tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
עד מותו התמיד בפעילותו הקלינית במסגרת הליגה למניעת מחלות ריאה בישראל שמרכזה בנתניה.
המשיך בפעילותו במסגרת ארגון הבריאות העולמי והשתתף בצורה אקטיבית בכנסים ובקונגרסים בין-לאומיים למיגור השחפת בעולם.
הוא אף נפטר לאחר ששב מכנס שכזה בגיל 79. נקבר בבית העלמין ירקון.
מאור קשת (נולד ב-25 ביולי 1965) הוא עורך ישראלי.
זוכה פרס אופיר 2010 על עריכת הסרט "המדריך למהפכה".
במהלך השנים ערך קשת מספר סרטים.
בשנת 1995 שימש כעורך הסרט הדוקומנטרי "באבא לובה", אשר מתעד את הזמר דני בסן וחיפוש אחר אביו אותו נטש לפני כ-40 שנה.
בשנת 1997 שימש כעורך הסרט "עפולה אקספרס", בו כיכבו צביקה הדר ואסתי זקהיים.
בשנת 1999 שימש כעורך הסרט הדוקומנטרי "מנליק - נסיך יהודי שחור", אשר מתעד בחור כבן 23, יוצא אתיופיה שאימו נשארה באתיופיה ומתגורר בתחנה המרכזית הישנה של תל אביב.
הסרט מלווה את הבחור במהלך נסיעתו לאתיופיה על מנת לפגוש את אימו.
בשנת 2010 ערך את הסרט "המדריך למהפכה", סרט תיעודי, דוקו אקטיביסטי, עלילתי.
על עריכת הסרט הוא זכה בפרס אופיר יחד עמי טיר בקטגוריית "העריכה הטובה ביותר".
ב-2016 ערך את סרטו של נוני גפן, "הכל שבור ורוקד".
כמו כן, הוא ערך פרסומות למספר חברות מוכרות, כמו "פלאפון", "אורנג'", "בזק בינלאומי", "האגיס", "פרוקטר אנד גמבל", "תנובה", "שטראוס", "עלית", "אסם", "יונדאי" ו"מפעל הפיס".
מאורו טאסוטי (באיטלקית: Mauro Tassotti; נולד ב-19 בינואר 1960 ברומא) הוא כדורגלן עבר איטלקי ששיחק בעמדת המגן, וכיום עוזר מאמן קבוצת המילואים של מילאן, מילאן פוטורו.
טאסוטי שיחק במילאן במשך רוב הקריירה.
במהלך 17 שנים בהן שיחק בקבוצה, רשם טאסוטי קרוב ל-600 הופעות, שמציבות אותו במקום החמישי בכל הזמנים בטבלת ההופעות במדי הקבוצה.
טאסוטי זכה עם הקבוצה, בין היתר, בחמש אליפויות איטליה ושלוש אליפויות אירופה.
טאסוטי ייצג גם את נבחרת איטליה שסיימה במקום השני במונדיאל 1994.
לאחר פרישתו המשיך את הקשר עם המועדון.
בין היתר, שימש טאסוטי במשך 14 שנים כעוזר מאמן הקבוצה.
טאסוטי, יליד רומא, החל את דרכו בקבוצת הנוער של לאציו מעיר הולדתו.
הוא החל לשחק בקבוצה הבוגרת של המועדון בעונת , ועונה אחר כך היה לשחקן הרכב קבוע.
בסיום עונת הורדה לאציו לליגת המשנה בעקבות פרשת הטיית משחקים, וטאסוטי עבר לקבוצת מילאן, שאף היא הורדה לסרייה ב' בעקבות אותה פרשה.
כבר בעונתו הראשונה במועדון, הצליחו טאסוטי ומילאן להעפיל חזרה לסרייה א' מהמקום הראשון בליגה.
אמנם, מילאן כשלה בניסיונה לשרוד בליגה הבכירה, וירדה חזרה לליגת המשנה.
טאסוטי המשיך לקבל מקום בחלק האחורי של הקבוצה, ששוב העפילה תוך עונה אחת מהמקום הראשון בסרייה ב'.
לאחר מספר עונות בינוניות תחת המאמן נילס לידהולם, עברה מילאן שינוי גדול וחזרה להיות אחת הקבוצות הדומיננטיות והטובות באירופה, עם הגיעו של המאמן אריגו סאקי בעונת , והוסיפה לשנות ההצלחה שלה גם תחת יורשו, פאביו קאפלו.
באותה תקופה חוליית ההגנה של מילאן כללה דרך קבע את טאסוטי, לצידם של דמויות מפתח כמו פאולו מלדיני, אלסנדרו קוסטקורטה והקפטן פרנקו בארזי.
טאסוטי תופקד בעיקר באגף ימין של ההגנה, כשלעיתים מילא גם את תפקיד הבלם.
כאשר הגיע סאקי לקבוצה, מונה טאסוטי לתפקיד סגן הקפטן של הקבוצה.
כבר בעונה הראשונה תחת סאקי זכתה מילאן באליפות איטליה, ובעקבות האליפות זכתה שתי עונות רצופות בגביע אירופה לאלופות, ב-1989 ו-1990. בשני משחקי הגמר, מול סטיאווה בוקרשט ובנפיקה ליסבון, שמרה מילאן על רשת נקייה, ובשניהם שיחק טאסוטי את מלוא תשעים הדקות.
בנוסף לתארים אלו, זכו מילאן וטאסוטי פעמיים בתוארי הסופר קאפ האירופי והגביע הביניבשתי, כשטאסוטי פותח בכל ארבעת המשחקים.
עם הגיעו של המאמן פאביו קאפלו בעונת , חזרה מילאן לשלוט גם בליגה האיטלקית, וזכתה בשלוש אליפויות רצופות, והוסיפה אחת נוספת בעונת .
מילאן רשמה הצלחה גם בזירה האירופית, כשהעפילה שלוש פעמים ברציפות לגמר ליגת האלופות.
בגמר ליגת האלופות 1994 שימש טאסוטי כקפטן הקבוצה במשחק, מכיוון שבארזי המושעה לא נטל חלק במשחק, וזכה להניף את הגביע בעקבות ניצחון קבוצתו 0–4 על ברצלונה.
הוא פתח בהרכב גם בגמר 1993, אך מילאן נוצחה במשחק 0–1 על ידי אולימפיק מרסיי.
בשנותיו האחרונות במועדון, בעקבות גילו המתקדם והתפתחותו כשחקן של כריסטיאן פאנוצ'י בעמדה שלו, קיבל טאסוטי פחות ופחות דקות משחק.
הוא לא שותף בהפסד לאייאקס בגמר ליגת האלופות 1995, אליו הגיעה מילאן כאלופה המכהנת.
בסיום עונת , כשהיה בן 36, פרש טאסוטי, יחד עם פרנקו בארזי, ממשחק פעיל.
הוא רשם 429 משחקי ליגה במדי מילאן, ובסך הכל 583 הופעות במדי הקבוצה
טאסוטי החל את דרכו בנבחרות הצעירות של איטליה, וייצג את הנבחרת האולימפית באולימפיאדת סיאול ב-1988, בה סיימה איטליה במקום הרביעי.
על אף הקריירה העשירה והמוצלחת במילאן, טאסוטי לא זכה לקריירה בינלאומית עשירה.
ההגנה האיטלקית נחשבה באותן שנים לאחת הטובות בעולם, והכדורגל האיטלקי הצמיח שחקני התקפה ברמה גבוהה מאוד.
המאמן אזליו ויצ'יני, שאימן את איטליה בין השנים 1986–1991, בחר להתעלם מיכולתו של טאסוטי במדי מילאן בכל הנוגע לזימונים לנבחרת.
הקריירה הבינלאומית של טאסוטי החלה בגיל מאוחר יחסית, כשלתפקיד מאמן הנבחרת התמנה אריגו סאקי, מאמנו לשעבר במילאן.
הוא רשם את הופעת הבכורה שלו מספר חודשים לפני יום הולדתו ה-32, ב-14 באוקטובר 1992. היה זה במשחק הביתי מול במסגרת מוקדמות מונדיאל 1994, שהסתיים בשוויון 2-2. על אף שצבר חמש הופעות בינלאומיות בלבד, זומן טאסוטי לסגל נבחרת איטליה לקראת מונדיאל 1994.
בטורניר עצמו, פתח טאסוטי במשחק הפתיחה של איטליה, שהסתיים בהפסדה של נבחרתו 0–1 ל.
הוא חזר להרכב רק בשלב רבע הגמר, במשחק מול .
שלוש דקות בתוך תוספת הזמן, ביתרון 1–2 לאיטליה, הוגבה כדור לרחבה האיטלקית לכיוונו של לואיס אנריקה, שתפס בחולצתו של טאסוטי.
האיטלקי שלח מרפק לפניו של לואיס אנריקה, אך השופט לא ראה את האירוע ולא שרק לעבירה.
לואיס אנריקה דימם לאחר ששבר את אפו ומחה כנגד ההחלטה, אך ללא הועיל.
על אף שלא נשרקה לחובתו עבירה, עמד טאסוטי לדין משמעתי בפיפ"א על סמך צילומי הטלוויזיה, והורחק בעקבות האירוע לתקופה של שמונה משחקים, ההרחקה הארוכה ביותר עד אז בתולדות הגביע העולמי, שרק הרחקתו של לואיס סוארס לתשעה משחקים במונדיאל 2014 עקפה אותה.
בהמשך טען טאסוטי כי הוא מתנצל על המעשה, וכינה אותו "מטופש".
כמו כן, ציין כי שליחת המרפק לא הייתה אירוע מכוון אלא אינסטינקטיבי בעקבות תפיסת החולצה של לואיס אנריקה.
האירוע הגיע לסיומו ב-29 באוקטובר 2011, שעה שטאסוטי שימש כעוזר מאמן מילאן, ולואיס אנריקה שימש כמאמן רומא.
הקבוצות נפגשו למשחק ליגה, והאירוע ממונדיאל 1994 שב לכותרות.
טרם המשחק נרשמה התנצלות מצידו של טאסוטי ולחיצת יד בין השניים.
המשחק מול ספרד היה האחרון של טאסוטי במדי הנבחרת.
הוא סיים את דרכו הבינלאומית עם שבע הופעות בלבד.
טאסוטי נותר במילאן גם לאחר פרישתו.
הוא שימש כמאמן קבוצת הנוער במשך ארבע שנים, עד לשנת 2001.
