tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
כל השטח שנותר שלא נכבש על ידי האימפריה הרוסית או האימפריה הבריטית הפך מאוחר יותר לאפגניסטן.
שרטוט הגבול המבולגן הזה היה אחראי לחפיפה התרבותית בין אוזבקיסטן עם מרכז אסיה, ואפגניסטן עם דרום אסיה.
כשהאימפריה הרוסית הפכה לברית המועצות הוצבו באזור בפעם הראשונה גבולות קשים, תוך הפרדת הטאג'יקים, האוזבקים והטורקמנים של אפגניסטן עם קרוביהם הצפוניים.
לאחר עליית הממשלה הקומוניסטית באפגניסטן, ברית המועצות (שכללה את הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית) פלשה לתמוך בממשלה הקומוניסטית.
אולם עקב זיקה אתנית בין אוזבקים סובייטים, טאג'יקים וטורקמנים לבין עמיתיהם האפגניים, ככל שהמלחמה הפכה אלימה יותר, הוחלפו תושבי מרכז אסיה הסובייטים ברובם בחיילים סלאבים.
עדיין סך של 64 אלף אוזבקים לחמו באפגניסטן, לפחות 1,522 נהרגו ויותר מ-2,500 נותרו נכים.
נשיא אוזבקיסטן לשעבר, אסלאם קרימוב, תיאר את ההתערבות הסובייטית באפגניסטן כ"טעות גדולה".
לאחר ששבקט מירזייאיב הפך לנשיא אוזבקיסטן, היחסים בין אוזבקיסטן לשכנותיה השתפרו במידה ניכרת.
אוזבקיסטן החלה למלא תפקיד אזורי גדול יותר במסחר, בקשרים תרבותיים וכמתווכת בסכסוך האפגני.
ב-2017 חתמו שתי המדינות על יותר מ-40 הסכמי יצוא.
הסחר של אוזבקיסטן עם שכנותיה עלה מ-2.7 מיליארד דולר ב-2016 ל-5.2 מיליארד דולר ב-2021, כאשר כמעט 1/5 מהסחר הזה היה עם אפגניסטן.
בשנת 2009, פקידי ממשל אפגנים החלו לעבוד עם ממשלות מרכז ודרום אסיה כדי ליצור מסדרון אנרגיה דרך אפגניסטן, המאפשר למדינות דרום אסיה לקנות חשמל ממדינות מרכז אסיה.
במשך רוב ההיסטוריה המודרנית אפגניסטן הייתה תלויה יחסית בשכנותיה, כולל אוזבקיסטן.
בשנת 2015 73% מהחשמל של אפגניסטן סופק על ידי מדינות שכנות, כאשר 53% מזה סופק על ידי אוזבקיסטן.
אחת התוצאות של זה היא שלאפגניסטן אין רשת אנרגיה מאוחדת, אלא רשתות אנרגיה מרובות נפרדות המסתעפות מאחת משכנותיה.
בדצמבר 2021, מינהל החשמל של אפגניסטן, Da Afghanistan Breshna Sherkat (DABS), הודיע כי אוזבקיסטן האריכה את הסכם ייצוא החשמל לאפגניסטן לשנת 2022.
השטחים של אפגניסטן ואוזבקיסטן היו תחת שליטה אחת בתקופת השושלות הסמאנים, הע'זנאוויד והטימורית.
בשנת 1750, הסכם הידידות בין האמיר האפגני אחמד שאה דוראני לחאן הבוכרי מוחמד מוראד בק הביא לכך שנהר אמו דריה הפך לגבול הרשמי של אפגניסטן שנותר עד היום.
בשנת 1981, בסיוע בנאים סובייטים, נבנה גשר הידידות - גשר רכבת על פני האמו דריה באורך של 816 מטר.
במאי 2021 סגרה אוזבקיסטן את הגבול עם אפגניסטן.
בין מדינת ישראל לרפובליקת אוזבקיסטן מתקיימים יחסים דיפלומטיים מלאים מאז 1992. היחסים החלו באותה השנה לאחר נפילת מסך הברזל, כשישראל הכירה בעצמאותה של הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית וזו הכירה במדינת ישראל.
לישראל שגרירות בטשקנט ולאוזבקיסטן שגרירות ברמת גן.
שגריר ישראל באוזבקיסטן משנת 2024 הוא גדעון לוסטיג.
שגרירת אוזבקיסטן בישראל משנת 2020 היא פרוזה מחמודובה.
קיים גם אתר הידידות הישראלית - אוזבקית בקריית גת.
עם התפרקות ברית המועצות בדצמבר 1991 הכירה ישראל בעצמאותה של אוזבקיסטן.
אוזבקיסטן מצידה הכירה גם בעצמאותה של מדינת ישראל.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין שתי המדינות קיבלו גושפנקה ב-10 באפריל 1992, כשבחודש מאי באותה שנה נפתחה בטשקנט, בירת אוזבקיסטן, שגרירות ישראל.
במקביל, אוזבקיסטן פתחה קונסוליה ברמת גן, ששודרגה בשנת 1997 למעמד שגרירות.
ביולי 1994 ערך שר החוץ שמעון פרס ביקור רשמי באוזבקיסטן.
בביקור זה נחתמו הסכמים לשיתוף פעולה בתחומי ההשקעות, התחבורה האווירית, התחבורה והתיירות.
באפריל 1997 ביקר בישראל שר החוץ של אוזבקיסטן, עבדולעזיז קמילוב.
במהלך ביקורו של קמילוב נחתמו הסכמים בתחומי התרבות, המדע והרפואה.
הסכם בין ממשלת אוזבקיסטן לממשלת ישראל בדבר שיתוף פעולה בתחום התיירות נחתם ב-4 ביולי 1994 ונכנס לתוקף ב-31 בדצמבר 1995. לאחר החתימות על הסכמים אלו החל שיתוף פעולה גובר בתחום התיירות בין שתי המדינות.
ב-18 בדצמבר 1998 ביקר בישראל נשיא אוזבקיסטן, אסלאם קרימוב.
ביקור זה הביא לרמה חדשה את היחסים הבילטרליים בין המדינות.
במהלך הביקור נחתמו שמונה הסכמים במישורים שונים, בהם אמנה למניעת כפל מס, ואף הוקמה ועדה לשיתוף פעולה כלכלי בין שתי המדינות.
בשנת 2002, היקף הסחר בין המדינות הגיע לכ-53 מיליון דולר.
ב-2007 חלה ירידה קלה במחזור הסחורות לכ-27 מיליון דולר, ובשנת 2008 עלה היקף הסחר לכ-40 מיליון דולר.
ב-2003 שיגרה אוזבקיסטן לישראל 79 משתלמים לקורסים שונים ובוצעו 12 שליחויות קצרות של מומחים ישראלים באוזבקיסטן.
לעומת זאת, ב-2004 השתתפו 137 משתלמים בקורסים בישראל, בוצעו עשרים שליחויות קצרות של מומחים ישראלים באוזבקיסטן ולשתי המדינות היו קורסים ומיזמים משותפים בתחומי החקלאות, הפיתוח הכלכלי-חברתי, הפיתוח הקהילתי והרפואה הציבורית.
ב-30 ביולי 2004 התפוצץ מחבל מתאבד בכניסה לשגרירות.
בפיגוע נהרגו שני אנשי אבטחה מקומיים, ואנדרטה לזכרם הוצבה בסמוך למקום הרצחם.
ב-13 במאי 2005 היה ניסיון נוסף לפגוע באמצעות טרור בשגרירות, אך המחבל נורה ונהרג בפעולה משותפת של השוטרים המקומיים וצוות האבטחה של השגרירות.
בשנת 2016, נבחרה משלחת ישראלית שמנתה כששה ישראלים לפקח על הבחירות שנערכו באותה שנה במדינה לנשיאות לאחר מותו של אסלאם קרימוב.
בין הנבחרים היה גם פרופסור אדוארד יעקובוב, נשיא HIT מכון טכנולוגי חולון.
החל מ-2018, ישראלים יכולים להיכנס לאוזבקיסטן בלי ויזה, ולהפך.
יהדות אוזבקיסטן מורכבת מיהודים בוכרים ומיהודים אשכנזים שהגיעו אליה במהלך המאה ה-20. בשיאה מנתה הקהילה יותר מ-200,000 איש.
יחסי אוזבקיסטן–טורקיה הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת אוזבקיסטן ובין הרפובליקה הטורקית.
טורקיה הייתה המדינה הראשונה שהכירה בעצמאותה של אוזבקיסטן ב-16 בדצמבר 1991. הקשרים הדיפלומטיים כוננו בין שתי המדינות ב-4 במרץ 1992. עד שנת 2017 נחתמו יותר מ 90 הסכמים דו-צדדיים ופרוטוקולים בין שתי המדינות על מנת ליצור את הבסיס המשפטי של היחסים.
ביקורים רמי דרג רבים נערכו בין שתי המדינות.
ערכה של הסחורה שהועברה בין טורקיה לבין אוזבקיסטן הייתה 1.24 מיליארד דולר בשנת 2016. נכון ל-2017 יש 500 חברות אוזבקיות הפעילות בטורקיה מהן 100 מחזיקות משרדים במדינה.
החברות עוסקות בתחומי הטקסטיל, המזון, ניהול בתי מלון, חומרי בניין, פלסטיק, תרופות ושירותים אחרים.
טורקיה מיוצגת באוזבקיסטן בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה בטשקנט, בירת המדינה.
אוזבקיסטן מיוצגת בטורקיה בדרג השגרירות באמצעות שגרירות רשמית שהיא מחזיקה באנקרה, בירת המדינה.
אוזבקיסטן מיוצגת בטורקיה גם בדרג הקונסולרי באמצעות קונסוליה רשמית שהיא מחזיקה באיסטנבול, העיר הגדולה במדינה.
יחסי אוזבקיסטן–מלזיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אוזבקיסטן לפדרציית מלזיה.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים בין המדינות כוננו בשנת 1992. שנה לאחר מכן, ב-1993, מלזיה פתחה את שגרירותה בטשקנט.
מאז 1992, נשיא אוזבקיסטן ביקר כמה וכמה פעמים במלזיה כחלק ממסעותיו בחו"ל.
המדינות מקיימות שיתוף פעולה כלכלי נרחב:
בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצא ממלזיה לאוזבקיסטן הגיעה לסך 103 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר מכונות חימום, שמן דקלים, ערכות קפה ותה, סבון ועוד.
באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאוזבקיסטן למלזיה הגיעה לסך 1.19 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר דשנים, כותנה גולמית ופירות טרופים.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה ממלזיה לאוזבקיסטן הגיעה לסך 95.5 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר מכונות חימום, שמן דקלים, שמן קוקוס, סבון, מרגרינה ועוד.
באותה שנה שווי הסחורה שיוצאה מאוזבקיסטן למלזיה הגיעה לסך 6.23 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה בעיקר קטניות מיובשות וכותנה גולמית.
מלזיה מיוצגת באוזבקיסטן על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בטשקנט, בירת אוזבקיסטן.
אוזבקיסטן מיוצגת במלזיה על ידי שגרירות שהיא מחזיקה בקואלה לומפור, בירת מלזיה.
יחסי אוזבקיסטן–יוון הם היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין רפובליקת אוזבקיסטן לבין הרפובליקה ההלנית.
היחסים הדיפלומטיים הרשמיים שבין המדינות כוננו ב-16 במרץ 1992. במהלך השנים, היקף הסחר, היחסים התרבותיים והמדיניים התרחבו יותר ויותר.
ב-3 באוקטובר 1994, במהלך ביקורו של שר החוץ היווני, המדינות דנו בסוגיית היחסים הדו-צדדיים והסכימו שניהם על פיתוח היחסים הכלכליים ביניהם.
במסגרת החינוך האוזבקי, כ-100 תלמידים לפחות לומדים את השפה היוונית.
בשנת 2016, שווי הסחורה שיוצאה מיוון לאוזבקיסטן הגיעה לסך 1.14 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה צמחים חיים, מכונות הרמה, מכונות לייצור חלב, נייר כסף ועוד.
באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאוזבקיסטן ליוון הגיעה לסך 801 אלף דולר אמריקאי והיא כללה עופרת, ירקות משומרים ועוד.
בשנת 2015, שווי הסחורה שיוצאה מיוון לאוזבקיסטן הגיעה לסך 3.3 מיליון דולר אמריקאי והיא כללה שמן זית, צמחים חיים, תרופות ועוד.
באותה שנה, שווי הסחורה שיוצאה מאוזבקיסטן ליוון הגיעה לסך 66.6 אלף דולר אמריקאי והיא כללה ירקות משומרים וחולצות גברים.
אוזבקיסטן מיוצגת ביוון על ידי קונסוליה כללית שהיא מחזיקה באתונה, בירת יוון.
יוון אינה מיוצגת באוזבקיסטן, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
השגרירות המייצגת את יוון נמצאת במוסקבה, בירת רוסיה.
יחסי אוזבקיסטן–בלגיה הם יחסי החוץ שבין רפובליקת אוזבקיסטן לבין ממלכת בלגיה.
בין היתר, אוזבקיסטן הודיעה על תמיכתה במועמדותה של בלגיה לחברים הלא קבועים במועצת הביטחון של האו"ם לשנים 2019-2020.
ב-10 במרץ 2017, שתי המדינות ציינו 25 שנים של יחסים דיפלומטיים.
סגן ראש הממשלה ושר החוץ הבלגי דידייה ריינדרס הצהירו כי בין המדינות קיימת מערכת יחסים דו-צדדית לבבית שמתגברת עם השנים, וכן ריינדרס ציין כי הוא מאחל לעם האוזבקי הרמוניה ושגשוג רב.
אוזבקיסטן מיוצגת בבלגיה על ידי שגרירות בבריסל.
בלגיה מיוצגת באוזבקיסטן על ידי קונסוליה בטשקנט.
יחסי אוזבקיסטן–נפאל הם היחסים הדיפלומטיים בין רפובליקת אוזבקיסטן והרפובליקה הפדרלית הדמוקרטית של נפאל.
יחסים בילטרליים בין שתי המדינות כוננו ב-27 בינואר 2018.
שתי המדינות הן מדינות ללא מוצא לים והן חברות בארגון המדינות הבלתי-מזדהות.
אוזבקיסטן אינה מיוצגת בנפאל בשום דרג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
נפאל אינה מיוצגת באוזבקיסטן בשום דרג, הן בדרג השגרירות והן בדרג הקונסולרי.
יחסי אוזבקיסטן–יפן הם היחסים הבילטרליים שבין רפובליקת אוזבקיסטן לבין יפן.
שתי המדינות מקיימות יחסים דיפלומטיים מאז שנת 1992.
שתי המדינות ייסדו יחסים דיפלומטיים ב-26 בינואר 1992. שנה לאחר מכן, בינואר 1993 פתחה יפן שגרירות בטשקנט, ובפברואר 1996 פתחה אוזבקיסטן שגרירות בטוקיו.
ביוני 2018 הביע שגריר אוזבקיסטן ביפן, גאייט פזילוב את רצונו להעמיק את היחסים בין שתי המדינות.
עוד אמר כי מדינתו מעוניינת בהשקעות ישירות מיפן.
בשנת 2018, ייצאה יפן לאוזבקיסטן סחורות בשווי 58.09 מיליארד ין יפני, ואילו אוזבקיסטן ייצאה סחורות בשווי כולל של 589 מיליון.
יחסי אוזבקיסטן–גרמניה הם היחסים הדו-צדדיים בין גרמניה לאוזבקיסטן.
היחסים הדו-צדדיים החלו כאשר הרפובליקה הפדרלית של גרמניה הכירה בעצמאותה של רפובליקת אוזבקיסטן ב-31 בדצמבר 1991.
היחסים הדו-צדדיים בין המדינות מתבססים על קרבה ואמון.
עם זאת, ישנם תנאי מסגרת קשים לסחר ולהשקעה, ונושאי זכויות אדם מטופלים גם על ידי הצד הגרמני.
בסיס התובלה האווירית טרמז הממוקם באוזבקיסטן חשוב מאוד כבסיס לוגיסטי לאספקה הגרמנית באפגניסטן.
הרפובליקה של אוזבקיסטן מאפשרת את השימוש בו על ידי הבונדסוור.
על פי נתוני משרד החוץ הפדרלי, גרמניה דורגה במקום ה-6 מבין שותפי הסחר במדינה בשנת 2012, עם נתח של 3.8% ביבוא האוזבקיסטי.
מוצרי היצוא הגרמניים החשובים ביותר הם מכונות, כלי רכב וחלקי רכב וכן תרופות.
היקף הסחר הדו-צדדי בשנת 2012 היה 414.9 מיליון אירו.
הממשלה הפדרלית מעורבת באופן פעיל במערכות יחסים דו-צדדיות בנושא פיתוח מדיני.
ממשלת גרמניה הוציאה למעלה מ-300 מיליון אירו על פרויקטים לפיתוח לשיתוף פעולה טכני וכלכלי עם אוזבקיסטן בין השנים 1992–2013. תמיכה במודרניזציה של תחום הבריאות האוזבקי אך גם תמיכה בפיתוח כלכלי בר-קיימא הם מרכיבים חשובים ביחסי המדינות.
הסכם תרבות בין המדינות נחתם בשנת 1993 ונמצא בתוקף מאז 2002. משרד החוץ הפדרלי רואה בכך מרכיב חיוני לשיתוף פעולה תרבותי.
גרמניה מחזיקה באוזבקיסטן שגרירות בטשקנט.
אוזבקיסטן מחזיקה בגרמניה שגרירות בברלין וקונסוליה כללית בפרנקפורט.
יחסי אוזבקיסטן–ספרד הם היחסים הדיפלומטיים שבין ממלכת ספרד ואוזבקיסטן.
ספרד הכירה באוזבקיסטן ב־31 בדצמבר 1991 וכוננה יחסים דיפלומטיים ב־18 במרץ 1992.
בינואר 2003 התקיים ביקור רשמי של הנשיא אסלאם קרימוב בספרד.
הוא ערך פגישות עם חואן קרלוס הראשון, מלך ספרד, ועם ראש הממשלה חוסה מריה אסנאר.
בשנת 2007 אוזבקיסטן פתחה שגרירות במדריד.
שגריר אוזבקיסטן, רחמטוללה נורימבטוב, הצהיר ב-2018 כי ליחסים בין שתי המדינות יש "פוטנציאל גדול שלא מנוצל", במיוחד בעניינים חקלאיים, תיירותיים ומדעיים, ולכן הוא הזמין את אנשי העסקים הספרדים "להשקיע ולתרום לפיתוח של אוזבקיסטן", והוא הביע את רצונו לכך שספרד תפתח שגרירות בטשקנט בעתיד הקרוב.
כמעט ואין סחר דו צדדי.
עם זאת, בשנים 2010–2011 חלה עלייה חזקה בסחר בין המדינות.
אוזבקיסטן מחזיקה בספרד שגרירות במדריד וקונסוליות כבוד במדריד ובברצלונה.
ספרד מיוצגת באוזבקיסטן באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
ארמניה ואוזבקיסטן נהנות מיחסים טובים יחסית, שלעיתים נתפסים כבין היחסים העשירים ביותר בין ארמניה למדינה טורקית.
שתי השגרירויות של שני העמים מוסמכות במוסקבה.
לארמנים יש נוכחות ותיקה במרכז אסיה מאז ימי קדם, בה ארמנים, בעיקר סוחרים, יצרו קשרי סחר וקשרים כלכליים עם טורקים ממרכז אסיה.
זה המשיך כמעט ללא הפרעה, למרות שארמניה נפלה לידי האימפריה הביזנטית, שושלת ספאוויד והאימפריה הרוסית המאוחרת, אם כי היא דעכה במאה ה-19.
חומרי מחקר ארמניים ורוסיים מצביעים על כך שבשנת 1890 התגוררו יותר מ-4,000 ארמנים במרכז אסיה, רבים באוזבקיסטן של ימינו ובמדינות שכנותיה.
הקהילות הארמניות העיקריות היו בערים האוזבקיות בוכרה, קיווה, אנדיז'ן, קוקנד וטשקנט .
מהגרים ארמנים עברו במספר רב לאזור מרכז אסיה, במיוחד במהלך מלחמת העולם הראשונה שאירעה רצח העם הארמני.
כחלק מרוסיה הצארית ומאוחר יותר ברית המועצות, ארמנים אתניים היו אמונים על הגירה מתמשכת לאזור, וגם העלייה הארמנית נתקלה בהתנגדות מועטה מצד האוזבקים המקומיים.
