מספר בתי כנסת מתוכם שלושה בכוכב יאיר, "בית הכנסת המרכזי", בית הכנסת "בית אל" ובית כנסת ספרדי הנקרא "אהבת ישראל".
ובצור יגאל שלושה בתי כנסת: אשכנזי, תימני וספרדי.
כרב היישוב כוכב יאיר צור יגאל מכהן הרב שמואל דב שפירא, החל משנת 1998. ביישוב פועלת מועצה דתית המספקת שירותי כשרות, רישום נישואין, קבורה, מקוואות, הכנה לבר מצווה.
הרב שמואל שפירא מקיים גם מערכת שיעורים קבועים במהלך ימי השבוע בנושאים שונים לדתיים ולחילוניים.
בשנת 2025, עם הגיעו לגיל פרישה, התקיימו ביישוב בחירות עצמאיות לרב חדש, אך בעקבות התנגדות הרבנות הראשית, לא קודם תהליך המינוי והרב שפירא נשאר בתפקידו.
בכוכב יאיר ובצור יגאל פועלים בנוסף שני בתי חב"ד בראשות הרב דב גרינברג באמצעותם מועברים שיעורי תורה, פעילות לילדים ונוער לקראת החגים ומועדי ישראל וערבי נשים.
חורבת חנות (מצפה ספיר) - צפונית לכביש הכניסה אל היישוב, שרידי יישוב ישראלי עתיק.
זוהי גבעה המתנשאת לגובה של 95 מטרים מעל פני הים.
במקום מערות קבורה ושרידי התיישבות עתיקה נוספים.
שמורת "אלוני התבור - כוכב יאיר" שבה כמה עצי אלון התבור.
דרך השמורה זורם נחל אלכסנדר, התוחם את היישוב מצפון.
יער הרקפות - יער רקפות הנמצא במרכז כוכב-יאיר, ברח' הפרחים.
מרבדים של רקפות בתקופת החורף.
חורבת אל-מזרעה - שרידי מבנים ובאר מים, סמוך לשמורת אלוני התבור.
גבעת המוצב - נמצאת ביישוב עצמו ונקראת על שמו של בן היישוב שנפל, עדי פריש.
מצפה הבנים - הוקם לזכר חללי היישוב במלחמות ישראל.
מצפה האחים - הוקם לזכר בת היישוב, ימית ליניאל, שנהרגה בתאונת דרכים בפרו ואחיה בן היישוב, ערד ליניאל, שנפטר מספר שנים לפניה.
חורבת רעש - שרידי יישוב עתיק.
חורבת נשה - שרידי יישוב עתיק.
צפונית ליישובים נמצא קבר שייח' מושארף.
כוכב כפול (Binary star) הוא מערכת של שני כוכבים או יותר המקיפים מרכז משותף.
מערכת כפולה או מערכת בינארית (Binary system) או נעילת גאות הוא מושג כללי יותר המתאר מערכת של שני עצמים אסטרונומיים, בדרך כלל כוכבים, אך לעיתים הכוונה לכוכבי לכת, גלקסיות או אסטרואידים אשר נעים במסלול סביב נקודת מרכז המסה של המערכת.
מעריכים שכ-60% מהכוכבים ביקום מהווים חלק ממערכת כפולת או מרובת כוכבים.
המערכות נבדלות זו מזו באופן הגילוי שלהן .
ניתן לאסוף מידע רב מניתוח פיזיקלי מערכות כוכבים כפולות משום שמדידה של מחזור סיבוב של כוכבים כפולים וחקר הספקטרום של כוכבים אינם תלויים במרחק מהמקור (אם אין חומר בין-כוכבי).
ניתוח הפיזיקה של מערכות כוכבים כפולים חיוני לקביעת המסות והרדיוסים של כוכבים (היום קיימות שיטות עקיפות נוספות למדידת רדיוסים, אולם הן מדויקות פחות ואינן מספקות מידע לגבי כוכבים הנמצאים על הסדרה הראשית).
בכוכבים לוקים אנו מודדים בנוסף האפלת שפה (Limb darkening), המאפשרת קבלת מושג על המבנה התרמי של אטמוספירת הכוכב.
פרמטרים נוספים כגון ממדי המערכת הכפולה, מהירות הכוכבים במערכת והמרחק בין בני הזוג ניתנים גם הם למדידה במערכות כפולות.
ניתן להשתמש בכוכבים כפולים שבהם אחד מהכוכבים הוא חור שחור על מנת למצוא בקלות יחסית חורים שחורים.
סוגים של מערכות כוכבים כפולים
כוכב כפול אופטי: סוג זה מטעה במעט, אך במקרה ששני כוכבים הם רק למראית עין קרובים האחד לשני, אך למען האמת הם רחוקים מאוד האחד מהשני לאורך הציר של צופה מכדור הארץ, נהוג לכנותם כוכב כפול אופטי, או כוכב בינארי אופטי.
כוכבים אלו ייראו ככוכבים רגילים שרחוקים מאוד האחד מהשני עבור צופה ממקום אחר בחלל.
לדוגמה הכוכב אלקור שבדובה הגדולה נראה מכדור הארץ כאילו הוא סמוך לכוכב מיזר.
כוכב כפול פיזי: שתי שמשות המקיפות אחת את השנייה ומפעילות השפעות גרוויטציוניות ופיזיות זו על זו.
הכוכב אלפא קנטאורי הוא כוכב כזה.
זוגות אסטרומטריים: במערכות כאלו, רק רכיב אחד נראה בתצפית ישירה, אולם תנועתו מראה שהיא מושפעת מנוכחות רכיב נוסף, בלתי נראה.
על ידי ניתוח התנועה של הרכיב הנראה, ניתן לחקור פרמטרים של המערכת כגון זמן המחזור, המרחק בין רכיבי המערכת והמסה הכללית שלה.
זוגות ספקטרוסקופיים: זוג כוכבים השייך לקבוצה זו נראה ככוכב בודד.
במערכות כאלו בני-הזוג קרובים אחד לשני, או שהמערכת כולה רחוקה מאוד מאתנו כך שלא ניתן להבחין בבני-הזוג בנפרד, אולם את נוכחותם יודעים עקב ניתוח ספקטרום הגלים שמגיע מהם וניתוח תנועתו העדינה של "הכוכב היחיד" במרחב.
זוגות ספקטראליים: זוהי למעשה תת-קבוצה של הזוגות הספקטרוסקופיים שהצגנו בסעיף הקודם.
בתצפיות נראה זוג כזה כאילו הוא כוכב בודד, אולם בניגוד לקבוצה הקודמת (ספקטרוסקופיים) לא ניתן להבחין באפקט דופלר.
אולם, בבחינת הספקטרום של המערכת מקבלים קווי בליעה שונים זה מזה המאפיינים שני כוכבים בעלי תכונות ספקטרליות שונות.
דוגמה לכך היא מערכת זוגית המכילה כוכב קר וכוכב חם.
לכוכבים קרים ספקטרום שונה מזה של כוכבים חמים.
אם רואים כי הספקטרום מכיל את הקווים האופייניים לכוכב קר וגם לזה של הכוכב החם, אזי ניתן להסיק כי מדובר במערכת שבה שני כוכבים.
זוגות לוקים (או מאפילים): במקרים מיוחדים מאוד, כאשר קו הראייה אל המערכת כמעט מתלכד (או מתלכד לגמרי) עם מישור ההקפה, ניתן לראות שכוכב אחד מסתיר את הכוכב השני, ועקב כך בהירותו הכוללת של הכפול משתנה, על-כן נחשב כוכב כפול זה ככוכב משתנה.
הליקוי ואפקט דופלר הנוצר על ידי המהירות המסלולית של הכוכבים, מובחנים היטב במערכות כאלו.
במקרה כזה רואים ירידה מחזורית בעוצמת האור הנמדדת מן המערכת.
ליקוים חלקיים מובחנים במערכות שמישור ההקפה שלהן אינו נמצא לגמרי על קו הראייה שלנו.
קיימים קטלוגים שונים לרישום כוכבים כפולים, המוכרים ביותר ביניהם הם
אלביראו, אחד המפורסמים שבכוכבים הכפולים.
ניתן להפרדה גם בטלסקופ קטן, ויש קונטרסט צבעים מרשים בין שני הרכיבים.
כוכב השחר הוא כלי נשק אירופאי מתקופת ימי הביניים, העשוי ממוט אחיזה אליו מחובר כדור מתכת משונן.
כלי הנשק כונה גם "מתז המים הקדוש".
לנשק זה גדלים שונים ואורכי ידיות שונים בהתאם לשימוש שנעשה בו (עבור חיל רגלים - ידית מאורכת, ועבור פרשים - ידית מקוצרת), הוא מאוד כבד ותפעולו מתבסס על מכות חזקות ואיטיות (הנפות מלאות).
זהו נשק איטי ומגושם ובדרך כלל לא היה קטלני יותר מחרב או אלה.
יתרונו הגדול עליהם היה שקשה לחסום אותו, בעיקר בשל משקל הכדור.
כלי הנשק נכנס לשימוש באירופה לקראת סוף המאה ה-13. הוא לא היה בשימוש נרחב בקרב מעמד האבירים, שהעדיפו את החרב על פניו, אך שימש אנשי דת ואנשי מיליציה אשר חיברו מסמרים לאלתם, מאחר שהיה זול בהרבה מהחרב.
כוכב השחר נגזר מאחד מכינויי השטן בנצרות, לוציפר כוכב השחר.
הוא קיבל כינוי זה גם בגלל צורתו וגם בגלל שימושו על ידי נזירים.
המונח "כוכב השחר" עשוי לשמש לעיתים גם לתיאור אלה שבראשה מורכבת שרשרת המחוברת לכדור מתכת משונן או שלשלת לה מחובר כדור מתכת משונן (ללא מוט), אך המינוח הנכון לכלי נשק זה הוא מורג וזאת, עקב דמיונו לכלי החקלאי מורג.
