tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עם זאת, הזכות תהיה מוגבלת במקרים שהמידע הוא חלק מחופש הביטוי, או כשיש לציית להוראת דין המחייבת שמירת המידע, או כשמדובר באינטרס ציבורי בתחומי הבריאות הציבורית, המדע או חקר היסטורי, או על מנת לשמר מידע לצורך תביעה משפטית עתידית.
זכות זו הוכרה לראשונה בפסק הדין של מריו קוטסחה נגד גוגל ספרד, שם קוטסחה דרש שיסירו מגוגל קישורים לפרסומים אודותיו.
הדיון הגיע לבית המשפט האירופי לצדק, שם פסקו כי לקוסטחה הזכות להישכח.
אחת הזכויות המוקנות לנושא המידע היא הזכות לניידות, כלומר, נושא המידע רשאי בכל עת לבקש להעביר את הנתונים האישיים שלו מגורם מעבד אחד לגורם מעבד אחר אלא אם המידע אנונימי במידה מספקת ואם הדבר אפשרי מבחינה טכנית.
מצדו של נושא המידע, במקרים בהם קיים מנגנון עיבוד מידע אוטומטי היוצר פרופיל, הרי שמוקנית לנושא המידע הזכות לסרב לקבלת החלטות לגביו כתוצאה מניתוח אוטומטי זה.
לנושא המידע הוקנתה גם "הזכות להסבר" אודות איסוף נתונים אודותיו, זכות אשר היקפה עדיין מעורפל ומחייב קביעת קריטריונים על ידי בתי המשפט.
הוראות לגבי הגנת המידע ועיבוד נתונים
הגנת המידע על ידי עיצוב והגנה כברירת מחדל מחייבים כי הגנה על מידע תופנם לתוך הפיתוח של תהליכים עסקיים של מוצרים ושירותים.
כלומר, שמירה על הפרטיות תוגדר כברירת מחדל.
דוח של ENISA שהוא הסוכנות האירופית לאבטחת מידע, מציין מהם הצעדים שיש לנקוט על מנת לעמוד בדרישה זו, וקובע כי הצפנה ופיענוח, חייבים להתבצע באופן מקומי ולא על ידי שירות מרחוק, על מנת שיישארו בפיקוח ושליטת הבעלים.
כמו כן קובעת הסוכנות כי במקרים של מיקור חוץ ניתן לעשות שימוש בשירותי ענן שהם בטוחים כל עוד הבעלים ולא שירותי הענן, מחזיקים במפתח הפענוח.
פסיאודונימיזציה היא כל טכנולוגיה המאפשרת שמירת מידע באופן מוצפן, כך שנתונים שנשמרו יהיו חסרי ערך אלא אם יתווך להם מידע נוסף.
הרגולציה מחייבת לשמור את אותו מידע נוסף בנפרד מהנתונים העיקריים, וזאת, מבלי לגרוע מאמצעי ההגנה האחרים הננקטים לצורך שמירת המידע.
על מנת שגורם מעבד יהיה רשאי לעבד נתונים אודות נושא המידע, עליו להראות בסיס חוקי לביצוע פעולת העיבוד או הסכמת נושא המידע.
גורם מעבד רשאי לבצע עיבוד של מידע אישי בכל אחד מהמקרים הבאים:
אם נושא המידע נתן הסכמתו המפורשת לעיבוד הנתונים שלו, למטרה מסוימת.
אם עיבוד הנתונים הוא הכרחי לצורך ביצועו של חוזה שבעל המידע הוא צד לו, או על מנת לנקוט צעדים לפי בקשת בעל המידע טרם הסכמתו לחוזה.
אם עיבוד המידע הוא הכרחי לצורך ציות לחובה משפטית החלה על הגורם המעבד.
אם עיבוד המידע הכרחי על מנת להגן על אינטרסים חיוניים של נושא המידע או של אדם אחר.
אם עיבוד הנתונים הכרחי כדי לבצע משימה הקשורה באינטרס הציבורי, או בביצוע סמכות שהוענקה לו על ידי רשות רשמית.
אם עיבוד המידע נחוץ למטרות לגיטימיות של הגורם המעבד או של צד שלישי, למעט במקרים בהם גוברת זכות יסוד או חירות אחרת, המוקנית לנושא המידע ואשר מחייבת הגנה על נתוניו האישיים, ובאופן מיוחד אם מדובר בילדים.
במקרים בהם הסכמה היא הבסיס לעיבוד הנתונים, היא חייבת להיות מפורשת לגבי הנתונים שנאספים, וכן למטרה מסוימת שצוינה.
במקרה של ילדים - ההסכמה חייבת להינתן על ידי האפוטרופוס וניתנת לאימות.
גורם מעבד חייב לאפשר הסכמה במבנה של opt-in וההסכמה יכולה להיות מוסרת על ידי נושא המידע בכל שלב.
מנגנוני ביקורת: נציג אירופאי וקצין הגנת מידע
על אף שקצין הגנת המידע יכול להיות בעל תפקידים נוספים, הרי שאסור לו להיות במצב של ניגוד עניינים עם תפקידיו האחרים.
כמו כן, חל איסור להורות לו כיצד לפעול והוא מחויב בחובת הסודיות.
קצין הגנת המידע אינו זהה לקצין הציות בארגונים, שכן קצין הגנת המידע צריך להיות מיומן בניהול תהליכי IT, לרבות התמודדות עם מתקפות סייבר, ומיומנות בסוגיות נוספות של הגנה על מידע רגיש.
ההבנה הנדרשת מקצין הגנת המידע היא מעבר לידע משפטי וכוללת גם הבנה של תהליכי מחשוב ואוטומציה, של סטנדרטים מקובלים וגם של חוקים ותקנות.
בנוסף, בהתאם לפרק 27 חלה חובה למנות נציג אירופי (EU Representative) על כל הגורמים הפועלים מחוץ לאיחוד ומעבדים מידע אישי משמעותי או קטגוריות מיוחדת של מידע אישי.
החובה אינה חלה על גופים ורשויות ציבוריות.
בהתאם לרגולציה, קיימת חובה להודיע לרשות המפקחת ללא דיחוי אודות הפרה של הפרטיות, כגון פריצה, גנבה, השתלטות וכדומה.
הדיווח לרשות המפקחת יעשה בהקדם, ועד כמה שניתן, תוך 72 שעות מהמועד בו נודע לבקר הנתונים אודות ההפרה.
בנוסף, יש לשקול הודעה גם לנושאי המידע.
עם זאת, ההודעה לבעל המידע אינו נדרש אם ננקטו האמצעים הטכניים והארגוניים להפוך את המידע לבלתי ניתן לזיהוי.
הסנקציות שניתן להטיל מכוח הרגולציה הן חמורות וכוללות:
אזהרה בכתב במקרים של הפרה ראשונה ולא מכוונת.
ביקורות תקופתיות קבועות בנוגע להגנה על הפרטיות.
קנס עד 10,000,000 יורו או עד 2% מהמחזור השנתי הגלובלי של החברה המפרה, הגבוה מבין השניים, במקרים של הפרת הוראות סעיף 83 (4) הכוללות:
הפרת חובותיו של גוף מפקח לפי סעיפים 41, 42 ו-43.
קנס עד 20,000,000 יורו או עד 4% מהמחזור השנתי הגלובלי של החברה המפרה, הגבוה מבין השניים, במקרים של הפרת הוראות סעיף 83 (5)(6):
הפרה של העקרונות הבסיסיים לעיבוד, לרבות תנאים הסכמה, בהתאם לסעיפים 5, 6, 7, 9.
הפרה של זכויות נושאי המידע בהתאם לסעיפים 12 עד 22.
הפרה של העברות מידע אישי לנמען במדינה שלישית או לארגון בינלאומי בהתאם לסעיפים 44 עד 49.
הפרה של התחייבויות של מדינה חברה לפי פרק IX.
אי-ציות להוראה שניתנה על ידי רשות הפיקוח בהתאם לסעיף 58(2) או סירוב לאפשר גישה על פי סעיף 58(1).
ההצעה על הרגולציה החדשה גרמה ללא מעט דיונים ומחלוקות ואלפי תיקונים שהוצעו.
מבקרי הרגולציה הצביעו על בעיות רבות, ביניהן:
הדרישה למינוי קצין הגנת נתונים (DPO) היא דרישה חדשה עבור מרבית מדינות האיחוד האירופי, ומהווה נטל ניהולי משמעותי.
הרגולציה פותחה עם דגש על רשתות חברתיות וספקי ענן, אבל לא מתייחסת מספיק לנושא הטיפול בנתוני עובדים.
ניוד הנתונים אינו מהווה דרישה לצורך הגנה על נתונים, אלא יותר כדרישה פונקציונלית מרשתות חברתיות וספקי שירותי ענן.
הזכות של נושא המידע להגנה מפני אפיון והחלטות אוטומטית, והזכות לקבל הסבר - הוא נושא בעייתי מבחינת היישום.
אתגרי שפה ואיוש עבור רשויות הפיקוח:
חברות מחוץ לאירופה, יעדיפו את הרשות של אירלנד (או בריטניה כל עוד היא תהיה חלק מהאיחוד האירופי), לאור ההתנהלות בשפה האנגלית ועלויות יחסית נמוכות לאירופה.
נושאי המידע באיחוד האירופי יצטרכו להתמודד עם רשות הפיקוח שנבחרה על ידי החברה שאספה מהם את המידע.
מצב זה עלול לגרום לבעיות בתקשורת עקב ההתמודדות עם שפות זרות.
קיימים קונפליקטים עם גורמים אחרים שאינם מצויים בטריטורית האיחוד האירופי.
נראה שהאתגר הגדול ביותר יהיה יישום GDPR בפועל:
היישום דורש שינויים מקיפים בחברות אשר לא טיפלו כראוי בנושא הפרטיות בטרם הרגולציה נכנסה לתוקף, בעיקר חברות מחוץ לאיחוד האירופי, האוספות או מעבדות מידע פרטי של נושאי מידע המצויים בטריטוריית האיחוד.
קיים מחסור במומחים ובידע בנושא פרטיות המידע.
הדרישות החדשות עלולות להחמיר את המצב.
חינוך בנושא הגנה על נתונים פרטיות, הבנת החקיקה, ובעיקר עמידה בתקנות החדשות של ה-GDPR יהוו גורם קריטי להצלחת התקנות.