אוזבקים וארמנים הצליחו להסתדר היטב עד לעליית הלאומיות האתנית בשנות התשעים שראו עימותים בין ארמנים לעמים מוסלמים, בעיקר טג'יקים, אך גם מיעוטם של אוזבקים, שהסתיימו קטלני.
עם זאת, עם פרוץ מלחמת האזרחים בטג'יקיסטן, אוזבקיסטן העצמאית החדשה סבלה ועידדה את הארמנים הנלחמים נגד הכוחות הנתמכים לטג'יקים במלחמה, בעיקר אסלאמיסטים.
כתוצאה מכך, לאוזבקיסטן היו מיליציות ארמניות משלה שנלחמו בצד טשקנט, ובשביל מאמציה זכו במהרה להכרה בקרב אזרחי אוזבקיסטן.
בבעלותה של קרבה זו, ארמניה ואוזבקיסטן ייסדו קשר רשמי בעקבות נפילת ברית המועצות.
בעקבות היחסים ההדוקים הללו הגיע המיעוט האתני הארמני של אוזבקיסטן בתוך המדינה, כאשר המיעוט הארמני שלה מקיים פסטיבלים שנתיים במדינה.
אוזבקיסטן היא ביתם של הקהילה הארמנית הגדולה והוותיקה ביותר במרכז אסיה.
באוזבקיסטן יש כמה כנסיות ארמניות, שתיהן נתפסות היטב על ידי האומה המארחת.
ב -19 באוקטובר 2019 נפגשו ראש ממשלת ארמניה ניקול פשיניאן ונשיא אוזבקיסטן שבקט מירזייאיב למשא ומתן רשמי ראשון אי פעם בין שתי המדינות.
בהצהרת ממשלת ארמניה נאמר לאחר מכן כי מירזיייב ופשיניאן הסכימו להרחיב את היחסים בין מדינותיהם.
בהקשר זה הציע מירזיייב להקים ועדה בין-ממשלתית אוזבקית-ארמנית בנושא שיתוף פעולה כלכלי.
בשנת 2018 אמר שגריר אוזבקיסטן באזרבייג'ן כי אוזבקיסטן תחת האסלאם קרימוב סירבה ליצור קשרים דיפלומטיים עם ארמניה עד להסדר הסופי של הסכסוך ותמכה תמיד בעקביות באזרבייג'ן בזירה הבינלאומית.
בשנת 2020, המועצה הטורקית, אוזבקיסטן כמדינה חברה, גינתה את מתקפות הטילים בגנג'ה ב-2020 .
יחסי אוזבקיסטן–טורקמניסטן הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן וטורקמניסטן.
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-7 בפברואר 1993. לאוזבקיסטן יש שגרירות באשגבאט ואילו לטורקמניסטן יש שגרירות בטשקנט.
שתי המדינות היו בעבר רפובליקות כפופות לברית המועצות כרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטורקמנית והרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית לפני קריסתה בשנת 1991.
שגרירות אוזבקיסטן באשגבאט נפתחה בשנת 1995 ואילו שגרירות טורקמניסטן בטשקנט נפתחה בשנת 1996.
היחסים בין טורקמניסטן לאוזבקיסטן נעשו משנות ה-90 מתוחים מאוד, כשהמקור עיקרי למתח היה סכסוך אתני ובקרת גבולות.
בראשונה, המיעוט הטורקמני של אוזבקיסטן והמיעוט האוזבקי של טורקמניסטן ספגו אפליה בתמיכה ממלכתית, ואילו לרבים יש חוסר שליטה בשפת האומה האחרת וגם ברוסית, שהן שפות ההשכלה הגבוהה.
המתחים החמירו במיוחד בתקופת ממשלתו של נשיא טורקמניסטן ספרמורט ניאזוב, שהאשים בנובמבר 2002 את אוזבקיסטן באחריות ניסיון הפיכה והתנקשות חייו.
הוא האשים את שגריר אוזבקיסטן באשגבאט, עבדורשיד קדירוב, בסיוע למנהיג ההפיכה לכאורה, שר החוץ לשעבר בוריס שיחמיראדוב.
כתוצאה מכך נאלץ השגריר האוזבקי לעזוב ובימים שלאחר מכן העבירו רשויות טורקמניות בכוח אוזבקים אתניים שגרים בסמוך לגבול טורקמניסטן.
השיא במתח זה התרחש כעבור חודש, כאשר הכוחות המיוחדים של המשרד לביטחון לאומי בטורקמניסטן פשטו על שגרירות אוזבקיסטן באשגבאט ב-16 בדצמבר כדי לחפש את שיחמיראדוב.
הפשיטה הפרה את אמנת וינה לחסינות של שליחויות דיפלומטיות.
שלטונות טורקמניסטן נימקו את הפשיטה בכך שהם מנסים "לחפש מחבלים המסתתרים בשגרירות".
במהלך הפלישה לשגרירות שהו השגריר קדירוב ואשתו בשגרירות קזחסטן, בקבלת פנים חגיגית לכבוד יום העצמאות של קזחסטן.
בעקבות המאורעות נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב סירב באופן עקרוני להשתתף באופן אישי בהלווייתו של ניאזוב ב-2006.
לטורקמניסטן ולאוזבקיסטן היו ויכוחים חמורים ביחס לגבול ההדדי שלהן עד למאי 2004, כאשר משרד החוץ הטורקמני פרסם הצהרה ב-31 במאי 2004 לפיה סכסוכים נפתרו.
היחסים בנושא זה השתפרו בשנים האחרונות, ונמשכה העבודה להשגת הגבול המלא של הגבול.
ביקורו הממלכתי של הנשיא קרימוב בטורקמניסטן באוקטובר 2007 וביקורו הממלכתי של נשיא טורקמני החדש גורבנגולי ברדימוחמדוב באוזבקיסטן במרץ 2008 הפכו לשלבים חשובים בהתפתחות החיובית של היחסים הטורקמניים-אוזבקיים.
פגישות שלאחר מכן (במיוחד פגישתן בשנת 2012) בין ברדימוחמדוב לקרימוב תרמו לפיתוח היחסים.
עד ששבקט מירזייאיב הפך לנשיא אוזבקיסטן בספטמבר 2016, טורקמניסטן נחשבה לשכנה היחידה במרכז אסיה שהיו לה יחסים דו-צדדיים טובים עם אוזבקיסטן.
יחסי אוזבקיסטן–טג'יקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן לטג'יקיסטן.
לדעת אנליסטים רבים שתי המדינות מנהלות את היחסים הדו-צדדיים הגרועים ביותר במרכז אסיה.
עם זאת, עם בחירתו של שבקט מירזייאיב לנשיא, יחסי המדינות וכן היחסים בין אוזבקיסטן ושכנותיה במרכז אסיה, השתפרו.
טרם נראה יישום מעשי של הפוטנציאל לשיפור היחסים, ולמעשה עד 2021 אזור מרכז אסיה נותר אחד האזורים הפחות מפותחים בעולם.
האימפריה הרוסית שלטה בשנים 1721 עד 1917 בטורקמניסטן הרוסית.
הרוסים דיכאו את העמים והתרבויות השונות.
עם זאת, האידאולוגיה המהפכנית ממלחמת העצמאות הטורקית (1919–1923) עברה לעמים תחת האימפריה הרוסית.
בהתבסס על האידאולוגיה הטורקית המהפכנית, בעלת החזון לאחד את כל העמים הטורקיים מאנטוליה ועד סין למדינה אחת, מנהיג הטורקים הצעירים אנוור פאשה הוביל את מרד בסמצ'י במרכז אסיה הסובייטית.
עם זאת, רפורמים פאן-טורקיסטים וג'אידים, אפילו חברי המפלגה הקומוניסטית ה'אנטי-בסמאצ'י' בטורקסטן, היו עוינים לטענתם של טג'יקים ושאר העמים שאינם טורקים, להקמת זהות נפרדת במרכז אסיה.
הקמת הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית (הידועה בשם "אוזבקיסטן") בשנת 1924 כחלק מהתיחום הלאומי בברית המועצות הביאה לאוזבקיזציה של מרכזי התרבות הטג'יקים בסמרקנד ובוכרה, וכן של כל הטג'יקים באוזבקיסטן וטג'יקיסטן.
זאת מכיוון שטג'יקיסטן לא קיבלה מעמד של רפובליקה עצמאית.
האתנוגנזה של ה"אוזבקים "כללה חיסול של אתניות כמו סארטס וקוראמה, שהזדהו עם עמים איראניים אחרים כמו הטג'יקים לפני הטמעתם בעם האוזבקי.
אולם בסופו של דבר נוצרה הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית הטג'יקית (הידועה גם בשם טג'יקיסטן) בשנת 1929. שיתוף פעולה טורקי, קווקזי, ושל קרים עם מעצמות הציר במהלך מלחמת העולם השנייה הביא לתגובה מצד הרשויות הסובייטיות שכללה העברות וטרנספר אוכלוסין.
מה שהביא את הקווקזים למרכז אסיה.
שתי הרפובליקות השתתפו במשאל העם במרץ 1991 בניסיון לשמר את ברית המועצות, אך ניסיון זה נגדע בשל ניסיון ההפיכה באוגוסט אותה שנה.
כתוצאה מכך, גם אוזבקיסטן וגם טג'יקיסטן הכריזו על עצמאותם בחודשי 1991 והפכו לחברות בחבר המדינות, מה שהביא לפירוק ברית המועצות בסוף השנה.
לאחר נפילת ברית המועצות בשנת 1991, התחילו סכסוכים בין שתי הקבוצות כאשר טג'יקים תקפו סחורות אוזבקיות בטג'יקיסטן ואילו אוזבקים אסרו סחורות טג'יקיות באוזבקיסטן.
מלחמת האזרחים בטג'יקיסטן פרצה כאשר קבוצות אתניות בטג'יקיסטן החלו להתנגש, ובהמשך הם נקלעו למלחמה הרסנית.
במהלך מלחמה זו נכנסו כוחות אוזבקיים לטג'יקיסטן למלחמה, אך מאמציהם היו חסרי תועלת עקב חילוקי דעות אישיים בין מנהיגי שתי המדינות.
אף על פי כן, אוזבקיסטן קיבלה שטף של פליטים אוזבקים וטג'יקים מטג'יקיסטן עקב המלחמה המתמשכת, שרובם נשארו באוזבקיסטן לאחר המלחמה.
טג'יקיסטן תכננה זמן רב לבנות את מה שיהיה סכר המים הגדול ביותר בעולם, סכר רוגון, על נהר ואקש.
