tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בסקירה שנערכה ביולי 2020 בניו יורק טיימס, פרהאד מנג'ו אמר כי יכולתו יוצאת הדופן של GPT-3 לייצר קוד מחשב, שירה ופרוזה אינה רק "מדהימה", "מוזרה" ו"משפילה", אלא גם "די מפחידה".
ג'רום פסנטי, ראש מעבדת ה-AI של פייסבוק, אמר כי GPT-3 אינו "בטוח", ומצביע על השפה המינית, הגזענית ומוטה ושלילית שנוצרה על ידי המערכת כאשר התבקשה לדון ביהודים, נשים, אנשים שחורים והשואה.
נועם חומסקי הביע את ספקנותו לגבי הערך המדעי של GPT-3: "זה לא מודל שפה.
זה עובד באותה מידה עבור שפות בלתי אפשריות כמו עבור שפות בפועל.
לכן הוא מופרך, אם הוא נועד כמודל שפה, בקריטריונים מדעיים נורמליים ...
אולי זה שימושי למטרה כלשהי, אבל נראה שזה לא אומר לנו כלום על שפה או הכרה באופן כללי."
סדרת הלוויינים GPS Block IIF או GPS IIF (מכונה בעברית: ג'י פי אפ שתיים) היא הדור השני של לווייני מערכת האיכון העולמית - GPS.
קבלן התכנון הפיתוח והייצור היא חברת בואינג.
הם מתופעלים על ידי כוח החלל של ארצות הברית.
הלוויין הראשון שוגר בשנת 2010 והאחרון בסדרה שוגר בשנת 2016. מטרת הסדרה היא להחליף בהדרגה לוויינים מסדרה Block IIA ששוגרו בשנים 1990–1997.
הלוויינים מתוכננם לשרת בחלל 12 שנים בגובה של כ-20,460 ק"מ וזמן הקפה של 12 שעות.
לעומת הלוויינים מהבלוק הקודם, הוכפל דיוק המדידות, מעבר הוא בעל יכולת קבלת עדכוני תוכנה ובוצעו שיפורים בעמידה בהתקפת שיבוש.
כל השידורים בוצעו מנמל החלל קייפ קנוורל.
+ GPS Block IIF לווייני לוויין
GPT-4 (ראשי תיבות: Generative Pre-trained Transformer 4, בתרגום חופשי: "טרנספורמר מאומן מראש בעל יכולת יצירה") הוא מודל שפה רב- המפותח על ידי חברת OpenAI, אשר מסוגל לקבל כקלט טקסט ותמונה, ולהגיב לכך כפלט טקסט.
תכונה זו היא בעיקרה המייחדת את המודל מקודמיו בסדרת GPT.
גרסה מוגבלת של המודל (ללא עיבוד תמונה) שוחררה ב-14 במרץ 2023, וצפויה להיות זמינה דרך API של חברת OpenAI, ובנוסף למשתמשי ChatGPT Plus (גרסה משופרת של ChatGPT בתשלום).
חברת מיקרוסופט, אשר מעט קודם לשחרור המודל הודיעה על שילוב מודל GPT במנוע החיפוש שלה בינג, אישרה כי למעשה השימוש היה ב-GPT-4 לפני שחרורו הרשמי של המודל.
המודל הוא מסוג טרנספורמר (המעבד יחידות טקסט שלמות בו-זמנית) וככזה הוא אומן ליצור טקסט הן באמצעות נתונים ציבוריים והן באמצעות נתונים שסופקו לו ברישיון מטעם צדדים שלישיים, ולאחר מכן, מאמנים אנושיים ביצעו למודל "כוונון" סופי בשיטת למידת החיזוק (מתן פידבק אנושי על תוצאות חיזוי המודל).
במסגרת הכרזתה של OpenAI על שחרור המודל, כתבה החברה כי המודל "אמין ויצירתי יותר מקודמו, GPT-3, ומסוגל להתמודד עם הוראות ניואנסיות בצורה טובה יותר." המודל מסוגל לקרוא, לנתח וליצור טקסט באורך של עד 25,000 מילים, והדבר מהווה שיפור משמעותי ביחס לקודמיו.
עוד ציינה החברה כי המודל נבנה כחלק ממאמצי החברה להרחיב את תחום הלמידה העמוקה (שיטת למידת מכונה שבבסיסה שימוש במספר שכבות).
כקודמיו, וכנובע משמו, המודל הוא טרנספורמר, כלומר מודל העובד בשיטת "קשב עצמי" ומעבד יחידות טקסט שלמות בו-זמנית.
יש לציין כי המפרט הטכני של GPT-4 נמנע במפורש מלציין את גודל המודל, תוך ציון המשמעות התחרותית וההשלכות הבטיחותיות הקשורות במודלים בקנה-מידה גדול.
חברי הקונגרס של ארצות הברית דון בייר וטד לו אישרו ל"ניו יורק טיימס" כי סם אלטמן, מנכ"ל חברת OpenAI, ביקר בקונגרס בינואר 2023 על מנת להדגים את יכולותיו של GPT-4 ואת "בקרות האבטחה" המשופרות שלו בהשוואה לדגמי אינטליגנציה מלאכותית אחרים.
לפי ה"ניו יורק טיימס", GPT-4 הראה שיפורים מרשימים ברמת הדיוק בהשוואה ל-GPT-3.5, בהן בולטת היכולת לסכם ולהגיב על תמונות.
כמו כן, על פי המגזין, המודל הצליח לסכם טקסטים מורכבים, ואף עבר מבחן לשכת עורכי דין של מספר מדינות בארצות הברית, ומבחנים סטנדרטיים נוספים בתחומים אחרים כגון אמנות, ביולוגיה, סטטיסטיקה ועוד.
במגזין צוין כי המודל עודנו לוקה בבעיית ה"הזיות" (hallucination), מונח מתחום למידת המכונה המתאר תגובות שנדמות למודל כסבירות, על אף שהן שגויות עובדתית, מבלי שהמודל מבין זאת.
הדבר נחשב לתכונה שלילית בולטת אף אצל המודלים שקדמו לו.
החלטת OpenAI שלא לחשוף פרטים טכניים אודות המודל ספגה ביקורת מצד חוקרי AI שונים, בהם בכירים בחברת HuggingFace, שטענו כי הסתרה זו פוגעת באופי הפתוח של קהילת הבינה המלאכותית, בכך שהיא מונעת פיתוחים המשפרים את ביצועי GPT-4.
כשבועיים לאחר שחרורו של המודל, בסוף חודש מרץ 2023, חתמו למעלה מ-1,000 חוקרי בינה מלאכותית על מכתב הקורא להשעות את פיתוחי הבינה המלאכותית המתקדמים יותר מ-GPT-4 למשך שישה חודשים.
זאת, בשל דאגות הנוגעות לאובדן שליטה ביכולתה של הבינה המלאכותית, ולהיעדר הרגולציה בתחום זה.
בין החותמים על המכתב מצויים יובל נח הררי, אילון מאסק וסטיב ווזניאק (ממייסדי אפל).
המודל משמש את גרסת ה-Plus של ChatGPT.
מעבר לכך, מיקרוסופט הודיעה ב-17 במרץ 2023 כי תשלב את המודל במוצרי מיקרוסופט אופיס, בהם Word, Excel, PowerPoint, Outlook, Teams ועוד.
כמו כן הודיעה גיטהאב, הנמצאת בבעלותה של מיקרוסופט, כי היא מתכננת להשתמש במודל כחלק ממוצר הבינה המלאכותית שלה, Copilot (שיכולתו המרכזית היא להשלים קוד של מתכנתים ולהקל על עבודתם).
חברות נוספות הודיעו על כוונתן לשלב את GPT-4 במוצריהן, בהן אקדמיית קהאן, המספקת שיעורים מוקלטים לציבור הרחב ללא כוונת רווח.
נכון ל-1 בדצמבר 2023, מספר המשתמשים הפעילים החודשיים ב-ChatGPT עבר את 100 מיליון.
נתון זה משקף את הצמיחה המהירה של הפלטפורמה מאז השקתה, כאשר בתוך חודשיים בלבד היא הגיעה ל-100 מיליון משתמשים.
gRPC (ראשי תיבות של gRPC Remote Procedure Calls) היא פלטפורמת תוכנה חוצת-פלטפורמות בקוד פתוח לRPC.
שכבת התוכנה gRPC נוצרה בתחילה על ידי גוגל, שהשתמשה בתשתית RPC יחידה למטרות כלליות בשם Stubby כדי לחבר את ההיקף הגדול של ה-microservices הפועלים בתוך ולרוחב מרכזי הנתונים שלה משנת 2001 בערך במרץ 2015, גוגל החליטה לבנות את הגרסה הבאה של Stubby ולהפוך אותה לקוד פתוח.
התוצאה הייתה gRPC, שמשמשת כיום בארגונים רבים מלבד גוגל להעצים מקרי שימוש מע-microservices ועד ל"last mile" של מחשוב (ניידים, אינטרנט ואינטרנט של הדברים).
הוא משתמש ב-HTTP/2 לתעבורת מידע, במאגרי פרוטוקול (Protocol Buffers) כשפת תיאור הממשק, ומספק תכונות כגון אימות, סטרימינג דו-כיווני ובקרת זרימה, חסימה או אי-חסימה של קישורים, וכן ביטול וחדלות-זמן (timeouts).
הוא מייצר חיבורים בין פלטפורמות ללקוח ולשרת עבור שפות רבות.
תרחישי השימוש הנפוצים ביותר כוללים חיבור שירותים בארכיטקטורה בסגנון מיקרו-שירותים, או חיבור לקוחות מכשירים ניידים לשירותי קצה.
השימוש המורכב של gRPC ב-HTTP/2 לא מאפשר ליישם לקוח gRPC בדפדפן, אלא עם שימוש בפרוקסי.
חיבור לשירותי גוגל חייב להשתמש ב-TLS.
ישנם שני סוגים של אישורים: אישורי ערוץ ואישורי שיחה.
להרשאה מבוססת אסימון, gRPC מספקת שרת מיירט ויירוט לקוח.
gRPC משתמש במאגרי פרוטוקול כדי לקודד נתונים.
בניגוד לממשקי API של REST עם JSON, יש להם מפרט קפדני יותר.
בשל מפרט אחוד, gRPC מבטל ויכוחים וחוסך זמן למפתחים מכיוון ש-gRPC עקבי בין פלטפורמות ויישומים.
פרויקט הקוד הפתוח u-bmc משתמש ב-gRPC כדי להחליף ממשק ניהול פלטפורמה חכמה (IPMI).
