tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
תקופת התמחות זו קרויה באנגלית Residency.
רופא שיניים - 4 עד 6 שנים נוספות אפשריות להתמחות בתחום מסוים
פסיכולוג - עד 4 שנים
עורך דין - התמחות של שנה וחצי
מהנדס מבנים - 3 שנים
יועץ השקעות - חצי שנה
מנהל תיקי השקעות - תשעה חודשים
מורה וגננת - שנה (החל משנת תש"ס)
מעניק נקודת זיכוי למי שסיים לימודים אקדמיים במוסד להשכלה גבוהה בישראל.
נקודת הזיכוי ניתנת בשנת המס שלאחר שנת המס שבה הסתיימו הלימודים או בשנת המס שלאחריה.
מי שסיים לימודיו בתחום שנדרשת בו התמחות, זכאי לבחור אם נקודת הזיכוי תובא בחשבון בשנת המס שלאחר שנת המס שבה הסתיימו לימודיו או בשנת המס שלאחר שנת המס שבה סיים את התמחותו, ובלבד שתקופת ההתמחות תחל לא יאוחר משנת המס שלאחר שנת המס שבה הסתיימו לימודיו.
מתמטיקה פיננסית היא ענף של מתמטיקה שימושית החוקר את התנהגות השווקים הפיננסיים.
למתמטיקה פיננסית יש קשר הדוק לכלכלה פיננסית, החוקרת את הבסיס התאורטי של מודלים כלכליים.
המתמטיקה הפיננסית חוקרת ומרחיבה מודלים מתמטיים או נומריים שנבנו על ידי כלכלנים.
לדוגמה, בזמן שכלכלן פיננסי חוקר את הגורמים המשפיעים על מחיר מניה של חברה, מתמטיקאי פיננסי מתייחס למחיר המניה כאל נתון, ומשתמש בתהליכים סטוכסטיים כדי לקבל את הערך התאורטי של ניירות ערך הנגזרים מן המניה .
באופן מעשי, קיימת חפיפה משמעותית בתחומי המחקר של המתמטיקה הפיננסית והכלכלה החישובית.
ההבדל העיקרי הוא שמתמטיקה פיננסית מתמקדת יותר במודלים מתמטיים ובנגזרים, בעוד שכלכלה חישובית מתמקדת יותר ביישומים של מודלים אלה.
ישנם גם אנליסטים המשתמשים לצורך עבודתם בשיטות נומריות וכמותיות.
שני מודלים פופולריים בהערכת אופציות מקורם בתחום זה: מודל בלק ושולס והמודל הבינומי לתימחור אופציות.
אחד ממשפטי המפתח במתמטיקה פיננסית נקרא "המשפט הבסיסי לתמחור ללא ארביטראז".
על פי משפט זה, הסיכוי לרווח בעסקה ללא סיכון שקול להסתברות לארביטראז' בעסקה.
אוניברסיטאות רבות ברחבי העולם מציעות תואר אקדמי ותוכניות מחקר בתחומי המתמטיקה הפיננסית.
מתן הוא יישוב קהילתי במזרח השרון השייך למועצה אזורית דרום השרון.
היישוב משתרע על פני כ-570 דונם וממוקם צפונית לקיבוץ חורשים, היישוב הקהילתי נירית ומושב ירחיב, בגבול השרון המזרחי והשומרון.
סמוכים לו היישובים הערבים-ישראלים כפר ברא וג'לג'וליה, ובקצה היישוב עוברת חומת בטון גבוהה המפרידה בינו לבין הכפר הפלסטיני חַבְּלֶה.
הערים הגדולות הסמוכות למתן הן: כפר סבא, הוד השרון וראש העין.
בסמוך ליישוב עובר נחל קנה שהוא נחל אכזב.
מתן הוא יישוב של בתים צמודי קרקע על אדמות מנהל.
היישוב מנוהל על ידי ועד מתנדב נבחר.
ההחלטה על הקמת היישוב התקבלה בדצמבר 1990, כאשר קבינט השרים לעליה וקליטה אישר פה אחד את תוכנית "יישובי הכוכבים", שהציג משרד הבינוי והשיכון, לפיתוח רצף של יישובים קהילתיים וכפריים לאורך כביש 6 (שהיה אז בתכנון וסלילתו טרם החלה).