הנציבות האירופית והרשויות המפקחות יצטרכו לספק משאבים וסמכויות על מנת לאכוף את ביצוע התקנות, ורמת ההגנה על הנתונים חייבת להיות מוסכמת על כל מדינות האיחוד.
מדיניות הסחר הבינלאומי של אירופה, עדיין אינה עומדת בקו אחד עם הרגולציה.
כבר בחודשים הראשונים לאחר קביעת התקנות החלו להיחקר חברות טכנולוגיה בעוון הפרתן, והחלו להיקבע קנסות שונים.
בשנת 2021 הפרת תקנות ה-GDPR הביאה לכמה מקנסות רחבי היקף, כאשר נכון לאוגוסט 2021 הקנס הגבוה ביותר הוטל על אמזון - קנס בגובה 746 מיליון יורו, על שימוש לא תקין במידע אישי, והקנס השני בגובהו הוטל על וואטסאפ - קנס בגובה 225 מיליון יורו, על העדר שקיפות מספקת לשימוש במידע.
שתי החברות פתחו בהליך ערעור על הקנסות.
GHV2 (ראשי תיבות: Greatest Hits Volume 2; בעברית: אוסף להיטים כרך 2) הוא אלבום הלהיטים השני של הזמרת מדונה אשר יצא לאור על ידי חברות התקליטים מאבריק רקורדס והאחים וורנר, ב-12 בנובמבר 2001. מדונה אמרה כי השירים שהיא כללה באלבום הלהיטים הם שירים שהיא יכולה להקשיב להם "חמש פעמים ברציפות".
אלבום הלהיטים לא כלל בתוכו שירים חדשים, אך נכללו בו רמיקסים לכמה מלהיטיה של מדונה.
בסמוך לצאת אלבום הלהיטים, יצא גם אלבום הרמיקס, GHV2 Remixed: The Best.
בספטמבר 2001, דיווחה התקשורת כי מדונה הקליטה שני שירים: "Sex Makes the World Go Round" ו-"Veronica Electronica".
בהמשך נאמר שהם אמורים להיכלל באלבום הלהיטים הקרוב שלה, אך למעשה השיר השני היה אמור להיכלל באלבום רמיקסים שלא יצא לאור לבסוף וגם השיר הראשון לא נכנס לאלבום בסופו של דבר.
בנוסף לכך, דווח כי האלבום ייקרא The Immaculate Collection 2 מה שלא התברר כנכון בסוף.
לאחר מכן, MTV News דיווחו שאלבום הלהיטים צפוי לצאת בנובמבר 2001. באוקטובר של אותה השנה מאבריק רקורדס חשפו את רשימת השירים של אלבום הלהיטים ואת תאריך יציאתו המדויק.
אלבום להיטים זה מהווה המשך לאלבום האוסף הראשון של מדונה The Immaculate Collection, ומהווה אוסף של להיטים שלה בין השנים 1992 ל-2001. בניגוד לאלבום האוסף הקודם, אלבום להיטים זה לא כלל שירים חדשים.
בריאיון ל-BBC מדונה אמרה שהיא בחרה לאלבום הלהיטים שירים "שהיא יכולה להקשיב להם יותר מ-5 פעמים רצופות" והוסיפה כי המטרה שלה הייתה שרשימת השירים תייצג את "האבולוציה שלה כזמרת, כותבת, וחשוב יותר מכל, כבת-אדם".
בנוסף לכך, היא אמרה כי היא הקפידה לבחור את השירים המצליחים ביותר שלה בשביל שהם באמת יהיו אוסף של להיטים כשם האלבום, אם כי כמה מהשירים הפופולריים ביותר שלה באותה תקופה לא נכללו באלבום הלהיטים.
למשל השיר "Amercian Pie" שהיה אחד מלהיטיה הגדולים ביותר באותה התקופה לא נכלל באלבום הלהיטים מכיוון שלטענתה של מדונה היא בכלל הצטערה שהוא נכלל באלבומה השמיני, Music.
מדונה טענה כי זה היה הרעיון של מנהלי חברת התקליטים שלה להכניס את השיר לאלבום אף על פי שתחושת הבטן שלה אמרה לה אחרת ולכן זו הסיבה שלטענתה לשיר לא הגיע מקום באלבום הלהיטים.
שירים בולטים אחרים אשר לא נכללו באלבום הלהיטים היו: "I'll Remember", "", "" ו-"You'll See".
אלבום הלהיטים קיבל ביקורות חיוביות מצד מבקרי המוזיקה, שראו באוסף השירים של אלבום הלהיטים מעין אוסף מהותי, אך מתחו ביקורת על כך שאין באלבום שום שירים חדשים.
מבחינה מסחרית, זכה אלבום הלהיטים להצלחה רבה כאשר נמכר בכ-7 מיליון עותקים ברחבי העולם.
בארצות הברית הצליח אלבום הלהיטים להגיע למעמד פלטינה וכך גם בגרמניה, אוסטרליה, ברזיל, קנדה, דנמרק.
בעקבות כך הפך לאלבום ה-14 הנמכר ביותר באותה השנה.
מקוםתאריםמכירותאוסטרליה (ARIA)פלטינה 2×140,000ארגנטינה (CAPIF)זהב20,000ארצות הברית (RIAA)פלטינה1,475,000בלגיה (BEA)פלטינה50,000ברזיל (Pro-Música Brasil)פלטינה125,000בריטניה (BPI)פלטינה 2×868,500גרמניה (BVMI)פלטינה300,000דנמרק (IFPI Denmark)פלטינה50,000דרום אפריקה (RiSA)זהב25,000הולנד (NVPI)פלטינה80,000יפן (RIAJ)פלטינה200,000מקסיקו (AMPROFON)זהב75,000ניו זילנד (RMNZ)זהב7,500ספרד (PROMUSICAE)פלטינה 2×200,000פולין (ZPAV)זהב50,000פינלנד (Musiikkituottajat)פלטינה33,179צרפת (SNEP)פלטינה300,000*קנדה (Music Canada)פלטינה100,000שווייץ (IFPI Switzerland)פלטינה40,000סיכוםאירופה (IFPI)פלטינה 2×2,000,000*בכל העולם7,000,000* נתוני מכירות המבוססים על הסמכה בלבד.^ נתוני משלוחים המבוססים על הסמכה בלבד.
קיד'רון ייר אייפירד' יוהנסדוטיר (באיסלנדית: Guðrún Ýr Eyfjörð Jóhannesdóttir; נולדה ב-8 בינואר 1996) הידועה בשם הבמה: GDRN היא זמרת ושחקנית איסלנדית.
היא שרה בעיקר בסגנון ג'אז-מושפע מפופ.
היא זכתה בארבע מועמדויות בתוכנית פרסי המוזיקה של איסלנד לשנת 2018 (בנוסף לזמרת הפופ של השנה).
היא אף הייתה מועמדת לפרס המוזיקה הנורדית לאותה שנה.
יוהנסדוטיר נולדה ברייקיאוויק ועברה למוספלסבאיר בגיל ארבע.
בגיל חמש, יוהנסדוטיר החלה לשחק כדורגל בליגת הילדים של מועדון ה-UMFA (איגוד הספורט של איסלנד).
בגיל חמש עשרה עברה לשחק בליגת הנוער.
ב-2011 היא סבלה מקרע ברצועה הצולבת ושנה לאחר מכן מקרע במיניסקוס.
למרות הפציעות היא הספיקה לשחק 7 משחקים נוספים במשך עונות הבאות, אך בסופו של דבר הפציעות סיימו למעשה את הקריירה שלה לאחר עונת 2014. באפריל 2022, היא חתמה על חוזה של 3 שנים כדי להפוך לאחת מהספונסריות הראשיים של קבוצת הנשים של המועדון.
יוהנסדוטיר למדה לנגן על כינור למשך 11 שנים, ואחר כך גם פסנתר-ג'אז ושירה.
היא הלכה לג'וניור קולג' של רייקיאוויק ללימודי רפואה, אך בסוף החלה ליצור מוזיקה בשנה האחרונה שלה בג'וניור קולג' והחליטה לעסוק בזה לאחר סיום הלימודים.
יוהנסדוטיר כותבת ומלחינה את שיריה בעצמה, אך את המוזיקה לאלבום הראשון שלה היא הפיקה יחד עם הזמרים טייטיר הלגי סקולאסון וביארקי סיגורד'סון.
את השני הפיקה עם ארנאר אינגי אינגסון ומגנון יוהאן רגנרסון.
הלהיט הראשון שלה היה "Lætur mig" משנת 2018.
בשנת 2019, יוהנסדוטיר עלתה לכותרות כשהשתתפה בפסטיבל השנתי המפורסם Þjóðhátíð ונבחרה לאמנית של מוספלסבאיר לשנת 2019. באותה השנה היא אף לקחה חלק במחזה "Shakespeare in Love" שהוצג בתיאטרון הלאומי של איסלנד.
בשנת 2020 הוכרז שהיא לוהקה כשחקנית ראשית לסדרה האיסלנדית KATLA של שירות הסטרימינג נטפליקס, בבימויו של בלתזאר קורמקיר.
שם היא מגלמת את דמותה של גרימה.
ב-26 ביולי נולד בנה הראשון.
GFAJ-1 הוא זן של חיידקים המשתייך למשפחת זהו אקסטרמופיל שנמצא באגם מונו שבקליפורניה.
החיידק התגלה על ידי החוקרת פליסה וולף-סיימון וצוותה במסגרת מחקר שנערך במרכז הגאולוגי של ארצות הברית ומומן על ידי נאס"א, משרד האנרגיה האמריקאי והמרכז הלאומי למשאבי מחקר (NCRR).
מטרת המחקר הייתה לבחון האם ניתן למצוא חיידקים שיכולים להשתמש בארסן במקום זרחן לצורך קיום חיים.
ארסן הוא יסוד רעיל שמבחינה כימית דומה לזרחן, אך בניגוד לו, משבש את רוב התהליכים המטבוליים הרגילים ביצורים חיים.
במחקרם, החוקרים גילו כי החיידק GFAJ-1 יכול לגדול בסביבה המכילה ארסן במקום זרחן.
הם השתמשו במשקעים מקרקעית אגם מונו והוסיפו כמות הולכת וגדלה של ארסן לתמיסה, עד שהצליחו לבודד את החיידק המסוגל לשרוד בתנאים אלו.
