tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מטרתו המוצהרת של ה-MEF היא "להגדיר ולקדם את האינטרסים האמריקאים במזרח התיכון ולהגן על הערכים המערביים מפני האיומים המתרגשים עליהם מכיוון זה".
האינטרסים האמריקאים במזרח בתיכון לפי ה-MEF הם, בין השאר, לחימה באסלאם הרדיקלי, קידום ההכרה הפלסטינית במדינת ישראל, הצרת צעדיה של איראן, עצירת התקדמותו של האסלאם בטורקיה, ועוד.
פורום המזרח התיכון פועל לקידום מטרות אלה, בשלוש דרכים עיקריות:
אינטלקטואלית - באמצעות הרבעון שלו, היוצא לאור מאז 1994, וכן על ידי המאמרים והספרים שכותבים החברים בפורום, הרצאות שהם נותנים, ועידות ואירועים שהוא מארגן ועוד.
הפורום מספק רקע, תובנות והמלצות למדיניות.
העורכים הראשיים של ה-Middle East Quarterly, מאז נוסד היו: דניאל פייפס (Daniel Pipes) בשנים 1994 - 2000, מרטין קריימר (Martin Kramer) בשנים 2001 - 2004, מיכאל רובין (Michael Rubin) בשנים 2004 - 2009, דניס מק'יואן (Denis MacEoin) בשנים 2009 - 2010, ומ-2010 עד היום אפרים קארש (Efraim Karsh).
מעשית - הפורום מפעיל באמצעות הפרויקטים השונים שלו, השפעה על קובעי המדיניות.
בין הפרויקטים הללו: "קמפוס ווטש" (Campus Watch), "איסלמיסט ווטש" (Islamist Watch), "הפרויקט המשפטי" (The Legal Project), "פרויקט וושינגטון" (The Washington Project), ותוכנית שילמן / גינסבורג למחקר.
פרויקט "Campus Watch" של ה-MEF, נוסד ב-2002 במטרה לעקוב אחר לימודי המזרח התיכון בכל רחבי אמריקה הצפונית, מתוך כוונה לשפרם.
גופים אסלאמיים ושמאליים שונים טענו כנגדו, שהוא ימני מדי ופרו ישראלי.
ראש הפרויקט כיום (2014) הוא וינפילד מאיירס.
פרויקט "Islamist Watch" של ה-MEF נוסד ב-2006 במטרה להיאבק באסלאם הרדיקלי הלא אלים בארצות הברית ובמערב כולו, לחשוף את מטרותיהם ארוכות הטווח של האסלאמיסטים והאסלאמיזם, להפחית מכוחם ולהגדיל מנגד את כוחם של המוסלמים המתונים.
הפרויקט המשפטי נוסד על ידי ה-MEF במטרה להגן על חוקרים ואנליסטים, העוסקים בחקר הטרור, מימון הטרור ואסלאם רדיקלי, מפני תביעות משפטיות, שכל מטרתן להשתיקם ולפגוע בחופש הדיבור שלהם.
פרויקט וושינגטון בראשותו של סטיבן רוזן מנסה להשפיע על מדיניותה של ארצות הברית במזרח התיכון, לכיוון יותר פרו ישראלי ויותר אנטי אסלאמיסטי, על ידי מחקרים, פרסומים של מידע, ופגישות אישיות עם קובעי המדיניות ואלה שמשפיעים עליהם.
הדרך השלישית היא הדרך הכלכלית - הפורום תורם מדי שנה כ-1.5 מיליון דולר באמצעות קרן חינוך מיוחדת שהקים ב-2008, כדי לסייע לחוקרים, סופרים, מוסלמים מתונים ופעילים שונים ברחבי העולם, למען קידום האינטרסים האמריקאים ומלחמה באסלאמיזם.
פורום המכללות הטכנולוגיות מייצג 23 מכללות טכנולוגיות בישראל.
המכללות החברות בפורום מפוקחות ומתוקצבות על ידי המכון הממשלתי להכשרה טכנולוגית (מה"ט) שבמשרד העבודה, הרווחה והשירותים החברתיים.
במכללות לומדים כ־26,000 סטודנטיות וסטודנטים רובם הגדול לתואר הנדסאי.
חלק מהמכללות הטכנולוגיות סמוכות אקדמיה, חלקן עצמאיות וחלקן מכללות המנוהלות על ידי רשתות חינוך בפריסה ארצית.
הפורום הוקם בשנת 2011 ומורכב מהנהלה מורחבת בה חברים מנהלי מכללות טכנולוגיות .
יו"ר הפורום היא ד"ר יוכבד פנחסי אדיב (מנהלת הנדסאים באריאל -המכללה הטכנולוגית).
מנהל הפורום הוא יעקב דור (מנכ"ל המכללה הטכנולוגית באר שבע).
בשנת 2013 במסגרת המאבק הראשון של פורום המכללות הטכנולוגיות נחתם סיכום תקציבי ומבני על מתווה רב שנתי לתחום ההשכלה הטכנולוגית אשר הגדיל את התקציב ואפשר למנוע את הקריסה הכלכלית הצפויה של רוב המכללות.
המכללות החברות בפורום המכללות הטכנולוגיות
רשת המכללה למנהל (5 מכללות טכנולוגיות)
בית הספר להנדסאים המכללה האזורית אשקלון
בית הספר הארצי להנדסאים קריית הטכניון חיפה
רשת אורט (7 מכללות טכנולוגיות)
המכללה הטכנולוגית נצרת עילית - יזרעאל
פורום המלחינות והמבצעות בישראל הייתה עמותה שנועדה לקדם את נוכחותן של מלחינות ישראליות בתוך הנוף המוזיקלי-תרבותי הישראלי, ולהביא להכרה נרחבת במוזיקה הנכתבת על ידן.
העמותה נוסדה בשנת 2000 על ידי המלחינה הגר קדימה כפורום המלחינות בישראל.
בשנת 2014 שנתה העמותה את שמה לפורום המלחינות והמבצעות בישראל.
באותה שנה הפך פורום המלחינות בישראל לארגון מוזיקלי, המאגד מלחינות ומבצעות ישראליות ומתנהל בחסות מרכז פליציה בלומנטל למוזיקה בתל אביב.
להקמת "פורום המלחינות בישראל", קדמו מספר אירועים.
ביניהם: התגבשותה של קבוצת מלחינות פעילות ביוזמתה של הגר קדימה, הפקה משותפת של קונצרט המלחינות הראשון - "טלאים" וכינון האספה הראשונה של מלחינות בישראל ב-7 ביולי 2000.
עשרים וחמש מלחינות הגיעו לאספה המכוננת, בה הוחלט פה אחד על הקמת עמותה של מלחינות ישראליות.
כיו"ר העמותה בחרו המלחינות בד"ר הגר קדימה - המלחינה הישראלית הראשונה שקיבלה תואר דוקטור בקומפוזיציה (UCSB - אוניברסיטת קליפורניה בסנטה ברברה, 1988).
הקונצרט הראשון בישראל שהוקדש כולו ליצירות של מלחינות ישראליות, "טלאים", התקיים באוגוסט 2000 במוזיאון תל אביב, ובאותו חודש הפך "פורום המלחינות בישראל" לעמותה בישראל.
הסיבות להקמת הארגון ולקיומו כיום
במבט היסטורי, דור המייסדים של המוזיקה הישראלית כלל רק מלחינה אחת, ורדינה שלונסקי (1990-1905), שקיבלה בשנת 1931 פרס ראשון לאשה מלחינה מטעם ממשלת צרפת, על יצירתה "פואמה עברית לקול ופסנתר".
רק ארבעים ושתים שנה מאוחר יותר, בשנת 1973, זכתה שלונסקי להכרה גם בארץ עם קבלת פרס אקו"ם על מפעל חיים בתחום המוזיקה הקונצרטית.
בין המלחינות האחרות שאינן עמנו היום, ראוי להזכיר את ירדנה אלוטין, מרי אבן אור, חיה ארבל, ונעה בלאס.
שלונסקי ואלוטין היו המלחינות היחידות, מתוך כארבעים מלחינים ישראליים, שעליהן נכתב ערך במילון גרוב למוזיקה ומוזיקאים של 1980. מאז שלונסקי ועד 2016, זכו רק שלוש מלחינות נוספות לקבל את פרס אקו"ם על מפעל חיים במוזיקה קונצרטית: ציפי פליישר, בטי אוליברו ושרה שוהם.
הילת בן קנז זכתה בפרס אנגל להלחנה לשנת 2011.
בבדיקות סטטיסטיות שערך פורום המלחינות בישראל בשנים הראשונות לקיומו, התברר שבעוד המלחינות היוו כשליש מכלל המלחינים בישראל – חלקן בשידורים, הזמנות, הקלטות וביצועים של מוזיקה קלאסית ישראלית הגיע לחמישה עד עשרה אחוזים.
עד שנת 2000 לא היו בארץ מרצות להלחנה.
המלחינה הראשונה בישראל שכיהנה כמרצה, ובהמשך כפרופסור, להלחנה, הייתה בטי אוליברו באוניברסיטת בר-אילן.
עד 2016, אוליברו הייתה המלחינה היחידה שלה מעמד אקדמי כזה.
בבדיקת תוכניות קונצרטים של גופי ביצוע בארץ, התברר כי מבין מספר עשרות יצירות ישראליות מקוריות שבוצעו בששים שנותיה הראשונות של התזמורת הפילהרמונית הישראלית - רק 6 יצירות היו מאת מלחינות.
בקרב גופי ביצוע אחרים התגלה מצב דומה, כולל גופי ביצוע של מוזיקה בת זמננו.
תמונת המצב שהתבהרה, אם כן, הייתה של עשרות מלחינות פעילות בתחום הקונצרטנטי, שהן הקהל והן הממסד אינם מודעים לקיומן, ומאות יצירות ויותר שנכתבו ונכתבות באין להן שומע.
"פורום המלחינות בישראל" קם אפוא מתוך תחושת הכרח בשינוי תמונת מצב זו, ומאז הקמתו ועד היום, לחם חוקו הוא העלאת המודעות לקיומן ואמנותן של מלחינות ישראליות.
עד תחילת שנת 2016, הפיק פורום המלחינות בישראל 3 פסטיבלים, 38 קונצרטים, 9 סדנאות והרצאות ו-4 תוכניות רדיו, שהוקדשו במלואם למוזיקה מאת מלחינות ישראליות בתחום המוזיקה הקונצרטית ובוצעו על במות מרכזיות בארץ על ידי טובי הנגנים הישראליים.