ב-15 במרץ באותה שנה, פוטר אלברטו זאקרוני מתפקידו כמאמן מילאן, וטאסוטי, בצוותא עם צ'זרה מלדיני, מונו למאמני הקבוצה עד לסיום העונה.
בנובמבר באותה שנה מונה קרלו אנצ'לוטי לתפקיד המאמן, וטאסוטי מונה לתפקיד עוזרו של חברו לשעבר לקבוצה.
טאסוטי הוסיף לשמש בתפקיד גם לאחר עזיבתו של אנצ'לוטי בתום שמונה עונות, ונותר במועדון כעוזרם של לאונרדו, מסימיליאנו אלגרי ופיליפו אינזאגי.
ב-16 ביוני 2015, עם פיטוריו של האחרון והגעתו של סינישה מיכאילוביץ', עבר טאסוטי לתפקיד הסקאוט ושימש במשך עונה אחת כמגלה כישרונות עבור המועדון.
בתום העונה סיים טאסוטי את תפקידו במילאן לאחר 36 שנים במועדון, כשחקן ולאחר הפרישה.
ביולי 2016 נבחר טאסוטי לשמש כעוזרו של אנדריי שבצ'נקו, עם מינויו לתפקיד מאמן נבחרת אוקראינה.
אליפות העולם: 1994 (מקום שני)
מאור טיורי (נולדה ב-13 באוגוסט 1990) היא אתלטית ישראלית, אלופת ישראל (2011 ו-2015) בריצת 1500 מטר ושיאנית ישראל לשעבר בריצת 5000 מטר.
היא ייצגה את ישראל ב-3 אולימפיאדות (ריו דה ז'ניירו 2016, טוקיו 2020 ופריז 2024) ובשתי אליפויות עולם (לונדון 2017 ויוג'ין 2022).
זוכת מדליית כסף קבוצתית ומקום רביעי באליפות אירופה בריצות כביש (2025).
טיורי נולדה וגדלה בכפר סבא, אחות בכורה לשני אחים.
אביה גדעון טיורי היה בעברו אתלט מצטיין וכיום עצמאי בתחום מיזוג האוויר והחשמל.
אמה, אירית, עוזרת מינהלית באוניברסיטת תל אביב ובוגרת תואר ראשון בכלכלה.
טיורי התאמנה בהדרכתם של מיכאל זגלסקי, אולגה קוסצ'נקו ועמית נאמן באגודת אתלטי אורן השרון.
לאחר שחרורה מצה"ל בגיל 20, נסעה ללמוד בארצות הברית, והשלימה תואר ראשון במדעי הספורט והאימון באוניברסיטת סן פרנסיסקו.
לאחר מכן, עברה להתגורר ולהתאמן בעיר בולדר, במדינת קולורדו שבארצות הברית, בהדרכת סטיב ג'ונס , עד לקיץ 2024, אז שבה להתגורר בכפר סבא, ישראל.
היא משתייכת למועדון לידר ירושלים ומתאמנת בהדרכתו של דן סלפטר.
באליפות ישראל בריצת 5000 מטר שנערכה ב-6 במאי 2006 זכתה טיורי במדליית זהב בשיא ישראלי חדש לנערות ולקדטיות של 17:16:57 דקות, הקדימה את דועה-חטיב מאח"י נצרת (17:32:02 דקות) ואת סבטלנה בחמנד ממכבי תל אביב.
באליפות ישראל בריצת 10000 מטר שנערכה באפריל 2008 זכתה טיורי במדליית כסף בתוצאה של 36:21:20 דקות, אחרי סבטלנה בחמנד ממכבי הישגים ראשון לציון (35:50:66 דקות) ולפני הלן וולפסון מרמת השרון (37:01:49 דקות).
באליפות ישראל שנערכה ביולי אותה שנה, היא זכתה במדליית ארד בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:44.04 דקות, אחרי הלן וולפסון (4:35.41 דקות) וסבטלנה בחמנד (4:38.29 דקות).
באליפות ישראל בריצת 10 ק"מ כביש שנערכה בנובמבר אותה שנה היא זכתה במדליית זהב בתוצאה של 37:52 דקות, לפני נילי אברמסקי (38:31 דקות) והלן וולפסון (39:07 דקות).
היא זכתה במדליית זהב בריצת 5000 מטר, באותה השנה (.....)
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2009 זכתה טיורי בשתי מדליות זהב בריצת 5000 מטר ובריצת 10 ק"מ כביש, וכן בשתי מדליות כסף בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר.
בתחרויות האתלטיקה של המכביה השמונה-עשרה שנערכו ביולי אותה שנה היא זכתה במדליית כסף, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:41.54 דקות, אחרי דועה סלימן-חטיב מישראל (4:39.68 דקות) ולפני מיגל אטיאס מישראל (4:47.40 דקות).
בנוסף לכך, היא סיימה במקום רביעי בריצת 800 מטר בתוצאה של 2:19.21 דקות.
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2010 זכתה טיורי בשתי מדליות זהב בריצת 5000 מטר ובריצת 10000 מטר ובשתי מדליות כסף בריצת 800 מטר ובריצת 1500 מטר.
באליפות ישראל שנערכה בשנת 2011 זכתה טיורי במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:37.05 דקות, לפני אלי גולדפרב מהפועל אתלטי אורן השרון (4:38.28 דקות).
בתחרויות האתלטיקה של המכביה התשע-עשרה שנערכו בשנת 2013 זכתה טיורי במדליית כסף בריצת 3000 מטר בתוצאה של 10:03.80 דקות, אחרי לאה רוזנפלד (9:53.65 דקות) ולפני קתרין פירס (10:09.01 דקות) שתיהן מארצות הברית.
בתחרות שנערכה בוולנאט, קליפורניה ב-17 באפריל 2015 קבעה טיורי שיא ישראלי חדש בריצת 5000 מטר, בזמן של 16:08.83 דקות, שיפור לשיא הוותיק בן ה-13 של נילי אברמסקי (16:09.88 דקות).
במשחקים האירופיים (2015) שנערכו בבאקו אזרבייג'ן ביוני 2015 סיימה טיורי פעמיים במקום שני: בריצת 1500 מטר בשיא אישי חדש של 4:26.86 דקות ובריצת 3000 מטר בשיא אישי חדש של 9:32.11 דקות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי, היא זכתה במדליית זהב בריצת 1500 מטר בתוצאה של 4:28.07 דקות, לפני אזאוונט טקה ממכבי תל אביב (4:34.45 דקות) ורחל גיבריצאדיק מאתלטי הסימטה דרום תל אביב (4:38.62 דקות).
בחצי מרתון שנערך ב-28 בספטמבר 2015 בארצות הברית, קבעה טיורי שיא אישי של 1:15:23 שעות, ובכך הייתה לרצה השנייה הטובה בישראל במקצה זה, לאחר נילי אברמסקי.
בתחרות שנערכה בסיאטל, קליפורניה ב-12 בפברואר 2016 קבעה טיורי בריצת 5000 מטר שיא ישראלי חדש של 16:07.77 דקות, שיפור לשיאה האישי.
במרתון הבכורה שלה שנערך באוטווה, קנדה ב-29 במאי אותה שנה היא קבעה תוצאה של 2:42:20 שעות ובכך השיגה את הקריטריון האולימפי.
באולימפיאדת ריו דה ז'ניירו היא סיימה במקום 90 בריצת המרתון בתוצאה של 2:47:27 שעות.
בחצי מרתון שנערך בדולות', מינסוטה ב-17 ביוני 2017 קבעה טיורי שיא אישי חדש של 1:14:54 שעות.
באליפות העולם שנערכה בלונדון באוגוסט אותה שנה, היא סיימה את ריצת המרתון במקום 63 בתוצאה של 2:49.45 שעות.
באליפות ישראל בריצת 10,000 שנערכה בהדר יוסף ב-26 באפריל 2018 סיימה טיורי במקום השני, וקבעה שיא אישי חדש של 33:43.16 דקותהמהווה את התוצאה התשיעית בטיבה של אתלטית ישראלית אי פעם.
באליפות העולם בחצי מרתון, שנערכה בפולין בחודש אוקטובר 2020, סיימה במקום 53 בשיא אישי חדש של 1:12:27 שעות.
במרתון צ'שייר עילית (Cheshire Elite) שנערך באנגליה ב-25 באפריל 2021 שיפרה טיורי את שיאה האישי וקבעה תוצאה של 2:29:03 שעות, שיפור של כ-13 דקות לשיאה משנת 2016 ובכך קבעה את הקריטריון האולימפי.
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט, סיימה במקום 48 בריצת מרתון בתוצאה של 2:37:52 שעות.
באליפות העולם שנערכה ביוג'ין, אורגון, ארצות הברית ביולי 2022, סיימה במקום 23 בריצת מרתון בתוצאה של 2:31:54 שעות.
חודש לאחר מכן, באליפות אירופה שנערכה במינכן, גרמניה סיימה במקום 28 בתוצאה של 2:38:04 שעות.
במרתון רוטרדם, הולנד באפריל 2024 קבעה טיורי תוצאה של 2:26:39 שעות ובכך קבעה את הקריטריון האולימפי.
ביוני אותה השנה השתתפה באליפות אירופה ברומא, איטליה בחצי מרתון היא סיימה בתוצאה של 1:12:55 שעות.
באולימפיאדת פריז היא סיימה במקום 48 בתוצאה של 2:33:37 שעות..
בנובמבר אותה השנה, בתחרות שנערכה בניימיכן, הולנד בריצה ל-15 ק"מ קבעה שיא אישי בתוצאה 50:04 דקות.
בינואר 2025, רצה 10 ק"מ בתחרות בוולנסיה, ספרד וקבעה שיא אישי בתוצאה של 32:29 דקות.
בחצי מרתון ברצלונה, שנערכה בפברואר 2025 קבעה שיא אישי חדש של 1:11:09 שעות.
מדליית כסף קבוצתית באליפות אירופה
באפריל היא התחרתה בריצת המרתון באליפות אירופה לריצה שנערכה בלובן-בריסל, בלגיה היא סיימה במקום רביעי בתוצאה של 2:28:01 שעות, זמן זהה לחברתה לנבחרת ישראל לונה צ'מטאי-סלפטר שזכתה במדליית הארד האישית לאחר הכרעה ב"פוטו פיניש".
הניקוד הקבוצתי המהיר של טיורי וחברותיה לנבחרת באותה הריצה, הקנו לנבחרת הנשים של ישראל את מדליית הכסף הקבוצתית.
מאור חטואל (נולד ב-14 בדצמבר 1985) הוא סייף ישראלי המתחרה בסגנון רומח.
