tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
היא עבדה את ספרו של אלבר ממי "נציב המלח" (1980) לדרמה טלוויזיונית שביים חיים שירן, שזכתה בפרס בינלאומי של אונסק"ו ובפרס כינור דוד.
כמו כן ביימה מספר סרטים תיעודיים, ביניהם "ילדי היהודים" (1999), אודות ילדים בשואה, מהיבט ייחודי של עולמם לפני המלחמה ובתחילתה.
הסרט זכה במדליית זהב בקטגוריית הסרטים התיעודיים בפסטיבל סרטים עצמאיים בארצות הברית.
כמו כן ערכה את הספר "שלהם הוא הלילה" יחד עם רן שורר, העוסק בילדי רחוב בישראל.
היא ערכה את ספרו של רן שורר "שלך הוא הלילה" על ילדים בחבורות רחוב.
שירן פרסמה מספר סיפורים ושירים פרי עטה, ואת חלקם הקריאה בשנת 1999 בפגישה מעוטת משתתפים של "קבוצת נשים מזרחיות".
עם זאת, רוב שיריה נכתבו למגירה ולא נועדו לפרסום.
כמה חודשים לפני מותה היא מסרה לשולה קשת, אחת הפעילות בקבוצה, כתבי יד של שיריה וביקשה להוציאם לאור.
השירים, המציגים את הפואטיקה של הפמיניזם המזרחי, ראו אור בספר "שוברת קיר" שיצא לאחר מותה.
הספר עורר עניין רב, ומספר ניכר של מאמרי ביקורת נכתבו עליו.
משולבות בו יצירות אמנות של אמניות מזרחיות, והוא הושווה ליצירות של המשוררות המזרחיות אמירה הס, ברכה סרי וחביבה פדיה.
בשנת 1997 אובחנה ויקי שירן כחולה בסרטן השד.
למרות מחלתה, המשיכה להשקיע את כל כישוריה וכוחותיה בקידום רווחה תרבותית וציבורית.
בתחילת שנת 2004 חלה הידרדרות במצבה הבריאותי.
היא נפטרה ב-15 במרץ 2004 ונקברה בבית הקברות האזרחי בקיבוץ עינת.
בשנת 2005, כשנה לאחר מותה, יצא לאור בהוצאת "עם עובד" הספר "שוברת קיר" ובו שירים שכתבה.
בנוסף ערכה מכללת בית ברל כנס לזכרה.
באפריל 2006 נערך המופע "שירקונצרט" של התזמורת האנדלוסית הישראלית לזכרה.
הספר "לאחותי, פוליטיקה פמיניסטית מזרחית" שיצא לאור ב-2007 מוקדש לזכרה.
בפסטיבל הבינלאומי לסרטי נשים רחובות מוענק מדי שנה פרס על שם ויקי שירן לסרט התיעודי הטוב ביותר.
בשנת 2013 ביים יצחק חלוצי את הסרט "שוברת קיר", המספר את סיפור חייה של ויקי שירן.
בשנת 2021 נקראו על שמה של שירן רחובות בתל אביב ובאשדוד.
בירוחם הוחלט רשמית לקרוא רחוב על שמה, אך זה לא יצא לפועל, הרחוב המיועד להיקרא על שמה נקרא על שם הרב שך.
מועדון הכדורגל ויקינג (בנורווגית: Viking Fotballklubb) הוא מועדון כדורגל נורווגי מהעיר סטוונגר.
המועדון הוקם בשנת 1899 בעת שתחום הכדורגל הפך לפופולרי בעולם המערבי.
בשנות ה-30 של המאה ה-20 במדי המועדון שיחק ריידר קוואמן שעד היום נחשב בין הכדורגלנים הבולטים של המדינה.
מועדון זה הוא אחד המועדונים המובילים בנורווגיה עם שמונה אליפויות של ליגת העל הנורווגית, האחרונה מהם משנת 1991 וכן חמישה גביעי מדינה.
המועדון שיחק ברציפות בכל השנים בליגת העל הנורווגית, למעט העונות 1966/1967 ו-1987/1988. המועדון התפרסם מאוד ברמה הבין-לאומית כאשר בעונת הדיחה הקבוצה את צ'לסי מגביע אופ"א.
בעונת ירד המועדון לליגת המשנה הנורווגית, לאחר שסיים במקום האחרון בליגה הבכירה.
בכך חזר לליגת המשנה לראשונה מזה 20 שנים.
בעונת 2018 המועדון סיים במקום הראשון בליגת המשנה וחזר לליגת העל.
ויקימינים הוא מיזם-אחות של ויקיפדיה, המנוהל על ידי קרן ויקימדיה.
ויקימינים הוא מדריך חופשי המתמחה בתחום מיון עולם הטבע.
המיזם משתמש בשמות המדעיים לטיניים של טקסונים ותרגום של שם ניתן בשפות רבות אחרות.
המיזם מוגש תחת רישיון CC-BY-SA.
ויקימינים בעברית, ובשאר השפות השונות (שאינן אנגלית) - אינו קיים לעצמו, אלא מפנה לערך המקביל בוויקיפדיה.
ויקימדיה ישראל היא עמותה המקדמת יצירה והנגשה של ידע חופשי ומהימן לצד צריכה ביקורתית של ידע.
העמותה הוקמה בשנת 2007 כנציגתה הישראלית של קרן ויקימדיה הבינלאומית - קרן אשר מפעילה ומאחסנת את ויקיפדיה לצד מיזמים נוספים של ידע חופשי.
העמותה שייכת לרשת של 40 צ'פטרים (אגודות ויקימדיה מקומיות) מקבילים, הפזורים בארצות שונות ברחבי העולם.
"ויקימדיה ישראל" היא הצ'פטר היחיד של קרן ויקימדיה הפועל בסביבת השפה העברית, בהיותו ממוקם במדינת ישראל.
השפה הנוספת שבסביבתה הוא פועל היא ערבית.
ויקימדיה ישראל פועלת מתוך תפיסה שלפיה ידע חופשי מאפשר חברה שוויונית, דמוקרטית ומגוונת יותר, ברוח חזון קרן ויקימדיה, שנוסח על ידי ג'ימי ויילס: "דמיינו עולם שבו לכל אדם יש גישה חופשית למכלול הידע האנושי.
מטרת-העל של העמותה היא לקדם יצירה והנגשה של ידע חופשי ומהימן, לצד צריכה ביקורתית של ידע, למען החברה הישראלית ועל ידיה.
הקשר בין העמותה לוויקיפדיה ולמיזמי ויקימדיה הנוספים
בהתאם למדיניות קרן ויקימדיה הבינלאומית, העמותה אינה מתערבת בתוכני ויקיפדיה ומיזמי ויקימדיה הנוספים, אלא רק מספקת להם תמיכה.
כחלק מכך, העמותה מטפחת את קהילת עורכי ויקיפדיה, מגייסת ומכשירה עורכים חדשים, מקימה שיתופי פעולה לקידום ידע חופשי, מארגנת אירועים וכנסים, ומקדמת את חשיפת הציבור והתקשורת לוויקיפדיה ולחשיבות הידע החופשי.
תוכנית הקורסים של ויקימדיה ישראל פונה לקהלי יעד שלהם יכולת גבוהה לתרום ידע חופשי דרך מיזמי ויקימדיה, ומציעה להם קורסים ייעודיים, בדגש על קורסים לכתיבה בוויקיפדיה.
הקורסים לכתיבה בוויקיפדיה מחזקים את קהילת ויקיפדיה על ידי הוספת עורכים לשורותיה.
בנוסף, חלק מן הקורסים מחזקים את הקהילה גם באמצעות הגברת הגיוון שלה, משום שהם מקדמים שילוב של אוכלוסיות המצויות בתת-ייצוג בתוכה.
כך למשל, העמותה מפעילה קורסים לנשים להגברת המגוון המגדרי, קורסים לגמלאים להגברת המגוון הגילי, וקורסים לחברי הקהילה האוטיסטית, התורמים להגברת ייצוגם בוויקיפדיה.
תוכנית החינוך: "תלמידים כותבים ויקיפדיה"
במסגרת תוכנית "תלמידים כותבים ויקיפדיה", ויקימדיה ישראל מפעילה השתלמויות מורים ומיזמים להדרכת תלמידים בכתיבה בוויקיפדיה בעברית ובערבית.
התוכנית נועדה לעודד תלמידים להפוך מקוראים פסיביים לעורכים פעילים בוויקיפדיה, וכן לפתח בקרב המשתתפים אוריינות דיגיטלית ומיומנויות כתיבה ומחקר.
על פי רוב, הציון הניתן לתלמידים על תוצריהם בתוכנית מהווה חלק מציון הבגרות שלהם.
התוכנית יוסדה בשנת 2014 ומתקיימת בשיתוף משרד החינוך ומגוון מוסדות חינוך ברחבי הארץ.
תוכנית "ויקיפדיה באקדמיה" תומכת במיזמים אקדמיים שנועדו לתרום ידע לוויקיפדיה ולמיזמי ויקימדיה הנוספים.
מטרת התוכנית היא לאפשר לציבור גישה חופשית לידע ברמה אקדמית, ולספק למוסדות ולסגלים אקדמיים בישראל אפשרות נוחה לשלב בהוראה שלהם חדשנות לצד תרומה לחברה.
התוכנית יוסדה בשנת 2014, והיא כוללת שני מודלים עיקריים של פעולה:
שילוב מטלת סיום של כתיבה בוויקיפדיה בקורסים אקדמיים "רגילים": מודל פעילות זה מתקיים כמעט בכל המוסדות האקדמיים בישראל.
כחלק ממודל הפעילות הזה, העמותה מפעילה את התוכנית "סטודנטים ערבים ויהודים כותבים יחד ויקיפדיה", שבה סטודנטים דוברי עברית וערבית כותבים במשותף ערכים בוויקיפדיה בשתי השפות.
התוכנית נועדה לקדם יצירה משותפת של ידע ולהרחיב את היקף התוכן האיכותי בעברית ובערבית, והיא מתקיימת בתמיכת קרן אדמונד דה רוטשילד.
קורסים אקדמיים ייעודיים בנושא ויקיפדיה ומיזמי ויקימדיה הנוספים: מודל פעילות זה מתקיים באוניברסיטת תל אביב ובאוניברסיטת חיפה.
ויקימדיה ישראל מספקת לקהילת העורכים-המתנדבים של ויקיפדיה העברית תמיכה באמצעות הפקת אירועים ופעילויות חברתיות, מתן הדרכה והענקת חסות ליוזמות של מתנדבים.
בין היוזמות הנתמכות על ידי העמותה נמצא מיזם אלף מילים, שנועד להעשיר את מאגר התמונות החופשיות הזמינות לשימוש בערכי ויקיפדיה.
