tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
בחלקים יותר ליברליים באורתודוקסיה המודרנית ישנם בתי כנסת בהם הונהג שאבי בת המצווה עולה לתורה ובת המצווה עצמה נושאת דרשה לאחר התפילה.
בקבוצות ליברליות אחרות נהוג לערוך טקס הכולל עלייה לתורה בנוכחות נשים בלבד.
חגיגת בת מצווה בבית הכנסת בדומה למתכונת של בר המצווה החלה בזרמים הקונסרבטיבי והרקונסטרוקטיבי בארצות הברית בשנות ה-20 של המאה ה-20. הראשונה שחגגה כך, בשנת 1922, הייתה ג'ודית קפלן, בתו של הרב מרדכי קפלן, מייסד הזרם הרקונסטרוקטיבי.
קפלן קראה את הברכות בניגון, וקראה את פרשת השבוע בעברית ובאנגלית מתוך ספר תורה מודפס ובלי לעמוד על במת בית הכנסת.
אך מגבלות אלה הוסרו במהירות ועלייה לתורה של בנות מצווה (ובנות בכלל) הפכה למנהג נפוץ בזרמים אלה.
חגיגת בת המצווה כיום כוללת בדרך כלל קריאת המפטיר וההפטרה ונשיאת דרשה.
בחלק מהקהילות מקובל בנוסף להניח תפילין ביום חול.
מקובל גם שבנות ובני המשפחה עולים גם הם לתורה בעליות הנוספות שבאותו היום.
טקס הבר-מצווה הרפורמי כולל עלייה לתורה ובו הנערות (לרוב בבית כנסת רפורמי) מחויבות בהגיען לגיל 13, לעלות לתורה, בדיוק כמו הנערים הרפורמים.
בשנות ה-30 של המאה ה-20, כאשר טקס בר-המצווה חדר מחדש לקהילות הרפורמיות, החלו לערוך שם גם טקסי בת-מצווה.
טקס בת-המצווה הראשון בבית כנסת רפורמי התקיים ככל הנראה בשיקגו ב-1930, וב-1960 כבר נערכו טקסי בת ובר מצווה כמעט בכל הקהילות הרפורמיות.
בהמשך למסורת הקונפירמציה, קהילות רפורמיות נוהגות לערוך מפגשי הכנה קבוצתיים וחווייתיים, בהם עוסקים בני ובנות המצווה במשמעות הטקס ומרכיביו השונים, בזהותם היהודית והישראלית, ובמושגים של אחריות חברתית, בגרות והקשר עם העם היהודי ומסורתו.
התפילה מונהגת על-ידי רב או רבה רפורמית, ולעיתים גם על ידי חזן או חזנית, ומלווה בהדרכה ובהסברים על התפילות ומערך הטקס.
בקרב חילונים ומסורתיים בישראל ובקהילות יהודיות ברחבי העולם רבים חוגגים בת מצווה במסיבה ללא סממנים דתיים.
מסיבות כאלו נערכות בבית, במסעדה או באולם אירועים.
הן כוללות סעודה, מוזיקת רקע או מוזיקה לריקודים ולעיתים נאום של כלת השמחה ושל הוריה.
יש המוסיפים לאירוע הופעות בידור, הקרנת סרט אודות הנערה החוגגת, ספר אורחים ועוד.
בת הים הקטנה 2: השיבה לים הוא סרט הנפשה שהופק על ידי אולפני דיסני ויצא ישירות לווידאו בשנת 2000. זהו סרט המשך לסרט "בת הים הקטנה" משנת 1989. סרט זה בוים על ידי ג'ים קמרוד ובראיין סמית'.
עלילת הסרט מתרחשת למעלה מעשור לאחר הסרט המקורי והסדרה ומתמקדת במלודי, בתם של אריאל ואֶריק- נסיכה בת-אדם שמשתוקקת לשחות באוקיינוס למרות שהוריה אוסרים על כך.
זה הסרט האחרון כרונולוגית בגרסת וולט דיסני לבת הים הקטנה, והשני שהופק (אחריו יצא בת הים הקטנה 3: סיפורה של אריאל).
אריאל ואֶריק חוגגים את הולדת בתם, מלודי, על ספינה בים.
לרגל הולדתה, אביה של אריאל, המלך טריטון, מעניק למלודי תליון קסום שחרוט עליו שמה.
החגיגה נקטעת לפתע כשמורגנה, אחותה של אורסולה (הנבלית בסרט המקורי), מופיעה ומאיימת לפגוע במלודי אם לא תקבל לידיה את הקלשון של טריטון.
אריאל ואֶריק מצליחים להביס את מורגנה והיא בורחת לים.
כדי להגן על מלודי מפני מורגנה, אריאל מחליטה למנוע ממנה כל מידע על הים: התליון מושלך לאוקיינוס, ונבנית חומה שמקיפה את הארמון ומפרידה בינו ובין הים.
שתים-עשרה שנים לאחר מכן, מלודי עדיין לא יודעת על עברה של אמה כבת ים.
ההורים שלה אוסרים עליה לצאת מחוץ לגבולות הארמון, אף על פי כן מלודי חומקת מהארמון באופן קבוע כדי לשחות בים.
באחת הפעמים היא מגלה על קרקעית הים את התליון ששמה חרוט עליו.
היא מתעמתת עם אריאל אודות התליון, וכשהיא לא מוכנה לענות לשאלות שלה, מלודי בורחת לים.
כשאֶריק ואריאל מבינים שמלודי נעלמה, טריטון הופך את אריאל לבת ים כדי שתוכל לחפש אותה.
בינתיים מלודי מובלת למחבוא של מורגנה.
מורגנה משתמשת במה שנותר מהקסם של אורסולה על מנת להפוך את מלודי באופן זמני לבת ים.
היא אומרת שהשינוי יהיה קבוע אם מלודי תוכל להחזיר לה את הקלשון שלה, שלטענתה נגנב ממנה על ידי טריטון.
בעזרתם של טיפ הפינגווין ודאש הניבתן (אריה ים) מלודי מצליחה להביא את הקלשון למורגנה.
אריאל מנסה לעצור את מלודי מלתת למורגנה את הקלשון אבל מאחרת את המועד.
מורגנה, כעת עם הקלשון, תופסת את אריאל ומחזיקה אותה בשבי.
סקאטל, טריטון, סבסטיאן ואֶריק מגיעים, ונלחמים מול מורגנה.
במהלך הקרב, מלודי מצליחה לקחת את הקלשון ולהחזיר אותו לטריטון, שכולא את מורגנה בגוש קרח.
מלודי מתאחדת עם משפחתה, וטריטון מציע למלודי להפוך לבת ים לתמיד.
במקום, מלודי משתמשת בטריטון כדי להעלים את החומה שהפרידה את ביתה מהים, ומאחדת את בני האדם ובני הים.
הסרט קיבל ביקורות מעורבות עד שליליות ומחזיק בציון של 33% ("רקוב") באתר Rotten Tomatoes.
קוטר דב רייזר היועץ של אריק השף לואי רנה אוברז'ונואה דור צויגנבום השף המלכותי של אריק, שונא את סבסטיאן ורוצה לבשל אותו טריטון קנת מארס אריאל פורמן מלך בני הים, אביה של אריאל וסבה של מלודי סבסטיאן סמואל א.
בת הים הקטנה 3: סיפורה של אריאל הוא סרט הנפשה מוזיקלי, אשר משמש כשלישי בסדרת הסרטים "בת הים הקטנה" שמבוססת על מעשייה בעלת אותו שם מאת הנס כריסטיאן אנדרסן.
הסרט הוא פריקוול לשני הסרטים הראשונים בסדרה, "בת הים הקטנה" ו"בת הים הקטנה 2: השיבה לים", והוא מתאר את עלילותיה של אריאל בצעירותה.
הסרט הופץ לצפייה ביתית בארצות הברית ב-DVD על ידי Walt Disney Studios Home Entertainment ב-26 באוגוסט 2008, כאשר בהמשך הוא הופץ גם בבלו-ריי.
בישראל הסרט הופץ בדיבוב עברי ב-DVD ב-22 בספטמבר 2008. בהמשך הסרט נהיה זמין בשירות הסטרימינג דיסני+.
בסרט מתוארות עלילותיה של אריאל ומשפחתה, כשנה לפני שפגשה את הנסיך אֶריק.
תחילה מתוארים חייהם המאושרים של תושבי אטלנטיקה תחת שלטונם של הוריה של אריאל, המלך טריטון והמלכה אתינה.
אתינה מתוארת כבת-ים טובת לב, יפה ונדיבה, שאהבה מוזיקה.
בני משפחת המלוכה וכל חיות הים נהגו לרקוד לצלילי המוזיקה לעיתים קרובות.
למלכה אתינה היה קול מיוחד, ובלילות אהבו אריאל, אקווטה, אנדרינה, אריסטה, אדלה ואלנה ללכת לישון כשהן מקשיבות לקולה של אימן, שרה להן שיר ערש.
יום אחד, בעת בילוי מעל פני המים, העניק המלך טריטון לאתינה תיבת נגינה עם השיר שלהם, בה רוקדות שתי דמויות כדמויותיהן.
לפתע, הגיעה ספינת פיראטים והחלה להרוס כל מה שבדרכה.
בני הים ברחו מיד למצולות בהוראת טריטון, בעוד אתינה עזרה לאחת מבנותיה שזנבה נתקע בין שני סלעים.
כשהבת הצליחה לשחות למקום מסתור הבחינה אתינה כי תיבת הנגינה שנתן לה טריטון נשארה על הסלעים החשופים.
היא פנתה כדי לקחת אותה אך לא הספיקה לברוח, וספינת הפיראטים התנגשה בסלע שניצב לידה.
אריאל ואחיותיה איבדו את אימן.
אביהן, שאהב אותה מאוד, שקע בדיכאון וקיבל תחושות של עצב, שנאה, וזעם כלפי בני האדם.
מאז המוזיקה הייתה אסורה בממלכה התת-ימית של אטלנטיקה.
אריאל ואחיותיה נאלצו לגדול בפחד מאביהן ולהסתיר את אהבתן למוזיקה.
כאשר התחילה אריאל להתבגר היא החלה להתמרד ולא הבינה את החלטת אביה לגבי המוזיקה, ופעמים רבות אף התווכחה איתו.
בסרט זה מתוארת גם היכרותה של אריאל עם פלאונדר, חברה הטוב.
אריאל החלה להאזין למוזיקה במועדון מוזיקלי סודי בניהול ידידה סבסטיאן.
דמות האנטגוניסט בסרט היא מרינה, שנבחרה ביחד עם סבסטיאן על ידי המלך טריטון, כדי להשגיח על אריאל.