פעילות זו הייתה אחד הגורמים המרכזיים בשינוי ייצוגן של מלחינות קונצרטיות ישראליות בתרבות הישראלית בעשור הראשון של המאה ה-21. כיום, יש יותר מלחינות מוכרות, יש שיפור בכמות הביצועים ובמספר השמעותיהן על הבמות, ויותר מלחינות מוזמנות לכתוב יצירות עבור גופי ביצוע מוזיקליים.
מלחינות ישראליות הולכות והופכות מתופעה נדירה לחלק מהמארג התרבותי המקומי.
זהו תהליך שטרם נשלם, ופורום המלחינות בישראל ממשיך בפועלו להביא לייצוג מלא של מלחינות בנוף המוזיקלי הישראלי.
יושבות הראש של פורום המלחינות בישראל:
הפקת קונצרטים ופסטיבלים שנתיים המוקדשים למוזיקה מאת מלחינות, בעיקר מלחינות ישראליות.
שילוב קונצרטים של מלחינות ישראליות במסגרות קיימות, כמו חג המוזיקה הישראלית, פסטיבלים שונים, סדנת המקהלות ומסגרות אחרות.
העברת מידע לחברות הפורום - תחרויות, קונצרטים, פסטיבלים, פרויקטים מוצעים והזדמנויות שונות.
קישור בין מלחינות למבצעות לצורך הזמנת יצירות חדשות וביצוע יצירות קיימות.
יצירת שיתופי פעולה בין מלחינות לבין יוצרות ישראליות מתחומי המחול, התיאטרון, האמנות הוויזואלית ועוד.
תמיכה בפרויקטים עצמאיים של מלחינות חברות הפורום.
יצירת שיתופי פעולה בין מלחינות ובין מוזיקאיות מתחומי מוזיקה אחרים כמו מוזיקה אתנית, מוזיקה קלה, ג'אז ומוזיקה מזרחית וכן הפקת קונצרטים משותפים.
יוזמה והפקה של פרויקטים משותפים עם מוזיקאיות וגופים מן העולם.
תאריךכותרת ומקוםבהשתתפות3.9.2000קונצרט "טלאים", מוזיאון תל אביב לאמנותיצירות מאת: הילת בן קנז, הדס גולדשמידט-חלפון, נורית יוגנד, ילנה סוקולובסקי והגר קדימה.
בביצוע רוקסנה רוג, חיה ליבני, הדס פבריקנט, יוליה טושמלוב והילה אפשטיין-קפלן.
הגר קדימה- קריאה וניצוח, נימה יעקבי- כוריאוגרפיה ומחול4.3.2001קונצרט "נשים במוזיקה" לרגל יום האישה הבינלאומי אודיטוריום מכללת לוינסקי לחינוךיצירות מאת: בטי אוליברו, ירדנה אלוטין, נעה בלאס, אלמה מאהלר, פאני מנדלסון, שרה פייגין , ציפי פליישר, הגר קדימה, קלרה שומאן ומרים שתל.
בביצוע זהבה סימון, אליעזר רואן ושמעון אבלוביץ' ובהנחיית מרב מיכאלייוני 2001קונצרט לכבוד יום הולדתה ה-80 של המלחינה חיה ארבל, בשיתוף עם איגוד הקומפוזיטורים, מרכז פליציה בלומנטל9.3.2002"אישה-צליל-אישה" לרגל יום האישה הבינלאומי, המרכז למוזיקה ביפוקונצרט/מופע תיאטרון ומוזיקה.
יצירות מאת איימי ביץ', סיגל גולדסובל, מרב הדר, רבקה וודל, אירנה סבטובה, שרה פייגין, אביה קופלמן, קלרה שומאן, ורדינה שלונסקי.
מונולוגים על פי שולמית לפיד ומרים יחיל-וקס.
משחק: סלווה נקארה-חדאד10.10.02"נשים וקולות" במסגרת הפסטיבל הבינ"ל למוזיקה בת-זמננו "זמן עכשיו", מוזיאון תל אביב לאמנותיצירות מאת: הילדגרד פון בינגן, מרב הדר, יקירה לוי, הגר קדימה, מישל קטלב ושרה שוהם.
התוכנית הועלתה שוב ביוני 2003 במסגרת "אתנחתא", אולם הנרי קראון, תיאטרון ירושלים וב־21 במרץ 2004 באודיטוריום מכללת לוינסקי לחינוךיצירות מאת: דקלה בניאל, נורית יוגנד, אירנה סבטובה, קיקי קרן-הוס, ציפי פליישר, איזבלה לאונרדה, קונסטנציה גורצי.
בביצוע הרביעייה הישראלית העכשווית: הדס פבריקנט, טלי גולדברג, גליה חי והילה אפשטיין1 בדצמבר 2004"תשע לארבע", מרכז פליציה בלומנטליצירות מאת הילה טמיר, אמה שיפרין, דרורה ברוק, אירית שפירא, לוטי עמית-כלב, דינה סמורגונסקיה, מירנה הרצוג ומישל קטלב.
בביצוע אנסמבל קווינאד: דרורה ברוק, ארנה זכאי, מירנה הרצוג ואיריס איל26 ביוני 2006"קול אנד רול"- קונצרט יצירות סאונד-טקסט מאת מלחינות ישראליות, מרכז פליציה בלומנטליצירות מאת ציפי פליישר, הגר קדימה, סיוון כהן-אליאס, ענת פיק, חן וגנר, נעה בלאס ואלונה אפשטיין.
בביצוע ענת פיק ואתי בן-זקן1 בספטמבר 2007"מפה לאוזן" אמנות רב תחומית מאת יוצרות וקונצרט של אנסמבל מיתר, התיבהמיצגי וידאו של רעות פרסטר, קרן רוסו, שלומית ביטון, יפעת גלעדי, עינת עמיר ודנה לוי.
יצירות מאת: טלי אסא, פלורי נמיר, חיה ארבל, לוטי עמית.
ליאת קפלן ופולי גלצר, הקראת שירה.
קונצרט אנסמבל מיתר- יצירות מאת: הלת בן קנז, מרב כהן-הדר, סיגל גולדסובל, חנה אג'יאשווילי, אמה שיפרין ודגנית אליקים.
בביצוע תהילה גולדשטיין, דזמונד ביזלי, נדב כהן, יעל ברולסקי, ענת אנגלמאייר ועמית דולברג1 בינואר 2008קונצרט לכבוד יום הולדתה ה-70 של המלחינה נעה בלאס, התיבהמבחר מיצירותיה של המלחינה.
בביצוע עפרה יצחקי, אסף רוט, אתי בן-זקן, נעמן סלוחין, גן לב, מיכל שמיר וענת פיק13 בינואר 2010קונצרט "גג 2", התיבהיצירות מאת: איוונה קיס, אירנה סבטובה, טלי אסא, גילה קרקאס, מאיה דוניץ, ענת פיק, הגר קדימה, דגנית אליקים ויסמין טל.
בביצוע דן ויינשטיין, נתן ברנד, יוני סילבר וענת פיק28 ביולי 2010קונצרט "עוד ועוד", מרכז פליציה בלומנטליצירות מאת אלונה אפשטיין, טלי אסא, ציפי פליישר, הגר קדימה והדס גולדשמידט-חלפון.
בביצוע רונה ישראל קולת, שרה אלבז, אמיל ג'אמל, וסים עודה, יוני גוטליבוביץ' ופיליפ לוריא12 במרץ2011מרתון רביעיות, במסגרת "פסטיבל אשה", תיאטרון חולוןיצירות מאת יעל אבן חיים, טלי אסא, יסמין טל, ריטה מונקוביץ', הדס גולדשמידט-חלפון, גילה קארקס ומרינה גלר.
בביצוע נטשה שר, אדי רזניק, קטיה פולין ויותם ברוך4 ביולי 2012המנחה המוזיקלית למריה תרזה אנייזי - יום עיון וקונצרט, מרכז פליציה בלומנטל
פאנל בהנחייתה של ד"ר רונית סתר בהשתתפות הגר קדימה, גילה קארקס ופינוצ'יה קארר
"דונה תרזה אנייזי, חייה ויצירתה" – הרצאתה של פינוצ'יה קארר אודות המלחינה
קונצרט "המנחה המוזיקלית למריה תרזה אנייזי"יצירות מאת: לילי בולנז'ה, מריה תרזה אנייזי, אווה לופז'יק, הילה טמיר אוסטרובר, פלורי נמיר, אלונה אפשטיין, עדיה גודלבסקי, דינה סמורגונסקיה, ענת פיק ודגנית אליקים.
בביצוע יואל קולינר, טל-חיים סמנון, טל גנור, נטליה ויזלטיר, ענבר סולומון, יבגניה אפשטיין, דן ויינשטיין, מרינה מינקין, ענת פיק, דגנית אליקים ותם קרני.
אלונה אפשטיין- ניהול מוזיקלי והפקה4 בינואר 2013סדרת הקונצרטים "צלילים ומילים מן הבארוק" בעריכת יוכבד שוורץ: "מכאן ומשם", מרכז פליציה בלומנטל
התוכנית הועלתה שוב ב 5.1.2013 בקמפוס לאמנויות "הדרך", בית חנן, ב-6.1.2013 בקונסרבטוריון גבעתיים, ב 24.4.2013 בפסטיבל "מוזיקה עכשווית 013", אולם הייליג-גייסט, נירנברג וב־26.4.2013 בקאוואלי רקורדס, במברג.יצירות בבכורה עולמית מאת: הילה טמיר אוסטרובר, אלונה אפשטין, הגר קדימה, עדיה גודלבסקי, ויויאן אוליב ואנטה שלונץ.
בביצוע קרולין האוזן וענבר סולומון19 בינואר 2014"שניים הם אחד", יצירות לדואו פסנתרים, מרכז פליציה בלומנטל.
הפרויקט השנתי של פורום המלחינות ל-2013
התוכנית הועלתה שוב ב 25.12.2014 במסגרת פסטיבל ווקס פמינה 1, מרכז פליציה בלומנטליצירות מאת טלי אסא, הגר קדימה, פלורי נמיר, אירנה סבטובה, חנה אג'ישווילי ונוריקו נקאמורה.
בביצוע יובל אדמוני וטמי קנאזאווה27 ביולי 2014"חלומה של דורה"- החלום הראשון, מרכז פליציה בלומנטל.
הפרויקט השנתי של פורום המלחינות והמבצעות בישראל ל-2014יצירות מאת: סיון כהן-אליאס, עדיה גודלבסקי ומרינה טושיץ', לצד מיצג וידאו של ברכה ל.