במסגרת המיזם, מתנדבי ויקיפדיה העברית מטיילים בארץ, מצלמים אתרים ונופים ומשלבים את התמונות בערכי ויקיפדיה.
מדי שנה נערכים בחסות העמותה שני מפגשי קהילה חברתיים לעורכים-המתנדבים של קהילת ויקיפדיה העברית, האחד בקיץ והשני בחורף.
המפגשים מאפשרים לעורכים להם להכיר האחד את השני וכוללים הרצאות, חידונים וציון מסורתי של יום ההולדת לוויקיפדיה באמצעות עוגה מיוחדת.
ויקימדיה ישראל מפתחת חומרי הדרכה בעברית ובערבית בנושא ויקיפדיה, ומנגישה אותם לציבור הרחב.
כחלק מכך, העמותה פיתחה לומדה ראשונה מסוגה בעולם ללימוד עריכה בוויקיפדיה (ב-2015); השיקה את האתר "ويكي ورشة" ("סדנת ויקי"); הפיקה סדרת סרטוני הדרכה (ב-2021); והשיקה קורסים ללימוד עצמי באתר קמפוס IL (ב-2024 וב-2026).
GLAM - שיתופי פעולה עם מוסדות תרבות
לאורך השנים העמותה קיימה שיתופי פעולה עם מגוון מוסדות תרבות (באנגלית - Galleries, Libraries, Archives, Museums - ראשי תבות: GLAM), במטרה לקדם דיגיטציה והנגשה של אוצרות תרבות לציבור הרחב.
בין הארגונים שאתם שיתפה העמותה פעולה בהקשר זה ניתן למנות את הספרייה הלאומית, האיגוד הישראלי לארכיונאות ולמידע ומכון גנזים.
העמותה מקיימת בשיתוף עם הספרייה הלאומית קורס מקצועי לעובדי מוסדות תרבות, העוסק בעבודה עם ויקיפדיה ומיזמי ויקימדיה.
הקורס כולל הכשרה בעריכת ערכים, בהעלאת קובצי מדיה לאתר ויקישיתוף ובשילוב אוספים תרבותיים במאגר ויקינתונים.
בתמיכת ויקימדיה שוודיה, פיתחה ויקימדיה ישראל את "ויקיגלאם דשבורד" - כלי ניטור ומדידה המיועד למוסדות תרבות, ידע ותוכן.
הכלי מאפשר למוסדות לעקוב אחר היקף החשיפה והשימוש בקובצי מדיה שהעלו לאתר ויקישיתוף ולמיזמי ויקימדיה נוספים, ונכון ל-2026, נעשה בו שימוש על ידי 155 מוסדות תרבות ברחבי העולם.
חגיגות העשור הראשון (2013) - לרגל חגיגות העשור הראשון לוויקיפדיה העברית, ויקימדיה ישראל הובילה קמפיין שבמסגרתו כתבי טלוויזיה מובילים הוזמנו לכתוב ערכים בתחומי מומחיותם, ולהעלות את מודעות הציבור לידע חופשי ולמיזם ויקיפדיה.
חגיגות העשור השני (2023-2024) - לרגל חגיגות העשור השני לוויקיפדיה העברית, ויקימדיה ישראל ארגנה כנס בנושא Fake בשיתוף מסלול דאטה ממשל ודמוקרטיה באוניברסיטת רייכמן, בהשתתפות דוברים מעולמות האקדמיה, הממשל, העולם העסקי, התקשורת והחברה.
בראשות העמותה עומד ועד מנהל המפקח על פעילות העמותה.
הוועד נבחר על ידי אספת החברים.
בוועד מכהנים מספר עורכי ויקיפדיה ותיקים וכן אנשי מפתח בתחום המידע והאינטרנט.
נכון לינואר 2026, יושב ראש הוועד הוא איציק אדרי.
תחת הוועד המנהל פועל צוות שכיר שבראשו מנכ"ל או מנכ"לית.
החל מינואר 2023, מנכ"לית העמותה היא מיכל ונדר שוורץ.
נכון ל-2024, הצוות השכיר מונה 7 עובדים שכירים.
העמותה מפעילה גם מנחים-פרילנסרים, וכן עשרות פעילי ידע חופשי המשתלבים בפעילותה בהתנדבות.
מדי שנה נכתבים ונערכים במיזמי העמותה מאות רבות של ערכים בוויקיפדיה.
כך לדוגמה, בכל אחת מן השנים 2024–2025 נכתבו ונערכו במיזמי העמותה כ-3500 ערכים.
ויקימדיה ישראל תומכת במדיניות ממשלתית המאפשרת שחרור תכנים שברשות המדינה.
כחלק מכך, העמותה הייתה שותפה למאבק לשינוי חקיקה, שהסתיים בהחלטת ממשלה תקדימית - החלטת ממשלת ישראל מס' 5268, שפורסמה ב-17 בדצמבר 2012, ושפתחה בפני כל הציבור ללא תשלום את האפשרות להשתמש באופן לא מסחרי בתצלומים, שזכות היוצרים בהם שייכת למדינה, והמצויים באתרי משרדי הממשלה.
בנובמבר 2018 הודיעה העמותה שהעלתה לוויקישיתוף 28,000 תצלומים השייכים לרשות הציבור, שהורידה מארכיון המדינה, אתר קרן קיימת לישראל, ארכיון הפלמ"ח, ארכיון העמותה להנצחת משה שרת והארכיון הציוני המרכזי.
לפני ההעלאה המחודשת, נמחקו דיגיטלית סימני המים שהופיעו עליהם.
האיגוד הישראלי לארכיונאות גינה את הפעולה.
ב-2 ביולי 2014, דובר ויקימדיה ישראל זכה בפרס האריה השואג מטעם איגוד יחסי הציבור בישראל (ISPRA) בקטגוריית טכנולוגיה ומכשירים ניידים, על עבודת יחסי הציבור לציון עשור לוויקיפדיה העברית, שכללה שיתוף פעולה עם ערוץ 2.
החל משנת 2018, ויקימדיה ישראל מחזיקה ב "תו מידות" - תו תקן חברתי המוענק לעמותות בישראל העומדות בקריטריונים של אפקטיביות, יעילות ואימפקט חברתי.
בנוסף, היא כלולה ברשימת העמותות של "עיגול לטובה" - עמותה המעודדת תרומות קטנות לעמותות אחרות, שעמדו בקריטריונים של מנהל תקין ואפקטיביות גבוהה.
ויקי קנפו (נולדה ב-19 ביולי 1960) היא פעילה חברתית ישראלית.
קנפו הייתה מנהיגת מאבק האמהות במשפחות החד-הוריות בשנת 2003 נגד קיצוץ בקצבאות והבטחת ההכנסה שיזם שר האוצר, בנימין נתניהו.
ב-2 ביולי 2003 יצאה קנפו בצעידת מחאה מביתה שבמצפה רמון למשרד האוצר שבירושלים.
את הדרך לירושלים עשתה כשהיא אוחזת בדגל ישראל.
לאחר מסע בן שבוע לאורך 205 קילומטרים, במהלכו הצטרפו אליה אמהות ממשפחות חד-הוריות נוספות, הצטרפה למאהל מחאה של אמהות חד-הוריות באזור משרדי הממשלה בירושלים, ובכך העניקה למאהל זה פרסום ארצי.
בעקבות צעדתה של קנפו, הצטרפו אחרים למעגל המחאה, בהם, בין השאר, נציגי הנכים והקשישים.
מאבקה זכה לסיקור נלהב של התקשורת הישראלית.
מאבקה אף כונה "מהפכת יולי" או "מרד העניים".
מאבקה של קנפו זכה לייעוץ ולתמיכה לוגיסטית מצד גופים ואישים שונים בהם הקרן החדשה לישראל, שתיל, עמותת ידיד, אחותי, ח"כ יולי תמיר ויואל מרשק, ראש האגף למשימות לאומיות בתנועה הקיבוצית.
לחץ ציבורי כבד הופעל על שר האוצר לשנות את מדיניותו.
על אף כמה ויתורים מצידו, שנדחו כבלתי-מספקים על ידי קנפו ושותפיה למאבק, המדיניות לא השתנתה באופן מהותי.
בהמשך המאבק, התגלעו חילוקי דעות במאהל החד-הוריות.
בעוד קבוצת נשים חד-הוריות ירושלמיות דרשה את החרפת המאבק וחסימות כבישים, בחרו קנפו ואילנה אזולאי, מנהיגות המאבק, לשמור על מאבק שקט.
ב-23 בספטמבר עזבה קנפו את המאהל, חזרה למצפה רמון וגילתה שפוטרה מעבודתה.
היא הודיעה כי סיכמה עם צבי וולף, אשר התמודד לראשות מועצת מצפה רמון, שתשובץ במקום השני ברשימתו בבחירות לרשויות המקומיות כחודש לאחר מכן.
לאחר שעזבה את מאהל המחאה, הופיעה קנפו מדי פעם באירועים ציבוריים ובתקשורת.
קנפו הייתה חלק מהמשלחת הישראלית שהשתתפה בטקס השקת יוזמת ז'נבה בשווייץ ב-1 בדצמבר 2003. באותה חודש גם השתתפה בתוכנית "תוכנית הטלוויזיה מהפך" בהנחיית אורנה דץ, ו"פגישה לילית" עם קובי מידן.
בינואר 2004 הודיעה שתצטרף למפלגת "יחד - ישראל חברתית דמוקרטית" שהוקמה באותה עת אם רן כהן יעמוד בראשה, אך הוא הפסיד בבחירות לראשות המפלגה ליוסי ביילין.
בדצמבר 2005 הייתה שותפה להקמת מפלגה חדשה - "לחם - לוחמים חברתיים מאוחדים", אך שבועיים אחר כך הודיעה שלא תתמודד בבחירות.
בספטמבר 2004 בחרה קנפו בת ה-44, להצטלם בעירום כדי להעביר את מסריה החברתיים, כאות מחאה על כך שלא הצליחה למצוא עבודה שתפרנס אותה ואת ילדיה בכבוד.
אולם הסרט פורסם באתר פורנוגרפיה ישראלי, אולם יוצר הסרט טען שזה סרט אמנותי.
לאחר מכן תבעה קנפו את האתר בכ-2 מיליון ש"ח, בטענה שלא שולם לה מלוא שכרה, אלא רק כ-11 אלף שקלים.
ב-2011 נבחרה קנפו לשמש כפרזנטורית של רשת השיווק "מגה בול", מהלך שעורר מחלוקת ונדון במספר מאמרי מערכת שפורסמו בתקשורת.