התוצאות הראו כי החיידק מסוגל להשתמש בארסן לבניית חומרים חיוניים בתא, כולל חלבונים, ליפידים וחומצות גרעין, מה שמעלה שאלות לגבי גמישותם של חיים ויכולת הסתגלותם לתנאים קיצוניים.
הממצאים הראשוניים עוררו דיון מדעי נרחב, כאשר חוקרים נוספים הראו שקיים ספק לגבי היכולת האמיתית של GFAJ-1 להחליף זרחן בארסן באופן מוחלט.
מחקרים מאוחרים יותר הראו שהחיידק זקוק עדיין לזרחן בכמויות קטנות לצורך גדילה, ושארסן אינו יכול להחליף אותו לחלוטין במבנים החיוניים של התא.
רצף הגנום של החיידק GFAJ-1 פורסם כעת ב-GenBank.
בשנת 2010, צוות מחקר בהובלת ד"ר פליסה וולף-סיימון, פורסם בכתב העת המדעי Science, הציג את החיידק GFAJ-1. המחקר נערך במסגרת התוכנית לאסטרוביולוגיה של נאס"א בשיתוף פעולה עם המכון הגאולוגי של ארצות הברית (USGS) ומומנים על ידי משרד האנרגיה האמריקאי והמרכז הלאומי למשאבי מחקר (NCRR).
החוקרים הציעו כי GFAJ-1 מסוגל לגדול ולהתרבות בתנאים עשירים בארסן, ללא צורך במקור זרחן חיצוני.
ארסן הוא יסוד רעיל שמבחינה כימית דומה לזרחן, מה שמאפשר לו להחליף אותו בתהליכים ביוכימיים מסוימים.
החוקרים הוסיפו כמות הולכת וגדלה של ארסן לתמיסה המכילה את החיידק, והבחינו כי הוא מסוגל לגדול ולשגשג גם בתנאים אלו.
הניסוי כלל שימוש בקרני רנטגן דקיקות כדי לאתר את מיקום הארסן בתאי החיידק, והתוצאות הצביעו על כך שהארסן משולב במבנים החיוניים של התא, כולל DNA, חלבונים, ליפידים ומטבוליטים אחרים.
עם פרסום המחקר, היו תגובות מעורבות מצד הקהילה המדעית.
חלק מהחוקרים קיבלו את הממצאים בהתלהבות וראו בהם פוטנציאל לשנות את ההבנה הקיימת לגבי החיים, במיוחד בהקשר של חקר אסטרוביולוגיה ותנאי קיום אפשריים בכוכבי לכת אחרים.
המחקר המקורי זכה לתשומת לב רבה והתפרסם במהירות בתקשורת המדעית והפופולרית, כולל דיונים על השלכותיו האפשריות לחקר החיים ולביולוגיה כללית.
הממצאים עוררו שאלות לגבי המנגנונים הביוכימיים שמאפשרים לחיידק לשרוד ולשגשג בתנאים רעילים בארסן.
המחקר המקורי על GFAJ-1, אשר טען כי החיידק מסוגל להחליף זרחן בארסן, עורר דיון ומחלוקת נרחבת בקהילה המדעית.
עם פרסום הממצאים ב-2010, היו חוקרים רבים שהטילו ספק במסקנות המחקר ובשיטות בהן השתמשו החוקרים.
המדענית רוזי רדפילד מאוניברסיטת קולומביה הבריטית הייתה אחת המבקרות החריפות ביותר של המחקר.
היא הצביעה על פגמים רבים בשיטות המחקר, כולל חוסר שליטה בניקיון התרביות ואי-התחשבות בזיהום אפשרי של הזרחן בתרביות, אשר יכלו להסביר את הגדילה של החיידקים בתנאי מעבדה.
מחקרים עוקבים שנעשו על ידי קבוצות מחקר נוספות לא הצליחו לשחזר את הממצאים המקוריים.
צוות חוקרים משווייץ מצא כי כמות המטבוליטים המבוססים על ארסן שהחיידקים יצרו הייתה מזערית ולא הייתה מספקת כדי לקיים את החיידקים.
בנוסף, צוות מחקר מראשותו של מרשל ריבס מאוניברסיטת פרינסטון, בשיתוף פעולה עם רדפילד, מצא כי GFAJ-1 לא מצליח לגדול בהיעדר זרחן, וכי לא נמצא ארסן משולב ב-DNA של החיידקים.
התגובות המחקריות לממצאים של וולף-סימון העלו שאלות רבות לגבי היכולת האמיתית של ארסן להחליף זרחן בתהליכים ביוכימיים.
בין השאלות המרכזיות שעלו היו: האם הזרחן שהיה קיים בתרביות במקור הספיק כדי לתמוך בחיים, האם הארסן שב-DNA היה יציב מספיק כדי לשמור על תפקוד מולקולרי, ואילו מנגנונים אפשריים מאפשרים לחיידקים לשרוד ברמות גבוהות של ארסן
בסופו של דבר, המחקרים המאוחרים יותר הסיקו כי GFAJ-1 הוא חיידק עמיד לארסן, אך הוא עדיין זקוק לזרחן כדי לשגשג.
הממצאים הללו עזרו להבהיר את ההבנה לגבי יכולות החיידק ולגבי מגבלות המחקר המקורי.
לגילוי של GFAJ-1 יש השפעות נרחבות על הביולוגיה והאסטרוביולוגיה.
אחת המשמעויות המרכזיות היא האפשרות לשינוי ההגדרה של חיים, והבנת המנגנונים שמאפשרים לחיידקים לשרוד בתנאים קיצוניים.
ארסן נחשב בדרך כלל לרעיל, אך היכולת של GFAJ-1 להשתמש בו מרמזת על כך שחיים יכולים להתקיים גם בסביבות שאינן ידידותיות כפי שחשבנו.
תגלית זו יכולה להרחיב את החיפוש אחר חיים בכוכבי לכת אחרים, במיוחד בכוכבים שבהם זרחן אינו זמין.
ההבנה כיצד חיידקים יכולים להשתמש בארסן עשויה לספק תובנות לגבי החיים במקומות שבהם התנאים שונים משמעותית מכדור הארץ.
עם זאת, המחקרים העוקבים שהראו כי GFAJ-1 עדיין זקוק לזרחן, גם אם בכמויות קטנות, מסייגים את ההנחות הראשוניות.
ממצאים אלו מדגישים את החשיבות של בקרה מדעית ואימות ממצאים חדשים.
במונחים רחבים יותר, המחקר על GFAJ-1 מדגיש את החשיבות של חקר מיקרואורגניזמים בתנאים קיצוניים ויכולתם להסתגל לסביבות שונות.
זה עשוי להוביל לפיתוחים בתחום הביוטכנולוגיה, במיוחד באזורים כמו טיהור מים והתמודדות עם זיהומים כימיים.
GNOME (ראשי תיבות של GNU Network Object Model Environment) היא סביבת שולחן עבודה גרפית חופשית ובקוד פתוח.
הסביבה היא מיזם בינלאומי רב־לשוני שמתורגם למעלה מ־150 שפות (בהן גם עברית).
GNOME הייתה במקורה חלק ממיזם GNU והיא סביבת העבודה המקובלת ביותר במערכות לינוקס ואף נפוצה במערכות דמויות יוניקס אחרות.
סביבת העבודה מופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו יחד עם הספריות שלה, ואילו היישומים שלה משוחררים תחת רישיון הרישיון הציבורי הכללי של גנו.
מיזם GNOME הוקם במטרה ליצור סביבת עבודה חופשית לחלוטין, מאחר ש־KDE, סביבת העבודה העיקרית אז, התבססה על ספריית Qt אשר הייתה בעלת רישיון קנייני, והיה חשש שרישיון השימוש בה לא יישאר תמיד חופשי.
כבסיס למיזם נבחרה הספרייה (ספרייה שנוצרה עבור GIMP).
באוגוסט 1997, הכריז מיגל דה איקזה על פיתוח המיזם.
גרסה משמעותית ראשונה שוחררה במרץ 1999, עם תמיכה ביותר מ־17 שפות.
בספטמבר 2012 שוחררה גרסה 3.6, הכוללת תמיכה ותרגום מובנה ל־177 שפות.
מיזם GNOME שם דגש על פשטות, שימושיות, ושדברים "פשוט יעבדו" .
שאר מטרותיו של המיזם הן:
חירות – ליצור סביבת עבודה חופשית שהקוד פתוח ויהיה תמיד זמין לעריכה תחת רישיון התכונות החופשיות.
נגישות – סביבת עבודה הניתנת לשימוש על ידי כל אחד בלי קשר ליכולת טכנית או נכות פיזית.
לוקליזציה – סביבת עבודה שזמינה בשפות רבות.
כרגע GNOME מתורגמת ל־178 שפות, לרבות עברית.
פיתוח ידידותי – לכתוב בקלות תכונות שתתמזגנה עם סביבת העבודה, ולאפשר למפתחים את חופש הבחירה של שפת התוכנה.
ארגון – סביבת עבודה שתצא לאור במועדים קבועים ובצורה מאורגנת.
תמיכה – סביבת עבודה בעלת מקורות תמיכה טכנית זמינים.
GNOME הם ראשי תיבות של GNU Network Object Model Environment (תרגום: "סביבת מודל רשת האובייקטים של GNU").
השם התייחס למטרותיו הראשונית של המיזם, ליצור מסגרת להפצת אובייקטים הדומה ל־OLE ו־DCOM של מיקרוסופט (במקור התבסס גנום על מימוש של CORBA).
השם כבר אינו משקף את הגרעין מאחורי מיזם GNOME.
לפיכך, חלק מחברי המיזם שומטים את ראשי התיבות ומשנים את "GNOME" ל־"Gnome".
GNOME Shell – מצב ברירת המחדל, הכולל כפתור "פעילויות", תפריט יישומים, תאריך ושעה ופרטי מצב המערכת.
GNOME Classic – מצב תצוגה מסורתי יותר הקיים החל מגרסה 3.8, וכולל תפריט התחל בסיסי, תפריט "מקומות" עבור גישה קלה יותר לסייר הקבצים, סרגל תחתון לניהול חלוניות פתוחות, כפתור להצגת שולחן העבודה וגישה לשולחנות עבודה וירטואליים.
GNOME Flashback (נקרא במקור "GNOME Fallback") – מצב תצוגה הדומה יותר לגרסאות GNOME 2.x, טרם שינוי מראה סביבת העבודה, לאלו שמעדיפים זאת.
הוא כולל שורת משימות, תוספים (הקרויים gnome-applets), ומנהל חלונות (Metacity נתמך רשמית).