ב-8 בינואר 2019, Dropbox הודיעה כי הגרסה הבאה של "Courier", מסגרת ה-RPC שלהם בליבת הארכיטקטורה מוכוונת השירות (SOA), תועבר להתבסס על gRPC, בעיקר בגלל שהיא תואמת היטב את המנהג הקיים שלהם.
GOES , היא סדרת לווייני מזג אוויר שפותחה בארצות הברית.
היא מופעלת על ידי מנהל האוקיינוסים והאטמוספירה הלאומי.
לוויינים מספקים מידע לחיזוי מזג אוויר, מעקב אחרי תופעות אקלים חריגות וחקר בתחום מטאורולוגיה.
המידע מועבר לקנדה באופן שותף.
תכנון ובניית הלוויינים מבוצע בפיקוח של נאס"א.
כל הלוויינים פועלים במסלול גאוסטציונרי.
בשנת 1974 ו-1975 שוגרו לוויינים SMS-1 ו-SMS-2 לבדיקת טכנולוגיות לקבלת מידע לחיזוי מזג אוויר.
לאור הצלחת הניסוי הוחלט להתחיל בשיגורי סדרת לוויינים.
הלוויין הראשון GOES-1 שוגר באוקטובר 1975. הוא היה זהה לווייני SMS וגם הוא נבנה בפילקו-פורד.
הלוויין היה במשקל של 631 ק"ג.
בהמשך נחתם חוזה עם יוז איירקראפט לבניית 5 לוויינים חדשים.
לווייני הדור השלישי של המערכת נבנו ב- Space Systems/Loral ושיגורם החל במחצית השנייה של שנות ה-90 של המאה ה-20. בשנת 2016 החל שיגור של הדור הרביעי שנבנה ביוז איירקראפט.
לוויינים אלו מתוכניים לפעילות במשך 15 שנים.
משקל הלוויינים גדל למעל ל-5000 ק"ג והיקף הציוד המותקן גדל בהתאם.
עלות זוג לוויינים מדור זה הוא כ-7.7 מיליארד $.
נכון לשנת 2023 4 לוויינים הנמצאים במסלול ומוכנים לפעולה.
הלוויינים מעבירים מידע ב-L band למרכז בקרה באי וולופס שבוירג'יניה.
משם המידע מועבר ללקוחות המערכת.
על הלוויינים מותקנים מכשירי מדידה שונים שמאפשרים העברת מידע בהתאם לדרישת הלקוחות.
לוויינים פעילים מסוגלים להעביר מידע שותף על אמריקה, האוקיינוס השקט והאוקיינוס האטלנטי.
העברת מידע עדכני ושותף חשוב במיוחד בתקופת התפתחות סופות טרופיות.
כל השיגורים בוצעו מנמל החלל קייפ קנוורל.
GPT (ראשי תיבות: Generative pre-trained transformers; בעברית: טרנספורמר מאומן מראש בעל יכולת יצירה) הוא סוג של מודל שפה גדול (LLM) ואחד מכלי הבינה המלאכותית היוצרת (Generative AI) הבולטים.
ה-GPT הראשון הוצג בשנת 2018 על ידי חברת הבינה המלאכותית האמריקאית OpenAI.
המודלים של GPT הם רשתות עצביות מלאכותיות המבוססות על ארכיטקטורת הטרנספורמרים, מאומנות מראש על קבוצות נתונים גדולות של טקסט לא מתוייג, ומסוגלות ליצור תוכן טקסטואלי בדומה לתוכן המיוצר על ידי אדם.
נכון לשנת 2023, לרוב ה-LLMs יש את המאפיינים הללו ולעיתים הם מכונים באופן נרחב כ-GPTs.
OpenAI פרסמה מודלים של GPT שמוספרו ברצף, כדי להרכיב את סדרת ה-"GPT-n" שלה.
כל גרסה הייתה בעלת יכולות גבוהות מקודמתה, בשל גודל (מספר פרמטרים שניתנים לאימון) והאימונים המשופרים.
האחרון שבהם, GPT-5, שוחרר באוגוסט 2025. מודלים אלו מהווים בסיס למערכות מתקדמות המשתמשות בשירותיהם למשימות ספציפיות, כולל שירות הצ'אטבוט ChatGPT.
המונח "GPT" משמש גם בשמות ובתיאורים של מודלים כאלה שפותחו על ידי חברות אחרות.
לדוגמה, מודלים אחרים של בסיס GPT כוללים סדרה של דגמים שנוצרו על ידי EleutherAI, ולאחרונה שבעה דגמים שנוצרו על ידי Cerebras.
כמו כן, חברות בתעשיות שונות פיתחו מערכות GPT ספציפיות למשימה בתחומיהן, כגון "EinsteinGPT" של Salesforce (עבור CRM) ו-"BloombergGPT" של בלומברג (לפיננסים).
אימון מראש לטובת יצירה (GP) היה מושג ותיק ביישומי למידת מכונה, אך ארכיטקטורת הטרנספורמרים לא הייתה זמינה עד 2017, אז הומצאה על ידי עובדים בגוגל.
התפתחות זו הובילה להופעתם של מודלים גדולים של שפה כמו BERT ב-2018 ו-XLNet ב-2019,
בשנת 2018, פרסמה OpenAI את המאמר שלה שכותרתו "שיפור הבנת השפה באמצעות אימון קדם גנרי", שבו הציגה את מערכת ה־GPT הראשונה.
לפני ארכיטקטורות מבוססות טרנספורמרים, מודלים של NLP עצביים (עיבוד שפה טבעית) בעלי הביצועים הטובים ביותר השתמשו בדרך כלל בלמידה מפוקחת מכמויות גדולות של נתונים מסומנים ידנית.
ההסתמכות על למידה מפוקחת הגבילה את השימוש שלהם במערכי נתונים שלא היו מבוארים היטב, וגם הפכה את ההכשרה של מודלים של שפות גדולים במיוחד ליקר וגוזל זמן רב.
הגישה המפוקחת למחצה שבה השתמשה OpenAI כדי ליצור מערכת מחוללת בקנה מידה גדול שהייתה הראשונה לעשות עם מודל GPT כללה שני שלבים: שלב "אימון מקדים" מחולל ללא פיקוח לקביעת פרמטרים ראשוניים תוך שימוש במטרת מודלים של שפה, ופיקוח בשלב "כוונון עדין" להתאמת פרמטרים אלו למשימת יעד.
מודל בסיסי הוא מודל בינה מלאכותית שהוכשר על נתונים רחבים בקנה מידה כך שניתן להתאים אותו למגוון רחב של משימות.
עד כה, דגמי הבסיס הבולטים ביותר של GPT היו מסדרת GPT-n של OpenAI.
העדכני ביותר מזה הוא GPT-4, שעבורו OpenAI סירבה לפרסם את פרטי הגודל או ההכשרה.
+סדרת "GPT-n" של OpenAI דֶגֶם ארכיטקטורה ספירת פרמטרים נתוני אימון תאריך הוצאה עלות הדרכה GPT-1 מפענח טרנספורמר בעל 12 רמות, 12 ראשים (ללא מקודד), ואחריו ליניארי-softmax.
117 מיליון BookCorpus : 4.5 ג'יגה-בייט של טקסט, מתוך 7000 ספרים שלא פורסמו מז'אנרים שונים.
11 ביוני 2018 GPT-2 GPT-1, אבל עם נורמליזציה שונה 1.5 מיליארד WebText: 40 ג'יגה-בייט של טקסט, 8 מיליון מסמכים, מ-45 מיליון דפי אינטרנט שהצביעו בעדיט ב-Reddit.
14 בפברואר 2019 GPT-3 GPT-2, אך עם שינוי כדי לאפשר קנה מידה גדול יותר 175 מיליארד 499 מיליארד אסימונים המורכבים מ-CommonCrawl (570 ג'יגה-בייט), WebText, ויקיפדיה באנגלית ושני ספרי קורפוס (Books1 ו-Books2).
28 במאי 2020 GPT-3.5 לא נמסר 175 מיליארד לא נמסר 15 במרץ 2022 לא נמסר GPT-4 מאומן גם עם חיזוי טקסט וגם עם RLHF ; מקבל גם טקסט וגם תמונות כקלט.
מודלים נוספים מסוג זה כוללים את ה-PaLM של גוגל, מודל שהושווה ל-GPT-3 וזמין למפתחים באמצעות ממשק API, ו-GPT-JT של Together, אשר דווח כ- חלופת הקוד הפתוח בעלת הביצועים הקרובים ביותר ל-GPT-3 (ונגזרת מ-GPTs קודם לכן בקוד פתוח).
ל- Meta AI (לשעבר פייסבוק) יש גם מודל שפה יסודי גדול המבוסס על טרנספורמרים, המכונה LLaMA.
ה-GPT הבסיסיים יכולים גם להשתמש בשיטות אחרות מלבד טקסט, לקלט או פלט.
GPT-4 הוא LLM רב-מודלי המסוגל לעבד קלט טקסט ותמונה (אם כי הפלט שלו מוגבל לטקסט).
לגבי פלט רב-מודאלי, חלק מהמודלים המבוססים על טרנספורמרים מחוללים המשמשים לטכנולוגיות טקסט לתמונה כגון דיפוזיה ופענוח מקביל.
סוגים כאלה של מודלים יכולים לשמש כמודלי יסוד חזותיים (VFMs) לפיתוח מערכות שיכולות לעבוד עם תמונות.
ניתן להתאים את מודלי GPT כדי לייצר מערכות ממוקדות יותר המכוונות למשימות או תחומי נושא ספציפיים.
שיטות להתאמה כזו יכולות לכלול כוונון עדין נוסף (מעבר לזה שנעשה עבור מודל הבסיס) וכן צורות מסוימות של הנדסה מהירה.
דוגמה חשובה לכך היא כוונון עדין של מודלים כך שיפעלו בהתאם להוראות, שזו משימה רחבה למדי אך ממוקדת יותר ממודל יסוד.
לפיכך, OpenAI החלה להשתמש בזה כבסיס לשירותי ה-API שלה.
דגמים אחרים המותאמים להוראות שוחררו על ידי אחרים, כולל גרסה פתוחה לחלוטין.
סוג אחר של מודלים ספציפיים למשימה הם צ'אטבוטים, העוסקים בשיחה דמוית אדם.
בנובמבר 2022, OpenAI השיקה את ChatGPT ממשק צ'אט מקוון המופעל על ידי מודל שפה מכוון להוראות שהוכשר בצורה דומה ל-InstructGPT.