בנובמבר 2016 יצאה שוב קנפו לצעדה, מבית ראש הממשלה בנימין נתניהו בקיסריה לירושלים, כשלצידה צעדו פעילים חברתיים נוספים, תחת הסיסמה "תקציב דו-שנתי עם תיקון חברתי".
בשנת 2017 הייתה שותפה במאבק להשוואת קצבת הנכות לשכר המינימום.
בינואר 2019 השתתפה בתוכנית הריאליטי "האח הגדול VIP עונה 3".
קנפו גרושה ואם לשלושה ילדים.
בספטמבר 2005 בנה הבכור נתנאל פיניאן שהיה מכור לסמים התאבד בגיל 24 בתא מעצר.
עמיר לב באלבומו הכל כאן (2009) כתב שיר בהשראת סיפורה של ויקי קנפו על מחאתה כאם יחידנית ובעקבות התאבדות בנה.
ויקיברסיטה הוא מיזם של קרן ויקימדיה, הנועד להיות מקור לחומרים ופעילויות ללימוד.
נכון לינואר 2022 ויקיברסיטה קיימת בשבע-עשרה שפות, שביניהן: אנגלית, צרפתית, גרמנית, ספרדית, יפנית, רוסית, יוונית, ערבית, קוריאנית ואיטלקית.
ויקיברסיטה התחילה לראשונה את פעילותה בשנת 2003 כחלק מהמיזם ויקיספר.
בשנת 2006 נערכה הצבעה בנושא הפרדת ויקיברסיטה למיזם עצמאי, והוחלט להפרידה.
מהדורה בעברית של המיזם, טרם הושקה.
ויקינג מטאל הוא שם לז'אנר המתאפיין בליריקה ובמוזיקה הייחודים לו ושייך לרוב לבלאק מטאל ו/או לפולק מטאל.
המונח ויקינג מטאל יוזכר בהקשר ללהקות שמבססות את הליריקה שלהן על ההיסטוריה הוויקינגית, סיפורי עם ומעשיות מארצות הצפון וכמובן על המיתולוגיה הנורדית.
אף על פי שרוב להקות הוויקינג מטאל מבססות את המוזיקה שלהן על הבלאק מטאל או על הפולק מטאל, להקות ויקינג מטאל מכסות קשת רחבה של ז'אנרים במטאל ומושפעות ממגוון רחב של ז'אנרים, כגון: מטאל סימפוני, דת' מטאל ות'ראש מטאל.
מקורו של הוויקינג מטאל בלהקת הבלאק מטאל Bathory והוא מתוארך לשנה 1988, בה הוציאה הלהקה את אלבומה הרביעי Blood Fire Death.
האלבום שואב את רוב מאפייניו האומנותיים מהבלאק מטאל הגולמי שעשתה בת'ורי לפניו, אך משולבים בו אלמנטים המעשירים את האטמוספירה המלחמתית שנועדה לתאר את הנושא הכללי של האלבום - המיתולוגיה הנורדית.
מכל מקום, האלבום שמסמל את התהוותו הסופית של הוויקינג מטאל הוא אלבומה החמישי של בת'ורי הנושא את השם Hammerheart שיצא בשנת 1990. האלבום מדגיש יותר את האלמנטים האטמוספיריים העשירים ששולבו יחד עם הבלאק מטאל באלבום Blood Fire Death, בעוד הקווים האסתטיים של הבלאק מטאל נעלמו כמעט לגמרי.
קווי דמיון, מאפיינים מוזיקליים ונושאים
הוויקינג מטאל הוא ז'אנר קשה לקטלוג מבחינה טכנית, היות שלא תמיד יש לו קווים מוזיקליים ייחודים לו כתוצאה מהתבססותן של להקות על תתי-ז'אנרים אחרים במטאל (בעיקר בלאק מטאל, מטאל סימפוני ופולק מטאל).
למרות זאת, להקות ויקינג מטאל חולקות במשותף נושאים, ערכים ואף השקפות עולם דומות:
אחוז ניכר מלהקות הוויקינג מטאל רוחשות יראת כבוד לתרבות הוויקינגית, לאמונה הגרמאנית הפאגאנית העתיקה ולאמונות הנורדיות המבוססות עליה, ואף דוחות את דת הנצרות ומבזות אותה עקב המרתם של תושבי צפון אירופה הפאגאנים לנצרות.
רוב להקות הוויקינג מטאל מגיעות מסקנדינביה או מגרמניה ומזהות עצמן עם אמונות פאגאניות גרמאניות ובעיקר עם אמונות נאו-פגניות כמו האסאטרו (Ásatrú).
המוזיקה של להקות הוויקינג מטאל בדרך-כלל מדגישה את המלודיות העממיות המבוססות על עבודת גיטרה המזכירה בדרך כלל את הפריטות המהירות של הבלאק מטאל או הדגשה הנעשית בעזרת כלים אתניים.
בנוסף נעשית רומנטיזציה מוזיקלית והפיכת המוזיקה לאפית יותר על מנת לדמות אותה לרוח הנורדית הפאגאנית ולהעשירה באטמוספירה הרואית.
בעוד להקות מסוימות כותבות ושרות את שיריהן באנגלית על מנת להגיע לקהל מאזינים רחב יותר, להקות רבות כותבות את הליריקה שלהן בשפות האם המדוברת מארץ בה הן באו: שוודית, נורווגית, איסלנדית, גרמנית, דנית ומקצת מהלהקות גם בפינית.
חלק מהלהקות אף משתמשות בניבים מקומיים בהתאם למיקומן או בגרסאות הארכאיות של שפות האם שלהן.
ויקיגניה היה מיזם שיתופי לקידום הגנאלוגיה היהודית.
ויקיגניה היה מיזם אינטרנטי שיתופי, שפעל בשיטת ויקי תוך שיתוף הגולשים בכתיבתו.
ויקיגניה אינו קשור לקרן ויקימדיה.
המאגר השיתופי באתר כלל מסגרת מקיפה למחקר הגנאלוגי בהיבט יהודי.
התשתית למיזם הונחה על ידי קבוצה מחברי פורום שורשים משפחתיים באתר תפוז.
האתר פתוח לשימוש – כולל האפשרות להוסיף ולעדכן ערכים – עבור כל גולש.
חשיבותו של המיזם נבעה משתי סיבות עיקריות, הקשורות לשתי אבני-בניין בסיסיות הנוגעות לאופיו של העיסוק במחקר משפחתי:
מצד אחד, העוסקים במחקר משפחתי נדרשים להיחשף באופן מתמיד לחומרי הדרכה ולחומרי עזר רבים, אך הרוב המוחלט של אתרי האינטרנט העוסקים בגנאלוגיה (כולל בגנאלוגיה יהודית) הוא באנגלית (או בשפות זרות אחרות);
תוצרי המחקר הם, במקרים רבים, מאגרי מידע שמטרתם להנגיש לכלל החוקרים ולציבור הרחב מידע ממקורות שונים (ספרים, ארכיונים, רשימות שונות וכו').
שני הקשיים הללו נענו במלואם במיזם ויקיגניה:
המיזם כולו בעברית, ומספק חומרי הדרכה וחומרי עזר למחקר המשפחתי;
המיזם מאפשר שיתוף של תוצרי המחקר, וזאת באופן פשוט (יחסית).
המיזם הכיל דפים מסוגים שונים, הקשורים לאופיו של המחקר המשפחתי:
ערכים, על מנת ליצור אנציקלופדיה מקיפה בעברית בתחום הגנאלוגיה (ערכים לדוגמה: "המדור לחיפוש קרובים", "בוצ'אץ'","לשנו","בן דוד מדרגה כלשהי מוזח");
אנשים, דפים בהם מתועד מידע על אנשים ומשפחות;
מאמרים, אשר הם הרחבות של ערכים לידי דף מידע מקיף בנושא מסוים (מאמרים לדוגמה: "אלבום המשפחות של מייסדי זכרון יעקב", "סיבות לחריגה מהנוהג של מתן שם משפחה פטריארכלי");
מדריכים, אשר מסבירים, לרוב בשיטת צעד-אחר-צעד, כיצד להיעזר בכלי מחקר שונים (מדריכים לדוגמה: "ארגון מפגש משפחה", "פענוח רשימות עלייה מתקופת המנדט הבריטי").
נכון לאפריל 2023 היו בוויקיגניה 6,277 ערכים.
האתר ירד מהרשת בסוף שנת 2023, מסיבה לא ידועה.
ויקימניה הוא הכנס השנתי הבין-לאומי של קרן ויקימדיה.
הכינוס מתקיים מדי קיץ (ביולי או באוגוסט) מאז 2005, בכל פעם במקום אחר בעולם.
הכנס כולל הרצאות, סדנאות ודיונים בנושאים: תוכן חופשי, תוכנה חופשית, זכויות יוצרים, קהילות ורשתות חברתיות באינטרנט, שימוש באינטרנט לצורך למידה והשכלה והשינוי בדרכי הלמידה עקב התפתחות קהילות לומדות וירטואליות.
מוקד ההרצאות והדיונים הוא מיזמי קרן ויקימדיה והקהילות שנוצרות סביבם, ותוכנת מדיה-ויקי, אולם חלק ניכר מהם מתפרס על פני תחום רחב יותר וכולל גם דיון במיזמים אחרים של תוכן חופשי ובתופעת הקהילות המקוונות באופן כללי.
ההרצאות והדיונים פתוחים לקהל הרחב, אולם נעשה מאמץ מיוחד להביא אל הכינוס משתתפים פעילים במיזמי ויקימדיה, כדי לאפשר מפגש פנים-אל-פנים בין אנשי "תנועת ויקימדיה" ממקומות שונים בעולם.
רוב ההרצאות מתקיימות באנגלית, אם כי לפעמים ניתנות הרצאות גם בשפת מקום הכינוס.
ההרצאות מצולמות ומתומללות ומופצות ברישיון חופשי.
אתר הכינוס נבחר על ידי ועדה הכוללת נציגים של קרן ויקימדיה, מארגנים של כינוסים קודמים ופעילים במיזמי ויקימדיה.
הוועדה מקבלת הצעות של צוותים מרחבי העולם, המעוניינים לארגן את הכינוס בארצם, ולאחר שהיא דנה בכל ההצעות, בוחרת את המקום בו יתקיים הכנס הבא.
במהלך הבחירה נלקחים בחשבון העלויות הכרוכות בקיום האירוע, ציוד טכני נדרש, סידורי לינה ואפשרות ההגעה לאתר הכינוס ממקומות שונים.
מקובל לתת עדיפות לאזורים בעולם שבהם הכינוס לא התקיים כדי להדגיש את אופיו הבין-לאומי, וכדי לתת הזדמנות לאנשים ממקומות מרוחקים ליהנות מגישה נוחה לכינוס לפחות אחת לכמה שנים.