בביצוע ענת פיק, אתי בן-זקן, מרינה טושיץ', עדיה גודלבסקי, רונה ישראל קולת ודגנית אליקים.
בביצוע ענת פיק, אתי בן-זקן, מרינה טושיץ', עדיה גודלבסקי, רונה ישראל קולת, דגנית אליקים, רונה ישראל-קולת, הדס פבריקנט, אליאנה לובנברג וענבר סולומון.
התוכנית הועלתה שוב במסגרת העונה הראשונה של סדרת הקונצרטים הקאמריים של פורום המלחינות והמבצעות במרכז פליציה בלומנטל ב-12.3.16.אתי בן-זקן- אמנית קול, חוקרת ומרצהרסיטל: לה דונה אבראיקה- פורטרט עצמייצירות מאת מתילד דה רוטשילד, פאני מנדלסון, ורדינה שלונסקי, אלה מילך-שריף, רחל גלעין וירדנה אלוטין.
ניהול אמנותי: תם קרני ודריה מוסנזון
בביצוע ענבר סולומון ובהנחייתה4.3.2013תוכנית רדיו: "הבמה שלכם" עם איתמר זמיר, קול המוזיקה
התוכנית הושמעה גם ב 26.6.2013 במסגרת התוכנית "פועם בלב ת"א" בקול המוזיקה בהגשת אביגיל ארנהייםהשמעת קטעים מתוך קונצרט פורום המלחינות הישראלי, "המנחה המוזיקלית למריה תרזה אנייזי" והסבר על היצירות.
בעריכת ענבר סולומון11.1.2015"פועם בלב ת"א"- לקראת פסטיבל ווקס פמינה 2, קול המוזיקההקלטות של רונה ישראל- קולת, עפרה יצחקי, מרינה מינקין, דינה סמורגונסקיה, גילה קארקס, חנה אג'ישווילי, אתי בן-זקן, טליה עמר-קרים, ענבר סולומון, אווה לופצ'יק ואנסמבל סירנות בניצוחה של שוש לגיל.
עורכת: ענבר סולומון, מגישה: אביגיל ארנהיים13.1.2016"פועם בלב ת"א"- מהקלטות פסטיבל ווקס פמינה 2, קול המוזיקהיצירות מתוך הרסיטל "בעקבות מלחינות הבארוק" ו"לה דונה אבראיקה- פורטרט עצמי", בביצוע מרינה מינקין, רונה ישראל-קולת וחגי יודן.
מגישה: אביגיל ארנהיים2.3.2016"פועם בלב ת"א"- מהקלטות פסטיבל ווקס פמינה 2, קול המוזיקההקלטת ההרצאה/קונצרט: "נסיכות ליד העריסה" בביצוע אתי בן-זקן.
פורום ועדי ההורים היישוביים היא כיום העמותה היחידה המוכרת המייצגת את הורי ישראל, בעמותה שותפים כ-150 ועדי הורים ישוביים, מכל רחבי ישראל ומכלל המגזרים.
בינואר 2017 הוכרה עמותת "פורום ועדי ההורים היישוביים" כגוף המייצג את הורי ישראל במערכת החינוך, וזאת בחוזר מנכ"ל משרד החינוך "אורחות חיים במוסדות החינוך" מתשע"ז, שקבע, בין השאר, כי .
תפקידו העיקרי של פורום ועדי ההורים היישוביים הוא ייצוג ילדי והורי ישראל (גני רשות-י"ב), באמצעות ועדי ההורים היישוביים, כדי לקדם את ענייניהם בפני השלטון והמוסדות ברמה העירונית והארצית.
פורום ועדי ההורים היישוביים מנחה ומייעץ מקצועי לוועדי ההורים היישוביים בתחומי פעילותם השונים, תוך התבססות על ניסיונם הרב של חבריו ונכונותם לסיוע הדדי, לדוגמה באמצעות הפצת חוברות הדרכה ועוד, כול זאת ללא כול תנאי מוקדם או תשלום.
פורום ועדי ההורים היישוביים פועל ללא כוונת רווח.
היו"רים היישוביים פועלים בהתנדבות מלאה וההוצאות מכוסות על ידי החברים, הוועדים היישוביים החברים ורשויות מקומיות שמארחות את הפעילות.
חברי הפורום הם הנציגים הנבחרים והיציגים ביישובים, בהתאם לפקודת העיריות.
הפורום פועל בנושאים המוניציפליים במקביל לפעילותו מול השלטון המרכזי כדי שיקצה משאבים כראוי לחינוך הציבורי בכל רחבי הארץ.
לפורום הצטרפו כ-150 ועדי הורים יישוביים, המייצגים יחדיו למעלה ממיליון וחצי תלמידים, בהם:
יישובים מהמגזר הערבי – טירה (10,400 תלמידים), קלנסווה (7,300 תלמידים), ג'סר א-זרקא ועוד.
כל יישובי המגזר הדרוזי (כולל היישובים ברמה"ג) – דלית אל-כרמל, עוספייה, חורפיש, סאג'ור, בוקעאתא, ינוח-ג'ת, ג'וליס ועוד.
העמותה קיימה בחירות ארציות, בהן נבחרה הנהלה בת 31 חברות וחברים מכל קצוות ארץ (מ-31 יישובים שונים), יושב ראש, מנכ"ל וכן הוקמו ועדות / צוותי עבודה.
אמנם, היישובים המיוצגים בארגון הם רב גוניים ויש בהם רשויות בעלות מאפיינים שונים: גדולות וקטנות, מבוססות וחלשות, יהודיות, ערביות, דרוזיות וצ'רקסיות, חילוניות וחרדיות, ערים במרכז הארץ וערי פיתוח בפריפריה, שלעיתים יש להן אינטרסים מנוגדים בנושאים שונים המצויים על סדר היום.
עם זאת, מקפידה עמותת פורום היו"רים היישוביים, לשמור על אחדות השורות מתוך הבנת חשיבות הסולידריות בין גוני האוכלוסייה במדינת ישראל.
ועדת אתיקה (ברשות סגנית נשיא בית המשפט המחוזי של ת"א בדימוס)
עשייה בתחום ילדי גני הילדים
הוקם צוות הורי גנים ארצי, כחלק אורגני מ"פורום ועדי ההורים היישוביים", בו משתתפים נציגי גני הילדים מכול ועדי ההורים היישוביים החברים ב"פורום".
צוות הגנים ארצי, הוביל מאבק לשיפור התנאים בגנים אשר כלל פגישות עם בכירים במשרד החינוך, חברי כנסת שרים ועם ראש ממשלת ישראל, מפגשים בהם קודמו וטופלו הנושאים הבאים:
הוספת סייעת שנייה (מאבק שהושלם בהצלחה מרשימה).
התאמת מבני הגנים לצורכי הילדים.
התאמת סדר היום לצורכי הילדים.
אוכל בריא ופיקוח על המזון.
החלפת חול בחצרות העלאת המודעות והפיקוח.
פעילות בנושא צהרוני ציל"ה ומתווה הצהרונים החדש- ניצנים, פתיחתם במועד והפעלתם הראויה בכול היישובים הזכאים לכך.
פורום ארגוני השלום הישראלי הוא מסגרת ישראלית דינמית של למעלה מ-120 ארגוני שלום, זכויות אדם וחברה משותפת.
הארגונים מקדמים, כל אחד בשיטתו, פתרון בר קיימא לסכסוך הישראלי-פלסטיני שיבטיח עצמאות, ביטחון, חופש, כבוד, פיוס ושכנות טובה בין שני העמים.
הארגונים פועלים במגוון התחומים של חינוך לשלום ודיאלוג, שמירה על זכויות מיעוטים, חיזוק הדו-קיום בין החברה היהודית לפלסטינית והערבית.
פורום ארגוני השלום הוקם בשנת 2005 על ידי ד"ר רון פונדק כפרויקט במרכז פרס לשלום.
פונדק היה יו"ר הצד הישראלי ולצדו היה ריאד מלכי מהצד הפלסטיני, מנכ"ל פנורמה בזמנו.
ארגון פנורמה ומרכז פרס לשלום היו שני ארגונים חזקים בחברה האזרחית והשיתוף פעולה ביניהם לכדי הקמת פורום ארגוני השלום הוביל להקמת הפורום.
הפורום קם במטרה לייצר פלטפורמה ושפה משותפת בין ארגוני החברה האזרחית הישראלית והפלסטינית ולנסות לשנות את המציאות דרכם, כל עוד זה לא נעשה דרך הממשלה והכנסת.
הפורום פועל במטרה לחזק את שיתוף הפעולה בין ארגוני החברה האזרחית, מקבלי החלטות והזירה הבינלאומית לקידום שלום, פיוס, שוויון וזכויות אדם.
הפורום מבקש לחזק את פעילות הארגונים תוך הצגת אלטרנטיבה משמעותית לסדר היום הפוליטי.
פורום ארגוני השלום מאמין שבמציאות של עלייה באלימות, בגזענות, סרבנות פוליטית וחוסר אמון בפתרונות של שלום, העשייה הענפה של הארגונים היא בעלת תרומה קריטית לקידום חזון ותהליכים של שלום ופיוס.
פורום ארגוני השלום פועל בארבעה ערוצים:
פנימי - פלטפורמה לתמיכה וייזום של שיתופי פעולה בין הארגונים, לחיזוק יכולת השפעתם על השיח החברתי- הפוליטי, על המציאות ועל קידום חזון ותהליך לשלום.
קיום שלושה ימי שלום בשנה, חיזוק הקשר על ידי המדיה וקבוצות עבודה לקידום עבודה יעילה בין הארגונים לחברה ולמקבלי ההחלטות.
ציבורי - פיתוח וייזום פעילות ציבורית, חברתית, תקשורתית, מדינית ופוליטית לקידום סיום הסכסוך הישראלי-פלסטיני בדרכי שלום, כאלטרנטיבה לתפיסות ולחסמים הרווחים כיום.
ישראלי-פלסטיני - ניהול ערוצי תקשורת עם מוסדות הרשות הפלסטינית וארגוני חברה אזרחית לקידום תוכניות שלום ופיוס משותפות.
בינלאומי - גיוס הקהילה הבינלאומית ויהדות העולם לתמיכה פעילה ומשמעותית ביישוב הסכסוך הישראלי-פלסטיני בדרכי שלום.
2006–2012 – יעל פתיר מהצד הישראלי וננסי סאדה מהצד הפלסטיני ניהלו את הפעילות.
