tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
היא הצטרפה לתנועת זכות הבחירה לנשים, שם פגשה בנשים עם השקפת עולם וערכים משותפים.
באותה העת, התנועה הסופרג'יסטית נכללה ברשימת משטרת דבלין של ארגונים קיצוניים, וכך רבות מהפעילות היו תחת פיקוח משטרתי.
פרנץ'-מאלן הצטרפה לארגון אינינה נה הרין, ארגון נשים לאומני רדיקלי שיסדה מוד גון בשנת 1900. עם הקמת הארגון קומן נה מאן בשנת 1913, התמזגו שתי הקבוצות.
הערכים הסופרג'יסטים היו עקרונות מרכזיים של קומן נה מאן, יחד עם מחויבות להילחם לצד הגברים עבור עצמאותה של אירלנד מבריטניה.
נשים רבות בארגון ראו בעמידה על שוויון לנשים חזרה לערכים היסטוריים גאליים שהופקעו מהן עם פלישות כוחות זרים לאי, וגישה זו עלתה בקנה אחד עם פעילות שעשו לשימור המורשת הגאלית והשפה האירית (בין היתר, דרך ארגון הליגה הגאלית).
פרנץ'-מאלן הגדירה עצמה כסוציאליסטית, ותמכה ברעיונות השוויון האוניברסלי החברתי של הסינדיקליסט ג'יימס קונולי וצבא האזרחים האירי.
במהלך מרידת חג הפסחא ב-1916, פרנץ'-מאלן שימשה כסגן בצבא האזרחים האירי.
היא השתתפה בפעולה קרבית בסנט סטיבן גרין ובבניין מכללת המנתחים המלכותית, שני המוקדים המרכזיים של ההתקוממות.
בסנט סטיבן גרין היא פקדה על יחידה של 15 נשים מצבא האזרחים, שהקימו תחנה רפואית ומטבח שטח.
תוך כדי כיבוש סנט סטיבן גרין, היא ופקודותיה ספגו אש כבדה מכיוון מלון שלבורן, משם פעלו הכוחות הבריטים, וממבנים נוספים מהצד הצפוני של הגרין.
לאחר כניעת הכוחות במכללת המנתחים, פרנץ'-מאלן הייתה אחת מ-77 נשים אשר נעצרו ונכלאו על השתתפותן בלחימה.
ביניהן הייתה גם חברתה ד"ר קתלין לין.
בזמן שהוחזקה בידי הבריטים, פרנץ'-מאלן הועברה שלוש פעמים, כך שישבה בשלושת בתי הכלא המרכזיים בהם הוחזקו המהפכניות האיריות: כלא קילמיינהאם, כלא מאונטג'וי, ומחנה ריצ'מונד.
לאחר שחרורה וחזרתה לדבלין, פרנץ'-מאלן חיפשה דרך לסייע לאותן נשים שאיבדו את מקורות פרנסתן בעקבות השתתפותן במרידה, והקימה מפעל חולצות בליברטי הול.
היוזמה הכניסה מעט כסף, אך הנשים לא גילו התלהבות יתר ולאחר זמן קצר הגיעה לסופה.
פרנץ'-מאלן פגשה את לין לראשונה באיניניה נה הרין.
ב-1915 היא עברה לגור עמה בביתה של לין ברחוב בלגרייב ברתמיינס, פרוור של דבלין, והשתיים חיו יחדיו כשלושים שנה, עד מותה של פרנץ'-מאלן ב-1944.
פרנץ'-מאלן כתבה ביומנה בכלא בשנת 1916 שהיא הצליחה להתמודד עם כליאתה ללא פחד מהרגע שהיא ולין היו שם ביחד.
ההיסטוריונית קתרין לינץ' מתארת אותן כשותפות לחיים, חלק מרשת לסביות שחיו בדבלין אשר כללה את הלנה מולוני (גם היא חברה קרובה של לין), לואי בנט ואליזבת אופרל אשר נפגשו דרך פעילותן למען זכות הבחירה לנשים, ואחר כך גם במהלך פעילותן הרפובליקנית, ובתנועת איגודי העובדים.
ב-1919 פרנץ'-מאלן ולין הקימו את בית החולים לילדים סנט אולטן, שהיה מרכז רפואי לתינוקות בניהול נשים.
בפרויקט סייעו פעילות רפובליקניות נוספות, כולל האחיות גריפין, קתלין קלארק, הרוזנת מרקייביץ', הרוזנת פלנקט והלנה מולוני.
בית החולים עסק בבריאות ורווחה של ילדים, תחום אשר נתפש בזמנו כעניינן של נשים.
באותה התקופה התמודדה אירלנד עם ההתפרצות הקשה של השפעת הספרדית.
במוסד טופלו תחילה ילדים שנדבקו במחלה, אך אחר כך גם פעילי צבא האזרחים הבריטי.
ד"ר לין טיפלה בחולים בעזרת חיסון, ולא היה אף מקרה מוות בין מטופליה, בעוד המחלה הייתה קטלנית ביותר, ומתו בגינה בין 50 ל-100 מיליון נפשות ברחבי העולם.
בעקבות מלחמת העולם הראשונה התעוררו בעיות רפואיות רבות, כולל עלייה בשיעור מחלות מין כגון עגבת, אשר הפיצו חיילים שחזרו מן המלחמה.
כתוצאה, תינוקות רבים סבלו מעגבת מולדת, בה נדבקו מאמותיהם, אשר נדבקו בתורן מן הגברים.
מחלת השחפת הייתה אנדמית באירלנד בתקופה שהייתה קולוניה בריטית.
אל מול התנגדות חריפה מצד המדינה והכנסייה הקתולית, השתיים הקימו פרויקט חיסונים, בו חוסנו אלפי ילדים עניים אשר אחרת כנראה היו נדבקים במחלה.
הצלחתן הובילה לייסודה של תוכנית ה-BCG באירלנד, אשר דרכה כל התינוקות מחוסנים מאז 1950.
לין נפטרה בשנת 1955 ונקברה בבית העלמין דינס גרנג'.
מדלן היא סדרת הנפשה אמריקאית-קנדית-בריטית-צרפתית לילדים, המבוססת על ספר הילדים "מדלנה" מאת לודוויג במלמנס.
הסדרה בוימה על ידי סטנלי פיליפס, והופקה על ידי DIC Entertainment.
הסדרה עוקבת אחר מדלן, ילדה סקרנית שגרה באכסניה ובכל פרק עוברת הרפתקאות רבות יחד עם חברותיה.
הסדרה הופקה לאחר שידור שישה סרטי טלוויזיה בין השנים 1988–1991. היא שודרה במקור החל מ-12 בספטמבר 1993 עד 1 במרץ 2001, כאשר הופקו לה שלוש עונות ו-59 פרקים באורך 22 דקות.
בנוסף הופקו בהשראתה סרטי הנפשה שהופצו בהפצה ביתית, ביניהם הסרט "מדלן היפה" משנת 2002 שהופיע בסדרת הסרטים "DIC Movie Toons".
בארצות הברית העונה הראשונה של הסדרה שודרה ב-The Family Channel, העונה השנייה שודרה ב-ABC והעונה השלישית והאחרונה שודרה בערוץ דיסני ברצועת "פלייהאוס דיסני".
בישראל הסדרה שודרה במקור בדיבוב עברי בין השנים 2004–2005 בערוץ הופ!, כאשר את דמותה של מדלן דיבבה רוני נדלר.
בשנת 2002 הסדרה זכתה בפרס אמי לתוכניות טלוויזיה יומיות לתוכנית האנימציה הטובה ביותר בטקס פרסי אמי לתוכניות טלוויזיה יומיות ה-29.
הסדרה מתרחשת בפריז, עיר הבירה של צרפת, ועוקבת אחר חבורה של שתים עשרה ילדות שמתגוררת באכסניה, שביניהן נמצאת מדלן, ילדה סקרנית.
את הילדות מלמדת גברת קלוול הנזירה, אשר לוקחת אותן לכל מיני מקומות בארץ ובעולם.
בכל פרק הילדות עוברות הרפתקאות רבות, שמלמדות אותן בעיקר על עצמן.
מדלן (Madeline) – הדמות הראשית בסדרה.
אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער קצר בצבע אדום.
גברת קלוול (Miss Clavel) – נזירה שמלמדת את ילדות האכסניה.
סופי (Chloe) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
ניקול (Nicole) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
דניאל (Danielle) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער מתולתל בצבע חום.
נלחצת בקלות, דבר שלרוב גורם לה לבכות.
אן (Anne) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער ארוך בצבע שחור, כאשר בהמשך צבע שערה היה גם חום.
אלי (Ellie) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער קצר בצבע שחור.
ג'ני (Jannie) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער מתולתל בלונדיני, כאשר בהמשך צבעו השתנה לשחור.
לולו (Lulu) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער בצבע חום כהה.
מוניק (Monique) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער ארוך בצבע חום.
נונה (Nona) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער ארוך בצבע שחור.
סילבי (Sylvie) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער בצבע חום בהיר.
איווט (Yvette) – אחת משתים עשרה הבנות המתגוררות באכסניה.
יש לה שיער בצבע צהוב בלונדיני.
פפיטו (Pepito) – בנו של שגריר ספרד, כאשר בניין השגרירות ניצב בסמוך לאכסניה, דבר שהופך אותו לשכן של הבנות.
בוני (Genevieve) – כלבה אפגנית חומה המשמשת ככלבת המחמד של שתים עשרה הבנות, בעיקר של מדלן.
בימוי הדיבוב העברי נעשה על ידי אורנה כץ, והופק על ידי איילת צ'ינסקי (2004) ואלה אלדר (2005).
שם הדמותמדבב/ת באנגליתמדבב/ת בעבריתמדלןטרייסי לי סמיית' (עונה 1)אנדראה ליבמן (עונות 2–3)רוני נדלרגברת קלוולסטיבי ולאנסאורנה כץסופיונסה קינג (עונות 1–2)ורוניקה סטופה (עונה 3)חן עצמוןניקולקריסטין פיירלי (עונה 1)ורוניקה סטופה (עונה 2)בריט אירווין (עונה 3)אורלי תגר (2004)רונה בקרמן (2005)דניאלקלי שרידן (עונה 1)טרייסי לי סמיית' (עונה 2)שנטל סטרנד (עונה 3)נטע טישלרפפיטואיי.