בשנת 2020 לא התקיים כנס ויקימניה, לראשונה מאז שהחל להתקיים, עקב מגפת הקורונה ממנה סבלו מדינות רבות בעולם.
ויקי (ויק) תבור (נולד ב-1955) הוא זמר, מלחין, ומדבב ישראלי לשעבר.
בשנות ה-70 של המאה ה-20, היה תבור חבר ב"רביעיית חיל האוויר", ב"האחים והאחיות" מ-1976 עד 1978, באופרת הרוק "בני בום" שיצאה ב-1978 בלטו ביצועו עם ריקי גל את השירים "אני רוצה אותך" ו"זה אני".
ב-1979 השתתף בסרט "נערת הפרברים" בתפקיד שולי, שם שר את השיר "שיר אהבה" ("Darling I love you") שהיה להיט ברדיו.
1989, שיחק תבור לצדה של ריקי גל במחזמר "אוויטה".
ב-1996 השתתף תבור במחזמר "הגיבן מנוטרדם".
ב-1997 השתתף תבור בקלטת לילדים "עושים סרט: פרח לב הזהב".
תבור דיבב את דמותו של באטמן / ברוס ויין בסדרות האנימציה של האחים וורנר המתבססות על העולם של DC קומיקס.
כמו בסדרת המקור האמריקאית, דיבב תבור את באטמן בקול אפל בעוד שאת ברוס ויין הוא דיבב בקול קליל ושמח יותר, אף על פי שמדובר באותו אדם.
תבור החל לדבבו ב-1993 ב"באטמן: איש העטלף" ובשלושת סרטי האנימציה "באטמן: מסכת התעתועים", "באטמן: איש הקרח" ו"באטמן וסופרמן - הסרט" וכן עד לחצי הראשון של סדרת האנימציה "ליגת הצדק", אז הוחלף על ידי שלמה סדן.
מאז שנת 2003 הוא מתגורר בגרמניה.
ויקיליקס הוא אתר אינטרנט המציג ידיעות שהודלפו למערכת האתר בעילום שם למרות הגבלות צנזורה, סיווג ביטחוני או הגנת הפרטיות.
בעלי האתר ומייסדיו שומרים לרוב על אנונימיות, ולפי הכתוב באתר מייסדיו הם עיתונאים, מתמטיקאים, אקטיביסטים המתנגדים למשטר הסיני ואנשי היי-טק ממדינות שונות ברחבי העולם.
האדם היחיד שהזדהה כדובר מטעם האתר הוא העיתונאי האוסטרלי ג'וליאן אסאנג', שטען כי הוא חבר ב"וועדה המייעצת" לאתר.
מאחורי האתר עומד הארגון ההתנדבותי Sun Shine Press.
האתר סבל מעת לעת מבעיות מימון שגרמו מספר פעמים לסגירתו הזמנית, כמו גם מהחלטתן של חברות טכנולוגיה מובילות (אמזון, PayPal) לא לאפשר לוויקיליקס להשתמש בשירותן.
בנוסף הועלה החשד שחלק מנפילות האתר הן תוצאה של מתקפה מצד האקרים אמריקאים.
למרות שמו, אין זה אתר ויקי במובן המקובל של המילה.
מאז שנת 2010, גולשים מזדמנים אינם יכולים לשנות את תוכנו.
עם הקמתו בשנת 2007 עשה האתר שימוש בתוכנת מדיה-ויקי ואף אפשר עריכה מזדמנת.
ב-2008 שינו יוצרי האתר את המדיניות ואפשרו עריכה חופשית רק בדפי שיחה של מאמרים.
ב-2010, כשהאתר הושק מחדש לאחר השבתה, הוסרה גם האפשרות להגיב על מאמרים.
על פי כותבי האתר, מטרתו העיקרית היא לפעול נגד משטרי דיכוי באסיה, בגוש המזרחי לשעבר, באפריקה שמדרום לסהרה ובמזרח התיכון ולסייע לכל אדם המבקש לחשוף שחיתות במדינות או חברות.
חודשים ספורים לאחר עליית האתר לאוויר ב-2007, טען הארגון כי בשורותיו כ-1,200 מתנדבים.
במהלך הזמן חשף האתר מסמכים וקבצים רבים שלטענתו הוכיחו שחיתויות, פשעים ושאר מקרים לא-חוקיים או לא-חוקיים-לכאורה שאירעו בחסות ממשלתית או ממסדית.
האתר טוען כי המדליפים לו זוכים להגנה רחבה מפני חשיפת זהותם באמצעות הצפנה מתוחכמת.
לדברי מנהלי האתר, הדבר מסייע להגן על מקורות ההדלפה.
בנוסף, חברי האתר טוענים כי החומרים המודלפים עוברים בדיקה קפדנית על ידי עיתונאים מארצות שונות כדי לוודא שלא מדובר בזיוף.
לטענתם, טרם גילו שפרסמו זיוף.
בדצמבר 2010, בעקבות תחילתה של הדלפה גדולה של תכתובת דיפלומטית אמריקאית, הפסיקה Amazon Web Services לאחסן את אתר ויקיליקס בשרתיה.
לאחר מכן הודיע שירות PayPal על הפסקת השימוש בו להעברת כספים לאתר ויקיליקס.
במרץ 2017, פורסמו באתר כ-8,000 מסמכים מסווגים של ה-CIA המפרטים שיטות ריגול, מיקומי בסיסים וטכנולוגיות (בעיקר בתחום הסייבר) של המודיעין האמריקני – כך למשל נחשפו יכולות ציתות באמצעות מקלטי טלוויזיה וטלפונים ניידים.
ויקיליקס זכה להערכה הודות להדלפות שנחשפו בו.
בין השאר זכה במספר פרסים בתחום התקשורת, כולל פרס התקשורת החדשה של האקונומיסט לשנת 2008, ופרס ארגון אמנסטי אינטרנשיונל בבריטניה לתקשורת לשנת 2009.
מנגד, האתר ספג לא אחת ביקורת מצד גופים ממשלתיים.
בעקבות הדלפת ידיעות על ירי באזרחים עיראקים על ידי צבא ארצות הברית החלו משרדי הממשלה האמריקאיים לתור אחר המדליף ולנסות ולאתר את אסאנג' עצמו לצורך תשאול.
במקרה אחר דרשו אנשי הסיינטולוגיה להסיר מסמכים שפורסמו באתר.
בתגובה העלו עורכי האתר מסמכים נוספים בהקשרם.
המסמכים שפורסמו על ידי ויקיליקס גרמו לסערה עולמית בעקבות מקרים קשים של הפרת זכויות אדם שתועדו בהם, בין היתר נאמר כי ארצות הברית טייחה התעללויות קשות באסירים עיראקים והרגה אזרחים.
ב-28 בנובמבר 2010 החל האתר לפרסם מסמכים ממזכרים פנימיים של משרד החוץ האמריקני, שהודלפו לאתר על ידי צ'לסי מאנינג, חיילת בצבא ארצות הברית, שהעבירה מאות אלפי מסמכים מסווגים שהורידה מהרשת המסווגת של ארצות הברית, במה שנודע כהדלפה הגדולה בהיסטוריה.
המסמך הראשון שנחשף טען כי מנהיגי מדינות ערב, ובהם חוסני מובארכ נשיא מצרים, עבדאללה מלך ירדן, מלך סעודיה ומנהיגים ערבים נוספים תמכו בפתרון צבאי לסוגיית הגרעין של איראן, שהטרידה אותם, כך מסתבר, לא פחות מאשר את ישראל ומדינות המערב.
המסמכים, בדרגות סיווג שונות, כללו התבטאויות שונות של דיפלומטים אמריקניים כלפי דמויות של מנהיגים ושרים ברחבי העולם.
בהקשר הישראלי נחשפו אמירות מעוררות מחלוקת של יו"ר מועצת יש"ע דני דיין, שר החוץ, אביגדור ליברמן, וחבר הכנסת יצחק הרצוג.
חלק מהפרשנים טענו כי פרסום המסמכים עשוי לעורר מבוכה עצומה ואף משברים דיפלומטיים עם רבות מבעלות בריתה של ארצות הברית.
היו גם שטענו שהדלפות ויקיליקס תרמו למהומות בתוניסיה ב-14 בינואר 2011, בעקבות חשיפת שחיתויות בממשלתו של זין אל-עאבדין בן עלי.
מהומות אלה, בתורן, עוררו תגובת שרשרת של הפגנות ומרי אזרחי ברבות ממדינות ערב, שהובילו להדחתו של חוסני מובארכ מן השלטון במצרים (האביב הערבי).
ב-28 בפברואר 2012 פרסם האתר כי במסמך של חברת ביון אמריקנית נכתב כי ישראל ורוסיה קיימו לפני כמה שנים עסקה, שבמסגרתה סיפקה ישראל לרוסיה צפנים של מל"טים שמכרה לגאורגיה, ובתמורה סיפקה לה רוסיה צפנים של מערכת הגנה המשמשת את איראן.
נחתת ויקינג 1 הייתה המשימה הראשונה שנחתה על מאדים והשלימה את משימתה, והחזיקה בשיא הפעילות על מאדים (2,245 ימי מאדים) עד ל-19 במאי 2010, אז התואר נלקח ממנה על ידי הרובר אופרטוניטי.
ויקינג 1 שוגרה על גבי משגר טיטן 3E בעל שלב קנטאור עליון ב-20 באוגוסט 1975 והחלה במסע בן 10 חודשים אל מאדים.
הנחיתה בוצעה בהצלחה והייתה הניסיון האמריקאי הראשון לנחות על מאדים.
המקפת נשאה שתי מצלמות וידאו (VIS) לצילום מאדים, ספקטרומטר אינפרא-אדום למיפוי קיטור על מאדים (MAWD) ורדיומטר אינפרא-אדום למיפוי תרמי (IRTM).
המשימה הראשית של המקפת הסתיימה עם ההתקבצות העליונה (כדור הארץ ומאדים נמצאים בצדדים מנוגדים של השמש) הראשונה ב-5 בנובמבר 1976. במהלך המשימה, ב-25 ביולי 1976, צילמה מקפת ויקינג 1 את התמונה "הפנים במאדים".
משימה נוספת החלה ב-14 בדצמבר 1976 כשה-Solar conjunction הסתיים.
קפסולת הנחתת שוחררה ממקפת הוויקינג ב-20 ביולי 08:51 UTC.
בזמן השחרור, קפסולת הנחתת הקיפה את מאדים במהירות של כ-4 ק"מ בשנייה ומנועים רקטיים קטנים החלו להאט את הקפסולה.