GNOME בנויה ממספר רב של מיזמים שונים.
אלו הם כמה מהמיזמים העיקריים:
GTK+ – ערכת כלים לבניית ממשק גרפי למשתמש.
מיזם תרגום GNOME – תרגום מסמכים ויישומים לשפות שונות.
GNOME Shell – מעטפת בעלת ממשק גרפי.
קבצים (לשעבר נאוטילוס) – תכנה לניהול קבצים.
DConf – אחסון הגדרות יישום.
GVFS – מערכת קבצים וירטואלית.
Anjuta – סביבת פיתוח משולבת עבור שפות התיכנות C ועבור .
GNOME Keyring – אחסון קודי ההצפנה ומידע מאובטח.
לכל חלק המרכיב את פרויקט GNOME יש מספר גרסה ותאריך משלו.
עם זאת, המתחזקים מתאמים את המאמצים כדי להוציא לאור גרסה יציבה של GNOME לפי מחזור של כ־6 חודשים.
1.0 – הגרסה הראשונה של GNOME, יצאה לאור במרץ, 1999.
1.4 – נוסף לראשונה מנהל הקבצים נאוטילוס.
2.0 – עדכון עיקרי בו היה הביסוס על , שוחררה ביוני, 2002. הגרסה הראשונה שבה הממשק כלל תמיכה טובה בעברית.
2.28 – נוספו מודל הבלוטות' של גנום ותוכנת המסרים המיידים Empathy.
3.0 – עיצוב מחודש של ממשק המשתמש של גנום.
הוא תוכנן לראשונה בכנס GUADEC שנערך באיסטנבול ביולי 2008. יצא לאור ב־6 באפריל 2011.
3.10 – יצאה לאור ב־25 בספטמבר 2013, בה נוסף סרגל לפרטי מצב המערכת.
42.1 – הגרסה העדכנית ביותר של גנום.
GNU Debugger, הידוע יותר בשמו GDB, הוא מנפה השגיאות הסטנדרטי למערכת התוכנה של גנו.
זהו מנפה שגיאות מרובה פלטפורמות שרץ על מערכות דמויות יוניקס רבות ועובד עם שפות תכנות רבות, כגון C, C++, ו-Fortran.
זוהי תוכנה חופשית אשר מופצת תחת רישיון GPL (גרסה 3).
GDB מציע אמצעים נרחבים למעקב ושינוי של הרצת תוכנה.
המשתמש יכול לפקח ולשנות את הערכים של המשתנים הפנימיים של התוכנית ואפילו לקרוא לפונקציה ללא תלות בהתנהגות הנורמלית של התוכנית.
GDB לא כולל ממשק גרפי למשתמש משל עצמו וכברירת המחדל הוא פועל מממשק שורת פקודה.
אולם, מספר ממשקים גרפיים נבנו בשבילו, כגון DDD, "מצב GUD" ב-Emacs, ו-KDevelop.
אלה מציעים אמצעים דומים אשר למנפי שגיאות המופיעים בסביבות פיתוח משולבות.
מספר כלי ניפוי אחרים עוצבו כדי לעבוד עם GDB, כגון גלאי דליפת זיכרון.
GDB מציע מגוון פיצ'רים שמאפשרים מעקב אחרי ריצה של תוכנית, כמו גם שינוי שלה.
למשל, ניתן לעקוב אחר ערכים של משתנים פנימיים בתוכנית ואף לקרוא לפונקציות באופן יזום, ללא תלות בריצת התוכנית.
GDB מציע אפשרות לבצע ניפוי שגיאות מרוחק.
במצב זה, GDB רץ במכונה אחת, ואילו התהליך שממנו מנופות השגיאות (התהליך ה"מדובג") רץ במכונה אחרת.
שימוש במצב זה נעשה בעיקר כאשר מנפים שגיאות במערכת משובצת מחשב.
$ gdb programפקודה המשמשת לתחילת תהליך ניפוי השגיאות מתוכנית מסוימת (gdb) run פקודה המפעילה את התוכנית הטעונה (gdb) break פקודה היוצרת נקודת עצירה בתוכנית (gdb) info registers פקודה המדפיסה את ערכי האוגרים (gdb) disassemble func מתרגמת פונקציה מסוימת משפת מכונה לשפת סף (אסמבלי)
עבור הקוד הבא שנכתב בשפת C:#include <stdio.h>
}הקוד הנ"ל מהודר באמצעות GCC בלינוקס.
על מנת שיהיה ניתן לבצע ניפוי שגיאות עבורו באמצעות GDB, יש לקמפל אותו תוך שימוש בדגל g- (במצב זה הקובץ הבינארי שייווצר יכלול debug information).
בהתאם, יש לעשות שימוש בפקודה הבאה:
כעת ניתן להפעיל את הקובץ הבינארי:$ ./example
Segmentation faultכפי שניתן לראות, כאשר מריצים את הקוד לדוגמה מתרחשת שגיאת סגמנטציה.
ניתן להשתמש ב-GDB כדי לבדוק את הבעיה ולנפות את השגיאות.$ gdb ./example
$1 = 0x0הבעיה נמצאת בשורה 7, ומתרחשת בעת קריאה לפונקציה strlen (מכיוון שהיא מקבלת כקלט משתנה שהוא NULL ).
על מנת לתקן את הבעיה, המשתנה a (בפונקציה main ) חייב להכיל מחרוזת חוקית.
הנה גרסה מתוקנת של הקוד:#include <stdio.h>
}כעת ניתן להדר את הגרסה המתוקנת של הקוד ולהריץ:$ gdb ./example
GNU bison היא תוכנה ליצירת נתחים תחביריים (parser) שנכתבה למיזם GNU, וזמינה כמעט לכל מערכות ההפעלה.
התוכנה נועדה לעזור למתכנתים ליצור תוכנות המנתחות טקסטים מורכבים בשפות שהוגדרו מראש.
הנתח התחבירי הנוצר על ידי התוכנה עובד בשיטה של זיהוי אסימונים (tokens) שהוגדרו מראש (לרוב נעשה הזיהוי הטקסטואלי של האסימונים בעזרת תוכנת flex) וניתוח משמעותם בשפה שהוגדרה לפי מיקומם בטקסט.
בעת השימוש בתוכנה יש ליצור כללים שיופעלו כאשר הנתח התחבירי ייתקל באסימונים מסוימים.
לאחר הרצת התוכנה על קובץ הגדרת כללי השפה הוא יוצר קוד בשפת C שיקרא את הטקסטים בשפה המוגדרת וידע לפרש אותם בהתאם למיקומם במשפט ובכך לנתח נכון את משמעות המשפט.
GMC (ג'י אם סי) הוא מותג של יצרנית כלי הרכב האמריקאית, ג'נרל מוטורס, המשווק על ידה בצפון אמריקה ובמזרח התיכון.
בין הדגמים בעבר ובהווה של GMC:
דגמי GMC סדרה B - סדרות אוטובוסים, רובם אוטובוסים לבתי ספר אשר יוצרו בין השנים 1966–2003.
GMC אסטרו - סדרת משאיות כבדות אשר יוצרו בין השנים 1987–1969
GMC מוטורהום - מעונוע (קרוואן) אשר יוצר בין השנים 1978–1972
דגם GMC ג'נרל - משאיות כבדות אשר יוצרו בין השנים 1977–1988.
ספארי (Safari) - רכב מסוג מיניוואן.
היה נפוץ בישראל במקביל לדגם "אסטרו" של שברולט.
יצורו הופסק בשנת 2005 והוחלף חלקית בשברולט אפלנדר.
יוקון (Yukon) - רכב שטח.
הגיע לישראל בדגם ארוך (5 דלתות) ודגם קצר (3 דלתות).
מקביל לדגם ה"טאהו" של שברולט.
בעל מנוע בנזין בנפח 5.7 ליטר.
סונומה (Sonoma) - רכב מסוג פיק-אפ (טנדר).
הגיע לארץ בעיקר בדגמי 4X2. בראשית תקופתו בישראל נחשב ליקר אך מחירו הנוכחי קרוב יותר לזה של כלי רכב דומים.
יצורו הופסק בשנת 2004 והוחלף בשברולט קולורדו שמבוססת על איסוזו I760.
ג'ימי אס (S) (Jimmy) - "אחיו הקטן" של היוקון וקטן ממנו גם בממדיו.
מקביל ל"טרייל בלייזר" של שברולט.
ג'ימי סי/קיי (Jimmy c/k) מקביל בממדיו ליוקון, ונחלק לגרסת 4X4 שמסומלת כ-"K" או 4X2 שמסומלת כ-"C".
סיירה (Sierra) - טנדר בגודל מלא ("פול סייז").
קיימת גם גרסה בעלת גלגלים אחוריים כפולים שמשקלה מעל 3.5 טונות והנהיגה בה דורשת בישראל רישיון נהיגה מדרגה C1 (המיועד למשאית קלה).
מקביל לדגם סילבראדו של שברולט.
סוואנה (Savana) - רכב מסחרי גדול המשמש בין היתר לאמבולנסים (דגמי האמבולנסים מגיעים ללא חלונות בצד שמאל).
החליף את הדגם המיושן "ואנדורה" שאינו מיוצר מ-1996. בחלק משנות שיווקו בישראל היווה מקלט מס פופולרי לבעלי עסקים שכן משקלו הגדול מאפשר להכיר בכל הוצאותיו לצורכי מס, ומאידך אינו דורש רישיון נהיגה של משאית.
שני חסרונותיו העיקריים הם צריכת סולר גבוהה, בשל מנועו הגדול בנפח 6.6 ליטרים, וגודלו הפיזי הרב, המקשה על התמרון בו בשטח עירוני.
אקדייה (Acadia) רכב שטח בעל 8 מקומות ישיבה מפואר יותר קומפקטי מהיוקון עם עיצוב חדשני
''' הוא מבחן הקבלה לתואר שני במנהל עסקים (MBA) הנהוג באוניברסיטאות המובילות בעולם.
המבחן הוא בין-לאומי וכתוב בשפה האנגלית.
חיבור: המבחן מתחיל בחיבור (AWA).
לכל חיבור נושא עליו יש לכתוב במשך 30 דקות ואין אפשרות של בחירה בין נושאים.
בחלק זה, יציגו לנבחן טיעון לוגי, אותו יש לנתח ולבקר.