התוכנית שאושרה השתרעה על ציר הגבעות לאורך "הקו הירוק", בין מודיעין למי עמי שבוואדי עארה, וכללה פתרונות דיור לכמאה אלף תושבים, ב-12 יישובים בעלי צביון פרברי־קהילתי.
תוכנית היישוב קיבלה את שם הקוד "אייל א' דרום" והוא תוכנן להכיל עד 2,300 יחידות דיור.
אך חבר הכנסת מיכאל איתן מהליכוד, שהיה אחד מיוזמי התכנית, הסביר שהמטרה היא גם לחבר את ההתנחלויות במערב השומרון ליישובי "הכוכבים" וליצור רצף טריטוריאלי משני עברי הקו הירוק.
ו"שבנייה על ציר הגבעות יוצרת זיקה מיידית בין המתיישבים על הקו לבין השומרון, מוחקת את הקו הירוק, ומונעת התקדמות לפשרה טריטוריאלית עם הפלסטינים".
במהלך שנת 1991 הוציא משרד השיכון מכרז על אדמות שהפשיר "מינהל מקרקעי ישראל".
שר השיכון באותה עת, אריאל שרון, ביקש לספק מגרשים לזוגות צעירים עבור בנייה צמודת קרקע במחיר סמלי, ולאפשר להם בנייה מרוכזת באמצעות עמותות כדי להוזיל את העלויות.
תחילת האכלוס שלו הייתה בשנת 1995.
עם הקמת היישוב הוקמה חומת בטון ממזרח לו, לאורך הקו הירוק, מאחר שהוא ממוקם כ-50 מטר בלבד מבתי הכפר חבלה.
מאוחר יותר הוחלפה החומה על ידי גדר הפרדה.
בעשור הראשון של המאה ה-21 החלה הרחבת המושב ירחיב לכיוון מתן, על ידי חברת שיכון ופיתוח שזכתה במכרז לבניית ההרחבה.
בעקבות הרחבת המושב ירחיב, אוחד השטח הבנוי שלו עם מתן, והיישובים חולקים רחובות משותפים.
באותה עת גם פרץ סכסוך בין תושבי מתן לחבר מושב ירחיב שביקש להקים רפת חדשה, שתושבי מתן התנגדו לה.
ביישוב מתגוררים כ-3,600 תושבים (נכון לשנת 2022), ובכך הוא היישוב השני בגודלו במועצה האזורית דרום השרון, אחרי צור יצחק.
על פי נתוני ביטוח לאומי לשנת 2019 דורג היישוב במקום הראשון מבחינת הכנסה חודשית לשכיר (21,556 שקלים חדשים).
את שם היישוב הציע חבר ועדת השמות הממלכתית הגאוגרף יהודה זיו, בשל סמיכותו של היישוב לכפר הפלסטיני ראס עַטייָה, שפירוש שמו "פסגת המתנה", וליישוב ירחיב אשר צמוד אליו.
בנוסף השם "מתן" מוזכר ב: .
פירוש הפסוק: נתינה לאחֵר מרחיבה את לבו ואת דעתו של אדם.
סמל היישוב עוצב על ידי ערן קליבנוב, תושב היישוב, לאחר שזכה בתחרות עיצוב הסמל ליישוב החדש.
סיסמת היישוב, המכילה את מהותו היא: "מתן – אופי עם יופי" – שילוב בין היופי הפסטורלי של השרון-שומרון, לבין האופי – אוכלוסייה חילונית ברובה, עובדת ומשכילה, אם בכוחות הביטחון, אם בהייטק, במגזר הציבורי והפרטי ועוד; קהילה שמשקיעה רבות בעשייה למען הזולת ולמען הסביבה, ושומרת על שכנות טובה עם הכפרים בסביבה.
היישוב מנוהל על ידי ועד מקומי המונה 10 חברי ועד מתנדבים.
במתן צוות של עובדי הוועד המקומי בראשם עומד המזכ"ל.
המזכ"ל הראשון של היישוב, אמיר עשבי, בשנים 1998 ועד 2008, אנשי אחזקה וביטחון.