כּוֹכַב יַעֲקֹב היא התנחלות ויישוב קהילתי דתי באזור הרי בנימין בין העיירה א-ראם לבית אל, סמוך לעיירה אל-בירה, השייכת למועצה אזורית מטה בנימין.
היישוב שוכן בגובה 810 מטר מעל פני הים ומרוחק 15 ק"מ מירושלים.
היישוב הוקם בכ' באב ה'תשמ"ד (אוגוסט 1984) בשם "אביר יעקב", על ידי כעשר משפחות מעדות המזרח שרובן ניסו להתקבל קודם להתנחלויות אחרות ונדחו.
היישוב נקרא על שמו של הרב יעקב אבוחצירא, מגדולי רבני מרוקו, אשר היה ידוע בתואר אביר יעקב, ולווה בידי תנועת אמנה.
בשנת תשמ"ז (1987) הגיע הרב ציון ויצמן ליישוב.
הרב ויצמן היה פעיל רבות בקליטת משפחות חדשות, וכדי להקל את קליטתן עסק בעצמו בשיפוץ קרוואנים למגורים.
הוא הקים בה גרעין חדש של יוצאי מכון מאיר ושכונת נווה יעקב.
הרב ויצמן שימש כרב היישוב עד לפטירתו בשנת 2005.
כיום מכהן כרב היישוב, הרב אוריאל ספז.
במאי 2000 הוקם יישוב חרדי בצמוד ליישוב בשם תל ציון, שבאופן רשמי היה חלק מכוכב יעקב, עד להחלטת ממשלה בפברואר 2023 להפריד בין השניים ולתת לתל ציון מעמד עצמאי.
ישיבת הסדר בראשות הרב שאול דוד בוצ'קו – ישיבת היכל אליהו.
הוא קולט משפחות עולים מארצות כמו צרפת, ברזיל, ארגנטינה, מקסיקו ואיראן, ומסייע למשפחות בשנה הראשונה לעלייתן, כולל אולפן עברית וסיוע במציאת מקום מגורים ותעסוקה.
מגרון: שכונה שמתפקדת כיישוב עצמאי שהוקמה בספטמבר 2012 עבור מפוני מגרון.
בעקבות פסיקת בג"ץ לפיה יש לפנות את מאחז מגרון הוסכם בין ממשלת ישראל לבין תושבי מגרון על העברתם ליישוב סמוך.
בעקבות זאת, באפריל 2012 הוחל בבניית אתר מגורים זמני למפונים סמוך ליקב פסגות.
שכונת ישי: הוקמה ע"ש ישי רוזלס שנהרג מפגיעת מרגמה בתרגיל בצאלים בינואר 2017. השכונה בנויה מקרוואנים.
התרחבות היישוב: ביישוב פועל גרעין כוכב יעקב של תנועת נחלה, בשם נוה בניה.
כוכב השחר הוא יישוב קהילתי דתי במזרח הרי בנימין, מערבית לבקעת הירדן.
היישוב שייך למועצה אזורית מטה בנימין ולארגון יישובי אמנה.
היישוב נקרא על שם ההר הסמוך ששמו בערבית: קובת א-נג'מה (قبة النجمة; שפירושו: "כיפת הכוכב") שפסגתו בגובה של 724 מטר מעל פני הים וממנה ניתן לראות את בקעת הירדן וים המלח.
היישוב ממוקם בגבול ספר המדבר בארץ ישראל ושוכן ליד שמורת הטבע "קובת א-נג'מה", בה תצפית על ירושלים, ים המלח ובקעת הירדן.
המסלול לנחל עוג'ה מתחיל למרגלות כוכב השחר ומטיילים רבים משאירים את רכבם בכוכב השחר ויורדים לטייל בנחל.
ב-25 במרץ 1975, י"ג בניסן ה'תשל"ה הוקמה היאחזות הנח"ל.
בינואר 1979 סוכם עם תנועת חצ"ב שהיא תגבש שני גרעינים שיאזרחו את רימונים וכוכב השחר, אולם הדבר לא יצא אל הפועל.
ב-24 באוגוסט 1980, י"ב באלול אור לי"ג באלול ה'תש"ם אוזרח הבסיס על ידי גרעין של כעשרה זוגות צעירים של גוש אמונים.
לקראת סוף 1981 החל להגיע למקום אוטובוס קו 949 מירושלים לבית שאן.
לאחר כשמונה שנים הסתיימה בניית מבני הקבע הראשונים.
היישוב מורכב ממשפחות ותיקות, משפחות צעירות וזוגות הגרים בבתי קבע, באשקוביות ובקרוואנים.
לפי נתוני הלמ"ס לסוף 2025 גרו בכוכב השחר 2,827 תושבים.
היישוב ידוע באחוזי ילודה מהגבוהים בישראל.
רוב התושבים עובדים מחוץ ליישוב, בעיקר בירושלים.
באזור היישוב ישנם מטעים רבים: כרמים, נקטרינות, הדסים, רימונים וזיתים.
בשנת 2000 הוקמה במקום ישיבה תיכונית "אהבת חיים" המשלבת אמצעי הוראה מיוחדים ומגמות לימוד שונות: חילוץ והצלה, סנפלינג, מע"ר ועוד.
באלול ה'תשס"ג (ספטמבר 2003) הוקמה ביישוב הישיבה הגבוהה "נעם שיח", ובה כ-50 לומדים.
הישיבה נוסדה על ידי הרבנים אמנון ברד"ח ואוהד קרקובר, והגרעין שהקים את הישיבה היה מורכב ברובו מבוגרי ישיבת מעלה אליהו וישיבת רמת גן.
בשנת 2012 התפצלה הישיבה, הרב אמנון ברד"ח עבר עם קבוצת תלמידים לראש פינה והרב אוהד קרקובר נשאר בראשות הישיבה, והכינוי של הישיבה הוא "הישיבה הגבוהה בכוכב השחר".
משנת 2011 משמש הרב אוהד קרקובר כרב היישוב נוסף על היותו ראש הישיבה.
לפני מספר שנים הישיבה התפרקה ונשאר במקום כולל אברכים.
באלול ה'תשע"ה הוקמה על ידי הכולל בכוכב השחר ישיבה קטנה לאומית "ארחות מרדכי" ע"ש הראשון לציון הרב מרדכי אליהו בראשות הרב מיכאל אלוש.
נכון לשנת ה'תשפ"ב 2022 הישיבה מונה כ-60 תלמידים, ברובם דתיים לאומיים.
ביישוב בית ספר יסודי (ממ"ד) בשם "אהבת יצחק" על שם , טייס חיל האוויר בן היישוב שנהרג בשיטפון במדבר יהודה בשנת תשס"ב (2002).
בית הספר מונה כשלוש מאות תלמידים, רובם מהיישוב עצמו וחלקם מהישובים הסמוכים אליו.
מבנה בית הספר מחולק לחצי בנים וחצי בנות, ומנהלים שונים לכל בית ספר.
בבית הספר מועסקים כ-30 מורים, חלקם מהיישוב עצמו וחלקם מגיעים מיישובים מרוחקים.
ביישוב ישנם 9 גני ילדים ומעון לתינוקות ופעוטות.
קבוצות תושבים מכוכב השחר הקימו מספר מאחזים בגבעות סביב היישוב: מצפה כרמים, שהוסדר והפך לשכונה ביישוב, מעלה שלמה, מעוז אסתר (נכון ל-2024 מתגוררות בו 17 משפחות), מעלה אהוביה, קול דודי, אעירה שחר ועוד.
המאחז "מעלה שלמה", יושב על אדמות שהוכרזו אדמות מדינה, אך דרך הגישה אליו סלולה על קרקע שלא הוכרזה כאדמות מדינה מעולם, והייתה אדמה חקלאית מעובדת בשימוש תושבי הכפרים.
לפי חוות הדעת של היועץ המשפטי אביחי מנדלבליט מנובמבר 2017 ניתן יהיה להפקיעה.
כוכב חבר העמים או כוכב הפדרציה הוא כוכב בן שבע פינות המסמל את הפדרציה של אוסטרליה.
שש פינות הכוכב מסמלות את שש מדינות אוסטרליה והפינה השביעית מסמלת את טריטוריות אוסטרליה.
במקור היו לכוכב רק שש פינות, אולם בשנת 1905 עם ההכרזה על טריטוריית פפואה נוספה הפינה השביעית המסמלת את הטריטוריה וכל טריטוריה עתידית אחרת.
כוכב חבר העמים מצוי הן על דגל אוסטרליה והן על סמל אוסטרליה.
הכוכב מופיע ברביע השמאלי התחתון של הדגל, תחת ה"יוניון ג'ק" ועל הסמל מופיע כציצה, מעל שלט האצולה, כאשר תחתיו עטרה בצבעי כחול וזהב.
"כוכב הרפאים" הוא הספר השני בסדרת ספרי "מחזור שער המוות" שנכתבה בידי מרגרט וייס וטרייסי היקמן.
הספר מספר על מסעו השני של האפּלו הפיטרין, שנשלח בידי אדון הנֶקסוס דרך שער המוות, הפעם אל עולם האש, פְּריאן, כדי להשליט שם כאוס, בתקווה שבכך יוכל אדון הנקסוס להשלים את תוכניתו לשלוט על כל ארבעת העולמות.
פריאן, עולם האש, אינו חג סביב השמש - לפחות לא בצורה המוכרת.
מדובר על כדור סלעי עצום וחלול המכיל בתוכו ארבע שמשות (בדומה לכדור דייסון; עניין הקרינה המסוכנת מעולם לא הוזכר), ואין בו לילה לעולם.
ה"קרקע" אינה קרקע כלל וכלל, אלא טחב ועליהם של עצים ענקיים המתנשאים לקילומטרים מעל לפני הקרקע; רוב האנשים אינם יודעים היכן נמצאת האדמה האמיתית, או אם יש בכלל אדמה אמיתית.
ואפילו שאין בעולם זה לילה, ישנם "כוכבים": נקודות אור קטנטנות הפזורות בשמיים, כל אחת מהן נדלקת ונכבית לסירוגין.