עבור החיבור מקבלים הנבחנים ציונים הנעים בין 0 ל-6, בכפולות של חצי נקודה (4.0, 3.5, 5.5, וכו').
הציון הממוצע לחלק זה הוא 4.3.
חשיבה משולבת (Integrated reasoning) - חלק חדש הנכנס לבחינה לקראת סוף 2012 והחליף את אחד החיבורים (החיבור עליו יש להביע דעה, בעד או נגד).
בחלק זה עומדות לנבחן 30 דקות ואין קנס על תשובות שלא סומנו.
חלק כמותי: 31 שאלות בסגנון מבחן רב ברירתי (אמריקאי) עליהן יש לענות תוך 62 דקות.
בחלק זה השאלות עוסקות בחומר מלימודי תוכן, בדומה לפסיכומטרי, במגוון נושאים כגון אלגברה, חזקות ושרשים, אחוזים, הסתברות, גאומטריה וכדומה.
כמחצית השאלות עוסקות ב-Data Sufficiency, בהן יש לקבוע אילו נתונים נדרשים על-מנת לפתור את השאלה, אך לא צריך להגיע לפתרון של ממש.
פרק זה מקבל ציון הנע בין 0 לבין 60, כאשר 99% מהציונים נופלים בין 7 לבין 51. הממוצע העולמי הוא כ-35.
חלק מילולי: 36 שאלות בסגנון מבחן רב ברירתי (אמריקאי) עליהן יש לענות תוך 65 דקות.
בחלק זה שלושה סוגים של שאלות: הבנת הנקרא, הסקה לוגית ותיקון משפטים.
שאלות מהסוג האחרון עוסקות בעיקר בדקדוק בשפה האנגלית.
פרק זה מקבל ציון הנע בין 0 לבין 60, כאשר 99% מהציונים נופלים בין 7 לבין 49. הממוצע העולמי הוא כ-28.
ישנן הפסקות רשות של 8 דק' בין חלק מחלקי המבחן, אך לא בכולם.
בחלק הכמותי והמילולי, תשובות שלא סומנו כשנגמר הזמן יגררו קנס גדול ויפגמו משמעותית בציון הנבחן.
לכן, על מנת להימנע מגרירת קנסות, כשנגמר הזמן עדיף לנבחנים לנחש ולסמן את השאלות שלא הספיקו להשלים עד הסוף.
המבחן הוא מבחן אדפטיבי ממוחשב.
לאחר מתן התשובה לכל שאלה, בוחן המחשב את התשובה שנתנה ומחליט על פיה מה תהיה השאלה הבאה שיישאל הנבחן.
ככלל, אם התשובה נכונה, השאלה הבאה שתיבחר עבור הנבחן תהיה קשה יותר ואם התשובה שגויה, תהיה השאלה הבאה קלה יותר.
בגלל האופי האדפטיבי של המבחן, אין אפשרות לחזור לאחור ולשנות את התשובות לשאלות.
תוצאה אחת של השיטה האדפטיבית היא שהשאלות האחרונות שאותן נשאל הנבחן מייצגות את רמתו.
כל הנבחנים מתחילים בשאלה ברמה בינונית, ממנה מטפסים המצטיינים לשאלות הקשות שעל פתרונן ניתן הניקוד הגבוה ביותר, בעוד החלשים מקבלים שאלות קלות יותר.
בישראל ישנם כיום 16 מוסדות עם מסלול MBA וכמעט כולם מחייבים ציון GMAT, אך ברובם ניתן לקבל פטור על סמך לימודים קודמים (תואר ראשון בהצטיינות, תואר שני אחר ועוד) רובם מסתפקים בציון החלק הכמותי בלבד או מקנים לו משקל רב יותר.
המוסדות בישראל אינם לוקחים בחשבון את ציון החיבורים.
השקלול בין ציון התואר הראשון, שגם הוא מרכיב בתנאי הקבלה לתואר שני, לבין ה-GMAT משתנה ממוסד אקדמי אחד למשנהו.
אוניברסיטאות אשר מחזיקות בתוכניות מיוחדות, כגון תוכנית למנהל עסקים למנהלים בכירים (Executive MBA), לרוב לא מחייבות את המועמדים במבחן GMAT או בציון סף כלשהו.
בדומה לכך, רוב המכללות האקדמיות, כגון המכללה האקדמית נתניה והמכללה למינהל, מחייבות ציון GMAT, אך ציון זה נמוך למדי.
כיום נבחנים בישראל כ-2,500 סטודנטים בשנה במבחן זה, רובם במטרה ללמוד בישראל ורק כמה מאות פונים ללימודי MBA בחו"ל.
בישראל פועלים מכונים רבים המכינים לקראת הבחינה.
GOCE (ראשי תיבות של Gravity Field and Steady-State Ocean Circulation Explorer) היה לוויין מחקר שנועד למפות את שדה הכבידה והגיאואיד של כדור הארץ.
לאחר דחיות של קרוב לחצי שנה שנבעו מתקלות, שוגר הלווין על ידי סוכנות החלל האירופית ב-17 במרץ 2009 מקוסמודרום פלסצק שברוסיה באמצעות משגר רוקוט.
הלווין נשא עליו גרדיומטר המאבחן שינויים קלים בכבידת היבשות והימים, במטרה להכין מפות גרוויטציה מדויקות של כדור הארץ.
תוצאות המדידות ישמשו, בין היתר, למעקב אחר זרמי מים באוקיינוסים, מדידות של גובה המים והטמפרטורה, ומכאן - למעקב אחר השפעתם על האקלים הנוכחי ולחיזוי.
הלווין ביצע תמרון יציאה משירות בצורה לא מבוקרת וכניסה לאטמוספירת כדור הארץ ב- 11 בנובמבר 2013 (כך שמקום נפילת חלק ממרכיביו לא היה מתוכנן מראש).
תנאי ייצור נאותים, Good Manufacturing Practice, או GMP הם חלק ממערכת איכות המבקרת את מערך הייצור והבדיקה של תעשיות הפרמצבטיקה, המזון והמכשור הרפואי.
GMPs הם הקווים המנחים את שלבי הייצור והבדיקה המשפיעים על איכותו של המוצר הסופי.
ארצות רבות, חוקקו והתקינו נוהלי GMP משלהן, אך המאפיינים הבסיסיים נשארו זהים בין המדינות ומטרתם היא להבטיח את איכותו של המוצר הרפואי על מנת לשמור על בריאותו של הצרכן הסופי.
ישנן מספר גרסאות שונות של נוהלי GMP בעולם.
עם זאת, על כולן לשמור על מספר עקרונות בסיסיים:
כל תהליכי הייצור חייבים להיות מוגדרים ומבוקרים.
על כל התהליכים הקריטיים להיות מתוקפים על מנת להבטיח עקביות והתאמה לדרישות.
כל תהליכי הייצור נדרשים להיות מבוקרים, וכל שינוי בתהליך צריך לעבור את הבדיקות הנדרשות.
כל שינוי בתהליך המשפיע על איכות המוצר הסופי דורש הוכחה לנחיצותו.
כל ההוראות והתהליכים צריכים להיות כתובים בשפה ברורה שאינה משתמעת לשתי פנים (Good Documentation Practices).
עובדי הייצור נדרשים להיות מיומנים מספיק על מנת לבצע את התהליכים הנדרשים.
יש לתעד את תהליך הייצור של כל מנה (כולל השילוח) בדרך ברורה ונגישה.
השילוח צריך להתבצע כך שייגרם נזק מועט ככל האפשר למוצר.
נדרשת מערכת המסוגלת לבצע החזרה של כל מוצר סופי מהמדף וממערך האספקה.
תלונות על המוצר הסופי דורשות חקירה וייעול המוצר, בהתאם לתלונה, על מנת למנוע הישנות המקרה.
נוהלי GMP אינם הוראות עבודה מסודרות אלא קווים כלליים שכל חברה צריכה לעמוד בהם לפי הבנתה ודרכי הייצור שלה.
ישנן דרכים רבות בהן ניתן ליישם את נוהלי GMP ובאחריות החברה לקבוע את הדרך היעילה ביותר ליצירת תהליך איכותי.
GMPs נאכפים בארצות הברית על ידי מנהל המזון והתרופות האמריקאי, תחת סעיף 501(B) בחוק הפדרלי למזון, תרופות ומוצרי קוסמטיקה מ-1983. התקנות השתמשו בביטוי current good manufacturing practices - cGMP על מנת לתאר את הקווים המנחים המפורטים בחוק.
פועל יוצא של החוק הוא שבתי משפט יכולים לקבוע שמוצר מסוים הוא פגום, למרות שאינו עובר על שום דרישה רגולטורית, אך ורק מכיוון שתהליך הייצור לא בוצע לפי הסטנדרטים בתעשייה.
מיוני 2010 נוהלי cGMP הוחלו, בארצות הברית, גם על תעשיית תוספי המזון הדיאטטיים.
גרסת ארגון הבריאות העולמי ל־cGMP מיושמת ביותר ממאה מדינות ברחבי העולם, במיוחד במדינות המתפתחות.
נוהלי ה-cGMP של האיחוד האירופי ושל מדינות מפותחות כגון: אוסטרליה, קנדה, יפן וסינגפור דומים לאלו של ארגון הבריאות העולמי.
בבריטניה, החוק הבריאותי מכיל את רוב נוהלי ה־cGMP אך נקרא "המדריך הכתום" על שם צבע הכריכה של חוברת הנהלים.
באיחוד האירופי, הפיקוח על ה-GMP מבוצע על ידי סוכנויות רגולטריות לאומיות.
באיראן ובהודו, הפיקוח נעשה על ידי רשויות מקומיות, אך מדווח לרשות המרכזית לבקרה על תרופות.
כל אחד מהמפקחים מבצע בדיקה שגרתית בחברות על מנת להבטיח שהמוצר מיוצר בצורה בטוחה ונכונה.
בנוסף, בארצות רבות מבוצע תהליך של אישור מקדים (PAI) לבדיקת התאמה לנוהלי GMP לפני הוצאת מוצר חדש לשוק.
סוכנויות רגולטריות (כולל הFDA והרבה סוכנויות ברחבי אירופה) רשאיות לבצע בדיקות פתע, בנוסף לבדיקות המתוכננות מראש.
בדיקות הFDA בדרך כלל מבוצעות ללא התראה, אך ישנם חוקים הדורשים שהביקור יהיה ב"זמן סביר".
בתי משפט קבעו, שכל זמן שהחברה פתוחה לפעילות מוגדר כ"זמן סביר".