הפרויקט הוצע בהתחלה על ידי המהנדסים הסובייטים בשנות החמישים, אך הבנייה בפועל נדחתה על ידי פירוק ברית המועצות בשנת 1991. הסכר יביא עצמאות אנרגטית לטג'יקיסטן, אך אוזבקיסטן טוענת כי היא תפגע בתעשיית הכותנה הרווחית עבורה על ידי ייבוש נהרות.
בשנת 2012, הזהיר נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב, מבלי לנקוב בשמה של טג'יקיסטן, כי פרויקטים מסכרים מסוימים עשויים להוביל למלחמה אזורית במרכז אסיה.
טג'יקיסטן תלויה בעיקר בגז המיובא מאוזבקיסטן, ויש לה מעט מקורות אנרגיה אחרים; כתוצאה מכך, היא סובל ממחסור כרוני בחשמל.
אוזבקיסטן משתמשת בזרוע האנרגיה כדי לרסן את טג'יקיסטן בסכסוך סכר רוגון.
האנליסטים מעריכים את דרישות הגז של טג'יקיסטן בכ-1.2 מיליארד מ"ק לשנה ואילו בשנת 2012 קיבלה המדינה רק עשירית מהסכום הזה במחיר של 300 דולר / 1000 מ"ל.
כמות זו הספיקה להפעלת תחנת כוח טג'יקית אחת בלבד.
בשנת 2013 הודיעה אוזבקיסטן על תוכניתה להקים רכבת חדשה דרך מעבר קמצ'יק, המחברת את הערים טשקנט ונמנגן.
תוואי הרכבת החדש יחליף את הרכבת הישנה מתקופת ברית המועצות החוצה את צפון טג'יקיסטן.
זה יחסוך לאוזבקיסטן דמי מעבר מדווחים של 25 מיליון דולר בשנה, ועשוי להפוך לחלק מנתיב הרכבות שתוכנן זמן רב לסין.
מומחים טג'יקים הצהירו כי החשש כי הדבר עשוי לבודד עוד יותר את טג'יקיסטן שהיא כבר המדינה הענייה ביותר באזור.
בפברואר 2015 הודיע הבנק העולמי כי ישאיל 195 מיליון דולר להקמת הרכבת.
עם בחירתו של שבקט מירזייאיב לנשיא יחסי אוזבקיסטן-טג'יקסטן וכן היחסים בין אוזבקיסטן ושכנותיה במרכז אסיה, הגיעו לעידן חדש של פוטנציאל.
מירזייאיב ואמומאלי רחמון נפגשו מספר פעמים מאז ספטמבר 2016, ובמרץ 2018 ערך מירזייאיב ביקור היסטורי בדושנבה, שם נחתמו 27 הסכמים דו צדדיים בתחומי המסחר, הכלכלה, ההשקעה, הפיננסים, התחבורה והמעבר, החקלאות, המים ואנרגיה, מיסים, מכס, תיירות, חינוך ומדע, בריאות, תרבות, שיתוף פעולה בין אזורי, בתחום הביטחון ונגד הפשיעה.
יחסי אוזבקיסטן–פקיסטן הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן לפקיסטן.
היחסים בין שתי המדינות נוצרו כאשר אוזבקיסטן נעשתה עצמאית לאחר התפרקות ברית המועצות בשנת 1991. פקיסטן הייתה אחת המדינות הראשונות שהכירו בעצמאות אוזבקיסטן, אם כי בתחילה היחסים בין שתי המדינות היו מתוחים בגלל המצב באפגניסטן ששתי המדינות גובלת בהן כתומכות בפלגים אפגניים מתנגדים.
עם זאת, היחסים השתפרו לאחר נפילת הטליבאן, ומותו של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב, ובעקבות העמקת ההתפשטות האוזבקית למדינות אזוריות תחת יורשו של ניגמטילה יולדאשב.
שתי המדינות מנהלות מערכת יחסים לבבית ומעמיקה ככל שהאינטרסים של שתי המדינות באפגניסטן התיישרו – כאשר אוזבקיסטן מארחת רשמית משלחת טליבאן בשנת 2019. פקיסטן מעוניינת להשיג גישה לשווקים במרכז אסיה, ואילו אוזבקיסטן נכנסה לנמל בים הערבי.
פקיסטן ואוזבקיסטן חברות בפורומים בינלאומיים שונים, כולל האו"ם, ארגון לשיתוף פעולה איסלאמי (OIC), ארגון לשיתוף פעולה כלכלי (ECO) וארגון לשיתוף פעולה בשאנגחאי (SCO).
ועדת השרים המשותפת לפקיסטן–אוזבקיסטן (JMC) מתקיימת על בסיס קבוע.
הסחר בין שתי המדינות גדל פי שלושה בין 2018 ל-2019. אף שהסחר הדו צדדי בשנת 2018 היה נמוך ועמד על 90 מיליון דולר בגלל קשיי מעבר ברחבי אפגניסטן קרועת המלחמה.
הטיסות הישירות הראשונות בין מדינות החלו בשנת 2018 בין טשקנט ולאהור שהושקה על ידי אוזבקיסטן איירווייז, וצפויה להגדיל עוד יותר את הסחר בין שתי המדינות.
האוכלוסייה האוזבקית בפקיסטן מונה כ-70,000 איש, ומורכבת ממספר קטן של מהגרים אוזבקים מאוזבקיסטן, ומספר גדול בהרבה של פליטים אוזבקים מצפון אפגניסטן (כ-7.3% מהאפגנים בפקיסטן הם אוזבקים).
4,000 מילים נפוצות בשתי השפות נמצאות בשפות הלאומיות בפקיסטן ובאוזבקיסטן.
יחסי אוזבקיסטן–בלארוס הם היחסים הדפלומטיים שבין אוזבקיסטן לבלארוס.
היחסים הדיפלומטיים נוצרו ב-21 בינואר 1993. שגרירות בלארוס בטשקנט נפתחה בפברואר 1994. לאוזבקיסטן יש שגרירות במינסק.
נשיא בלארוס, אלכסנדר לוקשנקו, הגיע לביקורים רשמיים באוזבקיסטן בדצמבר 1994 ובספטמבר 2018. לדברי מנהל הקמפיין לשעבר אלכסנדר פדוטה, לוקשנקו בביקור הקודם התבקש על ידי ראש העיר קוזים טוליאגנוב באמצעותו לאפשר להפסיק את הופעתן של נשים צעירות בבגדים מסורתיים.
וציין כי "הנשים קפאו בתלבושותיהן", אליהן שהה לוקשנקו עוד 15 דקות, שלטענת פדוטה הציג את "האכזריות" של מנהיג בלארוס.
ביקורו של לוקשנקו בשנת 2018 היה הראשון מזה 24 שנה, שנערך בין התאריכים 13–14 בספטמבר אותה שנה.
נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב ביקר במינסק באוקטובר 2014. יורשו שבקט מירזייאיב ביקר גם במינסק ב-1 באוגוסט 2019.
במרץ 2018 חתמו האקדמיה לכוחות המזוינים של אוזבקיסטן והמכון הצבאי-טכני של המשמר הלאומי של אוזבקיסטן על מזכר שיתוף פעולה עם האקדמיה הצבאית של בלארוס.
באותו חודש ביקר שר הביטחון של בלארוס אנדריי רבקוב באוזבקיסטן, והביע נכונות לתקן ולבצע מודרניזציה של כלי רכב משוריינים וכלי טיס אוזבקים.
בספטמבר 2018 נסעו אנשי שירות של הכוחות המיוחדים של משרד ההגנה של אוזבקיסטן לבלארוס כדי להשתתף בתחרויות בין כוחות מיוחדים זרים אחרים במתחם אימונים שנמצא בכפר מרינה גורקה.
יחסי אוזבקיסטן–בולגריה הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן לבולגריה.
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-12 בספטמבר 1992. לבולגריה יש שגרירות בטשקנט.
אוזבקיסטן מיוצגת בבולגריה באמצעות שגריר שאינו תושב השוכן בטשקנט (במשרד החוץ).
שתי המדינות חברות במלואן בארגון לביטחון ושיתוף פעולה באירופה.
בולגריה מספקת קישור במסדרון הסחר בין אוזבקיסטן לאיחוד האירופי, עם נמלי ים שחורים חשובים.
שתי המדינות מעוניינות להרחיב את המסחר בדרך זו.
עם זאת, למרות דיונים חוזרים ונשנים בנושא, אוזבקיסטן סירבה עד כה לספק גז טבעי לצינור נבוקו, שאם ייבנה, יזין גז לאירופה דרך בולגריה.
במהלך המלחמה הקרה, שתי המדינות היו בעבר מדינות קומוניסטיות בגוש המזרחי כחברות בברית ורשה ובקומון.
באותה תקופה, בולגריה, באופן רשמי הרפובליקה העממית של בולגריה הייתה מדינת לוויין של ברית המועצות ואוזבקיסטן, באופן רשמי הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית הייתה אחת הרפובליקות של ברית המועצות.
בנובמבר 1997 דן שר החוץ הבולגרי בשיתוף פעולה כלכלי עם אוזבקיסטן.
בעת ביקורו בבולגריה ביוני 1998, אמר נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב כי ראה בבולגריה שותף מרכזי לסחר, באומרו כי סחורות בולגריות ואוזבקיות יכולות לעשות שימוש בדרך המשי בשני הכיוונים.
לאחר הקמת השגרירות הבולגרית באפריל 1999, בעשר השנים הבאות נחתמו 21 הסכמים בין-ממשלתיים ו-9 הסכמים בין-משרדים בתקופה שהסתיימה באפריל 2009. אוזבקיסטן מקווה לנצל את קשריהם ההולכים וגוברים עם בולגריה כדי לנצל את ההזדמנויות הקיימות עקב החברות המלאה של בולגריה באיחוד האירופי, בעוד שבולגריה מתעניינת במיוחד בביטחון אנרגיה.
בין שתי המדינות נמשכו מגעים בדרג בכיר.
במאי 1998 ביקר שר החוץ האוזבקי בסופיה ופגש את נשיא בולגריה.
במהלך ביקורו דנו שרי החוץ הבולגרים והאוזבקים בקשרים כלכליים ותחבורתיים.
ביוני 1998 ביקר נשיא אוזבקיסטן בבולגריה.
במאי 1999 ביקר נשיא בולגריה באוזבקיסטן.