פָּאיְטָן קינדיניאר, סוחר כלי נשק אלפיים קסומים, חתם על עסקה עם זוג מבריחים אנושיים, האחים למחצה רולנד ורֶגָה רֵדליף, שמתחזים לזוג נשוי כסיפור כיסוי.
השניים התעקשו ללוות את פאיטן לביתו בניסיון להונות אותו ולסחוט ממנו מחיר נמוך יותר.
במהלך המסע הייתה אמורה רגה לפתות אותו; אולם, להפתעתה הרבה, הם מצאו את עצמם מתאהבים האחד בשנייה, רומנטיקה המיועדת להשמצות רבות מתוך דעות קדומות ומתוך מתח בין-גזעי ששררו בפריאן.
בכל אופן, כל זה מונח בצד כאשר החבורה מותקפת בידי הטיטאנים, בולי עץ ענקיים דמויי אדם, מחוסרי עיניים ובעלי יכולת שימוש גס אך הרסני בקסם-רונות.
טיטאנים אלה שואלים שאלה אחת בלבד - "היכן המצודות?" - ואם הם אינם אוהבים את התשובה, הם משמידים כל דבר העומד בדרכם.
הם אינם מצאו עדיין תשובה שהם אוהבים.
החבורה ניצלה לבסוף בידי הלקוח של הרדליפים, דרוּגאר הגמד, והארבעה החלו לצאת אל ביתו של פאיטן.
אך לדרוגאר היה מניע נסתר משלו לצאת עימם; הטיטאנים חיסלו את כל עמו, מאחר שלא היו להם אמצעים הולמים להגן על עצמם, הודות לכישלונם של הרדליפים בהעברת כלי הנשק של קינדיניאר אליו בזמן, בהם רצה לנקום.
בינתיים, הורע המצב בבית משפחת קינדיניאר.
אביו של פאיטן, לנתאן, החל לפתח אובססיה להטסת רקטות, מכיוון שהוא היה בטוח שאשתו המנוחה חיה כעת בכוכבים - אמונה הנחשבת לכפירה.
בתו הבכורה של לנתאן, קָלַנדרָה, שככלל היא רגזנית ומאוד מיושנת, יוצאת מדעתה עוד יותר כאשר פאיטן מביא בני-אדם לביתה, מאחר שהטיטאנים חיסלו גם את כל בני האדם האחרים וכעת התקרבו אל אדמות האלפים.
אחותו הקטנה, אליתֵיאה, נשארה כמו שהייתה תמיד: אישה צעירה ויפהפייה, אך רדודה, שחצנית ועצלנית.
לנתאן היה אמור לפגוש מומחה אנושי לרקטות, אך במקום זאת הוא פוגש בזיפְנאבּ, קוסם אנושי מוזר בעל זקן ארוך הנראה כסנילי היות שהוא חושב שהוא איזשהו אדם בשם "ג'יימס בונס" ברגע אחד, ו"דורותי גייל" באחר; "הכלב טוטו" שלו (שהוא בעצם אחד מדרקוני פריאן) מנסה לרסן אותו כל הזמן.
ובנוסף לכל, החבר החדש בבית משפחת קינדיניאר הוא האפלו הפיטרין.
ספינת הדרקון שלו הוכיחה את יעילותה כאשר הטיטאנים הגיעו אליהם והטיסה את כולם משם; אפילו קסם-הרונות של האפלו לא הצליח לנצח אותם, וקלנדרה מחליטה בעקשנות להישאר מאחור במהלך נהירתם של כל בני הבית אל ספינתו של האפלו, שתיקח אותם הרחק מהטיטאנים.
האפלו הטיס את הספינה אל אחד מהכוכבים המנצנצים שבשמיים, על פי הצעתו של זיפנאב.
האפלו ניסה לשכנע את עצמו שעצם זה שהוא לא ראה אותה כבר שנים לא מטריד אותו בכלל, והוא גם מצליח בכך.
בהגיעם אל הכוכב הלבן, האפלו יצא מן הספינה לבדו ומצא את עצמו בעיר נטושה ונוצצת שהייתה כמעט זהה לנֶקסוס.
הוא עזב את המנצ'ים שיסתדרו לבדם ונכנס אל הצריח המרכזי של העיר, שם הוא גילה מידע רב על טיבם של העולמות השונים, ועל כך שכל הסארטן נעלמו מפריאן.
לאחר מכן הוא יצא חזרה אל שער המוות ואל משימתו הבאה.
זיפנאב הקריב את עצמו כדי להציל את הרדליפים, הקינדיניארים ודרוגאר מפני הדרקון שלו; הדרקון רדף אחרי המנצ'ים אל שערי המצודה, שאותם דרוגאר הצליח לפתוח בעזרת קמיע עליו היו חרותות רונות סארטן.
המנצ'ים היו כעת בטוחים - עובדה שאותה חגג זיפנאב, חי ונושם, עם דרקונו בסוף הספר.
כוכב כחול הוא משחק מחשב ישראלי המדמה הטסת כלי טיס של חיל האוויר של צה"ל.
המשחק כולל שחזור של מבצעים אחדים של חיל האוויר במלחמות ישראל.
תפקידו של השחקן במשחק הוא הטסת המטוס.
המשחק יצא לחנויות בשנת 1998. הוא פותח על ידי החברה הישראלית "פיקסל" ושווק בחו"ל על ידי Electronic Arts כחלק מסדרת "ג'יינס קומבט סימוליישן" .
בישראל המשחק שווק על ידי הד ארצי.
תקליטור המשחק ומדריך ההתקנה כוללים הסברים על טכניקות שונות ליירוט מטוסי קרב, ומלווים באיורים ובמידע על המבצעים ההיסטוריים של חיל האוויר הישראלי במלחמות ישראל.
המשחק כולל 5 סוגי פעילות:
קורס בסיסי – בקורס הבסיסי לומד השחקן להמריא, לנחות, לנווט את המטוס, ליירט מטוסים, להפציץ מטרות קרקע נייחות וניידות ולהכיר מערכות ממוחשבות לזיהוי מטרות אוויריות וקרקעיות ואת מערכת זיהוי עמית־טורף.
בכל משימה ניתן לבחור את סוג המטוס בו ייעשה שימוש במשימה מבין מספר דגמים שנמצאים או שהיו בשירות חיל האוויר: מיראז' 3, כפיר, F-4 פנטום ("קורנס 2000"), F-15 איגל ("בז"), F-16 פייטינג פלקון ("ברק") ולביא.
קורס מתקדם – בקורס המתקדם לומד השחקן ליירט מטוסי אויב בעזרת טילי אוויר־אוויר ולהפציץ מבנים ומטרות בעזרת פצצות חכמות, כגון פצצות מונחות לייזר ופצצות מונחות טלוויזיה.
בהמשך מתרגל השחקן סימולציה בה ישמש חלק ממבנה טיסה לצד סימולציה בה מתפקד השחקן כמפקד מבנה.
מלחמות – מחולקות לשני חלקים:
מלחמות עבר – שחזור מתקפות חיל האוויר הישראלי בשלוש מלחמות: מלחמת ששת הימים, מלחמת יום הכיפורים ומלחמת לבנון הראשונה.
בשחזורים נכללים, בין השאר, הפצצת חיל האוויר המצרי בעודו על הקרקע (המתקפה על בסיס אינשאס) שהייתה חלק ממבצע מוקד, הגנה על בסיסים ממטוסי אויב, השמדת המפקדה הסורית בדמשק, קרב אוויר עם טייסי ברית המועצות שסייעו למצרים מעל תעלת סואץ, השמדת מערך ההגנה האווירי של סוריה ועוד.
מלחמות בדיוניות – סימולציה של מערכות בדיוניות, בהן ניתן להילחם מול אחת משלוש חזיתות: העיראקית, הסורית והלבנונית.
הסימולציות כוללות, בין השאר, הגנה על הכור הגרעיני בדימונה מפני חיל האוויר העיראקי, הגנה על תחנת הכוח בחדרה, תקיפת תחנת הכוח הגדולה בדמשק, נחיתה בבסיס אויב והפצצת מטרה מוסווית שעליו, יירוט מטוסי תובלה הנושאים ראשי נפץ גרעיניים ועוד.
בקטגוריה זו, בניגוד לקטגוריית מלחמות העבר, ניתן להתקדם לשלב הבא רק לאחר השלמת המשימה בהצלחה.
הזנקות – הדמיות למצבים בהם מוזנק השחקן מבסיסו ומקבל הנחיות בקשר לגבי מועד התקיפה ומטרתה.
בהדמיות: הגנה על תל אביב ממסוקי אויב, הגנה על מפרץ חיפה מספינות אויב, הפלת מטוסי מיג־25 שחדרו לשטח ישראל, הפלת מטוסי מטען, עזרה למסוק חילוץ בדרכו לצפון ישראל ועוד.
משחק מרובה משתתפים – מצב זה מאפשר לשחקן להתחרות נגד שחקנים אחרים במשחק משותף על־גבי רשת מקומית או דרך רשת האינטרנט על ידי שימוש בפרוטוקול IPX/SPX או בפרוטוקול TCP/IP.
במשחק 66 משימות: 5 משימות אימון בסיסי, 6 משימות אימון קרבי, 7 משימות הזנקה, 6 משימות של משחק רב משתתפים, ו־7 משימות בכל אחת מהמלחמות (שלוש שהן שיחזור מערכות היסטוריות ושלוש בדיוניות).
את השחקן החדש מדריכה במהלך משימות האימונים דמותו של טייס קרב – רס"ן יהונתן עוז, בהדרכתו לומד השחקן כיצד להמריא, לנחות, לנווט את המטוס, לשגר טילים ולשחרר פצצות.
מטרת המשימה היא להדריך את הטייס כיצד לשגר נשק מונחה ופצצות חכמות.
במשימה זו ניתן להטיס אחד משלושה מטוסים: F-16C ("ברק"), F-4 פנטום ("קורנס 2000") או לביא, המסוגלים לשגר נשק מונחה ופצצות חכמות.