ב-2008 ריאד מלכי הפך להיות שר החוץ הפלסטיני ואותו החליף סמעאן חורי כיו"ר פנורמה ופורום ארגוני השלום מהצד הפלסטיני.
ב-2012 רון פונדק עזב את מרכז פרס לשלום והפורום עבר ל"שלום עכשיו".
פונדק המשיך להיות היו"ר וניהלו אותו ליאור פינקל וענת בן- נון מהצד הישראלי.
בשנת 2015, לאחר מותו של פונדק, מונה מוסי רז ליו"ר ולאחר שנה בתפקיד ובחירתו כחבר כנסת מטעם מרצ, מונה כיו"ר יובל רחמים, לשעבר יו"ר פורום משפחות שכולות.
בשנת 2021, מונה אלי ספרן לעמוד בראש הארגון.
ועדת היגוי המורכבת מנציגים נבחרים מארגוני שלום וקבוצות עבודה מקצועיות לקידום ובניית תוכניות פעולה בתחומים השונים של פעולתו.
הפורום נרשם בשנת 2018 כעמותה רשומה ברשם העמותות.
שבעת הארגונים המייסדים הם: עו"סים שלום, לוחמים לשלום, איפקרי, מחסום Watch, עוז ושלום, מורשתנו ומס"ד.
פורום ולדאי הוא פורום בינלאומי להחלפת דעות בנושאי אסטרטגיה ומדיניות חוץ, שהוקם ב-2004 בנובגורוד.
בשנים הבאות הוא נערך במקומות שונים ברוסיה ובהם מוסקבה, קאזאן, רוסטוב על הדון, יקוטסק, קלוגה, סנקט פטרבורג וסוצ'י.
שם המועדון נובע משם המקום שבו התקיים הכנס הראשון, ליד אגם ולדאי.
המטרות העיקריות של המועדון הן להוות במה לדיון בינלאומי וקידום דו-שיח בין מומחים, פוליטיקאים, אישי ציבור ועיתונאים ולנהל דיון בנושאים אקטואליים בתחום של יחסים בינלאומיים, פוליטיקה, כלכלה, ביטחון, אנרגיה, תוך ניסיון לחזות את המפתח למגמות ותהליכים בסדר העולמי של המאה ה-21.
במשך שנות קיומו של הפורום נטלו בו חלק יותר מ-1,000 נציגים של הקהילה המדעית הבינלאומית מ-63 מדינות.
אלה כוללים פרופסורים מן האוניברסיטאות ומכוני המחקר הגדולים בתחומי יחסים בינלאומיים מאוניברסיטאות ובהן הרווארד, קולומביה, ג'ורג'טאון, סטנפורד, קרלטון, לונדון, קהיר, טהראן, מזרח סין, טוקיו, תל אביב, מסינה, אוניברסיטת ג'ונס הופקינס, בית הספר לכלכלה בלונדון, קינגס קולג' וסורבון.
מושב מיוחד של המועדון נערך גם בשולי הפורום הכלכלי הבינלאומי בסנקט פטרבורג.
בין משתתפי הפורום היו פוליטיקאים בכירים, מומחים, אנשי ציבור ואנשי תרבות מרוסיה וממדינות אחרות.
את רוסיה ייצגו סרגיי איבנוב, ויאצ'סלב וולודין, דמיטרי מדבדב, איגור שובאלוב, סרגיי לברוב, סרגיי שויגו, ראש עיריית מוסקבה סרגיי סוביאנין ואחרים.
בין הזרים שהשתתפו: וולפגנג שיסל, רומנו פרודי, דומיניק דה וילפן, מוסטפא ברגותי, פרנסואה פיון, שלמה בן-עמי, פרנקו פרטיני, רוברט סקידלסקי, ואצלב קלאוס ועוד רבים אחרים.
מדי שנה באופן מסורתי בפגישות הפורום נוכח נשיא רוסיה ולדימיר פוטין.
בשנת 2014, לאחר הכניסה לעשור השני של קיומו, המועדון שינה את ייעודו ונועד לספר לעולם אודות רוסיה, ובכך שונה סדר היום של הפורום, ובמסגרתו נערך מחקר של המצב ברוסיה תוך הערכת הבעיות העולמיות בענייני כלכלה ומדינה.
מאז הוא שותף לתעמולה הרוסית.
בשנת 2023 הוטלו על הפורום סנקציות על ידי אוקראינה וקנדה עקב מלחמת אוקראינה–רוסיה.
פורום ירוסלם הוא ארגון חברתי, הפועל לחשיפת המורשת של יהדות אתיופיה בחברה הישראלית.
הפורום הוקם בשנת 2016, בעקבות גל של הפגנות יוצאי אתיופיה, שפרץ כשנה קודם לכן.
מטרתו להגביר את המודעות לתרבות ולמורשת של יהודי אתיופיה, וכך לצמצם תופעות של דעות קדומות, אפליה וגזענות.
תחומי הפעילות המרכזיים של הארגון: קיום כנסים לחשיפת גיבורי הקהילה, הוצאת ספרים על מורשת יהודי אתיופיה, הובלת מסעות לימודיים לאתיופיה וארגון סיורים בישראל להכרת המורשת של ביתא ישראל.
בחודשים אפריל עד יוני 2015 התפרצה מחאת יוצאי אתיופיה בערים שונות ברחבי המדינה, בסדרת הפגנות סוערות כנגד שיטור יתר וגזענות.
אירועים אלה הניעו את שמואל ילמה, איש חינוך, יזם חברתי ומנהל היחידה לקהילה ומשפחה בג'וינט ישראל, להוביל מהלך שמטרתו לאחות את הקרע בין יוצאי אתיופיה לכלל החברה הישראלית.
הפעילות החלה ב-2016 בשם פורום גוונים.
הארגונים המייסדים השותפים בהקמת הפורום: בינה, בית התפוצות, ההסתדרות הציונית, עמותת פידל, מעוז והנני.
בראשית 2017 שונה שם הארגון לפורום ירוסלם (ירושלים באמהרית), על מנת להדגיש את הכמיהה בת אלפי השנים של יהודי אתיופיה לציון ואת מקומה המרכזי של ירושלים באמונתם.
מאז הקמתו מקיים פורום ירוסלם כנסים בנושא "מנהיגות פורצת דרך", המציגים סיפורי גבורה של מנהיגים מקרב יהודי אתיופיה, אשר לא זכו להכרה בחברה הישראלית.
כנסים אלה מיועדים לעורר שיח על דמותן ופועלן של דמויות מרכזיות בקהילה, וכך לקרב בין קבוצות שונות באוכלוסייה, לצמצם את תופעת הגזענות ולחולל שינוי בתדמית הציבורית ובדימוי העצמי של בני העדה.
הכנס הראשון, שנערך ביוני 2016 במכללת בית ברל בכפר סבא, הוקדש לפרדה אקלום, פורץ הדרך לעליית ביתא ישראל דרך סודאן.
הכנס השני, שנערך ביוני 2017 בבית התפוצות, הוקדש לפעיל העלייה המרכזי ברוך טגניה.
הכנס השלישי, שנערך במרץ 2019 בסינמטק תל אביב, הוקדש לנשים פורצות דרך.
כנס זה התמקד בסיפורי הגבורה של חרות טקלה – פעילת עלייה ואסירת ציון, ואסרסי גטו – אחות שהצילה חיים במחנה פליטים בסודאן.
בנוסף הוצגו 11 נשים פורצות דרך בתחומים שונים בחברה הישראלית.
תחום פעילות נוסף של פורום ירוסלם הוא מסעות לימודיים באתיופיה, בהשתתפות בעלי תפקידים ציבוריים, פעילים חברתיים, סוכני שינוי ומעצבי דעת קהל.
המסעות מתמקדים בכפרים ובמרכזים היהודיים החשובים באתיופיה, ומפגישים את המשתתפים עם ההיסטוריה העתיקה של ביתא ישראל ועם התרבות הייחודית המאפיינת אותה.
יותר מ-100 איש לקחו חלק במסעות הללו, בין היתר במסגרת קבוצות של הנהלת ג'וינט ישראל, ארגון מעוז ובעלי תפקידים בקריית מלאכי.
כ-1,500 איש השתתפו בשלושת הכנסים הראשונים של פורום ירוסלם.
בעקבות כנסים אלה בית התפוצות שילב את דמותו של פרדה אקלום לצד שורת המנהיגים האחרים בגלריית "הגיבורים הישראליים".
בבאר שבע נקראה כיכר על שם פרדה אקלום.
בקרית עקרון נקראה קריית חינוך על שמו של ברוך טגנ'ה.
בספרייה הלאומית בירושלים ובכפר ביתא ישראל בקרית גת פותחו מארזי ידע בנושא המנהיגים של יהודי אתיופיה.
ספרים בהוצאת פורום ירוסלם מתעדים את מורשתה של הקהילה ותורמים להפצת הידע לדור הצעיר בבתי ספר ובמוסדות לחינוך בלתי פורמלי.
בסקר שנערך על ידי פורום ירוסלם בין משתתפי המשלחות לאתיופיה, 96% אמרו שבעקבות המסע הם רואים ביוצאי אתיופיה מקור לעוצמה ולגאווה
90% ציינו בסקר זה שבכוונתם לקדם פעולות לחשיפת הסיפור של יהודי אתיופיה במעגליהם החברתיים והמקצועיים.
"מנהיגות פורצות דרך: גיבורות מעוררות השראה", בתיה מקובר, 2019
"מסע למציאות אחרת", בתיה מקובר, 2018
"הביתה הלוך חזור", יואב לין, 2017
"כוחו של יחיד, עוצמתה של קהילה", בתיה מקובר, 2017
"יומן מסע לאתיופיה", רשת מעוז, 2016
"מנהיגות פורצת דרך: מראה למסע אמיץ", בתיה מקובר, 2016
פורום השואה העולמי הוא סדרה של אירועים בעלי פרופיל גבוה שמטרתם לשמור על זיכרונות מזוועות השואה ושאר האירועים הטרגיים של מלחמת העולם השנייה.
על מנת לארגן ולתמוך בפורום העולמי, הוקמה בשנת 2005 קרן מיוחדת בראשותו של משה קנטור, נשיא הקונגרס היהודי-אירופי ויו"ר הוועדה המארגנת של הפורום.
חמישה פורומים עולמיים נערכו עד כה.
הפורום העולמי הראשון "תנו לעמי לחיות!" נערך בשנת 2005 בקרקוב (פולין) לציון 60 שנה לשחרור מחנה הריכוז אושוויץ-בירקנאו.