בנובמבר 2003 נפגש נשיא אוזבקיסטן עם ראש ממשלת בולגריה.
במאי 2004 דנו שרי החוץ הבולגרים והאוזבקים בקשרים דיפלומטיים וכלכליים.
בינואר 2005 הקימו אוזבקיסטן ובולגריה משרדים קונסולריים.
במרץ 2006 הצהיר השגריר הבולגרי באוזבקיסטן כי הוא שמח על שיתוף הפעולה בין שתי המדינות.
באפריל 2007 ביקר שר בולגריה באוזבקיסטן לשיחות שיתוף פעולה.
בנובמבר 2008 ערך נשיא בולגריה גאורגי פרבאנוב ביקור רשמי באוזבקיסטן שם נפגש עם נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב.
שני הגברים דנו בכל ההיבטים של היחסים הדו צדדיים.
הם הסכימו לעשות מאמצים להגדיל ולגוון את המסחר, תוך ניצול טוב יותר של הפוטנציאל הבלתי מנוצל.
הייתה מחלוקת ניכרת כאשר נשיא בולגריה צד חיות מוגנות באוזבקיסטן.
בפברואר 2009 הביעה בולגריה אמון כי היחסים ימשיכו להתפתח, כולל הרחבה משמעותית של הקשרים הקשורים לתיירות וכן התפתחויות נוספות הנוגעות למסחר ולחילופי תרבות.
ביוני 1998 בולגריה ואוזבקיסטן חתמו על שבעה הסכמי אמנה ושיתוף פעולה.
במאי 1999 הם חתמו על הסכמי תחבורה ופשע.
בשיחה עם ראש עיריית בורגס בנובמבר 2003, הציע נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב כי יש ליישם הסכם מכס רשמי כדי להקל על הובלת סחורות אוזבקיות דרך בולגריה.
באוקטובר 2004 סיכמו שתי המדינות שלוש הסכמות משפטיות.
באפריל 2007 בולגריה ואוזבקיסטן חתמו על הסכם לשיתוף פעולה כלכל.
עד שנת 2005, הסחר בין שתי המדינות היה צפוי להגיע ל-50 מיליון דולר.
עם זאת, בנובמבר 2008 נשיא אוזבקיסטן, אסלאם קרימוב, הצהיר כי מדינתו אינה מעוניינת להיות ספקית של מעבר הנפט בחסות האיחוד האירופי, אך היא תמשיך לייצא דרך רוסיה.
יחסי אוזבקיסטן–לטביה (בלטבית: Latvijas-Uzbekistānas attiecības, באוזבקית: Oʻzbekiston – Latviya munosabatlari) הם היחסים הדיפלומטיים שבין לטביה לאוזבקיסטן.
שתי המדינות כוננו יחסים ב-3 בנובמבר 1992. שתי המדינות היו רפובליקה סוציאליסטית סובייטית של ברית המועצות משנת 1940 עד 1991. ללטביה יש שגרירות בטשקנט שמוסמכת גם לטג'יקיסטן וטורקמניסטן, ובה אסטוניה מנפיקה אשרות לאוזבקיסטן.
לאוזבקיסטן יש שגרירות בריגה שמוסמכת גם לליטא.
אוזבקיסטן היא אחת השותפות העיקריות לשיתוף פעולה של לטביה באזור מרכז אסיה.
לצד התפתחות היחסים, לטביה, כמדינה חברה באיחוד האירופי, תומכת בהידוק היחסים של האיחוד האירופי עם מדינות אזור מרכז אסיה בפרט ויישום האסטרטגיות של האיחוד האירופי במרכז אסיה בכלל.
ללטביה ואוזבקיסטן יש בדרך כלל יחסים פוליטיים וכלכליים טובים.
הדיאלוג בין המדינות מתפתח בהתמדה בשנים האחרונות, ובדרך כלל נציג מכל אחת מהמדינות מבקר בשנייה לעיתים קרובות.
נשיא לטביה ואלדיס זאטלרס (2008)
נשיא לטביה אנדריס ברזינש (2014)
יחסי אוזבקיסטן–גאורגיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן לגאורגיה.
נשיא גאורגיה אדוארד שוורדנדזה ביקר באוזבקיסטן ב-4 בספטמבר 1995. הודות לביקור זה חלה התקדמות רבה מבחינה מסחרית וכלכלית בין שתי המדינות.
במהלך הביקור נחתמו מספר הסכמים בנושא סחר חופשי, קידום הדדי והגנה על השקעות, הובלת כביש בינלאומית, החלפת היתרים לתחבורה בינלאומית בדרכים, ארגון ותפעול המערכת ההדדית.
ההסכמים הבין-ממשלתיים, הבין-ממשלתיים והבין-מחלקתיים שנחתמו במהלך ביקורו של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בגאורגיה בתאריכים 27–28 במאי 1996, חיזקו עוד יותר את המסגרת הזו.
החשובה שבהן היא ההצהרה על הרחבת וחיזוק שיתוף הפעולה בין אוזבקיסטן וגאורגיה וההסכם העיקרי להקמת קבוצות פיננסיות-תעשייתיות.
הוקמה ועדת עבודה אוזבקית-גרוזינית להגברת שיתוף הפעולה הדו-צדדי.
בשנת 2000, מחזור הסחר בין גאורגיה לאוזבקיסטן הוכפל פי שלושה ממחזור הסחר שהיה ב-1999. בשנת 2000, הייצוא העיקרי של אוזבקיסטן לגאורגיה היה סיבי כותנה, משאבי אנרגיה (מוצרי נפט), מזון, כימיקלים ופלסטיק.
הייצוא העיקרי של גאורגיה לאוזבקיסטן היה פירות, אגוזים, קפה, תה, ממתקים, סיבים כימיים ועיקריים, מתכות ברזליות ומוצריהם, ציוד מטוסים.
המיזם המשותף הגרוזיני-אוזבקי Real-CL עוסק בסחר ותיווך.
בשנת 2017 עמד מחזור המסחר בין שתי המדינות על 71 מיליון דולר.
מדובר ב-10 מיליון דולר פחות מאשר ב-2016.
חברות התעופה הגאורגיות איירזנה (גאורגיה איירליינס) וחברת טרנס גאורגיה אנד בע"מ מיוצגות באוזבקיסטן, ואילו החברה האוזבקית-גרוזינית טרנס קיי מיוצגת בגאורגיה.
כל החברות הללו עוסקות בהובלת נוסעים ומטענים.
הובלת סחורות אוזבקיות למדינות שלישיות דרך נמלי גאורגיה מתפתחת באופן פעיל.
אוזבקיסטן משתתפת גם במסדרון המעבר TRACECA אירופה-אסיה דרך גאורגיה.
על פי נתוני משרד הפנים הגאורגי, 11,173 אזרחים אוזבקים ביקרו במדינה בינואר–אוגוסט 2017.
בשנת 2000 מספר הגאורגים באוזבקיסטן היה כ-1,130. על פי הערכות שונות, בין 1,000 ל-4,000 גאורגים גרים באוזבקיסטן.
יחסי אוזבקיסטן–מולדובה הם היחסים הדיפלומטיים שבן אוזבקיסטן ומולדובה.
במהלך שנות העצמאות חתמו אוזבקיסטן ומולדובה על הסכמים בנוגע לידידות ושיתוף פעולה, סחר חופשי, הימנעות ממס כפול, תחבורה דרכים בינלאומית, כללי הקמת קבוצות פיננסיות ותעשייתיות, שיתוף פעולה תעשייתי, סחר ושיתוף פעולה כלכלי.
יש ועדה אוזבקית-מולדובית משותפת בנושא שיתוף פעולה רב צדדי.
מחזור המסחר בין שתי המדינות הסתכם בשנת 2001 ב-7.7 מיליון דולרים.
יחסי אוזבקיסטן–הונגריה הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן והונגריה.
ב-26 בדצמבר 1991 הכירה הונגריה בעצמאותה של אוזבקיסטן.
לאחר כינון היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות בשנת 1992, ביקרה משלחת בראשות ראש ממשלת אוזבקיסטן בהונגריה, ונחתם הסכם בין-ממשלתי בנושא יחסי סחר וכלכלה בין שתי המדינות.
מסמך זה הפך לבסיס הראשון לשיתוף פעולה בין שתי המדינות.
קשרים פוליטיים, כלכליים ותרבותיים בין שתי המדינות נוצרו באפריל 1993 לאחר שמזכיר מדינת הונגריה הגיע לביקור באוזבקיסטן.
עד מהרה חברות הונגריות כמו מוגיורט ובוגלינה החלו להיכנס לאוזבקיסטן.
בעוד שהאוטובוסים המפורסמים של איקרוס וחלקי החילוף שלהם יובאו לארץ באמצעות חברת מוגיורט, חברות וחברות אחרות החלו לייבא תרופות ומוצרי תעשייה קלה.
במחוז זפראבאד באזור ג'יזאק, הוקם שיתוף פעולה עם שותפים הונגרים בתחום העופות.
בשנת 1995 נפתח מרכז המסחר והתרבות בטשקנט.
אולם התערוכה, שנפתח בסתיו 1996 ביוזמת המרכז, שימש היטב את תושבי ואורחי הבירה.
חלק משמעותי מהסחר הדו צדדי בין המדינות הוא על ידי כותנה וחיטה אוזבקים.
בשנת 1996 מחזור הסחר בין שתי המדינות עמד על כ-25 מיליון דולר.
בשמונת החודשים הראשונים של 1997 מחזור המסחר עמד על 30 מיליון דולר.
תוצאת ביקורו של הנשיא ולדימיר פוטין באוזבקיסטן באוקטובר 1997 סללה את הדרך לפריצת דרך ביחסים בין שתי המדינות, כולל הצהרה על שיתוף פעולה מקיף והעמקת קשרי ידידות, והסכם על הסכם פטור מוויזה לבעלי דרכונים דיפלומטיים.
נחתם הסכם על שיתוף פעולה בתחום התיירות.
יחסי אוזבקיסטן–ליטא הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן לליטא.
היחסים הכלכליים בין אוזבקיסטן וליטא מבוססים על ההסכם בנושא סחר ושיתוף פעולה כלכלי שנחתם במהלך ביקורו של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בליטא ביוני 1995. על פי ההסכם, שתי המדינות ייצרו את התנאים הנוחים ביותר לסחר וייסדו קשרים כלכליים ישירים.