מספר תקני ייצור אחרים הם חלק במערכת האיכות לה שייכים נוהלי GMP:
(GLP (Good laboratory practice למעבדות המבצעות ניסויים לא-קליניים.
(GCP (Good clinical practice לבתי חולים ומרפאות המבצעים ניסויים קליניים של תרופות חדשות על בני אדם.
(GRP (Good regulatory practice, לצורך בקרה על תהליכי הניהול והתעוד.
באופן כללי, כל הנהלים המוזכרים מעלה ועוד מצוינים כדרישות GxP, שכולם עוקבים אחר אותם קווים מנחים.
בארצות הברית, נוהלי הייצור של המכשור הרפואי דומים יותר לנוהלי הISO ולא לנוהלי ה־cGMP.
הביקורת והאכיפה של הנהלים נעשית על ידי יחידת הפיקוח של משרד הבריאות.
בביקורות נבדקת התאמת מערכת האיכות והתשתיות במפעל לכללי ה-GMP הבינלאומיים (כאשר נקודת הייחוס היא מדריך ה-GMP של ארגון ה-PIC/S - Pharmaceutical Co-operation Inspection Scheme).
הביקורות נחלקות לביקורות מקדימות לאישור מפעל או קו ייצור חדש, ביקורות תקופתיות במפעלים מאושרים וביקורות לבדיקת חשד להפרה חמורה של תנאי הייצור הנאותים.
קשת היצרנים שבפיקוח היחידה נעה בין מפעלי תרופות, מפעלים ביוטכנולוגיים, מפעלי גזים רפואיים ומפעלי כימיה המייצרים חומרי גלם פעילים.
חלוקה נוספת שניתן לעשות היא בין מפעלים מייצאים הנמצאים גם בפיקוח של רשויות בריאות זרות, לבין מפעלים שכל תוצרתם מיועדת לישראל ושנמצאים אך ורק בפיקוח משרד הבריאות הישראלי.
יחידת הפיקוח אחראית לבקר גם מפעלים שכל תוצרתם מיועדת לייצוא ומפעלים בחו"ל של יצרנים ישראלים המייצרים תכשירים הרשומים בישראל בלבד.
בהודעה לעיתונות שהוציא משרד הבריאות ביוני 2009, הכריז המשרד על השגת הסכם אשר יפטור את יצואני התרופות הישראלים מביצוע בדיקות מעבדה נוספות על אדמת אירופה.
ההסכם נכנס לתוקף בשנת 2010. ישראל היא המדינה הראשונה שאינה מועמדת לכניסה לאיחוד האירופי שהצליחה להשיג הסכם מסוג זה.
בשנת 2016, בעקבות גילוי סלמונלה בדגני בוקר של חברת "תלמה", ביטל משרד הבריאות באופן זמני את היתר ה-GMP של החברה.
בשנת 2022, בעקבות גילוי סלמונלה בכמה מוצרים של חברת "שטראוס", ביטל משרד הבריאות באופן זמני את היתר ה-GMP של החברה.
GNOME Keyring (מאנגלית: מחזיק המפתחות של GNOME) היא יישום האחראי על ביטחון המידע בסביבת העבודה GNOME, היישום שומר את המידע הרגיש (שמות משתמשים וסיסמאות, מפתחות פרטיים, ועוד) במקום אחד ובכך מונע את הצורך של תוכניות אחרות לשמור את המידע הרגיש בעצמן.
המידע הרגיש מאוחסן בצורה מוצפנת בקובץ מפתח הממוקם בתיקיית הבית של המשתמש.
כל עוד לא שונה הדבר, מפתח ההצפנה הוא סיסמת המשתמש, דבר זה נעשה כדי למנוע מהמשתמש את הצורך לזכור סיסמה נוספת.
היישום הוא מסוג Daemon, ומשתמש בתהליך הנקרא "gnome-keyring-daemon".
תוכניות שונות מתקשרות איתו דרך D-Bus.
בין השאר תוכנה בשם GNOME Keyring Manager (בממשק גנום העברי סיסמאות ומפתחות הצפנה) לניהול המפתחות.
GNOME Shell הוא ממשק המשתמש בסביבת שולחן העבודה GNOME מגרסה 3 ואילך.
GNOME Shell שוחרר ב־6 באפריל 2011 והחליף את לוח GNOME ורכיבי תוכנה אחרים שקדמו לו.
הממשק מספק יכולת ניהול חלונות והרצת תוכניות.
הוא נועד להציע חוויה שונה למשתמש מהממשקים שקדמו לו.
GNOME Shell משתמש במנהל החלונות Mutter, המבוסס על Metacity ועל ערכת הכלים Clutter, כדי לספק הנפשות חזותיות התומכות בהאצת חומרה.
GNOME Shell משוחרר תחת הרישיון הציבורי הכללי של גנו (GNU GPL).
GNOME Shell ניתן לשינוי באמצעות הרחבות אשר ניתן להתקין באמצעות אתר שנועד לכך.
בין ההרחבות הפופולריות ניתן למצוא הרחבות לתחליף עבור מעבר בין חלונות באמצעות צירוף המקשים Alt + Shift, תפריט דמוי תפריט GNOME 2 ללוח העליון, כפתור להצגת שולחן העבודה ועוד.
GN-108036 היא גלקסיה רחוקה שנתגלתה ואושרה על ידי טלסקופ סובארו ומצפה הכוכבים קק שבהוואי.
המחקר שלה הושלם גם על ידי טלסקופ החלל האבל וטלסקופ החלל שפיצר.
לאחר ההתגלתה, היא הוכרזה כגלקסיה הרחוקה ביותר במקום BDF-3299. בשנת 2012 התגלתה גלקסיה SXDF-NB1006-2 שהיא רחוקה עוד יותר.
הגלקסיה בעלת הסחה לאדום של 7.2 , כלומר שלאור לקח 12.9 מיליארד שנים להגיע לכדור הארץ, הווה אומר שהיא נוצרה 750 מיליון שנה לאחר המפץ הגדול.
גלקסיה זו מייצרת כוכבים בשיעור גבוה, של כ-100 מסות שמש בשנה.
GN היא דגם של מכונית בריטית מסוג סייקלקאר, אשר יוצרה על ידי מהנדס ומעצב המכוניות הבריטי הנדי גודפרי ושותפו, מהנדס ומעצב מכוניות הבריטי ארצ'יבלד פרייזר נאש, בין השנים 1910 -1925 בתצורות: קבריולה ומכונית מרוץ.
סך הכול יוצרו כ-200 יחידות.
מכוניות מרוץ פתוחות - 1 מושב
דגמי "GN" הוגדרו מכוניות "Cyclecar" שפירושו: מכוניות קלות, ספורטיביות שיוצרו בין השנים 1910 - 1925 כדי למלא את החלל שנוצר בייצור, בין אופנוע ומכונית.
הדגמים בקטגוריה של המכוניות הקטנות הוגבלו למשקל בין 150-300 ק"ג ולמנוע עד נפח 750 סמ"ק.
GLOW היא סדרת קומדיה אמריקאית אשר נוצרה על ידי ליז פלייהייב וקרלי מנש.
הסדרה היא גרסה בדיונית של דמויות וגימיקים של האיגוד המקצועי להיאבקות נשים משנות ה-1980, ארגון Gorgeous Ladies of Wrestling (GLOW) אשר הוקם במקור על ידי דייוויד מקליין.
העונה הראשונה כוללת 10 פרקים ויצאה בנטפליקס ב-23 ביוני 2017. ב-10 באוגוסט 2017, נטפליקס חידשה את הסדרה לעונה שנייה בת 10 פרקים, שיצאה ב-29 ביוני 2018, ולעונה שלישית שעלתה לאוויר ב-9 באוגוסט 2019 וכוללת 10 פרקים גם היא.
הסדרה חודשה לעונה רביעית ואחרונה, אולם הפקתה נעצרה ובאוקטובר 2020 "נטפליקס" הפכה את החלטתה וביטלה את הסדרה.
בלוס אנג'לס ב-1985, רות ויילדר היא שחקנית מתחילה, אשר מגיעה לאודישן יחד עם עוד עשרות נשים צעירות, ומגלה שמדובר בתוכנית היאבקות מקצועית (GLOW).
היא מתכתשת עם הבמאי סם סילביה בשל נטייתה למשחק יתר.
כאשר חברתה הטובה ביותר לשעבר, וכעת אויבתה הגדולה ביותר, כוכבת אופרת הסבון לשעבר דבי איגן מגיעה לזירה, העימות ביניהן מבטיח להיות הגורם להצלחת או מפלת התוכנית.
אליסון ברי - רות "Zoya the Destroya" ויילדר
בטי גילפין - דבי "Liberty Belle" איגן
סידל נואל - צ'רי "Junkchain" באנג
בריטני יאנג - כרמן "Machu Picchu" וייד
מארק מארון - סם סילביה
ג'קי טון - מלאני "מלרוז" רוזן
קייט נאש - רונדה "בריטניקה" רי'רדסון
בריט ברון - ג'סטין "Scab" ביאג'י
כריס לואוול - סבסטיאן "Bash" הווארד
באשיר סלאחודין - קית' באנג
ריץ' סומר - מארק איגן
קימי גייטווד - סטייסי "אתל רוזנבלט" בסוויק
רבקה ג'ונסון - דון "עדנה רוזנבלט" ריבקה
סוניטה מאני - ארת'י "Beirut the Mad Bomber" פרמקומאר
קיה סטיבנס - תמ'ה "The Welfare Queen" דוסון
גייל רנקין - שילה "the She Wolf"
אלן וונג - ג'ני, "Fortune Cookie" שאיי
מריאנה פלקה - רג'י "וVicky the Viking" וולש.
בנוסף לקיה סטיבנס, אשר נאבקה בשם "אוסום קונג" (Awesome Kong) בתחרויות TNA, ובתור Kharma ב-WWE, מספר מתאבקות ומתאבקים מקצועיים הופיעו בהופעות אורח במהלך העונה.
האלק הוגאן, ריק פלייר, וגורג'ס ג'ורג' מופיעים בקטעי ארכיון בפרקים 1 ו-4.
הרעיון לסדרה הגיע כאשר פלייהייב ומנש, שבאותו הזמן חיפשו לעשות תוכנית חדשה שבמרכזה נשים, נתקלו בסרט התיעודי משנת 2012 GLOW: The Story of the Gorgeous Ladies of Wrestling.
