tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בהמשך סיים בהצטיינות תואר ראשון בקומפוזיציה בבית הספר למוזיקה ע"ש בוכמן-מהטה שבאוניברסיטת תל אביב.
לקנר מחבר מוזיקה מקורית ושימש מעבד, מלחין ונגן של עשרות הצגות ועשרות מחזות זמר ומופעים רבים בתיאטרון הקאמרי, בהבימה, בתיאטרון בית ליסין, באופרה הישראלית החדשה, בתיאטרון הארצי לילדים ולנוער ובתיאטרונים אחרים.
כמו כן לקנר מתזמר ומעבד עבור תוכניות הטלוויזיה The Voice ו"X פקטור".
לקנר גם מלחין שירים ופזמונים עבור תוכניות ילדים בערוץ הופ!, ביניהן "רחוב סומסום", "כח הקצב", ושיר ימי השבוע ביניהם "היום יום חמישי".
התזמורת הפילהרמונית הישראלית כללה בתוכניתה לשנת תשע"ו (2015–2016) את יצירתו של לקנר "סיפור על עזה וגדיים שבעה" בקונצרט מיוחד לילדים, בהשתתפות מקהלת "בת שיר" (של התזמורת הסימפונית חיפה).
מאז 2020 לקנר מנהל, מפיק ומעבד את השירים בגרסה המחודשת של "זהו זה" המשודרת בכאן 11. בשנת 2020 הוא עיבד והפיק מוזיקלית את החידוש לשיר "יכול להיות שזה נגמר" בביצוע מיקי קם, חנה לסלאו, תיקי דיין ורבקה מיכאלי בתור חלק מהפרויקט "צו השעה".
עיבוד זה נחשב לגרסה הנשית של שירי "זהו זה".
לקנר זכה בפרס "היוצר המבטיח" בפסטיבל "פותחים במה" של בית ליסין ובפרס שרגא בר מטעם "הבימה".
הוא משמש מורה למוזיקה בתיכון שבו למד וממלא את תפקידי המנהל המוזיקלי של מגמת התיאטרון.
נוסף על כך הוא מלמד שיעורי מחזמר בקמפוס אריסון לאמנויות עם הכוריאוגרפית קורין מנדלסון.
לקנר נשוי ואב לשני ילדים.
אמיר מויאל (נולד ב-11 בפברואר 1985) הוא סאטיריקן, קומיקאי, סטנדאפיסט, פובליציסט, תסריטאי, ואושיית רשת ישראלית הכותב ברשתות החברתיות פייסבוק, טוויטר, אינסטגרם וטלגרם.
נולד בכפר סבא לשמעון וישראלה.
בגיל שנתיים עבר עם משפחתו לאלפי מנשה בשומרון, שם מכהן אביו כיו"ר המועצה הדתית.
למד בבית ספר יסודי ממ"ד דקל בכוכב יאיר, מכינה בכפר סבא, מדרשית נעם בפרדס חנה ובישיבת עתניאל.
עובד גם כמנהל רכש בחברת היי-טק.
מויאל מרבה בכתיבה הומוריסטית ברשתות החברתיות פייסבוק, טוויטר וטלגרם.
נכון לשנת 2021, למויאל יש כ-60 אלף עוקבים בפייסבוק, כ-40 אלף בטוויטר, וכ-2,500 בטלגרם.
לפי סקר של מכון מסקר דורג כאושיית הפייסבוק בקטגוריית ההומור מספר ארבע בציבור הדתי לאומי.
ההומור של מויאל כולל הרבה שעשועי לשון ומשחקי מילים, וכן תגובות הומוריסטיות לאירועים אקטואליים ("תגובות שעדיף לפספס").
בשנים 2013–2014 כתב מויאל את התסריט לתוכנית ילדים בשם "צור משלנו", ששודרה בערוץ הידברות.
בשנת 2015 היה מויאל הכותב הראשי של מופע לנשים בשם "דעתן קלה".
על הבמה הופיע בתור חבר ב"זובור", פאנל סטנדאפיסטים הכולל את מויאל עצמו, יאיר אורבך, אורי מלמד, יותם זמרי ואור רייכרט המשמש כמנחה, וכן במופעים "אין ימנים מצחיקים" ו"קורעים רשתות".
כותב טורי דעות ומאמרים הומוריסטים בעיתון "מקור ראשון" ובעלוני השבת "עולם קטן" ו"גילוי דעת", וכן במגזין הנוער "מקום בעולם".
ב-2017 יצא לאור ספר הילדים שכתב - "מעשה בתפוח ירוק".
בשנה זו החלו משחקי הלשון שלו להתפרסם במוסף "המשבצת" של מעריב סופהשבוע.
הגיש פינות קבועות ברדיו תל אביב ורדיו גלי ישראל.
בשנים 2017–2018 השתתף בתוכנית הסאטירה "עד כאן!" בתאגיד השידור הישראלי "כאן 11" ביחד עם קומיקאים וכוכבי רשת נוספים, עשה גם הופעת אורח בספיישל הבחירות המוניציפליות.
בשנת 2018 העלה מופע בשם "בואו נדבר רגע על הומור" בו משלב מויאל בסטנדאפ גם תוכן על שורשי ההומור והסיבות לשימוש בו וכן מספר על העקרונות הקומיים שנמצאים מאחורי מה שמצחיק את האדם.
במאי 2018 השיק מויאל ספר בשם "חושב בקול" בו איגד, בליווי קריקטורות של המאייר נדב נחמני, מעל 200 סטטוסים שכתב וזכו להצלחה ברשתות החברתיות.
הספר יצא בהוצאת דברי שיר.
באוגוסט 2020 השיק את ספרו "במחשבה שנייה" גם הוא בליווי קריקטורות של המאייר נדב נחמני, בהוצאת ידיעות ספרים.
באוקטובר 2025 הוציא לאור את ספרו החדש "אפשר לחשוב" בליווי קריקטורות של המאייר נדב נחמני בהוצאת ידיעות ספרים
מויאל יצר והפיק מספר סרטונים עבור חיל הרבנות הצבאית.
ההומור של מויאל כולל הרבה שעשועי לשון ומשחקי מילים.
דוגמה לכך היא: המתייחס לשלושת האבות ופירושו גם שאברהם יצחק מהסטטוס ויעקוב אחרי כותבו.
כאן ההומור מתבסס על כפל המשמעות של המילה "כף" - מצד אחד כף של ציוד מכני הנדסי ("טרקטור"), ומצד שני האות כ' (מבוטא: כָּף).
במובן השני, פירוש דברים של הילד שהוא ראה טרקטור עם האות כ', כלומר: "טרכטור", וזו אכן שגיאת כתיב.
עוד דוגמה היא שנשמע גם כמו "המון גולים".
לצד הומור משחקי המילים מפרסם מויאל גם סטטוסים הומוריסטיים בנושאים כללים ותובנות קטנות מחיי היום-יום.
בנוסף מפרסם מויאל תגובות הומוריסטיות לאירועים אקטואליים ("תגובות שעדיף לפספס").
מדי פעם הוא מפרסם גם הומורסקות ארוכות יותר ולעיתים בהמשכים.
אמיר מויאל, מעשה בתפוח ירוק, מאייר: אלחנן בן אורי, דברי שיר, 2017.
אמיר מויאל, חושב בקול, מאייר: נדב נחמני, דברי שיר, 2018.
אמיר מויאל, במחשבה שניה, מאייר: נדב נחמני, ידיעות ספרים, 2020.
אמיר מויאל, אפשר לחשוב, מאייר: נדב נחמני, ידיעות ספרים, 2025
אמיר לבנסון (נולד ב-9 בינואר 1977 בתל אביב) הוא אלוף עולם ישראלי בתחום השיט וגלישת גלים.
לבנסון גולש למעלה משלושה עשורים והוא דור שני לשיט וגלישה החולק את אהבתו לספורט, לים ולגלים עם משפחתו.
גדל בעיר ראשון לציון, השלים את לימודי התיכון תוך השתתפות באינספור תחרויות שיט וגלישה בעולם ושירת בצה"ל בתפקיד ספורטאי מצטיין.
לאחר שירותו הצבאי חי לבנסון בהוואי מספר שנים והתמקצע בגלישת אקסטרים .
בהמשך, הוסמך על ידי מכון וינגייט כמאמן ומדריך כושר גופני המתמחה באימון ילדים ונוער.
כיום, לבנסון הוא אב לילדים, עובד לפרנסתו בעסק המשפחתי ומתמחה בתחומי הגלישה בכלל ובאימון ילדים ונוער בפרט.
לאחר קריירה מרשימה מאוששת בהישגים בינלאומיים שהפגינו יכולות מקצועיות וטכניקות שיט חדשניות, פיתח לבנסון תוכנית אימונים ייחודית המדריכה את הדור הצעיר בישראל להישגיות בינלאומית בתחומי גלישת גלים, גלישת רוח ו-SUP.
בשנת 1991 זכה לבנסון, בגיל 14 בלבד, במקום הראשון באליפות ישראל לבוגרים בשייט גלשנים מדגם לכנר שנערכה בשדות ים.
שנה לאחר מכן, בגיל 15, לבנסון קטף את המקום הראשון בשתי אליפויות עולם שונות לנוער (עד גיל 19) שנערכו באירופה; אליפות העולם לנוער בדגם מיסטרל שנערכה בפורטוגל; ואליפות העולם לנוער בדגם לכנר שנערכה באיטליה.
בשנת 1994, בגיל 17, לבנסון קטף שוב את המקום הראשון בשתי תחרויות; אליפות עולם לנוער בדגם מיסטרל שנערכה באתונה; ואליפות אירופה לנוער (עד גיל 25) בדגם מיסטרל שנערכה בכרתים.
בהגיעו לגיל 18 הוכתר לבנסון בתור הגולש הטוב בעולם עד גיל 19 בעקבות זכייה נוספת בשנת 1995 באליפות העולם לנוער בדגם מיסטרל שנערכה בברמודה.
לאחר מספר זכיות בזירה הבינלאומית נקלט לבנסון בחברת מיסטרל העולמית וקיבל את מימונם להמשך הקריירה התחרותית כשייט וגולש לצד ענקי גלישה עולמיים כגון רובי נאש .
לבנסון המשיך בקריירת הספורט התחרותי כאשר השתתף בתחרויות שיט בינלאומיות לבוגרים, ביניהן, זכה במקום השביעי באליפות עולם לבוגרים בדגם מיסטרל שנערכה בחיפה בשנת 1996. באותה שנה נסע לבנסון גם לאולימפיאדת אטלנטה בתפקיד יריב אימונים לגל פרידמן - שייט וגולש אולימפי.