כתוצאה מכך, מחזור המסחר בין שתי המדינות בשנת 1994 הסתכם ב-23.692 מיליון דולר ו-29.9 מיליון דולר בשנת 2001. במהלך ביקורו של נשיא ליטא באוזבקיסטן בפברואר 1997, הוסכם להעמיק עוד יותר את יחסי הסחר והכלכלה הדו-צדדיים.
לבסוף, ביקורו של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בליטא בספטמבר 2002 הניח בסיס איתן להמשך פיתוח שיתוף הפעולה הכלכלי והתרבותי בין שתי המדינות, ונחתמו מספר הסכמים חשובים.
בפרט יוקם שיתוף פעולה בתחומי התחבורה, החקלאות, תעשיית הדלקים, המזון והתעשייה הקלה.
הוועדה הבין-ממשלתית האוזבקית-ליטאית בנושא סחר ושיתוף פעולה כלכלי החלה את עבודתה.
הרפובליקה של אוזבקיסטן מייצאת לליטא סיבי כותנה, מוצרי שמן ושמן, מתכות לא ברזליות, מוצרי עגבניות, שימורי פירות וירקות, דשנים, חוטי כותנה ואבנים יקרות.
ליטא מייצאת לרפובליקה של אוזבקיסטן מכונות, ציוד, חלב, מוצרי בשר ודגים, סוכר וקונדיטוריה, עץ ורהיטים, סריגים, הנעלה וכובעים, חמאה ושמן צמחי.
שיתוף הפעולה בתחום התחבורה חשוב במיוחד עבור הרפובליקה של אוזבקיסטן.
מנמל קלייפדה, מיוצאים סחורות אוזבקיות לגרמניה, פולין, הולנד, בלגיה, שוודיה, פינלנד, דנמרק וצרפת.
ישנם 22 מיזמים משותפים עם משקיעים ליטאים הפועלים ברפובליקה של אוזבקיסטן.
הצעדים הראשונים בתחום בין המדינות נעשו בעזרת שיתוף הפעולה התרבותי.
בפרט, החברה התרבותית הליטאית, שנוסדה בטשקנט בשנת 1992, והחברה הלאומית האוזבקית, שנוסדה בווילנה בשנת 1994, תורמות לשימור ולקידום המורשת התרבותית של שני העמים, לחקר השפה ולתרגום ופרסום יצירות ספרותיות.
יחסי אוזבקיסטן–לוקסמבורג הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן ולוקסמבורג.
הסכם השותפות והשיתוף פעולה משנת 1996 בין אוזבקיסטן לאיחוד האירופי, שנחתם בפירנצה שבאיטליה, מספק גם בסיס משפטי ליחסי סחר וכלכלה בין אוזבקיסטן ולוקסמבורג.
ביולי 1997 חתמה לוקסמבורג על האמנה למניעת מיסוי כפול ומניעת התחמקות פיסקלית ביחס למיסים על הכנסה ועל הון.
באפריל 1998 חתמו אוזבקיסטן והאיחוד הכלכלי של בלגיה-לוקסמבורג על הסכם לקידום השקעות והגנה הדדית.
מחזור הסחר בין הרפובליקה של אוזבקיסטן ללוקסמבורג בשנת 2000 הסתכם ב-0.4 מיליון דולר.
יחסי אוזבקיסטן–הולנד הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן והולנד.
ביקורו של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בהולנד בשנת 1993 הניח את הבסיס לפיתוח יחסים דו-צדדיים.
במהלך הביקור נחתם "פרוטוקול משותף לשיתוף פעולה כלכלי בין הרפובליקה של אוזבקיסטן לממלכת הולנד".
בשנת 1996 נחתם בטשקנט הסכם בנושא קידום והגנה הדדית על השקעות.
מחזור המסחר בין הרפובליקה של אוזבקיסטן והולנד בשנת 1999 הסתכם ב-139.6 מיליון דולר.
ישנם 10 ארגונים עם הון הולנדי הרשומים באוזבקיסטן, מתוכם 7 בעלי 100% הון הולנדי.
שבע חברות הולנדיות פתחו משרדים תחת הסוכנות ליחסי כלכלה זרים של הרפובליקה של אוזבקיסטן.
יחסי אוזבקיסטן–דנמרק הם יחסי החוץ שבין רפובליקת אוזבקיסטן לבין ממלכת דנמרק.
דנמרק הכירה בעצמאות אוזבקיסטן ב-31 בדצמבר 1991, והיחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות כוננו ב-25 בינואר 1992.
במרץ 1995 ביקר נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בקופנהגן לצורך השתתפות בפגישה העולמית של ראשי המדינות שאורגנה על ידי האו"ם והוקדשה לענייני הפיתוח החברתי.
באוגוסט 1997 הגיע שר החוץ של דנמרק נילס הלוויי פיטרסן, שכיהן כיו"ר הארגון לביטחון ולשיתוף פעולה באירופה (OSCE), לביקור רשמי באוזבקיסטן.
במהלך הביקור נפגש עם נשיא אוזבקיסטן קרימוב, ראש הממשלה וגם עם שר החוץ של אוזבקיסטן ודן עימם בשאלות של שיתוף פעולה רב צדדי במסגרת OSCE, בעיות של ביטחון אזורי, וכן כמה היבטים של היחסים בין שתי המדינות.
יחסי הסחר בין המדינות הם מועטים, ושיתוף פעולה כלכלי מתנהל בהיקף מאוד קטן.
כיום 6 חברות דניות פועלות בשוק האוזבקי.
בפרט, שלוחה של החברה הדנית "יאן בינלאומי" (אספקת מוצרים של מוצרי מזון ומוצרי צריכה) והמיזם המשותף האוזבקית-דנית "מערכות מחשוב ניהול מרכז אסיה", הארגון האוזבקי-דני-אמריקאי "San juice production ltd Tashkent".
בנוסף, נפתחה בטשקנט נציגות החברה הדנית "נובו נורדיקס", שהיא אחת המובילות בעולם בייצור תכשירים רפואיים, במיוחד אינסולין.
הבנק הלאומי של אוזבקיסטן לפעילות כלכלית זרה מקיים יחסים עם הבנקים המתקדמים של דנמרק: "Den Danske Bank" ו-"Unibank".
חברת התעופה הלאומית אוזבקיסטן איירווייז סיכמה הסכם עם חברת הנסיעות הדנית "לורדס נסיעות - וסיורים", לפיו האחרונה מבצעת מכירת כרטיסי הטיסה בטיסות אוזבקיות.
לאחרונה נחתם ההסכם על תקשורת אווירית ועל הגנה הדדית ועידוד השקעות.
אוזבקיסטן מיוצגת בדנמרק באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
דנמרק מיוצגת באוזבקיסטן באמצעות שגרירותה במוסקבה, רוסיה.
יחסי אוזבקיסטן–פולין הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אוזבקיסטן ורפובליקת פולין.
היחסים בין שני העמים הם בעלי היסטוריה ארוכה.
בפרט, קבוצות מקרב הפולנים, שמרדו באימפריה הרוסית בשנים 1863–1864, הוגלו למרכז אסיה.
בשנת 1895 נפתח בית ספר וספרייה לילדים פולנים בטשקנט, וכעבור שנתיים הוקם מרכז תרבות ציבורי פולני, והוקמה כנסייה פולנית.
במהלך מלחמת העולם השנייה נהרג הגנרל האוזבקי ש' רחימוב ליד גדנסק בקרב לשחרור פולין משליטת גרמניה הנאצית.
כתוצאה ממלחמה זו ודיכוי המוני, התרחשה הגירה שנייה של פולנים לאוזבקיסטן.
לאורך השנים, העמים הפולנים והאוזבקים חיו בהרמוניה, כתף אל כתף בימים שמחים ומשמחים.
לאחר עצמאותה של אוזבקיסטן, מרכז התרבות הפולני "סבטליצה פולסקה" קיבל מעמד של עמותה ציבורית, מה שאפשר לכ-3,000 פולנים באוזבקיסטן לפתח את המסורת והתרבות הלאומית שלהם, לחגוג את החגים הלאומיים והממלכתיים של שתי המדינות.
יחסי סחר וכלכלה בין אוזבקיסטן ופולין נוצרו לאחר עצמאותה של אוזבקיסטן.
בשנת 1992 נחתם בוורשה הסכם על שיתוף פעולה כלכלי וסחר.
ביקוריהם של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בפולין בשנים 1995–2003 ושל נשיא אוזבקיסטן בשנת 2002 העלו את היחסים לרמה חדשה, נחתמו הסכמים חדשים בתחומים שונים והוקמה ועדה בין-ממשלתית אוזבקית-פולנית.
השתתפות משלחת סמכותית מאוזבקיסטן ביריד הסחר בפוזנן ביוני 2001 וחלוקת הפוטנציאל הכלכלי במדינה היוותה צעד חשוב בהתפתחות היחסים.
הביקור הרשמי של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בתאריכים 10–12 ביולי 2003 היה פורה במיוחד.
בתום הביקור נחתמו שני הסכמי הלוואה וכן הסכמים בנושא שיתוף פעולה במכס וסיוע הדדי ותעבורת דרכים בינלאומית.
הצהרה על שיתוף פעולה צבאי-טכני בין משרד הביטחון ומשרד ההגנה הלאומי של אוזבקיסטן, תזכיר שיתוף פעולה בין אוניברסיטת ג'הרן לכלכלה ודיפלומטיה לבין מכון פולין ליחסים בינלאומיים, שיתוף פעולה בין החברה הלאומית אוזבקטוריזם לבין חברת התיירות הפולנית.
הסכם על שיתוף פעולה נחתם בין הבנק הלאומי לפעילות כלכלית זרה של אוזבקיסטן לבין בנק המדינה פ.
במהלך הביקור צוין כי יש להגביר עוד יותר את הסחר הדו-צדדי.
בשנת 2001 מחזור הסחר בין שתי המדינות עמד על 31.4 מיליון דולר.
אוזבקיסטן מספקת לפולין חוטי כותנה, חוט כותנה, סיבי כותנה, כותנה ביתית, כימיקלים אנאורגניים, ירקות מעובדים, פירות, זרעי שמן ומספקת שירותים שונים.
הצד הפולני מספק סוכר, ציוד מכני, ציוד חשמלי, מוצרי פלסטיק, חמאה ושמן צמחי, מתכות ברזליות, מוצרי דפוס, רהיטים ותרופות.
יחסי אוזבקיסטן–פורטוגל הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אוזבקיסטן והרפובליקה הפורטוגלית.