בנ"צ 1 המטרה היא פגיעה במשאית שיגור של טיל סקאד בעזרת טיל אוויר־קרקע מסוג AGM-65 מאווריק.
בנ"צ 2 המטרה היא בניין קטן המדמה מקלט של מחבלים הנמצא בסביבה אזרחית (ולכן יש לפגוע רק בבניין זה ואסור לפגוע בבניינים השכנים), שאותו יש להרוס בעזרת פצצה מונחית טלוויזיה מדגם GBU-15.
בנ"צ 3 המטרה היא מכ"ם של משגר טילי קרקע־אוויר מסוג SA-6, שאותו יש להשמיד בעזרת פצצה מונחית לייזר.
שלא כמו במשימות אחרות, מדריך הטיסה יכול להכשיל את השחקן לפי שיקול דעתו.
אם השחקן יתקרב יתר על המידה אל שתי המטרות הראשונות ויעבור את המרחק המזערי שממנו אפשר לשגר את הנשק המונחה, אפילו אם במטרים ספורים, יהונתן ייתן לו אזהרה אחת ולאחריה יכשילו.
משימה זו משחזרת את המתקפה האווירית על בסיס חיל האוויר המצרי אינשאס, שהייתה חלק מ"מבצע מוקד".
השחקן מוביל את שלושת מבני התקיפה שהפציצו את הבסיס – כולם מורכבים ממטוסי מיראז' 3. בכל מבנה שני מטוסים, בעלי אותות הקריאה "אלפא", "בראבו" ו"צ'ארלי".
על מבנה "אלפא" להפציץ מטוסי מיג־21 שחונים על מסלול ההמראה, ולאחר מכן להפציץ את ההצטלבות המזרחית של מסלולי התעופה.
תפקידו של מבנה "בראבו" הוא להפציץ את ההצטלבות המערבית של מסלולי ההמראה, ומבנה "צ'ארלי" – שורה של מטוסי מיג־21 החונים על מסלול ההמראה 03. כמו כן יש להשמיד שני מטוסי תובלה מדגם איליושין Il-76 החונים בבסיס, ומטוס תובלה נוסף שאמור לנחות בבסיס.
הזמן המוקצב למשימה הוא 7 דקות בלבד, שכן לאחר פרק זמן זה סוללת טילי נ"מ מדגם SA-2 תתחיל לשגר טילים לעבר המטוסים.
המשימה מדגימה את עבודת המודיעין לפני מבצע שנעשתה ואת יכולתו של חיל האוויר לתכנן משימות מורכבות.
המשימה מראה גם את הקושי שהיה לחיל האוויר בשנות השישים, כאשר מטוסיו היו מוגבלי טווח, זמן טיסה וכמות חימוש.
בשחזור זה אי אפשר לפגוע במכ"מים של סוללת הטילים כי אין מספיק פצצות.
על השחקן להימנע מאיומי הקרקע, להימלט מהם על ידי שחרור מוץ או נורים וביצועי תמרוני התחמקות.
במשימה זו מוטל על השחקן להשתתף בתרחיש בדיוני, במסגרתו עליו להגן על הכור הגרעיני בדימונה מפני ניסיון הפצצה של חיל האוויר העיראקי.
ביכולתו להטיס שלושה מבני תקיפה שונים: "אלפא" – המורכב מצמד מטוסי F-16, "בראבו" המורכב מצמד מטוסי "לביא", ו"צ'ארלי" המורכב מצמד מטוסי F-15 ("בז").
צוות "אלפא" צריך לסייר צפונית לכור, "בראבו" ממזרח לו ו"צ'ארלי" מדרום לכור.
על השחקן ליירט מטוסי קרב מדגם מיג־29, מיג־25 ומיג־23. מטוסי ההפצצה שנראים בהדמיה הם מהדגמים SU-24, SU-22 ודגמי הפצצה של מיג־23. פגיעה של האויב בכור הגרעיני תיצור נשורת רדיואקטיבית שתפגע בחלק גדול מישראל.
המשימה ממחישה את ההכרח בהגנת הכור – אם הכור יפגע, הקרינה הרדיואקטיבית תגיע אל האוכלוסייה האזרחית בתוך דקות.
במהלך המשימה, טסים המפציצים העיראקים ישר לעבר המטרה כשהם מלווים במטוסי קרב.
מטוסי הקרב ינסו להיכנס לקרב אווירי ארוך עם מטוסי חיל האוויר הישראלי, שבמהלכו המטוסים ינסו להינעל זה על זה.
כך השחקן יהיה עסוק במטרה המשנית והפחות חשובה, והמפציץ יוכל להמשיך במשימתו ולתקוף את הכור.
זירת המשחק כוללת את שטחי ישראל, סוריה, לבנון, עיראק ומצרים.
בשל מגבלות ביצועים ההדמיה אינה כוללת כבישים ובניינים.
השחזורים של משימות העבר ממחישים את הקושי שהיה לחיל האוויר הישראלי וברמת התרחיש הם קרובים במידה רבה למציאות.
עם זאת, רמת הקושי אינה מדויקת: ניתנה עליונות רבה מדי לחיל האוויר הישראלי, ויכולות התמרון והביצועים של מטוסי האויב ירודים יחסית, כתוצאה ממנוע האינטליגנציה המלאכותית.
כל שינוי בפעולת השחקן מוביל לניקוד ודירוג ביצועים שונה עם תום המשימה, כך שאף אם חוזרים על אותה המשימה, אך מבצעים פעולות שונות (כגון טיסה בגבהים שונים או נתינת הוראות שונות למספר 2), ניקוד המשימה ישתנה.
שחקן המנסה לטוס לעבר אירופה, אפריקה או אסיה נתקל במערבולת רוחות.
כמו כן האזורים שמחוץ לאזור הטיסה אינם ממופים.
השיחות בין הטייסים, ההוראות מממגדלי הפיקוח ושורות הטקסט שמראות את תמליל השיחות כולן באנגלית.
במשחק מוצגים גם טנקים, טילי אוויר־אוויר ואוויר־קרקע, סוללות נ"מ, מסוקים, מטוסי תובלה וספינות.
על ידי לחיצה על תווית בשם "חומר עיון" יכול השחקן לראות תמונה אמיתית של כלי הנשק, הדמיה תלת־ממדית שלו וכן לקרוא מעט מידע עליו מתוך מאגר החימוש של Jane's.
הטבלה מציגה את כל כלי הנשק המופיעים במשחק בהתאם לצדדים הלוחמים.
בשנת 1998 שוחררה גרסת דמו חינמית של "כוכב כחול".
גרסת הדמו מאפשרת לשחק רק במטוס הלביא ורק במשימה אחת, על מנת להמחיש את חוויית המשתמש במשחק.
כוכב לכת ננסי הוא סוג של גרם שמיים הדומה לכוכב לכת במערכת השמש, אך קטן ממנו.
המונח הוגדר בהחלטה של האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי (ה-IAU) ב-24 באוגוסט 2006.
ההחלטה מגדירה כוכב לכת ננסי במדויק לפי התכונות הבאות:
גרם השמיים נמצא במסלול סביב השמש.
גרם השמיים הוא בעל מסה מספקת לכך שהכבידה העצמית שלו תתגבר על כוחות הגוף הצפיד שבו ותגרום לגרם לקבל שיווי משקל הידרוסטטי – כלומר, שצורתו תהיה "כמעט כדורית".
במסלולו סביב השמש נשארו גופים זרים לאחר היווצרות גרם השמיים ("לא פינה את סביבותיו" במקור – זוהי לא הגדרה מדויקת).
גרם השמיים איננו לוויין של כוכב לכת או של גרם שמיים אחר.
לפי הגדרה זו, פלוטו, שנחשב מאז גילויו לכוכב לכת, הוא כוכב לכת ננסי מכיוון ש"לא פינה את סביבותיו" – במסלולו נמצאת חגורת קויפר.
לפי ההגדרה הזו, להלן רשימת כוכבי הלכת הננסיים שמוגדרים כמעט באופן ודאי, מסודרים לפי גודלם:
למרות ההגדרה החדשה, הגדרות אחרות, כגון אסטרואיד ו"עצם בחגורת קויפר" הן עדיין בתוקף.
מונחים אלו מבוססים על מיקומו של גרם כלשהו במערכת השמש ו/או הרכבו וההיסטוריה שלו.
קרס הוא עדיין האסטרואיד הגדול ביותר ופלוטו הוא עדיין עצם בחגורת קויפר למרות הגדרתם החדשה בתור כוכבי לכת ננסיים.
הגדרתו של כארון, שכרגע נחשב כירח של פלוטו, אינה ברורה דיה.
זאת, מכיוון שאין כיום הגדרה מדויקת המבחינה בין מערכת של גרם שמיים ולווינו לבין מערכת כפולה.
מכיוון שכארון הרבה יותר גדול יחסית לעצם אותו הוא מקיף (בהשוואה ללוויינים אחרים), ומכיוון שלמערכת פלוטו וכארון יש מרכז מסה הנמצא מחוץ לפלוטו, ייתכן שבעתיד המערכת תחשב כמערכת כפולה, וכך יוגדר גם כארון בתור כוכב לכת ננסי.
נכון ל-2020, כארון אינו מוגדר ככוכב לכת ננסי.
לפי האסטרונום מייקל בראון, אשר היה אחד המובילים בשינוי ההגדרות, יש מספר מועמדים נוספים להיות כוכבי לכת ננסיים.
10 מועמדים שהם "כמעט באופן ודאי" (nearly certainly) כוכבי לכת ננסיים: הרשימה לעיל וכן 120347 Salacia
27 גופים שהם בסבירות גבוהה (highly likely) כוכבי לכת ננסיים
68 גופים שסביר (likely) שהם כוכבי לכת ננסיים
130 גופים שהם כנראה כוכבי לכת ננסיים
741 גופים בסבירות להיות כוכבי לכת ננסים
תצפיות שבוצעו על ידי הטלסקופ הגדול מאוד, במערך מצלמות SPHERE בשנים 2017–2018, ואשר תוצאותיהן הוכרזו בסוף 2019, מראות שלהיגיאה יש צורה כדורית, המעידה על שיווי משקל הידרוסטטי, ולכן מועמד להיות כוכב לכת ננסי.