מאור חטואל נולד בעכו למשפחת ספורטאים בכירים בענף הסיף של ישראל.
דודיו, לידיה ויצחק, היו סייפים בכירים וייצגו את ישראל באולימפיאדות.
אביו, חיים, הוא מאמן סיף אולימפי ותחת הדרכתו הגיעו ילדיו דלילה ומאור לענף זה.
חטואל החל להתאמן בסיוף אצל אביו כשהיה בכיתה ב', וזכה להישגים עד שבגיל 13, הוא סיים במקום השני באליפות ישראל לבני גילו.
בשנת 2004, בהיותו בן 19, זכה במדליית כסף באליפות אירופה בסיף עד גיל 20 שנערכה בפורטוגל.
ובשנת 2005 הגיע, יחד עם חבריו לקבוצת הפועל עכו, למקום השמיני בגמר אליפות העולם לנוער וקדטים.
לקראת הגיוס לצה"ל התקבל חטואל לקורס טיס והחליט להתגייס לקורס ולעזוב את הקריירה הספורטיבית אך לאחר כחצי שנה הודח מהקורס וחזר להתאמן בסיף.
בשנת 2010 זכה חטואל בהישג השיא בקריירה שלו - מקום שמיני באליפות העולם לבוגרים.
בעקבות הישג זה והישגים נוספים באותה שנה, אשר גם הכניסו אותו לסגל האולימפי של ישראל, סומן כמועמד מבטיח להשתתפות באולימפיאדת לונדון.
בתחרות ההזדמנות האחרונה שנערכה בשנת 2012 בסלובקיה ניצח חטואל בכמה קרבות אך הפסיד בקרב חצי הגמר - הקרב המכריע לצורך ההשתתפות במשחקים.
בשנת 2013 זכה חטואל במדליית זהב בטורניר גביע העולם שנערכה בלונדון והשתתף באוניברסיאדת קאזאן בה הודח בשלב שמינית הגמר.
בשנת 2015 השתתף בתחרות גראנד פרי שנערכה ברוסיה והגיע למקום השישי.
בשנת 2016 העפיל לתחרות ההזדמנות האחרונה לקראת אולימפיאדת ריו דה ז'ניירו שנערכה בפראג באפריל אותה שנה.
אך לא השיג בה את הקריטריון הבינלאומי.
בנוסף לקריירת הסייף למד חטואל מדעי המחשב וביולוגיה באוניברסיטת חיפה והוא עובד ביחידת הביואינפורמטיקה במרכז הגנום שבטכניון.
בית הכנסת מאור חכמי המערב הוא בית כנסת השוכן ביישוב קריית יערים, פועלים במקום כולל אברכים ומניני תפילה בנוסח עדות המזרח.
בית הכנסת החל את דרכו בכיתת לימוד בבית ספר מקומי ביישוב.
לאחר שמספר המתפללים והלומדים הלך וגדל, הוחלט על הקמת מבנה בתכנונו של האדריכל אהרון צורף.
בשנת 1989 החלה בניית הקומה הראשונה של מבנה בית הכנסת, שנועד לשמש כבית תפילה ולימוד לאברכים, על שטח שנרכש מבעוד מועד.
בשנת 2004 הושלמה בניית הקומה השנייה, המשמשת כיום לתפילה, יחד עם השלד של הקומה השלישית.
בשנת 2010 הושלמה בניית הקומה השלישית, שמשמשת את ישיבת "ישרי לב" המיועדת לצעירים מארצות הברית.
השם "מאור חכמי המערב" ניתן לבית הכנסת על שמו של פרשן התלמוד הרי"ף, שהיה מחכמי המערב.
לבד מהאדריכל שתכנן את הבניין, ליווה את התהליך משה בן זקרי, מייסד בית הכנסת, שביקש לשלב במבנה מוטיבים ממבני דת יהודיים עתיקים, כשלכל פרט ישנה משמעות.
כלפי חוץ, מבנה בית הכנסת כולל מראה של חומת אבן בקומתו העליונה, בהשראת חומות העיר העתיקה ובית המקדש, כשבמרכז ניצבת צורת לוחות הברית מאבן בממדים גדולים.
סביב מבנה בית הכנסת נמצאים איורים גדולים שנעשו בידי אמנים מחברון באמצעות חריטה וסיתות, המציגים את כלי המשכן, לוחות הברית מעל לדלתות הכניסה, וכן מספר סמלים יהודיים מוכרים.
מתחת לאיורים נמצאים חלונות זכוכית בצבע כחול.
מדרגות בית הכנסת החיצוניות נבנו בצורה רחבה בתחילתן, וצרות בסופן, כהשראה מחלונות בית המקדש שנבנו בצורה זו.
בתחילת גרם המדרגות ניצבים שני עמודי אבן, הרומזים על עמודי הנחושת יכין ובועז, שהציב שלמה המלך בפתח בית המקדש הראשון.
מבנהו הפנימי בקומה הראשונה כלל עד שנת 2010 מוטיבים מבתי הכנסת העתיקים של צפת, עם שילוב של צבע התכלת בקירותיו.
בשנה זו שופץ המקום, ואף חולק למספר חדרי שיעורים.
מבנהו הפנימי בקומה השנייה כולל שילוב של אבנים עתיקות ושיש בעיקר בקירות ובעמודים.
המבנה מתאפיין בקשתות בשלל וריאציות, כהשראה ממבני דת עתיקים.
בעצת האמן אורי רווח, צורת הישיבה קיבלה השראה מבתי כנסת עתיקים שנמצאו בחפירות ארכאולוגיות, הכוללים ישיבה בסמוך לקירות בית הכנסת בצורה מרובעת, ללא כיסאות במרכז.
במרכז בית הכנסת שוכנים שני עמודי שיש המחופים באבנים עתיקות עם קשת המתנוססת מעליהם, ומתחתם ממוקמת תיבת החזן.
היכל בית הכנסת עשוי לוחות שיש, בצורת שני חצאי עיגולים, בהשראת ספר תורה ספרדי פתוח, ובמרכזם משולבים אלמנטים של זכוכית ומתכת.
בתקרת הקומה האמצעית תלויות תריסר נברשות בינוניות כנגד שנים עשר השבטים, ועוד שתי נוספות גדולות במרכזה.
מאורה טיירני היא שחקנית קולנוע וטלוויזיה אמריקאית.
טיירני היא כוכבת סדרות הדרמה "ER" של רשת NBC ו"הרומן" של רשת שואוטיים.
בעבור תפקידה בסדרה "הרומן" זכתה טיירני בפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר בסדרת טלוויזיה לשנת 2015.
כשחקנית קולנוע השתתפה טיירני בקומדיות "שקרן שקרן" לצידו של ג'ים קארי, "כוחו של הטבע", בסרטו של כריסטופר נולאן "אינסומניה", ובסרטים "צבעי השלטון" ו"אינסטינקט".
טיירני נולדה בשכונת הייד פארק שבבוסטון, מסצ'וסטס.
טיירני, אירית קתולית, היא בתם של פאט, ברוקרית נדל"ן והפוליטיקאי ג'וזף מ.
טיירני החלה את הקריירה שלה בהפקת הנעורים הטלוויזיונית של "וולט דיסני" "Student Exchange" ובסרט הפשע "חולות לבנים" בהפקתו של סקוט רודין.
את תפקידה הגדול המשמעותי הראשון קיבלה טיירני בשנת 1995 בקומדיית המצבים "חדשות רדיו" של רשת NBC, בסדרה היא הופיעה בתפקיד כתבת החדשות ליסה מילר במשך כחמש עונות.
לתודעת הקהל העולמי הגיעה טיירני בשנת 1997 לאחר שלוהקה לתפקיד אודרי, פרודתו של עורך הדין פלטשר ריד (ג'ים קארי) בקומדיה הפופולרית המצליחה "שקרן שקרן".
תפקיד זה נתן חשיפה רחבה לטיירני ובשנים שלאחר מכן היא השתתפה בהפקות קולנוע גדולות ומצליחות כדוגמת: הקומדיה "כוחו של הטבע" בתפקיד ברידג'ט קהיל ארוסתו של בן הולמס (בן אפלק), הדרמה הקומית-פוליטית של מייק ניקולס "צבעי השלטון" בתפקיד דייזי גרין הדוברת של המועמד לנשיאות ג'ק סנטון (ג'ון טרבולטה) והמותחן הפסיכולוגי "אינסטינקט".
בשנת 1999 החלה טיירני את דרכה בעונתה השישית של סדרת הדרמה הרפואית המצליחה "ER" בתפקיד האחות ד"ר אבי לוקהארט, הדמות הייתה לדמות אורחת בתחילה ולאחר עונה הפכה לקבועה ולאחת המשמעותיות לאורך כל עונותיה של הסדרה.
טיירני זכתה לסופרלטיבים רבים על משחקה בסדרה לאורך השנים והייתה מועמדת לפרס אמי לשחקנית המשנה הטובה ביותר.
ב-2002 השתתפה טיירני בסרטו הרביעי של כריסטופר נולאן "אינסומניה".
בשנת 2014 שיחקה טיירני בסדרת הדרמה של רשת "שואוטיים" "הרומן" בתפקיד הלן אשתו של גיבור הסדרה המורה נואה סלוואי (דומיניק וסט), על משחקה בסדרה זכתה טיירני בפרס גלובוס הזהב לשחקנית המשנה הטובה ביותר לשנת 2015.
טיירני הייתה נשואה במשך 13 שנים משנת 1993 עד לשנת 2006 לבמאי והשחקן בילי מורסט.
טיירני התגרשה ממורסט ולא נולדו לה ילדים.
בשנת 2009 עברה טיירני ניתוח מוצלח להורדת גידול סרטני מהחזה, בשל הטיפולים נאלצה טיירני לוותר על תפקיד ראשי אליו לוהקה בסדרה "Parenthood".
California"2012–2013האישה הטובהמדדי הייוורד7 פרקים2012Ruth & Ericaאריקה10 פרקים2014–2019הרומןהלן סולוויי53 פרקים2018חלומות חשמלייםאיירין ליבפרק: "Safe & Sound"2021כבודופיונה מק'י4 פרקים2021–2024American Rustגרייס פו19 פרקים2024-הווהחוק וסדרסגן ג'סיקה בריידיתפקיד ראשי2025חוק וסדר: מדור מיוחדבפרק: "Play with Fire Part 2"
מאור צור (נולד ב-1 באוקטובר 1982) הוא מייסד מיזם גן מוגן, יזם בתחום החינוך.
