tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ישראל השתתפה באירוויזיון 1998 עם השיר דיווה בביצוע של דנה אינטרנשיונל שהתקיים בעיר ברמינגהאם במדינת בריטניה.
ועדה ברשות השידור בחרה בשיר דיווה בביצועה של הזמרת דנה אינטרנשיונל לייצג את ישראל באירוויזיון 1998. וזאת לאחר שכבר השתתפה בעבר בקדם-אירוויזיון 1995 והגיעה למקום ה-2.
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןניקוד סופימקום1דנה אינטרנשיונלדיווהיואב גינאיצביקה פיק7812ארקדי דוכין והלימוניםתקווה - - -23יוספה ברוך פרינדלאךמלאך - - - -4היי פייב - - - - -5אופירה יוספי - - - - -
דנה אינטרנשיונל הייתה ה-8 בסדר ההופעה בתחרות, אחרי פולין ולפני גרמניה.
בתום ההצבעה קיבל השיר 172 נקודות והגיע למקום ה-1 וזכתה בתחרות מתוך 25 מדינות שהשתתפו בה.
הצבעת הקהל הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לבריטניה.
אינטרנשיונל הייתה הזמרת הטרנסג'נדרית הראשונה שהשתתפה באירוויזיון ואף ניצחה במקום הראשון את התחרות.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1999 עם השיר "יום הולדת" בביצוע של להקת "עדן", בתחרות שהתקיימה בבנייני האומה בירושלים.
ועדה ברשות השידור בחרה בשיר יום הולדת בביצוע של להקת עדן לייצג את ישראל באירוויזיון 1999.
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןניקודמקום1להקת עדןיום הולדתגבריאל בטלר, רון רובין, יעקב למאי, יצחק ברנסמשה דץ, רון רובין, יעקב למאי, יצחק ברנס6412שרית חדדוולקאם יא סאלםסמדר שיראבנר גדסי2433שרון לביא ושחר אנקריזה קרוב אהוד מנור בעז שרעבי4024אפרת רותםתפילה לאלף הבא אהוד מנור קובי אשרת243
להקת עדן הייתה ה-19 בסדר ההופעה בתחרות, אחרי אוסטריה ולפני מלטה.
בתום ההצבעה קיבל השיר 93 נקודות והגיע למקום ה-5 מתוך 23 מדינות שהשתתפו.
הצבעת הקהל הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לגרמניה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1986 עם השיר "יבוא יום" בביצוע של שרי צוריאל ומוטי גלעדי בעיר ברגן שבנורווגיה.
קדם-אירוויזיון 1986 הייתה התחרות לבחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 1986, שנערך באותה שנה בברגן, נורווגיה.
התחרות התקיימה ב-16 במרץ 1986 בתיאטרון ירושלים, בהנחיית רבקה מיכאלי ודניאל פאר.
בתחרות השתתפו 12 שירים, ומתוכם נבחר השיר "יבוא יום" לייצג את ישראל באירוויזיון.
השיר בוצע על ידי הצמד מוטי גלעדי ושרי צוריאל, אשר גברו על שירים שזכו מאוחר יותר להצלחה רבה יותר, ובהם "שביל הבריחה" של ריטה ו"הלוואי" של בעז שרעבי שהגיע למקום האחרון.
בעיתון מעריב פורסם כי ריטה תשיר בקדם את השיר "העיר הגדולה", אך היא שרה את השיר "שביל הבריחה".
במהלך הופעתה של ריטה היא הפשילה מעט את הג'קט הצהוב שלבשה וחשפה את כתפה, צעד שנתפס כנועז, מה שעורר הדים רבים לאחר התחרות.
במסגרת החלק האומנותי הופיעה להקת המחול הייצוגית "שלום 86' תל אביב" עם קטעים מתוך המחזמר "כנר על הגג".
בהמשך עלו על הבמה הלהקות הצבאיות עם מחרוזת של הלהיטים העכשוויים שלהן באותה התקופה.
את המחרוזת הרכיבו במיוחד לצורך התחרות המוזיקאי אלדד שרים והכוריאוגרף והבמאי צדי צרפתי.
ניקוד השירים התבצע על ידי 7 נקודות שיפוט אזוריות המפוזרות ברחבי הארץ.
תל אביב - דני לוונשטיין
אור עקיבא - בני עורי
רמת הגולן - יעקב בלצנבוים
מוטי גלעדי ושרי צוריאל היו ה-11 בסדר ההופעה בתחרות, לאחר שווייץ ולפני אירלנד.
בתום ההצבעה השיר קיבל 7 נקודות, והגיע למקום ה-19 מתוך 20 מדינות משתתפות.
זה היה ההישג הגרוע ביותר של שיר שישראל שלחה לתחרות עד לאותה עת.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1989 עם השיר דרך המלך בביצוע של גילי וגלית בעיר לוזאן במדינת שווייץ.
קדם-אירוויזיון 1989 הוא תחרות זמר לבחירת השיר הישראלי לאירוויזיון 1989, שנערך בלוזאן, שווייץ.
התחרות התקיימה ב-30 במרץ 1989 באולפן הטלוויזיה בירושלים והונחתה על ידי שירה גרא ומשה בקר.
השירים הוקלטו מראש בפלייבק מלא כדי לחסוך בתקציב, אולם בדיעבד ההחלטה הייתה בעייתית.
הזמרת חיה סמיר הייתה אמורה להשתתף בקדם אך פרשה לאחר ששמעה שלא תהיה הופעה חיה, ובמקומה הצטרפה לתחרות הזמרת אסנת זנו בת ה-15 ששרה בלהקה של קריית מלאכי והופיעה בפינות בזהו-זה באותה תקופה.
הצמד אופירה ורווית יוספי הופיעו בפעם הראשונה על במה, בעקבות ההצלחה בקדם הן המשיכו לעבוד על אלבום משותף והוציאו כמה שירים שזכו להצלחה.
להעמדה והתנועות של להקת מנגו בקדם בשיר "ידידיי" היה אחראי הבמאי צדי צרפתי.
ענת עצמון הופיעה לראשונה כזמרת בתחרות זו.
השתתפותה בקדם התקבלה בהפתעה מאחר שעד אז עסקה במשחק בלבד, שלא כלל מחזות זמר.
לאחר הקדם הוציאה שני אלבומים עם ירוסלב יעקובוביץ' והשתתפה שנית בקדם 1992, וגררה את דפנה דקל לבית המשפט על חריגה של 17 שניות בשיר
בלהקת "שם זמני" שליוותה את אבי דור השתתפו בין היתר מירון מניסטר, המלחין בפסנתר והשחקן משה בן בסט, לימים עידו מ"עניין של זמן" ו"עשרים פלוס".
כמו ענת עצמון, גם אבי דור ניסה שוב את כוחו בקדם 1992, גם אז השיר נכתב על ידי מירון מניסטר.
מתוך 12 שירים נבחר השיר "דרך המלך" לייצג את ישראל באירוויזיון.
השיר נכתב והולחן על ידי שייקה פייקוב, והוא בוצע על ידי צמד הזמרים גילי נתנאל בן ה-12 וגלית בורג בת ה-21, שחברו יחד לצורך התחרות לצמד גילי וגלית.
הצמד גבר על אמנים ידועי שם, כגון להקת חלב ודבש ואבי טולדנו, אשר ייצגו את ישראל באירוויזיון 1979 ובאירוויזיון 1982 בהתאמה.
תשומת לב מיוחדת משכה המתמודדת רומי הלחמי, זמרת לא מוכרת, שביצעה את שירה כשציור של עכביש גדול מעטר את כתפה.
מי שאחראי על הציור הוא חיים צינוביץ', ששימש כנגן הגיטרה בלהקת הליווי של ורדינה כהן בתחרות.
את החלק האומנותי מילאה להקת המחול "הורה אפרוחים ירושלים", שביצעה קטעי מחול בסגנונות שונים בהשתתפות עשרות רקדנים.
בהמשך הופיעה להקת הנח"ל במחרוזת שירי אהבה ים תיכוניים, בין חברי הלהקה היו יואב צפיר, מומי לוי, תומר שרון, שרון חזיז, דנה ברגר ושי זורניצר.
לבסוף אסנת וישינסקי הופיעה וביצעה חיקויים של זמרים שונים שהשתתפו בפסטיבל הזמר והפזמון, "האבא הרוחני" של הקדם אירוויזיון, כפי שכינו אותו המנחים.
ניקוד השירים התבצע על ידי 6 ועדות שיפוט אזוריות הממוקמות ברחבי הארץ.
ירושלים והסביבה - מנחם פרי
אזור השרון - חיה בר-אל
חיפה והצפון - אמנון פאר
מחוז הדרום - גבי ינון
תל אביב וגוש דן - דני לוינשטיין
ישראל הייתה השיר ה-2 בסדר ההופעה לאחר איטליה ולפני אירלנד בתום ההצבעה השיר קיבל 50 נקודות והגיע למקום ה-12 מתוך 22 מדינות שהשתתפו בתחרות.
ישראל העניקה את ה-12 נקודות שלה ליוגוסלביה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2017 עם השיר "I Feel Alive" בביצוע של אימרי זיו (זוכה "הכוכב הבא לאירוויזיון") בעיר קייב, בירת אוקראינה.
מלבד זאת, אירוויזיון 2017 היה אחרון השידורים בערוץ הראשון, שהוחלף למחרת הגמר בכאן 11.
דו-קרבסדרשם המבצעשם השירהצבעת השופטיםציוןתוצאהאמדורסקיפלססקעתסטטיק ותבוריI1אימרי זיו"Halo"92%עבר2ביטבוקס אלמנט"Hey Mama"64%הודחוII3ג'ולייטה"My Number One"71%ניצלה מהדחה4דיאנה גולבי"Euphoria"84%עברה
ישראל השתתפה בחצי גמר השני והופיעה ה-18 והאחרונה בסדר ההופעה אחרי אסטוניה.
בתום ההצבעה ישראל העפילה לגמר.