לפני שיצרו את הסדרה, שתי היוצרות מעולם לא שמעו על GLOW, והן אהבו את הרעיון להפוך אותו לבסיס לגרסה בדיונית בסדרה.
הן ראו זאת כדרך לחקור את התוצאות של התנועה לשחרור האישה של שנות ה-1970, ולשאול את השאלה: "האם זה עבד?
האם המצב השתפר?" ולצורך כך, היה זה היה חשוב עבור הסדרה לשמור על המתח בין השאלות, האם הליגה ניצלה נשים, או העצימה אותן?.
אורסולה היידן, הבעלים של חברת GLOW, שימשה כיועצת בסדרה.
היידן גם הייתה משתתפת במופע GLOW המקורי בשנות ה-1980 קידום בתור Babe, the Farmer's Daughter (בייב, בת האיכר).
צ 'אבו גררו ג'וניור ממשפחת המתאבקים המפורסמת גם שימש כיועץ על הסדרה ועזר לאמן את השחקניות.
דודו מנדו גררו שירת באותו התפקיד בסדרה המקורית.
בספטמבר 2019 הסדרה חודשה לעונה רביעית ואחרונה.
הפקת עונה זו הושבתה לאחר כשלושה שבועות במרץ 2020 בעקבות מגפת הקורונה, לאחר השלמת צילומי פרק אחד.
באוקטובר 2020, יוצרי הסדרה הכריזו כי העונה הרביעית בוטלה והיא לא תושלם או תשודר.
זאת בעקבות אתגרים הנוגעים למגפה, בהם קושי במניעת התפרצות הנגיף בסצנות היאבקות, עלויות הפקה גבוהות יותר ופער זמנים גדול מדי שנוצר מאז העונה הקודמת.
גרסת קאבר של השיר של Quiet Riot "Cum On Feel the Noize" ליווה את הטריילר של הסדרה.
קאברים על ידי צוות השחקנים כוללים את השיר של The Thompson Twins, "Hold Me Now", ו-"This Is One of Those Moments" של ברברה סטרייסנד.
GLOW זכתה לשבחים על ידי המבקרים, וקיבלה דירוג של 95% באתר Rotten Tomatoes, שם קונצנזוס הביקורת הייתה "עם פרטים תקופתיים מדויקים של שנות ה-1980, כתיבה מאלפת, וקאסט הורס, GLOW זוהרת בבהק." הסדרה קיבלה ציון באתר Metacritic של 81 מתוך 100, בהתבסס על 37 מבקרים.
דארן פרניץ' מאנטרטיינמנט ויקלי נתן לעונה הראשונה ציון A (מצוין), וכינה אותה יצירת מופת.
סופי גילברט מכתב העת The Atlantic אמרה, "זה פשוט כיף לראות נשים עושות כל כך הרבה כיף.
GLOW לוקחת בעלות מלאה על הקאמפ שלה, ועל האסתטיקה הראוותנית, ומתחת לנצנצים היא [תוכנית] חכמה וחתרנית."
הסדרה זכתה לתגובות מעורבות מצד חלק ממתאבקות GLOW המקוריות.
חלק החמיאו לתלבושות, ואחרות ביקרו את הייצוג של הבמאי כאחר מאוד מהמקור, וכן פרטים אחרים הקשורים לייצוג GLOW המקורי.
אחרות שמחו שמדובר בתוכנית בידורית, שניתן ליהנות "מהשילוב בין עובדות לבדיה".
GMC שבט (בספרדית: GMC Chevette) היא מכונית משפחתית, מתוצרת General Motors do Brasil (שם רשמי: "General Motors do Brasil Ltda") חברת-בת של ג'נרל מוטורס, אשר יוצרה בארגנטינה בין השנים 1992–1995 בברזיל.
דגם "GMC שבט" יוצר לפי פלטפורמה "GM T platform (1973)" של ג'נרל מוטורס, פלטפורמה משותפת לדגמי : שברולט שבט, "Opel Kadett" , אופל K 180 ו-"Isuzu Gemini" .
סוג מנועים: מנועי בנזין, מנוע דיזל.
טנדר מהסדרה נמכר בשם "Chevrolet 500".
דגמי "GMC שבט" שווקו בברזיל על ידי סוכנים של שברולט ורנו.
GM HydroGen3 הוא מיניוואן קומפקטי עם מנוע חשמלי הפועל באמצעות תא דלק מימן המשמש לבדיקה, מתוצרת יצרן הרכב הגרמני אופל , שהייתה באותו זמן חברת בת של קונצרן הרכב ג'נרל מוטורס (לימים נמכרה לקבוצת PSA), אשר יוצר בין השנים 2001 – 2006 בגרמניה.
מיניוואן - הפועל באמצעות תא דלק מימן.
גוף הדגם מבוסס על דגם "Opel Zafira" מתוצרת אופל.
מערכת אחסון דלק: ישנן שתי מערכות אחסון מימן: מימן נוזלי: מכל מימן מפלדת אל - חלד, המותקן לפני הציר האחורי מתחת למושב האחורי, מימן דחוס ב-700 בר.
מערכת משיכה חשמלית: מנוע חשמלי תלת פאזי אסינכרוני עם אלקטרוניקה כוח משולבת והילוך פלנטרי, מתח פעולה: 250-380 וולט, תפוקה: 60 קילוואט, מומנט: 215 נאנומטר.
יוצרו שתי גרסאות של דגם "GM HydroGen3" אשר היו שונות באגירת המימן.
בגרסה הראשונה היה מכל של 68 ליטר למימן נוזלי.
הגרסה השנייה הייתה עם מכלי לחץ מימן שהחזיקו כ-2.8 ק"ג של מימן.
דגם זה הספיק ל-270 ק"מ מרחק נסיעה.
GLSEN (לשעבר: Gay, Lesbian & Straight Education Network) הוא ארגון חינוך אמריקאי שמטרתו לסיים בריונות, הטרדה ואפליה על רקע נטייה מינית, זהות מגדרית והבעה מגדרית ולקדם הכלה, השתלבות ומודעות במערכת הבית ספרית.
הארגון נוסד ב-1990 בבוסטון, וכיום מטהו נמצא בניו יורק ובבעלותו משרד מדיניות ציבוריות בוושינגטון די.
נכון ל-2018, ישנן 39 שליחויות של GLSEN ב-26 מדינות בארצות הברית שמכשירים 5.000 תלמידים, מחנכים ואנשי חינוך בכל שנה.
השליחויות גם מספקות תמיכה ליותר מ-4,000 מועדוני בתי ספר הידועים בתור Gay-Straight alliances, שמטפלים בנושאים כגון הצקה, בריונות והטרדה בבתי הספר.
בעזרת מחקרים (שנעשים בין היתר על ידי הארגון עצמו), GLSEN פיתח מקורות, מערכי שיעור ותוכניות פיתוח אישי למורים המדריכים איך לעזור לתלמידים להט"בים.
מחקרים מראים שבשל בריונות ואפליה, תלמידים להט"בים רבים נמנעים מלהגיע לבית ספר, מה שיכול להוביל לקשיים וכישלונות לימודיים.
בשל בעיה זו, GLSEN מקדם חוקים ומדיניויות נגד בריונות המכלילים תלמידים להט"בים.
GLSEN עבד עם מחלקות החינוך, המשפטים והבריאות ושירותי האנוש של ארצות הברית על מנת ליצור מודלים ומדיניויות לתמיכה בתלמידים ומורים להט"בים.
GLSEN הגדירו את Safe Schools Improvement Avt כהישגם החקיקתי הגדול ביותר.
דגם "GM HydroGen4" הוא ממשיך דרכו של רכב תאי הדלק "HydroGen3" שפותח על ידי ג'נרל מוטורס / אופל והוצג בשנת 2007 בתערוכת המכוניות הבינלאומית ("International Motor Show Germany" ) בפרנקפורט.
"GM HydroGen4" מוגדר כ-קרוסאובר 5 דלתות - הפועל באמצעות תא דלק מימן.
גוף הדגם מבוסס על דגם "שברולט אקווינוקס" ("Chevrolet Equinox" מתוצרת יצרנית הרכב האמריקאית שברולט, חברת בת של ג'נרל מוטורס.
לדגם "GM HydroGen4" תא דלק "GM" (ג'נרל מוטורס) עם 440 תאים ותפוקה של 93 קילוואט.
מנוע ההנעה ההיברידי מכיל גם סוללת ניקל מתכת-הידריד עם תכולת אנרגיה של 1.8 קילוואט / שעה וכוח של 35 קילוואט.
המנוע סינכרוני תלת פאזי עם הספק רציף של 73 קילוואט.
הספק השיא של המנוע הוא 94 קילוואט.
דגם "GM HydroGen4" פועל בטווח הטמפרטורות: C° 25 - צלזיוס עד 45 צלזיוס.
GMC דהנאלי XT הוא טנדר היברידי מהודר, המוגדר כמכונית קונספט מתוצרת GMC, חברת בת של קונצרן הרכב האמריקאי ג'נרל מוטורס אשר הוצג בשנת 2008 בארצות הברית
דגם "GMC דהנאלי XT" הוצג לראשונה בתערוכות הרכב בשיקגו ("Chicago Auto Show" ) בשנת 2008
טנדר - קבינה כפולה, 4 דלתות
סוגי הנעות: הנעה קדמית 4x2, הנעה כפולה 4x4
GMC מוטורהום (באנגלית : GMC motorhome) היא מכונית הבנויה על שלדה של מיניבוס המשמשת כקרוואן (מעונוע) מתוצרת GMC חברת בת של קונצרן הרכב האמריקאי ג'נרל מוטורס אשר יוצרה בין השנים 1972–1978 בארצות הברית.
סוג הנעה : הנעה קדמית
בלמים : בלמי דיסק קדמיים ובלמי תוף ב-4 הגלגלים האחוריים
קיבולת מכל דלק - 95 ליטר
מסגרת גוף הרכב הותקנה על מסגרת סולם הפלדה של השלדה באמצעות מבודדי גוף.
בניית הגוף מורכבת ממסגרת קשיחה העשויה מפלטות אלומיניום מרותכים.
הרצפה הייתה של דיקט ימי.
לוחות הגוף עשויים פלסטיק מחוזק בסיבים (פיברגלס).
תאים תחתונים אחוריים מספקים מקום לגנרטורים.
בקדמת הרכב לא היו דלתות של נהג או של נוסע.
דלת חללית בצד ימין סיפקה גישה לתא הנוסעים הראשי.