ביישוב גני ילדים, בית ספר יסודי, מתנ"ס, בית כנסת אורתודוקסי, שני מרכזי מחזור, מרכז שיטור קהילתי (מש"ק), סניף של תנועת הנוער "האיחוד החקלאי", מועדון נוער, אולם ספורט, בריכה ומרכז מסחרי.
תלמידי התיכון לומדים ברובם בתיכון האזורי "עמי אסף" הסמוך לבית ברל, שבכפר סבא.
ביישוב קבוצת כדורסל המשחקת בליגה ב'.
מתן אוחיון (נולד ב-25 בפברואר 1986) הוא כדורגלן עבר ישראלי המשחק בעמדת הבלם והמגן הימני וכום עוזר מאמן הפועל עירוני ראשון לציון.
אוחיון החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מועדון ספורט אשדוד.
בעונת 2004/2005 הושאל לקבוצת עירוני ראשון לציון ששיחקה אז בליגה הלאומית.
לאחר מכן הושאל לסקציה נס ציונה, ובעונת 2007/2008 הושאל שוב לעירוני ראשון לציון.
בקיץ 2008 חזר למ.ס אשדוד, ושיחק במדיה שנתיים וחצי.
בינואר 2011 עבר לבלגיה וחתם בקבוצת שרלרואה.
לאחר הופעת הבכורה שלו במועדון נבחר לנבחרת המחזור של ליגת העל הבלגית.
אוחיון ירד עם הקבוצה ליגה, ולאחר חצי עונה בליגה השנייה, בינואר 2012, הושאל למכבי פתח תקווה על מנת לעזור לה להישאר בליגת העל, אך לא הצליח לסייע לה להינצל מירידה לליגה הלאומית.
בקיץ 2012 חזר אוחיון לשרלרואה, לאחר שהעפילה בחזרה לליגת העל הבלגית.
ב-1 באוקטובר 2013 חתם אוחיון עד תום העונה בעירוני קריית שמונה.
אוחיון ערך 25 הופעות ליגה בעונת 2013/2014, וסייע לקבוצה לזכות בגביע המדינה, לאחר ניצחון על מכבי נתניה במשחק הגמר.
ב-11 ביוני 2014, לקראת עונת 2014/2015 חתם אוחיון לשנתיים במכבי חיפה, אך שיחק רק חצי עונה במועדון, וערך 16 הופעות בכל המסגרות.
ב-21 בינואר 2015 חתם בהפועל תל אביב עד סוף העונה.
שלושה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו במועדון, כשפתח בהרכב במשחק מול הפועל פתח תקווה באצטדיון בלומפילד, שהסתיים בתיקו 0–0. ב-7 בפברואר כבש במדי הפועל תל אביב את שער הבכורה שלו בליגת העל, כשהבקיע בתוספת הזמן את שער הניצחון (2–1) מול הפועל רעננה בבלומפילד.
ב-2 באוגוסט ערך אוחיון את הופעתו הבכורה בבאר שבע בניצחון 2–0 על הפועל כפר סבא במסגרת גביע הטוטו.
בעונה זו ערך אוחיון 14 הופעות במסגרת ליגת העל ובסופה זכה עמה באליפות המדינה.
בנוסף, שיחק עמה במוקדמות ליגת האלופות ונשר עמה לשלב הבתים של הליגה האירופית, לאחר שהודח עם קבוצתו בשלב הפלייאוף מול סלטיק הסקוטית.
ב-20 בנובמבר 2016 האריך אוחיון את חוזהו בהפועל באר שבע לשנתיים נוספות.
ב-28 בדצמבר זכה אוחיון עם באר שבע בגביע הטוטו לאחר ניצחון 4–1 מול עירוני קריית שמונה במשחק הגמר.
בליגה שותף אוחיון בשמונה משחקים בעונה זו, ובסופה זכה עם הקבוצה באליפות שנייה ברציפות.
בעונת 2017/2018 זכה עם הקבוצה שוב בתואר אלוף האלופים, שותף ב-14 משחקי ליגה וזכה עם הקבוצה באליפות שלישית ברציפות.
בעונת 2018/2019 שותף בשמונה משחקי ליגה, ובסופה שוחרר מהמועדון.
ב-4 באוגוסט 2020, אוחיון חתם בהפועל רעננה.