בימים שלאחר הגמר פורסם הניקוד וישראל קיבלה 207 נקודות והגיעה למקום ה-3 מתוך 18 מדינות שהשתתפו בחצי-גמר.
ישראל הופיעה במקום הראשון בסדר ההופעה בגמר לפני פולין.
בתום ההצבעה השיר קיבל 39 נקודות והגיע למקום ה-23 מתוך 26 מדינות שהשתתפו בגמר.
מגיש הניקוד הישראלי, עופר נחשון, חולל שערורייה זוטא כאשר הודיע בשידור חי באירוויזיון על סיום שידורי רשות השידור (במסגרת הקראת הניקוד הישראלי לשאר השירים), דבר שהתפרש באופן שגוי כפרישה של ישראל עצמה מהאירוויזיון.
טל סונדק (יושב ראש חבר השופטים) – זמר, ייצג את ישראל באירוויזיון 2001.
נוי אלוש – מוזיקאי, עיתונאי.
קובי אשרת – מלחין, מנצח; הלחין וניצח את השירים הישראלים לתחרות האירוויזיון בשנים 1979, 1985 ו-1992; עיבד את השירים הישראלית לתחרות האירוויזיון ב-1987 וב-1991.
רונית רולנד – מוזיקאית, פזמונאית.
מיטל שבח – עיתונאית, מנחת רדיו.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2013 עם השיר רק בשבילו בביצוע של מורן מזור בעיר מאלמה, במדינת שוודיה.
קדם-אירוויזיון 2013 הייתה תחרות שירים, שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות אירוויזיון 2013.
באוגוסט 2012 הודיעה רשות השידור כי ייושם פורמט חדש לקדם אירוויזיון, הכולל שלושה חצאי גמר, סיבוב גלגל הצלה וגמר עם 10 שירים.
התקציב לקדם-אירוויזיון נאמד בכ-2 מיליון ש"ח.
בדצמבר פורסמו פרטים נוספים על מתכונת התחרות.
תשעה מועמדים מחצי גמר ומועמד נוסף מגלגל הצלה סך הכל 10 שירים עלו לגמר ב-7 במרץ 2013.
ביום 31 בדצמבר 2012 הודיעה רשות השידור על הכללים והתקנות המלאים לתחרות, ופתחה את תקופת הרשמת השירים, אשר נמשכה עד 16 בינואר 2013.
ב-29 בינואר 2013 חשפה רשות השידור את 30 השירים שנבחרו על ידי ועדה מיוחדת של אמנים, זמרים, מלחינים, מוזיקאים, מפיקים ומומחים מתחום המוזיקה.
השירים הוקצו מאוחר יותר לשלושה חצאי גמר ב-6 בפברואר 2013.
חמש ההופעות לקדם אירוויזיון התקיימו בברודקאסט קומפלקס סטודיו בחולון, בהנחיית רון שחר ואורנה דץ שבוע לפני כל חצי גמר, ב-19, 20 ו-21 בפברואר 2013, השירים המתחרים בכל חצי גמר שוחררו לציבור באינטרנט.
צוות השופטים המומחים שהעריך את השירים בחצי הגמר והגמר (אלא אם צוין אחרת) כלל:
אילנית - זמרת, ייצגה את ישראל בתחרות האירוויזיון 1973 ו-1977
דפנה דקל - זמרת, ייצגה את ישראל בתחרות האירוויזיון 1992, והייתה בין מנחי אירוויזיון 1999
אורי פסטר - במאי תיאטרון וקולנוע
משה דץ - זמר, ייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1991 במסגרת הדצים
מירה עווד (בחצאי הגמר בלבד) - זמרת, ייצגה את ישראל בתחרות האירוויזיון 2009
צביקה פיק (בגמר בלבד) - זמר ומלחין, הלחין את שיר האירוויזיון הישראלי שזכה ב-אירוויזיון 1998, דיווה וב-2002 Light a Candle
שרון חזיז (בגמר בלבד) - זמרת ושחקנית
אלדד שרים (בגמר בלבד) - מלחין, הלחין את השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 1977 אהבה היא שיר לשניים
החצי הגמר הראשון התקיים ב-26 בפברואר 2013. קטלין רייטר, שני זמיר ורון ויינרייך עלו לגמר, ואילו יהודה גברה קיבל הזדמנות שנייה בגלגל הצלה.
התוצאות נקבעו על ידי שילוב 50/50 של הצבעת חבר שופטים והצבעה פומבית במסרונים.
ב-6 במרץ קטלין רייטר עם השיר עד אליי פרשה מהמתחרות.
בחלק האמנותי של המופע, הופיע משה פרץ בביצוע השיר הללויה שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1979.
החצי הגמר השני התקיים ב-27 בפברואר 2013. רן סנדלר, ולדי בלייברג ומורן מזוז עלו לגמר, ואילו ירדן צור קיבלה הזדמנות שנייה בגלגל הצלה.
בחלק האמנותי של המופע הופיעו אסף הרץ ואליאנה תדהר בביצוע השיר "הלילה" שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1981.
החצי הגמר השלישי התקיים ב-28 בפברואר 2013. הילה בן דוד, מיטל דה רזון ואסי טל ומורן מזור עלו לגמר, ואילו ניקי גולדשטיין קיבל הזדמנות שנייה בגלגל הצלה.
בחלק האמנותי של המופע הופיע עומר אדם בביצוע השיר שביל הבריחה, שבוצע במקור על ידי ריטה, שהשתתפה בתחרות קדם-אירוויזיון 1986.
הגלגל הצלה התקיים ב-3 במרץ 2013. השיר הרביעי מכל חצי גמר התחרה על המקום האחרון בגמר.
יהודה גברה עם השיר היום עלה לגמר.
ב-6 במרץ ניקי גולדשטיין עלה לגמר בעקבות פרישתה של קטלין רייטר.
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןעיבודתוצאהמקום1יהודה גברה"היום"יהודה גברהתומר הדדיתומר מייזנר וטל אבירםבגמר12ירדן צור"Replace You"ירדן צורירדן צורדודי תמירהודחה33ניקי גולדשטיין"We Are One"ניקי גולדשטיין וירון מלאכיניקי גולדשטיין וירון מלאכירן אביבבגמר2
הגמר התקיים ב-7 במרץ 2013. הצבעת הקהל לגמר נפתחה ב-3 במרץ 2013, לאחר גלגל ההצלה.
ב-6 במרץ פרשה קטלין רייטר עם השיר עד אליי מההגמר והוחלפה בניקי גולדשטיין עם השיר We Are One.
כל חבר במועצת השופטים העניק נקודות לשבעת השירים המועדפים עליהם בדרך: 1, 2, 4, 6, 8, 10 ו-12. סך של 301 נקודות מהשופטים.
הצבעת הקהל התבססה על אחוז הקולות שכל שיר השיג.
לדוגמה, אם שיר זכה ב-10% מהקולות הציבוריים, אזי השיר יקבל 10% מ-301 נקודות.
לאחר השילוב של חבר השופטים והצבעת הקהל, מורן מזור ניצחה עם השיר רק בשבילו.
השיר "Forever" בביצועה של שני זמיר קיבל את מרב הקולות מהקהל, 44 נקודות, אולם כל השופטים העניקו לו אפס נקודות, ולכן הוא סיים רק במקום השישי, ועל כך הגיבה זמיר, "לא קיבלתי יחס מהשופטים, כאילו לא הייתי קיימת, כאילו היו רק תשעה שירים,זה חשוד".
בחלק האמנותי של המופע הופיעו מירי מסיקה ושלומי שבת.
ישראל השתתפה בחצי גמר השני והופיעה ה-10 בסדר ההופעה, אחרי יוון ולפני ארמניה.
בתום ההצבעה ישראל לא העפילה לגמר.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2014 עם השיר Same Heart בביצוע של מיי פיינגולד בעיר קופנהגן, בירת דנמרק.
רשות השידור אישרה את השתתפותה של ישראל בתחרות האירוויזיון לשנת 2014 ב-10 באוקטובר 2013.
ב-4 בדצמבר 2013 הודיעה רשות השידור כי תבצע בחירה פנימית לבחירת האמן שייצג את ישראל באירוויזיון ויקיים קדם-אירוויזיון לבחירת השיר לאמן.
ועדה מיוחדת, המורכבת מאנשי מקצוע בתחום המוזיקה, בחרה את האמן הישראלי, וקדם אירוויזיון שהציג שלושה שירים של האמן הנבחר ומתוכו נבחר השיר.
ב-11 בינואר 2014 הודיעה רשות השידור כי מיי פיינגולד נבחרה כנציגת ישראל לתחרות הזמר של האירוויזיון לשנת 2014. ועדת הבחירה בחרה ב-16 אמנים, בהם מאיה בוסקילה ואלה דורון שנחשבו פייבוריטים לפני בחירת פיינגולד.
חברי הוועדה היו ברכה אופיר (שופטת בדימוס), יצחק זוננשיין (ראש משלחת האירוויזיון הישראלית), אודי בצלאל (משלחת), משה מורד (במאי), טלי כץ (עורכת ערוץ 1), טל ארגמן, ליאון קיכלר (סגן נשיא לשעבר של מועדון חובבי האירוויזיון הרשמי בישראל), לירון בן שמעון (מוזיקאי ומפיק) ועופר שפריר (במאי).
קדם-אירוויזיון 2014 הוא תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2014.
לשלב הסופי נבחרו שני שירים מתוך השירים שהוגשו על ידי הציבור ושיר אחד שהוגש על ידי פיינגולד עצמה לתחרות.
פיינגלד צילמה קטעי וידאו לשלושת השירים והם הוצגו לבחירת הקהל ב-27 בפברואר 2014. לאחר הצגת השירים, החלה ההצבעה לשלושת השירים.
השיר הזוכה "Same Heart" נבחר רק על ידי הצבעות במסרונים מהציבור והשיר הזוכה הוכרז במהלך שידור מיוחד בטלוויזיה ב-5 במרץ 2014.