שיטות האימונים לילדים ונוער של לבנסון נשענות על גישת נפש בריאה בגוף בריא ומתבססות על שנים רבות של ניסיון פעיל בתחומי השיט והגלישה.
הדרכתו של לבנסון מאפשרת למתאמן גישה לתחומי השיט והגלישה בפרט ולספורט בכלל, ברמות שונות – מתחילים, מנוסים, תחרותיים ומקצועיים.
אמיר לביא (נולד ב-8 באוגוסט 1989) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר התקפי בהפועל אשקלון.
לביא הוא בן דודם של הכדורגלנים חיים רביבו, דוד רביבו ושי רביבו.
לביא החל את הקריירה שלו במחלקת הנוער של מ.ס.
ב-13 בפברואר 2007 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בתיקו 1-1 נגד בני יהודה תל אביב במסגרת גביע הטוטו נגד בני יהודה תל אביב.
שבוע וחצי לאחר מכן, ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בהפסד 1–2 למכבי נתניה.
ב-5 במאי 2007 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה בניצחון 0–2 נגד הפועל כפר סבא.
בעונת 2008/2009 הפך לשחקן הרכב באשדוד וסיים את העונה עם 24 הופעות בליגה ושני שערים.
ב-26 בינואר 2011 ננגח על ידי חברו לקבוצה עמנואל סארקי במהלך אימון הקבוצה.
בינואר הושאל להכח עמידר רמת גן מהליגה הלאומית עד לסיום העונה.
ב-25 בדצמבר 2014 חתם בהפועל אזור מליגה א' לאחר שלא שיחק עונה וחצי.
ב-20 באפריל 2016 כבש את שערו הראשון לאחר שנתיים ו-11 חודשים, בהפסד 1–2 נגד הפועל מרמורק.
בתום העונה ירדה אילת לליגה ב' ולביא עזב את המועדון.
בדצמבר הצטרף להפועל בני אשדוד מליגה ג'.
בספטמבר חתם בהפועל אשקלון מהליגה הלאומית.
בינואר חתם במכבי הרצליה מליגה א'.
ב-4 באוגוסט 2019 חתם בהפועל אכסאל.
ב-17 ביוני 2021 חתם בהפועל אום אל-פחם.
ב-28 ביוני 2022 חתם לעונה אחת בהפועל רעננה.
ב-6 בספטמבר 2023 חתם בעירוני טבריה.
סיים את העונה עם 10 בישולים.
ב-8 באוגוסט 2024 חתם בעירוני קריית מלאכי מליגה א' דרום.
ב-11 בפברואר 2025 חתם במכבי שעריים מליגה א' דרום.
ב-16 באוקטובר 2025 חתם בהפועל אשקלון.
אמיר מוטפצ'יץ' (בבוסנית: Emir Mutapčić; נולד ב-27 במאי 1960) הוא כדורסלן עבר בוסני, ומאמן כדורסל בהווה.
אמיר מוטאפצ'יץ' נולד בעיר זניצה, בעבר חלק מיוגוסלביה, וכיום בבוסניה והרצגובינה.
מוטאפצ'י'ץ המכונה "מוקי" שיחק בקבוצת הכדורסל בוסנה סרייבו בשנים 1979–1989. הוא היה חלק מנבחרת יוגוסלביה בכדורסל בשנים 1984–1986, והשתתף איתה במשחקי אולימפיאדת לוס אנג'לס, בה כיכבו דראז'ן פטרוביץ' ודראזן דליפגיץ'.
הנבחרת זכתה במדליית הארד, ומוטאפצ'יץ' קלע 4.6 נקודות בממוצע למשחק.
ב-1986 השתתף באליפות העולם שנערכה בספרד ותרם 5.8 נקודות בממוצע למשחק, בנבחרת שזכתה במקום השלישי ובמדליית הארד.
ב-1989 חתם בהפועל ירושלים תחת המאמן היוגוסלבי פארוק קולאנוביץ'.
הוא שיחק בקבוצה עד לשנת 1991 וסייע לה להתבסס בצמרת הליגה.
בשנים 1991–1993 הוא שיחק באלבה ברלין הגרמנית.
לאחר מכן שיחק בליכטרפלד מגרמניה.
מוטאפצ'יץ' אימן את נבחרת בוסניה והרצגובינה.
בשנים 1998–2000 הוא אימן בקבוצת ליכטרפלד מגרמניה בה שיחק קודם לכן, ובשנים 2000–2005 אימן את אלבה ברלין.
תחילה היה עוזר מאמן, וב-2001 החל לשמש כמאמן ראשי.
זכה עם אלבה בשלוש אליפויות גרמניה, ובשני גביעי המדינה.
ב-2005 פוטר מתפקידו לאחר כישלון בגביע יול"ב ובליגה המקומית.
ב-2004 במקביל לתפקידו בברלין, הוא אימן בשנית את נבחרת בוסניה והרצגובינה.
בשנים 2005–2008 אימן את נבחרת גרמניה עד גיל 20, ובשנים 2006–2009 אימן במקביל לאימון בנבחרת, את קבוצת בראונשוויג מגרמניה.
בשנת 2010 החל לאמן את ולוצלאווק מפולין למשך שתי עונות.
בשנת 2014 שימש בתפקיד מאמן נבחרת גרמניה, ומשנת 2013 הוא משמש כעוזר מאמן בבאיירן מינכן.
אמיר זיו (נולד ב-6 ביולי 1968) הוא עיתונאי וסופר ישראלי, סגן עורכת העיתון "כלכליסט".
זיו נולד בקיראון וגדל בגבעתיים.
בוגר בית הספר התיכון שמעון בן צבי, שירת בפלחה"ן צנחנים.
למד משפטים באוניברסיטה העברית בירושלים ועבד תקופה קצרה כעורך דין.
בסוף שנות ה-90 עבר לעיתונות.
היה עורך מוסף "כסף" ובהמשך מייסד ועורך המגזין G בעיתון "גלובס".
בראשית 2006 עבר ל"מעריב" וערך במשך קרוב לשנתיים את מוסף "סופשבוע" של העיתון.
בסוף 2007 הצטרף לצוות ההקמה של "כלכליסט" ומאז הוא משמש סגן עורכת העיתון והעורך האחראי של מוסף סוף השבוע שלו.
במקביל פרסם במהלך השנים טור אישי במוסף, וכן שורה של כתבות מגזיניות.
ב-2017 פרסם זיו את ספרו הראשון, "ארבעה אבות" בהוצאת עם עובד.
הספר זכה באותה שנה בפרס ברנר לספר ביכורים ונכלל ב"רשימה הקצרה" של חמשת המועמדים הסופיים לפרס ספיר.
ב-2018 זכה זיו בפרס שרת התרבות לסופרים בראשית דרכם.
ב-2020 פרסם זיו את ספרו השני, "חמצן", גם הוא בהוצאת עם עובד.
זיו נשוי ליעל גובר, עורכת ספרי הילדים בהוצאת כנרת-זמורה, והם מתגוררים עם משפחתם ברמת גן.
אמיר ויסברוד (נולד ב-1968) הוא דיפלומט ישראלי אשר כיהן כשגריר ישראל בירדן.
קודם לכן כיהן כראש חטיבת המזרח התיכון במרכז למחקר מדיני של משרד החוץ.
ויסברוד הוא בוגר תואר ראשון ותואר שני בערבית ובספרות ערבית מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
עבודת התזה שלו בהנחיית עמנואל סיון הייתה בנושא מנהיג האחים המוסלמים בסודאן חסן א-תוראבי, ויישום אסלאם קיצוני במדינה.
את שירותו במשרד החוץ החל ב-1995 במסגרת קורס הצוערים.
לראשונה הוצב כמזכיר שני בנציגות הישראלית ברבאט שבמרוקו.
בשנים 2001–2004 שימש מזכיר ראשון ודובר שגרירות ישראל בעמאן.
הוא מילא מגוון תפקידים באגף המזרח התיכון במשרד, כולל מנהל לשכת סגן ראש האגף, ראש דסק סוריה ולבנון, סגן ראש האגף לענייני המגרב, סוריה ולבנון, ומנהל מחלקת סוריה ולבנון.
בשנים 2008–2011 היה חבר במשלחת הישראלית למוסדות האו"ם ושימש יועץ מדיני בנושאי המזרח התיכון ומועצת הביטחון.
ב-2011 מונה למנהל מחלקת סוריה, לבנון והפלשתינאים במרכז למחקר מדיני.
בדצמבר 2013 מונה לראש חטיבת המזרח התיכון במרכז.
בפברואר 2018 אישרה הממשלה את מינויו לשגריר ישראל בירדן.
ב-2021 מונה לסמנכ"ל ארגונים בינלאומיים במשרד החוץ.
בדצמבר 2024 אישרה הממשלה את מינויו לשגריר ישראל בצ'כיה.
אמיר ירון (נולד בפברואר 1964) הוא כלכלן ישראלי המכהן מדצמבר 2018 כנגיד בנק ישראל.
קודם לכן כיהן כפרופסור לבנקאות ומימון בבית הספר וורטון למינהל עסקים של אוניברסיטת פנסילבניה.
ירון נולד בישראל וגדל ברמת השרון וברמת גן, ולמד בבית ספר ע"ש אוסישקין.
אביו יעקב ירון היה כלכלן שעבד בתחילת הקריירה בבנק הפועלים, בהמשך שימש במספר תפקידי ניהול בכירים בתעשייה הישראלית, ולאחר מכן עבד בבנק העולמי והיה מומחה לבנקאות של מדינות ושווקים מתפתחים.
בעקבות שליחות זו עברה המשפחה לארצות הברית.
אמו של ירון הייתה מורה ופסיכולוגית.
ירון למד לתואר ראשון בכלכלה במסגרת העתודה האקדמית, ובשנים 1985–1989 שירת כקצין ביחידת היועץ הכספי לרמטכ"ל, ממנה השתחרר בדרגת סרן.
ב-1989 השלים בהצטיינות את לימודי התואר השני בכלכלה באוניברסיטת תל אביב וב-1994 סיים תואר שני נוסף ולימודי דוקטורט באוניברסיטת שיקגו.
עבודת הדוקטורט שלו הושלמה בהנחייתו של לארס פיטר הנסן, זוכה פרס נובל לכלכלה לשנת 2013.
החל משנת 1997 נמנה ירון עם הסגל האקדמי של בית הספר וורטון למנהל עסקים באוניברסיטת פנסילבניה.
בשנת 2004 מונה לפרופסור חבר ובשנת 2009 מונה לפרופסור מן המניין וראש הקתדרה לבנקאות ומימון ע"ש רוברט מוריס.