אוחיון נולד באשדוד לשלום אוחיון שעלה ממרוקו, ולהלנה (לבית הברלה) צברית ממוצא מצרי.
אחותו היא הדוגמנית והשפית, ליאור אוחיון.
גדלו ביישוב גן יבנה ולמדו באורט רבין.
אוחיון נשוי לליז, בלגית אותה הכיר כאשר שיחק בשרלרואה, ולהם שלושה ילדים.
מתמטיקה עיונית (קרויה גם מתמטיקה טהורה) היא ענף של המתמטיקה שעוסק במתמטיקה מתוך עניין בתכונות מתמטיות בלבד, ללא יעדים יישומיים בענפי מדע אחרים כגון פיזיקה, אסטרונומיה או הנדסה.
בהתאם לכך, ניתן לתאר את המתמטיקה העיונית כ"מתמטיקה לא בהכרח שימושית".
מתמטיקאים יוונים מהעת העתיקה היו מהראשונים להבחין בין מתמטיקה עיונית לשימושית.
אפלטון סייע ליצור את ההבחנה בין "אריתמטי", שנקרא תורת המספרים כיום, לבין "לוגיסטי" שבימינו נודע כאריתמטיקה.
אפלטון התייחס לפן הלוגיסטי כיאה לאנשי עסקים ומלחמה אשר "חייבים ללמוד את אמנות המספרים שמא לא יידעו לארגן את חייליהם" ולפן האריתמטי (תורת המספרים) כיאה לפילוסופים "כי עליהם לעלות ממימי השינוי ולהשיג אחיזה בהוויה אמיתית".
כאשר נשאל אאוקלידס מאלכסנדריה על ידי אחד מתלמידיו מהו השימוש ללימוד הגאומטריה, ביקש הלה באירוניה מעבדו לשלם מטבע כסף לתלמיד "כי הוא חייב ליצור רווח מידיעותיו".
המתמטיקאי היווני אפולוניוס מפרגה שנשאל לגבי השימושיות של חלק מהתיאורמות בספרו הרביעי לחתכים חרוטיים הצהיר:
"הן ראויות מעצם ההוכחה עצמה, באותו אופן שאנו מקבלים דברים רבים אחרים במתמטיקה - מסיבה זו ולא אחרת".
ומכיוון שרבות מתוצאותיו לא היו בנות יישום למדע או ההנדסה של ימיו, המשיך לדרוש בחשיבותן בהקדמה לספרו החמישי לחתכים חרוטיים בטוענו שהנושא הוא מאותם ה"ראויים ללמידה מעצם היותם בני קיימא"
המונח הונצח אחת ולתמיד עם הקמת כיסא הפרופסור למתמטיקה עיונית (Sadleirian Chair) שיוסד באמצע המאה ה-19. ייתכן והרעיון לדיסציפלינה נפרדת למתמטיקה עיונית עלה באותה תקופה.
דורו של המתמטיקאי גאוס לא עשה הבחנה בולטת בין המתמטיקה השימושית למתמטיקה עיונית.
מאוחר יותר, גם התמחות ופרופסורה בענף העיוני (במיוחד לאור גישתו של קארל ויירשטראס לאנליזה מתמטית), נתנו משנה תוקף ללגיטימיות של המתמטיקה העיונית.
עם תחילת המאה העשרים אימצו מתמטיקאים את המתודה האקסיומטית במיוחד לאחר ניסיון האקסיומטיזציה של הגאומטריה אוקלידית על ידי דויד הילברט.
הניסוח הלוגי של המתמטיקה העיונית שהוצע על ידי ברטראנד ראסל באמצעים של מבנה כימות של טענות לוגיות נראה יותר ויותר בר תוקף, שכן חלקים נרחבים של המתמטיקה יוצגו בעזרת המערכת האקסיומטית מה שהקל את המשימה למציאת קריטריונים להוכחה ריגורוזית.
למעשה, במערכת אקסיומטית, הריגורוזיות לא תורמת במאומה לרעיון ההוכחה.
לפי השקפתם של חברי ניקולא בורבאקי, המתמטיקה העיונית היא בפני עצמה ההוכחה.