בונד (עונה 1)דייוויד מורס (עונה 2)קייל לבינה (עונה 3)מיכאל היוורד (עונה 3)איל כהןמספרכריסטופר פלאמר (עונות 1–2)כריסטופר גייז (עונה 3)צביקה שוורצברג
בנוסף דיבבו בדיבוב העברי אורי אומנותי, אורלי קטן (2004), גיורא קנת (2004) ושרון שחל (2005).
מדלן היפה הוא סרט הנפשה טלוויזיוני אמריקאי, מסוגת קומדיה והרפתקאות לכל המשפחה, אשר מבוסס על סדרת ההנפשה "מדלן" המבוססת על הספר "מדלנה" מאת לודוויג במלמנס.
הסרט בוים על ידי סקוט המינג, והופק על ידי DIC Entertainment כחלק מסדרת הסרטים "DIC Movie Toons", כאשר הוא השביעי בסדרה.
הסרט שודר לראשונה בארצות הברית בערוץ ניקלודיאון ב-17 בנובמבר 2002. בישראל הסרט הופץ לראשונה בדיבוב עברי בשנת 2014. אורך הסרט הוא כ-74 דקות, ושפת המקור שלו היא אנגלית.
הסרט מתרחש בצרפת, ומתחיל כאשר בנות האכסניה, שכוללות בתוכן את מדלן, יצאו לסיור במוזיאון הלובר יחד עם גברת קלוול הנזירה.
במהלך הסיור, מדלן רואה גנב המנסה לגנוב את הציור של המונה ליזה באמצעות מספריים, ומדווחת על כך לשוטר המוזיאון, אך הוא לא מאמין לה.
מדלן מנסה בכל זאת להוכיח את טענתה וגורמת לבלגן במוזיאון.
בעקבות הבלגן שעשתה, מדלן נשלחת לבית ספר לנימוסים בלונדון, בזמן שחברותיה מנסות להגן על שמה ולמצוא את הגנב.
בימוי הדיבוב העברי נעשה על ידי אורנה כץ, והופק על ידי יעל אללוף ודן שצברג.
שם הדמותמדבב/ת באנגליתמדבב/ת בעבריתמדלןשנטל סטרנדלורה שופובגברת קלוולוופי גולדברגאורנה כץגברת ריבסביג'יין מורטיפיאמהאנניק אובונסאוויןמייה קדושקלואישאנון צ'אן-קנטשחר קדושניקולג'סי יאנגמאיה לבנידניאלבריט אירוויןהללי היבשלורד קוקופייספרנץ' טיקנרגדי לויגברת היגינסבוטוםמרילין ליגטסטוןשרון שחלמר הנרימקנזי גרייאלי לולאיגנבדן שצברגראש העיר של צרפתג'ים בירנסעמי מנדלמןמספרכריסטופר גייזצביקה שוורצברג
מדלינה דיאנה גניה (ברומנית: Mădălina Diana Ghenea; נולדה ב-8 באוגוסט 1987) היא שחקנית ודוגמנית רומנייה.
גניה נולדה בעיר סלטינה, וולאכיה שברומניה, שם גדלה בחווה.
מלבד רומנית, היא דוברת גם איטלקית ואנגלית.
היא הייתה במערכות יחסים עם השחקנים ג'רארד באטלר ומייקל פסבנדר.
בגיל חמש עשרה החלה לדגמן והיא עבדה עבור מעצב אופנה במילאנו.
היא הופיעה בתצוגות אופנה במספר מדינות וביניהן ספרד ודרום אפריקה.
ב-2011 שיחקה בקומדיה האיטלקית "I soliti idioti: Il film".
בשנת 2013 שיחקה את חברתו הרומנייה של דמיאן ביצ'יר בסרט הקומדייה השחורה הבריטי "Dom Hemingway".
בשנת 2014, שיחקה במספר פרקים של הסדרה הבריטית "שושלת בורג'ה" אודות משפחת האצולה של בית בורג'ה.
בשנת 2015, גילמה את מיס תבל בסרטו של הבמאי פאולו סורנטינו "נעורים" בו שיחקו בין היתר מייקל קיין ופול דנו.
ב-2016 הופיעה בסרט ההמשך של "זולנדר".
בשנת 2021 לוהקה לסרטו של רידלי סקוט "בית גוצ'י", בו היא תגלם את השחקנית האיטלקייה סופיה לורן.
ב-2007 הופיעה בקליף לשירו של הזמר ארוס רמאצוטי, דבר המשך את תשומת ליבה של התקשורת ברומניה.
ב-2011 התמודדה בתוכנית "Ballando con le stelle" המהווה את הגרסה האיטלקית של רוקדים עם כוכבים.
ב-2012 הופיעה בקליף של מדונה לשיר Turn Up the Radio שצולם בפירנצה.
ב-2016 הייתה מבין המנחים של פסטיבל סן רמו.
היא פעילה בארגון "Artists for Peace and Justice" העוסק בפעילות למען האיטי, בנוסף היא תרמה כסף עבור שיפוץ מחלקת היולדות של בית החולים המרכזי בעיר הולדתה סלטינה.
מדלין רנה קליין היא שחקנית ודוגמנית אמריקאית.
ידועה בתפקיד הראשי כשרה קמרון בסדרת הדרמה של נטפליקס "חופים של סודות".
קליין נולדה בגוס קריק, דרום קרוליינה שבארצות הברית, ליד צ'ארלסטון.
הוריה, פאם קליין, סוכנת נדל"ן, ומארק קליין, מהנדס.
תחביביה הם צילום, ציור, טיולי דרך, טיולים רגליים וויקבורד.
קליין החלה את הקריירה שלה כשהשתתפה בפרסומות.
היא נרשמה לאוניברסיטת Coastal Carolina University, אך פרשה בטרם סיימה, כדי להתמקצע במשחק.
היא התחילה עם תפקידים קטנים בסרט "ילד מחוק" ובסדרה "סגני המנהל".
בשנת 2017 שיחקה בתפקיד אורח בסדרה "המקוריים" ובסדרה "דברים מוזרים".
בשנת 2018 היא לוהקה לתפקידה כשרה קמרון בסדרת המקור של נטפליקס "חופים של סודות".
העונה הראשונה שלה שודרה החל מ-15 באפריל 2020.
ביוני 2021 לוהקה קליין לתפקיד בסרט הקולנוע "רצח כתוב היטב: תעלומה יוונית", בו מככב דניאל קרייג.
ביולי 2024 לוהקה קליין לתקפיד בסרט האימה "אני יודע מה עשית בקיץ האחרון", המשך לסרט הראשון שיצא לפני עשרות שנים.
באותו החודש לוהקה קליין לסרט רומנטי עם קיי.
ביוני 2020 החלה בזוגיות עם השחקן צ'ייס סטוקס, עמיתה לסדרה "חופים של סודות".
כיום, 2025, קליין לא נמצאת במערכת יחסים.
בעברה יצאה עם ז'אק ביה ופיט דייווידסון בתקופות שונות למשך מספר חודשים.
היא "נהנת מחיי הרווקות שלה ולא מחפשת כרגע מערכת יחסים" (לפי כתבת השער שלה ב-Allure).
+ שנה סרט תפקיד הערות 2011 23rd Psalm: Redemption מאיה סמית' 2016 Savannah Sunriseווילו 2018 ילד מחוק קלואי 2020 The Giant אוליביה What Breaks the Ice אמילי 2021 This Is the Night סופיה לרוקה2022רצח כתוב היטב: תעלומה יווניתויסקי2025אני יודע מה עשית בקיץ האחרוןדניקההמפה שמובילה אליך (אנ')הת'ר מולגרוTBADay Drinkerלורנה
+קליפים שנה כותרת אמן תפקיד 2020 Hot Stuff קייגו בחידוש לשיר "Hot Stuff" בהשתתפות דונה סאמר בתפקיד עצמה עם צ'ייס סטוקס
מדלין קזאליס היא חברת קוסמטיקה אפריקאית שהוקמה בקמרון על ידי היזם כריסטיאן נגן בשנת 2012.
החברה מעצבת, מייצרת ומפרסמת מוצרי טיפוח טבעיים ופועלת בעיקר במרכז אפריקה עם יותר מכ-200 מקומות בהן ניתן לקנות את מוצרי החברה (בהם בתי מרקחת, מכוני יופי ואף סופרמרקטים), בנוסף לכך לחברה יש לקוחות בלמעלה מ-12 מדינות.
החברה הוקמה כדי למנוע מאפריקאים מלהשתמש במוצרי הלבנה וזאת במקביל לעידוד בשימוש בתמרוקים ביתיים כמו סבונים ומסכות פנים.
החברה זכתה לשבחים רבים, בספטמבר 2015 נבחרה מדלין קזאליס בין 50 הסטארט-אפים האפריקאים החדשניים ביותר על פי פרסום ברשת התקשור הצרפתית, פראנס וון קאטר.
מדלן זילהרדט הייתה אמנית צרפתייה, סופרת, מעצבת וציירת.
חייה והקריירה שלה קשורים לאמנית אחרת, הציירת הגרמנית-שווייצרית לואיז קתרין ברסלאו, שהייתה בת זוגה לאורך יותר מארבעים שנה, המוזה שלה ומקור להשראה.
אחותה של הציירת ג'ני זילהרדט.
מדלן זילהרדט למדה בבית הספר לאמנות אקדמיה ז'וליאן בפריז.
באותה עת המוסד היחיד לחינוך לאמנות שהיה פתוח לנשים בפריז.
גם אחותה ג'ני זילהרדט למדה שם.
היא פגשה שם אמנים צעירים כמוה: אנה קלומפק, הרמין דייוויד, אנייס גודסיר, שרה פורסר, מארי בשקירצף, ובעיקר את לואיז קתרין ברסלאו.
בשנת 1884 זילהרדט ביקשה מברסלאו לצייר את דיוקנה.
מאז הן לא עזבו זו את זו ועברו לגור לצמיתות יחד בשנת 1886. בשנת 1887 מבצעת ברסלאו את 'Contre Jour', אחת מיצירות המופת שלה, המייצגת את הזוגיות האינטימית שקיימה עם זילהרדט.
הציור נקנה על ידי ממשלת שווייץ בשנת 1896, והוא מוחזק על ידי המוזיאון לאמנויות יפות ברן.
בשנת 1908 ציירה ברסלאו יצירה נוספת של בנות הזוג, שמוצגה במוזיאון לאמנויות יפות בקנטונל בלוזאן.[1]
זילהרדט הפכה לאחת המעצבות המקוריות ביותר בזמנה ולואיז ברסלאו זכתה להצלחה רבה בעולם הציור.