תחומי המחקר העיקריים שלו הם תמחור נכסים, השקעות, פיננסים, שווקים בין לאומיים וחברות בינלאומיות ומקרו-כלכלה.
כמו כן שימש עמית מחקר בלשכה הלאומית למחקר כלכלי (NBER), שם עמד בראש קבוצת שוקי הון וכלכלה.
אקדמאי אורח בבנק הפדרלי של פילדלפיה ובאוניברסיטאות ובהן שיקגו ו-MIT.
עד למינויו לנגיד בנק ישראל, היה ירון פעיל רבות בישראל, וכיהן כחבר הדירקטוריון של מכון אהרן דוברת למדיניות כלכלית במרכז הבינתחומי הרצליה, שם גם שימש מרצה אורח.
בנוסף, שימש דירקטור בחברת ההייטק הישראלית ControlRad, המפתחת מכשור להפחתת החשיפה לקרינה בבדיקות רפואיות.
ב-9 באוקטובר 2018 הודיעו ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו ושר האוצר משה כחלון כי ימליצו למנות את ירון לנגיד בנק ישראל עם סיום כהונתה של קרנית פלוג, והוא נכנס לתפקידו ב-24 בדצמבר 2018.
היותו של ירון תושב ארצות הברית במשך כ-20 שנה טרם מינויו עוררה תגובות שונות.
היו מי שהעלו תהיות בדבר התאמתו של תושב חוץ לארץ לתפקיד כה בכיר, ומנגד היו שראו בכך הזדמנות לחיזוק הקשר בין המדינה לאזרחים ישראלים החיים בחוץ לארץ.
ירון נחשב לאחד החוקרים המובילים בעולם בכלכלה פיננסית, והוא התפרסם בזכות מחקריו במקרו-מימון, בתמחור נכסים ובהשקעות.
ירון הוא מומחה בתחום המימון, ופרסם בכתבי עת אקדמיים בכלכלה ובפיננסים.
כמרצה עסק רבות בתחום השקעות בינלאומיות וחברות רב-לאומיות.
ב-28 באוקטובר 2019 קיבל ירון את פרס "סטיבן רוס" הבינ"ל מהקרן לקידום מחקר בכלכלה הפיננסית (FARFE - Foundation for the Advancement of Research in Financial Economics) על מחקרו בנושא תשואת היתר של המניות.
מחקרם של פרופ' ירון ופרופ' ראבי בנסל, שפורסם בעת שירון היה חוקר באוניברסיטת פנסילבניה, התפרסם בכתב העת "Journal of Finance".
במאמר מצאו השניים פתרון לתופעה מוכרת בכלכלה הידועה בשם "חידת תשואת היתר של המניות", כלומר תשואה רב שנתית גבוהה יותר של מניות לעומת איגרות חוב ומספר אנומליות נוספות בספרות המימון ותמחור הנכסים.
במחקרם, נמצא שהשינויים בתשואות ממניות ומאיגרות חוב נגרמים גם משינויים בתפיסת סיכונים מקרו-כלכליים ארוכי טווח שמאיימים על צמיחתו של המשק ובשינויים באי הודאות הכלכלית.
בדברי ההסבר של ועדת הפרס נכתב שהמחקר תרם תרומה מכרעת לשאלות מרכזיות בסוגיות תמחור נכסים ובמגוון רחב של תחומים, הן בפיננסים והן במקרו-כלכלה.
בין היתר, מחקר זה סייע בהבנת המציאות שהובילה לפרוץ המשבר הפיננסי העולמי ב-2008, והניח תשתית מדעית מוצקה להכללת גורמים שונים המשפיעים על חיסכון וצריכה של הציבור.
בין גורמים אלו ניתן למנות את החששות ממצבי משבר עולמיים כגון מלחמות סחר, שינויי מדיניות בכלכלה עקב שינויים בזירות הפוליטיות וההתחממות הגלובלית.
מאז פרסום המאמר הוא צוטט פעמים רבות במחקרים, פרסומים מדעיים ומאמרים כלכליים כולל מסמך ועדת פרס נובל ל-2013, שציינה כי מודל בנסן-ירון השפיע עמוקות על מחקרי המשך רבים, ובהם מחקרו של חתן הפרס באותה שנה, לארס פיטר הנסן.
לפרופסור ירון גם מחקרים חשובים בתחומי מקרו ומדיניות ציבורית.
הוא נמנה עם התורמים הראשונים לספרות מקרו כלכלית בה המודלים מכילים מספר רב של צרכנים ופירמות הטרוגניות, וגם כתב מחקרים העוסקים באי שוויון, צרכנות, הון אנושי, אבטלה, כושר השתכרות, ביטוח לאומי ועוד.
ירון נחשב למומחה לסיכוני מקרו למערכת הפיננסית.
על אף חוסר התמחותו במדיניות מוניטרית של ישראל, נבחר ירון לתפקידו, זאת לאור התמחותו בתחום המימון ומקרו-כלכלה.
בנאום כניסתו לתפקיד, שנערך במשכן נשיא המדינה ב-24 בדצמבר 2018, סימן הנגיד ירון את הנורמליזציה של המדיניות המוניטרית כאתגר המיידי שעמד בפני בנק ישראל בזמנו, והדגיש שהריבית היא הכלי המרכזי להתוויית הכיוון של המדיניות המוניטרית.
כמו כן, הדגיש בנאומו את הצורך הדחוף בהשקעה נרחבת בתשתיות ובהון האנושי הנדרשים למימוש פוטנציאל הצמיחה של המשק.
הוא ציין את תחומי החדשנות הפיננסית ככאלה שיגבירו את התחרות וישפרו את המערכת הפיננסית הישראלית.
בנובמבר 2023, לקראת תום תקופת כהונתו הראשונה כנגיד בנק ישראל, אישרה הממשלה את הארכת מינויו של ירון בקדנציה נוספת של חמש שנים.
בטקס הארכת כהונתו, שנערך זמן לא רב לאחר פרוץ "מלחמת חרבות ברזל" קרא הנגיד ירון לממשלה להימנע מהוצאות שאינן קשורות למאמץ המלחמתי, קריאה שהתפרשה בתקשורת כביקורת מרומזת על השימוש בכספים קואליציוניים.
בנוסף קרא ירון להתייעלות במערכת הביטחון.
בהודעה שליוותה את פרסום ההחלטה נכתב כי בשנתיים הקרובות צפויה עלייה הדרגתית וזהירה של הריבית במטרה לייצב את האינפלציה.
בשנתו הראשונה בתפקיד הותיר ירון את הריבית במשק על 0.25 אחוז.
את מדיניות הבנק בנוגע לשוק המט"ח כינה ירון בשם "עמימות קונסטרוקטיבית", שהיא לדבריו המדיניות המתאימה למשק קטן כמו ישראל.
במהלך משבר הקורונה באפריל 2020 הפחית בנק ישראל את הריבית לרמה של 0.1%.
הריבית נותרה על גובה זה עד לאפריל 2022. עם ההתאוששות המהירה ממשבר הקורונה, על רקע מגבלות בשרשראות ההספקה, ועל רקע המדיניות המוניטרית המרחיבה שננקטה בעת המשבר במרבית המדינות המפותחות, התפתח גל אינפלציה עולמי חסר תקדים בעוצמתו.
מגמה זו התחזקה משמעותית עם פרוץ מלחמת רוסיה-אוקראינה בפברואר 2022, שהובילה לעלייה נוספת ובלתי צפויה במחירי האנרגיה והסחורות בעולם.
בתגובה להתפתחויות אלו, הוביל הנגיד ירון מהלך מהיר ונחוש של העלאות ריבית.
המהלך, שהיה מהמהירים בהשוואה בין-לאומית, החל באפריל 2022 והביא את ריבית בנק ישראל מרמה של 0.1 אחוז לרמה של 4.75 אחוזים (בחודש מאי 2023) תוך פחות משנה וחצי.
העלייה החדה ביותר נרשמה בחודש אוגוסט, שבו הועלתה הריבית ב-0.75 נקודות האחוז, ל-2%.
ב-1 בינואר 2024, על-רקע מלחמת "חרבות ברזל", החליטה הוועדה המוניטרית בראשות הנגיד ירון להוריד את הריבית ב-0.25 נקודות האחוז, לרמה של 4.5%.
בהחלטת הוועדה הודגש כי מדיניות הוועדה "מתמקדת בייצוב השווקים והפחתת אי-הודאות, לצד יציבות מחירים ותמיכה בפעילות הכלכלית".
הרקע להורדת הריבית בינואר 2024 היה ההאטה בקצב האינפלציה, ומנגד חששות מהאטה חריפה במשק בשל המלחמה.
בנובמבר 2025 הכריז הנגיד לאחר כמעט שנתיים ללא שינוי, על הורדת הריבית ב-0.25 נקודות האחוז וכך נקבעה ריבית בנק ישראל על 4.25%.
התמתנות האינפלציה, התחזקות השקל, וירידת פרמיית הסיכון של ישראל היו בין הגורמים שתמכו בהחלטה.
ב-5 בינואר 2026 החליטה הוועדה על הפחתה נוספת של 0.25 נקודות האחוז וקבעה את שיעור הריבית על 4%.
בין הנימוקים להחלטה היו המשך ההתמתנות בסביבת האינפלציה, שירדה לקצב של 2.4%, התחזקות השקל מול המטבעות הזרים, וחזרתם לעבודה של משרתי מילואים, שצמצמה את מגבלות ההיצע.
קידום חדשנות, תחרות ויציבות בעולמות הבנקאות ומערכות התשלומים
אחד הנושאים שירון הדגיש עם כניסתו לתפקיד ופעל לקידומו, הוא פיתוח ושדרוג תשתיות התשלומים והסליקה במשק.
בתחום התשלומים השיק הבנק בתקופתו את מערכת התשלומים המידיים המאפשרת העברות כספים בזמן אמת 24 שעות ביממה.
בנוסף, הושלם המעבר לתקן EMV לכרטיסי אשראי המאפשר תשלומים ללא מגע וכן הואץ המעבר לשימוש באפליקציות תשלומים ובארנקים דיגיטליים דוגמת Apple Pay.
בתחום המטבעות הדיגיטליים של בנקים מרכזיים (CBDC) האיץ בנק ישראל בהנהגתו של ירון את המחקר והפיתוח בנושא הנפקה אפשרית של שקל דיגיטלי.
במקביל פעל הבנק עם גורמים נוספים לקידום האסדרה של תחום הנכסים הדיגיטליים בישראל.