הם אימנו את המודל הזה באמצעות RLHF, כאשר מאמני AI אנושיים סיפקו שיחות שבהן הם שיחקו הן את המשתמש והן את ה-AI, וערבבו את מערך הדיאלוג החדש הזה עם מערך הנתונים של InstructGPT לפורמט שיחה המתאים לצ'אטבוט.
צ'אטבוטים מרכזיים אחרים כוללים כיום את Bing Chat של מיקרוסופט, המשתמש ב-GPT-4 של OpenAI (כחלק משיתוף פעולה הדוק רחב יותר בין OpenAI ו-Microsoft), ואת הצ'אט-בוט המתחרה של גוגל בארד (בהתחלה מבוסס על משפחת השיחות שלהם LaMDA -מודלים של שפה מאומנים, עם תוכניות לעבור ל-PaLM).
עוד סוג נוסף של משימה ש-GPT יכול לשמש עבורה הוא מטא-משימה של יצירת הוראות "משלו", כמו פיתוח סדרה של הנחיות ל'עצמה' כדי להיות מסוגל להגשים מטרה כללית יותר שניתן על ידי משתמש אנושי.
זה ידוע כסוכן AI, וליתר דיוק רקורסיבי מכיוון שהוא משתמש בתוצאות מההנחיות העצמיות הקודמות שלו כדי לעזור לו ליצור את ההנחיות הבאות שלו; הדוגמה הגדולה הראשונה לכך הייתה Auto-GPT (המשתמשת בדגמי ה-GPT של OpenAI), ומאז פותחו גם אחרים.
מערכות מבוססות טרנספורמרים גנרטיביים יכולות להיות ממוקדות גם למשימות הכוללות אופנים מעבר לטקסט.
לדוגמה, "Visual ChatGPT" של מיקרוסופט משלב ChatGPT עם מודלים של בסיס חזותי (VFMs) כדי לאפשר קלט או פלט הכוללים תמונות וגם טקסט.
כמו כן, ההתקדמות בטכנולוגיית "טקסט לדיבור" מציעה כלים רבי עוצמה ליצירת תוכן אודיו בשימוש בשילוב עם מודלים בסיסיים של שפות GPT.
מערכות GPT יכולות להיות מכוונות לתחומים או תחומים מסוימים.
כמה דוגמאות מדווחות של דגמים ואפליקציות כאלה הן כדלקמן:
EinsteinGPT – לתחומי מכירות ושיווק, כדי לסייע בניהול קשרי לקוחות (משתמש ב-GPT-3.5)
BloombergGPT – עבור התחום הפיננסי, כדי לסייע בחדשות פיננסיות ומידע (משתמש בשיטות AI "זמינות באופן חופשי", בשילוב עם הנתונים הקנייניים שלהן)
Khanmigo – מתוארת כגרסת GPT להדרכה, בתחום החינוך, היא מסייעת לסטודנטים המשתמשים באקדמיית קהאן על ידי הדרכתם בלימודיהם מבלי לספק תשובות ישירות (מופעל על ידי GPT-4)
SlackGPT – עבור שירות ההודעות המיידיות Slack, כדי לסייע בניווט וסיכום דיונים עליו (משתמש ב-API של OpenAI)
BioGPT – לתחום הביו-רפואי, כדי לסייע בהפקת טקסטים וכרייה של ספרות ביו-רפואית (משתמש ב-GPT-2)
לפעמים ספציפיות לתחום מושגת באמצעות תוספים או תוספות תוכנה.
לדוגמה, מספר חברות שונות פיתחו תוספים מסוימים המקיימים אינטראקציה ישירה עם ממשק ChatGPT של OpenAI, ול- Google Workspace יש תוספות זמינות כגון "GPT for Sheets and Docs" אשר מדווחים כמסייעים לשימוש בגיליון אלקטרוני.
GPT-4o (נגזר מהשם המלא: GPT-4 Omni) הוא מודל GPT שפותח על ידי OpenAI.
המודל הוכרז על ידי מנהלת הטכנולוגיה הראשית של הארגון, מירה מוראטי, במהלך הדגמה בשידור חי ב-13 במאי 2024 ושוחרר באותו יום.
השימוש במודל חינמי, אך כפוף למגבלות שימוש.
השאיפה של החברה הייתה שייחודיותו של המודל תהיה ביכולת לעבד וליצור טקסט, תמונות ואודיו.
נכון למאי 2025, יכולת זו לא קיימת והוא מתפקד בעיקר כמודל שפה.
ה-API שלו והטוקניזציה (יחידות המידע שמעובדות) מהירים פי שניים ובחצי המחיר מקודמו GPT-4 Turbo.
GPT-4o הושק במקור במסווה של מודל אחר במערכת המודלים הגדולים LMSYS, כ-3 דגמים שונים.
ב-7 במאי 2024, סם אלטמן צייץ בטוויטר "im-a-good-gpt2-chatbot", מה שהיה מקובל לפרש כאישור לכך שמדובר בדגמי OpenAI חדשים שנבדקים A/B .
GPT-4o השיג תוצאות מתקדמות במדדי שימוש במודלים קוליים רב לשוניים, תוך הגדרת שיאים חדשים בזיהוי ותרגום דיבור אודיו.
GPT-4o קיבל ציון של 88.7 במדד Massive Multitask Language Understanding (MMLU) בהשוואה ל-86.5 של GPT-4. בניגוד ל-GPT-3.5 ו-GPT-4, המסתמכים על יכולת טקסט לדיבור ודיבור לטקסט, GPT-4o תומך באופן מקורי ב"קול לקול", מה שהופך את התגובה כמעט מיידית וחלקה.
סם אלטמן ציין ב-15 במאי 2024 כי יכולות הקול לקול של GPT-4o עדיין לא שולבו ב-ChatGPT, וכי הגרסה הישנה עדיין בשימוש.
המודל תומך ביותר מ-50 שפות, שלטענת OpenAI מכסה למעלה מ-97% מהדוברים בעולם.
מירה מוראטי הדגימה את היכולת הרב-לשונית של הדגם על ידי דיבור איטלקית עם הדגם ותרגומה בין אנגלית לאיטלקית במהלך אירוע ההדגמה של OpenAI בשידור חי ב-13מאי 2024. בנוסף, הטוקנייזר החדש משתמש בפחות טוקנים עבור שפות מסוימות, כמו עברית, מה שהופך אותו לזול יותר עבור שפות אלו.
ל-GPT-4o יש ידע עד אוקטובר 2023 ויש לו אורך הקשר של 128,000 טוקנים עם מגבלת פלט מוגבל ל-2048 טוקנים.
נכון למאי 2024, זהו הדגם המוביל במדד המודלים LMSYS Elo Arena Benchmarks של אוניברסיטת קליפורניה, ברקלי.
דמיון בין קולה של השחקנית האמריקאית סקרלט ג'והנסון לבין Sky הובחן במהירות.
ב-14 במאי, Entertainment Weekly שאלו את עצמם האם הדמיון הזה היה בכוונה.
ב-18 במאי, בעלה של ג'והנסון, קולין ג'וסט, התבדח על הדמיון בקטע ב-SNL.
ב-20 במאי 2024 השביתה OpenAI את קול Sky, ופרסמה הצהרה שאומרת "שמענו שאלות לגבי איך בחרנו את הקולות ב-ChatGPT, במיוחד Sky.
אנחנו פועלים להשהות את השימוש ב-Sky בזמן שאנחנו מתייחסים אליהם".
סקרלט ג'והנסון כיכבה בסרט המדע הבדיוני "היא" של ספייק ג'ונז ב-2013, וגילמה את התפקיד של סמנתה, עוזרת וירטואלית אינטליגנטית באופן מלאכותי שהתגלמה באמצעות קול נשי.
כחלק מהקידום לקראת שחרורו של GPT-4o, סם אלטמן צייץ ב-13 במאי מילה אחת: "היא".
OpenAI טענה שכל קול מבוסס על עבודת קול של שחקן שכיר.
באופן ספציפי, OpenAI טענה "הקול של סקיי אינו חיקוי של סקרלט ג'והנסון אלא שייך לשחקנית מקצועית אחרת המשתמשת בקול הדיבור הטבעי שלה".
כבר בספטמבר 2023, OpenAI טענה לגרסה המדברת החדשה שלה לעוזרת ChatGPT שלה שנשמעה כאילו סקרלט ג'והנסון "לא נועדה להידמות" לשחקנית.
ה-CTO מירה מוראטי הצהירה "אני לא יודעת לגבי הקול.
למעשה הייתי צריכה ללכת ולהקשיב לקולה של סקרלט ג'והנסון".
עוד טענה OpenAI כי הקול גויס לפני שהגיע לג'והנסון.
ב-21 במאי, ג'והנסון פרסמה הצהרה שהסבירה ש-OpenAI הציעו לה מספר פעמים עסקה כדי לקבל אישור להשתמש בקולה כבר תשעה חודשים לפני שחרור המודל הקולי, עסקה שהיא דחתה.
היא אמרה שהיא "המומה, כועסת ולא מאמינה שמר אלטמן יחפש אחר קול שנשמע כל כך דומה לשלי, עד שהחברים הקרובים ביותר שלי וכלי החדשות לא יכלו להבחין בהבדל".
בהצהרה, ג'והנסון השתמשה בתקרית גם כדי למשוך את תשומת הלב להיעדר אמצעי הגנה משפטיים סביב השימוש בעבודה יצירתית כדי להפעיל כלי AI מובילים.
משקיפים ציינו קווי דמיון לאופן שבו ג'והנסון תבעה בעבר את חברת וולט דיסני בגין הפרת חוזה על רקע השקה ישירה לסטרימינג של סרטה של מארוול "אלמנה שחורה", פשרה שהניבה לג'והנסון כ-40 מיליון דולר.
העוצמה הייתה בהירה יותר מ-9.0 למשך כ-60 שניות.
אם נצפה ממרחק של יחידה אסטרונומית (קירוב ממוצע של כדור הארץ מהשמש), שיא עוצמתה היה כ -67.57 (21 פי קוודריליון בהירה יותר מהשמש כשראו מכדור הארץ) ועוצמה מוחלטת (AB magnitude) של 38.6-, כששיא זה נשבר על ידי GRB 220101A עם 39.4- בשנת 2023.
ההיסט לאדום של ה-GRB נמדד ב-0.937, כלומר הפיצוץ התרחש לפני כ-7.5 מיליארד ( 7.5× 10 9) שנים, כמחצית מהזמן מאז המפץ הגדול.
זוהר ההתפרצות קבע שיא חדש עבור העצם הבהיר ביותר שנצפה על ידי בני אדם ביקום", בהיר פי 2.5 מיליון מהסופרנובה הבהירה ביותר שנצפתה עד אז, SN 2005ap.