גודל ומסה של כוכבי לכת ננסיים
בהחלטה של איגוד האסטרונומיה הבין-לאומי שצוינה לעיל לא צוינו גבולות עליונים ותחתונים לגודלם ולמסתם של כוכבי לכת ננסיים.
טכנית, אין גבול עליון, וגרם יותר גדול או בעל יותר מסה מכוכב חמה ש"לא פינה את סביבותיו" עדיין יכול להיות מסווג בתור כוכב לכת ננסי.
הגבול התחתון מתקבל מהצורך בשיווי משקל הידרוסטטי, אך לא ידוע עדיין מהם הגודל או המסה המינימליים הדרושים לכך.
תצפיות אמפיריות מרמזות שגבול כזה יכול להיות תלוי בהרכבו ובהיסטוריה של הגרם המדובר.
בטיוטה המקורית של ההחלטה שיווי משקל הידרוסטטי הוגדר כתכונה של גופים "בעלי מסה של לפחות ק"ג וקוטר של לפחות 800 ק"מ", אך נוסח זה לא נשאר בהחלטה הסופית.
לפי אסטרונומים מסוימים, ההגדרה החדשה יכולה לכלול עד 45 כוכבי לכת ננסיים.
הגדרת כוכב לכת ננסי והבחנה בין כוכב לכת רגיל לבין כוכב ננסי עוררה ביקורת קשה בקרב מדענים פלנטריים ודיונים ממשיכים להתקיים גם שנים לאחר ההגדרה.
בין נקודות הביקורת ניתן לציין את ההתמקדות במערכת השמש (במקום הרחבה למערכות פלנטריות אחרות), חוסר הגדרה קוהרנטית ל"לא פינה את סביבותיו" (שכן גם לכוכבי לכת גדולים כמו צדק יש אסטרואידים טרויאניים) ואף חוסר מקצועיות של האיגוד האסטרונומי הבין-לאומי.
כוכב לכת ארצי , המכונה גם כוכב לכת סלעי, הוא כוכב לכת מאופיין בדחיסות, הרכב סלעי, ובניגוד לענק גזים יש לו קרקע מוצקה.
כוכב הלכת הארצי מתאפיין בהיעדר מערכת טבעות פלנטריות ומספר מועט של ירחים (או ללא ירחים כלל).
במערכת השמש כוכבי הלכת הארציים נמצאים קרוב לשמש.
ארבעת "כוכבי הלכת הפנימיים", שהם כוכב חמה, נוגה, כדור הארץ ומאדים, מוגדרים ככוכבי לכת ארציים וחלק מהאסטרואידים המצויים בחגורת האסטרואידים לדוגמה: 1 קרס מוגדרים כגופים ארציים.
נכון לנובמבר 2013, ידועים כמה מאות כוכבי לכת חוץ-שמשיים ארציים, ביניהם אפשר למנות את OGLE-2005-BLG-390Lb ו-55 בסרטן e.
המונח הלועזי, Terrestrial Planet, מקורו במילה הלטינית "Terra", שפירושה "אדמה".
בגלל ההרכב הסלעי והאדמה המוצקה המאפיינת כוכבים אלה הם קיבלו שם כולל של כוכבי לכת בעלי אדמה, וזאת בניגוד לענקי הגז המאופיינים בהרכב גזים גדול.
בשפה העברית, נטבע המונח מהמילה "ארץ".
היווצרות כוכבי לכת ארציים במערכת השמש
על פי "היפותזת הערפילית", ההיפותזה המקובלת היום בחקר מערכת השמש, ענן הגזים המכונה הערפילית הסולארית התחיל להתכווץ והחומר בתוך הערפילית התחיל להתרכז במקומות בעלי כוחות משיכה הולכים וגדלים.
במרכז הערפילית התרכז רוב החומר שיצר בשלב מאוחר יותר את השמש, ובמקומות החיצוניים יותר נוצרו ענקי הגזים כמו צדק ושבתאי.
חלק מאותו החומר היה אמור ליצור כוכב לכת גדול נוסף בין השמש לבין צדק, אך על פי התאוריה, הכבידה של השמש מצד אחד, ושל צדק מצד שני, לא אפשרו את התנאים לכך והחומר הזה חולק בין מספר כוכבי לכת קטנים יותר.
כאשר השמש הוצתה, אותם כוכבי לכת קטנים שהיו קרובים אליה "שרפו" את האטמוספירה הראשונית שלהם כך שכל הגזים הנדיפים שלהם נשרפו.
יתרה מכך, רוח השמש העיפה את החומר החיצוני שמקורו בערפילית הסולארית ושהיה מסביב לכל כוכבי הלכת.
השפעות השמש היו הרסניות וכוכבי הלכת שהיו קרובים אליה נשארו "ערומים" עם החומרים הסלעיים הכבדים שלהם בלבד.
בשלבים מאוחרים נוצרה מערכת השמש כפי שמוכרת לנו כיום.
המערכת הייתה בעלת איזון חדש בין השמש לגופים, ובה הגופים נמשכים למרכז בגלל כוח המשיכה.
הכוכבים הארציים פיתחו בשלב זה אטמוספירות משניות המוכרות לנו כיום שהגנו על הסביבה הפנימית שלהם מרוח השמש החזקה.
החלו להיפתח תהליכים תרמיים פנימיים בתוך חלק מכוכב לכת וחלקם אף יצרו חיים (כדור הארץ).
כוכב לכת ארצי שונה במהותו מענק גזים.
בעוד ענקי הגזים מורכבים בעיקרו ממימן ומהליום ולא מכילים קרקע מוצקה בוודאות מוחלטת, הרי כוכבי הלכת הארציים מורכבים בעיקר מסיליקט וסלע והם בעלי קרקע מוצקה ודאית.
ארבעת כוכבי הלכת הארציים בעלי הרכב גולמי יחסית דומה, הליבה המרכזית מתכתית, בעיקר מברזל עם מעטפת מסיליקט.
כל הכוכבים הארציים בעלי אטמוספירה משנית שנוצרה כתוצאה מתהליכים וולקניים והתנגשות של שביטים - זאת בניגוד לענקי הגזים אשר מחזיקים עדיין באטמוספירה הראשונית שלהם שנוצרה עוד בתקופת הערפילית הסולארית.
כוכבי הלכת הארציים מתאפיינים בהיעדר מערכת טבעות פלנטריות ומספר מועט של ירחים (או ללא ירחים כלל).
ארבעת כוכבי הלכת בעלי מכתשים שנוצרו מפגיעת מטאורים, ולכולם פרט לאחד יש מאפיינים של תנועת לוחות טקטוניים ופעילות הרי געש.
כוכב לכת חוץ־שמשי, או אקזופלנטה , הוא כוכב לכת הנמצא מחוץ למערכת השמש, כלומר מקיף כוכב אחר.
נכון ל־5 בינואר 2026, ישנם 6,199 כוכבי לכת מאושרים ב־4,623 מערכות פלנטריות, כאשר ל־1,040 מערכות יש יותר מכוכב לכת אחד.
ידועים גם גופים דמויי כוכב לכת שאינם מקיפים כל כוכב, המכונים "כוכבי לכת תועים", אך הם אינם מוגדרים ככוכבי לכת.
כוכבי לכת חוץ־שמשיים היו מושא לחקירה מדעית החל מאמצע המאה ה־19. אסטרונומים העריכו באופן כללי שכמה מהם קיימים, אך לא ידעו עד כמה הם נפוצים ועד כמה הם דומים לכוכבי הלכת במערכת השמש.
הגילוי המאושר הראשון נעשה לבסוף באמצע שנות התשעים של המאה ה-20. מאז שנת 2002, התגלו למעלה מ־20 כוכבי לכת חדשים מדי שנה, ומאז שיגורו של טלסקופ החלל קפלר מתגלים מאות מועמדים לכוכבי לכת כאלו בשנה.
ההערכה הנוכחית היא שלפחות ל־10% מהכוכבים הדומים לשמש יש מערכת כוכבי לכת, וייתכן שהיחס האמיתי גבוה אף יותר.
גילוי כוכבי לכת חוץ־שמשיים גם מעלה את השאלה "האם ייתכן שכמה מהם מספקים אפשרות לקיום חיים חוץ־ארציים".
קפלר-22b וקפלר-452b נראים כדוגמה הטובה ביותר שהתגלתה עד כה של כוכבי לכת ארציים המקיפים את השמש שלהם באזור המכונה "אזור החיים", כלומר אזור שבו הטמפרטורה מאפשרת קיומם של מים במצב נוזלי, אחד התנאים החשובים לחיים.
גודלו של אזור זה משתנה בהתאם לטמפרטורה של הכוכב הראשי במערכת.
ב־18 בינואר 2007 שוגר טלסקופ החלל COROT של סוכנות החלל האירופית שמטרתו לגלות כוכבי לכת חוץ־שמשיים נוספים.
טלסקופ זה הוא הראשון בסדרה שבמסגרתה ישוגרו טלסקופים או אף מערכי טלסקופים.
משימות עתידיות נוספות כוללות את Terrestrial Planet Finder (TPF) של נאס"א ודרווין של סוכנות החלל האירופית.
ב־6 במרץ 2009 שוגר בהצלחה טלסקופ החלל קפלר, המסוגל לראשונה לגלות כוכבי לכת ארציים באזורים הישיבים סביב שמשות אחרות, על פי שינויי בהירות מחזוריים מזעריים של הכוכב.
טלסקופ זה מסוגל לתצפת בו־זמנית וברציפות על 100,000 כוכבים, ובפרק הזמן שהוקצב למשימה (3.5 שנים) צפוי להניב מדגם סטטיסטי מייצג עבור תפוצתם של כוכבי לכת ארציים וענקי גזים באזורנו בשביל החלב.