לאורך הסרט אריאל קרועה בין הבחירה בהסתרת האהבה שלה למוזיקה לבין חובתה למשפחתה.
בעזרתם של חבריה, סבסטיאן ופלאונדר, וכן שש אחיותיה, מנסה אריאל להחזיר לממלכה את המוזיקה, החברות והאהבה שאבדו לה.
דמותמדבב/ת באנגליתמדבב/ת בעבריתהערות אריאל ג'ודי בנסון לימור שפירא גיבורת הסרט.
במהלך הסרט מנסה אריאל להחזיר לממלכה את המוזיקה פלאונדר פרקר גוריס עידו דנקנר חבר של אריאל.
בסרט זה מראים אותו מתחבר לראשונה לאריאל באזור הממלכה סבסטיאן סמואל א.
רייט אלי גורנשטיין העוזר הרשמי של מלך טריטון.
מטרתה של מרינה היא לגרום לטריטון לפטר את סבסטיאן ולקבל את תפקידו במקומו בנג'מין ג'ף בנט אבי חדש העוזר של מרינה
סרט זה היה הסרט האחרון של דיסני שבו שפרירה זכאי הייתה אחראית לדיבוב שלו בעברית, בעוד הסרט המקורי, בת הים הקטנה, היה מבין הסרטים הראשונים של דיסני שהיא הייתה אחראית לדיבובו בארץ.
בת הקפיטן הוא רומן הרפתקאות היסטורי, שכתב הסופר והמשורר אלכסנדר סרגייביץ' פושקין, בשנת 1836. הספר מתאר עלילה בדיונית המתרחשת על רקע מרד הקוזאק ימליאן פוגאצ'וב, שהכתיר עצמו בתואר 'צאר', וניסה להשתלט על כס המלוכה בתקופת הצאריצה יקטרינה השנייה, בשנים 1774–1775.
גיבור הרומן הוא בן-אצולה צעיר בשם פיוטר אנדרייביץ' גרינב, המתגייס לצבא הצאר ונשלח לשרת במצודה קטנה בסיביר.
בדרך הוא פוגש איכר משונה שעוזר לו להגיע לפונדק בזמן סופת שלגים.
בתמורה לעזרתו נותן לו גרינב אדרת מפרוות ארנבות.
במוצב פוגש גרינב את בתו של המפקד, מאשה, ומתאהב בה.
הוא מסתכסך עם חייל אחר במוצב, שווברין, המאוהב גם הוא במאשה, והשניים מתייצבים לדו-קרב בסיף וגרינב נפצע.
אל המוצב מגיעות שמועות בקשר לתקיפתו הקרובה של פוגאצ'וב, ועד מהרה הוא מתקיף את המוצב הקטן ומשתלט עליו, תוך שהוא הורג את אביה ואמה של מאשה, ומתנגדים נוספים.
פוגאצ'וב עומד לתלות גם את גרינב, אך הוא ניצל ברגע האחרון, כאשר מתברר שפוגאצ'וב הוא לא אחר מאשר האיכר שגרינב נתן לו את האדרת בתחילת הרומן.
גרינב חושש לגורלה של אהובתו, במיוחד לאחר שהוא מגלה ששווברין ערק לצבאו של פוגאצ'וב ועומד להתמנות למפקד המוצב החדש.
הוא מתיידד עם פוגאצ'וב ומבקש ממנו שישחרר אותו לעיר הקרובה - אורנבורג.
באורנבורג גרינב מגלה ששווברין עומד להכריח את מאשה להתחתן איתו, והוא חוזר למוצב כדי להציל אותה.
הוא מספר לפוגאצ'וב ששווברין עומד לחלל את כבודה של יתומה מסכנה, וזה מתרגז עליו ומשחרר את מאשה.
לאחר שנדמה כי בני הזוג יצאו לחופשי, עוצרים את גרינב בחשד לשיתוף פעולה עם פוגאצ'וב.
מאשה, שנסעה בינתיים לבית הוריו של גרינב, מבקשת את עזרת הצארינה יקטרינה השנייה, והיא משחררת את גרינב ממאסרו.
בת הקפיטן, תרגם מנחם זלמן וולפובסקי, הוצאת מצפה תל אביב, 2 כריכות, תרצ"ו-1936.
בת הקפיטן, תרגם בוריס זיידמן, סדרת הרפתקה: סופרים מתרגמים קלאסיקה, בהוצאת מודן ואוקיינוס, 220 עמודים, 2010
בת כהן במקרא היא בתו של כהן.
כל עוד היא רווקה ושייכת לבית אביה היא רשאית לאכול תרומה וכן חזה ושוק.
מאידך, אם היא נואפת עונשה חמור יותר משל בת ישראל: "את אביה היא מחללת באש תשרף".
בית דין של כהנים הקפיד שכתובת בת כהן בתולה תהיה בסכום לפחות כפול מסכום הכתובה המינימלי של בתולה בת ישראל.
בנות הכהנים הראשונות המוזכרות בתורה הן בנותיהם של כהני דת מעמי האזור, המתוארות כנשים חשובות במיוחד.
ראשונה נזכרת אסנת, בעת עליית יוסף כמשנה למלך פרעה במצרים: כמו כן מובא שמשה התחתן עם צפורה, בת יתרו כהן מדין:
בדברי חז"ל הוכרה תמר (ספר בראשית) כבת כהן בשל היותה הבת של שם בן נח, וכך הוסברה כוונתו של בית הדין לגזור עליה מוות בשרפה.
אולם, לענייני התורה וההלכה המונח "בת כהן" מתייחס רק לבנות הכהנים בני אהרן.
התורה קובעת זכויות וחובות מיוחדות על בת הכהן.
ברווקותה התורה מעניקה לה את האפשרות לאכול תרומה מאת שולחן אביה, וכפי הכתוב בתורה; , חזה ושוק של קורבן שלמים, לחמי תודה, זרוע בשלה של קורבן איל נזיר, וכן שני לחמיו של קורבן איל נזיר.
בת כהן רשאית לאכול מבכור בהמה טהורה.
כאשר נישאת בת כהן לישראל נאסר עליה לאכול תרומות וקדשי כוהנים.
אם עברה ואכלה תרומה היא חייבת בתשלום הקרן אך פטורה מתשלום החומש.
לגבי מצוות נתינת הזרוע, לחיים וקיבה ישנה מחלוקת תנאים בשאלה האם ניתנות לבת כהן וההלכה היא שבת כהן זכאית למתנות אלה גם אם נישאה לישראל, וגם בעלה יכול לקבל מתנות אלה בזכותה.
התורה מקפידה על צניעותה של בת הכהן יותר מנערות אחרות, ופוסקת כך: היא נענשת בעונש חמור יותר מאשר נענשת בת ישראל.
העונש מתבטא בכך שהיא נידונית בשרפה במקום בחנק, ובנוסף מורידים את אביה מקדושתו ככהן.
לכמה דעות, לא מורידים במעשה אלא מונעים מלקדש אותו.
לפי פירוש חז"ל אין מדובר בנערה רווקה אלא בנערה מאורסת.
אף שרשאית בת כהן להינשא לכל מי ששאר בנות ישראל רשאיות להינשא לו, בתלמוד בבלי מובאת דעתו של רבי יוחנן על הקפדה שתינשא בת כהן דווקא לכהן.
רבי יוחנן טוען כי נישואי בת כהן לאיש שאינו כהן, עלולים לגרום להשלכות שליליות כלפי הבעל.
בתלמוד מסופר שהתנא רבי יהושע נשא בת כהן והתלונן שחלה בעקבות כך.
רש"י מסביר שנישואי בת כהן לאיש שאיננו כהן נחשבים כפגם לחשיבות של זרע אהרן, וגם אהרן הכהן בעצמו מקפיד על הזלזול בזרעו -ולכן נענשים.
בשולחן ערוך הרב מובא שנישואי בת כהן לאיש שאינו כהן אינו נחשב בכלל סעודת מצווה, וזאת מחמת הסברא שאין זיווג כזה עולה יפה.
הבן איש חי מזהה את הריח הרע של החלבנה עם הכתוב בגמרא כי נישואי בת כהן עם זר אינו בכלל סעודת מצווה.
רבי יצחק לוריא מבאר את אי-הכשר זיווג כזה על פי הצופן אי"ק בכ"ר.
האר"י מסביר שמכיוון שאותיות הנ"ך (אותיות המילה "כהן") אין להם זיווג בצירוף האלף ביתי של א"ט ב"ח - לכן הנושא בת כהן (זולת כהן) אין הזיווג עולה כהכשר.
והואיל שהמילוי (כאשר כותבים את שם האות במלואו) של אותיות הנ"ך הם אותו האות בעצמו, הדבר מסמן שהזיווג של בת כהן אל כהן כן עולה יפה.;
בצופן אי"ק בכ"ר א י ק ב כר ג לש ד מת ה נך ו סם זען ח פ ף טצץ
כתובה של ארבע מאות זוז
במשנה ותלמוד בבלי, מפורסם שבית הדין של כהנים היו מפקחים שיהיה כתוב בכתובה של בת כהן הנישאת (שבמקרה שתתגרש, תקבל) "ארבע מאות זוז דחזי ליכי" (ארבע מאות זוז שראויים ומגיעים לך).
לפי המובא בתלמוד ירושלמי (על פי פרשנות הפני משה), הסכום המופרז נחשב כקנס שמטרתו למנוע חיתון בין אנשי הכהונה ליתר העם.
לפיה, בית דין של כהנים גובה גם בנישואין של בת כהן לאיש ישראל וגם בחיתון של כהן לבת ישראל סכום כתובה של ארבע מאות זוז.
לפי דעתם של הראשונים, הכוונה של הכתיבה דחזי ליכי (שראויים לך) הוא להראות שהסכום של יתר המאתיים אינם נחשבים כ"תוספת כתובה" אלא כעיקר הסכום ("עיקר כתובה").
הראשונים גם כתבו שסכום זה נגבה אף במקרה שאבדה את כתובתה (שטרה) ואף במקרה שלא כתבו בכתובה הסכום של ארבע מאות זוז, וכל זאת מחמת חשיבות בנות הכהנים.
מבעלי התוספות, הרב יהונתן מלוניל מנמק את הגבייה המופרזת כגדר למעלת היוחסין (שעליה שמרו המשפחה להיקרא בשם כהנים), וטוען כי ראוי למשפחה מיוחסת להתפאר בייחוסה, והתפארות זו אינה נחשבת כהטלת איבה ושנאה בין המשפחות.
אולם לדעתו של הנימוקי יוסף, הסכום הבלתי רגיל הוא מפני שגנאי גדול הוא לכהנים שיהיו בנותיהם מגורשות מבעליהם, וכתוצאה מהסכום הגבוהה ימנעו בעלי הכוהנות לגרשן.