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןהצבעה במסרוןמקום1מיי פיינגולד"Same Heart"רמי תלמידרמי תלמיד55%12"נשארת איתי"לורן דה פזלורן דה פז וחן מצגר אדר40%23"Be Proud"מיי פיינגולדמיי פיינגולד5%3
לאחר שפורסמו שלושת השירים לקדם אירוויזיון, נטען שהשיר Same Heart אינו עומד בתקנון של רשות השידור, האומר שהשיר צריך להכיל יחס של 50% מילים בעברית ובאנגלית.
הטענה הייתה שהשיר, כפי שהוצג בקליפ, מכיל 80.5% מילים באנגלית ורק 19.5% מילים בעברית.
ישראל השתתפה בחצי גמר השני והופיעה ה-2 בסדר ההופעה, אחרי מלטה ולפני נורווגיה.
למרות דירוגה הגבוה של ישראל שתפסה מקום ב"טופ 5" בטבלאות ההימורים, בתום ההצבעה ישראל לא העפילה לגמר.
משה דץ - (יושב ראש צוות השיפוט) זמר ומפיק, ייצג את ישראל באירוויזיון 1991 במסגרת צמד הדצים.
אמיר כהן - צפיק ושדרן רדיו.
דורון מדלי - במאי, פזמונאי, מלחין.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2011 עם השיר Ding Dong בביצוע של דנה אינטרנשיונל בעיר דיסלדורף, במדינת גרמניה.
קדם-אירוויזיון 2011 הייתה תחרות שירים, שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות אירוויזיון 2011.
בנובמבר 2010 חשפה רשות השידור חלק מתוכניותיה לבחירת השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2011, שחזרה לערוץ הראשון, לאחר שיצאה מכלל שליטה בשנה שעברה.
ב-28 בדצמבר 2010 הודיעה רשות השידור שבקדם אירוויזיון ישתתפו מספר אמנים במטרה לבחור את הנציג שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2011. רשות השידור פתחה בקול קורא לאמנים להגיש מועמדות לקדם אירוויזיון.
הקדם אירוויזיון שודר ב-8 במרץ והתקיים בהיכל התרבות ראשון לציון בהנחיית שירי מימון ואקי אבני ומנחת הגרין רום לוסי אהריש.
במהלך הימים שלאחר מכן, רשות השידור פנתה למספר אמנים במטרה שישתתפו בקדם בין השמות שעלו ולדי בלייברג, מאיה בוסקילה ולהקת אורפנד לנד שוויתרו על השתתפות.
בנוסף, אמנים שתואמים לתנאים יוכלו גם להגיש מועמדות להשתתף בקדם.
האמנים התבקשו להגיש 2–3 שירים לוועדה, שבחרה 8–12 שירים וזמרים בסך הכל להשתתפות בקדם.
ב-8 בפברואר הכריזה רשות השידור על המועמדים הסופיים לקדם בשל נסיבות משפחתיות מצערות ולדי בלייברג נאלץ לפרוש מהקדם ובמקומו נכנס הזמר עדי צ'זרה, אך לבסוף השיר של צ'זרה נפסל כי מילות השיר התפרסמו בשנת 2008.
כשבוע לפני התחרות נחשפו שירי הקדם.
השיר שזכה בקדם הוא השיר Ding Dong של דנה אינטנשיונל, זוכת אירוויזיון 1998.
ניקוד השירים התבצע על ידי 3 ועדות שיפוט אזוריות הממוקמות ברחבי הארץ.
בית גבריאל - שרה'לה שרון ושגיב פרידמן.
אשקלון - אנה ארונוב ויוסי גבני.
ראשון לציון - מיכל אמדורסקי.
ועדת השופטים שמונתה על ידי מליאת רשות השידור בראשות דוקטור אמיר גילת - יעקב נווה (יושב ראש הוועדה), יזהר כהן, יואב גינאי, נועם גיל-אור, רינה חכמון, עידית בן אליהו, גלעד שגב, טל ברנע, יוסי גיספן, דוד קריבושי ויובל גנור.
ישראל השתתפה בחצי גמר השני והופיעה ה-12 בסדר ההופעה, אחרי מקדוניה ולפני סלובניה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2010 עם השיר מילים בביצוע של הראל סקעת בעיר אוסלו, בירת נורווגיה.
בדצמבר 2009 הודיעה רשות השידור, שבחרה בהראל סקעת, לייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2010.
לאחר שסקעת נבחר לייצג את ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון, נטען על ידי חבר הכנסת אלכס מילר שבחירת הזמר לאירוויזיון הייתה "קומבינה".
קדם-אירוויזיון 2010 הייתה תחרות שירים, שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות אירוויזיון 2010.
השיר שסקעת ביצע באירוויזיון נקבע בקדם-אירוויזיון, שהכיל ארבעה שירים והתקיים ב-15 במרץ, במסגרת שידורי רשת בערוץ 2 והנחה עפר שכטר.
השיר הזוכה נבחר על ידי הקהל באמצעות הצבעה טלפונית ומסרונים ו-5 קבוצות שופטים המורכבים מחברי כנסת, OGAE ישראל, חברי מועדון המעריצים של הראל סקעת, משה דץ, צביקה פיק ומירה עווד, ושופטים מרשות השידור.
רשות השידור הכריזה על ארבעת השירים וכותבי השירים ב-22 בפברואר, וכן אישרה את תאריך התחרות שהתקיים ב-14 במרץ.
מאוחר יותר התחרות נדחתה ביום אחד ל-15 במרץ.
רשות השידור פרסמה את ארבעת השירים באתר האינטרנט שלה ב-7 במרץ שבוע לפני התחרות.
בחלק האמנותי של המופע הופיעו יחד עטרי וסקעת עם השיר "הללויה"
"מילים" היה השיר שזכה בתחרות, לאחר שקיבל את מלוא הנקודות מכל חמש קבוצות השופטים ומהקהל
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןשופטיםקהלניקוד סופימקום1הראל סקעתלאןסהר חגי ואייל שחראייל שחר8810018822אלייךנעם חורבאוהד חיטמן728015233להתקרבסהר חגיניצן קייקוב2002044מיליםנעם חורבתומר הדדי1201202401
חבר שופטים 1: חברי כנסת
חבר שופטים 2: חברי OGAE ישראל
חבר שופטים 3: חברי מועדון המעריצים של הראל סקעת
חבר שופטים 4: משה דץ, צביקה פיק ומירה עווד
חבר שופטים 5: שופטים מרשות השידור
ישראל השתתפה בחצי גמר השני והופיעה ה-3 בסדר ההופעה, אחרי ארמניה ולפני דנמרק.
ישראל הופיעה ה-24 בסדר ההופעה, אחרי פורטוגל ולפני דנמרק.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 71 נקודות והגיעה למקום ה-14.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2009 עם השיר עינייך בביצוע של אחינועם ניני ומירה עווד, בעיר מוסקבה, בירת רוסיה.
ב-21 בדצמבר 2008 הוחלט ברשות השידור לקיים קדם-אירוויזיון פרטי לנציג ישראל באירוויזיון שיבחר באמצעות ועדה.
על פי שמועה שהופצה, הראל סקעת היה הזמר המיועד לייצג את ישראל באירוויזיון 2009. בעבר הוא הגיש בקשה לרשות השידור במטרה לייצג את ישראל באירוויזיון, אך רשות השידור דחתה את הצעתו של סקעת.
ב-2009 הוא שוב היה המועמד המוביל לייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון, אך רק בתנאי שיוכרע מחלוקת בינו לבין חברת התקליטים שלו, הד ארצי, האוסרת עליו להקליט חומר חדש, לכל מטרה.
אך מחלוקת משפטית זו הסתיימה בכישלון, והוציאה את סקעת מחוץ לקדם-אירוויזיון.
מועמדותה של מרינה מקסימיליאן בלומין נשקלה על ידי רשות השידור לאחר פסילתו של סקעת, אבל היא יכלה להתחרות במוסקבה, רק אם תפתור את בעיות השירות הצבאי שלה.
מאיה בוסקילה נחשפה גם היא כאפשרות, היא שירתה בצבא הגנה לישראל החל מחודש מאי 2008.
לבסוף ב-11 בינואר הכריזה רשות השידור כי אחינועם ניני, שנודעת בשם נועה, תייצג את ישראל בתחרות, ולאחר מכן הוחלט כי הזמרת מירה עווד תשיר איתה.
הייתה זו הפעם הראשונה שזמר ערבי-ישראלי יצג את ישראל באירוויזיון.
ניני חשפה שהשירים שלהם שיוצגו לבחירה יתבצעו בשלוש שפות: באנגלית, בעברית ובערבית, כדי העביר מסר של שלום בזמנים קשים אלה.
קדם-אירוויזיון 2009 הוא תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2009.
בשל קשיים כלכליים, נבצר מערוץ 2 להפיק תחרות קדם-אירוויזיון כמו בשנה שעברה.
לכן רשות השידור הפיקה בעצמה את הקדם אירוויזיון, ששודר בתאריך 2 במרץ 2009 בערוץ הראשון ולראשונה גם בקול ישראל בערבית והנחתה עדן הראל, על מנת לבחור את השיר שייצג את ישראל במוסקבה.
הצמד ניני ועווד ביצעו ארבעה שירים, כולם הכילו מילים באנגלית, עברית וערבית.
כל השירים נכתבו על ידי ניני, עווד וגיל דור.
התחרות לבחירת השיר המנצח התקיימה ב-2 במרץ 2009. הזוכה נקבע באמצעות קולות של שלושה שופטים וקהל הצופים.
שני שופטים בצפון ובדרום הארץ, בקריית שמונה ובבאר שבע, היוו 15% מכלל ההצבעה הסופית.
אליהם הצטרפו חבר שופטים מטעם רשות השידור, המהווים 30% מהקולות, ובחירת הצופים היוותה את 40% הנותרים.
שיר הזוכה בתחרות היה There Must Be Another Way (עינייך).