במהלך כהונתו של הנגיד ירון, הוביל בנק ישראל מספר רפורמות משמעותיות לקידום התחרות במערכת הפיננסית.
אחת המרכזיות שבהן היא רפורמת הבנקאות הפתוחה, המחייבת את הבנקים לשתף מידע פיננסי של לקוחות, בהסכמתם, עם גופים פיננסיים אחרים באמצעות ממשק טכנולוגי סטנדרטי .(API) רפורמה זו מאפשרת לצרכנים להשוות בין שירותים פיננסיים ולקבל הצעות ערך מותאמות אישית, ופותחת את השוק לתחרות מצד שחקנים חדשים.
כמו כן, קידם הבנק שורת צעדים להגברת השקיפות במערכת הבנקאית, ובפרט בשוק המשכנתאות, במטרה לסייע לצרכנים לקבל החלטות מושכלות ולעודד תחרות מבוססת מידע.
בסוף אוגוסט 2022 החלה רפורמת השקיפות במשכנתאות, שבמסגרתה הבנקים חויבו להציג הצעות במבנה אחיד להלוואות המשכנתה, כך שיהיה קל יותר לבחור באופציה הזולה והמתאימה.
ב-2023 השיק בנק ישראל את "קו המשווה של בנק ישראל", סביבה ייעודית באתר האינטרנט של הבנק, המרכזת מידע השוואתי על מחירי מוצרים פיננסיים שונים (אשראי, פיקדונות משכנתאות וכו') בבנקים ובחברות כרטיסי האשראי.
במקביל, פעל הבנק להסרת חסמי כניסה למערכת הבנקאית ולהגברת התחרות בענף.
במסגרת זו נקבעו הקלות רגולטוריות משמעותיות להקמת בנקים חדשים, עם דגש על בנקים דיגיטליים.
על רקע הקלות אלה, הוענקו בתקופתו של ירון רישיונות לשני בנקים דיגיטליים וואן-זירו (2019) ו-Esh (2022).
מהלך נוסף שהבשיל בתקופתו של ירון היה הקמת מאגר נתוני אשראי קמעונאי, שהחל לפעול בתחילת שנת 2019 ונועד להגביר את התחרות בשוק האשראי למשקי בית.
בהמשך כהונתו, קידם ירון הקמת מאגר נתוני אשראי עסקי, שנועד בין היתר, להביא להגדלת היצע האשראי לעסקים קטנים ובינוניים.
בנוסף, הורחבו האפשרויות למתן שירותים פיננסיים על ידי גופים חוץ-בנקאיים.
צעד משמעותי בהקשר זה היה פתיחת הגישה הישירה למערכות התשלומים לגופים פיננסיים שאינם בנקים, מהלך המאפשר להם להתחרות באופן שוויוני יותר מול המערכת הבנקאית המסורתית.
לצד קידום התחרות והחדשנות, פעל בנק ישראל תחת הנהגתו של ירון לחיזוק היציבות הפיננסית והתאמת מסגרת הפיקוח לאתגרי התקופה.
הבנק הוביל עדכון מקיף של הרגולציה הבנקאית, תוך איזון בין צורכי החדשנות והתחרות לבין הצורך בשמירה על יציבות המערכת והגנת הציבור.
במסגרת זו, אומצו סטנדרטים בינלאומיים מתקדמים לניהול סיכונים, הותאמו דרישות ההון והנזילות לסיכונים המתפתחים, וחוזקו מנגנוני ההגנה מפני סיכוני סייבר ואיומים טכנולוגיים.
מהלכי מדיניות נוספים שנעשו בתקופתו של ירון עסקו בהמשך קידום פתיחת המשק לשווקים הפיננסיים הגלובליים.
בין היתר הוביל בנק ישראל מהלך ליצירת שוק של עיסקאות ריפו וכן הוביל את שינוי ימי המסחר בבורסה לניירות ערך, עם פתיחתה למסחר בימי שישי (במקום ימי ראשון) בהתאם למקובל בעולם.
בתקופת כהונתו הראשונה של הנגיד ירון התקיימו חמש מערכות בחירות לכנסת, כיהנו שלושה ראשי ממשלה וחמישה וארבעה שרי אוצר.
במסגרת תפקידו כיועץ כלכלי לממשלה נדרש הנגיד ירון להתאים את עבודתו המקצועית לממשלות מתחלפות, תוך שמירה על עקביות בהמלצות ובניתוח הכלכלי, ועל רציפות בקידום מדיניות כלכלית אחראית.
ביוני 2019 הזהיר ירון מפני עליית הגירעון בתקציב ומפני הידרדרות ביחס החוב-תוצר של המשק.
הנגיד הוסיף כי לממשלה לא יהיה מנוס מהעלאת מיסים ומביטול פטורים קיימים.
באוגוסט 2019 פרסם בנק ישראל דוח מקיף בנושא פריון העבודה הנמוך בישראל (ביחס למדינות ה-OECD), ובו המלצות אופרטיביות לממשלה בתחומי החינוך, הרגולציה, התשתיות ועוד.
הדוח קבע, שהדרך העיקרית להעלות את רמת החיים בישראל היא על ידי העלאת פריון העבודה.
הדוח המליץ, בין היתר, לסנכרן בין שבוע העבודה לשבוע הלימודים במוסדות החינוך, בין השאר על ידי ביטול הלימודים בימי שישי, וכן לחזק את ההשקעה בהכשרה המקצועית של גברים חרדים.
על פי הדוח, השקעה של 42 מיליארד ש"ח בהגברת פריון העבודה תיצור תועלת ארוכת טווח של כ-270 מיליארד ש"ח.
בספטמבר 2019 הודיע ירון, כי הורה לחטיבת המחקר בבנק לגבש המלצות אופרטיביות גם בתחום הדיור, וכי הבנק החל בתהליך אסטרטגי להגדרת יעדיו לשנים הקרובות.
עם כניסת ממשלת ישראל ה-36 לתפקידה במאי 2021 הגיש בנק ישראל לממשלה תכנית אסטרטגית כלכלית להאצת המשק ודרכים למימונה.
התכנית בנויה על ארבעה צירים: שיפור ההון האנושי, שיפור תשתיות והשקעות פיזיות, פיתוח השווקים הפיננסיים, ושיפור דיגיטציה ורגולציה במגזר הציבורי.
במהלך הדיונים ברפורמה המשפטית, התבטא מספר פעמים נגד התקדמות חד צדדית בחקיקה והזהיר מפני השלכות שליליות על כלכלת ישראל אם תקודם באופן כזה.
ירון חזר על דבריו הן בפני פורומים מקצועיים והן בפני גופי תקשורת שונים, ואף הביא סימוכין כלכליים-מקצועיים כיצד לדידו ישפיעו שינויים מהותיים במערכת המשפט במידה ויעשו בצורה חד צדדית.
ציטוטים של ירון בנושא ניתן למצוא, בין היתר, בראיונות בכלי תקשורת ישראליים ובינלאומיים, שם אמר כי "התהליך נעשה בחופזה ואינו זוכה להסכמה רחבה בציבור".
גם במסיבות עיתונאים שגרתיות שערך בנק ישראל, התייחס הנגיד להשפעת הרפורמה המשפטית.
במסיבת עיתונאים בהתייחס לתחזית מאקרו-כלכלית שפרסם בנק ישראל וניתחה את ההשפעות הכלכליות הפוטנציאליות בתרחישים שונים, ירון אמר שבמקרה בו החקיקה תקודם חד צדדית תהיה פגיעה בתוצר.
בתגובה, תומכי הרפורמה וחברים מהקואליציה ביקרו את הנגיד בטענה שהוא לא משפטן, ובטענה שאת הביקורת שלו, לדעתם, הוא צריך להשמיע בפני הממשלה ולא בפני התקשורת העולמית.
כבר בחודשי המלחמה הראשונים ועל רקע אי-הוודאות לגבי צורכי הביטחון ארוכי הטווח, הדגיש הנגיד את הצורך בהקמת ועדה מקצועית לבחינת היקף תקציב הביטחון; בהמשך לכך הקים ראש הממשלה בנימין נתניהו ב-4 באוגוסט 2024 את הוועדה לבחינת תקציב הביטחון ובניין הכוח, בראשותו של פרופ' (תא"ל מיל.) יעקב נגל.
המלצות בנק ישראל לוועדה, כפי שגם הופיעו במכתב לראש הממשלה, כללו הגדלה מדודה של תקציב הביטחון בהיקף של כחצי אחוז תוצר למשך מספר שנים, לצד התאמות פיסקליות בהיקף של כאחוז תוצר כדי לשמר מגמת ירידה ביחס החוב-תוצר.
המלצות אלו אומצו בסופו של דבר על ידי הממשלה.
בהמשך לכך, במסגרת הדיונים על תקציב 2025, ולאור התמשכות המלחמה והגידול בהוצאות הביטחון, המליץ הנגיד על התאמות פיסקליות נוספות בהיקף של לפחות 30 מיליארד שקלים.
גם המלצה זו יושמה בהחלטות הממשלה.
עם פרוץ מגפת הקורונה בישראל עשה בנק ישראל, בראשות הנגיד ירון, שימוש בכלים מוניטריים - בחלקם חדשים ובחלקם כלים שלא נעשה בהם שימוש מאז המשבר הפיננסי העולמי - בהיקפים חסרי תקדים.
מטרת צעדים אלו, הייתה להבטיח את התפקוד התקין של השווקים הפיננסיים, לטפל בקשיי נזילות שפגעו במערכת הפיננסית, להקל על תנאי האשראי במשק ולתמוך בפעילות הכלכלית וביציבות הפיננסית.
ב-6 באפריל 2020 החליטה הוועדה המוניטרית בראשות הנגיד ירון להפחית את שיעור הריבית ב-0.15 נקודות האחוז, לשיעור של 0.1%.
כבר עם תחילת המשבר, קרא ירון למערכת הבנקאית למצוא את האיזון הנכון שיאפשר לבנקים להמשיך ולספק את צורכי המימון של המשק ובפרט של משקי הבית והעסקים הקטנים והזעירים.
כפועל יוצא בנק ישראל, בהסכמת המערכת הבנקאית, יזם מהלכים שנועדו להקל על הלקוחות, בהם מתווה לדחיית תשלומי הלוואות לציבור.
בנוסף, נקט בנק ישראל בשורת צעדים רגולטורים כגון הפחתת דרישות ההון מהבנקים המסחריים בנקודת אחוז, זאת במטרה להגדיל את מקורות האשראי במשק ועל רקע הגידול הגבוה בביקוש לאשראי מאז פרוץ המשבר.