אפשטיין, מנהג גביית ארבע מאות זוז לבת כהן המשיך להתקיים עד ימי האמוראים, בבבל ומאז ואילך לא מצאנו המשך לגבייה זו.
בת יפתח היא דמות מקראית, אשר אינה מזוהה בשמה אלא בשם אביה, השופט יפתח הגלעדי.
לאחר ניצחונו של אביה יצאה לקראתו בתופים ובמחולות, ואביה יפתח נאלץ לקיים את הנדר שנדר ולהעלותה לעולה.
בת יפתח ביקשה ללכת עם חברותיה להרים כדי לבכות על בתוליה, ולאחר חודשיים קיים יפתח את נדרו, אם כי הסיפור אינו מפרט כיצד.
דעת הרוב בקרב פרשני המקרא היא שיפתח הרג את בתו כקורבן אדם, אולם קיימת דעת מיעוט לפיה בתו של יפתח התבודדה והסתגרה במשך שארית חייה.
בין הפרשנים המחזיקים בדעת המיעוט נמנים רד"ק ופרנץ דליטש.
לפני יציאתו של יפתח למלחמה בבני עמון נדר יפתח: .
ניסוח הנדר מלמד כי כוונת יפתח הייתה להעלות קורבן אדם.
בסיפורי המקרא, רבים המקרים בו יוצאים במחולות לקראת המנצחים במלחמה, כמו בסיפור בשמואל א' י"ח לאחר ניצחונו של דוד על גָּלְיָת.
הניסוח של יפתח הביא לתוצאה טראגית: ליפתח מתברר, שהמיט אסון על בתו ועל עצמו.
העובדה שבתו יוצאת לקראתו יוצרת את הרושם, שיפתח נענש על נדרו להעלות קרבן אדם.
הדיווח על המלחמה קצר ואילו עיקר הסיפור מוקדש לנדר יפתח ולתשלומו.
בפסוק ל"ד פוגשים הקוראים בבת יפתח לראשונה, כאשר היא יוצאת לקראת אביה.
היציאה של הבת מן השטח המוגן אל החוץ מרמזת על סכנה.
בתו אינה יודעת כאשר היא יוצאת לקראת אביה ששעתה הגיעה.
המילה וְרַק מדגישה את היותה יחידה.
לפיכך מעמדה היא מעמד של 'בכור'.
יפתח קורע את בגדיו לאות אבל, זועק זעקת כאב, וטוען שאינו יכול לחזור בו מנדרו.
הוא אינו פונה בשאלה לבתו מדוע יצאה לקראתו.
לדעת יאיר זקוביץ, סיפורה של בת יפתח הוא סיפור מאוחר, אשר צורף בשלב מאוחר יותר כדי להוסיף עוד חוליה לרצף כישלונות יפתח כשופט.
סיפורה של בת יפתח מעוצב כסיפור בבואה לסיפור עקדת יצחק ומציג את יפתח כדמות שלילית לעומת דמותו החיובית של אברהם.
הבת מאשרת את דברי אביה.
גם האב וגם הבת אינם מזכירים את קיום הנדר.
בתו מבקשת ממנו חודשיים ארכה עד קיום הנדר.
היא מבקשת לבכות על בתוליה ולא על אובדן חייה.
מעבר לכך היא לא תהיה לאיש ולא תלד בנים.
הדגשת הבתולים הביאה את פרשני ימי הביניים כדוגמת רד"ק ורלב"ג לפרש את תשלום הנדר כפרישות.
פירוש זה מושפע מהכרתם את מנהגי הנזירות הנוצריות, ומרצונם של פרשנים אלו ל"הקל בדינו" של יפתח.
כעבור חודשיים חוזרת בת יפתח לביתה כפי שהבטיחה.
המחבר המקראי אינו מוסר פרטים מפורשים כיצד קיים יפתח את הנדר.
במחקר המקרא, יש הרואים בסיפור זה כסיפור אטיולוגי הבא להסביר את מנהג בנות ישראל לקונן על בת יפתח במשך ארבעה ימים.
בספר מהלך המאורות ובספר היובלים וכן בלוח השנה במגילות קומראן מוזכרים ארבעה ימים מיוחדים (אותות/זיכרון/פגועים) הניצבים בארבעת רבעי השנה.
לפי רבי דוד אבודרהם, בת יפתח נשחטה בתקופת טבת, היום הקצר בשנה.
במדרש זה מתואר ויכוח בין הבת לאביה, שבו היא מנסה לשכנע את אביה שלא יבצע את הנדר.
היא מצטטת את פסוקי התורה ובהם את נדר יעקב ושואלת באירוניה האם עלה בדעתו של יעקב להקריב קרבן מי משנים-עשר בניו.
חז"ל מותחים ביקורת חריפה על מעשהו של יפתח אשר ברור שאין לו כל תוקף, ועל פינחס שהיה בדורו ולא הפר את נדרו:
ב"קדמוניות המקרא", מדרש בתר מקראי קדום ששייך לספרות חיצונית, ומתוארך על ידי החוקרים למאה הראשונה לספירה, מופיע שמה של בת יפתח בטקסט הלטיני: סאילה.
יעל פלדמן, חוקרת יהדות וספרות השוואתית, משערת שזהו כנראה שיבוש של השם העברי: "שאילה"; מכיוון שדוברי יוונית אינם יכולים להגות את הצליל "ש", הפכה שאילה לסאילה.
דעה אחרת שהובעה בנושא היא, שקרוב לוודאי שהשם "סאילה" הוא המקורי, בהיותו קרוב לביטוי שהגיע מעקדת יצחק: "שה לעולה".
הקרבת קורבנות אדם במיתוסים קדומים
ספרות המקרא נאבקת בפולחן של קרבן אדם.
המקרא אף אוסר העלאת קרבן אדם ().
בסיפור עקדת יצחק בולטת התנגדותו של המחבר המקראי לקרבן אדם.
הספרות ההיסטוריוגרפית מותחת ביקורת על תושבי שומרון ומלכי יהודה שהעלו את בניהם לעולה.
בנבואות ירמיהו () ומיכה () נשמעת מחאה על מנהג זה.
מוטיב פרשת בת יפתח הוא מוטיב ספרותי אשר מופיע בתרבויות שונות.
מלך כרתים, אידומיניאוס, נדר בשעת סערה בים נדר לאל פוסידון, שאם ישוב לביתו בשלום וביטחון יעלה לעולה את מי שיפגוש בו לראשונה.
בנו שלו עולה לעולה לאחר שהוא יוצא לקראתו בהגיעו לנמל הבית.
הקרבת קורבנות אדם הייתה מנהג רווח בעולם הקדום, ולאבות שרצחו את בנותיהם יש תפקיד חשוב במיתוסים קדומים שונים.
פולחן המולך לדוגמה היה כרוך בהעברת בנים באש.
המחזה אגממנון של אייסכילוס מספר את סיפורה של איפיגניה, בתו הבכורה של אגממנון, שר הצבא היווני במלחמת טרויה.
אגממנון שומע מפי הנביא קלכס שהסיבה לעצירת רוחות השמים היא זעמה של האלה ארטמיס על אגממנון.
כדי לשכך את זעם האלה הוא מציע להקריב את איפיגניה.
עלילתו של המחזה איפיגניה באאוליס מאת אוריפידס שונה.
מנלאוס דורש את פיזור הצבא כדי למנוע את הקרבת אחייניתו.
האב אגממנון מעדיף את הקרבת בתו על פני מרידה.
ציירים רבים ציירו את בת יפתח, ובהם בנוונוטו די ג'ובני (בסביבות 1470) פטר קנדיד (בסביבות 1610), דירק ואן דלן (1633), ג'ון אוורט מיליי (1896), ואלכסנדר קבנל (1879).
הפסל שונסי איווס יצר, בשלהי שנות ה-60 של המאה ה-19 פסל של בת יפתח, ופסל של יפתח ובתו מאת אמיל וולף מוצב בחצר כנסייה בעיירה ארבך שבגרמניה.
מחזה מאת משה ניימאן הוצג בווינה בשנת 1805.
בשנת 1909 יצא בארצות הברית סרט ראינוע בשחור-לבן על דמותה של בת יפתח התנ"כית, בשם בת יפתח: טרגדיה תנ"כית .
בשנת 1934 הודפס המחזה 'בת יפתח' לד.
רייס, בסנט לואיס, ארצות הברית.
סיפורה של בת יפתח עומד בליבה של האורטוריה "יפתח" מאת ג'אקומו קריסימי וכן של אורטוריה בעלת שם זהה מאת גאורג פרידריך הנדל.
בישראל הלחין את סיפור בת יפתח התנ"כי המלחין אהרון חרל"פ.
כמו כן עמנואל זמיר כתב שני שירים על בת יפתח שהלחין אמיתי נאמן.
משוררים עבריים אחדים כתבו שירים על בת יפתח: אנדה עמיר-פינקרפלד, שאול טשרניחובסקי, יעקב פיכמן, יצחק שלו והרצל חקק.
גם שירו של נתן זך, "המוות בא אל סוס העץ מיכאל", כולל אזכור לפרשה זו.
בת מונטסומה הוא רומן הרפתקאות היסטורי שכתב הסופר סר הנרי ריידר הגרד.
הרקע ההיסטורי לרומן הוא כיבוש ממלכת האצטקים על ידי הצבא הספרדי בפיקודו של הרנאן קורטס בתחילת המאה ה-16.
תומאס וינגפילד, אנגלי, בן לאב אנגלי ולאם ספרדייה, מקדיש 18 שנה מחייו לרדיפה ונקמה בחואן דה גרסיה, רוצח אימו.
הוא מספר את עלילת הספר בגוף ראשון.
חואן דה גרסיה, לוחם ספרדי.
לאחר שרצח את אימו של תומאס וינגפילד שהובטחה לו אך ברחה לאנגליה, הוא מצטרף לצבא הכיבוש הספרדי במקסיקו, נפגש ומתעמת עם תומאס וינגפילד מספר פעמים עד למפגש הגורלי האחרון ליד לוע של הר געש.
אוטומי, בתו של המלך מונטסומה, מתאהבת ונישאת לתומס וינגפילד ויחדיו הם עוברים תקופות קשות, ילדם נרצח על ידי חואן דה גרסיה ולבסוף היא מתאבדת.
ריידר הגרד משלב בעלילת הרומן, דמויות היסטוריות ידועות:
ברנל דיאס , אחד ממפקדי הצבא הספרדי
בספר מתוארים עינויי האינקוויזיציה בספרד, העלאת קרבנות אדם על ידי הכהנים האצטקים ונפילת עיר הבירה טנוצ'טיטלאן שעל חורבותיה נבנתה מקסיקו סיטי.
הספר יצא לראשונה בעברית ב-1935 בתרגומו של מנחם זלמן וולפובסקי.