עדויות מצביעות על כך שהזוהר היה בהיר במיוחד מכיוון שסילון הגמא שלו הצביע ישירות על כדור הארץ.
הדבר אפשר בדיקה חסרת תקדים של מבנה הסילון, שנראה כמורכב מחרוט ממוקד צר וחרוט משני רחב יותר.
אם מבנה זה מאפיין סילוני GRB, הרי שרוב גילויי ה-GRB צופים רק בחרוט הרחב הקלוש יותר, מה שאומר שרוב ה-GRBs הרחוקים חלשים מדי לזיהוי בטלסקופים של ימינו.
אם הדבר נכון, הרי תופעת ה GRB נפוצה הרבה יותר מכפי שהונח עד כה.
שיא נוסף שנקבע הוא מספר ההתפרצויות שנצפו באותו לוויין ביום אחד - ארבע.
הסיומת B מעידה על כך שהיה זה הפרץ השני שזוהה באותו יום.
חמישה GRBs זוהו בפרק זמן של 24 שעות, כולל GRB 080320.
עד לאירוע התפרצות קרני גמא זה, הגלקסיה M83, במרחק של כ-15 מיליון שנות אור, הייתה העצם הרחוק ביותר הנראה לעין בלתי מזוינת, אם כי רק בתנאים מצוינים.
הגלקסיה נותרה העצם הקבוע הרחוק ביותר שניתן לצפות בו ללא סיוע.
התרשים מימין מציג את הבהירות - הן באורכי הגל הנראים והן בקצרים יותר, עבור האירוע.
החשיפה ראשונה באורכי הגל הנראים החלה כ-2 שניות לפני שהמקור נצפה לראשונה על ידי טלסקופ SWIFT ונמשכה 10 שניות.
הפליטה בשתי העקומות מגיעה לשיא בסביבות 15-30 שניות לפני תחילת דעיכה אקספוננציאלית ארוכה.
GREY: סיפורו של כריסטיאן הוא הספר הרביעי בסדרת חמישים גוונים והראשון בסדרת סיפורו של כריסטיאן.
הספר עוקב אחר עלילת הספר חמישים גוונים של אפור אך מנקודת מבטו של כריסטיאן.
הספר יצא לאור בשנת 2015 בהוצאת וינטג', עם הפצתו הוא מכר יותר ממיליון עותקים בתוך כ-4 ימים.
באותה שנה הוא פורסם גם בעברית בהוצאת משכל.
הוא תורגם לעברית על ידי תמי איינשטיין.
GPT-4.5 (שם הקוד Orion) הוא מודל שפה גדול מסדרת ChatGPT של OpenAI שהושק ב-27 בפברואר 2025. המשתמשים בתשלום בתוכניות Plus ו-Pro יכולים לבחור להשתמש בדגם GPT-4.5. ניתן להשתמש במודל גם דרך OpenAI API או OpenAI Developer Playground.
המודל אומן בעיקר באמצעות למידה בלתי מונחית, בשילוב עם למידה עמוקה מפוקח ולמידה ממשוב אנושי.
האימון בוצע באמצעות Microsoft Azure.
סם אלטמן תיאר את GPT-4.5 כ"דגם ענק ויקר".
נכון לפברואר 2025, גישה למודל דרך ה-API של OpenAI עולה $75 למיליון טוקני קלט ו-$150 למיליון טוקני פלט, בעוד שגישה ל-GPT-4o עולה רק $2.50 למיליון טוקני קלט ו-$10 למיליון טוקני פלט.
הדגם נבדק ב-MMLU , שמצא כי הדגם טוב יותר מ-GPT-4o בכל 15 השפות שנבדקו.
ערבית, בנגלית, סינית, אנגלית, צרפתית, גרמנית, הינדי, אינדונזית, איטלקית, יפנית, קוריאנית, פורטוגזית, ספרדית, סוואהילית ויורובה .
בניו יורק טיימס נכתב כי המודל "מסמן סוף עידן" ו"לא סביר שיגרום להתרגשות כמו GPT-4".
כלי תקשורת רבים אחרים, כמו אקסיוס, סיקרו גם הם את יציאת הדגם.
GPT-5 (ראשי תיבות: Generative Pre-trained Transformer 5, בתרגום חופשי: "טרנספורמר מאומן מראש בעל יכולת יצירה") הוא מודל שפה גדול המפותח על ידי חברת OpenAI.
המודל הושק ב-7 באוגוסט 2025 לכלל המשתמשים, וכן ל-API.
זמן קצר לאחר ההשקה, הודיעה חברת מיקרוסופט כי תשלב את GPT-5 במגוון רחב של מוצריה, כולל קופיילוט.
לדברי מנכ"ל OpenAI, סם אלטמן, GPT-5 "טוב משמעותית" מקודמיו, ומציע יכולות של "מומחה ברמת דוקטורט" במגוון רחב של משימות.
בתדרוך לעיתונאים הוא כינה את GPT-5 "צעד משמעותי בדרך לבינה מלאכותית כללית (AGI)".
אף על פי ש-GPT-5 הוא חינמי לכל המשתמשים, משתמשים בתשלום מקבלים גישה רחבה יותר למודל, וכן גישה לגרסה המתקדמת יותר של המודל Pro-GPT-5.
לפי OpenAI, השיפורים במודל החדש כוללים זמני תגובה מהירים יותר, יכולות טובות יותר בקידוד ובכתיבה יצירתית, תשובות מדויקות יותר לשאלות בנושאי בריאות, ורמות נמוכות יותר של הזיות.
GPT-5 היא מערכת הכוללת מודל מהיר ובעל תפוקה גבוהה, מודל חשיבה עמוק יותר, ונתב שמנתב את השיחה למודל המתאים בזמן אמת בהתבסס על סוג השיחה, מורכבות המשימה, ועוד.
במערכת מוגדרים שני מודלים שממוקדים במהירות ותפוקה גבוהה: gpt-5-main ו-gpt-5-main-mini, ושני מודלים נוספים הממוקדים בחשיבה: gpt-5-thinking ו-gpt-5-thinking-mini.
בגישה למערכת באמצעות API, ניתן לגשת למודל החשיבה, לגרסת המיני שלו ולגרסת הננו הקטנה והמהירה יותר של מודל החשיבה (gpt-5-thinking-nano).
כמו כן, ישנה גישה למודל gpt-5-thinking-pro.
גי אס איי טכנולוגיות בע"מ היא חברת סמיקונדקטור ציבורית אמריקאית המתמחה בפיתוח זיכרונות SRAM ומעבד האצה בטכנולוגיה חדשנית של חישוב בתוך הזכרון (Compute-in-Memory) ליישומי תקשורת, בינה מלאכותית, הגנה וחלל.
GSI Technology הוקמה בשנת 1995 בסאניווייל שבקליפורניה כחברת יצרנית SRAM בעל ביצועים גבוהים לציוד רשתות ותקשורת.
במשך השנים הרחיבה את תחומי פעילותה לכלול גם טכנולוגיות עיבוד מבוססות זיכרון (Compute-in-Memory) שמטרתן לשפר ביצועים ויעילות אנרגטית לעיבוד נתונים ומטלות בינה מלאכותית.
בשנת 2015 רכשה GSI Technology את חברת הסטארט-אפ הישראלית MikaMonu Group Ltd בסכום של כ-7.5 מיליון דולר , והטמיעה את טכנולוגיית ה-Associative Computing שלה כחלק מהרחבת הפיתוחים של פתרונות זיכרון ועיבוד חכם.
החברה מפתחת ומשווקת סדרת זיכרונות SRAM ו-DRAM בשיהוי נמוך בעלי מהירויות גבוהות, טווחי תדר גדולים והתאמות לתחומי רשתות, תקשורת, תעשייה, צבא וחלל.
מוצרי הזיכרון משולבים בציוד תקשורת כגון נתבים, מתגים ותשתיות WAN.
GSI פיתחה משפחה של שבבים הנקראת Gemini APU - יחידות עיבוד Associative Processing Units שמבצעות עיבוד ישירות בתוך הזיכרון (Compute-in-Memory).
גישה זו מפחיתה את הצורך בהעברת נתונים בין המעבד לזיכרון ומאפשרת ביצועים גבוהים יותר לצד צריכת חשמל נמוכה בהשוואה למעבדים גרפיים (GPU) קונבנציונליים.
טכנולוגיה זו מושכת עניין עבור ישומי בינה מלאכותית מתקדמים.
כיום החברה עובדת על פיתוח הדור השני של המוצר שנקרא Gemini-II, שמצויד בשיפורים משמעותיים של ביצועים, צפיפות זיכרון ויעילות אנרגטית, ומתאים במיוחד ליישומי קצה (edge AI) כגון רחפנים, רובוטיקה ומערכות הגנה .
החברה מחזיקה מספר מרכזי פיתוח ומכירות ברחבי העולם, כולל מרכז פיתוח בישראל שממוקם ברמת החייל בתל-אביב.
החברה הונפקה לאחר הקמתה בשנות ה-90, ונסחרת מאז בבורסה NASDAQ תחת הסימול GSIT.
באוקטובר 2025 ביצעה החברה גיוס הון באמצעות הצעה ישירה רשומה של מניות בהיקף של כ-50 מיליון דולר .
רשתות אלו הן הנפוצות ביותר בעולם.
ב־2010 היו בעולם כחמישה מיליארד מנויי GSM.
GSM עושה שימוש בטכנולוגית גישה מרובה מבוססת זמן, Time Division Multiple Access (אין הכוונה לתקן ה-IS-136 המכונה לעיתים TDMA).
הקול מועבר באופן דיגיטלי ולכן רשתות GSM מקוטלגות כ-"דור שני".
הרשת הבסיסית שמותאמת לשיחות קוליות בלבד הורחבה באמצעות שתי טכנולוגיות משלימות להעברת נתונים: GPRS ו-EDGE.
טכנולוגיות אלו מכונות "דור 2.5" ו-"דור 2.75" בהתאמה.
בשנות ה-80 של המאה ה-20 התפתחו המערכות הסלולריות באירופה במהירות, אולם התקנים השונים גרמו לכך שבכל מדינה הייתה מערכת נפרדת, ולא הייתה אפשרות לעבור ממדינה למדינה.
באירופה המאוחדת היה זה חיסרון גדול.
עוד בשנת 1982 הקים ארגון הדואר והטלגרף האירופי ועדה לבחינת טכנולוגיות למערכות סלולריות.