במסגרת תפקידו כיועץ כלכלי לממשלה, בנק ישראל בהובלת הנגיד ירון מילא תפקיד מרכזי בעיצוב המדיניות הכלכלית בתקופת המגפה.
הבנק קידם את העמדה שלפיה חומרת המשבר חייבה סיוע פיסקלי נרחב לתמיכה במשק, תוך ניצול יחס החוב לתוצר הנמוך שאפיין את ישראל ערב הקורונה.
לעמדות בנק ישראל הייתה השפעה ניכרת על עיצוב המדיניות הממשלתית, והן היוו גורם מרכזי בגיבוש צעדים להתמודדות עם האתגרים הכלכליים של המשבר.
הנגיד ירון הדגיש מתחילת המשבר ולאורך התקופה, שלאור ייחודו של המשבר נדרשים צעדים פיסקליים משמעותיים, שיש צורך לנקוט בהם גם במחיר של הגדלת הגירעון והחוב.
בהקשר זה ירון תמך והיה מעורב בעיצוב וקידום רשת ביטחון תקציבית, צעדים לטיפול בעסקים שנפגעו כתוצאה מהמשבר וביצוע תכניות לטיפול בתעסוקה.
ירון ציין את חשיבות תכנון צעדים אלו במסגרת תקציב מדינה מסודר, והדגיש את חשיבות העברת התקציב במסר שמועבר גם כלפי השווקים הבינ"ל בהם מדינת ישראל מגייסת חוב.
הפגיעה במשק הישראלי במהלך משבר הקורונה הייתה מתונה יחסית, התוצר התכווץ בשנת 2020 ב-1.5% (אחת הירידות המתונות בקרב המדינות המפותחות) ועם ההתאוששות הפגין המשק שיעורי צמיחה מהגבוהים בעולם המפותח, עם צמיחה של 8.1% בשנת 2021.
מלחמת "חרבות ברזל" ומבצע "עם כלביא"
פרוץ מלחמת חרבות ברזל ב-7 באוקטובר 2023 - בעקבות מתקפת טרור רצחנית על מדינת ישראל - העמיד את המשק הישראלי בפני אתגרים כלכליים חסרי תקדים בעוצמתם ובמורכבותם.
בשונה ממשבר הקורונה, שהיה משבר גלובלי בו המדיניות הכלכלית העולמית פעלה בכיוון דומה, הפעם ניצב המשק בפני אתגר ייחודי לישראל .
עם פרוץ המלחמה, יזם בנק ישראל שורה של צעדים לטובת שמירה על יציבות המשק והמטבע והבטחת תפקודם התקין של השווקים, וכן סיוע ממוקד לקבוצות אוכלוסייה שנפגעו במלחמה.
כמו כן, בנק ישראל היה שותף מרכזי בעיצוב המדיניות הפיסקלית של הממשלה במהלך המשבר.
מעורבותו כללה הן את גיבוש תכניות הסיוע הכלכלי לאוכלוסיות ולעסקים שנפגעו, והן השתתפות בבניית תקציב המדינה לשנת 2024 ובמסגרת התקציב לשנת 2025.
בבוקר ה-9 באוקטובר, זמן קצר לפני פתיחת המסחר בזירות המט"ח העיקריות, הכריז בנק ישראל על השקת תכניות לייצוב שער החליפין של השקל ובמרכזן מכירת מט"ח מיתרות מטבע החוץ שבניהולו, בהיקף של עד 30 מיליארד דולר.
עד לסוף חודש אוקטובר מכר בנק ישראל במסגרת תכנית זו, מט"ח בסך של 8.2 מיליארד דולר, וכן ביצע עסקאות החלף דולר/שקל בהיקף 0.4 מיליארד דולר ועסקאות ריפו, עם אג"ח כבטוחה בהיקף של 95 מיליון שקל.
בחודש נובמבר מכר בנק ישראל מט"ח בסך של 0.3 מיליארד דולר - ומעבר לכך לא דווח על הוצאות נוספות במסגרת תכניות אלה.
ב-15 באוקטובר הכריז בנק ישראל על מתווה לסיוע ללקוחות הבנקים בהתמודדות עם השלכות המלחמה, מתווה שאומץ על-ידי הבנקים ושהתמקד בסיוע לקבוצות אוכלוסיה שנפגעו מהמלחמה ("מעגל ראשון").
כמו כן הוענק לנפגעים אלה פטור מתשלום בחשבון הבנק ופטור מריבית על יתרת החובה.
לשאר לקוחות הבנקים ("מעגל שני") הציע המתווה אפשרות לדחות החזרי הלוואות שנטלו בשלושה חודשים, תוך חיוב בריבית שלא תעלה על הריבית החוזית על תקופת הדחייה, ותשלום ההפרשים בסוף תקופת ההלוואה .
ב-23 באוקטובר הכריז בנק ישראל על מתווה סיוע ללקוחות חברות כרטיסי האשראי, בהתמודדות עם השלכות המלחמה.
ב-6 בנובמבר הכריז הבנק על תכנית מוניטרית ממוקדת להקלת תנאי האשראי לעסקים קטנים וזעירים שנפגעו כתוצאה מהמלחמה.
ב-27 בנובמבר החליטה הוועדה המוניטרית בראשותו של הנגיד ירון להותיר את שיעור הריבית ללא שינוי על 4.75% - בהודעתה הדגישה הוועדה כי "על רקע המלחמה, מדיניות הוועדה המוניטרית מתמקדת בייצוב השווקים והפחתת אי הוודאות, לצד יציבות המחירים ותמיכה בפעילות הכלכלית.
תוואי הריבית יקבע בהתאם להתפתחות המלחמה ואי הוודאות הנגזרת מכך.
ככל שהיציבות בשווקים הפיננסיים תתבסס וסביבת האינפלציה תוסיף להתמתן אל עבר טווח היעד, המדיניות המוניטרית תוכל להתמקד יותר בתמיכה בפעילות הכלכלית".
ב-17 בדצמבר הודיע בנק ישראל על הארכת המתווה בשלושה חודשים, החל מה-1 בינואר 2024 ועל הרחבתו לקבוצות נוספות ובהן תושבי 34 יישובים בצפון הארץ שפונו מבתיהם, חשבונות בנק של חטופים ונעדרים, קרובי משפחה מדרגה ראשונה של הרוגי המלחמה, חטופים או נעדרים ומשתתפי פסיטבל ה"נובה".
ב-4 במרץ 2024 הודיע בנק ישראל על הרחבת מתווה הסיוע בפעם השלישית והרחבתו לקבוצות נוספות ובהן תושבי 8 יישובים בצפון, חיילי מילואים שנפצעו במלחמה ואושפזו בבתי חולים ונפגעי מסיבת פסיידאק ומפגש ההיערכות לפסטיבל מידברן.
ב-23 ביוני 2024 הודיע בנק ישראל על הארכת מתווה ההקלות בפעם הרביעית, בשלושה חודשים, החל מה-1 ביולי.
ב-2 בספטמבר 2024 הודיע בנק ישראל על הארכת מתווה ההקלות בפעם החמישית, בשלושה חודשים, החל מה-1 באוקטובר.
ב-17 ביוני 2025, לאחר תחילת מבצע "עם כלביא", הודיע בנק ישראל על מתווה סיוע נוסף שגובש בהסכמת המערכת הבנקאית והפעם עבור לקוחות בנקים המתמודדים על השלכות המבצע.
המתווה, שנכנס לתוקף ב-1 ביולי הציע לבני משק בית שפונו מביתם או נפצעו, הקלות בתשלומי ריבית ועמלות על משכנתאות והלוואות שנטלו.
כמו כן הוצעו הקלות לעסקים קטנים וזעירים (בכפוף לעמידה בקריטריונים) ולמשרתי מילואים בעלי עסקים.
במהלך כהונתו הרחיב הנגיד ירון את מעורבותו של בנק ישראל בזירה הבינלאומית ואת שיתופי הפעולה עם בנקים מרכזיים אחרים.
הבנק תרם לדיונים בינלאומיים בנושאי מדיניות מוניטרית, יציבות פיננסית וחדשנות טכנולוגית, בפרט במסגרת מפגשי נגידי הבנקים המרכזיים ב-BIS .
בסוף שנת 2021 מונה הנגיד ירון להוביל את מפגשי קבוצת המשקים הקטנים והפתוחים (SOE) במסגרת המפגשים הדו-חודשיים של נגידי הבנקים המרכזיים.
שיתופי הפעולה הבינלאומיים היו משמעותיים במיוחד בעת משבר הקורונה ובתקופת מלחמת חרבות ברזל, כאשר החלפת הידע והניסיון עם בנקים מרכזיים אחרים סייעה בגיבוש המענה המדיניות למשברים אלו.
באוקטובר 2023, מיד לאחר פרוץ מלחמת "חרבות ברזל" פנה ירון לקהילה הבינלאומית, ונשא דברים אודות המצב בישראל.
כך למשל, נאם הנגיד ירון - לצד בכירי נגידי הבנקים המרכזיים בעולם ובהם נשיאת הבנק המרכזי האירופי כריסטין לגארד, ונגיד הבנק המרכזי של אנגליה אנדרו ביילי - בפני חברי קבוצת G30 במסגרת הוועידה השנתית של קרן המטבע והבנק העולמי שהתקיימה בתאריכים 9 עד 15 באוקטובר במרקש, מרוקו .
משנות התשעים עד להגעתו לישראל ב-2018 התגורר ירון בארצות הברית.
אמיר להבות (נולד ב-7 במאי 1975) הוא שחקן פוקר מקצועני ישראלי-אמריקאי.
בעל צמיד באליפות העולם בפוקר.
בשנת 2013 סיים להבות במקום השלישי באירוע המרכזי וזכה בפרס של 3.7 מיליון דולר.
אמיר להבות הוא שחקן הפוקר הישראלי עם מרב זכיות, נכון ליולי 2022 הוא זכה בכ-6 מיליון דולר.
בגיל 16 היגר עם משפחתו לארצות הברית.
בעל תואר בהנדסת אלקטרוניקה מאוניברסיטת טקסס שבאוסטין.
עד שנת 2004 עבד כמהנדס בעיבוד שבבים.
לאחר מכן החליט לקחת פסק זמן מעולם הטכנולוגיה, טייל בעולם והתחיל לשחק פוקר.
בהמשך עזב את עבודתו כדי להשקיע בהקמת אתר מקצועי לפוקר בשם PokerWit, העבודה על האתר גרמה לו לשחק יותר, בעיקר בטורנירים אינטרנטיים והוא התחיל להרוויח מכך כסף.