במהלך ביקורו הרשמי של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בפורטוגל בתאריכים 2–3 בדצמבר 1996, נחתמו הסכמים על שיתוף פעולה בתחום התחבורה האווירית והתיירות.
הוסכם ליצור את התנאים הנוחים ביותר לסחר בין שתי המדינות.
בשנת 2002 מחזור המסחר בין אוזבקיסטן לפורטוגל הסתכם ב-9.53 מיליון דולר.
באוזבקיסטן עוסקת איגוד הטקסטיל האסייתי, מיזם מושקע בפורטוגזית, בעיבוד סיבי כותנה וייצור חוטים.
יחסי אוזבקיסטן–סלובקיה הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אוזבקיסטן והרפובליקה הסלובקית.
במהלך ביקורו של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בשנת 1997 בסלובקיה נחתמו מסמכים בילטרליים שיצרו בסיס משפטי לשיתוף פעולה בין אוזבקיסטן וסלובקיה.
אלה כוללים את ההסכם על יסודות היחסים ושיתוף הפעולה, ההסכם להגנה הדדית ותמריצים להשקעות, וההסכם לשיתוף פעולה סחר, כלכלי, מדעי וטכנולוגי.
בשנים האחרונות התפתחו יחסי אוזבקיסטן-סלובקיה ברמה של ממשלות, פרלמנטים, מומחים ויזמים.
הוועדה הבין-ממשלתית המשותפת אוזבקיסטן-סלובקיה החלה את עבודתה.
כתוצאה מכך, בשנת 2000 מחזור הסחר עמד על 8.2 מיליון דולר.
ההסכם בין הבנק הלאומי לפעילות כלכלית זרה באוזבקיסטן לבין סלובקיה בנושא מיסוי דו-צדדי ואי מיסוי הכנסות מנכסים, שנחתם במהלך ביקורו של נשיא סלובקיה רודולף שוסטר באוזבקיסטן במרץ 2003, חיזק עוד יותר את היחסים בין שתי המדינות.
יחסי אוזבקיסטן–סלובניה הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אוזבקיסטן ורפובליקת סלובניה.
במהלך ביקורו של שר החוץ הסלובני באוזבקיסטן באוקטובר 2003, נחתם הסכם על הגנה על השקעות ופרוטוקול לשיתוף פעולה בין משרדי החוץ של שתי המדינות.
מחזור המסחר בין שתי המדינות עמד בשנת 2002 על 2.1 מיליון דולר.
הוסכם על פיתוח נוסף של היחסים בין ממשלות, פרלמנטים ושיתוף פעולה כלכלי.
יחסי אוזבקיסטן–כווית הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן וכווית.
לאחר כינון היחסים הדיפלומטיים בין שתי המדינות ביולי 1994 החל שיתוף פעולה בתחומים שונים.
בשנת 1994 חתמו שתי מדינות על ההסכם לשירותי אוויר.
בשנת 1997 העניקה הקרן הכוויתית לפיתוח כלכלי 18 מיליון דולר לפרויקט אספקת מים בנוקוס ובאורגנץ'.
בשנת 1998 הוחלפה הלוואה של 250,000 דינרים כוויתיים.
לשתי המדינות יש גם שיתוף פעולה פוליטי, חברתי ותרבותי.
דוגמה טובה לכך היא הקמת ועדת הידידות כווית–אוזבקיסטן בפרלמנט הכוויתי.
יחסי סין-אוזבקיסטן (באוזבקית: Xitoy-O'zbekiston munosabatlari) הם היחסים הדיפלומטיים שבין סין לאוזבקיסטן.
שתי המדינות חברות בארגון לשיתוף פעולה בשאנגחאי.
סין הכירה בעצמאותה של אוזבקיסטן ב-27 בדצמבר 1991 ושתי המדינות כוננו יחסים ב-2 בינואר 1992. שתי המדינות חתמו על "אמנת ידידות ושיתוף פעולה סין-אוזבקית" בשנת 2005, במהלך פגישתו של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב עם נשיא סין חו ג'ינטאו בבייג'ינג.
אוזבקיסטן שיתפה פעולה עם סין בהסגרת פעילים אוגוריים נגד סין.
ראש ממשלת אוזבקיסטן עבדוללה אוריפוב כינה את סין "השותפה הקרובה ביותר" של אוזבקיסטן בפגישה שנערכה ב-26 באוגוסט 2019.
סין היא כיום השותפה המובילה באוזבקיסטן כמקור היצוא והיבוא הגדול ביותר.
סין הגדילה גם את הלוואות הפיתוח שלה לאוזבקיסטן.
סין רואה באוזבקיסטן חלק קריטי ביוזמת החגורה והדרך.
יחסי אוזבקיסטן–הודו הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן והודו.
להודו יש שגרירות בטשקנט ואילו לאוזבקיסטן יש שגרירות בניו דלהי.
להודו הייתה אינטראקציה קרובה עם הרפובליקה הסובייטית הסוציאליסטית האוזבקית בתקופות ברית המועצות.
מנהיגי הודו ביקרו לעיתים קרובות בטשקנט ובמקומות אחרים.
ראש ממשלת הודו, לאל בהאדור שסטרי נפטר בטשקנט ב-11 בינואר 1966 לאחר שחתם על הצהרת טשקנט עם פקיסטן.
באוגוסט 1991, כשהתרחשו האירועים שהובילו להתפרקות ברית המועצות, ביקר יו"ר הסובייט העליון של אוזבקיסטן אסלאם קרימוב, בהודו.
אוזבקיסטן הפכה לעצמאית ב-1 בספטמבר 1991.
לשתי האומות יש קשרים היסטוריים רבים, שניהם בדרך המשי.
באבור, מייסד האימפריה המוגולית ששלטה בהודו בין השנים 1526–1857, נולד באנדיג'אן באוזבקיסטן של ימינו.
ראש הממשלה הראשון של הודו, ג'ווהרלל נהרו, ביקר בטשקנט ובסמרקנד במהלך ביקורו הממלכתי בברית המועצות בין התאריכים 7-23 ביוני 1955. הוא ביקר שוב בטשקנט ב-6-12 בספטמבר 1961. לאחר מלחמת הודו–פקיסטן השנייה התקיימה בטשקנט בינואר 1966 פגישה בין ראש ממשלת הודו לאל בהדור שסטרי לנשיא פקיסטן איוב ח'אן.
ברית המועצות, המיוצגת על ידי ראש ממשלת ברית המועצות אלכסיי קוסיגין שימשה כמתווכת בין הצדדים.
ועידת טשקנט, בלחץ האו"ם, האמריקני והסובייטי, אילצה את הודו למסור את האזור הכבוש בפקיסטן ואת קו הפסקת האש ב-1949 בקשמיר.
ראש הממשלה שסטרי נפטר בטשקנט, בשעה 2 לפנות בוקר ביום לאחר החתימה על הצהרת טשקנט, על פי הדיווחים בגלל התקף לב, אך יש טענות להרעלתו.
אוזבקיסטן הכריזה על עצמאותה ב-1 בספטמבר 1991. הקונסוליה הכללית של הודו בטשקנט נפתחה ב־7 באפריל 1987. היא שודרגה לשגרירות ב־18 במרץ 1992.
הקונסוליה הכללית של הודו בטשקנט נחנכה רשמית ב-7 באפריל 1987. בעקבות עצמאותה של אוזבקיסטן היא שודרגה לרמה של שגרירות באמצעות חתימת פרוטוקול בנושאים דיפלומטיים וקונסולריים ב-18 במרץ 1992.
התקופה שלאחר מכן התאפיינה בחילופים תכופים ברמה גבוהה.
ראש ממשלת הודו פ"ו נרסימהה ראו ביקר באוזבקיסטן בשנת 1993 וראש הממשלה מאנמוהאן סינג ביקר באוזבקיסטן ב-25-26 באפריל 2006. נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב ביקר בהודו בשנים 1994, 2000, 2005 ובמאי 2011.
בתאריכים 6-7 ביולי 2015 ביקר ראש ממשלת הודו נרנדרה מודי בטשקנט כדי לדון בסוגיות דו-צדדיות.
הוא ביקר שוב בטשקנט בתאריכים 23-24 ביוני 2016 כדי להשתתף בפגישת הפסגה של ארגון שאנגחאי לשיתוף פעולה במהלכו חתמה הודו על מזכר החובות לקבלת מעמד של המדינה חברה בארגון.
שר המדינה לענייני חוץ שרי מ.ג' אכבר ביקר באוזבקיסטן בין התאריכים 30 באוקטובר ל-1 בנובמבר כשליח מיוחד של ראש הממשלה להביע תנחומים ולהוקיר כבוד בקברו של הנשיא אסלאם קרימוב בסמרקנד.
ב-9 ביוני 2017 הודו הפכה לחברה בארגון לשיתוף פעולה בשנחאי, שאוזבקיסטן היא חברה מייסדת בו.
המטה האזורי למלחמה בטרור של ארגון שיתוף הפעולה בשנחאי (SCO-RATS) נמצא במטה מטשקנט.
ב-15 ביוני 2017 הונף דגל הודו במטה SCO-RATS בטשקנט.
הודו השתתפה באופן פעיל באירועי SCO ו-SCO-RATS באוזבקיסטן ובמדינות SCO אחרות.
משלחת רב-מגזרית רמת דרג בהובלת עבדולעזיז קמילוב, שר החוץ של אוזבקיסטן ביקרה בהודו בין התאריכים 21-23 באוגוסט 2017. המשלחת כללה את ח.ה.
מר אליור גנייב, שר סחר חוץ ובכירים ממספר משרדים ועמותות בענף המדינה.
שר החוץ קמילוב נפגש עם סגן נשיא הודו וניקאיאח נאידו.
הוא נפגש גם עם שרת חוץ סושמה סוואראג', היועץ לביטחון לאומי שרי א.ק.
דובל, שרת המדינה למסחר ותעשייה, נירמלה סיטרמן, שרת המדינה לענייני חוץ שרי מ.ג' אכבר, מלבד התקשרויות אחרות.
במהלך ביקור המשלחת נערך ב 22 באוגוסט 2017 פורום עסקי אוזבקיסטן–הודו.
בפורום נחתמו עשרים ושניים חוזים בשווי של יותר מ-80 מיליון דולר ו-20 הסכמי השקעה בשווי של למעלה מ-70 מיליון דולר.