במשך הזמן הופיעו גם גרסאות מקוצרות.
ב-2011 הופיעה מהדורה מחודשת בתרגומה של דליה למדני.
תומאס וינגפילד הוא אציל בריטי צעיר, בן לאב אנגלי ואם ספרדייה.
הוא לומד רפואה ומתארס לחברתו לילי.
אביו של תומאס גר בצעירותו בספרד שם הכיר את לואיזה שהייתה מאורסת לחואן דה גרסיה אך דחתה כל פעם את החתונה כי לא אהבה אותו.
הם הצליחו לברוח לאנגליה אך דה גרסיה לא שכח זאת.
כעבור שנים הגיע לאנגליה, נפגש במקרה בוונגפילד שהצליח להתגבר עליו ולכבלו.
דה גרסיה הצליח להשתחרר, לחדור לביתו של וינגפילד ולהרוג את אימו.
וינגפילד מגיע לסביליה, מתיידד עם רופא מקומי ועובד כעוזרו.
יום אחד הוא מתבקש להכין רעל-המתת חסד לאשה מסוימת.
מסתבר שהיא הייתה נזירה שדה גרסיה הבטיח להינשא לה.
היא נכנסה ממנו להריון וכשהדבר התגלה היא נידונה על ידי האינקויזיציה להיקבר חיים עם תינוקה.
הרעל שהכין וינגפילד מנע מהם מוות אכזרי בחנק.
דה גרסיה נמלט בספינה לעבר היספניולה בקריביים.
וינגפילד עולה בנמל קדיס על ספינה המפליגה לכיוון זה.
ספינתו נטרפת בים והוא ניצול על ידי אנייה עליה נמצא דה גרסיה.
הוא מושלך כעבד למרתף האנייה.
בגלל פריצת מגפת דבר מחליט דה גרסיה להשליך את כל העבדים לים.
וינגפילד מוצא חבית ומצליח בעזרתה להגיע לחוף.
הוא מובל לעיר טבסקו במקסיקו.
הכהנים במקום עומדים להעלותו לקרבן אבל נערה בשם מריה מצליחה לשכנע אותם שייתכן שווינגפילד הוא אחד מצאצאי האל קֶצַל שהיה אדם לבן.
שמו של וינגפילד הגיעה לאוזני מונטסומה והוא שלח את אחיינו קואוטומוק בלווית יחידה גדולה של לוחמים, להביאו אליו.
בדרך מציל וינפילד את קואטומוק מצפרני פומה וקונה בכך את אמונו המלא.
וינגפילד מתקבל על ידי המלך מונטסומה בכבוד מלכים.
הוא מתמנה לאל אך מסתבר לו שבתום שנה הוא יועלה לקרבן.
הם משיאים לו ארבע כלות וביניהן אוטומי, בתו של מונטסומה, שבוחרת למות איתו על המזבח.
בינתיים מתקדמים הספרדים וכובשים את המקדש ברגע שהכהן עומד לנעוץ את סכינו בחזהו של וינגפילד ולעקור את ליבו.
וינגפילד ואוטומי בורחים לארמון מונטסומה שם מתמנה וינגפילד למפקד צבאי בכיר.
הוא משתתף בקרב "הלילה העצוב" בו נוחלים הספרדים אבדות כבדות.
וינגפילד משתתף גם בהטמנת אוצרו של מונטסומה.
לבסוף כובשים הספרדים את טנוצ'טיטלאן ווינגפילד, אוטומי וקואוטומוק נופלים בשבי הספרדים.
דה גרסיה מענה את וינגפילד וקואטומוק כדי שיגלו היכן הוטמן האוצר של מונטסומה.
בעזרת מריה, שהפכה לאהובתו של קורטס, הם מצליחים לברוח ולהגיע לעיר האורנים, שם גרו בני שבטה של אוטומי.
וינגפילד מקבל את הפיקוד על הצבא של אוטומי ומצליח להביס את הספרדים בדרכם אל העיר.
הספרדים נסוגים בעוד שוינגפילד מתמנה לשליט של עיר האורנים ביחד עם אוטומי.
עוברות ארבע עשרה שנים שבמהלכן נולדים להם שלושה ילדים, וכמו כן וינפילד מפסיק את המנהג של הקרבת קורבנות אדם.
הספרדים שבים ומתקיפים את עיר האורנים.
במהלך הקרב צופה וינגפילד בכהנים המקריבים שבויים ספרדים ומסביבם מחוללות ושרות הנשים ובראשן אוטומי.
הוא משחרר חלק מהשבויים ואומר לאוטומי "אל תקראי לי עוד בעלך".
וינגפילד ואוטומי נופלים בשבי הספרדים אך המפקד ברנל דיאס משחרר את וינגפילד כאות הכרה על שהציל את דיאס ב"לילה העצוב".
לווינגפילד נודע כי דה גרסיה היה בצבא הספרדים וכי הוא רצח את בנם של וינגפילד ושל אוטומי.
וינגפילד יוצא למרדף האחרון אחרי דה גרסיה והם נפגשים ליד לוע הר געש.
לאחר דו-קרב, נופל דה גרסיה ונעלם בלוע הפולט לבה ועשן.
וינגפילד חוזר למחנה ופוגש את אוטומי שמתאבדת בשתיית רעל בגלל מותם של בנה ושל משפחתה ובעיקר מפני שווינגפילד הפסיק לאהוב אותה.
וינגפילד חוזר לאנגליה, פוגש את אהובת נעוריו לילי, שחיכתה לו כל השנים ונושא אותה לאשה.
בת חן סבג (נולדה ב-24 באוגוסט 1984) היא שחקנית ותסריטאית ישראלית, זוכת שני פרסי האקדמיה הישראלית לקולנוע וטלוויזיה, המוכרת בעיקר בזכות סדרת הטלוויזיה בכיכובה, "מטומטמת", אותה גם יצרה וכתבה.
סבג נולדה וגדלה בעיר באר שבע.
אמה, ממוצא רומני, עובדת כמנהלת חשבונות, ואביה, ממוצא מרוקאי, שירת כאיש קבע בצה"ל וכיום משמש מנהל במשרד הבריאות.
בילדותה רקדה בלהקת מחול ואחר-כך למדה משחק.
בצבא שירתה סבג בתיאטרון צה"ל ולאחר 6 חודשים פרשה מהשירות.
למדה בבית צבי (2003–2007) וזכתה במלגות מטעם בנ"ץ כרמל, שרגא פרידמן, שמואל הירשפלד, מפעלי סנו, וקרן שרת אמריקה ישראל.
מייד בתום לימודיה בשנת 2007 החלה לשחק בתיאטרון המדיטק, ואחר-כך בתיאטראות נוספים.
בבית ליסין שיחקה סבג בהצגה "בראנז'ה", פרי עטו של בעז גאון, בבימויו של ניר ארז.
היא גילמה את דמותה של שירה, ילדה חכמה מאוד, המצויה בגיל ההתבגרות, שכלל אינה מעריכה את עצמה.
סבג זכתה בפרס השחקנית המבטיחה בפסטיבל "פותחים במה" של בית ליסין 2008 עבור תפקיד זה.
בבית ליסין שיחקה סבג גם בתפקיד מיכל ב"פועלת זרה", מאת רחל גיל, בבימויו של ארתור קוגן.
במדיטק שיחקה בהצגה "אמיל והבלשים", עיבוד של עידו ריקלין, לספרו של קסטנר, בבימויו של רפי ניב.
סבג שיחקה את פוני, בת-דודתו של אמיל, הילדה שמצטרפת לחבורת בלשים.
במדיטק שיחקה גם ב"נשים קטנות"; ב"קרשינדו ואני", על פי דבורה עומר, ב"אוזו ומוזו מכפר קאקארוזו", מאת אפרים סידון, וב"ציפור הנפש", על פי מיכל סנונית.
בתיאטרון אורנה פורת שיחקה בהצגה "הקסם של אורנה", מאת חגית רכבי ניקוליבסקי, בבימויו של רפי ניב, בתפקיד תותי.
ההצגה זכתה בתשעה פרסי אסיטז' להצגות ילדים ונוער.
סבג שיחקה ב"העולם על פי אלון", מאת אורלי ישועה שוורצברג, בבימויה של יעל טילמן, בתיאטרון השעה הישראלי.
היא מגלמת את יעל, שכנתו של אלון, הילד האוטיסט, שמתאכזרת אליו, אבל בסוף מקבלת אותו.
שיחקה החל מ-2009 בהצגה "רעב" מאת עידו בורנשטיין ושלמה פלסנר, בבימויו של פלסנר, שרצה מאז שנת 2004 בתיאטרון תמונע והופיעה למעלה מ-150 פעמים.
היא גילמה את דמותה של שירה, ילדה עם הפרעות אכילה.
אביה ואמה בהצגה הם שמעון מימרן ואסתי זקהיים והמדריך שלה הוא ניסו כאביה.
ב-2010 החלה לשחק בבית ליסין בהצגה "שיינדלה", מאת אמנון לוי ורמי דנון, בבימויו של דנון.
בת חן סבג מגלמת את דמותה של רוחל, נערה דתייה תמימה שזה עתה התחתנה.
ב-2012 החלה לשחק בהצגה "קרוב יותר", מאת פטריק מארבר, בבימויו של גיל אמיתי, שרצה בתיאטרון הספרייה.
ההצגה עוסקת במערכת יחסים, בגידות, אהבות ואכזבות ומטילה ספק באפשרותה של מונוגמיה בחיינו האינטרנטיים.
סבג מגלמת את החשפנית אליס.
ב-2012 שיחקה בסדרת הטלוויזיה "עניין של זמן" (סדרת ההמשך לסדרת הנוער באותו השם), בבימויו של רני סער, אשר שודרה בערוץ 2, רשת.
היא גילמה את דמותה של מאיה שפר, בתם המתבגרת של יואל (יואב צפיר) ושל שרון (שרון חזיז).
בשנת 2015 שיחקה בסרט הדרמה "שקופים" של מושון סלמונה.
ב-26 בספטמבר 2016 החל שידורה, ב-HOT3, של הסדרה "מטומטמת", אותה כתבה ובה היא גם משחקת בתפקיד הראשי.
על התסריט שכתבה וגם על משחקה בעונה הראשונה של הסדרה, זכתה סבג בפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה.
היא זכתה בפעם השנייה על משחקה בסדרה בפרס האקדמיה לטלוויזיה לשנת 2017.
השתתפה בשנת 2019 בתוכנית המציאות "טיול אחרי צבא" יחד עם ענת גורן.
ב-2023 לוהקה לסדרה "ילד רע" שיצאה לשידור ב-2024, שכתבו רון לשם, דניאל חן והגר בן-אשר המבוססת על חייו של חן עצמו בתפקיד קרן, מורה לדרמה בכלא נוער.