בפורום הראשון השתתפו למעלה מ-20 משלחות רשמיות בהנהגת ראשי מדינות, ביניהם נשיא הפדרציה הרוסית ולדימיר פוטין, נשיא ישראל משה קצב, נשיא פולין אלכסנדר קוואשנייבסקי וסגן נשיא ארצות הברית של אמריקה ריצ'רד צ'ייני.
הפורום העולמי הראשון זכה לסיקור תקשורתי נרחב.
הפורום העולמי השני נערך בשנת 2006 בקייב בחסות נשיא אוקראינה ויקטור יושצ'נקו לציון 65 שנה מאז טרגדיית באבי יאר.
בפורום השתתפו למעלה מאלף איש מ-60 מדינות, כולל נציגי ארגונים פוליטיים וציבוריים בינלאומיים, ביניהם האו"ם, האיחוד האירופי, מועצת אירופה, הקונגרס היהודי העולמי, הקונגרס היהודי האירופי, הקונגרס היהודי האמריקני, הקרן היהודית האירופית ועוד.
הצהרת פורום השואה העולמי אומצה בסוף הפורום השני וקוראת לשימור זיכרונות האירועים הטרגיים של מלחמת העולם השנייה ואיחוד המאמצים במאבק נגד שנאת זרים, אנטישמיות וטרור בינלאומי.
הפורום העולמי השלישי התקיים ב-27 בינואר 2010 בקרקוב, פולין והוקדש לרגל 65 שנה לשחרור אושוויץ-בירקנאו ונועד לשמר זיכרונות מאירועי מלחמת העולם השנייה, ליצור קשרים בין העבר לעתיד ולמנוע כל הישנות של טרגדיות העבר.
נשיא הקונגרס היהודי האירופי משה קנטור היה המנהיג והמארגן של הפרויקט.
הפורום היה הראשון בשורה ארוכה של אירועי זיכרון שתוכננו לשנת 2010 לציין 65 שנה לניצחון במלחמת העולם השנייה.
הפורום היה נקודת פתיחה בעלת משמעות פוליטית שנועדה למשוך את תשומת לב הקהילה העולמית ולהזכיר לציבור את המאבק המאוחד חסר תקדים של חברי הקואליציה של בעלות הברית כנגד הפשיזם והתפקיד המכריע של ברית המועצות בשחרור אירופה.
בפורום השתתפו 100 צירים של הפרלמנט האירופי בראשות ירזי בוזק, נציגי מוסדות אירופיים אחרים ומשלחות רשמיות מרחבי העולם.
איוואן מרטינושקין ויעקב ויניצ'נקו, שניהם ותיקי מלחמת העולם השנייה ומשחררי אושוויץ-בירקנאו, היו בין אורחי הכבוד של הפורום.
שני המנהיגים קראו לקהילה העולמית לזכור תמיד את טרגדיות העבר והציעו שהזיכרון צריך להיכנס למדיניות.
התוצאה העיקרית של הפורום הייתה הודעה על היוזמה להקמת מוסד חינוך מיוחד ומחקר חדש, האוניברסיטה הפאן-אירופית לביטחון גלובלי וסובלנות.
מטרת המפתח של הארגון החדש היא לסייע לקהילה הבינלאומית במאבקו לביטחון גלובלי מול אתגרים שמציבה הקיצוניות.
האוניברסיטה תתמקד בסידור תוכניות חינוך והדרכה חוצה תרבויות המיועדות להרמוניה בפיתוח שיתופי פעולה וחינוך בינלאומי.
בתאריכים 26–27 בינואר 2015, נערך הפורום הרביעי בפראג ובטרזין (צ'כיה) לציון 70 שנה לשחרור מחנה ההשמדה אושוויץ-בירקנאו.
באירוע נכחו כמה מאות אורחים מכובדים, בהם ראשי מדינות, מנהיגים פוליטיים, חברי פרלמנט, דיפלומטים, חוקרים ואישי ציבור ממדינות רבות, אחד המעטים שנותרו ממשוחררי אושוויץ-בירקנאו, לאונטיי ברנדט, אסירים לשעבר ממחנות הריכוז וניצולי שואה.
האירוע בן היומיים כלל שני חלקים עיקריים, פורום החברה האזרחית העולמית שהתקיים בטירת פראג וטקס ההנצחה בטרזין, שהתמקד בזיכרון העבר והרהור בהווה בתקופה בה אנטישמיות גוברת וחוסר סובלנות מהווים איום לא רק על הישרדותן של קהילות יהודיות באירופה, אלא גם על ביטחון אירופה כולה.
בפורום, שאורגן על ידי הקונגרס היהודי האירופי וקרן פורום השואה העולמית עם הפרלמנט האירופי ונשיאה מרטין שולץ, הגיעו למעלה מ-900 אורחים, בהם 30 משלחות רשמיות ונציגי פרלמנטים, ראשי מדינות אירופאים וסלבריטאים בינלאומיים, מומחים ומלומדים, שהתכנסו בטירת פראג כדי להשתתף בשלושה פאנלים של דיון שהתמקדו באנטישמיות, נאו-נאציזם ורדיקליזם דתי.
פעיל זכויות האדם האמריקני הנודע אברהם פוקסמן, ההיסטוריון ופרופסור אוניברסיטת ייל, טימותי דייוויד סניידר, הסופר והפילוסוף הצרפתי ברנאר-אנרי לוי, ראש האספה הלאומית הגדולה של טורקיה סמיל צ'יצ'ק, נשיא בית הנבחרים של רומניה ולריו זגונאה ואנשים בולטים אחרים שנכחו ביום הראשון של הפורום.
רוסיה יוצגה על ידי סגן יו"ר מועצת הפדרציה איליאס אומחאנוב ונשיא הפורום הציבורי העולמי לדיאלוג בין תרבויות ולדימיר יאקונין (במקביל כיהן כנשיא חברת הרכבות הלאומית).
נשיא הקונגרס היהודי האירופי ויאצ'סלב משה קנטור, ראש ממשלת צ'כיה בוהוסלב סובוטקה, יו"ר לשכת הנבחרים של הפרלמנט הצ'כי יאן המאצ'ק ונשיא הסנאט הצ'כי מילאן שטש, נאמו בפני הקהל.
ב-27 בינואר 2015 אירח נשיא צ'כיה מילוש זמאן את מושב הסיום של הפורום ואת הטקס הרשמי להנצחת קרבנות השואה.
התזמורת הפילהרמונית הלאומית של רוסיה, 98 מוזיקאים בניצוחו של ולדימיר ספיוואקוב, ביצעה את הקונצ'רטו של הכוכבים הצהובים לתזמורת מאת יצחק שוורץ בליווי סרטון על תולדות השואה.
לאחר דקת הדומייה המקוונת שקשרה בין שלושה מחנות ריכוז נוספים, הוזמנו האורחים להשתתף בטקס ההנצחה בטרזיינשטט, מחנה ריכוז ששימש תחנת מעבר בדרך למחנות מוות אחרים.
אסירי טרזיינשטט כללו מוזיקאים, מלחינים, קריקטוריסטים ומשוררים רבים, ששמרו על אומנותם על ידי הוצאת המגזין "וודם".
במהלך הטקס הופיעו החזן המפורסם ג'וזף מלובני וזוכה האוסקר סר בן קינגסלי.
בסיום הפורום הבינלאומי הרביעי לשואה אימצו המשתתפים הצהרה על מאבק באנטישמיות ופשעי שנאה.
הפורום העולמי החמישי התקיים ביד ושם בירושלים ב-23 בינואר 2020 בחסות נשיא מדינת ישראל ראובן (רובי) ריבלין.
הכינוס נערך לקראת יום השנה ה-75 לשחרור אושוויץ ויום הזיכרון הבינלאומי לשואה, כמו גם על רקע העלייה בתופעת האנטישמיות.
בכך היה הפורום אחד ממפגשי הפסגה הגדולים בתולדות מדינת ישראל.
ב-25 בינואר 2011 בפרלמנט האירופי בבריסל, בערב יום הזיכרון הבינלאומי לשואה נערכה ישיבת זיכרון שהוקדשה לזכר השואה ותוזמנה לציון 66 שנה לשחרור מחנה הריכוז אושוויץ-בירקנאו על ידי הצבא הסובייטי.
בין המארגנים העיקריים של האירוע היו הקונגרס היהודי-אירופי, המרכז הקהילתי היהודי-אירופי, הקואליציה האירופית למען ישראל, כמו גם את הפרלמנט האירופי ומשרד ההסברה והתפוצות של ישראל.
נשיא הקונגרס היהודי האירופי משה קנטור, נשיא הפרלמנט האירופי ירזי בוזק, שר ההסברה והתפוצות של ישראל יולי אדלשטיין, הרב הראשי לתל אביב ישראל מאיר לאו נאמו לקהל שבא להנציח את קורבנות השואה.
קתרין אשטון, הנציגה הבכירה של האיחוד האירופי לענייני חוץ וביטחון הייתה אורחת הכבוד באירוע זה.
יום הזיכרון לשואה הבא נערך ב-24 בינואר 2012 בבניין הפרלמנט האירופי בבריסל, תחת חסותו של נשיא הפרלמנט האירופי.
אירוע זה תוזמן לרגל 70 שנה מאז ועידת ואנזה הידועה לשמצה ו-50 שנה לסיום משפטו של אדולף אייכמן.
בין אורחי האירוע היו נשיא הפרלמנט האירופי מרטין שולץ, שר התפוצות יולי אדלשטיין, כמו גם גורמים ושגרירים אירופיים רבים אחרים.
אירועי יום הזיכרון הבינלאומי לשואה נערכו גם בפרלמנט האירופי בשנת 2013 וב-2014. בשנת 2013, מאפיין חשוב באירוע היה חסותו האישית של נשיא הפרלמנט האירופי מרטין שולץ, שהכריז על יום הזיכרון הבינלאומי לשואה כאירוע שנתי רשמי לפרלמנט האירופי החל משנת 2013.
פורום השואה העולמי החמישי הוא הכינוס ה-5 של פורום השואה העולמי, שמטרתו לשמור על זיכרונות מזוועות השואה ושאר האירועים הטרגיים של מלחמת העולם השנייה.
הפורום העולמי החמישי התקיים ביד ושם בירושלים ב-23 בינואר 2020 בחסות נשיא מדינת ישראל ראובן ריבלין.
בכנס התארחו עשרות מנהיגים בכירים, כמעט כולם מארצות אירופה.