אחת התפישות המרכזיות במתמטיקה העיונית היא רעיון הכלליות; לעיתים יחולו מגמות הקוראות להגברת הכלליות:
הכללת משפט או מבנה מתמטי יכולה להוביל להבנה עמוקה יותר של המשפט או המבנה המתמטי
כלליות יכולה לפשט את הצגת החומר, הפשטה שתובע על ידי הוכחות קצרות יותר או טיעונים קלים יותר למעקב
ניתן להשתמש בכלליות על-מנת להימנע מכפל מאמצים, על ידי הוכחת תוצאה כללית במקום להוכיח מקרים נפרדים באופן פרטני, או על ידי שימוש בתוצאות מתחומים אחרים במתמטיקה
כלליות יכולה לגשר בין ענפים שונים של המתמטיקה.
תורת הקטגוריות היא תחום אחד במתמטיקה המוקדש לחקר הידמות מבנים בין ענפי מתמטיקה שונים.
השפעתה של הכלליות על האינטואיציה תלויה הן בסובייקט והן בהעדפה אישית או סגנון הלימוד.
לעיתים, כלליות נתפשת כמכשול לאינטואיציה, על אף שהיא יכולה לשמש כעזר, במיוחד במקרים בהם היא תספק אנלוגיה לנושא אחר בו כבר פותחה אינטואיציה.
עוד דוגמה נבחרת לכלליות ניתן למצוא בעבודתו של פליקס קליין בשם תוכנית ארלנגן בה עמל קליין על הרחבה של מושג הגאומטריה כך שיכיל גם גאומטריות לא-אוקלידיות, את ענף הטופולוגיה, וצורות אחרות של גאומטריה על ידי השקפה של גאומטריה כמחקר של חלל בצוותא עם חבורה של טרנספורמציות.
חקר המספרים, הקרוי אלגברה בשלבי הלימודים התיכוניים, מתרחב לאלגברה מופשטת בשלב מתקדם יותר; וחקר הפונקציות הקרוי חשבון אינפיניטסימלי, הופך לאנליזה מתמטית ואנליזה פונקציונלית בשלב מתקדם יותר.
לכל אחד מהענפים האבסטרקטיים הללו ישנם תתי-תחומי התמחות כך שישנם בפועל קשרים רבים בין הדיסציפלינות העיונית והשימושית.
עלייה חדה בזרם האבסטרקציה נרשמה באמצע המאה ה-20 והיא מתבטאת במגוון תחומי חיים ולא רק במתמטיקה.
עם זאת בפועל, התפתחויות אלה הובילו לסטייה חדה מתחום הפיזיקה, במיוחד בין השנים 1950–1980. מאוחר יותר, המגמה הזאת ספגה ביקורת מצד ולדימיר ארנולד שהגדירה "יותר מדי הילברט, ולא מספיק פואנקרה".
עושה רושם שהמחלוקת טרם נפתרה שכן תורת המיתרים מושכת לכיוון אחד, בעוד מתמטיקה בדידה מושכת לכיוון המנוגד אל עבר ההוכחה כמרכז.
אחד הביטויים המובהקים למחלוקת המתמדת בין המתמטיקה העיונית לזו השימושית ניתן למצוא במסתו השנויה במחלוקת של המתמטיקאי ג.
נהוג לחשוב שהארדי החשיב את המתמטיקה השימושית כמכוערת ומשעממת.
אולם, גם אם אין עוררין שהארדי העדיף את המתמטיקה העיונית, שתדירות הוא השווה לציור או שירה, הוא פשוט ראה את ההבדל בין שתי הגישות בכך שמתמטיקה שימושית ביקשה להביע אמת פיזית באמצעות מתווה מתמטי, בעוד שמתמטיקאים עיוניים הביעו אמיתות בלתי תלויות בעולם האמיתי.
הארדי ניסח דיכוטומיה בין מה שהוא קרא מתמטיקה "אמיתית" דהיינו כזאת ש"יש לה ערך אסתטי קבוע" לבין "החלקים הבנאליים והמשעממים של המתמטיקה" להם שימושים פרקטיים בחיי היומיום.