לאחר מספר שעות, בגובה של כ-300 ק"מ, הקפסולה עברה למצב בו מגן החום הופנה כלפי מטה.
במהלך החדירה לאטמוספירה הואטה הנחתת.
בגובה של כ-6 ק"מ מפני הקרקע, במהירות של כ-250 מטרים בשנייה, נפרש מצנח בקוטר 16 מטרים.
7 שניות לאחר מכן הקפסולה הושלכה, ו-8 שניות לאחר מכן נפרשו שלושת רגלי הנחתת.
תוך 45 שניות מפרישת המצנח, הנחתת הואטה למהירות של כ-60 מטרים בשנייה.
בגובה של 1.5 ק"מ הופעלו רקטות האטה על הנחתת עצמה וכ-40 שניות לאחר מכן, במהירות של כ-2.4 מטרים בשנייה, נגעו רגלי הנחתת במאדים.
נחתת ויקינג 1 נחתה ב-, באזור שנקרא Chryse Planitia ב-11:53:06 UTC.
שידור התמונה הראשונה החל כ-25 שניות לאחר הנחיתה ונמשך כ-4 דקות, במהלכן הנחתת הפעילה את עצמה.
הנחתת פרשה אנטנה לטווח רחוק, כיוונה אותה אל כדור הארץ ופרשה מוט בעל חיישני מזג אוויר.
ב-7 הדקות שלאחר מכן צולמה תמונה פנורמית (300°) ראשונה (מוצגת למטה).
ביום שלאחר הנחיתה צולמה תמונת הצבע הראשונה.
במקביל, נכשלה פרישת הסייסמוגרף ופין נעילה של הזרוע הרובוטית נתקע, ולקח 5 ימים לשחררו.
לנחתת היו שתי דרכים לשדר אל כדור הארץ: שידור דרך מקפת הוויקינג ושידור ישיר אל כדור הארץ.
נחתת הוויקינג קיבלה את השם "אתר ההנצחה טומס מאטצ' בינואר 1982, לכבוד ראש צוות הצילום של תוכנית ויקינג.
הנחתת פעלה במשך 2,245 ימי מאדים (2,306 ימי ארץ, כ-6 שנים) עד ל-11 בנובמבר 1982. הנחתת חדלה לפעול בעקבות טעות אנוש - אל הנחתת נשלחה פקודה שגויה, שגרמה לה להוריד את האנטנה והקשר עימה אבד.
ניסיונות ליצירת קשר עם הנחתת נמשכו כ-4 חודשים, אבל נכשלו.
ב-2006 צולמה נחתת הוויקינג על ידי המקפת לסקר מאדים.
דוגמאות עפר שנאספו על ידי הנחתת דמו מאוד לעפר שמופק מיבוש לבה בזלתית.
בעפר שנבדק היה שפע של צורן וברזל יחד עם כמויות משמעותיות של מגנזיום, אלומיניום, גופרית, סידן וטיטניום.
נמצאו גם עקבות של סטרונציום ואיטריום.
כמות האשלגן הייתה חמישית מהממוצע בקרום כדור הארץ.
מספר כימיקלים נוספים שנתגלו כללו גופרית וכלור שדמו לשאריות אחרי התאדות מי ים.
הגופרית הייתה מרוכזת יותר בקרום שמעל לאדמה מאשר בשכבות הקרקע התחתונות.
הגופרית יכולה להיות נפוצה כמו סולפטים של נתרן, מגנזיום, סידן או ברזל.
סולפיד של ברזל ייתכן גם הוא.
הרוברים ספיריט ואופרטוניטי מצאו שניהם סולפידים על מאדים.
אופרטוניטי, שנחת על מאדים ב-2004 עם כלים מדעיים משוכללים יותר מנחתת הוויקינג, מצא סולפידים של מגנזיום וסידן במישור מרידיאני.
עם שימוש בתוצאות המדידות הכימיות, מודלים מינרליים מציעים כי האדמה עשויה להיות ערבוב של כ-80% חרסית עשירה בברזל, 10% של מגנזיום גופרתי, 5% קרבונט ו-5% תחמוצת הברזל.
מינרלים אלו הם תוצרי בליה נפוצים בסלעי יסוד.
כל הדגימות שחוממו ב-GCMS נתנו מים.
עם זאת, הדרך בה הדגימות טופלו מנעה מדידה מדויקת של כמות המים שהופקו, אך הכמות הייתה קרובה ל-1%.
בדיקות באמצעות מגנטים שהיו על הנחתת הצביעו על כך שהאדמה היא בין 3 ל-7 אחוזים מגנטית במרכיביה לפי משקל.
הכימיקלים המגנטיים יכולים להיות מגנטיט או מגהמיט.
אלו יכולים להגיע מבליה של אבני בזלת.
ניסויים שבוצעו על ידי הרובר ספיריט (נחת ב-2004) הצביעו על כך כי מגנטיט יכול להסביר את הטבע המגנטי של אדמה ואבק על מאדים.
מגנטיט (חומר כהה מאוד) נמצא באדמה והחלק המגנטי ביותר בקרקע היה כהה גם הוא.
נחתת ויקינג 1 ביצעה מספר ניסויים על פני מאדים לבדיקת היתכנות קיום חיים בהווה והעבר על מאדים.
המעבדה הביולוגית של הנחתת שקלה 15.5 ק"ג וכללה שלוש מערכות שביצעו כל אחת ניסוי שונה: ניסוי שחרור פירוליטי (PR), ניסוי שחרור מסומן (LR) וניסוי תחלופת גז (GEX).
בנוסף הנחתת נשאה ספקטרומטר כורמטוגרפי (GCMS) שמדד את הרכבן של תרכובות אורגניות באדמת מאדים.
תוצאות הניסויים שביצעה הנחתת היו מפתיעים ומעניינים.
ה-GCMS, ה-RP וה-GEX הציגו תוצאות שליליות לקיום חיים, אך ה-LR הציג תוצאות חיוביות.
רוב המדענים מאמינים מאז כי התוצאה החיובית נבעה מתגובה כימית לא-אורגנית של האדמה.
עם זאת, דעה זו עשויה להשתנות בעקבות גילוי קרח קרוב לפני הקרקע באזור הנחיתה של הנחתת.
ישנם מדענים מעטים שעדיין מאמינים כי התוצאה החיובית היא אכן תוצאה של קיום חיים על מאדים.
אף כימיקל אורגני לא נמצא על באדמת מאדים, אך באזורים יבשים באנטארקטיקה גם כן אין כימיקלים אורגניים ניתנים לאיתור, אך קיימים שם אורגניזמים החיים בסלעים.
למאדים, בשונה מכדור הארץ, כמעט ואין שכבת אוזון, כך שאור אולטרה סגול מעקר את פני השטח ומייצר כימיקלים המגיבים חזק מאוד כמו מי חמצן שיחמצנו כל כימיקל אורגני.
הנחתת פיניקס גילתה מלחים שנגזרים מחומצה על-כלורית באדמת מאדים.
מלחים אלו הם מחמצנים חזקים מאוד כך שיכול להיות שהם השמידו כח כימיקל אורגני על פני מאדים.
אם מלחים אלו נפוצים בכל מאדים, חיים מבוססי פחמן יהיו קשים מאוד על פני השטח.
ויקינג 2 הייתה השנייה מבין שתי גשושיות שנשלחו למאדים על ידי נאס"א במסגרת תוכנית ויקינג.
המשימה כללה מקפת ונחתת זהים לאלו של משימת ויקינג 1. נחתת ויקינג 2 פעלה על אדמת מאדים 1,281 ימי מאדים עד לכיבויה ב-11 באפריל 1980 בעקבות סיום הסוללות שלה.
ויקינג 2 שוגרה ב-9 בספטמבר 1975 על גבי משגר טיטן 3E בעל שלב קנטאור והחלה במסע בן 333 יום אל מאדים.
מקפת ויקינג 2 החלה לשדר תמונות אל כדור הארץ לפני הכניסה למסלול ב-7 באוגוסט 1976. עם הכניסה למסלול החלה המקפת לצלם את אתרי הנחיתה המיועדים לנחתת.
בעזרתם, ובעזרת תמונות מויקינג 1 נבחר אתר הנחיתה לנחתת.
הנחתת התנתקה מהמקפת ב-3 בספטמבר 1976 ונחתה באותו יום ב-.
משימתה הראשית של המקפת הסתיימה עם תחילת ההתקבצות העליונה ב-5 באוקטובר 1976. משימה נוספת החלה ב-14 בדצמבר 1976 בסיום ההתקבצות.
ב-20 בדצמבר 1976 הפריגיאה הונמכה ל-778 ק"מ ונטיית המסלול הועלתה ל-80 מעלות.
באוקטובר 1977 המקפת ביצעה יעפים קרובים על פני דימוס ירחו של מאדים, והפריגיאה הונמכה ל-300 ק"מ ב-23 באוקטובר.
בעקבות דליפה במאגרי הגז של המקפת, שהיו מונעים בסופו של דבר את ניווטה, הוכנסה המקפת למסלול של 302 × 33,176 ק"מ.
המקפת חדלה מלפעול ב-25 ביולי 1978 אחרי ששלחה קרוב ל-16,000 תצלומים ב-706 הקפות סביב מאדים.
בזמן הניתוק, הקפסולה נעה במהירת של כ-4 ק"מ בשנייה.
לאחר ההפרדה, רקטות האטו את הקפסולה כדי שתחל בחדירה לאטמוספירה.
כעבור מספר שעות, בגובה של כ-300 ק"מ, הקפסולה התאימה את עצמה כך שמגן החום יופנה מטה.
מגן החום של הנחתת האט את הנחתת במהלך החדירה לאטמוספירה.
נחתת ויקינג 2 נגעה בקרקע מאדים כ-200 ק"מ ממכתש מי באזור בשם Utopia Planitia ב-.
במהלך הנחיתה השתמשו רקטות הנחתת בכ-22 ק"ג של דלק.
בעקבות זיהוי שגוי של רדאר הנחתת, שנבע מהשתקפות גבוהה מאוד מפני השטח, מנועי הנחתת המשיכו לפעול 0.4 שניות יותר משצריך.
בעקבות כך כן הנחיתה נסדק ואבק כיסה את האזור.
הנחתת נחתה כך שאחת מרגליה נחה על סלע ולכן נטתה בזווית של 8.2 מעלות.
מיד עם הנחיתה החלו מצלמות הנחתת לצלם ולשלוח תמונות.
נחתת ויקינג 2 פעלה במשך 1281 ימי מאדים וחדלה לפעול ב-11 באפריל 1980 כאשר סוללות הנחתת חדלו מלפעול.
ייתכן שהגופרית נפוצה כמו סולפטים של נתרן, מגנזיום, סידן או ברזל.