הוועדה שנקראה GSM - ראשי תיבות בצרפתית של Groupe Spécial Mobile, תכננה מערכת סלולרית פאן-אירופית על פי הקריטריונים הבאים:
נדידה בינלאומית, דהיינו יכולת מעבר ממדינה אחת לשנייה ושימוש בטלפון הסלולרי בשטחים שאינם מכוסים על ידי המפעיל הסלולרי הביתי של המנוי
תמיכה בטלפונים סלולריים הניתנים לנשיאה ביד (אז היה הדבר פריצת דרך טכנולוגית משמעותית)
תמיכה בשירותים עתידיים כגון קישור למודם
הפרדה בין זהות המנוי לזהות המכשיר, דהיינו, יצירת אמצעי זיהוי שיאפשר למנויים להחליף מכשירים תוך שמירת זהותם
אבטחה ברמה בסיסית - אימות זיהוי המנוי והסתרת המידע מהאזנה על ידי מאזינים לא מורשים
התוצאה הייתה מערכת ה־GSM - שפירוש ראשי התיבות שלה הוחלף ל־Global System for Mobile Communications.
ב־1987 נחתם הסכם בין מפעילים אירופיים להפעלת מערכת ה־GSM, והמערכת יצאה לדרך בשנת 1991.
המערכת זכתה מיד עם השקתה להצלחה אדירה - לא רק באירופה, אלא גם באסיה, אפריקה, אוסטרליה, ואחרי כמה שנים גם ביבשת אמריקה, שם קיימת גרסת GSM בשם "PCS 1900".
בשנת 2004 היו קיימות למעלה מ־700 רשתות GSM בעולם, עם קרוב למיליארד מנויים, זו הייתה הטכנולוגיה הסלולרית המצליחה ביותר בעולם, וחברות נוקיה ואריקסון היו יצרניות ה־GSM המובילות בעולם.
בישראל הוקמה מערכת סלולרית בשיטת GSM על ידי חברת פרטנר תקשורת בשנת 1999 שהפעילה רשת בשם המסחרי אורנג'.
בשנת 2001 הצטרפה חברת סלקום למפעילי ה־GSM.
במדינת ישראל, עם הקמת רשת GSM במקביל לרשת ה־TDMA שהפעילה קודם לכן.
בשנת 2009 השיקה חברת פלאפון את שירות ה-GSM ביחד עם השקת הדור השלישי, לאחר שנים רבות בהן השתמשה בשיטה המתחרה (CDMA).
GSM התחיל כדור שני (2G) לטכנולוגיית טלפונייה ניידת בתחומי אירופה בלבד והפך במהרה לרשת התקשורת המצליחה ביותר בעולם עם מעל שלושה וחצי מיליארד מנויים נכון ל-2014. המטרה הראשונה הייתה פיתוח מערכת הכוללת טכנולוגיות מתקדמות כדי לספק צורכי תקשורת לאוכלוסייה גדולה יותר מאשר יכלה המערכת הסלולרית האנלוגית מהדור הראשון.
לצורך כך נבחרה שיטת ריבוב TDMA בשילוב עם FDMA המאפשרת חיבור משתמשים מרובים בערוץ אחד במקביל וכן נוספו שיטות קידוד מתקדמות לאיתור ותיקון שגיאות שידור.
במערכת הסלולרית האנלוגית היה קל מאוד לצותת לשיחה באמצעים פשוטים, לכן לראשונה נוספה טכנולוגיית הצפנה לאימות המשתמש ולהבטחת פרטיות השיחה.
הכוונה המקורית הייתה לספק פרטיות ברמה כזו שאינה נופלת לכל הפחות מטלפון נייח.
GSM מגדיר לא רק את ממשק השיחה אלא את התשתית כולה, זאת כדי לאפשר תאימות בין יצרנים שונים וכן לאפשר ממסר בין תחנות ונדידה - קבלת שירות עבור המכשיר או כרטיס ה-SIM בין מדינות שונות.
ארכיטקטורת GSM כוללת מספר אלמנטים שביניהם קיימת אינטראקציה באופן שקוף למשתמש.
אפשר לחלקם לארבעה תחומים עיקריים:
תחנה ניידת (MS) או ציוד נייד (ME) מתייחסים למכשיר או הטלפון הנמצא בקצה הרשת ומופעל על ידי משתמש הקצה.
במכשיר קיים מספר זיהוי ייחודי בינלאומי שנקרא IMEI קיצור של International Mobile Equipment Identity שתפקידו לזהות את המכשיר עצמו ברשת, מאפשר לחסום אותו ובכך לסכל ניסיון גנבה שלו.
בנוסף קיים ב-SIM מספר סודי ייחודי חסין מגע המשמש כמזהה פנימי של המשתמש ברשת והוא נקרא IMSI קיצור של International Mobile Subscriber Identity.
כרטיס הסים עוזר לזיהוי המשתמש ברשת ולשייכו לזהות המנוי הרשום במערכת על מנת למנוע התחזות או גנבת שיחה וכדי לאפשר חיובים.
הרעיון הוא שיהיה אפשר לנייד את זהות המשתמש ממכשיר למכשיר בקלות.
תחנת הבסיס היא העמדה האחראית לתקשורת בין המכשירים הניידים.
המכילה מקלט-משדר רדיו ואנטנה, לשידור וקליטה של תקשורת עם המכשיר הנייד.
הממשק והפרוטוקול בין המכשיר לעמדת הבסיס נקראים Um.
השלב הבא במערכת הוא בסיס הבקרה שמאגד כמה תחנות בסיס יחד והוא ממוקם באחת מהתחנות, כשתפקידו לנהל משאבים ולהעביר שיחות.
התקשורת בין תחנות הבסיס מתבצע באמצעות ממשק Abis.
מערכת המיתוג היא הליבה של רשת GSM וכוללת בתוכה מספר אלמנטים חשובים.
MSC מרכז שירותי מיתוג נייד.
האלמנט הראשי בליבה שאחראי על מיתוג הצמתים השונים בדומה לרשת PSTN או ISDN אך מספק בנוסף פונקציונליות הרלוונטית לתקשורת סלולרית כמו רישום, אימות, איכון, העברה וניתוב ציוד נייד כמו גם קישוריות בין רשתות סלולריות מקומיות וכן בין רשת סלולרית לטלפון נייח.
מסד נתונים הכולל רישום אדמיניסטרטיבי של מנויים ומיקומם כדי לאפשר ניתוב שיחות עבורם.
המכשיר הנייד מבצע רישום לפרקים של מיקומו הנוכחי גם כשאינו פעיל רק כדי לוודא שהמערכת מודעת למיקומו.
בדרך כלל קיים מסד נתונים יחיד בכל רשת, אם כי מטעמים אופרטיביים תיתכן חלוקה לתת מערכות.
מכיל מידע מה-HLR ומנהל מעקב אחר מיקומם הנוכחי של מנויים, גם כאלו שנמצאים מחוץ לטווח תחנת הבית.
למרות שזהו גוף נפרד בדרך כלל מטעמי יעילות מיושם באותה מערכת עם HLR.
הוא גוף שמברר בעזרת מספר הזיהוי הנייד (IMEI) המוטמע ב-SIM אם ציוד נייד נתון רשאי לגשת לרשת לבצע שיחה או לקבל שיחה.
גוף זה נועד לטפל במקרים בהם הציוד גנוב או מזויף.
מרכז מיוחד הנקרא CEIR מנהל שלוש רשימות; רשימה לבנה - בה רשומים כל המנויים התקינים, רשימה שחורה בה רשומים כל המנויים הפסולים או המבוטלים שאינם רשאים להתקשר ורשימה אפורה של מכשירים הנמצאים תחת מעקב או בירור, אך עדיין רשאים לבצע התקשרות.
הוא מסד נתונים מוגן המכיל מפתחות סודיים המתאימים למספרים הסודיים המופיעים בכרטיסי ה-SIM של כל אחד מהמכשירים הרשומים במערכת.
המפתחות משמשים לצורך אלגוריתם להכנת מפתחות שיחה זמניים לאימות והצפנת השיחות בערוץ הרדיו.
GMSC שער מרכז מיתוג נייד.
הנקודה אליה מופנות כל השיחות המתקבלות לרשת המקומית, מבלי לדעת מיקומה של התחנת הניידת.
השער אחראי לספק MSRN מה-HLR שהוא מספר ISDN או מספר מחיצה.
עם מספר זה אפשר לנתב את השיחה לרשת בה המכשיר הנייד מבקר.
SMS-G שער ניתוב הודעות כולל שני שערים המטפלים במשלוח הודעות קצרות בשני הכיוונים.
SMS-GMSC מטפל בהודעות נכנסות ו-SMS-IWMSC מטפל בהודעות יוצאות.
התפקוד של השער הזה דומה ל-GMSC והוא מספק נקודת כניסה קבועה עבור הודעות.
האלמנט OSS בארכיטקטורת GSM מקושר לרכיבים השונים של NSS ו-BSC ואחראי לניטור תעבורת רשת ה-GSM וניהול עומסים במקרה הצורך.
סיכום מפרט GSM טכנולוגיית גישה מרובה FDMA/TDMA טכניקת ריבוב FDD תדר יוצא 890-915 MHz תדר נכנס 933-960 MHz מרווח ערוץ 200 kHz איפנון GMSK קידוד קולי משתנה, המקורי היה RPE-LTP/13 ערוצים קוליים 8 תפוקת הערוץ 270.833 kbps
GSM תומך בטווח רחב של תדרים המוגדרים בתקן 3GPP TS 45.005. באופן כללי בטווח שבין 380MHz ל-1900MHz (טווח התדרים הורחב מספר פעמים בהתאם לדור הסלולרי הנוכחי, בתקן החדש UMTS שהוא ממשיכו של GSM טווח התדרים הורחב עד ל-2600MHz).
הקביעה מראש של תחום התדרים מאפשר את פעולת המכשיר הנייד במדינות שונות.
למרות התקן תחומי התדרים בכל מדינה מושפע גם מתקנות רשויות מקומיות, בגלל שתדרים מסוימים מוקצים לכוחות הביטחון או למערכות קריטיות.
באירופה, אפריקה ואסיה נוטים להשתמש בתדרים 900MHz ו-1800MHz לעומת זאת באמריקה מעדיפים את התדרים 850MHz ו-1900MHz.
פרטנר והמתארחות הווירטואליות עובדים בדור שני ב-900 ו-1800, ובדור שלישי ב-2100. סלקום והמתארחות הווירטואליות עובדים בדור שני ב-1800, ובדור שלישי בעיקר ב-2100. פלאפון והמתארחות עובדים בדור שלישי בלבד בתדרים 850 ו-2100. כאשר קיימת נטייה של החברות למחזר תדרים ישנים שהוקצו לדור שני.