לשעבר ראש דסק הפלילים של .
מאור צור נולד בראשון לציון.
בגיל 22 התמנה לכתב מוניצפאלי ופלילים במקומון "זמן מקומי" בשפלה.
כעבור שנתיים החל לשמש כתב פלילים במקומון "זמן תל אביב".
בשנת 2010 החל לשמש תחקירן בתוכנית התחקירים "המקור".
משנת 2011 שימש צור כתב לענייני משטרה בחדשות 10, יחד עם דורון הרמן.
לאחר מיזוג רשת וערוץ עשר, השניים המשיכו בתפקידם ב"חדשות 13".
בשנת 2013 שודר סרטם התיעודי של צור והרמן, "הפליסיאנים ומסע הרצח בבר נוער", בו התלוו למשפחת פליסיאן שבניה היו חשודים ברצח בבר נוער.
כמו כן, צור חשף א חובותיו ל של יו"ר הקואליציה דוד ביטן.
כמה חודשים לאחר שידור התחקיר, המשטרה פתחה בחקירה גלויה עם מעצרם של מספר חשודים, וממצאי התחקיר עמדו בבסיס החקירה.
בשנת 2018 יצר צור מספר סדרות בחדשות עשר כגון "ילדי הפשע", על עולם הנוער העברייני בישראל, "שכנים מהגיהנום", על תופעת סכסוכי שכנים, והסדרה "סוסים טרויאנים" על עולמם המסתורי של החוקרים הפרטיים בישראל.
בשנת 2019 חשף צור את פרשת כרמל מעודה, פרשת ההתעללות בפעוטון בייבי לאב בראש העין, של בעלת פעוטון בשם כרמל מעודה.
לאחר פרסום הפרשה, צור חשף עוד שורה של התעללויות בגנים ובפעוטונים, כמו הפעוטון של ליטל ברסי ברמלה, ועוד שורה של התעללויות שהראו כי תחום הגיל הרך פרוץ לגמרי והילדים אינם מוגנים.
בנוסף, פנה צור לבית המשפט לאפשר את פרסום הסרטון בפרשת הפעוטה יסמין וינטה שנחנקה למוות על ידי הסייעת שלה אינה סקיבנקו, זאת לבקשת הורי הפעוטה.
הפרקליטות התנגדה אך בית המשפט פסק כי זכות הציבור לדעת ותופעת ההתעללויות בפעוטות היא תופעה שראוי להעלות אותה לראש סדר היום הציבורי.
לאחר שידור הסרטון בפעם הראשונה במדינת ישראל יצאו למעלה מ-70,000 הורים.
בעקבות שורת החשיפות של צור וההפגנות ברחבי הארץ נעשו שני צעדים משמעותיים: בית משפט גזר בפעם הראשונה בישראל עונש של 9.5 שנות מאסר לכרמל מעודה.
תחום הגיל הרך שלוש-שש הועבר לתחום האחריות והפיקוח של משרד החינוך.את המהלך הובילה שרת החיוך דאז, הדוקור יפעת שאשא-ביטון.
בעקבות התחקירים צור החל להרצות, לחתור לפתרונות שימנעו אלימות נגד ילדים ויחזקו את תחום המוגנות בגיל הרך בגילאי לידה-6. בעקבות פעילות זאת, החליט צור להקים את מיזם גן מוגן שמטרתו לחזק את תחום המוגנות בגיל הרך.
באוקטובר 2020, מונה צור לראש דסק הפלילים של חדשות 13.
באוגוסט 2021 חשף את פרשת הפדופילים הבכירים.
חודשיים לאחר מכן הודיע על פרישתו מ"חדשות 13" וסיים את תפקידו רשמית ב-31 בדצמבר 2021 הוא פרסם כי פרישתו אינה קשורה לחשיפת הפרשה.
צור כיהן כסמנכ"ל אסטרטגיה פיתוח עסקי ושותף בחברת "Safeschool Analytics", המסייעת לילדים להימנע מסכנות ברשת.
בשנת 2024 הקים את מיזם גן מוגן שמטרתו למנוע אלימות ופגיעה בילדי הגיל הרך, תוך חיזוק והעצמת צוותי החינוך.
זאת על ידי כלים למיפוי ואיתור החוזקות של צוותי החינוך מגיל לידה-6.
מאור זוהר (נולד ב-9 ביוני 1985) הוא כדורגלן עבר ישראלי ששיחק בעמדת הקשר.
זוהר החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי עירוני אשדוד ולאחר איחוד הקבוצות בעיר המשיך בקבוצת הנוער של מועדון ספורט אשדוד.
ב-21 בינואר 2003 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, בהפסד 0–4 להפועל כפר סבא במסגרת גביע הטוטו.
בהמשך השתלב היטב בקבוצה בתקופה בה אימן יוסי מזרחי, שהציב אותו בעמדת הקשר האחורי ולעיתים בעמדת הבלם, תחילה כשחקן מחליף ובהמשך בהרכב הפותח.
בינואר , לאחר שלא מצא מקום בהרכב תחת המאמן אלון חזן, הושאל זוהר להפועל אשקלון מהליגה הלאומית עד לסיום העונה.
זוהר היה שותף לעלייה של הקבוצה לגמר גביע המדינה, בו הפסידה הפסידה 4–5 להפועל תל אביב בדו-קרב בעיטת עונשין, כאשר זוהר החמיץ את הפנדל היחיד בהתמודדות.
בעונת 2007/2008 חזר זוהר למועדון ספורט אשדוד ושיחק שנתיים נוספות במדיה, בהן ערך עוד 36 הופעות בליגת העל כשחקן הרכב, ובסך הכל 45 משחקים בכל המסגרות.
בקיץ חתם זוהר בהכח עמידר רמת גן, שירדה לליגה הלאומית עונה קודם לכן.
ב-14 בינואר 2010 חתם בהפועל רעננה מליגת העל, במדיה ערך 14 משחקי ליגה עד תום עונת 2009/2010, ובסופה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית.
בקיץ חתם זוהר במכבי באר שבע מהליגה הלאומית, וכעבור עונה חזר לקדנציה שנייה בהפועל אשקלון.
בקיץ חתם בסקציה נס ציונה, עמה ירד לליגה א' בתום עונת 2012/2013.
בקיץ חתם זוהר בעירוני קריית גת מליגה א', ועמה עלה בסיום העונה לליגה הלאומית.
את עונת התחיל כשחקן חופשי עד שבינואר חזר לקדנציה שנייה בסקציה נס ציונה.
ב-15 בספטמבר 2017 חתם זוהר במכבי עירוני אשדוד מליגה ב'.
זוהר היה שותף לעליה של הקבוצה לליגה א', בתום עונת .
ב-19 בנובמבר 2020, זוהר חתם במכבי טמרה.
מאור קנדיל (נולד ב-27 בנובמבר 1993) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן הימני בבני יהודה תל אביב מהליגה הלאומית.
קנדיל החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של שמשון תל אביב, ממנה עבר בגיל 12 למחלקת הנוער של בני יהודה תל אביב, בה שיחק שנה וחצי ולאחריה חזר לשמשון.
ב-6 באוגוסט 2010 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של בית"ר שמשון תל אביב, בניצחון 3–1 על מכבי עירוני בת ים במסגרת גביע הטוטו, ובמשחק זה גם כבש את שער הבכורה שלו בקריירה, אך לא שותף במשחקי הקבוצה בליגה הלאומית.
במקביל בתקופה זו שיחק קטרגל בקבוצת מכבי נחלת יצחק תל אביב.
בינואר 2011 הצטרף למחלקת הנוער של הפועל תל אביב, וכעבור חצי שנה חזר לקבוצת הנוער של בני יהודה, בה שיחק שנתיים.
בקיץ 2013 הושאל למכבי יפו מליגה א'.
ב-11 באוקטובר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 4–1 על הפועל מחנה יהודה, ובמשחק זה גם כבש את שערו הראשון במועדון.
ב-14 באוגוסט 2014 הושאל לקבוצת הפועל רמת השרון.
למחרת ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–1 להפועל כפר סבא.
ב-22 בספטמבר 2014 כבש את שער הבכורה שלו, בניצחון 6–0 על הכח עמידר רמת גן, ואת עונת 2014/2015 סיים עם שני שערים ותשעה בישולים ב-26 הופעות בליגה הלאומית.
לקראת עונת 2015/2016 שב קנדיל לבני יהודה, לאחר שעלתה בחזרה לליגת העל, וחתם על חוזה חדש לשלוש שנים במועדון.
ב-22 באוגוסט 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 3–0 על מכבי חיפה, ובסך הכל שותף בעונה זו בשמונה משחקי ליגה.
בתחילת עונת 2016/2017 לא הרבה לשחק תחת הדרכתו של המאמן אריק בנדו, אך לאחר מינויו של ניסן יחזקאל למאמן הקבוצה הפך שחקן הרכב קבוע בבני יהודה, וב-13 במאי 2017 כבש את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–1 על מ.ס.
הוא סיים את העונה עם שער אחד ושלושה בישולים ב-20 הופעות ליגה, ובסופה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב במשחק הגמר מול מכבי תל אביב.
ב-13 ביולי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת אירופית, בתיקו 1–1 של בני יהודה מול טרנצ'ין הסלובקית.
במשחק זה הורחק לאחר ספיגת כרטיס צהוב שני, ולאחר מכן היה שותף לניצחונה של הקבוצה 1–0 על זניט סנקט פטרבורג הרוסית באצטדיון פטרובסקי, אך הקבוצה הודחה בעקבות הפסד 0–2 במשחק הראשון באצטדיון בלומפילד.
בתחילת עונת 2017/2018 כבש בהפסד 2–4 להפועל באר שבע במשחק אלוף האלופים, ובליגה כבש שער אחד והוסיף שישה בישולים ב-32 הופעות בליגת העל.
ב-29 ביולי 2018 חתם לשלוש שנים במכבי תל אביב.
ב-19 באוגוסט 2018 ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב בניצחון 4–1 בדרבי מול הפועל תל אביב במסגרת גביע הטוטו.
הוא זכה עם מכבי בשתי אליפויות רצופות, וכן בגביע המדינה לאחר ניצחון במשחק הגמר על הפועל תל אביב בו לא שותף עקב פציעה.
ב-14 ביוני 2023 חתם לשנתיים במכבי חיפה.
ב-11 באוגוסט 2025 חזר לבני יהודה תל אביב וחתם על חוזה לשלוש שנים.