סולפיד של ברזל שייתכן אף שהוא נפוץ.
מגנטיט (חומר כהה מאוד) נמצא באדמה והחלק המגנטי ביותר בקרקע היה כהה אף הוא.
נחתת ויקינג 1 ביצעה מספר ניסויים על פני מאדים לבדיקת היתכנות קיום חיים בהווה ובעבר על המאדים.
בנוסף הנחתת נשאה ספקטרומטר כרומטוגרפי (GCMS) שמדד את הרכבן של תרכובות אורגניות באדמת מאדים.
רוב המדענים מאמינים כיום כי התוצאה החיובית נבעה מתגובה כימית לא-אורגנית של האדמה.
אף כימיקל אורגני לא נמצא באדמת מאדים, אך באזורים יבשים באנטארקטיקה גם כן אין כימיקלים אורגניים שניתנים לאיתור, אך קיימים שם אורגניזמים החיים בסלעים.
מלחים אלו הם מחמצנים חזקים מאוד כך שיכול להיות שהם השמידו כל כימיקל אורגני על פני מאדים.
אם מלחים אלו נפוצים בכל מאדים, הרי שחיים מבוססי פחמן יהיו קשים מאוד על פני השטח.
ויקימסע הוא מיזם רב-לשוני של קרן ויקימדיה ליצירת מדריך טיולים חופשי, שיתופי ומהימן שכל אחד יכול לתרום ליצירתו ופיתוחו.
ראשיתו של המיזם בהחלטת עורכי המהדורה האיטלקית והמהדורה הגרמנית של אתר האינטרנט "ויקיטיול" (Wikitravel) לרכז את הפעילות ואת כל התוכן שפיתחו עד אז באתר חדש.
זאת, בהתאם לרישיון החופשי של האתר בו פעלו, שאפשר לעורכים לבצע "פיצול" מעין זה.
כתוצאה מכך, ב-10 בדצמבר 2006 הושק האתר "ויקימסע", בעודו מופעל ונמצא בבעלות עמותה גרמנית בשם , שהוקמה לשם מטרה זו.
בשנת 2012, לאחר זמן רב בו קהילת העורכים של המהדורה האנגלית של "ויקיטיול" לא היו שבעי רצון משירות האירוח של האתר, גם הם החליטו לבצע "פיצול" דומה לזה שעשו העורכים באיטלקית ובגרמנית לפניהם.
כתוצאה מכך, במהלך אותה שנה, כל הקהילות בשפות השונות של האתר ויקיטיול ביצעו "פיצול" ומיזוג עם ויקימסע.
במהלך דצמבר 2012 כל המהדורות של ויקימסע הועברו להתארח בשרתים של קרן ויקימדיה.
השקה-מחדש, באופן רשמי, של כל המהדורות, התקיימה ב-15 בינואר 2013, יום השנה ה-12 להשקתה של ויקיפדיה.
ב-28 במרץ 2013 החלה לפעול המהדורה העברית של ויקימסע.
ויקיטיול הוא אתר אינטרנט העוסק בטיולים ופועל על פלטפורמת ויקי אשר נוצר במקור על ידי אוון פרודרומו ומישל אן ג'נקינס בשנת 2003. בשנת 2006 חברת Internet Brands רכשה את האתר ובעקבות הרכישה החלה להציג פרסומות בדפי האתר.
מהלך זה נתקל בהתנגדות ניכרת מצד קהילת המשתמשים כאשר עורכי המהדורה האיטלקית והמהדורה הגרמנית של האתר החליטו לרכז את הפעילות ואת כל התוכן שפיתחו עד אז באתר חדש.
בשנת 2007 קיבל האתר פרס וובי בקטגוריית אתר התיירות הטוב ביותר לשנה זו.
באותה שנה מייסדי ויקיטיול החלו מיזם בשם "Wikitravel Press" אשר במסגרתו החברה פרסמה מדריכי טיולים מודפסים המבוססים על תוכן האתר.
המדריכים המודפסים הראשונים פורסמו ב-1 בפברואר 2008.
בשנת 2012, לאחר זמן רב בו קהילת העורכים של המהדורה האנגלית של "ויקיטיול" לא היו שבעי רצון משירות האירוח של האתר, גם הם החליטו לבצע "פיצול" דומה לזה שעשו העורכים במהדורות האיטלקית והגרמנית לפניהם.
כתוצאה מכך, במהלך אותה שנה, כל הקהילות בשפות השונות של האתר, כוללים המייסדים, ביצעו "פיצול" ומיזוג עם ויקימסע, אשר בינואר 2013 הושק מחדש כמיזם של קרן ויקימדיה.
ויקינג אגלינג (בשוודית: Viking Eggeling; 21 באוקטובר 1880 - 19 במאי 1925) היה אמן ויוצר קולנוע שוודי שפעל בתחומי האמנות הקונסטרוקטיביסטית והדאדאיסטית וכן בסוגת אמנות האבסטרקטית.
אגלינג היה מראשוני האמנות האבסטרקטית בתחום הקולנוע, וידוע סרטו משנת 1924: "הסימפוניה האלכסונית" (Diagonal-Symphoni).
אגלינג נולד בלונד שבדרום שוודיה, ב-21 באוקטובר 1880. בהיותו בן 16 התייתם, ועבר לגרמניה שם החל ללמוד אמנות.
בין השנים 1901–1907 למד אגלינג היסטוריה של האמנות במילאנו שבאיטליה, ובאותה עת פרנס את עצמו כספרן.
בין השנים 1911–1915 התגורר בפריז, בה פגש והושפע מהאמנים אמדאו מודיליאני, האנס ארפ וליאופולד סורבז'.
בשנים אלה הושפעו יצירותיו מהקוביזם אולם בשנים שלאחר מכן החל ליצור יצירות אבסטרקטיות.
בשנת 1918 עבר לציריך והחל ליצור בסגנון הדאדא, וכן השתתף בתערוכות הקבוצה.
אגלינג הפך לחברם של מרסל ינקו, ריכרד הולסנבק וסופי טאובר.
כמו כן אגלינג פגש את האמן האנס ריכטר והשניים יצרו יחדיו מספר שנים.
ב-1919 הצטרף לקבוצת דס נאו לבן בבזל שיצרה בסגנון הקונסטרוקטיביסטי.
באותה שנה אגלינג ייסד את קבוצת "האמנים הרדיקלים" (Artistes Radicaux) במטרה ליזום יצירות אמנות פוליטיות.
בשלהי אותה שנה עזבו אגלינג וריכטר את שווייץ ועברו לברלין.
בברלין פגש אגלינג את האמנים ראול האוסמן והאנה הוך והצטרף ל"קבוצת נובמבר" - קבוצת אמנים פוליטיים.
לאחר מכן עבר לקליין קולזיג עם ריכטר והמשיך ליצור "גלילי תמונות" - גלילים של צורות גאומטריות שאורכם הגיע ל-15 מטרים, שהצפייה בהם הייתה כצפייה במגילה.
בשנת 1920 יצר אגלינג את סרטו הראשון - "Horizontal-Vertikal-Messe".
בשנת 1923 הפסיק אגלינג לעבוד עם ריכטר והחל לעבוד על סרטו השני - "הסימפוניה האלכסונית", כשהוא משתף פעולה עם ארנה ניימייר.
הסרט הושלם בשנת 1924 והוקרן לראשונה לציבור במאי 1925 בברלין.
אגלינג נפטר 16 ימים לאחר ההקרנה.
ויקי קאיה היא דוגמנית ומנחת טלוויזיה יווניה.
היא החלה לדגמן בגיל ארבע עשרה והופיעה בפרסומות טלוויזיה ברחבי העולם.
בגיל שמונה עשרה היא עברה להתגורר בפריז ועבדה גם במילאנו, בלונדון, בגרמניה ובניו יורק.
היא הופיעה על שערי המגזינים "אסקווייר", "ווג", "מאדאם פיגרו", "מארי קלייר" ו"אל".
דגמנה לניוואה, לשוורצקוף, ללוריאל ולמוצרי דאב, היא הנחתה את פסטיבל הסרטים הבינלאומי של סלוניקי וב-2009 החלה להנחות את הגרסה היוונית של התוכנית "הטופ מודל הבאה".
ב-2007 ייסדה ארגון צדקה הנקרא "ויקי וחברים".
ויקימד השנה (בין השנים 2011–2017 נקרא ויקיפד השנה) הוא פרס שנתי הניתן כל שנה בכנס ויקימניה על ידי ג'ימי ויילס, ממייסדי ויקיפדיה.
הפרס ניתן מאז 2011 על תרומה והישגים יוצאי דופן של .
בנוסף לזוכים בפרס, הוכרזו גם ויקיפדים שזכו בציון לשבח.
החל משנת 2021 קיימות מספר קטגוריות משנה, הכוללות גם פרס מפעל חיים "חתן פרס ויקימדיה", פרס לוויקיפד החדש של השנה ועוד.
ב-2013, שנה וחצי לאחר שהזוכה הראשון בפרס ראואן קנז'חנולי – קזחי שבנה רובוט המסייע לתחזוקת ויקיפדיה, ושמאוחר יותר התברר שמימון חלקי ממשלתי-קזחי עומד מאחוריו – פורסם שהזוכה עוד לא קיבל את סכום הפרס.
ויילס עצמו התבטא ואמר ש"אין בכך כל בעיה, מאחר שהוא מלכתחילה התכוון להעניק את הפרס בפועל רק כאשר יגיע בהזדמנות לקזחסטן, וביקור כזה עוד לא יצא לו לעשות".
גם הזוכה של 2012 עוד לא קיבל את כספי הפרס, נכון לאפריל 2013.
ביולי 2012, עת הוענק הפרס השני בכנס ויקימניה בוושינגטון די.
סי., שם הפרס שונה ל"פרס ג'ימבו" (ג'ימבו – כינויו של ג'ימי ויילס), וקרן ויקימדיה הבהירה שאין לה כל מעורבות בהענקת הפרס, ומדובר ביזמה אישית של ויילס.
הפרס המשיך להיות מוענק בשנים הבאות תחת השם "ויקיפד השנה", כאשר בשנת 2016 הוכרזה לראשונה זכייה משותפת בפרס – שתי ויקיפדיות שזכו בפרס במשותף.
בשנת 2017, כונה הזוכה בפרס מגאנה "ויקימד השנה", כנראה לרמז על פעילות הזוכה בעמותת ויקימדיה, ולאו דווקא בוויקיפדיה עצמה.
החל משנת 2021 קיימות מספר קטגוריות משנה, הכוללות גם ציונים לשבח, פרס לוויקיפד החדש של השנה ועוד.