שתי הנשים הפכו לזוג מקובל בסצנת האמנות הפריזאית עם ידידות לאמנים רבים: הנרי פאנטין-לטור, אוגוסט רודן ואדגר דגה, שזילהרדט כתבה עליהם ביוגרפיה.
במהלך מלחמת העולם הראשונה, מדלן זילהרדט התפרסמה בזכות עיצובים שלה של כלים כמו צלחות שהביעו "סבלנות הפטריוטית" או בתמיכה בקלמנסו או בגינוי הפצצת אזרחים כמו שציירה על צלחת שנקראת "הפצצת פריז", בשנת 1918, וכעת נמצאת באוספי המוזיאון הצרפתי הלאומי לתעופה ולחלל.
היא חזרה גם לצייר עם ברסלאו, ובזמן המלחמה הן ציירו את דיוקנאותיהם של חיילים, אחיות ורופאים בדרך לחזית כדי לתת למשפחותיהם לפני שהם עוזבים.
לאחר המלחמה בריאותה של ברסלאו התדרדרה עד מותה ב-12 במאי 1927 בפריס.
זילהרדט בילתה את שארית חייה בהנצחת עבודתה של בת זוגה, ותרמה למוזיאונים שונים.
זילהרדט לא איפשרה שעבודת בת זוגה תהיה מפוזרת מדי באוספים הבינלאומיים.
בשנת 1928 קנתה זילהרדט את דוברת הבטון 'ליאז' בפריז במטרה להעמיד אותה לרשות צבא הישע.
בתמיכתה של וינרטה זינגר, הנסיכה דה פוליניאק ויורשת חברת מכונות התפירה זינגר, שוקמה הדוברה על ידי לה קורבוזיה בשנת 1929.
על פי צוואתה של מדלן זילהרדט, הדוברה קיבלה את השם לואיז-קתרין במחווה לברסלאו והפכה למקלט לחסרי בית בחורף ומחנה קיץ לילדים.
הדוברה עגנה בפריז על גדות הסיין.
בשנת 2006 השתלטה על הדוברה הקרן להנצחת לה קורבוזיה.
בשנת 2018 הדוברה טבעה ב-10 בפברואר, במהלך שיטפון בנהר הסיין בפריז.
דוברת לואיז-קתרין ממוקמת עדיין ליד שער אוסטרליץ, ברובע ה-13, בתקווה שתעבור שיקום ושיפוץ.
רחוב בפריס נקרא 'המקום של לואיז קתרין ברסלאו ומדליין זילהרדט', ברובע השישי (סן ז'רמן דה פרה).
בסנט קוונטין (עיר הולדתו של מדלן זילהרדט), 'מוזיאון אנטואן לקויאר' מציג את הדיוקן של מדלן זילהרדט.
מדלן מלונגה היא ג'ודוקא צרפתייה המתחרה בקטגוריית המשקל עד 78 ק"ג, זוכת מדליית כסף מאולימפיאדת טוקיו 2020 ואלופת עולם (2019).
המדליה הראשונה בה זכתה מלונגה בתחרות בינלאומית לבוגרים הייתה מדליית כסף בגראנד סלאם פריז בפברואר 2014. באותה השנה היא גם זכתה במדליית הזהב הראשונה שלה בסבב העולמי כאשר זכתה בגראנד סלאם באקו לאחר ניצחון על אסונטה גלאונה האיטלקייה בגמר.
באליפות אירופה 2018 אשר נערכה בתל אביב, זכתה מלונגה במדליית הזהב לאחר ניצחון בגמר על בת-ארצה הצרפתייה אודרי צ'ומאו.
באליפות אירופה שנה לאחר מכן אשר נערכה במינסק, היא זכתה במדליית הארד.
באליפות העולם 2019 אשר נערכה בטוקיו, זכתה מלונגה במדליית זהב לאחר שניצחה את כל חמשת קרבותיה באיפון; בחצי הגמר היא ניצחה את מיירה אגיאר הברזילאית לאחר תרגיל סומי-אוטושי ובגמר היא ניצחה את שורי המאדה היפנית בעזרת תרגיל בשם אוסוטו-גאשי.
באותה השנה היא גם זכתה בגראנד סלאם פריז.
באליפות אירופה 2020 אשר נערכה בפראג, זכתה מלונגה בפעם השנייה בתואר האירופי לאחר שניצחה את כל ארבעת קרבותיה באיפון.
באליפות העולם 2021 שנערכה בבודפשט, היא זכתה במדליית הכסף כאשר לאחר שלושה ניצחונות, היא הפסידה בגמר לאנה-מריה וגנר הגרמנייה.
באותה השנה היא גם זכתה לראשונה בטורניר המאסטרס היוקרתי שנערך בדוחה כאשר ניצחה בגמר את שורי המאדה היפנית.
באולימפיאדת טוקיו 2020, זכתה מלונגה במדליית הכסף.
היא החלה את דרכה בסיבוב השני, שם ניצחה באיפון את ברנדט גרף מאוסטריה לאחר דקה ו-4 שניות.
ברבע הגמר היא ניצחה באיפון את קליימה אנטומארצ'י מקובה בתוך זמן ניקוד זהב ובחצי הגמר ניצחה שוב באיפון את יון היון-ג'י מדרום-קוריאה לאחר 2:22 דקות.
בגמר מלונגה התמודדה מול שורי המאדה היפנית והפסידה באיפון לאחר דקה ו-8 שניות.
בנוסף למדליה בתחרות האישית, מלונגה התחרתה גם בתחרות הקבוצתית, בה זכתה במדליית זהב עם נבחרת צרפת לאחר שניצחו בגמר את יפן.
באליפות אירופה בג'ודו 2022 אשר נערכה בסופיה, זכתה במדליית הארד.
באליפות העולם בג'ודו 2024 אשר נערכה באבו דאבי, זכתה במדליית ארד אחרי שהפסידה בחצי הגמר לאליצ'ה בלאנדי מאיטליה וניצחה את יון היון-ג'י בעונשים בקרב על הארד.
בפריז 2024, זכתה עם נבחרת צרפת במדליית זהב בתחרות הקבוצתית בפעם השנייה ברציפות.
בתחרות האישית הפסידה בקרב הראשון שלה בשמינית הגמר לפטרישיה סמפאיו מפורטוגל.
שנה קטגוריה עיר מדינה 2014 גראנד סלאם באקו 2015 גראנד פרי סמסון 2016 גראנד פרי סמסון 2018 גראנד פרי זאגרב 2019 גראנד סלאם פריז 2020 גראנד סלאם פריז 2021 מאסטרס דוחה 2024 גראנד סלאם אנטליה
"מדליקה לי הכל" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר הישראלי עדן חסון.
את השיר הוציאה חברת התקליטים שרית הפקות, ב-26 באוקטובר 2021, כסינגל מתוך אלבום 2. השיר נכתב, הולחן והופק על ידי סתיו בגר.
נכון לנובמבר 2025, לשיר יש למעלה מ-23 מיליון צפיות ביוטיוב.
"מדליקה לי הכל" הוא שיתוף הפעולה השלישי בין בגר וחסון, לאחר שבגר כתב עבורו את השירים "אין יותר מועדונים" (2019) ו-"סיבובים" (2020).
בניגוד לשאר שירי אלבום 2 של חסון, "מדליקה לי הכל" נכתב והופק על ידי בגר לבדו.
הקלטת הסקיצה נעשתה כשהשניים עבדו על השיר "סיבובים".
אתר האינטרנט "פרוגי" ציין לטובה את מנגינת השיר, וכתב כי יש ב"מדליקה לי הכל" את כל המרכיבים הדרושים להפקת להיט.
מבקר המוזיקה הישראלי יוסי חרסונסקי העניק לשיר שניים וחצי כוכבי זהב מתוך חמישה וכתב שהשיר מורכב מהרבה אלמנטים שלא משתלבים טוב יחדיו.
אזורתאריך יציאהפורמטחברת תקליטיםעולם26 באוקטובר 2021הזרמת מוזיקה • הורדה דיגיטליתשרית הפקות
מדלן ארתור היא שחקנית קנדית.
ארתור נולדה וגדלה בוונקובר, קולומביה הבריטית שבקנדה, בתם של ג'יין (לבית וולטר) ושל בריאן ארתור.
היא למדה בבית הספר התיכון ע"ש סר וינסטון צ'רצ'יל (אנ').
ארתור הייתה מתעמלת תחרותית במשך 13 שנים לפני שעברה להתמקד במשחק.
בשנת 2011 קיבלה את תפקידה הראשון בתור דמות אורחת בסדרת האימה לילדים "שעה מכושפת" מבית Discovery Family, המבוססת על הסרט "שעה מכושפת: אל תחשבו על זה" משנת 2007 ועל האנתולוגיות The Haunting Hour ו-Nightmare Hour של ר.
בשנת 2016, ארתור גילמה את וילה וורן הצעירה בסדרת הדרמה של ABC "המשפחה", ואת ג'יין קין, בת דמותה של איימי אדמס, בסרטו הביוגרפי של טים ברטון, "עיניים גדולות" משנת 2014. לארתור היו תפקידי אורח בסדרות טלוויזיה, בהן "ההריגה", "אנשי המחר", ו"על טבעי".
בספטמבר 2021 לוהקה ארתור לתפקיד ראשי במיני-סדרת הטלוויזיה של נטפליקס, "השטן באוהיו".
בשנת 2022 החלה לשחק בתפקיד ראשי בסדרת הטלוויזיה הקומית "בלוקבסטר".
שנה סרט תפקיד הערות 2014 Grace: The Possession סאלי עיניים גדולות ג'יין קין 2018 לכל הנערים שאהבתי כריסטין 2019 צבע מהחלל לוויניה גרדנר 2020 לכל הנערים: נ.ב.
אני עדיין אוהבת אותך כריסטין 2021 לכל הנערים: לעולם ועד2022EnclosureמרלהTBATell Me Why I Don't Like Mondaysלורה
מדלינג הוא מחוז במדינת אוסטריה תחתית שבאוסטריה.
הנרסדורף ביי ויין וינר נוידורף
מדליק פנסי רחוב הוא מקצוע שהיה קיים לפני המצאת התאורה החשמלית.
מדליק או מדליקת הפנסים הוא אדם שהועסק במטרה להדליק, לכבות ולתחזק את תאורת הרחוב.