נכון לנובמבר 2013, זיהה קפלר 3,457 מועמדים לכוכבי לכת.
במחקר מקיף שפורסם ב־2012 טוענים חוקרים שסטטיסטית לכל כוכב יש כוכב לכת, ועל כן בגלקסיית שביל החלב יש כ־100 מיליארד כוכבי לכת, מתוכם כ־1,500 בתוך טווח מרחק של 50 שנות אור הקרובות לשמש.
בנוסף, על פי החוקרים כוכבי לכת דמויי ארץ נפוצים יותר מכוכבי לכת דמויי צדק, וישנם בגלקסיה כ־10 מיליארד כוכבי לכת דמויי ארץ.
בתאריך 26 בפברואר 2014, הכריזה נאס"א על אימות הגילוי של 715 כוכבי לכת חוץ־שמשיים חדשים אשר סובבים סביב 305 כוכבי האם שלהם אותם גילה טלסקופ החלל קפלר (מה שאומר שבממוצע סביב כל כוכב סובבים בערך שני כוכבי לכת).
כוכבי לכת אלה התגלו על ידי שיטה סטטיסטית הנקראת "אימות על ידי ריבוי".
95% מכוכבי הלכת שהתגלו היו קטנים יותר מנפטון, 4% מהם היו קטנים יותר מ־2.5 פעמים גודל כדור הארץ ונמצאו באזור ישיב, אזור שבו כוכב הלכת נמצא במרחק המתאים מכוכב האם ומאפשר טמפרטורת פני שטח ראויה להימצאות מים, מה בסופו של דבר יכול לאפשר לחיים להתפתח.
טענות אודות גילוי כוכבי לכת חוץ־שמשיים ידועים מזה למעלה ממאה שנים.
כמה מהטענות הראשונות נגעו לכוכב הכפול 70 אופיוקי.
Jacob) ממצפה הכוכבים של חברת הודו המזרחית הבריטית במדראס, כי מדידת אנומליה במסלולו של כוכב מגבירה את הסיכויים לקיומו של "גוף פלנטרי" במערכת זו.
בעשור האחרון של המאה ה־19 אמר האסטרונום תומאס ג'.
See) מאוניברסיטת שיקגו, כי בעזרת מדידת אנומליה הוא הוכיח את קיומו של גוף שחור במערכת 70 אופיוקי בעל תקופת הקפה של 36 שנים.
ואולם פורסט ריי מולטון (Moulton) פרסם מאמר ובו הוכיח כי מערכת בת שלושה גופים המקיפים זה את זה בפרמטרים הללו תהיה לא יציבה.
במהלך שנות החמישים והשישים של המאה ה־20, פרסם פיטר ואן דה קאמפ (van de Kamp) מקולג' סוורתמור, מספר מאמרים ובהם סדרת טענות לגילויים, הפעם לכוכבי לכת המקיפים את כוכב ברנרד.
האסטרונומים מתייחסים לגילויים מוקדמים אלה כשגויים.
הגילוי הראשון שפורסם, ואשר קיבל אישור מחוקרים נוספים, נעשה בשנת 1988 בידי האסטרונומים הקנדים ברוס קמפבל, ג' ווקר וס.
תצפיותיהם על המהירות הרדיאלית גרמו להם לשער כי כוכב לכת מקיף את הכוכב Gamma Cephei (הידוע גם בשם אלראי, Alrai).
הם נותרו זהירים ולא טענו כי מדובר בכוכב לכת, ובקהילה האסטרונומית שררה אי־ודאות במשך מספר שנים אודות תגלית זו ודומות לה.
הסיבה לכך הייתה בעיקר משום שהתצפיות משכו את המדענים לקצה גבול היכולת של המכשירים באותו הזמן.
מקור נוסף לבלבול היה כי כמה מכוכבי הלכת האפשריים היו למעשה ננסים חומים, עצמים בעלי מסת ביניים בין כוכבי לכת וכוכבים.
בשנים שלאחר מכן פורסמו תצפיות נוספות התומכות בקיומו של כוכב לכת המקיף את אלראי, אף כי סדרת מחקרים עוקבים בשנת 1992 העלתה ספקות.
בשנת 1995 היה גילוי נוסף על ידי דידיה קלו ומישל מאיור.
בסופו של דבר, בשנת 2003, אפשרו טכניקות משופרות להוכיח את קיומם של כוכבי לכת אלה.
בשנת 1991 טענו אנדרו ליין, מ.
שמאר, כי גילו כוכבי לכת המקיפים את הפולסר PSR 1829-10. הם גילו את כוכבי הלכת בשל הפרעתם למחזור הסדיר של כוכב הנייטרונים.
הטענה זכתה לתשומת לב גבוהה, אך לין וצוותו חזרו בהם במהרה.
מאז גבר קצב הגילויים ומדי שבוע מתגלים כוכבי לכת חדשים , לרבות מספר כוכבי לכת שגילויים אישר טענות שנויות במחלוקת מסוף שנות השמונים.
רבות מהתגליות הללו בוצעו בידי צוות בראשותם של ג'פרי מארסי (Marcy) ופול באטלר מאוניברסיטת קליפורניה שעבדו במצפי הכוכבים ליק וקק.
המערכת הראשונה שהתגלה בה יותר מכוכב לכת אחד הייתה אופסילון אנדרומדה.
נכון לדצמבר 2011 ידועות כשמונים מערכות מרובות כוכבי לכת.
בין כוכבי הלכת הידועים – ארבעה מקיפים שני פולסרים נפרדים.
תצפיות בתת־אדום על דיסקות אבק הנמצאות סביב כוכבים הוכיחו את קיומם של מיליוני שביטים בכמה מערכות שמש.
גילוי כוכבי לכת חוץ־שמשיים הוא מלאכה קשה בשל גודלם הקטן של כוכבי הלכת ובהירות נראיתם הנמוכה.
עם זאת, נמצאו מספר שיטות שבעזרתן התגלו כוכבי לכת שכאלה:
צילום: כוכבי לכת מסיביים במיוחד (מספר מסות צדק) המקיפים את כוכב האם במרחק גדול יחסית ניתנים לגילוי באמצעות צילום.
נכון לפברואר 2012 צולמו 31 כוכבי לכת, הראשון שבהם הוא 2M1207b.
אסטרומטריה: גילוי שינויים מחזוריים במיקומו של כוכב שנובעים מההשפעה הכבידתית של כוכב הלכת.
שיטה זו אינה יעילה מפני שמסת כוכב הלכת קטנה הרבה יותר ממסת הכוכב (לדוגמה, השמש מכילה 99.86% ממסת כל מערכת השמש), ולכן ההשפעה הכבידתית ההדדית קטנה מאוד.
מהירות רדיאלית: מהירות רדיאלית היא המהירות של הגוף ביחס לצופה.
כוח המשיכה שמפעיל כוכב הלכת גורם לכוכב האם לנוע במסלול מעט אליפטי.
בהסתמך על אפקט דופלר ניתן למצוא את השינויים במהירות הכוכב וכך למצוא כוכב לכת המקיף אותו.
זוהי אחת השיטות היעילות ביותר לגילוי כוכבי לכת.
ליקוי (טרנזיט): מעברים של כוכב לכת על פני דסקת הכוכב הם אירועים המתרחשים גם במערכת השמש (מכדור הארץ ניתן לצפות במעברים של כוכב חמה ונוגה).
שינויים מחזוריים בעקומת ההארה של הכוכב עשויים להעיד על ליקוי.
באמצעות שיטה זו ניתן להעריך גם את רדיוס כוכב הלכת, נטיית מסלולו ואף את הרכב האטמוספירה שלו.
בשיטה זו משתמש טלסקופ החלל קפלר.
חסרון שיטה זו הוא בכך שעל מנת שליקוי כזה יימדד מכיוון כדור הארץ, יש צורך בכך שמישור ההקפה של הכוכב לכת החיצוני יהיה בדיוק בין כדור הארץ לשמש שלו, מה שמפחית בצורה משמעותית את הסיכוי לגלות בשיטה זו כוכבי לכת שאינם מקיימים תנאי זה.
מיקרו עידוש כבידתי: זהו מקרה מיוחד של עידוש כבידתי בו אור מעודש על ידי שמש שאותה מקיף כוכב לכת.
מאופי העידוש, שמגביר את עוצמת האור של העצם המעודש, ניתן להסיק על קיום כוכב לכת במערכת.
ישנם שני טלסקופי חלל שמשתמשים בשיטות אלו בעת ביצוע מדידות מן החלל: טלסקופ החלל קפלר וטלסקופ החלל COROT.
מדידות אסטרונומיות שמבוצעות מהחלל עשויות להיות רגישות ואפקטיביות יותר מאשר מדידות שנעשות מהקרקע, מכיוון שאפקט הטשטוש שגורמת אטמוספירת כדור הארץ אינו קיים בחלל, ומכיוון שהמכשירים יכולים גם לצפות בתחום התת־אדום שאינו חודר את האטמוספירה.
טלסקופ החלל קפלר מסוגל לאתר גם כוכבי לכת הדומים לכדור הארץ.
גם טלסקופי ענק קרקעיים יכולים לצלם ישירות כוכבי לכת חוץ־שמשיים.
שמו של כוכב לכת נגזר משמו של הכוכב אותו הוא מקיף באמצעות הוספת אות לטינית קטנה ממוקמת ליד שם הכוכב, החל מהאות b המשמשת את כוכב הלכת הראשון שהתגלה במערכת.
לדוגמה התגלה כוכב הלכת 51 pegasi b.
כוכב הלכת הבא שיתגלה באותה מערכת ייקרא, 51 pegasi c, הבא אחריו יקבל את התוספת d וכן הלאה.
האות a לא נמצאת בשימוש משום שהיא למעשה ברירת המחדל – הכוכב עצמו.
אותיות גדולות, אם ישנן, מסמנות את שם הכוכב במערכת כפולה ומשולשת.