בשנת 2021, לכבוד 20 שנה להיווסדות ויקיפדיה, הוענק לראשונה פרס "זוכה שנת ה-20 של ויקימדיה", לציון תרומה ממושכת רבת שנים.
בשנת 2022, הפרס שונה ל"חתן פרס ויקימדיה".
נכון לשנת 2022, דרור לין הוא הזוכה היחיד מוויקיפדיה העברית וויקימדיה ישראל, אשר זכה בקטגוריית חתן פרס ויקימדיה לשנת 2022.
+זוכי פרס ויקיפד/ית השנה שנהתמונה שם הזוכה פרויקט עיקרי נימוקי השופטים מקור2011ראואן קנז'חנולי ויקיפדיה הקזחית ראואן קנז'חנולי יצר קהילה יציבה לשיפור ויקיפדיה הקזחית, שתוך שנה גדלה מ-4 עורכים פעילים ליותר מ-200 עורכים פעילים, ומ-7,000 ל-130,000 ערכים.
על ג'ימי ויילס הועברה ביקורת לאור קשריו של הזוכה עם ממשלת קזחסטן.
טמפל-ווד יצרה למעלה מ-400 ערכים על נשים ושיפרה מאוד ערכים נוספים, רובן על נשים מדעניות ועל קהילת ה־LGBT ובריאות נשים.
סטיפנסון-גודנייט שיפרה יותר מ-3,000 ערכים, יצרה מרחב לקבל עורכים חדשים לאתר ויצרה את ויקיפדיה:נשים באדום בוויקיפדיה האנגלית, ומיזמי ויקי-נשים רוזי סטיבנסון-גודנייט ויקיפדיה האנגלית2017 פליקס נרטיי ויקיפדיה האנגלית הפרס הוענק לנרטיי כהוקרה על תרומתו להוספת מידע על ארצו גאנה והובלת מיזמים להבנת חשיבות העריכה בוויקיפדיה.
כמו כן היה ממארגני כנס ב-2017 באקרה והיה בעל תרומה ניכרת להקמת קהילות עורכים באפריקה2018 פרהד פטקולין ויקיפדיה הטטרית פטולין הצטרף לתנועת ויקימדיה ב-2009. הוא מתאר עצמו כמי שהתאהב בוויקיפדיה הטטרית.
החל משנת 2015 הוא תורם לוויקיפדיה בשפות הרוסיות, ובעיקר טטרית2019 אמנה אל-מיזוני ויקיפדיה הערבית בשנת 2013 מיזוני הקימה, יחד עם אנשים נוספים, את Carthagina, ארגון לתיעוד ושימור המורשת של תוניס.
היא תרמה לוויקיפדיה אוהבת אתרי מורשת, והייתה מעורבת בארגון מספר כנסי ויקימדיה, כולל כנס WikiArabia הראשון.
הייתה אחד מיושבי הראש של ויקימניה ב-2018.2020 סנדיסטר טיי ויקיפדיה האנגלית טיי היא אחת ממקימות קהילת המשתמשים בגאנה ב-2012, והייתה פעילה בקמפיין לזכות הציבור לצלם במרחב הציבורי .
כמו כן תרמה רבות לוויקיפדיה בערכים על מגפת הקורונה בגאנה 2021 עלא נג'אר ויקיפדיה הערבית הפרס הוענק לנאג'אר בעקבות תרומתו לוויקיפדיה הערבית ובנושאים רפואיים, בעיקר בקידום מידע הקשור למגפת הקורונה.
בגלל המגפה הכנס נערך בצורה וירטואלית.2022 אולגה פרדס (Olga Paredes)ויקיפדיה הספרדית פרדס קיבלה את הפרס בזכות מעורבתה והובלתה בפרויקטי ויקיפדיה, בהם Wikimujeres ו-Wikimedistas de Bolivi, ועידוד משתמשים ועורכים, בעיקר נשים לתרום לפרויקטי ויקימדיה
+ רשימת מקבלי ציון לשבח שנהתמונה שם הזוכה מיזם עיקרי נימוקי השופטים מקורות2015 סוזאנה מקרטצ'יאן ויקיפדיה הארמנית מקרטצ'יאן היא חברת ועד מנהל של עמותת ויקימדיה הארמנית.
פרס למשתמש הפעיל החדש של השנה
פרס זה הוענק לראשונה בשנת 2021
+זוכי פרס המשתמש החדש הפעיל של השנה שנהתמונה שם הזוכה פרויקט עיקרי נימוקי השופטים מקורות2021 קרמה צ'יטראוואטי 2022 (א)נְקֶם אוסיגווה (Nkem Osuigwe)
בשנת 2021, לכבוד 20 שנה להווסדות ויקיפדיה, הוענק לראשונה פרס "זוכה שנת ה-20 של ויקימדיה", לציון תרומה ממושכת רבת שנים.
+זוכי הפרס שנהתמונה שם הזוכה פרויקט עיקרי נימוקי השופטים מקורות2021 לודווייק חלאוף (Lodewijk Gelauff)2022 אנדרו לי דרור לין ויקיפדיה העברית, ויקימניה דרור הוא עורך משקיע ממייסדי ויקיפדיה העברית וויקימדיה ישראל, כתב למעלה מ-8,600 ערכים שמהווים יותר מ-2% מכלל ויקיפדיה העברית.
הוא השתתף ב-11 סבבים של אתגר 100 ימי ויקי, ותרם למעלה מ-34,000 תמונות לוויקישיתוף.
הוא אחד מהמארגנים העיקריים של כנסי ויקימניה.
ויקינגים: ולהאלה היא סדרת טלוויזיה מסוגת דרמה היסטורית, שנוצרה על ידי מייקל הירסט וג'ב סטיוארט, המהווה סדרת ספין אוף לסדרה "ויקינגים".
עלילת הסדרה מתחילה כמאה שנה לאחר אירועי הסדרה המקורית ומגוללת את סיפוריהם של כמה מהוויקינגים הידועים בהיסטוריה, ביניהם נמנים לייף אייריקסון, פריידיס איריקסדוטיר, האראלד השלישי, מלך נורווגיה, והמלך הנורמנדי ויליאם הכובש.
הסדרה עלתה לשידור בשירות "נטפליקס" ב-25 בפברואר 2022. במרץ 2022, נמסר על חידוש הסדרה לשתי עונות נוספות.
עלילת הסדרה מתרחשת כ-100 שנה לאחר עלילות "ויקינגים", בעוד התקופה הוויקינגית מגיעה לקצה ככל שאנגליה נלחמת כנגד הפשיטות הנורדיות.
לאחר מותו של המלך אדוארד המודה, שלושה אדונים תובעים את כס המלוכה האנגלי, ובכך משנים את עתידה של אנגליה לנצח.
סם קורלט – לייף אייריקסון
פרידה גוסטבסון – פריידיס איריקסדוטיר
ליאו סוטר – האראלד סיגורדסון
ברדלי פריגרד – קנוט הגדול
יוהנס האוקור יוהאנסון – אולף "הקדוש" האראלדסון
קרוליין הנדרסון – יארל הוקון
לאורה ברלין – המלכה אמה מנורמנדיה
דייוויד אוקס – ארל גודווין
אסביורן קרוג ניסן – יארל קארה
ג'וליאן סיגר – יארל גורם
פוליאנה מקינטוש – המלכה אלפגיפו מנורת'המפטון
לואי דייוויסון – הנסיך אדמונד
ב-26 בינואר 2021, הוכרז על ליהוקם של לאורה ברלין, סם קורלט, בראדלי פריגרד, פרידה גוסטבסון, קרוליין הנדרסון, יוהנס האוקור יוהאנסון, אסביורן קרוג ניסן, דייוויד אוקס, ג'וליאן סיגר, ליאו סוטר ופוליאנה מקינטוש לצוות השחקנים של הסדרה.
צוות התסריטאים של הסדרה עתיד לכלול את היוצר ג'ב סטיוארט, ונסה אלכסנדר, דקלן קרוגן ואוון מקנמי.
צילומי הסדרה החלו בתחילת אוקטובר 2020 באולפני אשפורד, ויקלו, שם "ויקינגים" צולמה בעבר.
עם זאת, הצילומים הושבתו בעקב מספר בדיקות קורונה שיצאו חיוביות, וחודשו מספר ימים לאחר מכן.
באותה העת, דווח על מספר שחקנים ואנשי צוות הפקה שנבדקו ויצאו חיוביים, אולם התברר שצוות ההפקה קיבל מספר בדיקות חיוביות כוזבות.
בין במאי הסדרה נכללים הבמאי הדני זוכה פרס באפט"א, נילס ארדן אופלב, הבמאי סטיב סן לגר והבמאית האנה קווין.
ויקי קריפס היא שחקנית קולנוע לוקסמבורגית.
היא כיכבה במספר הפקות אמריקאיות, לוקסמבורגיות, צרפתיות וגרמניות.
תפקידה פורץ הדרך היה בסרט התקופתי הלונדוני "חוטים נסתרים" (2017), בבימויו של פול תומאס אנדרסון.
גילומה של אליזבת, נסיכת בוואריה בסרט "קורסאז'" (אנ')" זיכה אותה בפרס האקדמיה האירופית לקולנוע לשחקנית הטובה ביותר.
קריפס נולדה ב-4 באוקטובר 1983 בעיירה הספרנג' (אנ'), בדרום לוקסמבורג.
היא הבכורה מתוך שלושה ילדים, יש לה אח ואחות צעירים.
אמה, אווה-מריה קאריפס, היא גרמנייה במקור, נולדה בהנובר ולמדה באקדמיה לאמנויות בדיסלדורף.
אביה, בוב קריפס, בין היתר כיהן כמנכ"ל של משרד התרבות של לוקסמבורג והיה נשיא מועצת המנהלים של קרן הקולנוע של לוקסמבורג בין השנים 2011 ל-2014.
סבה מצד אביה, רוברט קריפס (אנ'), היה עורך דין ופוליטיקאי, חבר בתנועת המחתרת הלוקסמבורגית המתנגדת לנאצים בזמן מלחמת העולם השנייה.
היה בהמשך שר המשפטים, שר החינוך ושר התרבות של לוקסמבורג בשנות ה-70 וה-80.
קריפס חוותה את חוויות המשחק הראשונות שלה בבית הספר התיכון Lycée de Garçons בעיר לוקסמבורג, וגם קיבלה הכשרה בקונסרבטוריון של לוקסמבורג (אנ').
לאחר סיום לימודי התיכון, היא השתתפה בפרויקט חברתי בבית ספר יסודי בעיירה דרום אפריקאית ליד העיר נייזנה (אנ') בכף המערבי.