פנסי הרחוב עד ראשית המאה העשרים כללו מקורות אור שלא נזקקו לרשת החשמל, כמו נרות, מנורות שמן ותאורת גז, וחייבו הדלקה וכיבוי ידניים.
פנסי הרחוב המוקדמים ביותר הונהגו בתרבות היוונית והרומית, שם הותקנו למטרות ביטחון, והיו מבוססים על שמן.
תאורת רחוב ציבורית פותחה לראשונה במאה ה-16. החל מתקופה זו, ועד תקופת מלחמת העולם הראשונה במאה העשרים, היה זה מקצוע נדרש.
מדליקי המנורות סיירו ברחובות הציבוריים בשעת בין ערביים, בכל ערב בימי השבוע, עברו פנס פנס, והדליקו את פנסי הרחוב באופן ידני, באמצעות פתיל דולק הנמצא בקצהו של מוט ארוך.
עם עלות השחר, היה מדליק הפנסים חוזר על המסלול, עובר על כל פנס בנפרד ומכבה אותו, באמצעות וו קטן על אותו מוט.
תפקידים נוספים של התפקיד היו נשיאת סולם על מנת להגיע לפנסים הגבוהים, ניקוי הפנסים מבפנים כאשר התמלאו בפיח ולכלוך, וחידוש הנרות, השמן או הגז, שהיו אמורים להיות בכמות מספקת בכל פנס רחוב בנפרד.
הסטטוס של מדליקי הפנסים לא היה אחיד.
בקהילות מסוימות מונו לתפקיד זה אנשים אחראיים, בתפקיד הדומה לשומרים.
אך במקרים אחרים, נחשב אומנם למקצוע נדרש, אך כזה הדורש מעט כישורים קודמים.
בכל מקרה, היה מדובר בתפקיד נדרש, של עובד שכיר מטעם הרשות המקומית, תפקיד שאומנם חייב שעות עבודה לא קלות, אך הכניס משכורת קבועה ובטוחה.
באותה תקופה איש לא העלה על הדעת אפשרות שהתפקיד עצמו יפסיק להתקיים.
בשנת 1807, בתערוכה של פרדריק אלברט וינסור, נסיך בראונשווייג-וולפנביטל, בקניון Pall בלונדון , הוצגו לראשונה מנורות גז, שהיו יעילות יותר באופן משמעותי.
הדבר הביא למהפך בתאורת הרחוב, הופסק השימוש בנרות ומנורות שמן בתאורת הרחוב, ופנסי הגז שהיו חזקים ובהירים יותר, הפכו לצורה השלטת של תאורת רחוב.
במשך עשרות שנים עדיין היה צורך בהדלקת הגז וכיבויו בכל פנס רחוב בנפרד באופן ידני, מאחר שפנסי הגז המוקדמים דרשו הצתה חיצונית.
בהמשך, עד סוף המאה ה-19, פותחו מערכות שאפשרו לאורות לפעול באופן אוטומטי, בכל פנס בנפרד.
הדבר הפחית משמעותית את הצורך במדליקי הפנסים, אם כי במשך כמה שנים עדיין היה התפקיד קיים, הן מאחר שעדיין היו פנסים שחייבו הדלקה וכיבוי ידניים, והן מאחר שהיה צורך בניקוי קבוע.
הגז בפנס הרחוב היה יוצר פיח כבד מבפנים, המחייב ניקוי הפנסים אחת לכמה ימים.
ניקוי פנסי הרחוב, היה בתכיפות נמוכה יותר, ולא כל יום, וסטטוס התפקיד הופחת בהתאמה.
הופעתה של תאורת הליבון, שהייתה מחוברת לרשת החשמל האזורית, הייתה מהפכה של ממש, ובפועל ביטלה את הצורך בהעסקת מדליקי הפנסים, והפכה את התפקיד למיותר.
הדלקת פנסי רחוב הוא מקצוע שנכחד כיום.
לעיתים נדירות המקצוע קיים באופן נקודתי עבור תיירים, במקומות בודדים, אך בפועל אין בו צורך בתקופה המודרנית.
בערים מסוימות מעסיקים אדם בתפקיד על מנת להדליק פנסי רחוב ספציפיים, כדי למשוך תיירות.
הדבר קיים למשל בערים זאגרב, קרואטיה; ורוצלב, פולין; ברסט, בלארוס, וכן ברחובות היסטוריים שונים בארצות הברית .
את מקצוע הדלקת הפנסים החליף מקצוע האחזקה, שבו העובדים רק מחליפים נורות או מתקנים את הפנסים, אך האחזקה היא כוללנית ואינה ייחודית לפנסי רחוב.
בספר הנסיך הקטן, שפורסם לאחר תום מלחמת העולם הראשונה, עדיין היה מקצוע "הדלקת פנסי הרחוב" מוכר לקורא הממוצע.
בספר מתואר מדליק פנסים שחי על אסטרואיד, שמשלים סיבוב סביב צירו כל דקה.
לפני זמן רב, הוטלה עליו המשימה של הדלקת הפנס היחיד על הכוכב עם בוא הלילה, וכיבויו עם זריחת השמש.
בסירובו להפנות גב לעבודתו, הוא מדליק ומכבה את הפנס כל דקה.
במבט לאחור בעיניים מודרניות, ניתן לראות בפרק זה בספר "הנסיך הקטן" משל לתקיעות ואי יכולת להתקדם, אולם בזמן שהטקסט נכתב הראה הדבר, כפשוטו, על מסירות האדם לעבודתו ולמטרותיו, אף כשהתנאים משתנים.
התפקיד, שהיה בעבר מובן מאליו, מוזכר גם באגדה חסידית יהודית מהמאה ה-18, הנותנת כמשל את תפקידם של ה"פנסאים".
לפי אותו משל, בהתוועדות חסידית אחת המשיל אדמו"ר הרש"ב כל חסיד ל"פנסאי", שתפקידו להאיר את דרכו של יהודי אחר השרוי בחושך.
מדלן האריס (נולדה ב-28 באפריל 2001) היא שחקנית אנגלייה.
ידוע בעיקר בשל גילומה של ג'ודי בראון בסרט הפנטזיה המשפחתי של פדינגטון (2014), ובסרטי ההמשך שלו - פדינגטון 2 (2017) ופדינגטון בג'ונגל (2024).
בטלוויזיה היא הופיעה בסיטקום Man Down של ערוץ 4 (2017).
האריס גדלה בשפטון מאלט, סאמרסט.
היא למדה בבית הספר ויטסטון.
נכון לשנת 2014, היא הצליחה לאזן בין לימודיה לעבודות המשחק שלה.
האריס אהבה תחומים אמנותיים אחרים ונהנתה לכתוב סיפורים משלה עוד מצעירותה.
בשנת 2012, האריס קיבלה את עבודת המשחק המקצועית הראשונה שלה בסדרת הטלוויזיה הבריטית "Casualty", בתפקיד איזי פורסטר שגרמה לתאונת דרכים.
בשנת 2013, היא גילה את הטי הערפדית בפרק של סדרת הטלוויזיה הבריטית מסוגת דרמה קומית ועל טבעי "כמעט אנושיים".
בשנת 2014 ובשנת 2017, האריס הופיעה בשני סרטי "פדינגטון הדוב" בתור ג'ודי בראון.
בין השנים 2013–2016, היא גילמה את קארן בסיטקום הבריטי "Man Down".
בנוסף למשחק, האריס היא אמנית קעקועים מקצועית; היא החלה את הכשרתה בשנת 2018 במכון Last Dragon בוולס.
נכון לשנת 2024, המרפאה שלה ממוקמת ברדסטוק.
פדינגטון בפרו (2024) - ג'ודי בראון
מדליית שירות ההגנה הלאומית נועדה בתחילה להיות "מדליית קמפיין גורפת" המוענקת לחיילים ששירתו בכבוד במהלך פרק זמן מוגדר, כאשר מוכרז "מצב חירום לאומי", במהלך מלחמה או סכסוך.
עד 2025 הוגדרו ארבע תקופות כאלו ובסמכות מזכיר ההגנה להכריז על תקופות נוספות שיוגדרו "סכסוך מזוין" או "מצב חירום לאומי".
עיצוב המדליה הוצע על ידי ת.ה.
Jones) ממשרד האפסנאות הכללי, של צבא ארצות הברית והוצג לוועדה שמונתה על ידי משרד ההגנה, עם נציגים מכל הכוחות.
העיצוב אושר ב-3 ביוני 1953. בצד הקדמי: נשר המחזיק חרב וענף זית ובצד האחורי: מגן סמל ארצות הברית.
מעל המדליה נענד אות סיכה מלבני עם אותם צבעים.
שירות של יותר מתקופה אחת מצוין בכוכבי ברונזה (בקוטר 4.76 מילימטרים) המוצמדים לאות.
מדליית שירות ההגנה הלאומית הוענקה לכל אנשי צבא ארצות הברית שהיו בשירות באחת התקופות הבאות:
מדליית שירות ההגנה הלאומית הוענקה לכל מי ששירת בשירות פעיל, או כהיה במעמד של איש מילואים, בכוחות המזוינים של ארצות הברית במהלך אחת מהתקופות המוגדרות.
את המדליה קיבלו גם אנשי המשמר הלאומי בין שנקראו לשירות פעיל, או שנמנו על יחידות המילואים.
המדליה אושרה גם לצוערים וחניכים באקדמיות לשירות צבאי לאחר שהושבעו לשירות.
מכיוון שהמדליה הוענקה לכל אנשי הצבא במהלך ארבע תקופות מלחמה שהתפרשו לאורך 43 שנים, עוטרו בה מיליוני מקבלים והיא המדליה המוענקת ביותר בהיסטוריה של כוחות הצבא של ארצות הברית.
סימון זכאות ליותר ממדליה אחת
אלו שזכאים ליותר ממדליה אחת, מקבלים את אות הסיכה עם כוכבי ברונזה.
אלו ששירתו שתי תקופות מקבלים כוכב אחד.
מקבלי ארבע מדליות (בעלי קריירה העולה על 47 שנים, משנת 1954 עד 2001) מקבלים שלושה כוכבי ברונזה על אות הסיכה.
מדע הוא תחום ידע המתאפיין בחקירה שיטתית, לוגית ומבוססת ראיות של תופעות או מבנים מופשטים.
המונח "מדע" מתייחס למכלול הידע שנצבר בדרך של מחקר שיטתי, ניסויים מבוקרים והסקת מסקנות באופן לוגי ועקבי.