האותיות מבוססות על סדר הגילוי ולא על מיקומו של כוכב הלכת במערכת.
לדוגמה במערכת "גליזה 876", כוכב לכת שהתגלה נקרא גליזה 876 d, למרות העובדה שהוא קרוב יותר לכוכב מאשר השניים שהתגלו לפניו (b ו־c).
לפני גילויו של 51 pegasi b, כל כוכב לכת נקרא בשם אחר.
כוכבי הלכת שהתגלו סביב הפולסאר PSR 1257+12 כונו תחילה באותיות גדולות B ו־C, וכאשר התגלה כוכב לכת קרוב משניהם לפולסאר הוא כונה PSR A 1257+12 , ולא D.
לכמה מכוכבי הלכת יש גם שמות לא רשמיים.
לדוגמה HD 209458 b נקרא גם באופן בלתי רשמי "אוסיריס".
ו־ 51 pegasi b מכונה "בלרופון".
המגנטוספירה של כוכב הלכת מגינה עליו מפני רוח השמש.
כדי שלכוכב לכת תהיה מגנטוספירה הוא חייב שתהיה לו ליבת מתכת נוזלית וכן מהירות סיבוב גבוהה.
כוכבי לכת ללא מגנטוספירה מאבדים את האטמוספירה שלהם באורח קבע לרוח השמש.
בכוכבי לכת קטנים יותר, כגון מאדים, הגלעין הנוזלי קופא במהירות.
כוכבי לכת גדולים יותר שומרים על הגלעינים שלהם במצב נוזלי לתקופות ארוכות יותר.
ירחים יכולים להיות מוגנים מרוח השמש באמצעות המגנטוספירה של כוכב הלכת אותו הם מקיפים.
טיטאן, לדוגמה, מוגן בחלקו בידי המגנטוספירה של שבתאי.
בנוסף, למרות גודלו, טיטאן מחזיק עדיין בגלעין נוזלי, בזכות הדחיסה הכבידתית הנגרמת בשל קרבתו היחסית לשבתאי.
תצפיות מטלסקופ החלל האבל חשפו כי יש סבירות גבוהה לקיום שדות מגנטיים סביב כוכבי לכת חוץ־שמשיים.
לדוגמה, ענק הגזים המקיף את הכוכב HD 179949. נראה שלמרבית ענקי הגז יש שדות מגנטיים חזקים.
צבע הצמחייה החזוי לכוכבי לכת חוץ ארציים
מחקר שבוצע בידי נאס"א הראה כי צבע הצמחים על כוכבי לכת חוץ־שמשיים ניתן לחיזוי.
החוקרים מציעים כי הצמחים עשויים להיות ירוקים, צהובים או אדומים על כוכבי הלכת הללו.
לטענתם, צבע הצמחים עשוי להיות הצבע השולט של הפוטוסינתזה באותו כוכב לכת.
הם מאמינים כי הצבע הדומיננטי של הפוטוסינתזה עשוי להיות ניתן לחיזוי מהאור המוחזר בידי כוכב הלכת והספקטרום שבו מקרין הכוכב האם, הנספג באטמוספירה.
מחקרים אלה הם חלק מתחום המכונה אסטרוביולוגיה.
שאלות רבות באשר לתכונותיהם של כוכבי לכת חוץ ארציים עדיין אינן פתורות.
לדוגמה, הרכב מפורט יותר והסבירות של קיום ירח סביבם.
הגילויים האחרונים, לפיהם כמה כוכבי לכת שנחקרו חסרו מים, הראו כי יש עוד המון מה ללמוד על תכונותיהם של כוכבי לכת חוץ־שמשיים.
שאלה נוספת היא האם הם עשויים לאפשר קיום חיים.
כמה כוכבי לכת נמצאים באזור החיים במערכת השמש שלהם, שם יש סיכוי לקיום תנאים להיווצרות כוכב לכת דומה לכדור הארץ מבחינת אפשרות לקיום חיים.
בנוסף, כדור הארץ הוא סלעי, ואולם רוב כוכבי הלכת שהתגלו דומים לצדק בהיותם גזיים, אך אין זה מצביע על כך שלא יכולים להתקיים שם חיים.
אם יש לכוכבי לכת דמויי צדק אלו ירחים גדולים, הירחים עשויים להיות ידידותיים יותר לחיים, אפשרות שעלתה לגבי הירח טיטאן במערכת השמש שלנו.
גילוי חיים (ולאו דווקא ציוויליזציות מתקדמות) במרחק בין כוכב, בכל אופן, הוא אתגר טכנולוגי גדול שלא יהיה אפשרי במשך שנים רבות, גם אם החיים נפוצים ביקום.
כוכבי לכת בעלי עניין מדעי
פגאסי 51b (שנת גילוי - 1995): הגילוי המאושר הראשון של כוכב לכת חוץ־שמשי מקיף שמש מהסדרה הראשית (51 pegasi), הוכרז על ידי מישל מאיור ודיטר קלוץ בנייצ'ר ב־6 באוקטובר 1995. האסטרונומים הופתעו מגילויו של "צדק חם" אך מיד לאחר מכן גילו כוכבי לכת דומים בהצלחה רבה.
HD 209458 b (שנת גילוי - 1999): כוכב לכת זה, שהתגלה בשיטת המהירות הרדיאלית על ידי פרופ' צבי מזא"ה (אוניברסיטת ת"א) ועמיתיו, הפך לכוכב הלכת הראשון שנראה חולף על פני כוכב האם שלו.
גילוי המעבר אפשר לאשר את קיומו של כוכב הלכת החשוד כאחראי למדידות המהירות הרדיאלית.
בשנת 2001, הכריזו אסטרונומים שנעזרו בטלסקופ החלל האבל כי גילו אטמוספירה בכוכב לכת זה.
הם איתרו חתימות ספקטרוסקופיות המעידות על קיום נתרן באטמוספירה, אך בריכוז נמוך מהמצופה.
ככל הנראה הסיבה לכך נעוצה בעננים גבוהים המסתירים את השכבות הנמוכות של האטמוספירה.
PSR B1620-26b (שנת גילוי – 2003): ב־10 ביולי 2003, שוב תוך שימוש בטלסקופ החלל האבל אישר צוות מדענים בראשותו של שטיין סיגורדסון (Sigurdsson) את קיומו של כוכב הלכת הזקן ביותר.
כוכב לכת זה נמצא בצביר הכדורי M4, כ־5,600 שנות אור מכדור הארץ בכיוון קבוצת עקרב.
זהו כוכב הלכת היחיד שידוע כי מקיף שתי שמשות.
אחת משתי השמשות היא פולסאר והשנייה היא ננס לבן.
מסתו של כוכב הלכת כפולה מזו של צדק וגילו מוערך ב־13 מיליארד שנים.
Mu Arae d ו־TrES-1 (שנת גילוי – 2004): באוגוסט 2004 התגלה כוכב לכת המקיף את Mu Arae שמסתו בערך פי 14 מזו של כדור הארץ, בידי אסטרונומים שהשתמשו במצפה האירופי הדרומי בצ'ילה באמצעות ספקטרוגרף.
זהו כוכב הלכת השלישי מבחינת מסתו הנמוכה המקיף שמש מהסדרה הראשית שהתגלה עד כה, וייתכן שהוא גם כוכב הלכת הארצי הראשון שהתגלה המקיף שמש מהסדרה הראשית מחוץ למערכת השמש שלנו.
בנוסף לכך התגלה כוכב לכת אחר, TrES-1 תוך שימוש בשיטת הליקוי, באמצעות הטלסקופ הקטן ביותר ששימש עד כה לגילוי כוכבי לכת חוץ־שמשיים – קוטרו ארבעה אינץ' בסך הכל.
מכיוון שכוכב הלכת התגלה במסגרת סקר TrES הוא זכה לכינוי TrES-1. כוכב הלכת מקיף כוכב הידוע בכינויו הקטלוגי GSC 02652-01324. הממצא אושר בידי מצפה קק, שגם הוסיף ממצאים אודות מאפייניו.
גליזה 876d (שנת גילוי – 2005): ביוני 2005, התגלה כוכב הלכת השלישי המקיף את הננס האדום גליזה 876. מסתו מוערכת בפי 7.5 מזו של כדור הארץ ולפיכך הוא היה בשעת גילויו הכוכב השני מלמטה מבחינת המסות, המקיף כוכב מהסדרה הראשית.
הוא חייב להיות סלעי בוודאות.
מסלולו קרוב מאוד לשמש שלו – רק 0.021 יחידות אסטרונומיות והוא מקיף את השמש שלו אחת ל־1.94 ימים.
כוכב הלכת, HD 149026 b מקיף את הכוכב HD 149026 ומסת גלעינו לבדה גדולה פי 70 ממסת כדור הארץ, והיא אחראית לשני שלישים ממסת כוכב הלכת.
HD 188753 Ab (שנת גילוי – 2005): ביולי טען האסטרונום מאקאי קונאקי (Konacki) כי גילה כוכב לכת בעל מסה דומה לזו של צדק במערכת כוכבים משולשת בה הכוכבים מקיפים זה את זה במרחקים קרובים יחסית.
השלישייה הכוכבית נמצאת במרחק של 149 שנות אור מכדור הארץ.
גילוי זה נחשב כמאתגר את התאוריות אודות יצירת כוכבי הלכת, מכיוון שהנוכחות של שלושה כוכבים כל כך קרוב זה לזה, היה אמור להרוס כל סוג של דיסקה קדם־פלנטרית (שממנה נוצרים כוכבי הלכת), ובוודאי יקשה עליה לשמר לאורך זמן כוכבי לכת גדולים.
ואכן, בשנת 2007 הפריכו אסטרונומים את התגלית וטענו כי אין כל סימן לכוכב לכת, וכי המכשירים שלהם אמורים לצפות בו.
קונאקי הגן על עבודתו והוא מתכוון לבצע תצפיות המשך.
זהו כוכב הלכת המרוחק ביותר ולפיכך גם הקר ביותר שהתגלה עד כה.