ב-2025 שיחקה בתפקיד הראשי בסדרה "הורסת", אותה גם יצרה.
ביולי 2017 סבג יצאה מהארון וחשפה כי היא בזוגיות עם השחקנית והקומיקאית אורנה בנאי, ובמאי 2019 הן נפרדו.
בדצמבר 2025 התפרסה ברשתות החברתיות תמונה של סבג עם הזמר והראפר דודו פארוק, שבהמשך אישר כי הם בזוגיות.
שנה כותר תפקיד הערות 2014 שקופים נופר
שנה כותר תפקיד הערות 2012 עניין של זמן מאיה שפר 2014 סברי מרנןיפתאורחת 2016–2019 מטומטמת שירי אזוגי יוצרת ותסריטאית 2019 טיול אחרי צבא (תוכנית מציאות)עצמה2024ילד רעקרן, מורה לדרמה2025הורסתאבישג קוסמהיוצרת ותסריטאית
הצגה מחזאי במאי תפקיד מידע נוסף הקסם של אורנה חגית רכבי ניקוליבסקי רפי ניב תותי ההצגה זכתה ב-9 פרסים בטקס פרסי הילדים והנוער: לבימוי, למחזה, לשחקנית הראשית, לשחקן המשנה, לשחקנית המשנה, לתאורה, לעיצוב הבמה ולהלחנה בטקס פרסי הבמה אסיטז' 2010/11 לילדים ונוער
בתיאטרון השעה הישראלי - עמותה לקידום תיאטרון
הצגה מחזאי במאי תפקיד מידע נוסף העולם על פי אלון אורלי ישועה שוורצברג יעל טילמן יעל ההצגה זכתה בפרס לשחקנית הראשית, לשחקן הראשי ולמחזאית בטקס פרסי הבמה אסיטז' 2010/11 לילדים ונוער
הצגה מחזאי במאי תפקיד מידע נוסף בראנז'ה בעז גאון ניר ארז שירה בת חן סבג זכתה בפרס השחקנית המבטיחה בפסטיבל פותחים במה של בית ליסין 2008 עבור התפקיד פועלת זרה רחל גיל ארתור קוגן מיכל שיינדלה אמנון לוי ורמי דנון רמי דנון רוחל
הצגה מחזאי במאי תפקיד קרוב יותר פטריק מארבר גיל אמיתי אליס
הצגה מחזאי במאי תפקיד רעב עידו בורנשטיין ושלמה פלסנר שלמה פלסנר שירה
הצגה מחזאי במאי תפקיד קיץ אחרון ג'יין צ'יימברס איה שבא דונה
שנה יצירה ארגון קטגוריה תוצאהסימוכין2017 מטומטמת האקדמיה הישראלית לטלוויזיה השחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה, דרמה יומית תסריט בסדרת דרמה, דרמה יומית 2018מטומטמתהאקדמיה הישראלית לטלוויזיההשחקנית הטובה ביותר בסדרת דרמה, דרמה יומית
בת יפתח: טרגדיה תנ"כית , הוא סרט ראינוע אמריקאי בשחור-לבן משנת 1909.
הסרט, בכיכובה של השחקנית והשחיינית אנט קלרמן (בשמה המלא: Annette Marie Sarah Kellerman; 1886-1975), נכתב על ידי מדיסון סי.
בת הנשיא הוא סרט קולנוע משנת 2004 בבימויו של פורסט ויטאקר.
הסרט העוקב אחר התבגרותה של סם (סמנת'ה) מקנזי שאותה מגלמת קייטי הולמס.
במשך כל הסרט חוזר הרעיון של ילדה מיוחדת שמושכת תשומת לב ופרסום שכל רצונה הוא להיות ילדה רגילה.
סם מקנזי היא הבת של נשיא ארצות הברית, אבא שלא כל כך משחרר אותה לדרכה כשאר המתבגרות.
היא ואביה אוהבים לרקוד ולאכול עוגה יחד בשעות הקטנות של הלילה וזה בשבילה הבילוי העיקרי עם אבא.
כמו כל נערה אחרת בגילה גם היא אוהבת מסיבות פרועות, פיצה ובעיקר חופש.
מה שלכאורה סותר את הערכים שהיא כבת הנשיא מחויבת לייצג.
יש לה חברה חדשה לחדר שעצם הווייתה נוגדת את כל הערכים והחינוך המוקפד שספגה בביתה עד עתה.
לסם יש תמיד לפחות ארבעה מאבטחים אישיים שצמודים אלייה תמיד וזה מפריע לה בחיי היום יום, לאחר התחננות מצידה אביה הסכים להוריד את השמירה כך שישמרו עליה רק 2 מאבטחים אישיים.
במקביל מתחיל רומן בין סם לג'יימס הם מתקרבים יותר ויותר עד שבשעה שסם נמצאת בסכנה ג'יימס מתגלה כמאבטח שלישי שלה שהתחבר איתה בהוראת אביה כדי להגן עליה מקרוב בכל אשר תפנה.
סם מרגישה נבגדת ובמקביל ג'יימס מפוטר מעבודתו.
סם מבינה שג'יימס באמת אהב אותה וחוזרת אליו בסוף הסרט.
באתר Rotten Tomatoes קיבל הסרט 8% ביקורות חיוביות מתוך 86 ביקורות, ודירוג ממוצע של 3.8/10.
בהארץ ביקרו את הסרט .
"בַּת הָרַב וְאִמָהּ" היא בלדה עברית, שנכתבה על ידי שאול טשרניחובסקי וראתה אור ב-1942. זוהי השנייה משבע בלדות במחזור "ב", שנכתבו בידי המשורר בעיצומה של מלחמת העולם השנייה והשואה.
היצירה פורסמה לראשונה בעיתון "הארץ" ב-8 במאי 1942, ולאחר מכן הופיעה בקובץ שיריו של טשרניחובסקי "כוכבי שמים רחוקים" (תש"ד 1944).
הבלדה בנויה מדיאלוג בין בת הרב המחוזרת על ידי אביר העומד בצל מחוץ לביתם, לבין אימה.
הבת מצטטת את דברי האביר על עמה - "אָרוּר עַמִּי מֵאֵל,
בָּעוֹלָם הַזֶּה, בָּעוֹלָם הַבָּא, חֶלְאַת יוֹשְׁבֵי תֵבֵל." דבריו מזכירים את התעמולה הנאצית האנטישמית.
הבת מוחמאת מחיזוריו של האביר, מדבריו על אהבתו אליה, ומהבטחתו למתנות יקרות שיעניק לה.
מאידך היא אינה מתחננת בפני אמה לאפשר לה את הזוגיות שנוצרה ביניהם.
מנגד אשת הרב מזועזעת מהסיטואציה.
היא מסבירה לבת שהדבר לא ייתכן כיוון שהיא בת עשרים דורות של רבנים.
האביר שייך לדת שעל מייסדה נאמר "אָרוּר הָאִישׁ
על חיזורי האביר אומרת האם - "אוֹי לִי, וְלָךְ אֲבוֹי!
סָגַר עָלֵינוּ הַמָּצוֹר", האם לא מאמינה להבטחות לתכשיטים יקרים והיא, כאישה ריאליסטית, רואה בדבר סכנת מוות "כי ישרפוך באש".
בנוסף, בלדה עוסקת בחוויה משמעותית של גיבורי הסיפור.
מקומה של הבלדה ביצירת טשרניחובסקי
הבלדה "בת הרב ואמה" פורסמה לראשונה בעיתון "הארץ" ב-8 במאי 1942.
הבלדה "בת הרב ואמה" היא השנייה במחרוזת של שבעה בלדות הנקראות "בלדות ורמייזא".
כולן נכתבו בידי המשורר בעיצומה של השואה בשנת 1942. אף על פי שהן מתארות לכאורה את האירועים בעיר וורמייזא בימי הביניים, בה נעשו פרעות בידי הצלבנים בשנת תתנ"ו (1096) ובמאה ה-14 עקב מגפת הדבר השחור, יש בהן רמז עבה לשואת יהודי אירופה, שמאורעותיה ומוראותיה הגיעו כבר באותו זמן לארץ ישראל.
השיר השלישי במחרוזת הבלדות, העוקב לבלדה "בת הרב ואמה" הוא "בתו היפה של הרב".
כאן כבר מתואר גורלה של בת הרב היפה שהאבירים חושקים בה.
בשיר מוקדם (מ-1924) מתאר המשורר גם את גורל בת הרב.
בשיר – "בת הרב" מנסה מנהיג של הקוזאקים (כנראה בגזירות ת"ח ת"ט) לשכנע את בת הרב להתנצר ולשאת אותה לאשה.
שם בת הרב מבקשת ממנו לירות בה כדור, באמתלה שבלחש כלשהו היא מסוגלת לעצור את הכדור.
זמן קצר אחר פרסומו הולחן השיר בידי נחום נרדי, וזכה להצלחה רבה בקרב הקהל.
הראשונה ששרה אותו הייתה שושנה דמארי בהופעתה בקונצרט מיצירות נרדי ובליוויוֹ בפסנתר בחודש אוגוסט (1942).
המשורר שאול טשרניחובסקי שנכח בקונצרט, הביע את התפעלותו מכך שחודשים ספורים לאחר שפרסם לראשונה את השיר הוא כבר הולחן על ידי נרדי וכבר הושמע על הבמה.
ב-1947 שרה אותו דמארי שוב בפסטיבל הנוער בפראג, וזכתה לשבחים רבים.
טשרניחובסקי נפטר באוקטובר 1943. חודש לפני מותו, זכה לשמוע אותו מפיה של שרה יערי, שהקליטה אותו על תקליט מסחרי.
השיר בלחנו של נחום נרדי זכה לביצועים גם של אסתר גמליאלית, רבקה רז, שולי נתן, עדנה גורן, צילה דגן ועוד.
לחן נוסף נכתב על ידי שמוליק קראוס ושמעון שגיא, והוא הושר בפי ג'וזי כץ.
שירי עבודה ומולדת: קובץ לשירה בציבור, חלק שני, עמ' 32, הוצאת המרכז לתרבות והסברה, 1947.
סמבורסקי (עורכים), ספר שירים ומנגינות: לבית הספר ולעם, עמ' 67, קרית ספר, 1947.
נחום נרדי, ממבחר שירי ישראל: שירי עם, שירי מולדת, עמ' 26, בהוצאת המחבר, 1969.
בת השוטר היא סדרת מתח לנוער שנוצרה על ידי ליעד שהם ודנה שץ עם מיכל קופר קרן.
הסדרה מספרת על דנה (ליאנה עיון), תלמידת תיכון ברמת גן שהייתה עדה לרצח של אב הבית בבית ספרה, והועברה לתוכנית להגנת עדים שבמסגרתה עברה לגור בבית חרדי בבני ברק.