מרבית הטלפונים הניידים כיום תומכים בריבוי תדרים כך שבמעבר ממדינה למדינה החיבור נעשה אוטומטי אם המדינה בה המכשיר מבקר משדרת בטווח התדרים הנתמך על ידו.
מבנה הרשת לפי התקן כולל אחד עשר ממשקים ופרוטוקולים מתאימים לניהול חילופי מידע בין האלמנטים השונים של המערכת.
תקן אוויר או רדיו, המשמש לחילופי מסרים בין המכשיר הנייד לתחנת הבסיס לפי פרוטוקול LAPDm שהוא גרסה מותאמת של פרוטוקול LAPD מטכנולוגיית ISDN.
ממשק פנימי של BSS בין התחנות BTS ו-BSC.
לתקשורת בין BSS לבין MSC.
למשל הקצאת ערוץ וחלון זמן למשתמש.
ממשק פנימי לתקשורת בין MSC ל-VLR באמצעות פרוטוקול הנקרא MAP/B.
הוא נדרש כאשר MSC זקוק למידע לגבי MS (תחנה ניידת).
ממוקם בין HLR ל-GMSC או SMS-G בפרוטוקול הנקרא MAP/C.
כאשר נכנסת שיחה מחוץ לרשת היא עוברת דרך השער כדי לאפשר איסוף מידע לצורך העברתה ליעדה.
ממוקם בין VLR ו-HLR ומשתמש בפרוטוקול MAP/D.
והוא נועד להעברת מידע הקשור למיקום המכשיר הנייד ברשת ולניהול רישום.
לתקשורת בין שתי תחנות MSC עם פרוטוקול MAP/E.
חילופי המידע בין תחנות קשור בהעברה וממסר.
משמש לתקשורת בין MSC ו-EIR עם פרוטוקול MAP/F לצורך אימות מעמד המכשיר הנייד וזהות בעליו.
מספק קישוריות בין שני VLR מתחנות MSC שונות ומשתמש בפרוטוקול MAP/G.
ממוקם בין MSC לבין SMS-G להעברת מסרים קצרים ומשתמש בפרוטוקול MAP/H.
נמצא בין MSC לבין ME (המכשיר הנייד), הנתונים עוברים ביניהם דרך תחנת הבסיס.
תקן הרדיו או "תקן האוויר" של GSM נבחר תוך מתן דגש על הוזלת עלויות, שמירה על יעילות והפחתה בצריכת אנרגיה.
הגל הנושא מאופנן בשיטת GMSK שהיא סוג של אפנון פאזה שידוע ביתרונות שלו; עמידות לרעש, קרינה נמוכה וצריכת אנרגיה קבועה.
רוחב הפס של ערוץ הרדיו בשיטה זו הוא 200 kHz והמרווח גם הוא 200 kHz.
בכל גל נושא מעבירים אותות משמונה מכשירים בבת אחת על ידי חלוקה לחלונות זמן.
אחד החסרונות ב-GSM מדור שני הוא התפוקה הנמוכה.
היות שהדרישות מצד הצרכנים טפסו בחדות נוצר מצב שיצרני הסלולר לא עמדו בקצב.
מאז יציאתו נעשים מאמצים רבים לשיפור התפוקה המרבית של הרשת.
אמנם התפקיד העיקרי של GSM הוא שיחה סלולרית אך בנוסף לשיחה קולית ל-GSM (מדור שני ואילך) מגוון שירותי העברת דטה בקצב של 9.6 Kbps ומעלה (בדור הרביעי קצב ההורדה עומד על כ-300 MBit/s).
שירות הודעות קצרות SMS וכן פקסימיליה, וידאוטקסט וטלטקסט.
כל שיחה מחולקת למנות, מקודדת, מוצפנת ומשודרת על גבי תשתית הרדיו באופן דיגיטלי במקטעים הקרויים "פריים" (Frame).
תקן GSM משלב את שיטות הריבוב FDMA ו-TDMA כאשר הראשון מחלק את הערוץ שהוא ברוחב פס מרבי של 25 MHz ל-124 גלי תדרים במרווחים של 200 kHz.
השני מחלק את הערוץ לחלונות זמן.
כל חלון זמן שנקרא Slot מוקצה למשתמש אחד והוא יחידת הזמן הקטנה ביותר הזמינה עבור כל נייד.
השידור שעובר במסגרת חלון זמן אחד נקרא פרץ (burst).
כל פרץ כזה נמשך 0.577 מילי שניות.
שמונה פרצים ברצף מכונים "פריים".
פריים הוא חלון זמן שנמשך לאורך 4.615 מילישניות ומהווה יחידה לוגית בסיסית של מידע.
בחריץ אחד אפשר להעביר בשיטה הדיגיטלית עד 148 סיביות של מידע.
כאשר רצף הסיביות הללו יכול להיות חלק משיחה קולית, וידאו, הודעה או כל מידע אחר.
התזמון של תדר נכנס ותדר יוצא שונים וקיים היסט זמן קבוע ביניהם במכוון כדי שהשידור והקליטה לא יתרחשו באותו זמן בדיוק.
פרץ של GSM מתאפיין בכמה סוגים בהתאם לצורך.
קצב רגיל (לשני הכיוונים), מצב סינכרון (יוצא), מצב תיקון תדר (נכנס) וגישה אקראית (יוצא).
מבנה הפרץ כולל פריסת סיביות בקרה וסיביות מידע (כמתואר בתרשים) בהתאם למטרה, מצב של העברת נתונים או מצב "איתות" (signaling).
הפריימים של GSM מאוגדים יחד לתת-קבוצות לוגיות.
מולטי-פריים תעבורה הוא קבוצה בסיסית המכילים 26 פרצים במשך זמן של 120 מילישניות.
24 מהם משמשים לשיחה עצמה או העברת דטה ואילו הפרץ ה-13 והפרץ האחרון מוקצים למטרה אחרת.
מולטי-פריים בקרה הוא תת-קבוצה של 51 פרצים במשך זמן של 235.4 מילישניות המתרחשים בתדר האיתות.
קבוצות אילו מחולקות בנוסף לערוצים לוגיים המחולקים בתורם לסוגים הבאים:
ערוץ איתור ובקרת גישה (PACCH)
ערוץ בקרה עצמאי ייעודי (SDCCH)
סופר-פריים מכיל 51 מולטי-פריימים של תעבורה או 26 מולטי-פריימים של בקרה במשך זמן כולל של 6.12 שניות.
היפר-פריים הוא הקבוצה הגדולה ביותר המכילה 2048 סופר-פריימים () וזמנה הכולל הוא 3 שעות 28 דקות ו-53.76 שניות.
במסגרת היפר-פריים GSM מגדיר מונה עבור כל סלוט המורכב ממספר הסידורי של הפריים וחלון הזמן.
המונה מאפשר לבצע סינכרון בסיסי ותכונות נוספות של GSM כמו נדידת תדרים והצפנה.
מספר הפריים חשוב לצורך ההצפנה כי למעשה הוא כמו וקטור אתחול.
מסיבה זו שיחה אחת לא יכולה להימשך יותר מגבול עליון זה, כי אז המונה מתאפס.
GSM משתמש במגוון ערוצים פיזיים ולוגיים כדי לשדר מידע בהתאם לאופיו.
ערוץ פיזי נקבע על ידי חלון הזמן בעוד שערוץ לוגי לפי סוג המידע.
קיימים ערוצים לשימוש כללי וערוצים ייעודיים.
חלקם משמשים לאיתות וניהול וחלקם לתעבורת מידע.
ערוץ תיאור TCHf ערוץ העברת מידע בתפוקה מלאה TCHh ערוץ העברה בקצב נמוך BCCH ערוץ שידור (Broadcast) כללי SCH ערוץ סינכרון FCHMS תיקון תדרים AGCH אישור והקצאת בקשות ערוץ SDCCH PCHMS סיום שיחה RACHMS בקשת גישה FACCHt איתות קריטי מעל TCH SDCCH לאיתות FACCHs לאיתות SDCCH SACCHs לאיתות SDCCH
GSM (וממשיכו UMTS) נחשב למערכת תקשורת סלולרית בטוחה ועדיין נחשב לאלטרנטיבה הטובה ביותר למרות מספר חסרונות ופגמים שהתגלו במרוצת הזמן.
בדור השלישי נעשו מאמצים לתקן אחדים מהליקויים.
אחד החסרונות של GSM היה שתהליך התיקנון וכן מפרט האלגוריתמים היה סודי, מעין ניסיון להשיג אבטחה באמצעות עמימות מה שנוגד את עקרון קרקהופס.
בדור השלישי הדבר תוקן בכך שמפרט האבטחה פורסם ברבים ונהנה מביקורת עולמית.
תקן GSM מנסה להשיג ביטחון באמצעות הצפנה להגנה על פרטיות השיחה, הבטחת שלמות הנתונים באמצעות קוד אימות וכן הבטחת אנונימיות המתקשר על ידי אימות זהויות חזק באמצעות פרוטוקול אתגר-מענה.
כאן נכנס לתמונה כרטיס ה-SIM המכיל בתוכו מספר ייחודי המשמש לאימות זהותו ולמניעת התחזות וזיופים, כל מספר מנוי יכול להיות רשום רק פעם אחת ואם נוצרת כפילות המערכת יודעת לנטרל את המספר הכפול.
כדי להקשות על מעקב ארוך טווח אחר מנויים, שעלול להוביל לפריצת המערכת, מוקצה לכל מנוי מספר זיהוי זמני (Temporary Mobile Subscriber Identity).
כאשר אימות המנוי מושלם בהצלחה תחנת הבסיס שולחת לנייד את ה-TMSI שלו והוא משמש אותה למעקב אחריו כל עוד הוא נמצא בטווח התחנה.
כאשר המנוי יוצא מהטווח יש צורך בשרות נוסף שנקרא Location Area Identification בקיצור LAI שתפקידו לייצר מספר זיהוי זמני חדש.
כאשר המשתמש סוגר את הציוד מועתק המספר לתוך ה-SIM כדי לאפשר מעקב חלק מיד לאחר ההפעלה מחדש.
לאימות המנוי המשתמש בנייד מופעל פרוטוקול אתגר-מענה בשלושה מהלכים כמתואר בתרשים משמאל.