סדרשם המבצעשם השירשם השיר באנגליתמילים ולחןניקוד סופימקום1אחינועם ניני ומירה עווד"כל שנייה"Second Chanceאחינועם ניני, מירה עווד וגיל דור3242"נאמין בחלום"Faith in the Light7233"בואי לרקוד איתי"Will You Dance With Me8424"עינייך"There Must Be Another Way1121
קריית שמונה - ערן דיה.
באר שבע - אמיר איבגי.
ועדת השיפוט של רשות השידור - נועם גיל-אור.
ישראל השתתפה בחצי גמר הראשון והופיעה ה-10 בסדר ההופעה, אחרי טורקיה ולפני בולגריה.
ישראל הופיעה ה-2 בסדר ההופעה, אחרי ליטא ולפני צרפת.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 53 נקודות והגיעה למקום ה-16.
משה מורד - עורך מוזיקלי, מגיש רדיו ברשות השידור.
חיה זל - מנהלת הארכיון המוזיקלי של רשות השידור.
נורית בת-שחר צפריר - משוררת.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2008 עם השיר כאילו כאן בביצוע של בועז מעודה בעיר בלגרד, בירת סרביה.
בנובמבר 2007 החליטה רשות השידור כי בועז מעודה ייצג את ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון בבלגרד.
קדם-אירוויזיון 2008 הייתה תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2008.
בינואר 2008 הוכרזו השירים שישיר מעודה בקדם.
בחירת השיר שייצג את ישראל נעשתה במסגרת תחרות בין חמישה שירים שאותם שר מעודה בשני ערבים, ב-25 וב-26 בפברואר 2008 במסגרת שידורי קשת בערוץ 2 והנחה צביקה הדר.
על אף שהשיר "פרפרים" הצטייר כפייבוריט, בסופו של דבר השיר שניצח בתחרות היה כאילו כאן, שמאוחר יותר שונה ל-The Fire in Your Eyes, ונבחר לייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2008.
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןניקודמקום1בועז מעודהכאילו כאןדנה אינטרנשיונל ושי כרםדנה אינטרנשיונל16412בועז מעודהמסע חייאיתי פרלאיתי פרל8253בועז מעודה ומאיה אברהםהנה האורעובדיה חממהעובדיה חממה8444בועז מעודהבלי אהבההנריהנרי12025בועז מעודה ואושרת פפירפרפריםדורון גלדורון גל1103
ישראל השתתפה בחצי גמר הראשון והופיעה ה-2 בסדר ההופעה, אחרי מונטנגרו ולפני אסטוניה.
ישראל הופיעה ה-7 בסדר ההופעה, אחרי בוסניה והרצגובינה ולפני פינלנד.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 124 נקודות והגיעה למקום ה-9.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2007 עם השיר Push the Button בביצוע של להקת טיפקס בעיר הלסינקי, בירת פינלנד.
בחירת המבצע נעשתה באמצעות ועדה ברשות השידור, שבחרה בלהקת טיפקס לייצג את ישראל באירוויזיון.
בחירת השיר נעשתה באמצעות המשדר "טיפקס לאירוויזיון".
המשדר כלל תחרות בין ארבעה שירים שאותם שרו להקת טיפקס.
התחרות נערכה בקיבוץ דורות שבנגב המערבי ושודרה בערוץ הראשון.
את התחרות הנחו נועה ברק ונטלי עטיה.
בחלק האומנותי של המשדר הופיעו להקת כנסיית השכל, מאוחר יותר חיים אוליאל, שהיה גם חלק מהוועדה לבחירת השיר בתחרות ולבסוף להקתו של אילן עזריאל.
השיר שזכה בתחרות הוא השיר Push the Button.
סדרשם המבצעשם השירמילים ולחןהמסר בשירניקודמקום1טיפקסPush the Button (כפתור אדום)קובי אוזהשיר עסק במאבקי הכוח ואיומי ההשמדה של מדינות כלפי מדינות אחרות10012סלאם סלאמיהשיר עסק בסכסוך הישראלי-פלסטיני0—312 נקודות (Twelve Points)השיר הביע לגלוג על אופייה המסחרי והלא אמנותי של התחרות0—4מה את רוצה (Voulez-vous)השיר מביע לגלוג על התיירים בישראל ועל הישראלים עצמם ביחסם אליהם0—
גילי שם-טוב - הגישה את הנקודות של ההצבעה המוקדמת, שבוצעה באתר של רשות השידור.
מהרטה ברוך-רון - הגישה את הנקודות של ההצבעה הטלפונית.
עופר נחשון - הגיש את הנקודות של המסרונים.
נועם גיל-אור - הגיש את הנקודות של הוועדה ברשות השידור.
הוועדה הכילה 11 שופטים, 1 מתוך 11 השופטים בחר בשיר "מה את רוצה" וכל שאר 10 השופטים בחרו בשיר "Push the Button".
בסערה החלה רשת ה-BBC, ובעקבותיה שקלו מארגני תחרות האירוויזיון שלא לאשר את השתתפות השיר, מכיוון שלטענתם הוא כולל "מסרים פוליטיים לא ראויים".
ישראל הופיעה ה-2 בסדר ההופעה, לפני קפריסין ואחרי בולגריה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2006 עם השיר זה הזמן בביצוע של אדי בטלר בעיר אתונה, בירת יוון.
קדם-אירוויזיון 2006 הייתה תחרות שירים, שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות אירוויזיון 2006.
הקדם אירוויזיון התקיים ב-15 במרץ 2006 באולפני הטלוויזיה רוממה בירושלים, בהנחיית יעל בר זוהר ועדן הראל.
באותה שנה רשימה של אמנים היו מועמדים להשתתפות בקדם, אך לבסוף ביטלו את השתתפותם.
תחילה היה זה אבי גרייניק, ששמו השתרבב לרשימת המתחרים בטעות, ובמקומו הגיעה הזמרת ציפי משהיד.
אחר כך גם השלישייה גבי שושן, שרי ועוזי פוקס ביטלה את השתתפותה וכך גם רמה מסינגר.
את מקומם תפסו צביקה פיק והדר עוזרי, אך גם עוזרי הספיקה לבטל את השתתפותה ולמקומה נכנס הזמר אבי פרץ ולבסוף ביטלה את השתתפותה גם מאיה בוסקילה.
ב-5 במרץ 2006 נחשפה רשימת השירים המשתתפים בקדם.
השיר של אדי בטלר, זה הזמן, זכה עם 99 נקודות.
השיר נכתב על ידי אדי בטלר, אסנת צבאג ואורלי בורג והולחן על ידי אדי בטלר, גרסתו החדשה של השיר הכילה יותר מילים באנגלית ושמו של השיר שונה ל-Together We Are One לתחרות האירוויזיון.
ההצבעה חולקה באופו הבא: הצבעת הקהל 50%, 4 מרכזי שיפוט אזוריים: ירושלים, תל אביב, חיפה ובאר שבע 10% כל אחד מהם וקהל האולפן 10%.
אזור חיוג 02 (ירושלים) - רון פרשט.
אזור חיוג 04 (צפון) - גלית גורה.
באר שבע - נועה ברק-וושלר.
תל אביב-יפו - בוני גינצבורג וים.
קהל האולפן - גילי שם-טוב.
ישראל העפילה ישירות לגמר האירוויזיון בזכות הישגה של שירי מימון בשנה שלפני כן (מקום רביעי באירוויזיון 2005).
ישראל שובצה במקום ה-3 בסדר ההופעה, אחרי מולדובה ולפני לטביה.
בתום ההצבעה קיבל השיר 4 נקודות (כולן מצרפת) והגיע למקום ה-23 מתוך 24. בעקבות זאת איבדה ישראל את הזכות להעפיל ישירות לגמר אירוויזיון 2007.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2004 עם השיר להאמין בביצוע של דוד ד'אור בעיר איסטנבול, במדינת טורקיה.
באותה שנה החליטה רשות השידור כי דוד ד'אור ייצג את ישראל בתחרות הזמר של האירוויזיון.
קדם-אירוויזיון 2004 הייתה תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2004.
בחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון נעשתה במסגרת תחרות בין ארבעה שירים שאותם שר דוד ד'אור בקדם אירוויזיון, בערוץ הראשון, והנחתה מירב מילר.
השיר שזכה בתחרות הוא השיר להאמין.
50% מהשיר מכיל מילים באנגלית וה-50% הנותרים בעברית.
בקדם ליוו את ד'אור קרני פוסטל על צ'לו ואמיר גבירצמן על כלי נשיפה.
רגע לפני שדוד ד'אור טס לתחרות האירוויזיון, הוחלט לשנות את הרכב זמרי הליווי: בוריס סולטנוב מ"כוכב נולד" ואסנת זאנו, שהשתתפה בעבר בקדם-אירוויזיון 1989, נשארו בישראל.
במקומם טסו לאיסטנבול זמרות הליווי של צביקה פיק.
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןניקודמקום1דוד ד'אורפרידוםדוד ד'אורדוד ד'אור2522ימים טוביםעופר מאירי1233בואו מלאכיםשמעון בוסקילה2944להאמיןדוד ד'אור ועופר מאירי911
ישראל הופיעה ה-5 בסדר ההופעה, אחרי לטביה ולפני אנדורה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2003 עם השיר מילים לאהבה בביצוע של ליאור נרקיס בעיר ריגה, בירת לטביה.
בחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון נעשתה באמצעות קדם-אירוויזיון 2003 ששודרה בערוץ הראשון ובו התקיימה תחרות בין ארבעה שירים שאותם שר ליאור נרקיס והנחתה עדן הראל.
השיר מילים לאהבה נבחר לייצג את ישראל באירוויזיון.
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןניקוד באחוזיםמקום1ליאור נרקיסברך את העולםיוסי גיספןעוזי חיטמן1322לא רוצה להיות כוכבאילן שחףאילן שחף וצור בן זאב343צ'ופי צ'ופייוסי גיספןיוני רועה934מילים לאהבהיוסי גיספןיוני רועה751
ישראל הופיעה ה-10 בסדר ההופעה, אחרי ספרד ולפני הולנד.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 17 נקודות והגיעה למקום ה-19 מתוך 26 מדינות שהשתתפו.