הסדרה משודרת משנת 2020 בערוץ TeenNick למנויי Yes.
הסדרה מגוללת את סיפורה של דנה, תלמידת תיכון חילוני ברמת גן, שהייתה עדה לרצח בבית ספרה.
המשטרה מחליטה להעביר את דנה לתוכנית להגנת עדים שבמסגרתה היא עוברת לבית חרדי בבני ברק.
הסדרה עוסקת בהבדלים בין ערים כל כך קרובות אך כל כך שונות כמו רמת גן ובני ברק וכמו כן על הבדלים בין חילונים לחרדים.
העונה מתחילה ביום חתונתם של חני ודניאל, אך לפתע דנה מבחינה שדניאל נעלם.
כולם מתחילים לחפש אותו, ולאחר חיפושים רבים הצדדים מבטלים את החתונה.
במקביל, ברמת גן, אדם מביים וכותב הצגה חדשה "הברווזון המכוער", אך בגרסת סיפור חייו של אליהו.
חני ודנה מחפשות את דניאל במשך העונה.
אליהו לא רוצה שיביימו עליו את ההצגה ופורש ממנה לאחר שבל מייעצת לו לפרוש.
דנה מתחילה מערכת יחסים מורכבת עם פושע מחברי כת הצדיקים, שלומי, ומרגישה בסתר ליבה שהיא בעצם בוגדת באיתי.
בסוף העונה האדמו"ר נעצר וכך גם בנו שלומי, בל מקבלת את תפקיד הברווזון במקום אליהו (לאחר שהתפייסה עם אדם), וחני ודניאל מתחתנים.
בסוף העונה דנה מגלה שהאדמו"ר רצח את אביה עמית.
העונה מתחילה כשחני מתראיינת לסמינר בנות חיל.
לאחר הראיון, חני מגיעה לתחנת האוטובוס ששם חיה ברכה מבקשת ממנה להגיד לאיזה בחור שזה לא מה שהוא חושב, באותו ערב פורצת שריפה במרתף הסמינר וכשחני מבינה שזה פשע ולא תאונה, היא פונה לאמירה ארגמן וזאת מגייסת אותה לעבוד כחוקרת סמויה בסמינר.
אמירה תופסת את יהודה מייזלר כשהוא בורח מחדרה של חיה ברכה ומתגלה לבסוף שהוא הארוס שלה.
חני מוצאת טלפון חכם עם תמונות של חיה ברכה בלבוש לא צנוע ואז מגלה שיפה, התאומות ורחלי מקיימות לפני האירוסין טקס מחילת חטאים במרתף בלבוש לא צנוע ויפה מצלמת כל אחת מהבנות.
התמונות נשלחות לארוס של הכלה מה שגורם לביטול האירוסין.
הבנות מבינות שחני עובדת עם המשטרה ומחליטות להעליל עליה שהיא מלמדת כפירה ולכן היא מסולקת מהסמינר.
דבורי נפגשת עם דויד ישראל ולפני האירוסין הולכת לתרום לגמ"ח של הסמינר, יפה משכנעת אותה ללבוש שמלה קצרה ולהצטלם.
דנה מגלה שאמירה הסתירה ממנה מכתבים ששלח לה שלומי מהכלא ולכן חוזרת אליו לאחר ששוחרר אך נפרדת ממנו שוב, כשהיא מגלה שגנב כספת מהשדכן וסרמן.
שלומי מוצא בכספת תמונה של דבורי עם השמלה אותה צילמה יפה, הוא מביא את התמונה לדנה שמביאה אותה לחני, והם מונעים מדויד לראות את התמונה.
בתיכון לאומנויות מגיע אלכס בוגר התיכון ומציע להם לבוא למסגרת להכנה לצבא בשם "דיסטאנס", הם מצטרפים לתוכנית, שבמהלכה דילן נפרדת מאיתי, לאחר שהיא חושבת שיש לו רומן עם בל.
בהמשך איתי מנסה לנשק את בל אך היא דוחה אותו.
דנה ארגמן/רחל/אביגיל הכט (ליאנה עיון) – כוכבת הסדרה, הייתה עדה לרצח של אב הבית בפרק הראשון של העונה הראשונה.
בעקבות כך המשטרה מפעילה תוכנית להגנת עדים, ושולחת את דנה למשפחה חרדית בלב בני ברק, והיא משתדלת בזמן שהותה שם להבין את אורח חייהם ואת תפיסת העולם השונה משלה.
במהלך שהותה בבית הרב היא חיה אצלם בזהות בדויה בשם "רחל".
במהרה היא מתיידדת עם חני, בתו הבכורה של הרב רבינוביץ', איתה היא מתייעצת רבות ופותחת ליבה בפניה בעת מצבה המורכב מבחינה רגשית, ללא אמא בלב עיר לא מוכרת, בעת הצורך להסתתר מרוצח, ובנוסף חוקרות השתיים מי הוא הרוצח, בסוף העונה הראשונה נהיית בת זוגו של איתי, חבר ילדותה.
בעונה השנייה היא עוזרת לחני לחקור את ההעלמות של דניאל, מכירה את שלומי ומתחילה להתאהב בו.
כשאיתי ראה במצלמות שהתנשקה עם שלומי הם נפרדים.
גילתה את האמת על שלומי ונהיית בת הזוג שלו.
בעונה השלישית יש לה סיוטים והיא נכנסת להתקפי חרדה בעקבות מה שעברה.
היא נפרדת משלומי עקב השקרים והגניבות שלו, ולקראת סוף העונה הם חוזרים.
איתי בן חיים/חזקי הכט (רועי רשף) – תלמיד במגמת תיאטרון, חבר השלישייה עם דנה ואדם.
היה חבר של שחר, אך התאהב בדנה והיא בו והם הפכו לזוג, בעונה השנייה הוריו טסים לחול, והוא נשאר לגור עם דנה.
הוא נפרד ממנה אחרי שראה במצלמות שהתנשקה עם שלומי.
מתחזה בעונות 1 ו-2 לבחור חרדי בשם חזקי הכט, אח של אביגיל ופסי (דנה ואדם בדמות של חרדים).
חוזר אל שחר בסוף עונה 2. בעונה השלישית נהפך לבן זוגה של דילן, ולאחר שהיא נפרדת ממנו הוא מנשק את בל.
שחר אלוש/פייגי (עומר נודלמן) (עונות 1–2) – חברה של איתי לשעבר.
נבחרת לתפקיד ראשי בהצגה לאחר עזיבתה של דנה.
מתאהבת באליהו ונהיית בת זוגו, בעונה השנייה השניים נפרדים.
חוזרת אל איתי בסוף עונה 2. בעונה השלישית נאמר שהיא ואיתי נפרדו.
אדם אוחיון/פסי הכט (רועי רביב) – בשלישייה עם איתי ודנה.
אחרי הרצח הופך להיות הבמאי של ההצגה במגמה.
עוזר לאיתי ודנה לפענח את הרצח.
בעונה השנייה מתחפש לחרדי בשם פסי, בחור חרדי ואח של אביגיל וחזקי (דנה ואיתי בדמות חרדים) ונכנס למקווה של ה'צדיקים' כדי להכניס מכשיר מעקב לפלאפון של מאיר אשקלון.
במהלך העונה השלישית נדלק על המדריך הצבאי אלכס אך בעקבות תפקידו נדחה על ידו.
אליהו לרר/עמית רבינוביץ' (מנור חקק) (עונות 1–2) – הבן של הרבנית.
אחיהן החורג של חני ודבורי.
הולך בסתר למגמת התיאטרון של דנה בו נבחר לשחק תפקיד הראשי במחזמר "סיפור הפרברים" את טוני.
מאוהב בשחר ונהיה בן זוגה.
מגלה את האמת על אימו שרצחה את אדמונד.
בסוף העונה הוא נחטף על ידי הרבנית והשתחרר על ידי רונן, בעונה השנייה נפרד משחר ומתאהב בבל.
בעונה השלישית נאמר שעבר לברוקלין לגור עם אבא שלו.
דבורי רבינוביץ' ישרואל (הילה הרוש) – הבת של הרב ואחותה של חני.
מאוהבת בדויד ישרואל ורוצה להתארס איתו, ומנסה להרוס את השידוך בין דוד לחני.
לאחר מכן היא מגלה את אישיותו האמיתית של דוד ושאין תלמוד תורה בלי דרך ארץ.
חני צוקר (רבינוביץ') (מור סרוסי) – הבת הבכורה של הרב רבינוביץ ואחותה של דבורי, מאוהבת בדניאל, ומשודכת על ידי הרב רבינוביץ, אביה לדויד "העילוי" של הישיבה.
נהפכת לבת זוגו של דניאל בסוף העונה ובעונה השנייה עומדת להתחתן איתו אך הוא נעלם.
במהלך העונה מחפשת אותו ובסוף העונה השנייה מתחתנת עם דניאל.
בעונה השלישית מלמדת בסמינר בנות חיל וחוקרת את השריפה.
דניאל צוקר (עידו אליאלי) – עובד במאפיית עדן.
מאוהב בחני, הופלל על ידי דוד בגניבה שלא עשה.
בקש לרחם על דוד שלא יוציאו אותו מהישיבה, ולהקל עליו את העונש בהשעיה למספר ימים.
נהפך לבן זוגה של חני בסוף העונה ובעונה השנייה עומד להתחתן איתה אך נעלם ובהמשך נורה בראשו על ידי מאיר אשקלון.
בעונה השלישית התקבל לכוילל בעזרתה של אמירה.
דויד-ישרואל לייבה (יואב רוזנברג) – תלמיד עילוי שלומד בישיבה.
רוצה להתחתן עם חני מפני שהוא רוצה לעצמו ייחוס משפחתי כמו של הרב רבינוביץ', ולא כמו המשפחה הפשוטה שממנה בא, בסופו של דבר גם מתאהב בחני, ומפליל את דניאל בגניבה.
בעונה השנייה עוזר לחני לאחר שמאיר אשקלון הרביץ לו בשביל מידע.
בעונה השלישית נפגש עם דבורי כחלק משידוך ואף מתארס לדבורי.
שלומי צדיקוב/שלומי יוסף שם טוב (יהודה בוחבוט) (עונה 2–3) – בעונה השנייה היה חבר בכת ה'צדיקים', חבר בצוות עם מאיר אשקלון.
מתחבר לדנה בתחילה כדי לגנוב ממנה את מחזיק המפתחות שדניאל נתן לה לתת לחני, ובהמשך מתאהב בה.
קרוע בין משפחתו לבין אהבתו, מתנשק עם דנה, מרגיש רע על זה שהוא משקר לה.