בקרב המומחים קיימים חילוקי דעות לגבי ההגדרה המדויקת של מדע.
הפילוסופיה של המדע עוסקת בהגדרת השיטה המדעית ובהגדרת ההיקף והתכולה של המושג "מדע".
מדעים אמפיריים חוקרים תופעות הניתנות למדידה כמותית באמצעות תצפיות וניסויים מבוקרים, באמצעות איסוף וניתוח נתונים כמותיים ובאמצעות פיתוח ובדיקה של השערות ותיאוריות.
מדעים פורמליים חוקרים מבנים לוגיים ומופשטים באמצעות הנחת אקסיומות בסיסיות, פיתוח והוכחה של משפטים ותיאוריות ובאמצעות לוגיקה.
שני סוגי המדעים מתאפיינים בשאיפה לאובייקטיביות ודיוק, בביקורת עמיתים ושחזור תוצאות, בפתיחות לשינוי תיאוריות לאור ראיות או הוכחות חדשות וביצירת ידע מצטבר ומתקדם בתחומם.
המונח "מדע אמפירי" (או "המדעים המדויקים") מתייחס לענפי מדע כגון פיזיקה, ביולוגיה וכימיה, שמבוססים על נתונים מדידים שנאספו באמצעות תצפיות מדעיות ואוששו בניסויים שניתן לחזור עליהם.
מטרת מחקרים אלו לאשש או לסתור או ליצור מודלים חדשים המתגבשים לתאוריה מדעית המאפשרת לקשור סיבה למסובב ולחזות מראש תוצאות של פעולות כלומר יש להן כוח ניבוי.
זאת, תוך כדי שאיפה לרמת הדיוק הגבוה ביותר.
אדם שעוסק בהם נקרא מדען.
יש ענפי מדע שמיישמים את עקרונות השיטה המדעית בתחומים שהם לא אמפיריים.
כגון: סוציולוגיה והיסטוריה, ונקראים "מדעי הרוח".
מדעים אלה מתאפיינים בפרשנות של תופעות או תיאוריות שאינה ניתנת להוכחה בשיטת המחקר האמפירי.
לוגיקה, מתמטיקה וסטטיסטיקה אינן נחשבות לענפי מדע אמפירי אלא למדע פורמלי המשמש מדענים לניתוח וצבירת נתונים, הצגת תוצאות מחקר, הסקת המסקנות וחיזוי תוצאות דומות.
גוף הידע המדעי מתעצב ומתעדכן בעקבות תגליות ומחקרים חדשים, שמסקנותיהם מתועדות ומופצות בקהילה המדעית.
לעיתים קורה שתגלית או ניסוי יביאו לשינוי של הקונצנזוס המדעי.
במאות השנים שחלפו מאז התגבשו ענפי המדע, המדענים הצליחו להגיע להסכמות רחבות ומבני ידע עמוקים ועקביים, המשמשים בסיס לפיתוחים טכנולוגיים, חידושים ברפואה ושינויים חברתיים רבים.
רבות מהתאוריות המדעיות (כמו המודל ההליוצנטרי, מכניקה קלאסית, אבולוציה, תורת היחסות, מכניקת הקוונטים) היו לא אינטואטיביות ובאותם זמנים נדמה היה כי הן סותרות את השכל הישר.
תאוריות רבות זוכות בתחילה להתנגדות מצד חוקרים או מצד גורמים בחברה כמו המאבק בין דת ומדע אך הן התקבלו תודות לשכנוע רוב המדענים בתחום, והחלשות התמיכה בתאוריות מתחרות או הסברים מסורתיים שהיו נפוצים לפניהם.
תאוריות בדרך כלל הובילו לתגליות נוספות, אישוש ויישום אבל תאוריות קיימות מובילות לשאלת חדשות.
למדע יש תכונה של אוניברסליות – כלומר אנשים מרקע תרבותי שונה מגיעים להסכמות רחבות ועקביות כאשר הן מבוססות על המתודה המדעית.
כמו כן עם השנים התברר כי ענפי מדע שונים תומכים באותו "מבנה על" כך שחוקי הפיזיקה מהווים את הבסיס להבנת הכימיה ושני תחומים אלה מהווים את הבסיס להבנת רוב התופעות והתאוריות בתחום הביולוגיה ובתחומים רבים נוספים כמו הנדסה או אסטרונומיה.
ביחס לחזית המחקר, לשאלות רבות אין עדיין תשובה ודאית אחת כך שמדענים, חוקרים ופרשנים עשויים להיות חלוקים בדעותיהם.
בדרך כלל יש הסכמה על תקפותן של תאוריות ושיטות מחקר רבות שמהוות מאגר ידע עקבי וגדול שנצבר לאורך שנות מחקר ולימוד רבות.
מחלוקת מדעית קיימת לעיתים על הפירוש ולא על העובדות שנחקרו.
מידת ההסכמה בין מדענים ביחס לתאוריות מדעיות אמפיריות מבוססת יותר בהשוואה למידת ההסכמה בתחומי המדע הפורמלי כמו תרבות, דת, פילוסופיה או פוליטיקה שלעיתים קרובות לא מצליחות להתכנס להסכמה גם לאחר ויכוחים של עשרות ואף מאות שנים.
מאגר ידע מדעי נשאר איתן במשך מאות שנים, ומשמש בסיס לתאוריות ופירוש חדש ככל שנאסף ידע.
לדוגמה מכניקה קלאסית שפותחה על ידי אייזק ניוטון התבררה כנכונה בתנאי המחקר בפיזיקה הקלאסית ומשמשת כלי בסיסי במכניקה והנדסה אך עברה שינוי והתאמה לתורת היחסות בתחילת המאה ה-20 כאשר הבנת מרחב הזמן והחלל שנחקרו חייבו שינוי.
לא בכל תרבות מתפתח מדע.
מסורות של איסוף ידע והעברתו מדור לדור התפתחו במקומות רבים ובתקופות רבות, אולם מסורות אלה לא הכילו על פי רוב את הספק והביקורתיות, שהם חלק מהותי מהשיטה המדעית.
הסיבה שהספק והביקורתיות הם קריטיים עבור התפתחות המדע היא שללא אמצעים אלה אמת ושקר וזיוף מתערבבים זה בזה, והמדע מאבד את האמינות והדיוק שלו.
את עיקרי הולדת המדע מקובל ליחס ליוון העתיקה.
בשונה מגופי ידע אחרים, המדע מתגבש ומתחדש תדירות בתהליך מתמשך של ביקורת והוספה.
אף תאוריה מדעית אינה חסינה בפני ביקורת, והיו תאוריות מרכזיות שנזנחו לאחר שנמצאו תאוריות מוצלחות יותר (האֶתֶר הוא דוגמה קלאסית לתאוריה כזו).
ההתקדמות הטכנולוגית של מאות השנים האחרונות, שנובעת כולה מיישומים פרקטיים של תגליות מדעיות, מחזקת את המוניטין שיצאו למדע כשיטה אמינה ומסודרת להשגת תובנות אמיתיות על העולם.
ההכרה ביתרונותיה של השיטה המדעית חזקה כל כך עד שאפילו שיטות כמו-דתיות כמו הסיינטולוגיה או "המדע הוֵדי", מכתירות את עצמן בשם "מדע", ויש אנשים שמתנגדים לפילוסופיה המדעית אך מייחסים משקל רב לפסאודו מדע.
מעבר לשימושים המעשיים המרובים של המדע, יש לו חשיבות גם עבור כל אדם השואף לעמוד על חקר פלאי הטבע.
ערכו של המדע עבור הסקרנות האנושית בא לידי ביטוי בהנאה אינטלקטואלית אותה מפיק האדם המתעניין במדע, הן מתהליך המחקר עצמו והן מלמידת התוצאות של מחקרים קודמים.
וודוורת' , מסעי החקר של המדענים יכולים לשחרר את האנושות מפחדי שווא ואמונות הבל שהתגבשו בדורות קודמים, על ידי הקנייה של מידע רב ומדויק יותר אודות העולם שבו אנו חיים.
מכיוון שבעזרת יישום תיאוריות מדעיות ומודלים מדעיים המדע מסוגל לכאורה לנבא את העתיד, הוא משמש כלי משמעותי לשיפור והתאמה של האנושות למציאות המשתנה.
בהתאם לכך, המדע הוא יכולת פוטנציאלית, אותה יכול האדם להפעיל על מנת לקדם את מטרותיו.
לדוגמה: תחום הרפואה מתבסס לרוב על מחקר מדעי.
המדע מנסה למצוא את הדרך היעילה ביותר על מנת לצמצם את מחלותיו ופגיעותו של האדם, ובכך לאפשר לרפואה למלא את מטרתה בצורה יעילה יותר.
(לצד החקירה המדעית מבוססת הרפואה גם על ניסוי וטעייה).
המדע נחוץ לצורך הכרעה בשאלות מדיניות וכלכליות נכבדות, כמו גם לניהול חייו הפרטיים של האדם.
תפיסות אלו, שאבדו במערב במהלך ימי הביניים, השתמרו ואף זכו לפיתוח באימפריה המוסלמית.
פריחת המדע וקבלתו כשיטה התקפה ביותר לביאור הטבע היא התפתחות שהחלה באירופה של תקופת הרנסאנס, עם גיבוש מושגי הניסוי המדעי והמחקר המדעי, וצברה תאוצה בעקבות המהפכה המדעית.
מחקר, לימוד ותכנון מדעי התקיימו כבר מהאלף הרביעי לפני הספירה.
תרבות יוון העתיקה הייתה שונה משאר תרבויות העולם הסובב אותה והקודם לה בכמה דברים.
ראשית, מבנה האיים וההרים הגבוהים של יוון לא אפשר לה עם התפתחותה החומרית להפוך לממלכה והחברה השבטית שבה הפכה לחברה המאוגדת בעירות "פוליס" דמוקרטיות עצמאיות שבהן כל אדם יכול להעלות כל השערה בכל עניין, בעניין פוליטי ובענייני מבנה היקום וחוקיותו.
שנית, השכבה היודעת קרוא וכתוב ביוון הייתה שכבה של סוחרים פרקטיים ויודעי חשבון ולא של קליגרפים.
שלישית, ההישענות על מסחר הביא את היוונים להכיר תחום רחב יותר מהעולם ולהכיר תרבויות ודעות מגוונות.