הצבעת הקהל הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לספרד.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2001 עם השיר אין דבר בביצוע של טל סונדק בעיר קופנהגן, בירת דנמרק.
קדם-אירוויזיון 2001 הייתה תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 2001. מדובר בתחרות קדם האירוויזיון הראשונה לאחר 6 שנים, שכן בשנים שקדמו לתחרות זו העדיפה רשות השידור לבחור את נציג ישראל דרך ועדה פנימית.
התחרות בהנחיית אורנה ומשה דץ שודרה בחג החנוכה בחודש דצמבר 2000 מאולפני ג"ג בנווה אילן.
העורך והמפיק הראשי הוא חיים מלובן, הבמאי של המופע הוא עופר שפריר, התסריטאי הוא חנן פלד, המפיקה בפועל היא איטה גליקסברג והבמאי הוא חגי מאוטנר.
כחלק מהתוכנית האומנותית, הופיעו להקת המחול הקיבוצית, להקת המחול "שקטק", איציק כהן (כ"ירדנה ג'עלה"), אורנה ומשה דץ ולהקת המחול הקיבוצית הצעירה.
השיר שזכה בקדם הוא אין דבר בביצוע טל סונדק.
ניקוד הוועדה שמונתה על ידי רשות השידור הוכפלה ב-5 נקודות מהניקוד הבסיסי של הוועדות האזוריות על-פי האופן הבא: 5, 10, 15, 20, 25, 30, 35, 40, 50 ו-60 נקודות.
הצבעת הוועדה היוותה 29.5% מכלל ההצבעה.
הצבעת הצופים היוותה 53% מכלל ההצבעה.
תל אביב-יפו - נועם גיל-אור.
ירושלים - דפנה בן יצחק.
ועדה מקצועית - יושבת ראש הוועדה דוקטור מרים דוד.
ישראל הופיעה ה-5 בסדר ההופעה, אחרי נורווגיה ולפני רוסיה.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 25 נקודות והגיעה למקום ה-16 מתוך 23 מדינות שהשתתפו.
ישראל לא השתתפה בתחרות עצמה של אירוויזיון 1996 שהתקיימה בעיר אוסלו, בירת נורווגיה, כיוון שלא עברה את השלב המקדים לתחרות באותה שנה.
השיר שנשלח לתחרות היה "שלום עולם" בביצועה של גלית בל.
תחרות הקדם-אירוויזיון לשנת 1996 היא תחרות זמר לבחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 1996 שנערך באותה שנה באוסלו, בירת נורווגיה.
התחרות נערכה ב-3 במרץ 1996 בירושלים בהנחיית טל מן ורון לוינטל.
באותו היום התרחש פיגוע התאבדות בקו 18 בירושלים.
הפיגוע העיב על אווירת התחרות, ובמהלכה הועבר השידור לבית החולים שערי צדק לקבלת עדכונים.
12 שירים השתתפו בתחרות, ומתוכם נבחר השיר "שלום עולם" בביצוע גלית בל לייצג את ישראל באירוויזיון 1996. את השיר כתב אייל מדני והלחין דורון ויטנברג.
לאורך הערב שובצו קטעים קומיים בכיכובם של איתי שגב, גיל ססובר, מיקי קם, צביקה הדר ובנות פסיה.
למרבה האכזבה, השיר הזוכה כלל לא הושמע לבסוף באירוויזיון, משום שבאותה שנה קבע איגוד השידור האירופי שלב ניפוי מוקדם, בשל ריבוי המדינות המתחרות, במסגרתו סיננה ועדה מיוחדת את שבעת השירים הכי פחות טובים לטעמה, ובהם היה השיר שנשלח מטעם ישראל.
ניקוד השירים התבצע על ידי 7 ועדות שיפוט אזוריות ברחבי הארץ.
גליל ים - שרון שחל
באר שבע - נועה לב
תל אביב - סער בן יוסף
בדצמבר 1995 פורסם שדנה אינטרנשיונל (שהגיעה למקום השני בקדם אירוויזיון 1995 בשיר "לילה טוב אירופה") תשתתף בקדם אירוויזיון 1996, במקומו של הזמר רפי דהן.
דהן היה אמור להשתתף בתחרות בשיר "מציאות", אך מאחר שהשיר הושמע ברדיו בניגוד לתקנון, השתתפותו נפסלה.
השיר שהייתה אמורה לשיר בתחרות היה "אגדה", שכתב יואב גינאי ללחן של יזהר אשדות.
"אגדה" נכתב במקור בשם "Extazy" ויועד לעופר ניסים (מנהלה של דנה אינטרנשיונל) בתקופה שהיה זמר בלהקת "דרמה", אך בסופו של דבר לא נעשה בו שימוש והוא העביר אותו לדנה, וגינאי חיבר מילים עבריות ללחן של אשדות.
השיר הוגש לתחרות לקראת תום מועד ההרשמה אך גם לא לפי התקנון, מאחר שניסים לא קיבל את אישורו של אשדות.
כשאשדות גילה על כך הוא הביע התנגדות, והשניים נפגשו למצוא פתרון, אך ב-5 בינואר 1996 פורסם בידיעות אחרונות (בכתבה של יואב בירנברג) שדנה אינטרנשיונל החליטה להסיר את מועמדותה ולא תשתתף בתחרות.
רשות השידור רצתה בכל זאת שהיא תשתתף בשיר אחר או בלחן חלופי למילים של גינאי, אך היא דחתה את ההצעה באומרה שהיא לא מרגישה שלמה עם השיר (בלחן של אשדות) ולא מתחברת אליו, ושהיא רוצה לפנות את הבמה לזמרים האלמונים שהשתתפו בתחרות.
כמו כן, היא טענה שאנשי טלוויזיה לחצו עליה ועל ניסים להגיש את השיר.
בסופו של דבר ייצגה דנה אינטרנשיונל את ישראל באירוויזיון 1998 בשיר "דיווה" וזכתה במקום הראשון, ולאחר מכן באירוויזיון 2011 בשיר "Ding Dong".
עם השנים דלפו לרשת סקיצות של השיר "אגדה" (עם מילים) ושל הגרסה המקורית "Extazy" (בלא מילים מלבד שם השיר בפזמון).
בשנה זו הוחלט לערוך הצבעה מוקדמת של צוותי שיפוט מכל המדינות המשתתפות בתחרות האירוויזיון 1996 על סמך גרסאות מוקלטות של השירים, ולנפות מן התחרות את השירים שהגיעו לשבעת המקומות האחרונים, בשל הצורך להתמודד עם מספרן ההולך וגדל של המדינות שביקשו להשתתף בתחרות.
ניפוי שיר לאחר שנבחר בתחרות מקומית, תוך השקעת משאבים בארגונה, עורר אי-נחת בקרב רשתות השידור המשתתפות באירוויזיון, ולפיכך שונתה המדיניות בשנים שלאחר מכן.
משנת 2004 הונהג חצי גמר ומשנת 2008 שני חצאי גמר.
ההצבעה התקיימה ב-20 במרץ 1996. בתום ההצבעה ישראל קיבלה 12 נקודות והגיעה למקום ה-28 מתוך 29 מדינות שרצו לקחת חלק בתחרות.
ישראל הייתה בין שבעת המקומות האחרונים יחד עם דנמרק, גרמניה, הונגריה, מקדוניה רומניה ורוסיה ולכן לא השתתפה בתחרות הגמר של האירוויזיון לשנה זו והשיר לא הושמע לבסוף באירוויזיון.
בשנה זו מדינה שלא העפילה לגמר לא הייתה רשאית להעניק נקודות בשלב הגמר וזאת בשונה משיטת חצאי הגמר שהונהגה משנת 2004, שקבעה שגם מדינה שלא העפילה לגמר רשאית להעניק נקודות בשלב הגמר.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1981 עם השיר "הלילה" בביצוע של להקת הכל עובר חביבי בעיר דבלין, בירת אירלנד.
קדם-אירוויזיון 1981 הוא תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1981. רשות השידור החליטה לקיים אותו במקום פסטיבל הזמר והפזמון.
התחרות התקיימה ב-3 במרץ 1981 בירושלים, בהנחיית דניאל פאר.
השיר הזוכה בתחרות הוא הלילה בביצועם של הכל עובר חביבי, שהלחין שוקי לוי וכתבו שלומית אהרון ויובל דור.
הצבעות של תשעה שופטים מערים שונות ברחבי הארץ החליטו מי הזוכה.
תל אביב-יפו - רפי גינת.
כפר סבא - יורם ארבל.
ישראל הופיעה ה-5 בסדר ההופעה, אחרי לוקסמבורג ולפני דנמרק.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 56 נקודות והגיעה למקום ה-7 מתוך 20 מדינות שהשתתפו.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לבריטניה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1982 עם השיר הורה בביצוע של אבי טולדנו בעיר הרוגייט, אנגליה, הממלכה המאוחדת.
קדם-אירוויזיון 1982 הוא תחרות שירים שנועדה, לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1982.
התחרות התקיימה ב-1 באפריל בתיאטרון ירושלים בירושלים, בהנחיית דניאל פאר, בחלק האומנותי השתתף הפסנתרן יצחק שטיינר, המפיק והעורך של התחרות היה חנוך חסון והבמאי היה אנטואן סאלח.
הניקוד של השופטים הגיעו משבעה אזוריים ברחבי ישראל, שהחליטו על הזוכה.
במקור השיר "מוזיקה נשארת" היה מיועד לריקי גל, אך היא סירבה לשיר אותו, בטענה שהוא שיר מסחרי מידי בשבילה.
לבסוף השיר הוצע לירדנה ארזי שפתחה את קריירת הסולו שלה.
השיר הזוכה היה הורה, בביצועו של אבי טולדנו שגם הלחין אותו וכתב יורם טהרלב, שהקדים בחמש נקודות את שירה של ירדנה ארזי "מוזיקה נשארת".