הוא היה הכינוס הבינלאומי הגדול בתולדות ישראל.
בפורום השתתפו מנהיגים מ-45 מדינות מלבד נשיא מדינת ישראל, בהם:
נסיך ויילס ויורש העצר של הממלכה המאוחדת צ'ארלס
הדוכס הגדול של לוקסמבורג אנרי
נשיא מדינת ישראל, ראובן ריבלין
נשיא אוסטריה, אלכסנדר ואן דר בלן
נשיא בוסניה והרצגובינה, ז'לקו קומשיץ'
נשיא מקדוניה הצפונית, סטבו פנדרובסקי
נשיא פורטוגל, מרסלו רבלו דה סוזה
המושל הכללי של אוסטרליה דייוויד הארלי
המושלת הכללית של קנדה ז'ולי פאייט
ראש ממשלת ישראל, בנימין נתניהו
ראש ממשלת דנמרק מטה פרדריקסן
ראש ממשלת צ'כיה אנדריי באביש
ראש ממשלת שוודיה סטפן לוון
שר המדינה של מונקו סרז' טל
נשיא הפרלמנט האירופי דוד ססולי
נשיא המועצה האירופית שארל מישל
יושבת ראש בית הנבחרים האמריקני ננסי פלוסי
יו"ר האספה הלאומית של אזרבייג'ן אוקטאי אסדוב
יו"ר הסאימה (הפרלמנט של לטביה) אינרה מורנייצה
יו"ר הסיימאס (הפרלמנט של ליטא) ויקטורס פרנצקייטיס
יו"ר בית הנבחרים של בלארוס אולדזימיר אנדרייצ'נקה
סגן נשיא ארצות הברית, מייק פנס
בלט בהיעדרו מהפורום נשיא פולין אנדז'יי דודה, אשר ביטל את השתתפותו כשבועיים לפני הטקס לאחר שלא אושרה בקשתו לנאום בטקס המרכזי, בטענה שיוצג הנרטיב הרוסי באשר למלחמת העולם השנייה.
ככל הנראה על רקע דומה, ברגע האחרון נשיא ליטא, גיטנאס נאוסדה, ביטל את השתתפותו והוחלף על ידי יו"ר הפרלמנט הליטאי.
נשיא אוקראינה וולודימיר זלנסקי הגיע לישראל אך ויתר על השתתפותו בפורום, לטענתו על מנת לפנות את מושבו עבור ניצולי שואה.
מרבית המנהיגים המבקרים הגיעו לישראל ב-22 בינואר ויצאו ממנה למחרת.
הם לנו במספר בתי מלון בירושלים.
22 בינואר - ארוחת ערב ממלכתית לאורחים במשכן הנשיא.
העצרת המרכזית בכיכר גטו ורשה במוסד יד ושם.
הנואמים בעצרת היו נשיא צרפת, הנסיך צ'ארלס מבריטניה, נשיא רוסיה, סגן נשיא ארצות הברית, נשיא גרמניה, נשיא מדינת ישראל, ראש ממשלת ישראל בנימין נתניהו, נשיא קרן פורום השואה העולמי משה קנטור, ניצול השואה ויושב ראש מועצת יד ושם הרב ישראל מאיר לאו, יו"ר יד ושם אבנר שלו.
חנוכת האנדרטה להרוגי המצור על לנינגרד ולמגיניה במלחמת העולם השנייה בירושלים על ידי נשיא רוסיה.
נשיא המדינה וראש הממשלה ערכו פגישות אישיות עם כמה מהמנהיגים.
מספר מנהיגים ערכו גם פגישות עם בני גנץ, ראש רשימת "כחול לבן", ברקע הבחירות לכנסת העשרים ושלוש וסיכוייו להיבחר לראשות הממשלה.
נשיא רוסיה ולדימיר פוטין נפגש בבית לחם עם נשיא הרשות הפלסטינית אבו מאזן וביקר בכותל המערבי, וגם נפגש עם אמה של נעמה יששכר.
נשיא צרפת ביקר בכנסיית סנטה אנה בעיר העתיקה בירושלים.
בכניסה למתחם הכנסייה צעק מקרון ודרש מהשוטרים ומהמאבטחים שליוו את המשלחת שלא יכנסו למתחם הכנסייה.
שגריר בריטניה בישראל, ניל ויגאן, ערך בביתו ברמת גן קבלת פנים לנסיך צ'ארלס לסיכום ביקורו בישראל.
בקבלת הפנים נכחו אנשי ציבור רבים מבריטניה ומישראל.
נשיא אלבניה איליר מטה ניצל את ביקורו בישראל כדי לבקר במחנה רחבעם (מפקדת פיקוד העורף) ברמלה.
מטה הודה לאנשי פיקוד העורף, ובפרט ליחידת החילוץ וההצלה הארצית, על הסיוע שהעניקו ברעידת האדמה באלבניה מספר חודשים קודם לכן והעניק ליחידה את עיטור העיט המוזהב .
אירוח מספר כה רב של אורחים רמי דרג מחוץ לארץ בישראל בו זמנית הצריך התארגנות מיוחדות מצד מוסדות המדינה.
משרד החוץ, גופים ממשלתיים נוספים, מוסד יד ושם ומשטרת ישראל פעלו בהיערכות מיוחדת על מנת לקבל את האורחים, להעבירם אל יעדיהם ולאבטח אותם בעת שהותם.
משטרת ישראל פרסה לצורך אבטחת האירועים כ-11 אלף שוטרים.
כבישים ורחובות רבים בירושלים נסגרו לצורך הובלת האורחים.
לפרקים נסגר גם כביש 1 לצורך תנועת האורחים מנמל התעופה בן-גוריון לירושלים ובכיוון ההפוך.
האורחים התקבלו בנמל התעופה בן-גוריון, שהפעילות האווירית השוטפת נמשכה בו ללא שינוי, אך לצורך האירוע הועברה במהלכו תנועת הנוסעים בטרמינל 1 אל טרמינל 3. בשל מחסור במקום ברחבות החנייה למטוסים הועברו רבים ממטוסי האורחים לחנייה זמנית בנמל התעופה רמון בערבה.
פורום הגז של מזרח אגן הים התיכון הוא ארגון בינלאומי, שנוסד על ידי איטליה, יוון, ישראל, ירדן, מצרים, צרפת, קפריסין, והרשות הפלסטינית.
הארגון הוקם באופן לא רשמי בשנת 2019, האמנה הרשמית שלו נחתמה בספטמבר 2020, כאשר הסכם מסגרת נוסף נחתם ב-16 בינואר 2021, והאמנה נכנסה לתוקף באופן חוקי ב-9 במרץ 2021.
מטה הארגון יושב בקהיר שבמצרים.
במקור, גוש המדינות החברות בארגון היה פורום בלתי-פורמלי של מצרים, קפריסין, ישראל ויוון.
חברות גז גדולות כגון טוטאל, Eni , נובאטק, ואקסון מוביל, חתמו על הסכמי חיפושים וייצור הנוגעים לגז עם אותן ממשלות.
ב-22 בספטמבר 2020 חתמו המדינות החברות על אמנה רשמית להקמת ארגון בין-ממשלתי חדש.
מאוחר יותר, גם צרפת ביקשה להצטרף לפורום כחברה, בעוד האיחוד האירופי ואיחוד האמירויות הערביות ביקשו להצטרף כמשקיפים קבועים.
ב-9 במרץ 2021 אושרה חברותה של צרפת ל-EMGF, ואילו על חברותה של איחוד האמירויות הערביות הוטל וטו בוועידת השרים של ה-EMGF שהתקיימה בקהיר.
הארגון הודיע גם באותו יום כי אמנתו נכנסה לתוקף באופן רשמי.
– על פי דיווחים מסוימים הרשות הפלסטינית הטילה וטו על קיום משקיפה במרץ 2021 זאת אף על פי שלאור דיווחים קודמים נטען כי היא כבר הפכה למשקיפה בדצמבר 2020.
פורום האינטרסקס הבין-לאומי הוא אירוע שנתי המאורגן ונתמך על ידי האיגוד "ILGA" ואזורו האירופי "ILGA-Europe" לצד ארגונים רבים נוספים המאמינים כי זהו אירוע האינטרסקס הראשון והיחיד מסוגו העולם.
פורום האינטרסקס הבין-לאומי הראשון, בריסל, ספטמבר 2011
אירוע זה, המתואר כ-"היסטורי" הפגיש 24 אנשים מ-17 ארגונים אינטרסקסים כדי ליצור רשת לא רשמית חדשה ולהסכים להצהרה בסיומו.
בהצהרה נכתב:"ברחבי העולם אנשים אינטרסקסיים נתונים להליכים כירורגיים והורמונליים משתנים לא אנושיים ומשפילים, ללא הסכמת האדם האינטרסקסי, לפי שיקול דעתם של הרופאים ורגולציה משפטית חיצונית.
הם נעשים כדי "לנרמל" את איברי המין והגופות כדי להתאים אנשים אינטרסקסים למין הבינארי של גברים ונשים.
פתולוגיזציה של אנשים אינטרסקסים גורמת להפרות גסות של זכויות אדם ולפגיעה בשלמות הגוף והכבוד האישי".הפורום הסכים על הדרישות שמטרתן לשים קץ לאפליה נגד אנשים אינטרסקסים ולהבטיח את הזכות לשלמות הגוף ולהגדרה עצמית:
לשים קץ לפרקטיקות של השחתות "נרמול' כגון ניתוחים באיברי המין, טיפולים פסיכולוגיים ואחרים, לרבות רצח תינוקות והפלה סלקטיבית (על רקע אינטרסקסי) בחלקים מסוימים של העולם.
להבטיח שההסכמה האישית, החופשית, המוקדמת והמושכלת המלאה של הפרט האינטרסקסי היא דרישה חובה בכל השיטות והפרוטוקולים הרפואיים.
יצירה והנחיה של סביבות תומכות ובטוחות עבור אנשים אינטרסקסים, משפחותיהם וסביבתם.
ד הובריפורום הראשון היו הפעילה הדרום-אפריקאית סאלי גרוס מארגון אינטרסקס דרום אפריקה, הפעילה הטאיוואנית הייקר צ'יו מייסדת קבוצת האינטרסקס "Oii-Chinese", ג'ינה וילסון מארגון אינטרסקס אינטרנשיונל אוסטרליה, הפעילים דל לגרייס וולקאנו, מאורו קברל גרינשפן וג'ים אמברוז, לצד נציגי האיגוד "ILGA" ואזורו האירופי "ILGA-Europe" רות בלדאצ'ינו וסילבן אגיוס.