בספרו המונומנטלי "על טבע היקום" של טיטוס לוקרטיוס טאורוס (חי ברומא 65–95 לפנ"הס) שהיה מתלמידיו של אפיקורוס, הוא מנתח תופעות טבע, שאנו מכירים היום בשמות הכבידה, האטום והמולקולה, האנרגיה והחומר, בעזרת השיטה הדדוקטיבית.
לוקריציוס עם כל הערצתו למדע, לא ראה את המדע כמטרה בפני עצמה אלא כאמצעי ל"השגת האושר העליון".
פיתוח המתמטיקה והגאומטריה ביוון העתיקה על-ידי פיתגורס ותלמידיו (כ-500 לפנ"הס) וארכימדס במצרים מהווה למעשה תחילת המדע הפורמלי, הבנוי כולו על ההקשר הלוגי שבין העובדות ולא על חקירתן.
עם ההכרזת הדת הנוצרית ברומא (בשנת 393) נבלם המחקר המבוסס על חשיבה ליברלית לוגית ומרבית הכתבים המבארים את הטבע והאדם שאינם תואמים לדוגמה הנוצרית ברומא הושמדו.
תחילתה של הפילוסופיה המוסלמית קשורה למפעל התרגום של חיבורים פילוסופים מיוונית לערבית בבגדד בתקופת השושלת העבאסית (המאה ה-8 עד המאה ה-10), והתבססו בעיקר על האסקולה האריסטוטלית מחד והזרם הניאואפלטוני מאידך.
הפילוסופיה האריסטוטלית יחד עם לימוד מדעי המתמטיקה קודמו עלי-די אבו יוסוף אל קנדי (חי בשנת 830), שהיווה אחד היסודות בהקמת הזרם האיסמעילי באסלאם שיעי.
שיאה של ההגות והמדע הפורמלי הגיע באל-אנדלוס במאה ה-10 וה-11, בהובלת אבו עלי אבן סינא והגיע לשיאה ביצירתו של מוחמד אבן רשד (1190), בוויכוח נוקב בין הפילוסופיה המוסלמית הפונדמנטליסטית הטוענתשכל מעשה נקבע מראש "העולמא", לבין הפילוסופיה הליברלית המבוססת על תבונת האדם הרצוינלי "המועתזילה ".
בין החשובים שבפילוסופים החוקרים היהודים היו יצחק בן שלמה הישראלי שכתב את ספר היצירה סעדיה גאון, משה אבן עזרא, יהודה הלוי ובהמשך גם הרמב"ם.
התרבות הליברלית של בית אומעייה ובית עבאס באנדלוס, המשיכה בתקופה הממלוכית (במאה ה-13) במצרים והלבנט והתנוונה עם עליית העות'מאנים כאשר העולמא השתלטה על הפילוסופיה המוסלמית הסונית.
תקופות עיקריות: שושלת האן (202 לפנה"ס – 220 לספירה): תקופת פריחה מדעית משמעותית.
שושלת טאנג (618–907): תקופה של חדשנות טכנולוגית.
שושלת סונג (960–1279): תקופת שיא במדע ובטכנולוגיה הסינית.
מרכזי המחקר החשובים היו: צ'אנגאן (שיאן המודרנית): בירת שושלות רבות ומרכז מדעי חשוב.
קאיפנג: בירת שושלת סונג הצפונית ומוקד פעילות מדעית.
האנגג'ואו: בירת שושלת סונג הדרומית.
המדענים החשובים: ז'אנג הנג (78–139 לספירה): אסטרונום, מתמטיקאי וממציא הסיסמוגרף.
שן קואו (1031–1095): מדען רב-תחומי, כתב על גאולוגיה, אסטרונומיה ורפואה.
צאי לון (50–121 לספירה): המציא את הנייר המודרני.
סו סונג (1020–1101): בנה שעון אסטרונומי מכני מתוחכם.
תחומי מחקר עיקריים: אסטרונומיה: תצפיות כוכבים, חיזוי ליקויים, פיתוח לוחות שנה.
מתמטיקה: פיתוח שיטות אלגבריות, גאומטריה.
רפואה: אבחון, צמחי מרפא, דיקור.
הנדסה: בניית כלים, מכונות ומבנים מורכבים.
המדע הסיני העתיק היה מבוסס על פילוסופיה ותפיסת עולם שונה מהמדע המערבי המודרני, עם דגש על הרמוניה בין האדם לטבע ותפיסה הוליסטית של העולם.
הסיבה שהספק והביקורתיות הם קריטיים עבור התפתחות המדע היא שללא אמצעים אלה אמיתות ושקרים וזיופים מתערבבים זה בזה, והמדע מאבד את האמינות והדיוק שלו.
תקופה שנמשכה בערך מהמאה ה-5 עד המאה ה-15 לספירה, הייתה תקופה מורכבת מבחינת התפתחות המדע.
החשובים שבהם: אלברטוס מגנוס 1200–1280) תאולוג ופילוסוף גרמני שתרם רבות לתחומי הלוגיקה, הפיזיקה, הביולוגיה והכימיה.
פרצלסוס (1493–1541) רופא ואלכימאי שווייצרי חלוץ בתחום הרפואה והכימיה.
אמברואז פארה (1510–1590) כירורג צרפתי נחשב לאבי הכירורגיה המודרנית.
ויליאם גילברט (1544–1603) רופא ופיזיקאי אנגלי מחקר פורץ דרך בתחום המגנטיות.
המהפכה המדעית באירופה, שהתרחשה בערך בין המאות ה-16 וה-18, הייתה תקופה של התקדמות מדעית משמעותית ושינוי בתפיסת העולם.
להלן סקירה של תגליות חשובות ומדענים מובילים מתקופה זו: חוקי התנועה והכבידה של ניוטון.
חוקי קפלר לתנועת כוכבי הלכת.
תאוריית הגזים – חוק בויל-מריוט.
המהפכה המדעית התאפיינה בשינויים מהותיים: אימוץ השיטה המדעית המבוססת על תצפיות, ניסויים והסקת מסקנות.
שימוש גובר במתמטיקה לתיאור תופעות טבע.
שינוי בתפיסת העולם מאריסטוטלית לניוטונית.
תקופה זו הניחה את היסודות למדע המודרני והשפיעה עמוקות על החברה והתרבות באירופה.
המדענים החשובים: גלילאו גליליי (1564–1642): ביצע תצפיות אסטרונומיות מהפכניות ופיתוח חוקי התנועה.
יוהנס קפלר (1571–1630): ניסח את חוקי תנועת כוכבי הלכת וחוקי פיזיקה ומתמטיקה.
אייזק ניוטון (1643–1727): פיתח חוקי התנועה והכבידה והמציא את החשבון האינפיניטסימלי.
רוברט בויל (1627–1691): אבי הכימיה המודרנית, ניסח את חוק בויל.
אנטוני ואן לוונהוק (1632–1723): פיתח מיקרוסקופים משוכללים, גילה מיקרואורגניזמים.
רנה דקארט (1596–1650): פילוסוף ומתמטיקאי, תרם לפיתוח הגאומטריה האנליטית.
בלז פסקל (1623–1662): תרומות בתחומי המתמטיקה והפיזיקה, כולל חוק פסקל בהידרוסטטיקה.
רוברט הוק (1635–1703): המציא את המיקרוסקופ המורכב וערך תצפיות על תאים ביולוגיים, וחקר בתחום האופטיקה והאסטרונומיה.
התפתחות המדע המודרני הקלסי (המאות 18–19)
תקופה זו הייתה המשך ישיר של המהפכה המדעית והתאפיינה בהתקדמות משמעותית במגוון תחומים מדעיים.
פיזיקה: פיתוח תורת האלקטרומגנטיות, חוקי התרמודינמיקה, תורת הגלים.
כימיה: גילוי יסודות כימיים רבים, הטבלה המחזורית של מנדלייב, תורת האטום המודרנית
ביולוגיה: תורת האבולוציה של דרווין, התפתחות המיקרוביולוגיה, גילוי תהליך הפוטוסינתזה.
גאולוגיה: תאוריית הטקטוניקה של הלוחות, הבנת תהליכי היווצרות כדור הארץ.
מתמטיקה: התפתחות האנליזה המתמטית, פיתוח הסטטיסטיקה המודרנית.
אסטרונומיה: גילוי כוכבי לכת חדשים וגלקסיות, פיתוח הספקטרוסקופיה האסטרונומית
מדענים בולטים: מייקל פאראדיי (1791–1867): תרומה מכרעת להבנה ושימוש של אלקטרומגנטיות.
ג'יימס קלרק מקסוול (1831–1879): איחוד החשמל והמגנטיות לתיאוריה אחת.
צ'ארלס דרווין (1809–1882): תורת האבולוציה באמצעות ברירה טבעית.
לואי פסטר (1822–1895): אבי המיקרוביולוגיה המודרנית והאימונולוגה.
דמיטרי מנדלייב (1834–1907): יצירת הטבלה המחזורית של היסודות.
אנטואן לבואזיה (1743–1794): אבי הכימיה המודרנית.
קרל פרידריך גאוס (1777–1855): תרומות מהפכניות במתמטיקה.
ג'ון דלטון (1766–1844): פיתוח התיאוריה האטומית המודרנית.
אלכסנדר פון הומבולדט (1769–1859): חלוץ בתחום הגאוגרפיה והאקולוגיה.
מדע: תחום העוסק בחקר שיטתי של העולם הטבעי באמצעות תצפיות, ניסויים, והסקת מסקנות.
מטרתו להבין ולהסביר תופעות טבעיות.
טכנולוגיה: יישום מעשי של ידע מדעי לפתרון בעיות או ליצירת מוצרים ושירותים שימושיים.
במהלך 100 השנים האחרונות המדע שינה פנים.
תאוריות שהיו מבוססות מאות שנים נפלו ופינו מקומן לראיה חדשה של הסובב והמסובב (הפעולה והתוצאה) בכל שטחי החיים ויצרו תרבות אנושית חדשה בכל ההיבטים:
בנוסף למחקר המדעי מתפתחת תחרות על מחקר ופיתוח טכנולוגי שאיננו במסגרת הגדרת המחקר המדעי הקלסי.
חברות מחקר ופיתוח שאינן מבוקרות ואינן חייבות בפרסום תוצאות המחקר מחליפות בהדרגה את האוניברסיטאות ומוסדות המחקר הציבורי.
תהליך זה השפיע על הכלכלה והתרבות האנושית אף יותר מהמדע הממוסד והמוגדר כמדע אמפירי.