ראשון לציון - דני לוינשטיין
תל אביב - רפי גינת
קריית שמונה - חיים הכט
אשדות יעקב - בני עורי
ישראל הופיעה ה-15 בסדר ההופעה, אחרי יוגוסלביה ולפני הולנד.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 100 נקודות והגיעה למקום ה-2 מתוך 18 מדינות שהשתתפו בתחרות.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לגרמניה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1983 עם השיר חי בביצוע של עפרה חזה בעיר מינכן, במדינת גרמניה.
קדם-אירוויזיון 1983 הייתה תחרות שירים שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1983.
התחרות התקיימה ב-5 במרץ בתיאטרון ירושלים בירושלים, בהנחיית דליה מזור ודניאל פאר, הפיק וערך חנוך חסון והבמאי היה ראול יחיאל.
בחלק האומנותי השתתפו תזמורתו של אלברט פיאמנטה ותלמידי המכללה לחינוך גופני במכון וינגט.
השיר חי של עפרה חזה הוצע תחילה לירדנה ארזי, אך היא סירבה לשיר אותו.
באותה תקופה התקיימה תחרות עזה בין מחנות המעריצים של ירדנה ארזי ועפרה חזה, ובמת הקדם היוותה זירת התמודדות אמיתית.
במהלך הצבעה שתי המתמודדות העיקריות עקפו זו את זו, ולבסוף הוכרזה עפרה חזה כמנצחת בהפרש של נקודה בודדת אחת, וכך היא זכתה לשיר את השיר "חי" באירוויזיון על אדמת מינכן, וסיימה במקום השני והמכובד בהפרש של 6 נקודות בלבד מהמקום הראשון.
בתחרות האירוויזיון בגרמניה המלווים של חזה לבשו בכוונה בגדים צהובים, שהזכירו את צבע הטלאי של היהודים בגטאות ובמחנות הריכוז.
טענתה זו של ארזי נבדקה בראיון של רפי גינת בנושא באתר הארץ בו הוא שולל את הטענה של ירדנה ארזי לכך שהיה טעות בספירת הקולות.
דגניה ב' - בני עורי.
ישראל הופיעה ה-16 בסדר ההופעה, אחרי דנמרק ולפני פורטוגל.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 136 נקודות והגיעה למקום ה-2 מתוך 20 מדינות שהשתתפו בתחרות.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה ללוקסמבורג.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1985 עם השיר עולה עולה בביצוע של יזהר כהן בעיר גטבורג, במדינת שוודיה.
קדם-אירוויזיון 1985 הייתה תחרות שירים, שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1985.
התחרות התקיימה ביום חמישי ה-28 במרץ 1985 בבנייני האומה בירושלים, בהנחיית דליה מזור ונתן דטנר.
14 שירים לקחו חלק בתחרות, ועמדו לבחירת הקהל ב-7 נקודות שיפוט ברחבי ישראל.
השיר שזכה במקום הראשון הוא עולה עולה שבוצע על ידי יזהר כהן, שזכה 7 שנים לפני כן באירוויזיון 1978.
צח הפעיל לחצים על רשות השידור כדי להגדיל את מספר המשתתפים בקדם מ-12 ל-14 וכך יזהר כהן וגם דורון מזר השתתפו בתחרות.
במהלך ההופעה בקדם, מול קהל חי, אחת הרקדניות התרגשה והקיאה ולכן נאלצה לעזוב את הבמה במהלך השיר, בתקופה זו הקדמים הוקלטו מראש ובזמן שהאמנים הופיעו היה סינכרון בין השידור החי לבין ההקלטה בטלוויזיה ובכל זאת השיר ניצח.
אכזבתם של יגאל בשן ועוזי חיטמן מכך שהגיעו רק למקום השני בתחרות הולידה שיר חדש שהשניים כתבו והלחינו - "אנחנו נשארים בארץ".
בין מילות השיר שזורים רמזים לתחרות הקדם ולתוצאותיה, כמו למשל במילים הבאות: "חשבנו כמעט, עוד מעט, אורזים מזוודה,...
בגלל נקודה, מטוס עולה עולה,...
ואין לי נדודים של צועני, ככה זה להיות מקום שני."
באר טוביה - דני לוינשטיין
קריית מלאכי - גבי ינון
כפר מסריק - מוטי עדן
ישראל הופיעה ה-11 בסדר ההופעה, אחרי גרמניה ולפני איטליה.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 93 נקודות והגיעה למקום ה-5 מתוך 19 מדינות שהשתתפו בתחרות.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לנורווגיה.
בתחרות היו 5 מלווים-רקדנים ליזהר כהן, ביניהם הזמר אדם.
במהלך הביצוע התקלקל המיקרופון של אחת המלוות, טלי סיני, גרושתו של הזמר אריק סיני, ובהמשך גם נפל והתדלדל על החוט במשך דקה ארוכה, עד שהרקדנית הצליחה להטמין אותו בשמלתה בלי שהקהל ישים לב.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1978 עם השיר אבניבי בביצוע של יזהר כהן ולהקת אלפא ביתא בעיר פריז, בירת צרפת.
פסטיבל הזמר והפזמון 1978 הייתה תחרות שירים שהופקה על ידי רשות השידור ושודרה בקול ישראל ובערוץ הראשון.
בשנה זו שונה הפרס שניתן לזוכה בתחרות, לייצג את ישראל באירוויזיון 1978, ולראשונה השיר שייצג את ישראל נבחר בתחרות שירים מקדימה.
בשנות ה-80 שם התוכנית לבחירת השיר הישראלי השתנה ל"לקראת אירוויזיון" ובהמשך ל"קדם אירוויזיון".
התחרות התקיימה ב-11 בפברואר 1978 בתיאטרון ירושלים בירושלים בהנחיית רבקה מיכאלי.
העורך והמפיק של התחרות היה חנוך חסון והבמאי היה יוסי צמח.
בחלק האומנותי השתתפו שוקולד מנטה מסטיק, מוטי גלעדי בסדרת חיקויים, להקת שלום 78 בניהולו של גברי לוי ושלישיית הגשש החיוור.
השיר "נסיך החלומות" שביצעה גלי עטרי בתחרות זו, הוצע שנה קודם לכן לאילנית לייצוג ישראל באירוויזיון 1977, אך לבסוף ועדה של רשות השידור בחרה את השיר "אהבה היא שיר לשניים".
במקור השיר אבאניבי נכתב במקור לפסטיבל שירי הילדים, והוצע לפני פסטיבל הזמר והפזמון ללהקת הכל עובר חביבי, אך הם סירבו לשיר אותו.
גם השיר הללויה הוצע ללהקה ב-1978, אך שלומית אהרון סירבה לשיר אותו, לבסוף השיר לא התקבל לפסטיבל ונשלח שוב שנה לאחר מכן לפסטיבל הזמר והפזמון 1979, התקבל ובוצע על ידי גלי עטרי וחלב ודבש.
בתום ההצבעה הגיעו שני השירים "אבניבי" ו"בלב אחד" יחד למקום הראשון לאחר שקיבלו מספר נקודות זהה - 66. השיר שנבחר לבסוף כשיר הזוכה היה זה שקיבל יותר פעמים 12 נקודות.
השיר הזוכה, אבניבי, נשלח לייצג את ישראל באירוויזיון, וזכה במקום הראשון גם בתחרות האירוויזיון שנערכה בפריז.
את החלק האומנותי מילאו שוקולד מנטה מסטיק, מוטי גלעדי, בהמשך הופיעו להקת המחול הייצוגית של ישראל "שלום 78" בהדרכת גברי לוי ולבסוף גברי בנאי, שייקה לוי וישראל פוליאקוב שהם "הגשש החיוור".
ישראל הופיעה ה-18 בסדר ההופעה, אחרי לוקסמבורג ולפני אוסטריה.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 157 נקודות וזכתה בתחרות.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה להולנד.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1979 עם השיר הללויה, בביצועה של להקת חלב ודבש (סולנית גלי עטרי).
האירוע התקיים לראשונה אי פעם, בישראל, בבנייני האומה בירושלים.
פסטיבל הזמר והפזמון 1979 הייתה תחרות שירים שהופקה על ידי רשות השידור ושודרה בקול ישראל ובערוץ הראשון.
בשנה זו בדומה לשנה קודמת הפרס שניתן לזוכה בתחרות, לייצג את ישראל באירוויזיון 1979.
התחרות התקיימה ב-27 בינואר 1979 בבנייני האומה בירושלים בהנחיית רבקה מיכאלי.
המנצח על התזמורת יצחק גרציאני והמפיק והעורך של התחרות חנוך חסון וגיל אלדמע.
השיר "הללויה" במקור נשלח לפסטיבל הזמר והפזמון 1978 בביצוע של להקת הכל עובר חביבי, אך לא התקבל לתחרות.
בשנה זו הוצע שוב ללהקה להגיש את השיר בשנית, אך שלומית אהרון סירבה להצעה.
במקביל גלי עטרי הגישה את השיר שמש אדומה, אך הוא לא התקבל לתחרות.
לאחר מכן קובי אשרת הציע לעטרי לשיר את הללויה עם להקת חלב ודבש בהתחלה התלבטה ולבסוף החליטה שתשיר אותו.
הלהקה חלב ודבש מורכבת מראובן גבירץ, שמוליק בילו, יהודה תמיר והזמרת גלי עטרי.
זה הרכב שהוקם במיוחד בשביל השיר הללויה לפסטיבל.
השיר הללויה זכה במקום הראשון בפסטיבל, נשלח לייצג את ישראל באירוויזיון, וזכה במקום הראשון גם בתחרות האירוויזיון שנערכה בירושלים.
את החלק האומנותי מילאו להקת המחול הייצוגית "שלום 79" בהדרכת גברי לוי ולבסוף הופיעו גדי יגיל וחנה לסלאו.
ישראל הופיעה ה-10 בסדר ההופעה, אחרי גרמניה ולפני צרפת באירוויזיון.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 125 נקודות והגיעה למקום ה-1 מתוך 19 מדינות שהשתתפו ואף זכתה בתחרות.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לדנמרק.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1987 עם שיר הבטלנים בביצוע של דטנר וקושניר בעיר בריסל, בירת בלגיה.