הפורום השני, סטוקהולם, דצמבר 2012
הפורום השני בבירת שוודיה, סטוקהולם, ריכז 37 פעילים שייצגו כ-33 ארגונים ומוסדות אינטרסקסים, שנבחרו מתהליך הגשת בקשה לשיחות פתוחות בניהול "ILGA" ו-"ILGA Europe".
המשתתפים מהמדינות: ארגנטינה, אוסטרליה, קנדה, צרפת, גרמניה, טאיוואן, תוניסיה, אוגנדה וארצות הברית, העלו סדרה של "דרישות שמטרתן לשים קץ לאפליה נגד אנשים אינטרסקסים ולהבטיח את הזכות לאוטונומיה גופנית ולהגדרה עצמית", כולל הפסקת רצח תינוקות, הפסקת ניתוחים "מנרמלים" ומתן זכויות אדם ואזרחות,
לשים קץ לפרקטיקות של השחתה ו-"נרמול' כגון ניתוחים באברי המין, טיפולים פסיכולוגיים ואחרים, לרבות רצח תינוקות והפלה סלקטיבית (על רקע אינטרסקסי).
להבטיח שהסכמה אישית, חופשית, מוקדמת ומיודעת באופן מלא של הפרט האינטרסקסי היא דרישת חובה בכלל הפרקטיקות והפרוטוקולים הרפואיים.
על מנת להבטיח את שלמות הגוף ובריאותו של הילד האינטרסקסי, תמיכה פסיכו-סוציאלית ותמיכה לא-פתולוגית מצד עמיתים תינתן להורים או למטפלים ולמשפחתו הקרובה של הילד במקום טיפול כירורגי או אחר, אלא אם כן התערבויות אלה מצילות חיים.
מתן גישה לרשומות הרפואיות של האדם עצמו ולכל תיעוד, ואישור זכותו של האדם האינטרסקסי לאמת.
הכרה ותיקון הסבל והעוול אשר נגרם בעבר לפרט האינטרסקסי.
הפורום על פי הצעתה של הסופרת והאקטיביסטית הידה וילוריה, אז היו"ר העולמי של ארגון האינטרסקס הבינלאומי ומייסדת הארגון "Intersex Campaign for Equality", קרא למתן זכויות אדם לאנשים אינטרסקסים על ידי הצגת מכתב פתוח שחיברה וילוריה ונשלח מטעם המשתתפים החתומים למשרד הנציב העליון של האו"ם לזכויות אדם, נאווי פילאי.
באירוע נוסד גם ארגון הגג האינטרסקסי-אירופי הראשון, "OII Europe".
הפורום השלישי, מלטה, נובמבר - דצמבר 2013
הפורום השלישי נערך במלטה עם כ-34 אנשים המייצגים 30 ארגונים מכלל יבשות העולם.
הצהרת מלטה, הצהרת הסיום, אישרה את קיומם של אנשים אינטרסקסים, אישרה מחדש את עקרונות הפורום הבינלאומי האינטרסקסי הראשון והשני והרחיבה את הדרישות שמטרתן לשים קץ לאפליה נגד אנשים אינטרסקסיים ולהבטיח את הזכות לשלמות גופנית, אוטונומיה גופנית והגדרה עצמית.
בפעם הראשונה, המשתתפים הצהירו על רישומי לידה, בנוסף לנושאים אחרים של זכויות אדם,
לשים קץ לפרקטיקות של השחתה ו-"נרמול' כגון ניתוחים באברי המין, טיפולים פסיכולוגיים ואחרים באמצעות חקיקה ואחרים.
לשים קץ לאבחון גנטי טרום השרשה, בדיקה וטיפול טרום לידתי, והפלה סלקטיבית של עוברים אינטרסקסים.
לשים קץ לרצח תינוקות והרג של אנשים אינטרסקסים.
לשים קץ לעיקור ללא הסכמה של אנשים אינטרסקסים.
להבטיח שסיווגי מין או מגדר ניתנים לתיקון באמצעות הליך מנהלי פשוט לבקשת האנשים הנוגעים בדבר בעוד כל המבוגרים והקטינים צריכים להיות מסוגלים לבחור בין נקבה (F), זכר (M), מין א-בינארי או אפשרויות מרובות בעתיד.
להעלות את המודעות לנושאי אינטרסקס ולזכויותיהם של אנשים אינטרסקסים בחברה בכללותה.
ליצור ולאפשר סביבות תומכות ובטוחות עבור אנשים אינטרסקסים, משפחותיהם וסביבתם.
להבטיח שלאנשים אינטרסקסים תהיה הזכות למידע מלא ולגישה לרשומות הרפואיות וההיסטוריה שלהם.
להבטיח שכל אנשי המקצוע וספקי שירותי הבריאות שיש להם תפקיד ספציפי ברווחתם של אנשים אינטרסקסים עברו הכשרה נאותה לספק שירותים איכותיים.
לספק הכרה נאותה בסבל ובחוסר הצדק שנגרמו לאנשים אינטרסקסים בעבר, ולספק פיצוי הולם, פיצוי, גישה לצדק וזכות לאמת.
לבנות חקיקה נגד אפלית אינטרסקסים על רקע מאפייני מין, בנוסף לעילות אחרות.
להבטיח את מתן כלל זכויות האדם וזכויות האזרחות לאנשים אינטרסקסים, לרבות הזכות להינשא ולהקים משפחה.
להבטיח שאנשים אינטרסקסים יוכלו להשתתף בספורט תחרותי, בכל הרמות, בהתאם למינם החוקי בעוד ספורטאים אינטרסקסים שהושפלו או נשללו מהם תאריהם צריכים לקבל פיצוי והחזרה.
הכרה בכך שמדיקליזציה וסטיגמטיזציה של אנשים אינטרסקסים גורמות לטראומה ולחששות משמעותיים בבריאות הנפש.
לאור הבטחת שלמות גופם ורווחתם של אנשים אינטרסקסים, תמיכה פסיכו-חברתית ועמיתים אוטונומית שאינה פתולוגית תהיה זמינה לאנשים אינטרסקסים לאורך חייהם כמו גם להורים או מטפלים.
מוסדות זכויות אדם בינלאומיים, אזוריים ולאומיים לקחת על עצמם ולספק נראות לנושאי אינטרסקס בעבודתם.
ממשלות לאומיות לתת מענה לחששות שהועלו על ידי פורום האינטרסקס ולמצות פתרונות הולמים בשיתוף פעולה ישיר עם נציגים וארגונים אינטרסקסים.
סוכנויות מדיה ומקורות להבטיח את זכותם של אנשים אינטרסקסים לפרטיות, כבוד, ייצוג מדויק ואתי.
עבור מממנים לעסוק בארגונים אינטרסקסים ולתמוך בהם במאבק לנראות, הגדלת יכולתם, בניית הידע ואישור זכויות האדם שלהם.
ארגוני זכויות אדם לתרום לבניית גשרים עם ארגונים אינטרסקסים ובסיס לתמיכה הדדית ברוח של שיתוף פעולה.
הפורום אורגן על ידי סילבן אגיוס ורות בלדאצ'ינו מאת "ILGA Europe", ושלושה פעילים אינטרסקסיים שנבחרו מתהליך הגשת בקשה לשיחות פתוחות בניהול "ILGA Europe": מאורו קברל גרינשפן מארגנטינה, מאני מיטשל מניו זילנד והידה וילוריה מהארגון "OII-USA" הידוע כיום כ-"Intersex Campaign for Equality".
המשתתפים כללו את שון סייפה וול ופידגאון פאגוניס מאת הארגון "AIC" (כיום "interACT"), מורגן קרפנטר וטוני בריפה - אינטרסקס אינטרנשיונל אוסטרליה ו-"Intersex Austria", הולי גרינברי - "Intersex UK", מרים ואן דר האב ואינגה אינטן מרשת אינטרסקס ההולנדית (Nederlandse Netwerk Intersekse) ונציגי קבוצות זכויות האדם למען אינטרסקס הגרמניות "Zwischengeschlecht" ו-"IVIM/OII Deutschland".
הפורום הרביעי, אמסטרדם, אפריל 2017
בין 2017 ל-2018 נערכו סדרה של פורומים אזוריים:
במרץ 2017, ארגונים ופעילים אינטרסקסים באוסטרליה וניו זילנד פרסמו קונצנזוס אזורי תחת הכותרת "הצהרת דרלינגטון", הקוראת בין היתר לרפורמות משפטיות לרבות הפללתן של התערבויות רפואיות בן-מיניות הניתנות לדחייה בילדים.
בעקבות כנס אירופאי במרץ פורסמה "הצהרת וינה" אשר קראה להפסיק את הפרות זכויות אדם בקרב אינטרסקסים, ולהכרה בזכויות לשלמות גופנית, אוטונומיה פיזית ולהגדרה עצמית.
בדצמבר 2017, פעילי אינטרסקס אפריקאים פרסמו הצהרה המפרטת דרישות מקומיות, אשר הוסיפה קריאה להפסקת רצח תינוקות אינטרסקסים ורציחות עקב אמונות מסורתיות-דתיות.
בפברואר 2018, פעילי אינטרסקס אסייתים פרסמו את ההצהרה, "הצהרה של אינטרסקס אסיה ופורום האינטרסקס האסייתי", תוך הצגת דרישות מקומיות, כולל קריאה להפסקת רצח תינוקות, נטישה ו-"רציחות על חילול כבוד המשפחה".
באפריל 2018, פעילי אינטרסקס באמריקה הלטינית והקריביים פרסמו את "הצהרת סן חוסה דה קוסטה ריקה", בעודה מגדירה את דרישותיהן המקומיות וכוללת הכרה ב-"כל הדרכים שבהן חוויותינו הושבתו היסטורית ושוב ושוב, מהפלישה לשטחנו - אל גופנו".
פורום הנגב הוא אחת משתי מסגרות מיני-לטרליות שהוקמו בעקבות חתימת הסכמי אברהם בהשתתפות ארצות הברית, ישראל, מצרים, מרוקו, בחרין ומדינת איחוד האמירויות הערביות.
במסגרת הפורום, נערך מפגש דיפלומטי יחיד בדרג שרי החוץ, וכן מפגש נוסף בדרגי עבודה.
הפורום כולל שש קבוצות עבודה בתחומי ביטחון המזון והמים, האנרגיה, התיירות, הבריאות, החינוך והסובלנות, והביטחון האזורי.