הגבולות בין המדעים (דיסיפלינות) המוכרות מיטשטשים והתמונה התלת-ממדית של שילוב פיזיקה, אסטרונומיה כימיה, ביולוגיה וגאולוגיה הולכת ומתבהרת במערכת משוואות מתימטיות חדשות.
החידושים העיקריים במדע – ההישגים הטכנולוגיים נגזרים מהם
הפיזיקה חרגה מגבולות הפלנטה שלנו למרחבי התבל.
מחקר ושליטה על האנרגיה האטומית לטוב ולרע, והיתכנות של הפקת אנרגיה מהתכה אטומית.
גילוי הרזוננס האלקטרוני, שאפשר יצירת טכנולוגיות חדשות כמו MRI (NMR) ומוליכות-על.
מדענים מובילים בתחום הפיזיקה: אלברט איינשטיין (1879–1955) הישגים עיקריים: תורת היחסות הפרטית והכללית, הסבר האפקט הפוטואלקטרי.
נילס בוהר (1885–1962) הישגים עיקריים: מודל האטום של בוהר, תרומות למכניקת הקוונטים.
ריצ'רד פיינמן (1918–1988) הישגים עיקריים: אלקטרודינמיקה קוונטית, דיאגרמות פיינמן.
סטיבן הוקינג (1942–2018) הישגים עיקריים: תיאוריות על חורים שחורים, קוסמולוגיה.
פיטר היגס (1929–2024) הישגים עיקריים: תאוריית מנגנון היגס, חלקיק היגס.
קרלו רוביה וסימון ואן דר מיר קיבלו פרס נובל ב-1989 על גילוי הכח החלש.
מדענים מובילים בתחום האסטרונומיה והקוסמולוגיה: אדווין האבל (1889–1953) הישגים עיקריים: גילוי התפשטות היקום, סיווג גלקסיות.
ג'ורג' גאמוב (1904–1968) הישגים עיקריים: תאוריית המפץ הגדול, הסבר לסינתזת היסודות הקלים.
סוברהמניאן צ'נדראסקאר (1910–1995) הישגים עיקריים: מחקר על מבנה וההתפתחות של כוכבים, גבול צ'נדראסקאר.
ורה רובין (1928–2016) הישגים עיקריים: גילוי החומר האפל, מחקר על תנועת גלקסיות.
סטיבן ויינברג (1933–2021) הישגים עיקריים: תרומות לתאוריית האיחוד האלקטרו-חלש, המודל הסטנדרטי של פיזיקת החלקיקים.
ביולוגיה היא מדע שבעבר התרכז בתצפיות, מיון ולימוד מערכות החיים, הכרה רחבה וחקירת מודלים של תורת האבולוציה – המסבירה את התפתחות עולם החי.
כיום מדע זה ממוין לסדרה של מדעים המחולקים בין הכימיה והפיזיקה כמו ביוכימיה, החוקרת מבנה ותפקוד של מולקולות האופייניות לחי, כמו חלבונים, אנזימים, ונוקליאוטידים.
פיזיולוגיה היא מדע העוסק בחקר התפקוד המכני, הפיזי והביוכימי של גופם של יצורים חיים.
אנטומיה – מדע העוסק במכניקה ובמבנה איברים בבעלי חיים ומיקומם בגוף.
אנדוקרינולוגיה – חוקרת את מערכות ההורמונים והבלוטות המפרישות אותם ותפקודם, וירולוגיה ומיקרוביולוגיה חוקרים מיקרואורגניזמים (חד תאיים, חיידקים, פטריות) המועילים והפתוגנים ווירוסים ומהווה בסיס להצלחת המאבק האנושי במחלות.
מדענים מובילים בתחום: ג'יימס ווטסון (נולד ב-1928) הישגים עיקריים: גילוי מבנה ה-DNA (יחד עם קריק ופרנקלין).
פרנסיס קריק (1916–2004) הישגים עיקריים: גילוי מבנה ה-DNA, הקוד הגנטי והגנים.
הגדרת הדוגמה המרכזית של הביולוגיה המולקולרית: רוזלינד פרנקלין (1920–1958) הישגים עיקריים: זיהתה לראשונה את המבנה הסלילי של הכרומוזום ה-DNA בעזרת קריסטלוגרפיית רנטגן של DNA חלוצה בגילוי המבנה המולקולרי של חלבונים.
ברברה מקלינטוק (1902–1992) הישגים עיקריים: גילוי אלמנטים גנטיים ניידים (טרנספוזונים).
קרייג ונטר (נולד ב-1946) הישגים עיקריים: ריצוף הגנום האנושי, יצירת תא סינתטי.
הכחדת המגפות הבקטריאליות עם גילוי האנטיביוטיקה והמגפות הויראליות עם פיתוח החיסון.
ניצול גילוי מבנה ה־DNA וה-RNA להבנת המבנה והתפקוד של התורשה, קריאת הצופן הגנטי המאפשרת זיהוי וטיפול במחלות גנטיות.
פיתוח שיטות שכפול DNA ואיבחון כמו PCR.
שימוש בשיטות חדישות המאפשרות זיהוי ובדיקה של פגיעה תוך גופית באמצעות מערכות הדמיה, השתלת איברים ושימוש בתאים עובריים, חקירה ולימוד של מבנה ותפקוד המח והמערכות האנדוקריניות אפשרו פיתוח תרופות והתאמת טיפול גם למחלות והפרעות התנהגותיות ולפיתוח תרופות מאריכות חיים.
פיתוח שיטות כירורגיות חדשות בשילוב עם רובוטיקה ומחשוב מתקדם.
מדענים מובילים בתחום: אלכסנדר פלמינג (1881–1955) הישגים עיקריים: גילוי הפניצילין.
יונה סאלק (1914–1995) הישגים עיקריים: פיתוח החיסון הראשון נגד שיתוק ילדים (פוליו) וירג'יניה אפגאר (1909–1974) הישגים עיקריים: פיתוח מדד אפגר להערכת מצב היילוד מיד לאחר הלידה: כריסטיאן בארנרד (1922–2001) הישגים עיקריים: ביצוע השתלת הלב הראשונה בעולם.
מקור: פרנסיס קולינס (נולד ב-1950) הישגים עיקריים: הובלת פרויקט הגנום האנושי, גילוי גנים למחלות גנטיות.
שילוב של אקולוגיה וגאולוגיה-תאוריית הלוחות הטקטוניים המרכיבים את היבשות, חקירת הקשר בין תנאי הסביבה והחי והצומח וחקירת מנגנוני שינויי האקלים לצורך פיתוח מודלים אקלימיים מתקדמים.
שילוב מדע הביולוגיה בחקר השפעת השינויים האקלימיים והמורפולוגים על האבולוציה.
חקירת הקשר בין זיהום הסביבה והאטמוספירה לבין האקלים ותנאי החיים.
מדענים מובילים בתחום: אלפרד וגנר (1880–1930) הישגים עיקריים: תאוריית תזוזת היבשות.
צ'ארלס דייוויד קילינג (1928–2005) הישגים עיקריים: מדידות ארוכות טווח של ריכוז CO2 באטמוספירה (עקומת קילינג) סילביה ארל (נולדה ב-1935) הישגים עיקריים: חקר מעמקי האוקיינוס, גילוי מערכות אקולוגיות ימיות עמוקות.
ולדימיר ורנדסקי (1863–1945) הישגים עיקריים: פיתוח מושג הביוספירה, יסודות הגיאוכימיה.
מדע הכימיה המודרני כולל כימיה אנליטית, כימיה אורגנית, ביוכימיה וכימיה פיסקלית.
הקשר בין כימיה, ביולוגיה, פיזיקה וגאולוגיה מקיים את השילוב בין המדעים.
הכלת תורת הקוונטים על מבנה החומר והתהליכים הכימיים מחברת את הכימיה לפיזיקה.
הגדרה ובידוד האיזוטופים של היסודות ושימוש בהם במגוון רחב של טכנולוגיות בכללן גם פיתוח מקור לאנרגיה חדשה וגם לשימוש בנשק הגרעיני.
פיתוח הכימיה האורגנית והמצאת הפולימרים כמו הפלסטיק המשמשים כיום מרכיב מרכזי ביצור אריזות, כלים, ציוד ומכונות שהחליפו למעשה שימוש במתכות ובחומרים טבעיים.
פיתוח תרכובות חדישות המבוססות על ננו-חלקיקים בעלי תכונות של חוזק, משקל ומוליכות משופרים, פיתוח תהליכי עיבוד מתכות באמצעות פלסמה, ותהליכים כימיים חדשים בייצור ושימור מזון, פיתוח תהליכים אלקטרוכימיים ליצירת סוללות קטנות ועוצמתיות המשמשות כבר כתחליף למקור אנרגיה למנועים, פיתוח מוליכים למחצה ליצירת לוחות סולאריים ותהליכים ליצירת שבבים למערכות אלקטרוניות.
פיתוח טכנולוגיות הדפסה וכימיה של הצילום, מהדפסת צבע ועד עד לטכנולוגיית הדפסת רקמות.
מדענים מובילים בתחום: לינוס פאולינג (1901–1994) הישגים עיקריים: מחקר על הקשר הכימי, גילוי מבנה החלבונים.
רוזלין זוסמן יאלו (1921–2011) הישגים עיקריים: פיתוח שיטת הרדיואימונואסיי (שיטה לדיאגנוזה באימונולוגיה).
דורותי קרופוט הודג'קין (1910–1994) הישגים עיקריים: פיתוח קריסטלוגרפיית רנטגן של ביומולקולות.
פרדריק סנגר (1918–2013) הישגים עיקריים: שיטות לקביעת רצף חלבונים ו-DNA.
מארי קירי (1867–1934) הישגים עיקריים: גילוי הרדיואקטיביות, גילוי היסודות רדיום ופולוניום.
מדע יישומי חדש שמחבר טכנולוגיה, פיזיקה וכימיה – שהביא להמצאות כמו רדיו, טלוויזיה, מערכות תקשורת אלחוטית, שימוש באנרגיית קרני לייזר, פיתוח המחשב מכלי עזר לחישובים למערכות מידע, שליטה, תקשורת סלולרית ועד לפיתוח מכונית אוטונומית ומחשבי-על.
מערכות אלה משולבות באורחות החיים ומשפיעות על ההתנהגות האנושית בעשרות השנים האחרונות.