לאחר שחזרה, למדה קריפס בחוג לדרמה באוניברסיטת ציריך לאמנויות, משם סיימה את התואר בהצטיינות ב-2009. תוך כדי הלימודים היא צברה ניסיון נוסף בבית הספר לתיאטרון שאוספילהאוס בציריך.
קריפס גילמה תפקידים רבים בהפקות לוקסמבורג ובהפקות לוקסמבורגיות-זרות לפני ששיחקה בתפקידים ראשיים בהפקות זרות, כגון "האנה", "Rommel" ו"לפני החורף" (אנ').
בשנת 2017, שיחקה לראשונה בשפה האנגלית בסרט הדרמה הרומנטית של פול תומאס אנדרסון, "חוטים נסתרים" לצד דניאל דיי-לואיס.
הסרט זכה לשבחים וכך גם הופעתה של קריפס והוא אף היה מועמד לשישה פרסי אוסקר.
בשנת 2018, קריפס גילמה את המוציאה לאור של כתב העת הבדיוני מילניום בסרט הקולנוע "הנערה ברשת העכביש" (אנ') שכתב סטיבן נייט.
בשנים 2018–2020 היא גילמה את סימון, המתורגמנית האלזסית שנפגעה מבחינה מוסרית בסדרת הטלוויזיה הגרמנית "Das Boot".
בשנת 2021 שיחקה בסרטו של בארי לוינסון, "השורד" המתאר את סיפורו של ניצול השואה הארי האפט, שאולץ להתאגרף כדי לחיות.
הסרט הוקרן בבכורה עולמית ב-13 בספטמבר 2021 בפסטיבל הסרטים הבין-לאומי בטורונטו.
מאז 2023, קריפס חברה באקדמיה האמריקאית לקולנוע.
קריפס עברה לברלין, גרמניה, בתחילת שנות ה-20 לחייה.
יש לה אזרחות לוקסמבורגית וגרמנית.
שם היא מתגוררת עם שני ילדיה, אליסה (2011) ויאן-נואה (2015), מבן זוגה לשעבר, השחקן הגרמני יונאס לאוקס.
במאי 2025, קריפס נישאה לעוזר הפקת הסרטים היווני לזרוס גונארידיס בטקס פרטי בעיר הולדתו של גונארידיס, כלקידיקי, יוון.
שנה פרס קטגוריה עבור תוצאה הפניות 2008 פסטיבל הסרטים הקצרים של בודפשט פרס השחקנית הצעירה הטובה ביותר La nuit passée 2012 פרס הסרט הטוב של לוקסמבורג פרס השחקנית העולה הצעירה עצמה
ויקי קאלוגרה היא אסטרופיזיקאית יוונייה.
היא ועמיתיה היו הראשונים לקלוט גלי כבידה ובכך הוכיחו את תורת היחסות של איינשטיין.
כיום היא פרופסור באוניברסיטת נורת'ווסטרן והמנהלת בפועל של המרכז לחקר הבין תחומי ומחקר באסטרופיזיקה.
ויקי קאלוגרה נולדה ב-1975 בעיר סרס (Sérres) הנמצאת בחבל מקדוניה שבצפון מזרח יוון.
עוד כילדה היא רצתה ללמוד לימודים אוניברסיטאיים.
אביה, שלא זכה לרכוש השכלה גבוהה עקב בעיות כלכליות במשפחה, עודד אותה לסיים תואר אחד לפחות.
היא נהגה לשבת איתו ולפתור בעיות מתמטיות בזמנה הפנוי.
עוד מצעירותה שאבה קאלוגרה השראה ממארי קירי - אישה פורצת דרך בתחום המדע, אשר היוותה עבורה לאורך השנים מודל לחיקוי.
קאלוגרה הייתה הראשונה במשפחתה שלמדה לימודים אקדמאיים באוניברסיטה.
היא סיימה את תארה הראשון בפיזיקה באוניברסיטת סלוניקי, יוון בשנת 1992. לאחר מכן, החליטה לעבור לארצות הברית על מנת לעבוד כעוזרת הוראה, ובמקביל, להשלים את לימודי הדוקטורט שלה.
ב-1997 היא סיימה את הדוקטורט (PhD) שלה באוניברסיטת אילינוי, ולאחר מכן עברה לבוסטון וסיימה את הפוסט דוקטורט שלה בהרווארד בשנת 2000. בשנת 2001 התחתנה עם פרדריק ראסיו, בחתונה מצומצמת שנערכה במהלך כנס מדעי בו שניהם השתתפו.
לשניים ילדה משותפת, שנולדה בשנת 2012. לאחר החתונה החליטו בני הזוג לעבור לשיקגו והתחילו לעבוד באוניברסיטת נורת'ווסטרן.
במשך 15 שנה קאלוגרה הייתה האישה היחידה בקבוצת החוקרים בה הייתה שותפה.
כיום קאלוגרה היא המנהלת בפועל של המרכז לחקר הבין תחומי ומחקר באסטרופיזיקה (CIERA) שהקימה לפני מספר שנים יחד עם בעלה.
מחקרה של קאלוגרה נעשה כחלק מ-LIGO (ראשי התיבות של Laser Interferometer Gravitational-Wave Observatoryw) ועוסק בעיקר בגלי כבידה (מונח מתוך תורת היחסות של איינשטיין.
גלי כבידה נוצרים בעקבות התנגשות או קריסה של חורים שחורים וכוכבים) ובפיזיקה של עצמים שונים על פני הספקטרום האלקטרומגנטי.
היא פיתחה שיטות לחזות התפתחות של חורים שחורים וכוכבים נוספים, עם אפשרות לחזות ולפרש התפרצויות של קרינה בחלל, התפוצצות כוכבים ועוד.
בנוסף, קאלוגרה ועמיתיה פיתחו דרך ללמוד את תכונות מקור התפרצות גלי הכבידה, וכדי לעשות זאת עבדה לרוב עם מחשבי על.
בספטמבר 2015 קאלוגרה וקבוצת החוקרים בה היא נמצאת קלטו גלי כבידה במהלך בדיקה של המכשירים לקראת הניסוי.
זו הייתה תגלית יוצאת דופן כיוון שזו הייתה הפעם הראשונה שבה גלי כבידה תועדו.
תגלית זו מהווה הוכחה לתורת היחסות של איינשטיין.
בדצמבר 2015 קאלגורה ועמיתיה זיהו בפעם השנייה בהיסטוריה גלי כבידה, דבר שנתן תוקף נוסף לתגלית הקודמת.
במשך יותר מ-40 שנה החוקרים ניסו להבין מהם גלי הכבידה שאליהם התכוון איינשטיין וכיצד אמורים לחפש אותם.
גלי הכבידה שינו את הדרך בה אנחנו חוקרים את החלל מכדור הארץ.
אף על פי שאנחנו יכולים גם לראות את גלי הכבידה, המחקר של ויקי קאלוגרה מתבסס על שמיעה.
גלי הכבידה משמיעים צליל שונה כאשר הם נוצרים מעצמים שונים ובעזרתם ניתן לגלות עצמים חדשים ברחבי החלל.
באוקטובר 2017 הכריזו ויקי קאלוגרה ועמיתיה על תצפית שעשו שתספק דרך חדשה לאיסוף חומר ולמידה על תהליך המוות של כוכבים.
ויקי קאלגורה זכתה בפרסים רבים.
2020 - פרס הנשים הבולטות בשיקגו בתחומי ה-STEM (מדעים, טכנולוגיה, הנדסה, מתמטיקה)
2018 - פרס דני היינמן באסטרופיזיקה
2016 - פרס גרובר לקוסמולוגיה, פרס גרובר לפריצת דרך בפיזיקה יסודית
2008 - פרס מריה גופר-מאייר
ויקינגור גטה (בפארואזית: Víkingur Gøta; או בקיצור ויקינגור) הוא מועדון כדורגל חצי-מקצועני מאיי פארו, מהעיר גטה, שנמצאת באי אסטורוי, אחד מאיי פארו.
הקבוצה משחקת את משחקי הבית שלה באצטדיון סרפוגרדי שנמצא על האי, וצבעי הקבוצה הם שחור, תכלת ולבן.
קבוצת הכדורגל ויקינגור נוסדה בשנת 2008, לאחר איחוד של שני מועדוני כדורגל פארואזים אחרים: GÍ גטה (מועדון בולט בכדורגל באיי פארו שזכה ב-6 אליפויות הליגה הבכירה ו-6 גביעים מקומיים באיי פארו) וליירביק.
בסיסם של שני המועדונים היו חלק מאותה עיירה באי, ברדיוס של 5 ק"מ אחד מהשני, והתאחדו מטעמים כלכליים.
החיבור הוכיח את עצמו ובשנים הראשונות המועדון הצליח לזכות בגביע המדינה של איי פארו 5 פעמים.
בהמשך בשנים 2016 ו-2017 זכה באליפות המדינה, ובנוסף זכה במספר גביעי סופר-קאפ מקומיים.
עקב הצלחתו של המועדון בזירה המקומית הוא החל את דרכו באירופה כבר בעונת 2010/2011 והישג השיא היה הגעה לסיבוב השלישי בליגה האירופית בעונת 2014/2015.
ויקינגור רייקיאוויק (באיסלנדית: Knattspyrnufélagið Víkingur Reykjavík - "מועדון הספורט ויקינגור רייקיאוויק" או בקיצור ויקינגור) הוא מועדון ספורט ומועדון כדורגל איסלנדי מהעיר רייקיאוויק, שבמערב איסלנד.
הקבוצה משחקת את משחקי הבית שלה באצטדיון ויקינגסוולר שברייקיאוויק, וצבעי הקבוצה הם אדום, שחור ולבן.
המועדון הוא מועדון ספורט גדול באיסלנד שלו קבוצות במגוון ענפים אחרים חוץ מכדורגל, כמו כדוריד, טניס, טניס שולחן, קראטה, סקי ועוד.
קבוצת הכדורגל של המועדון נחשבת לאחת הקבוצות הבולטות באיסלנד, כאשר היא השתתפה בליגה המקומית הבכירה משנות הקמתה, ומאז זכתה ב-6 תוארי אליפות ליגת העל האיסלנדית, ובנוסף זכתה הקבוצה גם ב-3 תוארי גביע מדינה, ו-3 תוארי סופר-קאפ מקומיים.
ויקי שאול (26 בינואר 1905 – 11 בינואר 2008) הייתה יועצת חינוכית ומטפלת בתחום הנפש.
נולדה ב-1905 באוּרְפָה שבטורקיה לאב רופא.
עד גיל 14 לא ידעה קרוא וכתוב.
מעט לפני פרוץ מלחמת העולם הראשונה היגרה עם משפחתה למוסול שבעיראק ומשם לבגדאד.