קדם-אירוויזיון 1987 הוא התחרות לבחירת השיר שייצג את ישראל באירוויזיון 1987. האירוויזיון נערך באותה שנה בבריסל, בירת בלגיה.
התחרות התקיימה ב-1 באפריל 1987 באולם הסינרמה בתל אביב והונחתה על ידי ירדנה ארזי ויורם ארבל, בנוסף להנחיה לקחה ארזי חלק גם בחלק האומנותי של הערב.
שיטת ההצבעה שונתה בשנה זו.
בתחרות השתתפו 16 שירים, ומתוכם נבחר השיר "שיר הבטלנים", המוכר גם בשם "הוֹפָּה הוּלֶה", לייצג את ישראל באירוויזיון.
השיר בוצע על ידי הצמד דטנר וקושניר (אבי קושניר ונתן דטנר), שעבורם הייתה זו ההופעה הראשונה כזמרים.
בעקבות הצלחת השיר שינה הצמד את שמו בהמשך ל"צמד הבטלנים".
הייתה זו הפעם הראשונה שנבחר צמד קומי-סאטירי לייצג את ישראל באירוויזיון.
הבחירה הייחודית התבטאה גם בכך שקומיקאית נוספת, מיקי קם, הובילה בפער משמעותי בתחילת שלב הניקוד, אך סיימה במקום השלישי, ואילו זמרים בעלי שם בעולם המוזיקה, כגון צביקה פיק וחיים משה, נדחקו לתחתית הטבלה.
החלק האומנותי נפתח עם להקת התנועטרון, אשר הופיעו עם קטע מחול בבגדי גוף.
מיד אחריהם ביצעו חיילים מלהקת הנח"ל מחרוזת פארודית של שירים שהשתתפו בקדמי-אירוויזיון קודמים.
בהמשך עלתה לבמה ירדנה ארזי, עם מחרוזת שירים מבין שלל שיריה.
באר שבע - גיורא צור
פתח תקווה - אמנון פאר
ראשון לציון - דן לבנשטיין
קיבוץ מעוז חיים - יעקב בלסנבוים
אור יהודה - בני עורי
ישראל הופיעה ה-2 בסדר ההופעה, אחרי נורווגיה ולפני אוסטריה.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 73 נקודות והגיעה למקום ה-8 מתוך 22 מדינות שהשתתפו בתחרות.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לשוודיה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1988 עם השיר בן אדם בביצוע של ירדנה ארזי בעיר דבלין, בירת אירלנד.
ברשות השידור הוחלט שלנוכח הפופולריות העצומה של ירדנה ארזי, שזכתה בתואר זמרת השנה במשך שלוש שנים, היא תהייה הבחירה הנכונה לייצוג ישראל בתחרות.
בחירת השיר הישראלי 1988 הייתה תחרות שירים, שנועדה לבחור את השיר שייצג את ישראל בתחרות האירוויזיון 1988.
בתחרות ששודרה בערוץ הראשון ב-27 במרץ 1988 תחילה הציגו ארזי והמנחה הוותיקה רבקה מיכאלי סרט ביוגרפי קצר אודות הקריירה של ארזי, שכללה עד אז, בין השאר, שלושה ניסיונות בקדם האירוויזיון.
לאחר מכן הוצגו לשיפוט הקהל ארבעת השירים בביצועה של ארזי, שצולמו מראש כשלכל אחד מהם הופק מעין קליפ.
השיר שזכה בתחרות הוא "בן אדם".
סדרשם המבצעשם השירמיליםלחןעיבודניקוד סופימקום1ירדנה ארזי"כמו בהתחלה"יואב גינאיירון בכרירון בכר2942"בן אדם"אהוד מנורבוריס דימיטשטייןאלדד שרים4813"מקום קרוב לים"רחל שפיראיאיר קלינגראלדד שרים3134"היא רוקדת"אהוד מנורקובי אשרתקובי אשרת402
ירושלים והדרום - יגאל רביד.
חיפה והצפון - אמנון פאר.
תל אביב-יפו וגוש דן - ריבי גדות.
אזור המרכז - נאוה סביון.
ישראל הופיעה ה-8 בסדר ההופעה, אחרי הולנד ולפני שווייץ.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 85 נקודות והגיעה למקום ה-7 מתוך 21 מדינות שהשתתפו בתחרות.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה ליוגוסלביה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1991 עם השיר "כאן" בביצועם של אורנה ומשה דץ בעיר רומא, שבאיטליה.
תחרות הקדם-אירוויזיון לשנת 1991 נערכה בבנייני האומה בירושלים בהנחייתם של שירה גרא ודני רופ.
התחרות התקיימה ב-27 במרץ 1991, זמן קצר לאחר סיום מלחמת המפרץ וסימלה את החזרה לשגרה מאווירת המלחמה, כפי שנרמז מספר פעמים במהלך התחרות.
בתחרות השתתפו 12 שירים שהתמודדו על הזכות לייצג את ישראל באירוויזיון 1991, שנערך באותה שנה ברומא שבאיטליה.
במקום הראשון זכה השיר "כאן" בביצועם של אורנה ומשה דץ.
השיר נכתב והולחן על ידי עוזי חיטמן, אשר נבצר ממנו להגיע לתחרות עקב מחלה.
ניקוד השירים התבצע על ידי 7 מוקדי שיפוט ברחבי הארץ, כאשר כל מוקד חילק לשירים נקודות על-פי המדרג הבא: 1, 2, ,3, 4, 5, 6, 7, 8 ,10 ו-12 נקודות.
פתח תקווה - מירה באואר
תל אביב - דני לבנשטיין
דימונה - אלון בן דוד
קיבוץ פלמ"ח צובה - רבקה נוימן
ישראל הופיעה ה-15 בסדר ההופעה, אחרי נורווגיה ולפני פינלנד.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 139 נקודות והגיעה למקום ה-3 מתוך 22 מדינות שהשתתפו בתחרות.
הצבעת חבר השופטים הישראלי העניקה את ה-12 נקודות שלה לצרפת.
כשישראל נתנה את 12 הנקודות לצרפת הזמרת אמינה (תוניסאית מוסלמית) קמה אל אורנה ומשה דץ וחבקה אותן לאות תודה.
השיר "כאן" הצליח להציב את ישראל במקום השלישי, במרחק של 7 נקודות בלבד מהמקום הראשון, וזאת לאחר רצף של 5 שנים שבהן לא הצליחה ישראל להתברג בין חמשת המקומות הראשונים בתחרות.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1992 עם השיר זה רק ספורט בביצוע של דפנה דקל בעיר מאלמה, שוודיה.
תחרות הקדם-אירוויזיון לשנת 1992 נערכה באולפני הטלוויזיה הישראלית בירושלים והונחתה על ידי רוני יובל ונועם אבירם, מגישי תוכנית הבוקר "בוקר טוב ישראל".
מתוך 12 שירים נבחר בתום התחרות השיר "זה רק ספורט", שבוצע על ידי דפנה דקל, לייצג את ישראל באירוויזיון 1992, שנערך באותה שנה במאלמה שבשוודיה.
את השיר כתב אהוד מנור, והוא הולחן ועובד על ידי קובי אשרת.
לפני כל שיר בתחרות הוצג קטע קומי שהוגש על ידי אומן אחר לפי הסדר הבא:
רבקה מיכאלי, דבי ונולי, דובי גל וחני נחמיאס, מיקי קם, דודו טופז, ציפי שביט, גדי פור ומודי בר-און, יעל עמית, חנוך רוזן, דורון נשר, דוב'לה גליקמן וחנה לסלאו.
לאחר ההכרזה על דפנה דקל כעל זוכת התחרות, הביעה ענת עצמון מורת רוח על ההחלטה, וניהלה מאבק משפטי נגד דקל.
טענתה של עצמון הייתה שהשיר "זה רק ספורט" חרג ב-17 שניות מהאורך המותר בתקנון, שהוא 3 דקות, ועל כן יש לפסול את השיר.
לבסוף דחה בית המשפט את הערעור, והחלטת שופטי התחרות נותרה על כנה.
בתום השמעת השירים עלתה לבמה קרולה, הזמרת השוודית זוכת אירוויזיון 1991, וביצעה את השיר Fångad av en stormvind שאיתו הביאה לשוודיה את הזכייה.
מיד לאחר מכן הצטרפו אליה אורנה ומשה דץ, אשר ייצגו את ישראל באותה התחרות עם השיר "כאן".
שלושתם שרו יחד בשפה העברית את השירים "לב אחד" ו"כאן".
בהמשך ראיינו המנחים את קרולה, אשר הביעה את אהבתה לישראל ואת תמיכתה בעם היהודי.
השלושה חזרו לבמה גם בסיום המופע, מיד לאחר ההכרזה על דפנה דקל כעל הזוכה בתחרות.
הם העניקו לה יחד פרחים וליוו אותה בביצוע החוזר של השיר המנצח, "זה רק ספורט".
ניקוד השירים התבצע על ידי 7 ועדות שיפוט אזוריות הממוקמות ברחבי הארץ.
רגע לפני הקראת הניקוד על ידי ועדת השיפוט האחרונה, תל אביב, מצב הנקודות היה מותח במיוחד, כאשר במקום הראשון עמדו השירים "התקווה" ו-"ירושלם" עם 52 נקודות, בעוד שהשיר זה רק ספורט היה רק במקום השלישי עם 51 נקודות.
לקראת תום הקראת הניקוד חל מהפך ודפנה דקל גברה על יריביה בהפרש קל.
מעלה אדומים - רבקה נוימן ודני רופ
בסיס הנדסה צבאית - דני עפרי
רמת גן - אלון בן-דוד
קריית מלאכי - שלומי אלדר
כפר רופין - אמנון פאר
תל אביב - דני לוינשטיין
המאבק בין ענת עצמון לדפנה דקל
תוצאותיו של הקדם היו צמודות במיוחד.
דפנה דקל זכתה במקום הראשון עם 61 נקודות, בהפרש של נקודה אחת מענת עצמון שזכתה במקום השני עם 60 נקודות.