מדענים חשובים בתחום: אלן טיורינג (1912–1954) הישגים עיקריים: מכונת טיורינג, מבחן טיורינג, יסודות מדעי המחשב.
קלוד שאנון (1916–2001) הישגים עיקריים: תורת האינפורמציה, יסודות התקשורת הדיגיטלית.
ג'ון פון נוימן (1903–1957) הישגים עיקריים: ארכיטקטורת פון נוימן למחשבים, תורת המשחקים.
דונלד קנות' (נולד ב-1938) הישגים עיקריים: פיתוח אלגוריתמים מתקדמים.
גרייס הופר (1906–1992) הישגים עיקריים: פיתוח הקומפיילר הראשון, תרומות לשפת התכנות COBOL.
שינויים בתפיסת המושג "מדע" במהלך ההיסטוריה
משמעותו המקובלת של המושג "מדע" השתנתה עם השנים, ובתקופות רבות הייתה שנויה במחלוקת.
דוגמאות לשינויים בתפיסת המדע: המדע בין תקופתו של אריסטו לבין המאה ה-16 הסתמך כמעט ורק על תצפית.
עד להופעת הפילוסופים מזרם האמפיריציזם, ניסוי מדעי היה כמעט זר לעיסוק המדעי.
בימינו נחשב הניסוי המדעי לאבן הפינה של המדע ודיסציפלינה מדעית שמתקשה בעריכת ניסויים נחשבת לדיסציפלינה נחותה.
לשימוש בניסויים שתי השלכות משמעותיות שונות על המדע.
האחת – חיפוש ודיוק של המדע באופן מכוון, עם אפשרות לבדיקה של פרטים ספציפיים.
השנייה – בחינת השערות חדשות על ידי הצעת ניסוי מתאים ובדיקה, מה שמאפשר סינון טעויות.
היו תקופות בהן טיעונים מתחום המטאפיזיקה היו קבילים במדע.
לאחר הופעת האמפיריציזם המדע נשען על לוגיקה, שכל ישר ומסורת מחקר בלבד.
טיעונים מיסטיים ומטאפיזיים אינם נחשבים חלק מהשיטה המדעית.
ההתייחסות לתוצאות חקירה מדעית כאל עובדות מוכחות בהכרח השתנתה עם השנים.
המשמעות המקובלת של חוקי הפיזיקה הניוטונית השתנתה בעקבות קבלת תורתו של אלברט איינשטיין.
אולם, אחרי איינשטיין עבודתם של.
נתפסה כניסוח עקרונות קרובים יותר למציאות מאלה שנוסחו לפניהם וגילוי האמת המדעית אינו נתפס כדבר הנמצא ביכולתם..
חלוקת המדע לתחומים נשענת הן על דמיון בין סוג המידע הנחקר בדיסציפלינות השונות והן על נסיבות פרקטיות.
שלושת תחומי המדע בחלוקה המודרנית הם מדעי הטבע, מדעי החברה/מדעי הרוח (עוסקים באופן מהותי באדם, ובחברה) והמדעים הפורמליים.
מסיבות פרקטיות, נוטים לפצל פקולטות של מדעי הטבע למדעים מדויקים, מדעי החיים ומדעי הבריאות.
מסיבות כאלו המתמטיקאים יושבים בפקולטות למדעי הטבע ואילו הסטטיסטיקאים בפקולטות למדעי החברה ובבתי הספר לבריאות הציבור, אך לא בפקולטות למדעי הטבע המדויקים או מדעי החיים.
חלק מהחלוקה המסורתית של דיסציפלינות לתת דיסציפלינות חדלה להיות בשימוש או ששינתה את משמעותה.
לדוגמה, בעבר רק המיקרוביולוגיה עסקה בחקר אורגניזמים מיקרוסקופיים ובימינו עוסקים בכך מרבית ענפי הביולוגיה.
בימינו מקובל, למשל, שגנטיקאי יחקור חיידקים, בדומה למיקרוביולוג.
גישות שונות בהכללת תחומים ב"מדע"
יש המצמצמים את משמעותו של המושג "מדע" למדעי הטבע בלבד, או אפילו למדעי הטבע המדויקים המתבססים על התצפית בעלת מדידה מדויקת והן על ניסוי מעבדתי.
לעומתם יש הכוללים במושג גם פעילויות מתחום מדעי החברה המתבססות על תצפית ובחינה סטטיסטית.
גם אם המדידות בהם פחות מדויקות או אפילו את אלה מהם שמכילים רק תצפיות ולא ניסויים.
יש גם הטוענים כי במשמעות הרחבה כולל המושג "מדע" כל פעילות חקר אנושית, כולל זו הנכללת במדעי הרוח.
יש המחשיבים את המתמטיקה למדע, אף שהיא אינה על הגדרת המדע האמפירי המבוסס על תצפית וניסוי.
המתמטיקה היא שיטה לוגית אחידה המחברת תצפיות לתוצאות ניסויים ולתאוריה המסבירה אותם.
אחרים טוענים שהיא ענף של הלוגיקה.
ישנם גם ויכוחים לגבי שיוכן של תת-דיסציפלינות אל המדע.
למשל, על השאלה האם הפסיכואנליזה היא מדע, יש ויכוח גם בין הפסיכולוגים.
ויכוחים אלה נובעים מהשאלות: מהי הוכחה מדעית קבילה?
ומהי שאלה שניתן לענות עליה באמצעים מדעיים?
בספרו המבנה של מהפכות מדעיות מסביר תומאס קון כי בשטחי מדע שונים יש אילוצים שונים ופשרות שונות בתחום העקרונות המדעיים.
הוא מסביר, לדוגמה, שהציבור לוחץ על האקדמיה לחקור את תחום הפסיכולוגיה אבל לא יכול לצפות מהאקדמיה שחקירה זו תעמוד בקריטריונים המחמירים של מחקר הפיזיקה.
הליבה של החשיבה המדעית היא היכולת לתאם ולקשר בין התאוריה לבין המציאות העובדתית.
בהתאם לכך, השיטה המדעית כוללת עקרונות ותהליכים לאיסוף, אימות וניתוח של הנתונים, לעריכה מבוקרת של ניסויים ולביקורת עמיתים על מסקנות המחקר.
בעוד שהמתמטיקה והפילוסופיה הם יצירי רוחו של האדם, המדע האמפירי מושג באמצעות תהליך שיטתי של תצפית, השערה, ניסוי והסקת מסקנות אובייקטיבית, ושואף להגיע להסברים נרחבים וכוללניים ככל האפשר.
תאוריה מדעית היא גוף ידע בו עוסקת קהילה חוקרת והוא מכיל הגדרות אחידות, טענות על הקשרים בין המושגים המוגדרים בו ודרכי הוכחה או הפרכה לטענות אלה.
דרכי ההוכחה וההפרכה הן מתחום הניסוי התצפית וההישענות על תאוריות מתחום מדעי הנחשב בסיסי יותר.
ההבדל בין הרבה מדעים הוא בדרכי עריכת ניסוי ותצפית הקבילים באותו מדע.
למשל, באפידמיולוגיה יש תצפיות הנעשות על ידי ריאיון עם אנשים שחלו (בניגוד לרבים ממדעי הטבע) ובביהביוריזם ריאיון אינו תצפית מקובלת (בניגוד לרבים ממדעי החברה).
הטענות על הקשרים בין המושגים המוגדרים נחלקות לשני סוגים: טענות שכבר הוכחו, טענות שיהיה אפשר להוכיח או להפריך בעתיד וטענות בסיסיות שאותן אי אפשר להפריך או לאשש, בדומה לטענות מתמטיות שעשויות להפוך למשפטים מתמטיים.
טענות שכבר הופרכו אינן חלק מהתאוריה המדעית ועל מעמדן של טענות שספק אם אפשר להוכיח או להפריך יש ויכוח.
דרישה נוספת מתאוריה מדעית היא שלא תסתור תאוריות מדעיות מקובלות אחרות, במיוחד לא כאלה הנחשבות לעוסקות במושגים "בסיסיים" יותר מאלה של התאוריה עצמה.
למשל, מצב בו תאוריה בביולוגיה סותרת תאוריות אחרות בביולוגיה הוא מצב מאוד לא רצוי, שעל פי רוב הוא זמני (כמו הוויכוח בין חסידי מערכת החיסון התאית והנוגדנית שהסתבר שאין סתירה בין דבריהם).
מצב בו תאוריה בביולוגיה סותרת תאוריה בכימיה הנתפסת כמדע "בסיסי" יותר הוא מצב לא נסבל.
הפיזיקה נחשבת למדע ה"בסיסי" והמדויק ביותר, והיא משמשת דוגמה לשיטה מדעית עבור שאר המדענים.
תאוריה מדעית תשאף על פי רוב להכיל ניסויים בעלי מדידות העומדות בדרישות המחמירות של הפיזיקה ואחידות הגדרות עם הפיזיקאים.
עמידה בדרישות אלה אינה פשוטה ומרבית המדעים מתקדמים בהדרגה לעבר דיוק ואחידות.
ישנם מדעים, כמו הכימיה, שיש להם אקדמית לשון משלהם שדואגת לאחידות ההגדרות.
איתור נושא למחקר על-ידי איסוף נתונים ובחינת נשוא המחקר על סמך תצפיות קודמות וסיכום תצפיות בפרסומים קודמים, בירור חשיבות נשוא המחקר ביחס לאמצעים הנדרשים, הערכת העלויות והזמן שיוקצב לנושא.
מוסדות המחקר ומרכזי מחקר כלכליים (חברות מסחריות) שממנים את המחקרים מהווים גורם משמעותי בקביעת נושא המחקר ותקציבו.
בחינה מדוקדקת של הידע המצטבר והגדרת שאלות שלא ניתן להן פתרון הנדרש למטרות המחקר.
במדעי הסביבה מוסיפים תצפיות חוזרות לאישוש נתונים.
ביצוע ניסויים מקדימים במעבדה לבחינת צורכי המחקר והצגת השערה (השערת האפס) לבחינת הנושא והאמצעים הנדרשים לביצוע.
הכנת תוכנית עבודה, הגדרת ציוד והוצאות הנדרשים למחקר.
השערת האפס היא נשוא המחקר.
היא מנוסחת כך שניתן להוכיח חיוב או שלילה באמצעות בחינה סטטיסטית אובייקטיבית של ניסויים מבוקרים.
קובעים את רמת ההסתברות הנדרשת (P) להוכחת ההשערה.