בהדרגה עשה אמיר הסבה מקצועית - ומהאינטרנט הוא עבר לזירה האמיתית, למשחקים החיים ופילס את דרכו לליגת הפוקר המקצוענית.
בשנת 2007 זכה להבות בסכומים כספיים של אלפי דולרים במספר טורנירים קטנים.
בשנת 2009 סיים במקום 229 מתוך 6,494 שחקנים באירוע המרכזי של אליפות העולם בפוקר, וזכה בסך של 32,963 דולר.
בשנת 2011 לאחר שאתרי הפוקר הוצאו מחוץ לחוק בארצות הברית, להבות החל להתמקד בטורנירי פוקר מקצועיים.
שיחק שלושה חודשים באירופה, ולעיתים נסע מחוץ לארצות הברית כדי להמשיך לשחק און-ליין.
ב-3 במרץ 2011 סיים מקום רביעי באירוע המרכזי של סבב WPT וזכה בסך של 421,680 דולר.
ב-5 ביוני 2011 רשם להבות הישג יוקרתי, כאשר סיים במקום הראשון בטורניר בסבב אליפות העולם בפוקר, וזכה בסך של 574,456 דולר ובצמיד אליפות העולם.
לאחר שבשנת 2012 כמעט שלא שיחק בעקבות לידת בנו הבכור, בשנת 2013 חזר להבות להתחרות וב-3 במרץ זכה במקום הראשון בטורניר בסבב ה-WPT ב־140,050 דולר.
ב-5 ביולי 2013 רשם להבות את הישגו המרשים ביותר - המקום השלישי באירוע המרכזי של אליפות העולם וזכה בפרס של 3.7 מיליון דולר.
נכון ליולי 2022, להבות זכה בסך של כ-6 מיליון דולר מטורנירי פוקר, כשמתוכם כ-5 מיליון דולר בסבב אליפות העולם.
בסבב אליפות העולם, זכה להבות בצמיד אחד, הגיע 4 פעמים לשולחן הסופי וסיים 20 פעמים במיקומים שמקנים זכיות כספיות.
בסבב ה-WPT הגיע לשולחן הגמר פעם אחת, וסיים 7 פעמים במיקומים שמקנים זכיות כספיות.
להבות נשוי לאמריקאית ואב לילד.
מקפיד לדבר עברית ולקרוא לבנו ספרים בעברית.
יש לו בית בווסטון, פלורידה ובסן פרנסיסקו, קליפורניה והוא מחלק את הזמן בין שניהם.
אמיר כוכבי (נולד ב־10 במאי 1980) הוא פוליטיקאי ישראלי המכהן כראש עיריית הוד השרון.
כוכבי הוא בנם של נפתלי ויונה כוכבי ומצאצאי רבי אלימלך מליז'נסק.
סבו, שלמה כוכבי, כיהן כחבר מועצת העיר ראשון לציון.
בנעוריו למד בתיכון הדרים שבהוד השרון.
תפקידו האחרון היה סגן מפקד פלוגת הניסוי של פרויקט המרכבה סימן 4.
לכוכבי תואר ראשון בפוליטיקה וממשל ומזרח תיכון מאוניברסיטת בן-גוריון ותואר שני בממשל ומינהל ציבורי עם התמחות בשלטון המקומי מהמרכז הבינתחומי הרצליה.
טרם כניסתו לפוליטיקה המוניציפלית, עבד כוכבי בכנסת לצד רוני בר-און.
בשנת 2008 הקים כוכבי את סיעת קצב – תנועה עירונית חברתית במסגרתה נבחר למועצת העיר בשתי מערכות בחירות.
בין 2008–2018 כיהן כיו"ר הסיעה, כסגן ראש העירייה וכחבר מועצת העיר.
בבחירות 2013 התאחד עם סיעת מרצ בעיר והסיעות רצו יחדיו ברשימת "קצב-מרצ".
בבחירות 2018 התאחדה הסיעה המשותפת עם סניף יש עתיד בעיר ורצו יחדיו ברשימת "קצב-מרצ-יש עתיד".
בבחירות לרשויות המקומיות באוקטובר 2018 קיבל בסיבוב הראשון תמיכה של 29.5% מהקולות, ועלה לסיבוב שני מול חברת-הכנסת לשעבר יפעת קריב, שזכתה ב־18.9% תמיכה.
לקראת הסיבוב השני הסירה מפלגת העבודה את תמיכתה בקריב, עקב מתקפה שלה על כוכבי על רקע היותו איש שמאל.
בסיבוב השני נבחר כוכבי לראשות העירייה ברוב של 69.7% תמיכה, מול 30.3% לקריב.
בפברואר 2021 הצטרף כוכבי למפלגת יש עתיד.
כוכבי היה מראשוני ראשי הערים שפעלו להפחתת השימוש בכלים חד־פעמיים מזהמים, כאשר יזם את המעבר של הגנים והצהרונים בהוד השרון לשימוש בכלים רב־פעמיים.
הוביל את שימור הריאה הירוקה במתחם "בית הנערה" בעיר והסתייגות שהגישה העירייה בתקופתו כנגד תוכנית הבניה במתחם התקבלה.
כוכבי הודיע על התנגדותו לתוכנית המתאר הארצית נוף הירקון (תמ"א 48/1), שצפויה הייתה להוסיף 20 אלף יחידות דיור להוד השרון, כל עוד לא תכלול אזורי תעסוקה והתחייבות להקמת תשתיות תחבורה במקביל לבנייה למגורים דבר שתרם להחלטת המועצה הארצית לתכנון ובנייה באוגוסט 2020 לבטלה.
במקביל עצר כוכבי את קידום תוכנית המתאר העירונית והביא לאישורה של תוכנית מתאר חדשה הכולל פיתוח וחיזוק התשתיות העירוניות.
עם כניסתו לתפקיד, החליט כוכבי כי עיריית הוד השרון תוותר על ההעלאה האוטומטית בתשלומי הארנונה של התושבים.
לאחר אישור משרדי הפנים והאוצר למהלך, הוד השרון הייתה העיר היחידה בישראל בה לא הועלו תשלומי הארנונה ב־2019 וב־2020, בסך כולל של למעלה מ־8 מיליון ש"ח.
בנוסף הודיע כוכבי על ביטול אגרת השמירה העירונית בסך כולל של כ־6 מיליון ש"ח בשנה.
בתקופת הקורונה הוביל כוכבי מדיניות של ייזום שירותים עירוניים לתושבות ולתושבים, בהם שמרטפיות לילדי צוותי הרפואה והחינוך המיוחד ושורה של מענים מהירים לצורכי התושבים, בהם סגירת הגינות הציבוריות טרם החלטת הממשלה בנושא, הקמת "ערוץ הבידוד", הראשון בארץ עם תכנים ייעודיים לקבוצות האוכלוסייה השונות ועוד.
כוכבי פעל לשינוי התוואי הרכבת הקלה המתוכנן, על מנת שמיקום התחנות יהיה בסמיכות למרכזי מגורים ותעסוקה.
במקביל קידם תוכניות להרחבת אזורי המסחר והתעסוקה בעיר בהם הרחבת אזור התעשייה נווה נאמן והקמת מתחם התעסוקה הר/2/1400/א, בשטח של כ־175 דונם, הכולל כ־130,000 מ"ר של שטחי תעסוקה המיועדים לשימושי תעשייה עתירת ידע.
לאחר השיטפונות בשנת 2020 קידם כוכבי תוכנית לשדרוג מערכי הניקוז העירוניים על מנת לאפשר התמודדות מיטבית עם אירועי קיצון.
ב־22 בפברואר 2021 הצטרף כוכבי למפלגת "יש עתיד".
אמיר כוכבי הוא אחד מראשי הערים המזוהים עם המחאה נגד ממשלת ישראל השלושים ושבע.
הוא השתתף ונאם בהפגנות השבועיות בהוד השרון, ובנוסף לכך נאם באחת ההפגנות המרכזיות בצומת קפלן בתל אביב.
הוא פעל גם נגד תוכנית שר האוצר להקים "קרן ארנונה".
בתקופתו כראש העירייה, זכתה הוד השרון בשורה של פרסים ותארים, בהם "העיר החופשית בישראל" במדד החופש העירוני של ארגון ישראל חופשית, פרס החינוך המחוזי והארצי לשנת תשפ"ג, ציון לשבח על שקיפות והנגשת מעמותת "שבי"ל" (שקיפות בינלאומית) ועוד.
בבחירות לרשויות המקומיות שנערכו בפברואר 2024 נבחר כוכבי מחדש לתפקיד לאחר שקיבל 56.7% מקולות המצביעים, מול ערן פרלמן שהשיג 24.9%, ומול נדב דואני שזכה ב־18.4% מהקולות.
רשימתו של כוכבי, "קצב – יש עתיד", קיבלה בבחירות אלו שישה מושבים במועצת העיר.
אמיר לוסטיג (נולד ב-28 באפריל 1975) הוא אמן חושים וקוסם ישראלי.
ידוע בעיקר מהשתתפותו בתוכנית "אורי גלר מחפש את היורש".
לוסטיג זכה פעמיים ברציפות במקום הראשון בתחרות הארצית של אגודת הקוסמים הישראלית.
בתחילת שנות ה-2000 הופיע בפינה קבועה בתוכנית האירוח "יאיר לפיד" בהנחיית יאיר לפיד ששודרה בערוץ 2.
בשנת 2006 סיים במקום השלישי בתוכנית "אורי גלר מחפש את היורש", אחרי המנצח ליאור סושרד ואהוד שגב.
בשנת 2007 הופיע יחד עם נמרוד הראל בערוץ 10 בתוכנית "בלתי נתפס" ובין היתר הציג פעלולים כגון תפיסת כדור רובה בעזרת השיניים.
באותה השנה היה חבר בפאנל השופטים של התוכנית "תאמין לי" ששודרה בערוץ 2.
בשנת 2012 חבר שוב לנמרוד הראל בתוכנית "פסיכו" בערוץ 2.
בשנת 2016 אירח הראל את לוסטיג בתוכנית "בלתי נראה".
באותה שנה הופיע לוסטיג בתוכנית "Bigg Boss", שהיא הגרסה ההודית לפורמט "האח הגדול".
בשנת 2024 במהלך מלחמת חרבות ברזל הופיע בהתנדבות פעמים רבות בפני חיילים כחלק מהשתתפות אמנים שונים בהופעות לקהילה.
לוסטיג בעל השכלה אקדמאית בהנדסה, תעשייה וניהול.
הוא נשוי ואב לשניים ומתגורר בתל מונד.
אמיר מוכתרי (נולד ב-12 ביוני 1972) הוא כדורסלן עבר ישראלי.