הוא מקיף ננס אדום הנמצא במרחק 21,500 שנות אור מכדור הארץ, לכיוון מרכז גלקסיית שביל החלב.
הוא התגלה באמצעות שימוש בשיטת מיקרו־עדשה כבידתית, ומסתו מוערכת בפי 5.5 מזו של כדור הארץ, דבר שהופך אותו לכוכב הלכת הקל ביותר המקיף שמש בסדרה הראשית.
קודם לתגלית זו, כוכבי הלכת בעלי המסות הנמוכות ביותר, התגלו רק במסלולים קרובים לשמש שלהם, אך מסלולו של כוכב לכת זה מוערך במרחק של 2.6 יחידות אסטרונומיות מכוכב האם שלו.
HAT-P-1b (שנת גילוי – 2006): אסטרונומים מהמכון הסמיתסוני שהשתמשו ברשת של טלסקופיים אוטומטיים קטנים בשם HAT גילו כוכב לכת, שזכה לכינוי HAT-P-1b, המקיף חבר אחד בצמד כוכבים הנמצאים במרחק 450 שנות אור מכדור הארץ בכיוון קבוצת הכוכבים Lacerta.
רדיוסו של כוכב הלכת הוא פי 1.38 מזה של צדק, אך מסתו רק מחצית מזו של צדק והדבר הופך אותו לכוכב בעל הדחיסות הנמוכה ביותר הידוע – בערך רבע מצפיפות המים.
עדיין לא ברור כיצד יכול כוכב לכת כזה להתפתח, ומאמינים כי כוכב לכת זה וכן HD 209458 b (אף הוא ענק גזים בעל צפיפות נמוכה) יכולים לספק תובנה על דרך היווצרות כוכבי הלכת.
"חשבנו ש־HD 209458 b הוא מקרה בודד, אך הגילוי השני מראה שמשהו חסר בתאוריות שלנו על היווצרות כוכבי לכת", אומר רוברט נויס ומרכז הרווארד סמיתסוניאן לאסטרופיזיקה.
SWEEPS-10 (שנת גילוי 2006): כוכב לכת זה מועמד לשיא כבעל תקופת המסלול הקצרה ביותר.
שמו בא מהפרויקט שבמסגרתו הוא התגלה (פרויקט Sagittarius Window Eclipsing Extrasolar Planet Search) והוא משלים הקפה אחת של כוכב אם שלו בעשר שעות לערך.
הוא נמצא בסך הכול 1.2 מיליון ק"מ מהשמש שלו, בערך פי 3 מהמרחק בין כדור הארץ לירח.
לפיכך הוא גם כוכב הלכת החם ביותר שהתגלה מעולם.
הטמפרטורה המוערכת על פניו היא 1650 מעלות צלזיוס.
מסתו מוערכת ב־1.6 מסות צדק לפחות, כי אחרת, הכוחות הכבידתיים היו מושכים את כוכב הלכת וקורעים אותו לגזרים.
נראה שכוכבי לכת בעלי משך הקפה קצר במיוחד מקיפים רק ננסים אדומים.
הטמפרטורה הנמוכה יחסית של הכוכב מאפשרת את קיום כוכב הלכת.
מדידות אלה נחשבות מזה זמן למנגנון הראשון שבו ניתן למדוד את הכימיה של כוכבי הלכת.
באופן עקיף ניתן להסיק מכך אם יש או אין שם חיים באמצעות השפעתם של התהליכים הכרוכים בחיים על האטמוספירה.
קבוצת חוקרים בראשותו של ד"ר ג'רמי ריצ'רדסון ממרכז טיסות החלל גודרד של נאס"א היו הראשונים לפרסם את התגלית בכתב העת נייצ'ר.
ריצ'רדסון וצוותו מדדו את האטמוספירה של כוכב הלכת HD 209458 b בטווח אורכי הגל 7.5-13.2 מיקרונים.
התוצאה סתרה את ההערכות התאורטיות בכמה דרכים.
התחזית הייתה לשיא ב־10 מיקרון, דבר המעיד על קיום אדי מים באטמוספירת כוכב הלכת, ואולם שיא זה נעדר מהמדידות בכוכב לכת זה, ומשמעות הדבר היא שאין על פניו מים בריכוז שניתן לגלות.
במקום זאת נצפה שיא שלא נחזה מראש בתדר 9.65 מיקרונים, דבר המעיד על קיומם של ענני סיליקטים, תופעה שלא נצפתה עד כה.
שיא נוסף, אף הוא בלתי צפוי, הופיע באורך גל 7.78 מיקרון ולחוקרים אין הסבר לגביו.
צוות נפרד בראשותו של מארק סוויין (Swain) מהמעבדה להינע סילוני של נאס"א צפתה אף היא בספקטרום של אותו כוכב לכת, והגיעה לתוצאות דומות.
הם פרסמו את המחקר שלהם באסטרופיזיקל ג'ורנל לטרס.
צוות בראשותו של קארל גרילמאייר (Grillmair) מהמרכז המדעי של טלסקופ החלל שפיצר ביצע תצפית על כוכב הלכת HD 189733 b, וממצאיו פורסמו באסטרופיזיקל ג'ורנל לטרס.
לפי מחקר של ג'ובאנה טינטי בכוכב לכת זה יש סימני מים.
גליזה 581c: כוכב הלכת עצמו התגלה קודם לכן, אך ב־24 באפריל 2007 פורסם כי התגלה שכוכב לכת זה עשוי להכיל מים זורמים ולפיכך הוא עשוי לייצר תנאים לחיים.
בעוד עדויות לקיום מים זורמים לא התגלו, המקום שבו נמצא כוכב הלכת הוא בתוך אזור החיים שמאפשרת השמש שלו.
מיקום זה מאפשר למים להתקיים במצב נוזלי.
סת' שוסטק (Shostak), אסטרונום בכיר במכון SETI צוטט כאומר כי בשני מקרים קודמים, נחשד גליזה 581c; כמועמד בעל פוטנציאל לאיתור תבונה חוץ ארצית ואולם בשני המבחנים הללו לא התקבלה הוכחה לכך.
האישור למיקומו של כוכב הלכת בתוך אזור החיים התקבל ממכשיר ה־HARP במצפה האירופי הדרומי, תוך שימוש בטלסקופ בקוטר 3.6 מטרים בשיטת המהירות הרדיאלית.
גליזה 581c הוא כוכב לכת קטן יחסית – קוטרו מוערך בפעם וחצי מזה של כדור הארץ ומסתו כחמש מסות ארץ.
כוכב לכת בעל 12 מסות צדק, כוכב הלכת המאסיבי ביותר שהתגלה בשיטת הליקוי, והמאסיבי ביותר עד כה בכלל, ממש מתחת לגבול התחתון של גודל הננסים החומים (13 מסות צדק).
הרדיוס של כוכב לכת זה הוא 1.07 קטרי צדק, הוא מקיף את השמש שלו ב־3.19 ימים, במסלול אליפטי, שבקרבה כזו לשמש הוא נדיר.
הפוך מקודמו – זהו כוכב הלכת בעל הקוטר הגדול ביותר והצפיפות הנמוכה ביותר שהתגלה עד כה, קוטרו 1.7 פעמים קוטרו של צדק, אך מסתו רק 0.84 מסות צדק ופירוש הדבר שצפיפותו היא 0.2 גרם לסמ"ק – כצפיפותו של עץ בלסה – אחד העצים הקלים המשמשים לבניית רהיטים ורפסודות.
הוא קרוב לשמש שלו ולפיכך חם יחסית, אך חום השמש לא נראה כמסביר את גודלו העצום.
כעת מתמקדת הקבוצה בחיפוש אחר כוכבי לכת אלו.
55 Cnc f – בנובמבר 2007 פרסמו מדענים כי גילו כוכב לכת חמישי המקיף שמש מחוץ למערכת השמש – 55 בסרטן, הנמצא במרחק 41 שנות אור בכיוון קבוצת סרטן.
כוכב הלכת החדש גדול בהרבה מכדור הארץ – וכבד ממנו פי 45 ומקיף את שמשו במשך 260 יום.
TW Hydrae b – צוות אסטרונומים מגרמניה גילה כוכב לכת שזה עתה נולד במערכת שמש הנמצאת עדיין בתהליך התהוות.
ג'וני סטאיוואן ממכון מקס פלאנק לאסטרונומיה בהיידלברג, ועמיתיו אומרים כי מסתו של כוכב הלכת החדש פי 10 ממסתו של צדק והוא מקיף את הכוכב TW Hydrae, כוכב צעיר בן 8–10 מיליון שנים.
כוכב הלכת מקיף את הכוכב במשך 3.56 ימים במרחק של כ־6 מיליון ק"מ, בתוך הגבול הפנימי של דיסקת האבק של המערכת הצעירה.
OGLE-2006-BLG-109Lc ,OGLE-2006-BLG-109Lb – שני כוכבי לכת שהתגלו סביב כוכב שגודלו כמחצית מגודלה של השמש.
אחד הכוכבים מזכיר במיקומו ובגודלו (היחסי) את צדק והאחר את שבתאי.
הכוכב התגלה בדרך ייחודית – שיטת עדשת הכבידה.
OGLE-2006-BLG-109L נמצא במרחק 5,000 שנות אור מכדור הארץ, אך בשל העובדה שכוכב אחר עבר מאחוריו, ו־OGLE-2006-BLG-109L שימש לו כעדשה המגבירה את אורו, ניתן היה לחקור במשך כשבועיים את המערכת ולאתר כוכבי לכת.
לדברי פרופ' דן מעוז זו המערכת הדומה ביותר למערכת השמש מבין כל המערכות שהתגלו עד כה.
סובב סביב הכוכב COROT-9. הוא נמצא במרחק של כ־1,500 שנות אור מכדור הארץ, בקבוצת הכוכבים מגן.
הכוכב עובר על פני השמש שלו אחת ל־95 ימים, וגודלו בערך כגודלו של כוכב צדק.