במהלך הראשון תחנת הבסיס שולחת את RAND - מספר אקראי בן 128 סיביות במצב גלוי לתחנה הניידת (MS) והיא בתורה משתמשת באלגוריתם A3 שנמצא בתוך ה-SIM כדי להצפין את המספר האקראי שקיבלה באמצעות מפתח האימות האישי המוטמע בכרטיס ושולחת בחזרה את התוצאה החתומה SRES.
הרשת מפענחת את המידע שהתקבל עם המספר הסודי השמור במסד הנתונים המתאים למנוי ומשווה את התוצאות ובכך זהותו מאושרת, כי רק המחזיק במפתח הסודי המתאים יכול לשלוח את המסר המוצפן הנכון.
בנוסף המערכת מייצרת מפתח הצפנה המשמש בחלקו להצפנת השידור אל הנייד ובחלקו לפענוח השידור החוזר ממנו.
חיסרון אחד במנגנון זה שהאימות חד צדדי, כלומר המנוי אינו מאמת את זהות הרשת ועובדה זו נוצלה היטב בעבר כדי לזייף תחנת בסיס בעלות סבירה.
חישוב תג האימות SRES מתבצע בתוך הכרטיס ומפתח האימות האישי כפי שהוא צרוב בכרטיס ה-SIM ורשום במסד הנתונים של ה-AUC, HLR ו-HLV אינו משודר לעולם על גבי ערוץ הרדיו במצב גלוי ואינו ניתן לחילוץ מתוך הכרטיס גם לא במהלך האימות.
כרטיס ה-SIM מכיל בתוכו גם את הצופן A8 המוגדר לפי התקן על מנת לייצר מפתח הצפנה סודי זמני (לצורך הצפנת שיחה אחת) באורך 64 סיביות (או 128 סיביות בגרסאות החדשות), המופק מאותו מספר אקראי RAND שנשלח לנייד על ידי הרשת קודם לכן יחד עם מפתח האימות האישי.
החישוב מתבצע בתוך הכרטיס ולעולם אינו נחשף מחוצה לו.
כנדבך נוסף של אבטחה GSM מאפשר להחליף את מפתח ההצפנה לפרקים כדי להקשות על ציתות ארוך טווח.
להצפנת השיחה או נתונים משתמש GSM באלגוריתם A5 כאשר הדרישה להצפנה כמו גם סוג האלגוריתם ואורך המפתח מתקבלים מהרשת.
הנייד פועל בהתאם לדרישה ומצפין את השיחה באמצעות האלגוריתם A5 יחד עם המפתח ועם קלט נוסף שנלקח ממספר הפריים.
העובדה שהרשת קובעת את סוג ההצפנה יכולה להוות נקודת תורפה אם התחזות לתחנה אפשרי כי אז הרשת המתחזה יכולה לדרוש מהנייד לבצע שיחה לא מוצפנת כלל (במכשירים מסוימים תופיע הודעת אזהרה במקרה כזה), או לבחור בהצפנה חלשה מאוד.
מסיבה זו בוטל השימוש באלגוריתם A5/2 (להלן).
האלגוריתמים A8 ו-A3 הם למעשה גרסאות של פונקציית גיבוב עם מפתח קניינית שהייתה בעבר סודית, הנקראת COMP128. הפונקציה מקבלת את ואת RAND שניהם באורך 128 סיביות ומפיקה את , כאשר מעצם ההגדרה יהיה קשה מבחינה חישובית לבצע את הפעולה ההפוכה, דהיינו על ידי לחשב את .
קיימות ארבע גרסאות של האלגוריתם כאשר שלוש הראשונות היו סודיות.
שלוש הגרסאות הראשונות חלשות מאוד, שתי הגרסאות הראשונות חלשות באופן מביך וכן הסתבר שכתוצאה מלחץ ממשלות המפתח הוחלש במכוון כך שעשר הסיביות האחרונות מאופסות ולכן אפקטיבית המפתח בעל אנטרופיה של 54 סיביות.
הגרסה הרביעית COMP128-4 שנקראת גם MILENAGE מבוססת על AES.
העובדה שתקן GSM פותח באופן סודי הולידה ויכוח ציבורי בשאלה האם הוא אכן בטוח.
רוב מומחי האבטחה סבורים שכל מערכת אבטחה תהיה בטוחה רק אם פרטיה עומדים לרשות הציבור לביקורת ובחינה.
באפריל 1998 ארגון SDA יחד עם חוקרים מברקלי פיצחו את אלגוריתם COMP128 הממוקם בתוך ה-SIM על ידי הנדסה לאחור.
הם הצליחו לחלץ מהכרטיס את המפתח בתוך מספר שעות וכן גילו שהמפתח מכיל רק 54 סיביות חומר סודי, היתר אפסים.
למרות שההתקפה בוצעה על SIM פיזי שהיה ברשותם, החשש היה שניתן יהיה לפתח התקפה מקוונת כזו שתפרוץ כל כרטיס גם מרחוק.
הם לא יכלו לאמת את חששם משום שפעולה זו מוגדרת לא חוקית בארצות הברית.
מצד שני תגובת GSM הייתה שגם אם מישהו יצליח לשכפל כרטיס SIM לא יהיה לכך כל ערך כיוון שהרשת מאפשרת למספר זיהוי להיות פעיל רק עבור מנוי אחד ואם תתבצענה שתי שיחות על אותו מספר הרשת מסוגלת לאתר זאת ולבטל את הכרטיס המזויף או הגנוב.
במרוצת הזמן התגלו התקפות נוספות (להלן) שהטילו ספק בהצהרת המפתחים באשר לביטחון הרשת.
בעיה אחרת נובעת מהעובדה ש-GSM מגן על הרשת רק מפני חדירה מבחוץ, כל התקשורת הפנימית חשופה לחלוטין, מה שלא מונע התקפה מבפנים.
GSM ניסו ומנסים לבצע תיקונים על ידי החלפת אלגוריתמים באחרים טובים יותר וכן הוספת "טלאים" כדי לסתום חורים בטיחותיים.
ובעיקר הגישה כיום יותר פתוחה, GSM נטשה את אידאולוגיית בטיחות על ידי עמימות.
ב-1987 פותח A5/1 להצפנת שיחה אלחוטית לפי תקן GSM.
בתחילה נשמרו פרטיו בסוד, אך נחשפו חלקית עקב מספר הדלפות.
ב-1999 ביצעו ברינקו, גולברג ווגנר הנדסה לאחור של האלגוריתם בשלמותו וכיום ידוע שיש בו חולשות רבות והוא אינו בטוח לשימוש, לפי התקפה אחת שפורסמה די בהאזנה לשתי דקות של שיחה כדי לחשוף את המפתח הסודי.
ייעודו המקורי היה לשימוש באירופה וארצות הברית ואילו צופן A5/2 שהוחלש במכוון יועד למדינות אחרות.
נכון לשנת 2014 כארבעה מיליארד טלפונים ניידים עשו שימוש ב-A5/1 להגנה על פרטיות שיחות סלולריות.
דווח כי במשך שנים התגלעו חילוקי דעות בין חברות נאט"ו לגבי חיזוק הצפנת השיחות הסלולריות, גרמניה תמכה ומדינות אחרות כמו בריטניה התנגדו.
צופן A5/1 הוא צופן זרם שמייצר אחת ל-4.6 מילישניות זרם מפתח באורך 228 סיביות להצפנה בו זמנית של פריימים של שיחת GSM באורך 114 סיביות, אחד עבור פריים נכנס ואחד עבור פריים יוצא.
ההצפנה מבוצעת על ידי חיבור ב-XOR של פריים השיחה עם המפתח.
הצופן מיושם בחומרה ומורכב ממעגל משולב המכיל שלושה אוגרי LFSR באורכים שונים; 19, 22 ו-23 סיביות (כמתואר בתרשים משמאל).
בתחילת כל שיחה האוגרים מאופסים ואז במשך 64 פעימות שעון, סיביות מפתח השיחה מחוברות ב-XOR עם סיביות ההזנה (feedback) וכל האוגרים מקודמים בהתאם, סיבית אחר סיבית.
החל מהפעימה ה-65 עד לפעימה ה-86 נוסף מספר השיחה.
לאחר 86 מחזורי שעון קידום האוגר הראשון מתבצע בשיטת stop/go על פי "החלטת הרוב" של שלוש סיביות במיקומים שונים, אחת במיקום 8 באוגר הראשון ושתים במיקום 10 בשני האוגרים האחרים בהתאמה.
אם החלטת הרוב היא 1 האוגר הראשון מקודם אחרת לא.
לדוגמה אם ערך שלושת המיקומים האמורים הוא (1,0,0) אזי 0 הוא רוב ולכן האוגר הראשון אינו מקודם.
פלט הצופן בכל פעימה הוא XOR של שלוש הסיביות הראשונות בשלושת האוגרים בהתאמה.
100 הסיביות הראשונות שמופקות בדרך זו לא משמשות כמפתח הצפנה אלא נפטרים מהן ולאחר מכן הצופן מוכן לשימוש.
הפריצה הראשונה של הצופן פורסמה ב-1994 על ידי רוס אנדרסון.
הרעיון הבסיסי היה לנסות לנחש את המצב הפנימי, דהיינו תכולת האוגרים.
אם תכולת האוגרים בזמן נתון ידועה למתקיף, קל לחשב את מפתח השיחה.
מאז פורסמו התקפות רבות נגד הצופן.
בשנת 2009 פרסמו צוות חוקרים התקפת איזון זמן/זיכרון נגד A5/1 בשיטה שנקראת טבלת ריינבו.
הטבלאות המכילות שני טרה של מידע הופצו באמצעות ביטורנט.
ב-28 בדצמבר 2009 הודיע מתכנת גרמני כי פיצח ופרסם את צופן ה-GSM באומרו כי פרסום זה נועד לחשוף את החולשות במערכת הסלולר העולמיות ואמר כי הוא מטיל ספק ביעילות אלגוריתם ההצפנה של תקן GSM, שפותח ב-1988.
איגוד GSM, שתיקן את אלגוריתם ההצפנה ומייצג חברות סלולר רבות בעולם, טענו כי פעולותיו של המתכנת בלתי חוקיות, וכי הוא מגזים בהערכתו את איום האבטחה לשיחות סלולר.
מומחי אבטחה חולקים על עמדה זו.
אף כי החשיפה עצמה אינה מאיימת על אבטחת המידע הקולי העובר בשיחות סלולר, לדברי אנליסטים, חברות וארגונים ממשלתיים צריכים לנקוט צעדים על מנת לאבטח את שיחות הסלולר שלהם – כפי שהם עושים עבור מחשביהם.
צופן A5/2 הוא גרסת יצוא של הצפנת שיחת GSM שפותחה ב-1999 ויועדה למדינות מחוץ לארצות הברית ואירופה.