במרץ 2018 זומן לראשונה לסגל נבחרת ישראל הבוגרת, לקראת משחק הידידות מול רומניה.
ב-14 באוקטובר 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת כשגם פתח בהרכב מול סלובקיה במשחק שהסתיים בניצחון חוץ 2–3 לטובת ישראל, במסגרת ליגת האומות 2020/2021.
מאור סבג (נולד ב-1990) הוא מלחין, פסנתרן, מעבד, מפיק, מנהל מוזיקלי ובמאי ישראלי.
זוכה פרס התיאטרון הישראלי לשנת 2017 על יצירתו המוזיקלית במחזמר "סוליקא".
נולד ברחובות למשפחה דתית-לאומית, למד בבית הספר"תחכמוני" והתחנך בתנועת בני עקיבא כחניך ומדריך.
מגיל צעיר החל לנגן על פסנתר ולמד אצל המורה חנה שלגי, בהמשך המשיך את לימודיו אצל רמי לוין ועומרי מור.
בתיכון למד בישיבה תיכונית מצפה רמון ובישיבה לאמנויות ולמדעים בר-אילן בתל אביב במגמת מוזיקה.
לאחר התיכון למד בישיבת אפיקי דעת בשדרות ובישיבת הר המור בירושלים.
סבג הוא בוגר בית הספר למוסיקה רימון במגמת הלחנה ועיבוד.
בשנת 2012, במהלך לימודיו, הלחין את שירו הראשון "נדמה בי נפשי" למילותיו של המשורר אורי צבי גרינברג.
השיר זכה במקום הראשון בתחרות שירי משוררים.
שנה לאחר מכן זכה שוב באותה תחרות עם שירו "נחל קדרון" בביצוע ישי ריבו.
עם סיום לימודיו, החל סבג לעבוד כפסנתרן אמנים בחברות כמו - NMC, "ארומה מיוזיק" והליקון.
בין האמנים איתם הופיע ושיתף פעולה: עידן רייכל, הראל סקעת, יובל דיין, עדן בן זקן, נסרין קדרי, ישי ריבו, אגם בוחבוט, גלית גיאת, לינה מח'ול, חיים משה, יוני רועה, כוכבי The Voice ישראל ואקס פקטור ישראל ועוד רבים אחרים.
סבג הלחין טקסטים של משוררים כגון אורי צבי גרינברג, אברהם שטרן וארז ביטון, ושימש כמלחין ומנהל מוזיקלי בפרויקטים ובתיאטראות רבים, ביניהם תיאטרון הקאמרי, תיאטרון באר שבע, תיאטרון הספרייה, תיאטרון השחר, תיאטרון ארצי לילדים ונוער וסל"ה - הסטודיו לאמנויות התיאטרון מיסודו של יורם לוינשטיין.
בשנת 2016 יצר סבג את מחזמר הביכורים שלו, "סוליקא".
המבוסס על סיפור פלוקלור מרוקאי שסבתו סיפרה לו בילדותו.
המחזמר, פרי רעיונו, אותו יצר יחד עם תאיר סיבוני, נבחר להשתתף בפסטיבל חג המחזמר בבת ים וזכה בשלושה פרסי אקו"ם כולל "פרס המוזיקה הטובה ביותר".
בשנת 2017, המחזמר עלה בבכורה בתיאטרון באר שבע בכיכובה של הזמרת נסרין קדרי וזכה להצלחה רבה עם יותר מ-130 הופעות ברחבי הארץ.
על יצירה זו זכה סבג בפרס מלחין השנה בתיאטרון לשנת 2017.
בשנת 2019 נבחר סבג לנהל מוזיקלית את המחזמר "זה אני", המבוסס על שירי אייל גולן, בתיאטרון הקאמרי בת"א.
המחזמר, שכתב וביים מאור זגורי.
בשנת 2024, לאחר ההצלחה הראשונית, ניהל מוזיקלית בנוסף את גרסתו המחודשת של המחזמר, בהפקת "בימות", המחזמר ממשיך לזכות להצלחה רבה ומוצג ברחבי הארץ.
בשנת 2021 החל סבג לביים והעלה את המחזה "אושרי" מאת מאור זגורי - עבודת הבימוי הראשונה שלו, שהועלה בשיתוף פעולה עם שחקני בית הספר למשחק MOVE מיסודה של קרן ידובסקי.
סבג הוא ממייסדי ומקימי המיזם החברתי הסיפור שלנו Our Story Israel, שקם על מנת לתעד ולשמר סיפורי חיים משפחתיים בישראל.
המיזם זכה לפרס היזמות לשנת 2022 ולמלגת פיתוח מטעם בנק לאומי ועמותת "אחריי".
סבג הוא בוגר תוכנית קרן מנדל ישראל למנהיגות בתרבות יהודית לשנת 2022.
פרס המלחין - שירי משוררים מטעם בית אצ"ג משרד התרבות (2012)
פרס המלחין - שירי משוררים מטעם בית אצ"ג משרד התרבות - בביצוע ישי ריבו (2013)
פרס אקו"ם כמלחין בפסטיבל "חג המחזמר" (2016)
פרס התיאטרון הישראלי - מלחין השנה בתיאטרון (2017)
מלגת יזמות מטעם "בנק לאומי" ועמותת "אחריי" (2022)
מאורו בלוג'י (באיטלקית: Mauro Bellugi; 7 בפברואר 1950 – 20 בפברואר 2021) היה כדורגלן איטלקי, ששיחק בעמדת הבלם.
בלוג'י החל את הקריירה שלו באינטר מילאנו, כשערך את הופעת הבכורה שלו במדי הקבוצה ב-31 באוגוסט 1969 במהלך משחק במסגרת הגביע האיטלקי.
במהלך חמש עונות עם אינטר הוא רשם בסך הכל 137 משחקים בכל המפעלים, כשמתוכם 90 משחקים בסרייה א'.
בלוג'י רשם 32 הופעות עבור המדים הלאומיים של נבחרת איטליה בין השנים 1972 ל-1979. הוא שיחק חמישה משחקים במונדיאל 1978, שבו איטליה סיימה במקום הרביעי תחת המאמן אנצו ביארזוט.
כמו כן, הוא היה חלק מהסגל האיטלקי למונדיאל 1974. את משחקו האחרון עבור איטליה הוא ערך ב-17 בנובמבר 1979 נגד נבחרת שווייץ במשחק שהתקיים באודינה.
בנוסף לכך, בלוג'י היה חלק מהסגל האיטלקי ביורו 1980, שבו היא סיימה במקום הרביעי, אך בלוג'י לא שיחק כלל בטורניר זה.
מאור כהן (נולד ב-13 בספטמבר 1975) הוא ד"ר לגאוגרפיה וסביבה, תסריטאי זוכה פרס אמי, מרצה, סופר, מחזאי ומוזיקאי ישראלי, עורך והבעלים של אתר האינטרנט המדעי אקונומרקס.
מאור כהן נולד בפתח תקווה בשנת 1975 וגדל בהוד השרון (בשכונת רמתיים).
הוא בנו של מנכ"ל המכללה האקדמית תל אביב יפו ואוניברסיטת תל אביב לשעבר, מרדכי כהן, ואשתו מרים, להם בן נוסף בשם מתן.
כבר בשנות ה-80 החל כהן לעסוק במוזיקה, לכתוב, להלחין ולהופיע.
בתיכון הגיש עבודת גמר במוזיקה בדמות מחזמר מקורי שעסק בשואה וכלל עלילה, מילים ולחנים.
המחזמר, "הד מלחמה", הועלה במספר תיכונים בארץ (מגמות תיאטרון ומוזיקה) לאחר שכהן זומן למפקח על המוזיקה במשרד החינוך וקיבל אות הצטיינות (כתבה).
את שירותו הצבאי עשה כהן בחיל השריון בגדוד 430 בחטיבה 500, כחייל מבצעי, כמפקד טנק ומאוחר יותר כקצין.
הוא סיים כמפקד צוות בבית הספר לקצינים בה"ד 1, ולבסוף כסמג"ד / קצין ניהול.
לאחר השחרור אובחן כחולה בסוכרת נעורים.
הוא ביקש להתנדב לצבא אך נדחה.
מאור כהן החל את לימודיו האקדמאים באוניברסיטת תל אביב.
הוא רכש תואר ראשון (B.A) במדעי המדינה ובגאוגרפיה, ותואר שני בגאוגרפיה עם תזה בגאופוליטיקה.
כהן החל את לימודי התואר השלישי באוניברסיטת בן-גוריון, במחלקה לגאוגרפיה, והוא רכש התמחות בלימודי סביבה ובריאות הציבור.
מחקרו: "בנייתו של מקום מקיים בתוך מרחב כולא אצל מיעוט אתני" עסק בשני הכפרים הבדואים הלא מוכרים בנגב, ואדי אל נעם ואל פורעה, הסובלים ממפגעים סביבתיים חמורים.
במסגרת העבודה ניסח כהן אינדקס לבחינת קיימות בקרב אוכלוסיות בעלות מאפיינים ילידיים.
מנחי העבודה היו פרופסור אבינועם מאיר וד"ר מידד קיסינגר.
כהן קיבל תואר ד"ר בשנת 2018.
משנת 2001 מאור כהן מלמד ומרצה במספר מסגרות שונות.
הוא החל את דרכו כמרצה במכינה הקדם אקדמית הייחודית "רום פרט" המתמחה בלקויות למידה, ומשם עבר ללמד במכינה הקדם אקדמית ובמכינה הייעודית במכללת לוינסקי לחינוך, במכינה הקדם אקדמית וינגייט, באוניברסיטת בר-אילן, באוניברסיטה הפתוחה, ומטעם משרד החינוך במסגרות שונות להכשרת מורים.
כהן מעביר קורסים והרצאות במכללה להישגים כמו גם בפניי קהלים שונים (הגיל השלישי וימי תרבות).
בין היתר עוסקות הרצאותיו במדע פופולרי, גאופוליטיקה, טרור ולימודי אקלים וסביבה.
הוא גם מרצה במכינה הקדם-אקדמית באוניברסיטת בר-אילן.
כנס האגודה הגאוגרפית הישראלית, דצמבר 2017: הרצאה בנושא "מקום מקיים" של אוכלוסיות ילידיות במדינות מודרניות.
סמינר מחלקתי, המחלקה לגאוגרפיה, אוניברסיטת בן-גוריון בנגב, נובמבר 2017: הרצאה בנושא המרחב בכולא הילידי.
כנס האגודה הגאוגרפית הישראלית, דצמבר 2016: הרצאה בנושא מרחב כולא בקרב המיעוט הבדואי.