המשלחת ביקרה במוזיאון הלאומי בדלהי וראתה את הגלריה המיוחדת המוקדשת למרכז אסיה.
הושג הסכם על העברת עותקי כתב היד "דיוואן-אי-באבור" לאוזבקיסטן.
יחסי הסחר בין הודו לאוזבקיסטן כפופים להסכם על סחר ושיתוף פעולה כלכלי, שנחתם במאי 1993, המכיל מאפיינים של הסכמי סחר, כגון טיפול הדדי ב-MFN וכו'.
הודו ואוזבקיסטן חתמו גם על הסכם על הימנעות מכפל.
מיסוי בשנת 1993 ועוד בגין קידום והגנה על השקעות דו צדדיות (BIPPA) במאי 1999. הודו הציעה לסיים את ה-BIPPA ולחתום על חוזה השקעות דו צדדי חדש (BIT) שנמצא בבדיקה.
המנגנון הדו-צדדי של מעורבות ביחסי סחר וכלכלה מעוגן על ידי הוועדה הבין-ממשלתית הודו-אוזבקיסטן (IGC) בנושא שיתוף פעולה עם סחר, כלכלה, מדע וטכנולוגיה ברמת השרים וקבוצות עבודה משותפות (JWG) הספציפיות למגזר ברמה הרשמית.
ה-IGC ה-11 התקיים בטשקנט באוגוסט 2018. החקירה של ה-IGC ה-12 בשנת 2019 בניו דלהי נבחנת.
הייצוא העיקרי של הודו הוא מוצרי תרופות, ציוד מכני, חלקי רכב, שירות, מכשירים אופטיים וציוד.
הייצוא העיקרי של אוזבקיסטן הוא מוצרי פירות וירקות, שירות, דשנים, מוצרי מיץ, תמציות וחומרי סיכה.
המתחרים העיקריים של מוצרי צריכה הודים בשוק האוזבקי הם סין, טורקיה, רוסיה, מדינות חבר העמים האחרות, איראן וכו'.
משלחות עסקיות: משלחות רשמיות ועסקיות משני הצדדים מבקרות באופן קבוע כדי לשפר את המעורבות הכלכלית ולהשתתף בתערוכות וירידים כדי לבחון הזדמנויות עסקיות משני הצדדים כדי להגביר את הסחר הדו-צדדי.
כרגע אין שום השקעה גדולה מהודו, על פי הנתונים האוזבקים, 161 חברות עם הון הודי עובדות באוזבקיסטן, 65 עם השקעה של 100%.
ישנם כ-200 אזרחים הודים החיים באוזבקיסטן על בסיס ארוך טווח, בעיקר בטשקנט.
הקהילה היא תערובת קוסמופוליטית מכל חלקי הודו, ונהנית מתדמית חיובית.
הרוב מחזיקים בעסק משלהם או ממלאים תפקידים בכירים בחברות רב לאומיות ובעסקי התרופות והאירוח.
מכיוון שיש ביקוש רב לרופאים הודים, לאחרונה הצטרפו מספר רופאים לבתי חולים מקומיים.
נכון לעכשיו, סך הכל 30 רופאים ואחיות הודים מועסקים בבתי חולים אוזבקים.
יש כמה מורים באוניברסיטה ובבית ספר.
עובדים מיומנים הודים, כיום כמאה עובדים, עובדים גם באוזבקיסטן בעיקר בתחום הנפט והגז.
יחסי אוזבקיסטן–ירדן הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אוזבקיסטן וממלכת ירדן.
לאחר כינון היחסים הדיפלומטיים בין אוזבקיסטן וירדן, החל להתפתח שיתוף פעולה פוליטי, כלכלי ותרבותי.
הסכמים על שיתוף פעולה סחר וכלכלי ונסיעות אוויריות נחתמו בפברואר 1993 במהלך ביקורו של נסיך ירדן באוזבקיסטן וב-1996 במהלך ביקורם הרשמי של משלחות משרדי החוץ ויחסי כלכלה זרים של הרפובליקה של אוזבקיסטן בירדן.
בשנת 1994 החל הסחר בין שתי המדינות.
בשנת 2000 מחזור הסחר בין הרפובליקה של אוזבקיסטן לירדן הסתכם ב-13.7 אלף דולר אמריקאי.
היצוא העיקרי של ירדן לאוזבקיסטן הוא שמן, סוכר, קקאו, קונדיטוריה וירקות, מתכות ברזליות ולא ברזליות ומוצריהם, מכשירים אופטיים, ורהיטים.
באוזבקיסטן יש 14 מיזמים עם משקיעים ירדניים, כולל 6 מיזמים משותפים ו-8 חברות עם השקעה של 100% ירדנית.
העסק העולמי של ירדן פתח נציגות באוזבקיסטן ומספק שירותי שיווק טכנולוגיים מתקדמים, מכירות וייעוץ.
בשנת 1996 נערכה בטשקנט תערוכה של מוצרים ירדניים.
השתתפו בו חברות ואנשי עסקים ירדניים רבים.
עשרות סטודנטים ירדנים לומדים באוניברסיטאות טשקנט.
אזרחי הממלכה רבים הגנו על עבודות הדוקטורט שלהם באוזבקיסטן.
יחסי אוזבקיסטן–וייטנאם הם היחסים הדיפלומטיים שבין רפובליקת אוזבקיסטן והרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם.
במשך מספר שנים הכשיר אוזבקיסטן מומחים לווייטנאם.
מומחים מוסמכים בתחומי האנרגיה, בנייה, אוטומציה והנדסת מחשבים, הידרוגאולוגיה, גאולוגיה הנדסית, רפואה, משפטים, לימודי מזרח, חקלאות וטיוב אדמה.
ב-22 בדצמבר 1995 הוקמה החברה לידידות אוזבקיסטן–וייטנאם.
ההסכם על סחר ושיתוף פעולה כלכלי והפרוטוקול בנושא התייעצויות הדדיות, שנחתם במהלך ביקורו של שר החוץ של ברית המועצות בפברואר 1994, אפשרו את פיתוח היחסים הכלכליים.
הביקור הרשמי של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב בברית המועצות במרץ 1996 סימן שלב חדש ביחסים בין שתי המדינות.
בתום הביקור, הסכמים בנושא "יסודות יחסי בין-מדינות ושיתוף פעולה בין הרפובליקה של אוזבקיסטן לבין הרפובליקה הסוציאליסטית של וייטנאם", "על קידום הדדי והגנה על השקעות", "הקמת הוועדה הבין-ממשלתית האוזבקית-וייטנאמית לסחר, שיתוף פעולה כלכלי ומדעי-טכני".
הבנק הלאומי לפעילות כלכלית זרה של הרפובליקה של אוזבקיסטן ובנק סחר החוץ של וייטנאם חתמו על הסכם שיתוף פעולה.
מחזור המסחר של אוזבקיסטן עם וייטנאם בשנת 1996 הסתכם ב-4.4 מיליון דולר.
אוזבקיסטן מייצאת לווייטנאם פקעות, נפט וציוד חשמלי לווייטנאם ומקבלת תה ושירותים אחרים.
המיזמים המשותפים דונגשאן ועוז-הישקו-בינלאומי רשומים כמשתתפים בפעילות כלכלית זרה במשרד ליחסי כלכלה זרים של הרפובליקה של אוזבקיסטן.
הם מייצרים טקסטיל, סוחרים מתווכים ורוכשים פסולת פקעת ומשי.
יחסי אוזבקיסטן–מצרים הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן ומצרים.
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-23 בינואר 1992.
במהלך ביקור המשלחת המצרית הרשמית באוזבקיסטן בינואר 1992 וביקורו של נשיא אוזבקיסטן אסלאם קרימוב במצרים בדצמבר 1992, אושרו המטרות להעמקת והרחבת שיתוף הפעולה בין שתי המדינות בתחומים שונים.
יחסי אוזבקיסטן–ברזיל הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן וברזיל.
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1993.
נוצרו יחסי סחר וכלכלה בין הרפובליקה של אוזבקיסטן וברזיל והוקמה מסגרת חוקית לכך.
מחזור המסחר של הרפובליקה של אוזבקיסטן עם ברזיל בשנת 1996 הסתכם ב-7.16 מיליון דולר.
בסוף 1997 הסתכם מחזור הסחר ב-16.75 מיליון דולר.
ב-17 באוגוסט 2015 נכנס לתוקף הסכם בין ממשלת אוזבקיסטן וממשלת ברזיל בנושא שיתוף פעולה כלכלי ומסחרי.
לסחר בין ברזיל לאוזבקיסטן יש פוטנציאל לצמיחה.
מחזור המסחר בשנת 2012 הגיע ל 22.8 מיליון דולר.
בשנת 2018 מחזור הסחר בין ברזיל לאוזבקיסטן הסתכם בכ-38.37 מיליון דולר, המהווה את המדד הגבוה בהיסטוריה, כמעט מחצית הייצוא מברזיל (38.17 מיליון דולר בארצות הברית).
יחסי אוזבקיסטן–מקסיקו הם היחסים הדיפלומטיים שבין אוזבקיסטן ומקסיקו.
שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ב-1992.
למרות שאין הסכם בין-ממשלתי בנושא סחר ושיתוף פעולה כלכלי בין אוזבקיסטן למקסיקו, נוצרו קשרי סחר דו-צדדיים.
מחזור המסחר בין שתי המדינות בשנת 1998 הסתכם ב-1.8 מיליון דולר.
נשקלים הסכמים בנושא "שיתוף פעולה מסחרי וכלכלי" ו"קידום השקעות והגנה הדדית".
מקסיקו מיוצגת באוזבקיסטן באמצעות שגרירותה בטהראן, איראן.
אוזבקיסטן מיוצגת במקסיקו באמצעות שגרירותה בוושינגטון די.
יחסי אוזבקיסטן–פינלנד הם היחסים הדו-צדדיים בין רפובליקת אוזבקיסטן לרפובליקת פינלנד.
על פי המרכז הסטטיסטי של פינלנד, בשנת 2018 היו במדינה כ-800 אזרחי אוזבקיסטן.
ב-30 בדצמבר 1991 הכירה פינלנד באוזבקיסטן כמדינה עצמאית.
ב-26 בפברואר 1992 שתי המדינות כוננו יחסים דיפלומטיים ביניהן.
לפינלנד אין נציגות דיפלומטית באוזבקיסטן והיא מיוצגת בה על ידי שגריר פינלנד באסטנה, בירת קזחסטן.