באותו חודש שבו פורסם הצופן פורסמה פריצה שלו והוכח שהוא מאוד חלש.
כל כך חלש שניתן לפרוץ אותו במצב מקוון במחשב ביתי.
בשנת 2006 הוחלט על ידי ETSI לא לתמוך יותר בצופן זה.
במילים אחרות אם הטלפון הנייד אינו תומך בגרסת A5/1 אזי השיחה לא מוצפנת כלל.
הצופן מכיל ארבעה אוגרי LFSR, פונקציית שעון לא סדירה ופונקציית שילוב אי-ליניארית.
האוגר הרביעי אחראי לסדירות פעימות האוגרים הראשונים בשיטת stop/go.
כאשר פלט הצופן נקבע בשיטת "החלטת הרוב" לפי הנוסחה .
שיטת ההצפנה זהה לצופן A5/1, כל פריים מכיל 228 סיביות, 114 לכל כיוון.
את הפריים מצפינים בחיבור XOR עם פלט הצופן.
האתחול מתבצע באמצעות מפתח השיחה שהוא באורך 64 סיביות ומספר השיחה.
תחילה מחברים את סיביות המפתח לכל האוגרים ומקדמים באופן סדיר ללא שיטת stop/go ולאחר מכן משולבות הסיביות המייצגות את מספר השיחה ולבסוף נפטרים מ-100 הסיביות הבאות ומתחילים להשתמש בצופן בשיטת stop/go.
צופן A5/3 או GEA3 נועד להצפנת שיחות סלולריות מהדור השלישי; GSM/ECSD/GPRS/UMTS.
הצופן מספק סודיות תוך שמירה על סטנדרט גבוה של ביטחון וכן הבטחת שלמות.
A5/3 מבוסס על צופן הבלוקים KASUMI שפותח במיוחד עבור GSM.
רכיב ההצפנה נקרא KGCORE והוא מיושם כצופן זרם בשיטת OFB (כמתואר בתרשים משמאל)
כאשר מייצג את מספר בלוק המסר הנוכחי, ו- הוא אוגר דינאמי המכיל פרטים שונים ומתפקד כמו וקטור אתחול.
והשיחה מוצפנת בחיבור XOR עם זרם המפתח .
ביטחון A5/3 תלוי בצופן KASUMI.
חוקרים ישראלים הראו שאפשר לפרוץ את הצופן בסיטואציה מסוימת די בקלות אולם הם הצביעו על כך שבכללות אופן יישום GSM אינו בהכרח לא בטוח עקב כך, אלא רק במצב ספציפי כאשר ההתקפה שלהם אפשרית.
בעוד שבדור השלישי הוגבל מפתח השיחה ל-64 סיביות.
בתקן החדש A5/4 ו-GEA4 מפתח השיחה הורחב ל-128 סיביות.
בתקן הדור השלישי נוספה תמיכה בריבוי אלגוריתמים.
בשנת 2006 בתקן באלגוריתמים UEA2 להצפנה ו-UIA2 לאימות נוסף הצופן SNOW 3G המבוסס על צופן הזרם SNOW 2.0. וב-2015 נוסף צופן הזרם ZUC.
גואנוזין טריפוספט (Guanosine-5'-triphosphate ובקיצור GTP) הוא תרכובת כימית בעלת מבנה של בסיס חנקני גואנין, בתוספת סוכר ריבוז ושלוש קבוצות זרחה.
הבסיס החנקני קשור לפחמן 1' בריבוז וקבוצות הזרחה קשורות לפחמן 5'.
GTP היא אחת התרכובות החשובות ביותר בכל היצורים החיים, והיא יכולה לשמש כמצע ליצירה של RNA בתהליך השעתוק, וכמקור אנרגיה וכמפעיל של תהליכים מטבוליים.
היא נוצרת במהלך הריאקציה החמישית במעגל קרבס.
בין היתר משמשת GTP כמקור אנרגיה ביצירת חלבונים, והיא מנוצלת על ידי חלבוני G במסלולי מעבר אותות.
GTK (לשעבר GTK+; קיצור של GIMP Toolkit) היא תוכנת ערכת כלים חוצה פלטפורמות ליצירת ממשק משתמש גרפי.
התוכנה היא מהכלים הפופולריים יותר לשימוש על מנהל החלונות X (יחד עם Qt).
היא מופצת תחת הרישיון הציבורי הכללי המוקטן של גנו (GNU LGPL), המאפשר הן לתוכנות חופשיות והן לקנייניות להשתמש בה.
השם GTK+ מקורו ב־GTK, ותו הפלוס שנוסף משמעותו הוספת תכונות מונחות־עצמים.
ערכת הכלים GTK+ פותחה בבסיסה לתוכנת עריכת התמונה החופשית GIMP, על ידי פטר מאטיס וספנסר קימבל, חברים באגודת המחשוב XCF.
נכון ל־2014 התוכנה מתוחזקת על ידי חברי קרן GNOME.
GTK+ היא תוכנת ערכת כלים מונחית־עצמים הכתובה בשפת התכנות C.
היא עושה שימוש במערכת GObject למכוונות העצמים שלה.
בשרת התצוגה X11, נעשה שימוש ב־Xlib לציור יישומונים.
השימוש ב־Xlib מספק גמישות ומאפשר ל־GTK+ לפעול בפלטפורמות בהן מערכת X Windows אינה זמינה.
בעוד GTK+ מיועדת בעיקר למערכת X Windows, היא עובדת על פלטפורמות אחרות, לרבות Microsoft Windows ו־Mac OS X.
קיימת תמיכה ב־HTML5 ובמערכת Wayland בגרסה נסיונית, הנמצאת בפיתוח מואץ.
ניתן להגדיר ולשנות את מראה יישומוני GTK+.
הדבר נעשה באמצעות מנועי תצוגה שונים.
קיימים מספר מנועי תצוגה המנסים לחקות את מראה היישומונים על פלטפורמות שונות.
ניתן להשתמש בספרייה הכתובה בשפה אחת לשפות נוספות באמצעות הסבת הספרייה.
GTK+ הוסבה לשפות תכנות רבות, אותן ניתן לראות בטבלה הבאה:
שפה שם הספרייה נתמך ?
היו מספר ניסיונות ליצור מעצבי ממשק משתמש גרפי.
המיזמים הבאים פעילים, נכון ליוני 2013:
Glade, תומך GtkBuilder, שהוא תבנית GTK+ מובנה בתבנית תיאור ממשק משתמש גרפי.
GTK+ תוכננה במקור לשמש את תוכנת העיצוב של גנו, GIMP, כתחליף לערכת הכלים Motif.
תחילת דרכה הייתה כאשר פטר מאטיס, אז מפתח Motif, לא היה מרוצה ממנה והחל לכתוב ערכת כלים משלו בשם GIMP Toolkit, אשר החליפה בהצלחה את Motif.
לבסוף GTK (קיצור של GIMP Toolkit) נכתבה מחדש בצורה מונחית עצמים והייתה ל־GTK+, אשר שוחררה לראשונה במקביל לגרסה 0.99 של GIMP.
גרסה 2.0.0 של GTK+ הציגה מספר רב של תכונות חדשות, ביניהן עיבוד טקסט משופר באמצעות Pango, מנוע ערכת נושא חדש, שיפור הנגישות באמצעות כלים מתאימים, תמיכה מלאה ביוניקוד UTF-8 וגמישות יתרה.
החל מגרסה 2.8, GTK+ תלויה בָּספרייה לעיבוד גרפיקה וקטורית Cairo.
לאחר כמעט עשור של פיתוח ענף גרסה 2 של GTK+, שוחררה גרסה 3.0.0 של GTK+, בה נתונים פנימיים רבים הפכו לפרטיים, קוד רב שוכתב, נוספו יישומונים חדשים רבים ושופרו הביצועים.
כמו כן נוספה תמיכה בערכת נושא הכתובה בתחביר דמוי CSS וערכת נושא כהה, ונוסף לזה הטיפול בציור הועבר מ־GDK לספרייה Cairo.
בהמשך, נוספה תמיכה ב־Wayland, מנהל התצוגה הבא של לינוקס, וב־HTML5 (כלומר - נוספה אפשרות להציג יישומי GTK+3 בתוך דפדפנים התומכים ב־HTML5).
גרסה זו ניתנת להתקנה במקביל לגרסה 2 של GTK+.
על אף שעברו למעלה משנתיים משחרור GTK+ 3.0, לא כל יישומי GTK+ 2 הוסבו לגרסה החדשה, כך שיישומים פופולריים רבים עודם עושים שימוש ב־GTK+ 2. כך, הדפדפן מוזילה פיירפוקס עודנו עושה שימוש ב־GTK+ 2 המיושן מעט, והסבתו ל־GTK+ 3 עודנה בפיתוח.
כך גם חבילת היישומים המשרדיים LibreOffice.
ישנם יישומים להם קיים ענף פיתוח להסבתם ל־GTK+ 3, כמו תוכנת הגרפיקה הממוחשבת GIMP, ותוכנה עיבוד הגרפיקה הווקטורית אינקסקייפ, אשר לכל אחת מהן קיימת גרסה עובדת תחת GTK+ 3. יש לציין כי מרב יישומי GNOME כבר הוסבו ל־GTK+ 3.
סדרת הפצה תאריך פרסום ראשון השיפורים העיקריים גרסה משנית אחרונה 1.0 14 באפריל 1998 גרסה יציבה ראשונה 1.0.6 1.2 27 בפברואר 1999 יישומונים חדשים (GtkFontSelector, GtkPacker, GtkItemFactory, GtkCTree,GtkInvisible, GtkCalendar, GtkLayout, GtkPlug, GtkSocket), תמיכה בערכות נושא.
1.2.10 2.0 11 במרץ 2002 הסבת עיבוד הטקסט ל־Pango הכוללת תמיכה ביוניקוד UTF-8, תמיכה בשפות מימין לשמאל ושפות מורכבות יותר; שכתוב הקוד לשימוש ב־GObject, יישומון טקסט חדש.
נוסף ממשק (GtkToolShell) עבור מכולות המכילות יישומוני GtkToolItem.
תמיכה בהשלמה אוטומטית בפתיחת קבצים.
GDK נכתב מחדש לשימוש בצד הלקוח של מנהל החלונות.
יישומון נוסף חדש (GtkEntryBuffer), אשר הופרד מ־GtkEntry.
הגדרות מאקרו רבות הפכו למיושנות.
תמיכה ראשונית ב־Tracker לחיפוש קבצים.