שיחק בעמדת הסנטר, וגובהו 2.08 מטר.
מוכתרי גדל במחלקת הנוער של מכבי פתח תקווה.
בעונת 1992/93 הצטרף להפועל גליל עליון כשחקן רוטציה, לאחר שבעונה הקודמת היה בהסגר ורק התאמן עם הקבוצה.
בעונה זו זכה מוכתרי עם הקבוצה באליפות המדינה, זכייה היסטורית של הקבוצה, לאחר שנים רצופות רבות בהן זכתה מכבי תל אביב באליפות.
לאחר עונת האליפות המשיך שתי עונות נוספות בקבוצה; לאחר מכן שיחק שלוש עונות בבני הרצליה; וחזר לעונה נוספת בגליל עליון.
בעונת 1999/2000 שיחק מוכתרי בשורות הפועל חיפה/נשר וסיים את העונה כמלך הסלים הישראלי.
בעונה שאחרי חתם במ.כ חיפה ושיחק שתי עונות במדיה.
בעונת 2003/04 שיחק בהפועל ירושלים וזכה עמה בגביע יול"ב.
הייתה זו עונתו האחרונה בליגת העל.
הוא הצטרף להפועל גבעתיים, וסייע לה לעלות מליגה א' אל הליגה הארצית.
כאשר התאחדה גבעתיים עם הפועל רמת גן, הוא סייע לקבוצה לעלות אל הליגה הלאומית ולאחר מכן עזב את הקבוצה.
מוכתרי שיחק במסגרת נבחרת העתודה באליפויות אירופה שנערכו ב-1992 וב-1994. מוכתרי השתייך גם לסגל נבחרת ישראל והשתתף איתה באליפות אירופה בשנת 1995 ובאליפות אירופה ב-1997.
על אף היותו שחקן גבוה, הרבה מוכתרי לשחק הרחק מן הסל, ולקלוע לסל מעבר לקשת השלוש.
לאחר פרישתו החל לעסוק בתחום הנדל"ן, כאשר פעילותו בתחום נעשית עם כדורסלן העבר עודד קטש.
ביולי 2020 הוציא בית משפט השלום בתל אביב צו פתיחת הליכים נגד מוכתרי לבקשת חמישה נושים שונים, בטענה להלוואות שלא הוחזרו.
אמיר ח'ורי הוא שחקן ערבי-ישראלי.
ח'ורי נולד בחיפה, ישראל, למשפחה ערבית-נוצרית, העוסקת בצילום אירועים והפקות.
בשנת 2019 סיים את לימודיו בסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
אחותו היא הזמרת רנא ח'ורי.
ב-2016 גילם בעונה השלישית של "החממה" את עומאר אל שריף.
ב-2018 גילם את סמיר עוודאללה, אחיו של המחבל אל-מקדסי ובנו של השייח' עוודאללה, בעונה השנייה של הסדרה "פאודה" ששודרה ב-yes.
באותה שנה שיחק בסרט ההוליוודי "שבעה ימים באנטבה", המבוסס על הסיפור האמיתי של מבצע אנטבה.
בסרט הוא גילם את המחבל הפלסטיני עלי אל-מעאתי, אחד מחוטפי המטוס בדרכו מתל אביב.
כמו כן, שיחק בסדרה הבריטית של רשת BBC One "המתופפת הקטנה".
בשנת 2020 כיכב בהצגה "גדר חיה" (המבוססת על ספר באותו שם מאת דורית רביניאן) לצד אביגיל הררי.
באותה שנה שיחק בעונה השנייה של הסדרה "תאג"ד" מבית yes, שם גילם את אמיל, חובש גדודי דרוזי.
השתתף בעונה הרביעית של סדרת הנוער "נעלמים".
בסרט "תמונת הניצחון" (2021) גילם את דמותו של העיתונאי מוחמד חסנין הייכל בצעירותו.
בשנת 2023 שיחק בסדרה "איסט סייד", לצידו של יהודה לוי.
באותה שנה גילם את דמותו של המחבל עימאד מורנייה בסדרה האמריקאית "רוחות ביירות" פרי יצירתם של ליאור רז ואבי יששכרוף עבור רשת שואוטיים.
בנוסף, שיחק בדרמה של רשת 13 "שמיים אדומים", המבוססת על ספרו של דניאל שנער ועוסקת באינתיפאדה השנייה, שם גילם את עלי אל-מסרי.
בזמן המבצע בג'נין "בית וגן (מבצע צבאי)" ב-2023 הביע תמיכה בג'נין כשפרסם בחשבון האינסטגרם שלו "ג'נין תחת התקפה" ועורר סערה גדולה.
ב-2024 שיחק בסרטו של שמי זרחין "חמדה".
ב-2025 שיחק את סאמר מנסור, בסדרה יאפא.
בשנים 2018–2020 היה בזוגיות עם השחקנית אלונה סער.
+שנהפרויקטתפקידהערות2015החממהעומר אל שריףעונה 32017שרה שטייןסדרה גרמנית; מיני-סדרה2018פאודהסאמיר עוודאללהעונה 2המתופפת הקטנהמישל / סאלים אל-ח'אדרמיני-סדרה בריטית (על פי ספר באותו שם מאת ג'ון לה קארה)2020תאג"דאמיליו "אמיל"עונה 2נעלמיםריפעת' (ריף)עונה 42023איסט סיידאשר (אשרף פטושרוחות ביירותעימאד מורנייה2024שמיים אדומיםעלי אל-מסרי2025יאפאסאמר מנסור
+שנהפרויקטתפקידהערות2016לא פה, לא שםג'ורג'2018שבעה ימים באנטבההמחבל הפלסטיני עלי אל-מעאתימבוסס על הסיפור האמיתי של מבצע אנטבה2019מפאקזיאדפירוש השם מערבית: "مفك", "מברג"2020לילה בחיפהאמיר2021תמונת הניצחוןמוחמד חסנין הייכל
+שנהפרויקטתפקידתיאטרוןהערות2019במנהרהתיאטרון גשר2020גדר חיההתיאטרון הקאמריעל פי ספר באותו שם מאת דורית רביניאן2024לילה ברומאאיברהיםתיאטרון בית ליסיןמחזה מאת רמי ורד, במאי: אילן רונן
אמיר לזר (נולד בשנת 1973) הוא קצין צה"ל בדימוס בדרגת תת-אלוף שכיהן כראש להק האוויר במטה חיל האוויר הישראלי.
מכהן כעוזר שר הביטחון להתגוננות וראש אגף אמצעים מיוחדים.
ביולי 2020 מונה לראש להק האוויר.
ב-7 ביוני 2022 מונה לעוזר שר הביטחון להתגוננות.
לזר בעל תואר ראשון במשפטים ותואר שני במשפט עסקי מהמרכז הבינתחומי הרצליה.
הוא בוגר לימודי אסטרטגית משאבים לאומית מהאוניברסיטה לביטחון לאומי בוושינגטון די.
אמיר טסלר (נולד ב-15 בינואר 2005) הוא שחקן קולנוע וטלוויזיה ישראלי.
טסלר הוא בנם של רענן טסלר, במאי ועוזר במאי, וצליל טסלר.
מתגורר במושב קדרון במועצה אזורית ברנר, ולמד בבית הספר היסודי בית אור הנמצא במושב קדרון.
אמיר החל את קריירתו בתור שחקן בגיל 10 וכיום משחק בסדרות וסרטים ישראליים.
טסלר התפרסם לראשונה בשנת 2015 כאשר גילם את דמותו של הסופר עמוס עוז בצעירותו, בסרט "סיפור על אהבה וחושך", לצידה של השחקנית נטלי פורטמן.
ב-2017 שיחק בסדרת הטלוויזיה "נופלות על הרגליים" אשר שודרה בערוץ 2.
בשנת 2019 גילם את דמותו של יותם פלג בסרט "הרפתקה בשחקים".
בשנת 2021 שיחק בסדרה "לבד בבית" אשר משודרת בערוץ כאן חינוכית את אלון ציפציף.
בשנת 2021 שיחק בסדרה "עלומים" את אושר.
על תפקידו בסדרה זכה ב"פרס האקדמיה לטלוויזיה" בקטגוריית השחקן הראשי הטוב ביותר בסדרת דרמה.
בשנת 2024 שיחק בסדרה "המפקדת".
בשנת 2025 שיחק בסדרה "המזח" את טוראי אביחיל פלד.
ביוני של אותה שנה עלתה הסדרה "קווסט" בה הוא מגלם את אדם, גיימר הנחוש לנצח.
ב-2025 שיחק את רני, התפקיד הראשי בסדרתו של ערן זרחוביץ', "מטכ"ליסטים".
אמיר לוי (נולד ב-1 בספטמבר 1969) הוא כלכלן ישראלי, המשמש כיו"ר אגד.
כיהן בעבר כממונה על התקציבים במשרד האוצר.
בנוסף הוא כיהן כמנכ"ל שיכון ובינוי אנרגיה מתחדשת מקבוצת שיכון ובינוי, כמנכ"ל חברת תשתיות התקשורת IBC וכשותף ומנכ"ל בקרן ספרה.
לוי נולד בירושלים, מתגורר כיום במשמר דוד.
בצה"ל שירת כקצין בחטיבה 460 של חיל השריון, והשתחרר בדרגת סגן.
שירת במילואים כמפקד פלוגה בחטיבה 14 והשתחרר בדרגת רב-סרן (מיל').
בעל תואר ראשון בכלכלה ומדע המדינה ותואר שני בכלכלה, שניהם מהאוניברסיטה העברית בירושלים.
משמש מאז שנת 2014 כמרצה באוניברסיטה העברית בירושלים בסוגיות במדיניות מקרו-כלכלית וניתוח שווקים במשק.
בשנת 2017 יצא לארצות הברית לשנת לימודים בבית הספר ע"ש קנדי שבאוניברסיטת הרווארד, שם הוא שימש כעמית מחקר.
לאחר חזרתו ארצה המשיך בתפקיד עד שנת 2019. בשנת 2018 שימש כעמית מחקר במכון המחקר האמריקאי ראנד, שמייעץ לממשלות וגופים בינלאומיים בעיצוב תהליכי מדיניות ציבורית.
על בסיס עבודתו של צוות ישראלי-אמריקאי בראשות לוי פרסם מכון ראנד נייר עמדה, המציע להקים "רשויות-על" אשר יפעלו למען חיזוק הרשויות המקומיות בישראל.
לוי נמנה עם הוועד המנהל של ארגון מעוז, הבונה רשת מנהיגים לחברה הישראלית בשיתוף גופים ממשלתיים, למען חיזוק החוסן החברתי-כלכלי.