מפגש הפורום - 'פסגת הנגב'
מטרת הפורום, כפי שהוגדרה במסמך שפורסם בסיומה ואומצה על ידי ועדת ההיגוי של הפורום, הייתה חיזוק שיתוף הפעולה בין המדינות החברות למען קידום אינטרסים משותפים, יציבות אזורית ושגשוג במזרח התיכון.
הפורום הוקם ביוזמתו של שר החוץ הישראלי יאיר לפיד.
מטרת כינון הפורום הייתה כינוס כלל המדינות החתומות על הסכמי שלום עם ישראל – הן המדינות החתומות על הסכמי שלום 'ותיקים' – מצרים וירדן, והן המדינות החתומות על הסכמים 'חדשים', 'הסכמי אברהם' – איחוד האמירויות הערביות, מרוקו ובחריין.
הדרג הבכיר של הפורום, דרג שרי החוץ של המדינות החברות, התכנס פעם אחת בלבד, בוועידה שכונתה 'פסגת הנגב', שנערכה ב-27–28 במרץ 2022, במלון "קדמא" בשדה בוקר, ישראל.
מפגש הפורום ב'פסגת הנגב' כלל את שרי החוץ של כלל המדינות החתומות על 'הסכמי אברהם', אליהם הצטרף גם שר החוץ המצרי.
ביומה האחרון של הפסגה הוכרז, כי פסגה זו תמוסד ותהפוך לסדרת פגישות שנתיות ששמן 'פורום הנגב'.
בתום הפסגה פרסמו שרי החוץ של המדינות החברות בפורום הודעה משותפת, שבה אשררו את כוונתם להקים מסגרת אזורית בשם 'פורום הנגב', שתפעל על מנת להשיג את היעדים הבאים:
חיזוק הרווחה והיציבות האזורית על ידי עידוד שיתופי פעולה פוליטיים, כלכליים ובין-אנושיים בין חברות הפורום.
יצירת הזדמנויות חדשות, בנות-קיימא, שיסייעו להפחתת העוני ופערי הפיתוח בין חברות הפורום; זאת, לצד פיתוח והטמעת יוזמות לחיזוק הכלכלה הפלסטינית, ושיפור רמת החיים בקרב העם הפלסטיני.
חיזוק עמי האזור על ידי שיפור רמת החינוך והבטחת נגישותם להזדמנויות לשיפור החיים.
עידוד פיתוח בר-קיימא השומר על הסביבה באזור, מבטיח את איכות החיים של אנשיו ואת רמת חייהם, תוך התייחסות למשבר האקלים העולמי.
הבטחת מקורות המזון והמים על ידי חיזוק שרשרות אספקת המזון והטמעת שיטות ניהול-משברים ברות-קיימא.
חיזוק העמידות האזורית על ידי עידוד שיתופי פעולה בין חברות הפורום.
עידוד סובלנות ודו-קיום על ידי עידוד המורשת התרבותית והדתית המגוונת של עמי האזור.
שיתוף פעולה יזום בין המדינות חברות הפורום לצורך הגברת ההשפעה של יוזמות פורום הנגב, ואפשרות להרחיב את הפורום למדינות חברות נוספות.
מבנהו הארגוני של פורום הנגב, ואופן קבלת ההחלטות בו, מאפשרים השתלבות של מדינות וגורמים נוספים בפורום, ופותחים את הדלת להשתתפות דמויות בכירות חדשות מהעולם הערבי בפורום במהלך השנים הבאות.
בין השאר, ירדן, שלא השתתפה בפסגת הנגב, הוזמנה לארח את מפגשי הפורום העתידיים.
ב-28 במרץ 2022, הכריז יאיר לפיד על הפיכת "פסגת הנגב" לפורום שנתי.
בנוסף, הוכרז באותה הכרזה כי מעתה והלאה מזמינה הוועידה גם את הרשות הפלסטינית לפגישותיה, על מנת לחזק את יחסי הרשות הפלסטינית–ישראל.
עד כה, לא התקבלה תשובה בנושא מצד הרשות הפלסטינית.
מפגשי ועדות המשנה של 'פורום הנגב'
בעקבות 'פסגת הנגב' נערכו מספר מפגשים של ועדות משנה של פורום הנגב:
פגישת ועדת ההיגוי - יוני 2022
בחודש יוני 2022 התכנסה במנאמה, בירת בחריין, פגישה ראשונה של ועדת ההיגוי של פסגת הנגב.
ועדת ההיגוי הציעה מבנה ארגוני ל'פורום הנגב', כגוף קבוע ומתמשך, המכיל ארבעה מרכיבים:
פסגת שרי החוץ השנתית: מפגש שרי חוץ, המיועד לשמש גוף מנחה של הפורום, ואחראי על גיבוש החזון וסדר היום.
פסגה זו תתקיים באופן שנתי, במדבר באחת מהמדינות החברות בפורום.
נשיאות הפורום: תפקיד ניהולי, בעיקרו, שיוטל על שר החוץ של המדינה המארחת את פסגת השרים.
שר החוץ הרלוונטי יכהן כנשיא פורום הנגב עד לפסגת השרים הבאה.
בתפקידו זה, יוביל את גיבוש סדר היום של מפגש הפסגה.
על נשיא הפורום להגיע להחלטות קולקטיביות במסגרת הפורום על ידי יצירת קונצנזוס בין שאר שרי החוץ.
ועדת ההיגוי הבין-מדינתית: ועדה שייעודה תיאום עבודת הפורום וקבוצות העבודה שלו, בהתאם להוראות שרי החוץ.
הוועדה תורכב מנציגים בכירים מטעם משרדי החוץ של המדינות החברות, ובראשה יעמוד נשיא הפורום, נציג המדינה הנשיאה.
גם בוועדה זו, דרך קבלת ההחלטות תוכננה להיות על ידי השגת קונצנזוס.
הוועדה אמורה הייתה להתכנס כפעמיים בשנה.
קבוצות העבודה: אלו אמורות לקדם יוזמות ופרויקטים בתחומי הליבה של הפורום.
קבוצות העבודה אמורות לכלול פקידים בכירים ומומחים, ולהיפגש לפחות שלוש פעמים בשנה, כאשר פעם אחת לפחות מתוך פגישות אלו הייתה מיועדת להתקיים פנים-מול-פנים.
קבוצות אלו היו אמורות לדווח לוועדת ההיגוי על פעולתן לאחר כל פגישה.
קבוצות העבודה חולקו באופן נושאי, וכל קבוצת עבודה אמורה הייתה לעסוק בנושא שונה.
ששת נושאי הליבה שהוגדרו כנושאי קבוצות העבודה הם ביטחון מזון וטכנולוגיות מים, אנרגיה נקייה, תיירות, בריאות, חינוך ודו-קיום וכן ביטחון אזורי.
במפגש הראשון של ועדת ההיגוי בבחרין השתתפו מנכ"לים של משרדים ממשלתיים מכלל מדינות הפורום.
במפגש הוסכם על קידום פרויקטים בתחומים שונים, בהם ביטחון, חינוך, אנרגיה ותיירות.
פגישה נוספת של ועדת ההיגוי ושל צוותי העבודה לקראת פסגת שרי החוץ שתוכננה להתרחש במרוקו, התקיימה ב-09.01.2023 באבו ט'בי.
מפגש קבוצות העבודה לביטחון אזורי בנושא 'הזדמנויות לעידוד ביטחון קולקטיבי במזרח התיכון ובצפון אפריקה'
בין ה-5 ל-8 ביוני 2023, המרכז ללימודי אסטרטגיה של המזרח הקרוב ודרום אסיה (NESA) אירח בוושינגטון די.סי.
את הסמינר הראשון של קבוצת העבודה לביטחון אזורי במסגרת פורום הנגב (RSWG).
האירוע התקיים בתמיכת משרד ההגנה ומחלקת המדינה של ארצות הברית, והשתתפו בו נציגים מכלל מדינות הפורום.
מטרת המפגש הייתה קידום שיתופי פעולה, זיהוי אינטרסים משותפים וחיזוק השותפות האזורית בין המדינות החברות.
בסמינר נכחו למעלה משלושים נציגים מתחומי הביטחון, ההגנה והדיפלומטיה.
המשתתפים דנו באתגרי ביטחון אזוריים, השתתפו בתרגיל סימולציה המדמה תרחישים ביטחוניים מציאותיים, ולקחו חלק בתוכנית של המרכז להפחתת סיכונים לאומיים וגרעיניים (NNRRC) בהובלת מחלקת המדינה, אשר נועדה לשפר את ערוצי התקשורת בין שותפות 'פורום הנגב'.
הגדרת תחומי האחריות והגורמים האחראים על ייצוג ישראל בפורום
החלטת ממשלת ישראל מס' 1861 מיום 18.09.2022 אשררה את הקמת המנגנון האזורי 'פורום הנגב', וכן הגדירה את הגורמים הישראלים האחראים על ייצוג ישראל ומדיניותה בפורום.
על משרד החוץ הוטל לנהל ולרכז את עבודת המטה הנדרשת בישראל לקידום יעדי 'פורום הנגב' ולתמוך בעבודת קבוצות העבודה הבין-מדינתיות השונות.
על מנכ"ל משרד החוץ או גורם מטעמו הוטל לעמוד בראש צוות ההיגוי הישראלי, שיורכב ממנכ"לי המשרדים הרלוונטיים לקבוצות העבודה הישראליות.
כמו כן, מנכ"ל משרד החוץ הוא המיועד לייצג את ישראל בוועדת ההיגוי הבין-מדינתית.
הוגדרו ראשי הצוותים המיועדים לייצג, בתיאום עם צוות ההיגוי הישראלי, את ישראל במפגשי קבוצות העבודה הבין-מדינתיות.
הוקצה תקציב ייעודי המיועד לצורך מימון הקמת פורום הנגב, הבטחת פעילותו ואבטחת גופיו, בהיקף של 38.55 מיליון ש"ח, בין השנים 2023–2025 מתקציבי המשרדים הרלוונטיים.
פעילות 'פורום הנגב' תחת ממשל ביידן
ממשל ביידן היווה שחקן פעיל במגעים הדיפלומטים שקדמו להקמת 'פורום הנגב'.
ארצות הברית אף מינתה את שגריר ארצות הברית בישראל לשעבר, דן שפירו, כ'יועץ בכיר לשילוב אזורי', אשר שימש בפועל כשליח המיוחד לקידום נורמליזציה בין ישראל למדינות ערב, כחלק ממחויבותו של ממשל ביידן להמשך קידום הסכמים אלו.