ועדת ערר - בין השנים 2001-2002 ניהל מאור כהן את ועדת הערר לתכנון ובנייה של מחוז דן כששימש כמזכיר הוועדה.
תחת ניהולו עסקה הוועדה בין היתר בתיקי "נתב"ג 2000", "איילון דרום" ו"כלובי הדגים באילת".
כהן עזב את הוועדה על מנת להמשיך בקריירה האקדמאית.
כשכיהן בוועדת הערר פגש כהן את נציג הציבור, אל"ם חי אדיב, לימים ראש עיריית הוד השרון.
כהן חבר לחי והריץ אותו כמועמד לקדנציה הראשונה שלו לראשות העיר.
הוא שימש כעוזרו האישי במשך שנתיים.
מנהל מחלקה בעיריית הוד השרון - ביולי 2006 ייסד כהן את המחלקה לחינוך משלים – מרכז הצלח"ה שבאגף החינוך בעריית הוד השרון וניהל אותה במשך חמש שנים.
המחלקה הקימה מרכזי למידה, העבירה קורסים להוראה מתקנת והכנה לכיתה א'.
לקראת סוף עבודתו בעירייה הקים כהן את פרויקט אקדמיה לנוער, המעניק נקודות זכות באקדמיה לתלמידי תיכון, אך פרויקט זה לא יצא לפועל לאחר שהחליט לסיים את תפקידו בעירייה ולצאת ללימודי תואר שלישי.
נדל"ן – כהן הוא בעל חברת פרטית להשקעות נדל"ן ולייעוץ.
כהן עוסק במוזיקה מתקופת שירותו הצבאי, הוא הקים והיה שותף להרכבים מוזיקליים רבים והוציא לאור מספר אלבומים:
הפקה: עובד אפרת ועדי דרוקר.
כהן כתב והלחין את כל שירי ההרכב, וביצע אותם כזמר.
הפקה: ארז כספי ועדי דרוקר.
כהן שימש כזמר, ככותב וכמחלין של חלק מהשירים.
באלבום זה היו שותפים בין היתר ג'ורג' סמעאן, משה אביגדור וארז כספי.
בין היתר הלחין כהן את המוזיקה לשלושת המחזות המוזיקליים שכתב, וסרט הקולנוע "ליל ירח בהיר", תסריטאי ובמאי: מתן שירם.
בתעשיית המוזיקה בארץ עבד כהן והופיע עם טל שגב, אריק סיני, ג'וזי כץ, בן ארצי, מיקה קרני ואדם.
מאור כהן כתב מספר מחזות למסגרות שונות.
שלושה מחזות מוסקליים ומחזה קצר.
"בת המדבר" – מחזה מוזיקלי מאת מאור כהן וטליק ניניו.
מוזיקה ושירים מאת מאור כהן.
דרמטורגיה וניהול אומנותי: אורי פסטר.
המחזמר נכתב עבור פסטיבל חג המחזמר 2018, אך לבסוף לא הופק בשל ביטול הפסטיבל.
"בדידותו של אדם" -מחזמר (רוק אופרה) מאת מאור כהן (מוזיקה, שירים וסיפור).
הופק ועלה במסגרת פסטיבל חג המחזמר המקורי 2013 - במאי: איקה זוהר.
העיבודים המוזיקליים והתזמור נעשו על ידי עדי דרוקר שאף הלחין מספר קטעים.
שחקנים ראשיים: דדי זהר, גיל אלון, אורי הוכמן וליאור ורוצלבסקי.
"הד מלחמה" - מחזה מוזיקלי על השואה, עלה במגמות תיאטרון שונות בארץ, 1997-1998.
מאור כהן הוא אחד משלושת היוצרים של סדרת המתח "טהרן", יחד עם דנה עדן ומשה זונדר.
הסדרה הופקה בתאגיד השידור "כאן" 11 והופצה ברחבי העולם לאחר שנמכרה ל-Apple TV.
לתפקידים הראשיים לוהקו ניב סולטן, שון טוב ונוויד נגהבאן, לירז צ'רכי ומנשה נוי.
הפקה: דנה עדן ושולה שפיגל, בימוי דניאל סירקין.
תסריטאים משה זונדר ועומרי שנהר.
הסדרה זכתה בפרס אמי הבינלאומי לשנת 2021.
מאור כהן פרסם מספר מאמרי דעה בעיתון "מעריב" ובאתר ynet.
בין היתר התייחס במאמריו לסוגיית הבדואים בכפרים הלא מוכרים בנגב, לנושא המוכנות לרעידות אדמה, למשק המים בישראל ולתחום הדמוגרפיה (לינקים).
בסוף שנת 2018 הקים מאור כהן את אתר האינטרנט אקונומרקס יחד עם שותפו, הביולוג ד"ר מתי כהן.
האתר מפרסם תכנים מדעיים שונים בעברית ובאנגלית ומגובה במערך פרסום ברשתות החבריות השונות.
בין היתר עוסק האתר בביולוגיה, גאוגרפיה, גאופוליטיקה, אקולוגיה וסביבה, היסטוריה וחברה.
מטרתו- לייצר מודעות לתחומים אקולוגיים ולהנגיש ידע מדעי לציבור.
מאור כהן הוא עורך האתר ואחד מהבעלים.
עד עתה התפרסמו באתר עשרות רבות של מאמרים, פודקאסטים, ותמונות, יש בו מרקטפלייס אקולוגי וסרגל המתעדכן בשלל נתונים דמוגרפיים, אקלימיים וגאולוגיים.
מאור כהן הוא טייס חובב ומחזיק ברישיון טייס על מטוסים קלים (אולטראלייט) משנת 2007.
כהן שותף בבעלות על מטוס ואף עסק בהדרכת תיאוריה לטייס במסגרת עמותת יעלים המכשירה נערים ונערות ממוצא אתיופי להיות טייסים.
כהן הוא חובב גינון ואגרונומיה.
יש בידיו אוסף של מאות צמחים עמידי יובש (קקטוסים וסוקולנטים).
כהן נשוי לעינת לבי כהן.
מאור כהן פרסם מספר מאמרים אקדמאים וספרים:
כהן, מ., מאיר, א., קיסינגר, מ., 2020, אילוצים מרחביים ואיום סביבתי בכפרים הבדואים הלא מוכרים בישראל: לקראת המשגה מרחבית של חברות בתהליכי מעבר, אופקים בגאוגרפיה (יפורסם).
כהן, מ., 2019, "הרפתקאות אלעד הנווד – אגדות מסע לילדים", הוצאת המחבר.
ג'ונס, ג'יל, 2017, "השיניים שחיפשו פה חדש", תרגום לעברית – מאור כהן.
מאור תיתון (נולד ב-20 בינואר 1989) הוא פזמונאי, מלחין, מפיק מוזיקלי וזמר ישראלי.
תיתון החל את דרכו המוזיקלית בשנת 2012, כשהשתתף בעונה הראשונה של תוכנית המציאות "The Voice ישראל", והמנטור שלו היה שלומי שבת.
תיתון ניצח בשלב הדו-קרב והודח בשלב ההופעות החיות.
בהמשך השנה, הלחין עבור עידן יניב את השיר "איך אוכל לשמח אותך".
באפריל, התארח בשירה של רוחמה רז, "אנגן שירייך".
ביולי, הוציא את סינגל הבכורה שלו, "יודע לאן", שהלחין למילותיו של הפזמונאי נעם חורב.
החל משנת 2013, היה תיתון לזמר הליווי של הזמר עומר אדם במשך כארבע שנים.
בשנת 2017, כתב עבור אדם את השיר "שדות של תירוצים", מתוך האלבום "אחרי כל השנים".
בשנת 2018 כתב, הלחין והפיק עבורו את הלהיט "חברות שלך", יחד עם אלעד טרבלסי.
השיר הגיע למקום הראשון במצעד ההשמעות ברדיו השבועי של מדיה פורסט, ולאחר מכן גם למקום החמישי במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ולמקום העשירי במצעד השנתי של כאן גימל.
בשנת 2019 יצא שיר ההמשך, "חברות שלך 2", שהגיע למקום השביעי במצעד השבועי של מדיה פורסט.
באפריל 2019 יצא אלבומה של הזמרת עדן בן זקן, "חיים שלי", מתוכו כתב והלחין את הלהיט "תרקדו", יחד עם אלעד טרבלסי ומשה בן אברהם.
בספטמבר, השתתף בביצוע השיר "מתחילים מחדש" במסגרת פרויקט "ותן חלקנו", יחד עם אמנים שונים.
בנובמבר יצא השיר "כתבתי עלייך שיר" של עומר אדם, שכתב והלחין יחד עם אדם ומשה בן אברהם.
בשנת 2020 השתתף בכתיבת הדואט "קוקוריקו", בביצוע עומר אדם ועדן בן זקן, שהגיע למקום ה-22 במצעד הפזמונים העברי השנתי של גלגלצ ו-ynet.
בשנת 2021 השתתף בעונה הרביעית של תוכנית המציאות אקס פקטור ישראל, במטרה לייצג את ישראל באירוויזיון 2022. תיתון עבר את האודישנים, אך נפל בשלב הסינונים.
מאור כהן (נולד ב-8 בספטמבר 1980), המכונה "איש הלגו", הוא פעיל ישראלי המתנדב בחלוקת ערכות לגו במחלקות אונקולוגיות לילדים ונוער.
כהן השיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות ה-73 למדינת ישראל.
מאור נולד ביבנה ליעקב ופאני, יוצאי מרוקו.
הוא הבן הצעיר מבין ארבעת האחים במשפחה.
למד בבית ספר ממלכתי דתי "עציון" ובהמשך, בתיכון אמי"ת.
בנעוריו היה מדריך בתנועת "בני עקיבא" ובין מקימי סניף בני עקיבא לעולים חדשים.
מאור כהן החל את שירותו בצבא הגנה לישראל בחיל השריון, לאחר מכן עבר לכוח תומך לחימה.
בגיל 25 יצא לקורס קצינים, ושירת בחיל משאבי האנוש.
בשנת 2016 זכה כהן בתעודת מצטיין שר הביטחון.
ב־2018 פורסם ספרו, "מלים מחברות - חלק א'" בהוצאה פרטית.
בשנת 2021 נבחר להשיא משואה בטקס הדלקת המשואות ביום העצמאות.
בתפקידו האחרון בצה"ל, אותו סיים בשנת 2022, שימש ראש מדור שרות ייחודי ביחידת מיטב, בדרגת רס"ן.