בסוף העונה נהיה בן זוגה אבל נכנס לכלא.
בעונה השלישית השתחרר מהכלא בשחרור מוקדם והחל לעבוד בשטיפת מכוניות.
לאחר שפיטרו אותו מהעבודה עבר לגור עם השותף שלו מהכלא בוילת ענק מפוארת, וחוזר לפשע.
דנה נפרדת ממנו עקב השקרים והגניבות שלו, ולקראת סוף העונה שלומי מצטרף לחקירות של חני ודנה ופועל יחד איתן וחוזר שוב לדנה.
בל מון-לייט/יהודית זוסמן (אלכס זילברג) (עונה 2–3) – נערה צינית מאוד.
טובה מאוד בלימודים ומוכרת עבודות.
שמה הקודם הוא יהודית זוסמן, בת למשפחה חרדית, ברחה מהבית, שינתה את שמה לבל מון-לייט ויצאה בשאלה.
תלמידה חדשה, בת זוגו של אליהו.
אריה צוקר (ישי ללוש) (עונה 2) – אחיו של דניאל.
עוזר ל'צדיקים' להגיע אל ברכת הכלה.
עבד בקונדיטורית 'הקונדיטוריה של חני'.
דילן (כרמל זורע) (עונה 3) – הייתה בת זוגו של איתי בתחילת עונה 3, זמרת מוכשרת.
מתן אשכנזי (איתמר קליגר) (עונה 3) – תלמיד מגמת תיאטרון.
אמירה ארגמן (טלי שרון) – אלמנה מעמית.
בת הזוג לשעבר של יפתח.
בעונה השנייה הופכת לשוטרת סמויה כדי לתפוס את האדמו"ר (הרוצח של בעלה).
ובעונה השלישית פותחת חקירה גדולה נוספת יחד עם חני בנושא השריפה בסמינר "בנות חיל".
עמית ארגמן (לירון לבו) – בעלה של אמירה ואביה של דנה.
נרצח כשנה לפני ההתרחשיות בסדרה, מתגלה שהאדמור רצח אותו.
תמר בנימין (נצנת מקונן) (עונה 1) – חוקרת במשטרה.
מסיעה את דנה לתוכנית להגנת עדים.
חברה טובה של יפתח ואמירה.
משתפת פעולה עם ליאור לאחר שהוא מאיים לפגוע באחיה.
בסוף העונה הראשונה גילתה ליפתח ואמירה את שיתוף הפעולה שלה עם ליאור בלית ברירה.
גלי (עדי גילת) (עונות 2–3) – שוטרת וחברה של אמירה.
הופכת לקצינת המבחן של שלומי.
יורם כנפו (בן דרורי) (עונה 3) – שוטר שעובד לצידה של אמירה.
יוסי בנימיני (יוסי טולדו) (עונה 3) – מפקד תחנת המשטרה ברמת גן בה עובדים אמירה וכנפו.
רחלי שמעוני (ליאור אמירה) (עונה 3) – אחת מתלמידותיה של חני בסמינר.
מה"שלושים אחוזיות"- החלקים העניים של בני ברק.
חברתה הטובה של חיה ברכה, אך רוצה להיות הסולנית במקומה.
מתארסת, אך החתן מבטל את השידוך לאחר שקיבל תמונה של רחלי בבגדים לא צנועים.
יפה סלונים (עדי שרון) (עונה 3) – אחת מתלמידותיה של חני בסמינר.
בתו המיוחסת של עורך דין מוכר בבני ברק.
נפגשת עם החתן של חיה ברכה לאחר התאונה.
נעצרת על ידי אמירה ואביה משחרר אותה באיומים.
היא זאת שצילמה את התמונות של בנות הסמינר במסיבות באירוסין.
בסוף הצטרפה לחני ודנה ועזרה להן לתפוס את הדסה.
רייזי (נועה כרמי) (עונה 3) – אחת מתלמידותיה של חני בסמינר.
בת של קצב שתרם סכום נכבד לסמינר כדי שיקבל את בנותיו.
פייגי (מיקה רייס) (עונה 3) – אחת מתלמידותיה של חני בסמינר.
חיה ברכה גבאי (גאיה ענבר) (עונה 3) – חברתה הטובה של רחלי.
חלק מה"שלושים אחוזיות"- החלקים העניים של בני ברק.
נפצעת קשה בשריפה בתחילת עונה 3. נמצאת בבית חולים.
רונן (אשכנזי) איינשטיין (עוז זהבי) (עונה 1) – המורה של מגמת תיאטרון.
שינה את שם משפחתו כדי שלא יהיה עליו שם רע.
אח שלו ליאור משחרר אותו ממעצר.
חוזר להיות בקשר עם ליאור אחרי 15 שנה.
הוא עבד עם דנה ונעצר.
בסוף העונה כולם היו בטוחים שרונן הוא הרוצח אך הוא לא, ובנוסף כששוחרר התחיל לעזור לדנה ולשתף איתה פעולה במציאת הרוצח.
הרב יצחק רבינוביץ' (מוריס כהן) (עונות 1–2) – אב המשפחה החרדית שאליה נכנסת דנה בתור "רחל".
בעלה של מרים ואביהם של חני ודבורי.
נחשד בהמשך כזייפן המטבעות וכרוצח ומשוחרר מהכלא בסוף העונה הראשונה.
בסוף העונה השנייה טס לארצות הברית, מסיבות אלה לא היה נוכח בעונה השלישית.
לאה פרומן (מאיה מדג'ר) (עונה 1) – מנהלת חנות בגדים.
בזכותה הרב שוחרר מהכלא לאחר שהעידה כי עזר לה לטפל בבנה החולה במחלת נפש.
יוסף בלפור/מיכה רבינוביץ' (רותם קינן) – מנהל בית ספר התיכון בו לומדת דנה.
נעמי (רוני מרון קליין) (עונה 2) – הכלה החדשה של דניאל.
גל איינשטיין (תומר טליאס) (עונה 1) – בנו של ליאור איינשטיין, נמצא בריב עם אביו מהסיבה שאבא שלו ניסה לשחד את שופט התחרות בה גל השתתף.
גיא (ניב רז) (עונה 1) - מאמן שחייה של הנבחרת ברמת גן.
אביבה בן חיים (ליאת פישמן לני) (עונה 2) – אימו של איתי.
ליאל (נופר בוקר) (עונה 1) – מלהקת מפורסמת לסרטים, סדרות ופרסומות.
בת הזוג של אבא של שחר ואמה החורגת של שחר.
יחיאל (אורי זעירא) (עונה 1–2) – חברו של דניאל מהמאפייה ובעלי מאפיית עדן.
אדמונד גודמן (ויטלי ווסקובויניקוב) (עונה 1) – היה שרת בית הספר, חברו של רונן מהתיכון.
הלווה לרונן 30 אלף ש"ח, ולרונן לא היה איך להחזיר לו את הכסף.
ראה את הרבנית מזייפת מטבעות בסדנה לאומניות של בית הספר, הוא ניסה להתקשר למשטרה אך נרצח על ידי הרבנית כמה שניות לפני.
יוסק'ה (רועי הסל) (עונה 1) – בעל חנות למכשירים לא כשרים בבני ברק, משכיר לאליהו טאבלט פעם בשבוע כדי שאליהו יוכל ללמוד משחק.
הרב ליפשיץ (אברהם שלום לוי) (עונה 1) – רב בישיבה של הרב רבינוביץ'.
אלכס (און רפאלי) (עונה 3) – המדריך הצבאי של דנה, איתי, אדם, בל ודילן.
ג'ימי (אלעד תורג'מן) (עונה 3) – עבריין קטן.
היה שותף לתאו של שלומי.
יהודה מייזלר (אורי מחרז) (עונה 3) – ארוסה של חיה ברכה.
טוען שהוריו לוחצים עליו לשכוח מחיה ברכה (בטענה שהיא לא תתעורר- אחרי השרפה) ולהתחיל שידוך עם מישהי אחרת.
אפרים (לידור אדמוני) (עונה 3) – ארוסה של רחלי.
ביטל את החתונה איתה לאחר שקיבל את התמונה שלה בבגד לא צנוע.
יצחק סלונים (יגאל זקס) (עונה 3) – אביה של יפה.
ליאור איינשטיין (מתי אטלס) (עונה 1) – אבא של גל ואחיו הגדול של רונן.
עוזר לרונן להשתחרר מהכלא ומנסה להרוג את דנה.
סול סטיוארט/אבי (אוראל איזיקל) (עונה 1) – עובד של ליאור בעולם התחתון.
הופך לשרת בתיכון של דנה בשם אבי, במטרה לרגל אחרי איתי ואדם בחיפושים אחר דנה.
יפתח חלוץ (ליאור אשכנזי) (עונה 1) – שוטר.
בן הזוג של אמירה ואב חורג של דנה.
חוקר ביחד עם אמירה על תיק הרצח של אדמונד ורוצה למצוא את רונן.
בהמשך מתברר שהוא עצמו קשור לרצח יותר מרונן.
ואף עזר לרצח של אדמונד.
בסוף העונה הרבנית מרעילה אותו והוא נשלח לבית חולים אך לא ידוע מה קרה לו אחר כך.
הרבנית מרים לרר (נטע גרטי) (עונה 1) – אשתו של הרב רבינוביץ', ואמא של אליהו.
התחזתה לעורכת הדין של יפתח.
היא הרוצחת של אדמונד ומי שזייפה את המטבעות העתיקים.
בסוף העונה היא נתפסת ונכנסת לכלא.
האדמו"ר חיים צדיקוב (שמוליק כהן) (עונה 2) – מנהיג כת 'הצדיקים'.
רצח את עמית וניסה לרצוח את דנה.
מאיר אשקלון (עידן מי-רון) (עונה 2) – חבר טוב של שלומי, הסתכסך איתו פעמים רבות בעקבות ההתאהבות של שלומי בדנה.
חלק מארגון פשע בשם הצדיקים ועובד בשביל האדמו"ר במרדף מלוכלך אחר דנה על מנת לקחת ממנה את ברכת הכלה המסתורית המיועדת לחני שנתן לה דניאל.
שאול זיצנר (אסף גולדשטיין) (עונה 1) – שוטר.
מתחזה לחרדי ביחד עם יובל כדי להשיג מטבעות מזויפים.
יובל/רבקה זיצנר (שרון גולן) (עונה 1) – שוטרת.
מתחזה לחרדייה ביחד עם שאול כדי להשיג מטבעות מזויפים.
אסתר שלזינגר (לירון וייסמן) (עונה 3) – אחותה התאומה של הדסה ומנהלת איתה את סמינר "בנות חיל".
היא בתפקיד המנהלת הזמנית (לאחר שאביה- המנהל נפטר).