בחלק האחורי של הרכב ניתן היה להסיר את כל הלוח האחורי על ידי שחרור סדרה של ברגים, ולאפשר התקנה או הסרה של מיטות, מכשירים ושאר פריטים מגושמים אחרים.
בחלק האחורי של הרכב הותקן מכל מים לשתייה - 110 ליטר
GMC אסטרו (באנגלית : GMC Astro) היא סדרת משאיות כבדות כולל משאיות סמי-טריילר מתוצרת GMC חברת בת של קונצרן הרכב האמריקאי ג'נרל מוטורס אשר יוצרו בין השנים 1956–1954 בארצות הברית.
דגם כמעט זהה אשר יוצר על ידי שברולט בין השנים 1970–1980 קרוי "Chevrolet Titan"
מנוע קדמי "אף שטוח" בתצורה "Cab over"
סוגי הנעות : הנעה אחורית 4x2, הנעה 6x4
דגמי "GMC אסטרו" דורגו ב"דרגה 8" (המשקל הטעון המרבי של המשאית) ("Truck classification" ) לפי הדירוג האמריקאי
GN-z11 היא גלקסיה מוסחת לאדום, שנמצאת בקבוצת הכוכבים הדובה הגדולה שנתגלתה על ידי הקוסמולוג גבריאל ברמר.
עד לשנת 2022, נחשבה הגלקסיה GN-z11 לגלקסיה העתיקה והרחוקה ביותר ביקום הנצפה, והיא נמצאת במרחק של כ־32 מיליארד שנות אור מכדור הארץ.
באותה שנה נתגלתה גלקסייה רחוקה יותר, בשם HD1.
GN-z11 היא בת 13.4 מיליארד שנים, כלומר היא נוצרה כ־400 מיליון שנים בלבד אחרי המפץ הגדול.
כתוצאה מכך, המרחק של הגלקסיה שנוי במחלוקת בקרב האסטרונומים, שכן כיצד אור יכול לנוע מרחק של 32 מיליארד שנות אור בזמן של 13.4 מיליארד שנים בלבד, כלומר המהירות במקרה הזה גדולה פי 3 ממהירות האור.
הגלקסיה זוהתה לראשונה על ידי צוות החוקר נתונים על קרינת הרקע הקוסמית.
הגלקסיה נצפתה ונחקרה על די טלסקופי החלל האבל, שפיצר, צ'נדרה וניוטון, אשר השתתפו בתוכנית החוקרת את היווצרותן והתפתחותן של גלקסיות קדומות ביקום המוקדם.
אחת הגלקסיות שחקרו והתמקדו הייתה GN-z11.
במרץ 2016 הכריז הצוות על מסקנות המחקר, שלפיהן הגלקסיה החדשה היא הרחוקה ביותר אשר אי פעם התגלתה, ונמצאת במגבלת המרחק האסטרונומי של טלסקופ החלל האבל.
בנוסף לכך הודיעו שהגלקסיה היא העתיקה והמבוגרת ביותר ביקום הנצפה, אשר נוצרה ממש בתחילת היקום.
GNU AGPL (בשם המלא באנגלית: GNU Affero General Public License) או רישיון גנו הציבורי הכללי של אפרו הוא רישיון חופשי מסוג copyleft שפורסם על ידי המוסד לתוכנה חופשית בנובמבר 2007, ומבוסס על הרישיון הציבורי הכללי של גנו, בגרסה 3 וכן על רישיון AGPL.
קרן התוכנה החופשית המליצה לשקול את GNU AGPLv3 לכל תוכנה שתופעל בדרך כלל ברשת.
(תרגום: רישיון GNU AGPL הוא גרסה שונה של הגרסה הרגילה של GNU GPL 3. יש לה דרישה נוספת: אם אתה מריץ תוכנית ששונתה בשרת ונותן למשתמשים אחרים לתקשר איתה שם, על השרת שלך לאפשר להם גם להוריד את קוד המקור המתאים לגרסה שהשתנה.
מטרת GNU AGPL היא למנוע בעיה שמשפיעה על מפתחי תוכנות חינמיות המשמשות לעיתים קרובות בשרתים.)יוזמת הקוד הפתוח אישרה את GNU AGPLv3 כרישיון קוד פתוח במרץ 2008 לאחר שחברת Funambol הגישה אותו לביקורת באמצעות המנכ"ל שלה אז, פבריציו קפוביאנקו.
רישיונות GNU AGPLv3 ו-GPLv3 כוללים כל אחד מהם סעיפים (בסעיף 13 של כל רישיון) המשיגים יחד סוג של תאימות הדדית לשני הרישיונות.
באופן זה, מאפייני ה-Copyleft של כל רישיון מוגמשים על מנת לאפשר הפצת שילובים כאלה.
דוגמאות ליישומים תחת GNU AGPL
Stet הייתה התוכנה הראשונה שידוע כי יצאה תחת GNU AGPL, ב-21 בנובמבר 2007, והיא התוכנה הידועה היחידה ששימשה בעיקר לייצור רישיון משלה.
ארמין רונאצ'ר, מפתח Flask, ציין ב-2013 כי GNU AGPL הוא "הצלחה גדולה, במיוחד בקרב חברות הזנק" מאחר שהוא מאפשר רישוי מסחרי כפול למפתח המקורי בלבד, ונתן כדוגמאות את: Humhub, MongoDB, Odoo, RethinkDB, Shinken, Slic3r, SugarCRM, ו-WURFL.
MongoDB נטשה את ה-AGPL בסוף שנת 2018 לטובת "רישיון ציבורי בצד השרת" (SSPL), וריאציה של GPLv3 שמחייבת את מי שמספק תוכנה כשירות, גם לספק גם את קוד המקור של כל התוכנות עליהן מתבסס אותו השירות, כך שניתן יהיה לשחזר את השירות כולו ולא רק את התוכנה הנקודתית.
ה-SSPL נדחה על ידי יוזמת הקוד הפתוח ונאסר על ידי דביאן וגם על ידי פרויקט פדורה, בטענה שכוונת הרישיון היא להפלות לרעה ספקי מחשוב ענן שמשתמשים בתוכנה לספק שירות, אך לא רכשו מסחרית את אותה התוכנה.
Héctor Martín Cantero מתח ביקורת על ה- GPL של אפרו על היותו EULA וגורם לתופעות לוואי.
GNX הוא אלבום האולפן השישי של הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר.
הוא יצא לאור כאלבום הפתעה באמצעות PGLang ואינטרסקופ רקורדס ב-22 בנובמבר 2024. האלבום קרוי על שמו של מודל המכונית Buick Regal והוא העוקב ל-Mr.
Morale & the Big Steppers שיצא בשנת 2022. זה אלבומו הראשון לאחר עזיבתו מטופ דואוג אנטרטיינמנט ואפטרמת' אנטרטיינמנט.
הראפר האמריקאי קנדריק לאמאר הוציא את אלבום האולפן החמישי שלו, Mr.
Morale & the Big Steppers, ב-13 במאי 2022, לתשבחות והצלחה מסחרית.
Morale & the Big Steppers היה אלבומו האחרון של לאמאר עם טופ דואוג אנטרטיינמנט, בה הוחתם ב-2005. לפני שסכסוכו עם הראפר הקנדי דרייק הסלים מחדש, הוא עזב בשקט את אפטרמת' אנטרטיינמנט וחתם על הסכם רישוי ישיר עם המפיצה שלה, אינטרסקופ רקורדס.
לאמאר הוציא חמישה סינגלים עצמאיים במהלך הפרק האחרון של הסכסוך שלהם, כולל הלהיטים שהגיעו לצמרת בילבורד הוט 100, "Like That" ו-"Not Like Us".
לאמאר כלל בווידאו קליפ של השיר האחרון טיזר לשיר חדש, אשר מעריציו של לאמאר צפו כי עתיד להיכלל באלבום החדש.
שיר זה התגלה כרצועה השנייה באלבום, "Squabble Up".
שמועות סביב אלבומו הקרוב של למאר החלו לצוץ; אף על פי כן, חלקם נדחו על ידי שותפים קרובים.
לאחר שהכריז שהוא נבחר להופיע במופע המחצית של הסופרבול בשנת 2025, לאמאר פרסם בהפתעה שיר בשם "Watch the Party Die" בחשבון האינסטגרם שלו.
ברולינג סטון נאמר שהרצועה מרמזת כי אלבומו הבא עתיד לצאת בקרוב.
ב-Dazed, לעומת זאת, נחזה שהוא מתכונן לעידן "אסטרונומי".
עד אוקטובר, משתפי הפעולה הוותיקים של לאמאר, טרייס מרטין, סיזה וסקולבוי קיו אישרו כי הוא עתיד להוציא מוזיקה חדשה בקרוב.
ב-22 בנובמבר 2024, לאמאר פרסם ללא הודעה מוקדמת טיזר בן דקה לאלבום ליוטיוב ואינסטגרם.
האלבום יצא בהפתעה באמצעות PGLang ואינטרסקופ 30 דקות לאחר מכן.
האלבום זכה לתשומת לב רבה ממבקרים דוברי אנגלית.
באתר Metacritic, המאגד ביקורות ממקורות שונים לציון יחיד, האלבום קיבל ציון משוקלל של 87 מתוך 100, בהתבסס על 22 מבקרים שונים.
האלבום זכה לתשומת לב גם של מבקרים ישראלים.
בביקורת של בן שלו בעיתון הארץ האלבום זכה ל-3 כוכבים מתוך 5, והאלבום זכה לביקורת חיובית בישראל היום.
האלבום זכה גם לתשבחות מאתר ynet.
האלבום הופיע במספר רשימות סוף שנה של מגזינים שונים כאחד מהאלבומים הטובים ביותר של שנת 2024.
האלבום הופיע לראשונה במקום הראשון במצעד הבילבורד 200 ב-7 בדצמבר 2024. זהו האלבום החמישי ברציפות של לאמאר שמגיע לפסגת המצעד.
הוא צבר 319,000 יחידות אלבום שקולות בשבוע הראשון ליציאתו, כאשר 285,000 מתוכן הגיעו מסטרימינג.
עם צאתו, GNX רשם את שבוע הפתיחה השישי בגודלו בשנת 2024 ואת שבוע הסטרימינג השלישי בגודלו לכל האלבומים בשנה זו, עם 379.72 מיליון השמעות רשמיות.
האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים של ARIA באוסטרליה.