במסגרת תפקידו, היה אחראי על גיוס אוכלוסיות ייחודיות לצה"ל, ביניהן מתנדבים.
הוא מלווה באופן אישי מלש"בים (מיועד לשירות ביטחון) מתנדב.
לאחר פרישתו מצה"ל, החל כהן ללמוד סיעוד והוא עובד כאח בבית החולים איכילוב בו הוא גם מתנדב.
כהן הוא בוגר אוניברסיטת אריאל במדעי המדינה ומזרח תיכון ומוסמך ביחסים בינלאומיים מטעם אוניברסיטת בר-אילן.
כהן החל לתרום ערכות לגו ולעזור לילדים בהרכבתן ב"בית אורנית" (מוסד לטיפול בילדים ובנערים חולי סרטן של עמותת עזר מציון) בפתח תקווה.
הוא אף פתח בהתנדבות חוג לגו, בתחילה פעם בשבוע וכיום ארבע או חמש פעמים בשבוע.
משנת 2012, מתנדב מאור כהן גם במחלקות אונקולוגיות לילדים בבתי חולים.
בשנת 2016 העניק לו המרכז הרפואי תל אביב ע"ש סוראסקי את פרס המתנדב המצטיין.
מאור ערכות לגו גם במרכז שניידר לרפואת ילדים בישראל ואף במרכז הרפואי ע"ש חיים שיבא – תל השומר.
בנוסף לכך הוא שולח שליחים מצוידים בערכות לגו לבתי החולים מרכז רפואי הדסה בירושלים, מרכז רפואי העמק בעפולה ורמב"ם - הקריה הרפואית לבריאות האדם בחיפה.
את ערכות הלגו רכש כהן בעיקר מתרומות של אנשים באמצעות המשפחה, מכרים, חברים ורשתות חברתיות.
חלק מהמחלימים הופכים בעצמם למגייסי כספים.
כהן נשוי לענת, סגן אלוף במילואים במחלקת נפגעים, נכדתו של חיים בסוק.
הם מתגוררים בתל אביב והורים לשלוש בנות ובן.
מאור לוי (נולד ב-18 ביוני 2000) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר במכבי נתניה.
בנו של העיתונאי תומר לוי.
נשר, ובגיל 14 הצטרף למחלקת הנוער של מכבי חיפה.
ב-21 ביולי 2019 לוי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת בהפסד 0–1 להפועל באר שבע במסגרת גביע הטוטו.
ב-23 ביוני 2020 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל בניצחון 1–3 נגד הפועל תל אביב.
עונה לאחר מכן רשם 22 הופעות בליגה כאשר בכולם נכנס כמחליף.
בעונה זו היה שותף לזכייה של הקבוצה באליפות.
ב-29 ביולי 2021 הבקיע את שער הבכורה שלו בקבוצה, בניצחון 1–5 נגד דינמו טביליסי במסגרת מוקדמות הליגה האזורית.
ב-10 בינואר 2023 הושאל למכבי פתח תקווה עד לסיום העונה.
לוי היה שותף לעלייה של הקבוצה לליגת העל ונשאר בה עונה נוספת בסיומה זכה עימה בגביע המדינה.
ב-11 ביולי 2024 עבר למכבי נתניה כחלק מעסקת העברתו של איתן אזולאי למכבי חיפה.
מאז פברואר 2021 לוי הוא חלק מסגל הנבחרת הצעירה של ישראל, אז ערך את הופעת הבכורה שלו מול הנבחרת הצעירה של הונגריה.
מאורו חאבייר דוס סנטוס (בספרדית: Mauro Javier dos Santos; נולד ב-7 ביולי 1989 בסנטו טומה שבארגנטינה) הוא כדורגלן עבר ארגנטינאי ששיחק בעמדת הבלם.
דוס סנטוס גדל במחלקת הנוער של באנפילד.
הוא שיחק בקבוצות באנפילד, ריאל מורסיה, אלמריה, אייבר, לגנס, טנריפה, אלבירקס ניאיגטה וגודוי קרוס.
ב-2 בפברואר 2022 חתם על חוזה לעונה אחת ברג'סטן יונייטד מה-I-League.
מַאוּרוֹ וילני אָרַמְבַּארִי רוסה (בספרדית: Mauro Wilney Arambarri Rosa; נולד ב-30 בספטמבר 1995 בסלטו שבאורוגוואי) הוא כדורגלן אורוגוואי המשחק בעמדות הקשר המרכזי וההגנתי בקבוצת חטאפה מהלה ליגה.
ארמבארי גדל במחלקות הנוער של גלדיאדור, טרופסון, נסיונל דה סלטו ודפנסור ספורטינג.
בשנת 2013 החל לשחק בקבוצה הבוגרת של דפנסור ספורטינג במסגרת ליגת העל האורוגוואית.
הוא ערך 44 הופעות ליגה במדי המועדון, בהן הבקיע שער אחד.
ב-31 בינואר 2016 חתם ארמבארי על חוזה לארבע עונות וחצי בז'ירונדן דה בורדו מליגת העל הצרפתית.
ב-3 בפברואר ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, בהפסד 3-0 לאולימפיק ליון במסגרת המחזור ה-24 בליגה לעונת 2015/2016. בסך הכל ערך תשע הופעות ליגה במדי המועדון.
ב-8 באוגוסט 2017 חתם ארמבארי בבוסטון ריבר מליגת העל האורוגוואית, והושאל מיד למשך עונה אחת לחטאפה מלה ליגה.
ב-11 ביוני 2018 חתם על חוזה קבוע לחמש עונות בחטאפה.
ב-8 באוקטובר 2020 ערך ארמבארי את הופעת הבכורה שלו בנבחרת אורוגוואי, בניצחון 2-1 על נבחרת צ'ילה במסגרת מוקדמות מונדיאל 2022.
מְאוֹר עֵינַיִם (כך במקור, בכתיב חסר ניקוד; מצוטט גם בשם "מאור עיניים") הוא חיבור של עזריה מן האדומים שהתפרסם במיוחד בשל ייחודו ביחסו המורכב, הביקורתי והלא-שגרתי למסורת חז"ל ולכרונולוגיה המסורתית.
הספר מאופיין בגישה מחקרית ומודרנית שבה משתמש המחבר לפרש עובדות ורעיונות רבים בתנ"ך ובספרות חז"ל.
רבנים רבים דנו את הספר לחרם ולשריפה, והיחס אל המחבר הפך ביהדות הרבנית למורכב ומסויג.
קול אלוהים - ספר המתאר רעידת אדמה עזה שארעה בפרארה בשנת ה'של"א (1570).
ברעידת אדמה חזקה זו נהרגו למעלה מ-200 איש, וביתו של רבי עזריה מן האדומים חרב יחד עם רוב בתי העיר.
ב"קול אלוהים" הוא מתייחס לרעידת אדמה זו כאל פעולה ישירה של ה', יותר מאשר תופעת טבע רגילה.
הדרת זקנים - תרגום עברי של אגרת אריסטיאס, המתארת את דרך כתיבתו של תרגום השבעים בפקודת המלך תלמי השני.
את חלק זה חיבר ר"ע מן האדומים לאחר שפנה אליו חכם נוצרי תושב העיר בשאלה אם קיים נוסח בעברית, בשעה שעמד ברחוב מפחד רעידת האדמה וקריסת הבתים.
רבי עזריה השיב לו כי לא קיים תרגום כזה, אך מיד ישב לתרגם את הספר מהשפה הלטינית (הספר אמנם נכתב ביוונית, אך כפי שעזריה מעיד על עצמו, הייתה חסרה לא בקיאות בשפה כדי לתרגם מהמקור היווני), וסיים את המלאכה בתוך 20 יום.
אמרי בינה - ארבעה מאמרים הכוללים 60 מחקרים שעוסקים באגדה ובמדרשי חז"ל, בכתות יהודיות בזמן בית המקדש השני, ביהודי אלכסנדריה ובפילון האלכסנדרוני, בקדמותה של השפה העברית, בשירה העברית, בתרגום אונקלוס, בספר יוסיפון ובאופן נרחב בכרונולוגיה של תולדות עם ישראל ודיון על היבטים שונים לשפת הקודש תוך עימות והקבלה לכרונולוגיה המסורתית.
מן הספר עולה שרבי עזריה מן האדומים מאמין בכל עיקרי האמונה היהודית: בקיום ה', בהשגחתו, בשכר ועונש, בניסים ובבחירת עם ישראל.
כמו כן, מביע רבי עזריה מן האדומים אמון רב בנכונות הקבלה, בקדמות ספר הזוהר ובסמכותם של החכמים בענייני הלכה ובענייני השקפה.
במחקריו מנסה רבי עזריה מן האדומים ליישב את דברי חז"ל כך שיתאימו למחקר המקובל בימיו ולניסיונו האישי.
לצורך כך, מסביר רבי עזריה אגדות רבות שלא כפשוטן, ובמקרים מסוימים אומר כי חז"ל שגו בהבנת ענייני טבע וכדומה.
הוא אף מרשה לעצמו לפקפק בכמה מסורות מקובלות, למשל בייחוסו של תרגום אונקלוס לעקילס ובייחוס ספר יוסיפון ליוסף בן מתתיהו.
כמו כן, מפקפק רבי עזריה בדיוקה של הכרונולוגיה המקובלת על החכמים: לדעתו החלו לחשבה רק החל מתקופת הגאונים.
הוא מעלה את בעיית השנים החסרות, והוא מוסיף למניין שנות בית המקדש הראשון כ-20 שנה.
רבי עזריה מן האדומים משתמש במגוון רב מאוד של מקורות בספרו.
מלבד הספרות היהודית המסורתית, ומלבד הספרים הפילוסופיים הזרים בהם השתמשו גם חכמים אחרים כמו כתביהם של אריסטו, אפלטון וקיקרו, מוסיף עזריה מן האדומים גם מקורות ספרותיים כמו כתבי הומרוס, ורגיליוס, הורטיוס ואובידיוס, ואפילו כתבי אבות הכנסייה והאוונגליונים עצמם.
רבי עזריה היה גם הראשון מבין חכמי היהודים שהשתמש בכתבי פילון האלכסנדרוני, והוא שהביאו לידיעת אנשי היהדות המסורתית.
סגנונו של ספר מאור עיניים קשה לקריאה.
הוא רצוף שיבוצים מקראיים, אם כי בסגנון רבני מאוחר, עשיר בביטויים ארמיים.
בספר מספר רב מאוד של ציטוטים ומקורות, דבר המסרבל את הקריאה בו.