לוי נשוי לרותם יהל לוי, מטפלת בדרמה.
הוא בוגר תנועת הצופים והיה מרכז שבט בירושלים.
בין השנים 1996–1999 שימש כרפרנט תעשייה באגף התקציבים, בין השנים 1999–2002 שימש כרכז תקשורת ותיירות ובין השנים 2002–2006 כיהן כסגן הממונה על התקציבים האחראי על תחום התשתיות.
בשנת 2013 מונה לתפקיד הממונה על התקציבים במשרד האוצר.
במסגרת 4 שנות כהונתו קידם שינויים מבניים רבים.
בנובמבר 2015 קידם לוי את חקיקת חוק הנומרטור, כלי חישובי למעקב וניהול אחר הוצאות הממשלה העתידיות, אשר הביא לירידה חדה ביחס חוב תוצר.
אגף התקציבים בראשותו הוביל את יוזמת חיסכון לכל ילד, שמבטיחה כי כל ילד בישראל יתחיל את חייו הבוגרים עם סכום התחלתי שנחסך עבורו.
בנוסף היה לוי ממובילי החלטה 922 של הממשלה לפיתוח כלכלי של אוכלוסיית המיעוטים בארץ, וכן הוביל תוכנית לשילוב חרדים בשוק העבודה.
זכה באות אביר איכות השלטון 2017 בקטגוריית הרשות המבצעת מטעם התנועה לאיכות השלטון.
בשנת 2006 כיהן כמנכ"ל שיכון ובינוי אנרגיה מתחדשת שמממנת, מקימה ומפעילה תחנות כוח של אנרגיה מתחדשת בישראל ומחוצה לה.
בשנת 2019 מונה למנכ"ל חברת IBC, חברת תשתיות אינטרנט המבוססת על סיבים אופטיים שבבעלות סלקום, קרן תשתיות ישראל וחברת החשמל.
בתקופת כהונתו גייסה החברה 350 מיליון שקל להאצת פריסת התשתיות שלה, במטרה להפוך לשחקן משמעותי בשוק האינטרנט הישראלי.
בפברואר 2022 הצטרף לוי כשותף ומנכ"ל בקרן הגידור ספרה.
בנובמבר 2024 מונה לתפקיד יו"ר אגד, ביוזמת בעלת השליטה באגד קרן קיסטון.
התכנית הכלכלית לצמצום אי-השוויון בחברה הישראלית, לימור דנש, אמיר לוי, מרדכי כהן, פרופ' נדב דוידוביץ', ניר קידר.
אמיר אחמד וילסון הוא שחקן אנגלי.
וילסון נולד בעיר שרוסברי שבשרופשייר.
יש לו אחות מבוגרת ממנו.
מצד אמם הם ממוצא סודני.
וילסון החל לשחק וללמוד משחק בלהקת תיאטרון מקומית בשם "Get Your Wigle On".
הוא ידוע מהופעותיו בתפקיד ויל פארי בסדרה "חומריו האפלים" של HBO ו-BBC, לצדה של דפני קין.
עוד הוא מוכר מהופעתו בתפקיד טיורי בסדרה "מכתב למלך" של נטפליקס, ובתפקיד דיקון בסרט הקולנוע "סוד הגן הנעלם", עיבוד משנת 2020 לרומן באותו שם.
שנה סרט תפקיד הערות 2019 הילד שיהיה מלך ילד 2019–2022 חומריו האפלים ויל פארי תפקיד ראשי 2020 מכתב למלך (אנ') טיורי תפקיד ראשי 2020 סוד הגן הנעלם דיקון2022חליל הקסםאנטון מילאנסי
שנה שם שם באנגלית תפקיד הערות 2015 מלך האריות The Lion King סימבה הצעיר תיאטרון ליסאום בלונדון 2017 The Secret Diary of Adrian Mole Aged 13¾ נייג'ל Menier Chocolate Factory בלונדון
אמיר כהן (נולד ב-1970) הוא קצין משטרה בדרגת ניצב, המכהן כמפקד מחוז מרכז במשטרת ישראל.
כיהן כמפקד משמר הגבול ומפקד מחוז דרום במהלך מלחמת חרבות ברזל.
כהן גדל בשיכון ד' בטבריה.
ב-1988 התגייס לשירות חובה במשמר הגבול.
פיקד על יחידת אלון במג"ב צפון והוביל מבצע שהביא לחשיפת חוליית הטרור שביצעה את רצח אולג שייחט ופיגועים נוספים.
פיקד על מתקן ביטחוני (מתקן 302) באבטחת משמר הגבול, אחר כך שימש מפקד פלוגה מ"א (יסמ"ג יהודה) במג"ב איו"ש.
בתפקידיו הבאים שימש מפקד גדוד במג"ב עוטף ירושלים, סגן מפקד מג"ב צפון וקצין המבצעים של משמר הגבול.
בספטמבר 2015 מונה למפקד מרחב נתב"ג וב-2018 מונה לסגן ראש אגף ההדרכה.
בפברואר 2021 מונה למפקד מג"ב בדרגת ניצב.
ביוני 2023 נקבע כי בתפקידו הבא יכהן כמפקד מחוז דרום.
כהן התגורר עם משפחתו במנחמיה, אך בשנת 2023 העתיק את מקום מגוריו לעיר שדרות, עם מינויו למפקד מחוז דרום במשטרה.
ובהמשך עבר להתגורר ברמת השרון.
בנובמבר 2025 נקבע שימונה למפקד מחוז מרכז.
ב-7 באוקטובר 2023 היה כהן מהראשונים להגיב על מתקפת הפתע של חמאס על ישראל.
הוא התעורר מרעש האזעקות והרקטות ולאחר שיחה עם תושב כפר עזה, הבין שההפגזות הן פעולת הסחה.
בשעה 6:41 הכריז כהן על "פרש פלשת", קוד להקפצת כוחות המשטרה והצבא בעקבות חדירת מחבלים ואירוע רב-זירתי.
כהן פיקד והשתתף בקרב על תחנת המשטרה בשדרות.
בקרב זה הוא נפגע מרסיס בעין ושני כדורים בגבו, אך המשיך להילחם.
לאחר הגעה של כוחות ימ"מ ואחרים, כהן נסע פצוע לטפל באירוע בני הערובה באופקים, ולאחר מכן שב לשדרות והורה על הריסת תחנת המשטרה על המחבלים.
כהן פיקד על כוחות המשטרה בזירות לחימה רבות שיצרו קו הגנה ובלמו את התפשטות הטבח ליישובים וערים נוספים במרכז הארץ, ובכך נמנע אסון גדול יותר.
בעקבות זאת, נבחר להשיא משואה ביום העצמאות ה-76.
כהן בעל תואר ראשון במדעי החברה, תואר שני במנהל עסקים ובוגר המכללה לביטחון לאומי.
מִירְזָא תָּאקִי חָ'אן פָרְאַהאנִי (בפרסית: میرزا تقیخان فراهانی; 1807 – 10 בינואר 1852), המוכר יותר בכינוי אָמִיר כַּבִּיר (בפרסית: امیرکبیر), היה מדינאי ויועץ קיסרי פרסי בתקופת השושלת הקאג'ארית אשר פעל בתקופת שלטונם של מוחמד שאה קאג'אר ובנו, נאסר א-דין שאה קאג'אר.
אמיר כביר פעל להוביל לרפורמות במנהל המדינה ובמערכת הכלכלית והחברתית של ממלכת פרס לאחר שקיבל השראה מרפורמות הטנזימאט שאירעו באימפריה העות'מאנית.
אמיר כביר רדף את מאמיני הבאביזם והורה על ההוצאה להורג של אבי התנועה, עלי מוחמד שיראזי, הבאב.
כוחו הרב הביא לו אויבים רבים בחצר הקיסרית והוא הודח מתפקידיו והוצא להורג.
הוא נולד למשק בית עני באראכ.
אביו, כרבלא מוחמד, היה טבח של היועץ הראשי לעבאס מירזא, יורשו המיועד של פתח עלי שאה קאג'אר.
מירזא תאקי ח'אן סייע לראשונה לאביו בביצוע חובות ביתיות בביתו של היועץ הקיסרי מירזא בוזורג, שראה בו סימנים של כישרון יוצא דופן והביא אותו ללמוד עם ילדיו שלו.
לאחר שלמד קריאה, כתיבה ומעט מתמטיקה, מונה אמיר כביר, עדיין מתבגר, על ידי מירזא בוזורג לפקח על האורוות שלו, תפקיד שביצע ביעילות מופתית.
מירזא בוזורג נפטר בשנת 1822 והוחלף בתפקיד היועץ לנסיך הכתר על ידי בנו, מירזא אבו א-קאסם.
תחת חסותו נכנס אמיר כביר לשירות הממשלתי, והתמנה לראשונה לתפקיד "הרשם הצבאי" של עיר בצפון מערב האימפריה לגיוס אזרחים לשורות הצבא המוצב באזרבייג'ן.
בשנת 1835 הועלה בתפקיד והיה אחראי לפיקוח על כספי צבא אזרבייג'ן; כעבור מספר שנים הוא מונה לאחראי על ההפרשות, המימון והארגון של אותם כוחות.
אמיר כביר השתתף בשלוש משלחות זרות שהועברו מהעיר תבריז.
הראשונה שבהן הייתה משימתו של עבאס מירזא בשנים 1829–1830 לסנקט פטרבורג, בירת האימפריה הרוסית, שמטרתה העיקרית הייתה להציע התנצלויות רשמיות על מותו של אלכסנדר גריבוידוב, שגרירות רוסיה בטהראן, ב.
אמיר כביר פעל כסופר באותו הזמן ובמהלך עשרת החודשים שבילתה המשלחת בטיפליס, מוסקבה וסנקט פטרבורג, הייתה לו ההזדמנות לבקר בבתי ספר ציבוריים, פרטיים, טכניים וצבאיים, בחוות רוסיות, בית חרושת לכרכרות, בית חרושת לזכוכית, מצפה כוכבים, בנקים, לשכות מסחר, תיאטראות רבות ומשרדים ואגפים שונים של הביורוקרטיה בממשל הרוסי.
בשנת 1837 הוא יצא במשלחת הדיפלומטית השנייה כאשר ליווה את נאסר א-דין מירזא, אז נסיך הכתר (בנו של מוחמד שאה קאג'אר), במסע לארבאן; שם פגש הנסיך את ניקולאי הראשון, קיסר רוסיה ואז סייר במחוזות רוסיה בצפון הקווקז.
המסע היה קצר, וחסר חשיבות לקריירה של אמיר כביר לאחר מכן.