בפרק האחרון נחשף שהיא האישה שתקפה את חיה ברכה ולכדה אותה במרתף בזמן שריפה וניסתה לרצוח אותה.
הדסה שלזינגר (נטע פלוטניק) (עונה 3) – אחותה התאומה של אסתר ומנהלת איתה את סמינר "בנות חיל".
היא בתפקיד סגן המנהלת הזמנית (לאחר שאביה- המנהל נפטר).
שותפה לפשע עם הרב וסרמן.
הרב מנחם וסרמן (שראל פיטרמן) (עונה 3) – השדכן של דבורי ודוויד, מנהל "וסרמן שידוכים".
הפיץ תמונות של בנות הסמינר לבושות בלבוש חילוני וחשוף, כלא את חני, דנה ושלומי במקפיא שעות רבות בפרקים האחרונים של העונה השלישית.
עזרא (אסף פרי) (עונה 3) – עוזרו של הרב וסרמן ב"וסרמן שידוכים", ושותף לפשע עם הרב וסרמן.
ב-31 במאי 2020 פורסם שעומר נודלמן וליאנה עיון לוהקו לסדרה.
ב-3 ביוני 2020 פורסם שגם עוז זהבי לוהק לסדרה, וב-4 ביוני 2020 פורסם שהשחקן ליאור אשכנזי לוהק לסדרה ויביים חלק מפרקי הסדרה.
הסדרה צולמה בחודשים יולי עד ספטמבר 2020 במשך של תקופה חודשיים וחצי.
בתחילה הסדרה יועדה לשידור בערוץ KIDZ והופקה גם על ידי חברת "סלוצקי אפיקי תקשורת" המפעילה את ערוץ KIDZ.
לאחר צפייה בסדרה הוחלט שהסדרה לא מתאימה לקהל הצופים של ערוץ KIDZ ומתאימה לקהל הנוער הבוגר ובעקבות כך הסדרה הועברה לשידור בערוץ TeenNick, ערוץ שקהל הצופים שלו בעיקר הוא נוער.
ב-22 בדצמבר 2020 נחשף בראיון של רום פלד ל"פרוגי" כי בעונה הראשונה לסדרה היה מתוכנן רומן להט"בי בין שתיים מהדמויות המרכזיות בסדרה.
ב-19 באפריל 2021 פורסם כי הסדרה צפויה להתחדש לעונה שנייה שעתידה לעלות בשנת 2022.
ב-13 בנובמבר 2022 פורסם כי הסדרה תחודש לעונה שלישית, העונה עלתה בתחילת 2024.
בת ים השווה מיליון דולר הוא סרט ביוגרפי מוזיקלי אמריקאי משנת 1952, בבימויו של מרווין לרוי, עם אסתר ויליאמס, ויקטור מצ'ור ווולטר פידג'ן בתפקידים הראשיים.
התסריט מבוסס בחלקו על הביוגרפיה של השחיינית האוסטרלית אנט קלרמן.
המוזיקה נכתבה על ידי אדולף דויטש והכוריאוגרפיה היא של באזבי ברקלי והצילומים של ג'ורג' פולסי שהיה מועמד לפרס אוסקר לצילום הטוב ביותר-צבע.
זה סרטה המפורסם והמצליח ביותר של אסתר ויליאמס והיא מדגימה בו את כישוריה בשחייה, קפיצה למים ושחייה צורנית.
היא הייתה מועמדת ל"פרס במבי" לשחקנית הטובה ביותר.
גם את האוטוביוגרפיה שלה היא קראה בשם זה (1999).
אנט קלרמן (אסתר ויליאמס), ילדה בת 10 ליד סידני בניו סאות' ויילס, אוסטרליה.
אביה פרדי (וולטר פידג'ן) הוא מנהל קונסרבטוריון בביתם.
אנט נזקקת למכשירים ברגליה החלשות לאחר פוליו והיא "בורחת" מדי פעם לאגם סמוך כדי להתאמן בשחייה ובגיל צעיר זוכה באליפויות באוסטרליה, רגליה מתחזקות והיא אינה זקוקה יותר למכשירי תמיכה.
בגלל המצב בכלכלי הקשה באוסטרליה, נסגר הקונסרבטוריון ופרדי נרשם לעבודה בקונסרבטוריון בלונדון.
באניה הם פוגשים את האמרגן ג'יימס סאליבן (ויקטור מצ'ור) ועוזרו דוק (ג'ס ווייט), כשהם מובילים אתם את הקנגורו "סידני" שאולף למופע אגרוף.
בהגיעם ללונדון מתברר שמנהל הקנסרבטוריון מת והקונרבטוריון נסגר.
מצבם הכלכלי מידרדר והיא נאלצת למכור את גביעי הניצחון שלה.
סאליבן מגיע ומציע לה לשחות מלונדון לג'יניץ' היא עושה זאת לעיניהם של אלפי צופים וזוכה לסיקור בעיתונים.
סאליבן מציע להם לשוט לארצות הברית כדי שתוכל להופיע שם המופע שחיה באולם הענק של בניין ההיפודרום בניו יורק.
בהגיעם לניו יורק הם נפגשים עם מנהל ההיפודרום, אלפרד הרפר (דייוויטד בריאן) שלא משתכנע מכישוריה.
סאליבן מציע לה לשחות בחוף רביר (Revere Beach) בבוסטון השמרנית.
היא נעצרת בגלל בגד הים עם הרגליים החשופות שלה ומובאת למשפט.
היא מסבירה לשופט כי אינה יכולה לשחות בשמלות וקורסטים ומציעה הצעת פשרה - להוסיף לבגד הים גרביים ארוכות שיכסו את הרגליים.
כעת היא מפורסמת ומתחילה להופיע במופעי שחייה וקפיצה ביריד בבוסטון כשפרדי מנגן בכניסה.
סאליבן מבקש לטוס בתחרות טיסה עם פרס של 50,000 דולר היא מנסה לשכנע אותו לוותר אבל הוא מסרב ובאמצע הטייס מטוסו מתרסק והוא נפצע.
בינתיים מופיעה אנט במופעי שחייה צורנית מרהיבים של עשרות שחיינים ושחייניות עם אפקטים רבים.
במקום מופיעה גם הבלרינה אנה פבלובה (מריה טולצ'יף) בקטע המפורסם, "הברבור" של סן סנס.
אנט והרפר מתאהבים ועומדים להתחתו אך לפני כן הם טסים להוליווד לצילום הסרט "בתו של נפטון".
בעת הצילומים נשבר מכל המים הענק בו היא שוחה והיא נפגעת בעמוד השדרה.
סאליבן מגיע לבית החולים ומעודד אותה כי תתגבר על השיתוק כמו שהתגברה עליו בילדותה.
הרפר רואה שהיא עדיין אוהבת את סאליבן ועוזב אותם.
שם השחקן/יתשם הדמותהערותאסתר ויליאמסאנט קלרמןוולטר פידג'ןפרדי קלרמןאביה של אנטויקטור מצ'ורג'יימס סאליבןאמרגןדייוויד בריאןאלפרד הרפרמנהל ההיפודרוםג'ס ווייטדוק קרונולעוזרו של סאליבןמריה טולצ'יףאנה פבלובהרקדנית בלטדונה קורקורןאנט קלרמן בגיל 10
בת המעמקים הוא ספר הרפתקאות שנכתב על ידי ריק ריירדן.
הספר התפרסם ב-26 באוקטובר 2021 על ידי דיסני-היפריון, ומבוסס על הספר עשרים אלף מיל מתחת לפני הים.
הספר עוקב אחר אנה דקר, שהיא נערה ממוצא הודי וסטודנטית באקדמיית הרדינג-פנקרופט, אקדמיה לחקר ולוחמה ימית.
בניגוד לספריו הקודמים של ריירדן שעסקו במיתולוגיה, בת המעמקים הוא רומן מדע בדיוני הקיים בעולמו הבדוי של הספר עשרים אלף מיל מתחת לפני הים.
אולם בניגוד לספר המקורי, עלילת הספר מתרחשת בעתיד, וכוללת טכנולוגייות חדשניות יותר, ודמויות שהן צאצאי הדמויות של וורן.
הוא משלב גם טכנולוגיות ישנות וגם עתידיות, וממזג גם בינה מלאכותית.
הספר משלב בתוכו את היריבות בין אחים ושחזור של טכנולוגיות עתיקות שאבדו.
לדוגמה, נאוטילוס, הצוללת של רב החובל נמו, כעת בשליטת צאצאיו, מתוארת כבעלת אינטליגנציה מלאכותית ומסוגל לנוע באמצעות כור גרעיני.
לאחר מות אביה ואמה במשלחת מדעית לפני שנתיים, המשפחה היחידה שנותרה לה הוא אחיה הבכור, דב, שהוא סטודנט באקדמיה יחד עם גיבורת הספר, אנה דקר, הם יוצאים לסוף שבוע במסגרת אקדמיית הרדינג-פנקרופט.
אולם אז הם מותקפים ע"י גורם מסתורי, ואנה, יחד עם חבריה, הם היחידים ששרדו.
בנוסף, הפרופסור שלימד אותה, פרופ' ד"ר יואט, מספר לה שתיכון מתחרה, מכון לנד, נמצא איתם בריב שנמשך כבר מאה חמישים שנה.
מיד לאחר מכן מתחממים הדברים והיא נאלצת להאבק באויבים ובבוגדים.
היא לומדת את האמת על ההיסטוריה שלה, ונאלצת להתמודד עם סכנות שלא הכירה.
יואט מסביר לאנה ולחבריה לכיתה שהספר עשרים אלף מייל מתחת לפני הים הם למעשה תיאורים בדיוניים של אירועים אמיתיים המבוססים על ראיונות שערך ז'ול ורן עם אנשים אמיתיים המעורבים באירועים אלה, ושאנה היא צאצאית של קפטן נמו, שהוא בעצם הנסיך דקאר מבונדלקאנד.
יואט מספר להם שנמו היה גאון שפיתח טכנולוגיה הרבה לפני זמנו והאקדמיה של הרדינג-פנקרופט ומכון לנד נאבקים על הטכנולוגיה הזו מאז, והיריבות ביניהם פרצה כעת למלחמה.
בצוללת של נמו, הנאוטילוס, הוא ניהל מלחמת גרילה במעצמות הקולוניאליות של סוף המאה ה-19, וביקש את השמדתם כנקמה על רצח אשתו ובנו הבכור בידי הבריטים בעקבות השתתפותו במרד ההודי ב-1857 נגד השלטון הבריטי.
לאחר שפייר ארונקס, נד לנד ומשרתו של ארונקס קונסייל ברחו מקפטן נמו, הם הקימו את מכון לנד בניסיון להציל את הסדר העולמי מנמו על ידי רכישה של המצאותיו והטכנולוגיה של הקפטן.