סגנון הבאת הדברים קשה גם הוא, ורבים בספר המקומות בהם לשון המחבר חמקמקה והביטויים דו משמעיים ולא מוחלטים.
במקומות רבים כותב רבי עזריה בסיכום דבריו שאם נראה לקורא שישנה טעות במסקנתו אזי דבריו בטלים, ו"לא אמר כלום".
מיד עם פרסום הספר מאור עיניים, יצאו נגדו מספר חכמים באיטליה.
הטענות העיקריות נגד רבי עזריה מן האדומים היו פקפוקיו במסורות מקובלות - בעיקר ביחס לכרונולוגיה, והשימוש שעשה בספרים חיצוניים בבירור נושאים הקשורים ליהדות.
בעוד מספר חכמים, למשל רבי משה פרובינצאלו ורבי יצחק פנצי, שלחו אליו את השגותיהם ובקשו את הבהרותיו, הזדרזו חכמים אחרים לפרסם מכתב שבו מוגדר הספר כ"ספרים החיצונים" ומוטל איסור לקרוא בספר אלא באישור מפורש מחכמי העיר.
בנוסף, הובעה במכתב התקווה כי "גאוני עולם שבכל עיר ועיר" יזדרזו ויצטרפו לאיגרת המחאה.
למעשה, איש מחכמי איטליה לא הצטרף לקריאה, אך מכתבים עם השגות, קושיות והתראות החלו זורמים לביתו של רבי עזריה מן האדומים.
אחד מן המשיגים המתונים יותר היה רבי יהודה מוסקאטו, ששלח לרבי עזריה איגרת ידידותית בה הביע את הסתייגויותיו מכמה מן הדעות שנכתבו בספר.
רבי משה פרובינצאלו ביקר בחריפות את עמדת הספר כלפי לוח השנה העברי.
לפני סיום הדפסת הספר הטילו רבני ונציה, ובראשם רבי שמואל יהודה קצנלבוגן, חרם על החזקת הספר וקריאה בו.
החרם התפשט גם לערים נוספות, ובהן: רומא, פזארו, קרימונה, סיינה, פרארה, פדובה, ורונה ואנקונה.
גם במנטובה, העיר שבה הודפס הספר ושמחברו היה מוכר על תושביה, נאסרה הקריאה בספר על צעירים מתחת גיל 25.
כדי לשכך את ההתנגדות, נאלץ המחבר לערוך בו מספר שינויים: הוא הדפיס מחדש מספר גיליונות וכרכם בספר במקום הישנים, הוסיף לספר את ההשגות של הרב יצחק פנצי עם תשובותיו והסבריו, והסיף לספר כתב התנצלות בשם "מצרף לכסף".
למעשה הצליח רבי עזריה מן האדומים להפיס את דעת המתנגדים בשינויי ניסוח בלבד, בלא שיצטרך לסגת מטענה מרכזית כלשהי בספרו.
עם הדפסת הספר במהדורתו המתוקנת שככה ההתנגדות, והרב שעמד בראש פרסום המכתב המגנה את הספר, פרסם מכתב נוסף שבו ביטל את קודמו.
בתקופה זו הגיע הספר לארץ ישראל, ושם נודע על מכתב נוסף האוסר על הקריאה בספר.
הספר הובא בפני רבי יוסף קארו, והלה הביע את תרעומתו הקשה על תוכנו.
במהלך השנים לאחר מכן, חזרה ועלתה לעיתים סוגיית ההתנגדות לספר.
המהר"ל מפראג בספרו "באר הגולה" ביקר בחריפות את השקפותיו של רבי עזריה על האגדה, חלק על דבריו שנגד פשטות דברי חז"ל, והסיק:
הרב יעקב עמדן הוציא גם הוא חרם חמור על הספר והתבטא בחריפות נגד מחברו.
הוא מוסיף ואומר, כי ייתכן שהאיסור נועד כדי למנוע מתלמיד צעיר לטעות באחדים מן הדברים המובאים בספר.
על גישתו של רבי עזריה לספר הזוהר ולתקופת חיבורו, כתב בחריפות רבי יצחק אייזיק ספרין כי דבריו הם "כזב ושקר והיתול" ו"דברי הוללות ושגעונות", תוך כינויו כ"צר הצורר" ו"הכזבן השקרן הגדול".
רבי שלמה חזן, בספרו הביוגרפי "המעלות לשלמה" (הודפס לראשונה באלכסנדריה שבמצרים, ה'תרנ"ד), מתייחס באופן חיובי למחבר ולספרו, והוא מציין את התרשמותו ממנו:
רבי שלמה חזן אף הסיק מכך שרבי חיים בנבנישתי מצטט את רבי עזריה מן האדומים פעמים רבות בספרו "כנסת הגדולה", ש.
הוא גם מוכיח כי החיד"א הכיר את החרם על ספרו, ואף על פי כן ציטטו בספרו תוך הזכרת שמו, אם כי החיד"א עצמו הסתייג שהסתכלותו היא אגבית ומקרית: "ראיתי באקראי ועראי בהדרת זקנים בספר ר' עזריה".
לדעתו רבי שלמה חזן הסתייגות זו היא "בדרך התנצלות" - "משום כבודו של מרן הקדוש ז"ל (=רבי יוסף קארו)".
רבי שלמה חזן מביא עוד רשימה של רבנים שהסתכלו בספר ואף ציטטו אותו, בהם: רבי דוד גנז (בספרו צמח דוד), רבי יוסף שלמה דלמדיגו, רבי ישעיהו באסאן ורבי משה חגיז.
על פי זה הוא מסכם:
רבי שלמה הביא "קצת סיוע לסברא זו, שלא סייעו מן השמים בההסכמה הנזכרת", מכך שרבי אלישע גאליקו ורבי משה אלשיך לא הוציאו כתב חרם כרצון רבי יוסף קארו, .
אמנם למעשה הם כן הוציאו לבסוף חרם, על סמך דברי רבי יוסף קארו.
לאחר כתיבת דברים אלו מצא ה"שדי חמד" את ספרו של רבי שלמה חזן, והוא - כמסתייג מהדברים שכתב לפני כן - מעתיק את דברי רבי שלמה חזן לספרו.
קיימים בנוסף עוד רבנים ופוסקים רבים - החל מסמוך לתקופתו, ועד לימינו - שציינו את ספרו, כמראה מקום או על מנת לחלוק עליו.
החל מהמאה ה-18 התחדשה ההתעניינות בהגותו של רבי עזריה מן האדומים, וזאת משום שאנשי תנועת ההשכלה היהודית מצאו קירבה בין הגותם להגותו.
יום-טוב ליפמן צונץ פרסם ב'כרם חמד' (שנות הארבעים של המאה ה-19) ביוגרפיה עברית של רבי עזריה מן האדומים והציג את 'מאור עיניים' כמבשר מוקדם של חכמת ישראל בנוסח המחקר האקדמי המודרני.
מאור עיניים הוא מקור חשוב לכמה מעיוניו של נחמן קרוכמל, ובמיוחד לגישתו החלוצית למקומו של פילון בתולדות הדת היהודית.
אלכסנדר הלוי צדרבוים, שצייר את רבי שמחה בונם מפשיסחה כמשכיל, מתאר את סדר הלימוד בחסידות פשיסחה בימי רש"ב ובו הגות בספרי מחקר כמורה נבוכים, ספר העיקרים, מאור עיניים וכדומה.
הספר מאור עיניים יצא לאור במספר מהדורות.
לראשונה הוציאו המחבר בשנת של"ד (1574), עם התוספת "מצרף לכסף" והערות שונות.
בשנת 1794 הוציא יצחק סטנוב את הספר בברלין, תוך שהוא משמיט את כלל ההערות, ההשגות והספר "מצרף לכסף".
בשנת 1829 יצאה לאור מהדורה נוספת, על יסוד מהדורתו של סטנוב, תוך השמטת ההקדמה.
לאחר שנה, יצא לאור ספרון ובו כל ההשמטות במהדורת סטנוב ובמהדורה זו.
(מהדורת וויען 1830 באתר ספרים-google)
בשנת 1854 יצא לאור על ידי צבי פיליפובסקי באדינבורו, בתוספת תולדות המחבר.
בשנת 1864 יצא לאור על ידי דוד קאסל עם מבוא רחב, ותולדות המחבר מאת יום טוב ליפמן צונץ.
(גרסה אלקטרונית של הספר באתר "ספרים google"; לוח הפרקים מאור עיניים ו מצרף לכסף, מהדורת וילנה תרכ"ד-תרכ"ו 1864–1866, באתר HebrewBooks)
בשנת 1899 יצא לאור בוורשה על יסוד מהדורתו של דוד קאסל.
בשנת 1969 יצאה לאור בירושלים (בהוצאת מקור) מהדורת צילום ממהדורת ווילנא.
בנוסף, תורגם הספר לאנגלית, וקטעים שונים ממנו תורגמו לשפות אחרות על ידי חוקרי יהדות נוצריים.
מאור צברי (נולד ב-7 ביולי 1995, ט' בתמוז ה'תשנ"ה) הוא משורר, מתרגם ומרצה לפילוסופיה ומחשבת ישראל.
חתן פרס משרד התרבות וקרן רבינוביץ למשוררים (2025) ופרס נגב לשירה מטעם האוניברסיטה העברית בירושלים (2022).
ייסד וניהל עמותות וארגונים לשיקום פציעות גוף ונפש על רקע צבאי.
חתן פרס קרן רוטשילד על תרומתו לנפגעי הטבח והמלחמה.
שימש יועץ אסטרטגי בממשלה בתחומי בריאות, תכנון אסטרטגי ומדיניות.
צברי נולד במושב אורה לאליאן, גיורת שעלתה מצרפת ולשמואל.
למד בתיכון קשת, במדרשה למנהיגות עין פרת ובישיבת שיח יצחק באפרת.
לצברי תואר ראשון מהפקולטה למשפטים ומהפקולטה למדעי הרוח באוניברסיטה העברית.
ב-2012 השתתף בסדרת הסרטים התיעודיים "דיוקנאות" של משרד החינוך ומט"ח, המציגה צעירים וצעירות ישראלים בעלי השקפות שונות ומגוונות.
שירת כלוחם וכמפקד ביחידת דובדבן (רב-סרן במיל').
ב-2016 העניק לו רב-אלוף גדי איזנקוט את דרגות הקצונה בטקס סיום קורס קצינים בבה"ד 1, לאחר שסיים את הקורס כמצטיין הפלוגתי.