כוכב פסטיבל שירי הילדים לשעבר, רונן בהונקר הגיע למקום השלישי עם 59 נקודות.
תוצאות צמודות כל כך היו רק בשנת 1983, כאשר עפרה חזה גברה על ירדנה ארזי בהפרש של נקודה, וב-1985, בה היה הפרש נקודות קטן מאוד בין שלושת המקומות הראשונים (בהם ניצבו יזהר כהן, שלישיית "כמו צועני" וירדנה ארזי).
לאחר התחרות דרשה ענת עצמון מרשות השידור לפסול את שירה של דפנה דקל, בנימוק שהשיר "זה רק ספורט" חורג ב-17 שניות משלוש הדקות הקצובות לכל שיר על-פי תקנון האירוויזיון והקדם-אירוויזיון.
לטענת עצמון, שירה של דקל כלל לא אמור היה להתקבל לתחרות הקדם-אירוויזיון, ולפיכך יש לשלוח אותה לאירוויזיון.
רשות השידור דחתה את דרישתה של עצמון, בנימוק ששירים רבים בעולם קוצרו להופעה החיה של האירוויזיון, חלקם אף זכו באירוויזיון.
כמו כן, רשות השידור ציינה כי ב-1979 זכתה להקת חלב ודבש בפסטיבל הזמר תשל"ט עם השיר "הללויה" (שמרית אור וקובי אשרת), כשאורכו שלוש דקות ו-19 שניות, ואילו באירוויזיון הוא קוצר לשלוש דקות בדיוק.
עצמון לא קיבלה את נימוקי רשות השידור, ועתרה, יחד עם הנגן ירוסלב יעקובוביץ' לבית המשפט המחוזי בתל אביב.
עצמון טענה כי תקנון הקדם-אירוויזיון עצמו הוא שאוסר על השירים לחרוג ממסגרת שלוש הדקות, ועל כן דינו של השיר "זה רק ספורט" להיפסל רטרואקטיבית.
במהלך המשפט חשפה רשות השידור כי אם שירה של דקל ייפסל, לא תיוצג ישראל כלל באירוויזיון, כיוון שכבר עבר תאריך היעד (ה"דד-ליין") לשליחת השירים לתחרות בשוודיה או לעריכת שינויים בהם.
כמו כן, רשות השידור ציינה כי גם שירה של עצמון חורג בשתי שניות ממסגרת שלוש הדקות.
בית המשפט לא מצא לנכון להתערב בשיקולי רשות השידור, שהחליטה לא לפסול את "זה רק ספורט" רטרואקטיבית.
"אם הייתה המשיבה מס' 1 (רשות השידור) מחליטה לפסול את השיר, היה ממש בטענות".
בית המשפט קבע שהחלטת רשות השידור לשלוח את שירה של דפנה דקל סבירה, מה גם ששירה של עצמון חורג אף הוא במקצת מהזמן הקצוב בתקנון.
בית המשפט נעל את הדיון, כשהוא מורה לרשות השידור להקפיד להבא ביתר שאת על נושא תזמון השירים.
ישראל הופיעה ה-3 בסדר ההופעה, אחרי בלגיה ולפני טורקיה.
בתום ההצבעה ישראל קיבלה 85 נקודות והגיעה למקום ה-6 מתוך 23 מדינות שהשתתפו בתחרות.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1993 עם השיר שירו בביצוע של שרה'לה שרון ולהקת שירו בעיר מילסטריט, במדינת אירלנד.
תחרות הקדם-אירוויזיון לשנת 1993 התקיימה ב-1 באפריל 1993 במרכז דוהל שבשכונת התקווה בתל אביב.
12 שירים התמודדו בתחרות על הזכות לייצג את ישראל באירוויזיון בפעם ה-19, במסגרת אירוויזיון 1993, שנערך באותה שנה באירלנד.
בתחרות זכו שרה'לה שרון ולהקת שירו עם השיר "שירו", שכתב יורם טהרלב והלחין שייקה פייקוב.
את התחרות הנחה נתן דטנר, שהנחה בעבר את קדם אירוויזיון 1985 ואף ייצג (יחד עם אבי קושניר) את ישראל קודם לכן באירוויזיון 1987 עם השיר "שיר הבטלנים".
לאחר השמעת כל השירים ורגע לפני הקראת תוצאות השיפוט הוצגו קטעים מתוך הופעות עבר של ישראל באירוויזיון.
כמו כן שולבו קטעי הומור בהשתתפותם של רבקה מיכאלי, טוביה צפיר וספי ריבלין.
ניקוד השירים התבצע על ידי 7 מוקדי שיפוט ברחבי הארץ, כאשר כל מוקד חילק לשירים נקודות על-פי המדרג הבא: 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7, 8 ,10 ו-12 נקודות.
רגע לפני הקראת הניקוד של נקודת השיפוט האחרונה, תל אביב, היה מצב הנקודות מותח במיוחד, כאשר שני המקומות הראשונים היו "שירו" ו-"ריח וצבע" אשר צברו 55 נקודות כל אחד, ומיד אחריהם שני השירים "עד" ו-"פרפר" צברו 48 נקודות כל אחד.
הכף הוכרעה לטובת השיר "שירו" רק בתום הקראתו של דליק ווליניץ את תוצאות הניקוד של מוקד תל אביב.
בעוד חברי הלהקה התמקמו בעמדותיהם לקראת הביצוע החוזר של השיר הזוכה, אחזה שרה'לה שרון את פרחי הזכייה ואמרה אל המיקרופון בגאווה "תודה רבה.
הפרחים לצה"ל!", משפט שליווה אותה במשך שנים לאחר התחרות.
אור עקיבא - אמיר חי
נצרת עילית - אמנון פאר
בית שמש - דני רופ
תל אביב - דליק ווליניץ
ישראל הייתה השיר ה-24 בסדר ההופעה לאחר קפריסין ולפני נורווגיה בתום ההצבעה השיר קיבל 4 נקודות והגיע למקום ה-24 מתוך 25 מדינות שהשתתפו בתחרות.
ישראל העניקה את ה-12 נקודות שלה לבריטניה.
ישראל השתתפה באירוויזיון 1995 עם השיר אמן בביצוע של ליאורה בעיר דבלין, בירת אירלנד.
קדם-אירוויזיון 1995 הוא תחרות שנערכה לבחירת השיר הישראלי שייצג את ישראל באירוויזיון 1995 באירלנד.
התחרות נערכה ב-9 במרץ 1995 במרכז דוהל שבשכונת התקווה בתל אביב והנחו אותה מיכאלה ברקו ואקי אבני.
בתחרות התמודדו 13 שירים, ומתוכם נבחר השיר "אמן" שבוצע על ידי ליאורה, זמרת שהייתה אלמונית עד אותו הערב.
את השיר כתבה חמוטל בן זאב והלחין משה דץ.
עם ההכרזה על השיר המנצח עלתה ליאורה לבמה לביצוע חוזר של השיר, הפעם ביחד עם אורנה ומשה דץ שסייעו בהלחנת השיר ותרמו להצלחתו.
השיר זכה באותה שנה במקום השמיני במצעד הפזמונים העברי השנתי (ה'תש"ן–ה'תשנ"ט) של רשת ג'.
זמרת בולטת נוספת בתחרות הייתה דנה אינטרנשיונל שהגיעה למקום השני עם השיר "לילה טוב אירופה".
כאן החל החיבור של אינטרנשיונל לתחרות האירוויזיון, כאשר היא נבחרה בהמשך לייצג את ישראל הן באירוויזיון 1998 (וזכתה במקום הראשון) והן באירוויזיון 2011.
הוד השרון - אמנון פאר
תל אביב - איילה חסון
ישראל הייתה השיר ה-21 בסדר ההופעה לאחר סלובניה ולפני מלטה בתום ההצבעה השיר קיבל 81 נקודות והגיע למקום ה-8 מתוך 23 מדינות שהשתתפו בתחרות.
ישראל העניקה את ה-12 נקודות שלה לספרד.
ישראל השתתפה באירוויזיון 2005 עם השיר השקט שנשאר בביצוע של שירי מימון בעיר קייב, בירת אוקראינה.
תחרות הקדם-אירוויזיון לשנת 2005 היא תחרות שנערכה לבחירת השיר הישראלי שייצג את ישראל באירוויזיון 2005 בקייב, אוקראינה.
התחרות התקיימה בירושלים ב-2 במרץ 2005 ושודרה בערוץ הראשון.
מנחי התחרות היו מורן אטיאס ודידי הררי.
הייתה זו הפעם הראשונה שבקדם-אירוויזיון הושמעו שירים המכילים משפטים בשפה הערבית.
כמו כן, חלק משמות השירים היו באנגלית, דבר שלא היה מקובל באף קדם-אירוויזיון בעבר.
הדבר נבע, בין היתר, משינוי כללי תחרות האירוויזיון בשנת 1999, בהם ניתן חופש בבחירת השפה של השירים.
השיר הישראלי הזוכה, "השקט שנשאר", שהכיל תחילה מילים עבריות בלבד, עבר שינויים לקראת אירוויזיון 2005, כך ששמו שונה ל-"Time to Say Goodbye" וחציו השני הושר באנגלית.
זכייתה של שירי מימון בתחרות היוותה את הסנונית הראשונה בסדרת נציגי ישראל לאירוויזיון, אשר נחשפו לראשונה בתוכנית הריאליטי "כוכב נולד" (אשר מותגה מחדש בהמשך תחת השם "הכוכב הבא").
אחד המאפיינים הבולטים של קדם-אירוויזיון 2005 היה הדגש הרב שהושם על החלק האומנותי.
הערב נפתח בשירה בעברית ובאיטלקית של המנחה מורן אטיאס יחד עם ששי קשת, כשהם מלווים בלהקת פרחי ירושלים שביצעו ריקוד המוני בשלל סגנונות.
בין שירי התחרות הוצגו קטעי "הידעת?" על תחרויות אירוויזיון קודמות וכן קטעי קישור קומיים בכיכובם של דידי הררי, אסתי זקהיים ושרית סבו.