הארדי התייחס גם לפיזיקאים מסוימים, כגון איינשטיין ודיראק, כמתמטיקאים "אמיתיים", אך בזמן כתיבתו את "ההתנצלות" הוא החשיב את תורת היחסות הכללית ומכניקת הקוואנטים כחסרי תועלת, מה שהתיר לו להמשיך להחזיק בדעה שרק מתמטיקה "בנאלית" היא שימושית.
יתר על כן, כאשר החל במפתיע יישומן של תורת המטריצות ותורת הקבוצות לענפי פיזיקה שונים, הודה הארדי שיום יבוא בו תיתכן מתמטיקה יפה ו"אמיתית" שתוכל להיות מיושמת.
תובנה מעניינת נוספת על הנושא הוצעה על ידי אנדי מאגיד:
"תמיד חשבתי שמודל מוצלח לאנלוגיה כאן יכול להילקח מתורת החוגים.
בנושא זה, תת-שדות קומוטטיבים (חילופיים) ולא-קומוטטביים יפורשו על ידי צופה הדיוט כדיכוטומיה בעוד שלמעשה האחרון מכיל את הראשון: חוג לא קומוטטיבי הוא חוג-לא-בהכרח-קומוטטיבי.
אם נרחיב את מוסכמה זו לנושא המתמטיקה השימושית וה"לא-שימושית", נוכל להגדיר את המתמטיקה העיונית כ"מתמטיקה לא-בהכרח-שימושית"."
אלגברה מופשטת חוקרת קבוצות בצוותא עם הפעולות הבינאריות שהן מגדירות.
קבוצות ופעולותיהן הבינאריות ניתנות לסיווג על-פי תכונותיהן: לדוגמה, אם מופעלת פעולה אסוציאטיבית על קבוצה שמכילה איבר יחידה ואיברים הופכיים עבור כל יחס של הקבוצה, אז הקבוצה והפעולה נחשבים להיות חבורה.
מבנים נוספים כוללים חוגים, שדות, ומרחבים וקטוריים.
גאומטריה היא חקר צורות ומרחב, ובפרט חקר קבוצות של טרנספורמציות של המרחב.
לדוגמה, גאומטריה פרויקטיבית עוסקת בטרנספורמציות היטליות שפועלות על המישור ההיטלי האמיתי בעוד שאינוורסיה עוסקת בקבוצה של טרנספורמציות היפוכיות הפועלות על המישור המורכב.
הגאומטריה התרחבה וכיום כוללת גם את ענף הטופולוגיה אשר עוסק באובייקטים הקרויים מרחבים טופולוגיים ומפות רציפות ביניהם.
עיקר עניינה של הטופולוגיה הוא באופן בו מרחבים מתחברים ומתעלמת מחישובים מדוקדקים של מרחק וזוויות.
תורת המספרים היא התאוריה של המספרים השלמים החיוביים.
היא מבוססת על רעיונות דוגמת התחלקות וקונגרואנציה (יחס שקילות).
המשפט היסודי של האריתמטיקה מציין שכל שלם חיובי ניתן לפירוק לגורמיו הראשוניים ושאותה פקטוריזציה ראשונית היא ייחודית רק לו.
מבחינות מסוימות, תורת המספרים הוא הענף הכי נגיש מבין תחומי המתמטיקה העיונית: לדוגמה, השערת גולדבך ניתנת להבנה בקלות (גם אם טרם הוכחה או הופרכה).
מאידך, במובנים מסוימים תורת המספרים היא הדיסציפלינה הכי פחות נגישה לציבור הרחב; לדוגמה הוכחתו של אנדרו ויילס (שאורכה כמאה עמודים) שלמשוואתו של פרמה אין פתרונות לא-טריוויאליים דורשת הבנה בתבניות אוטומורפיות, שעל-אף זיקתן לטבע, טרם נמצא להן יישום בפיזיקה.
מתמטיקום הוא מוזיאון מדע בגיסן, גרמניה.
המוזיאון נוסד על ידי אלברכט בוטלשפאכר .
המתמטיקום נפתח ב-19 בנובמבר 2002, ונחנך על ידי נשיא גרמניה, יוהאנס ראו.
מתן – משקיעים בקהילה הוא עמותה שהוקמה בשנת 1999 על ידי שרי אריסון והקרן המשפחתית ע"ש תד אריסון.
הארגון הוקם בשנת 1999 בשם "מתן - הדרך שלך לתת" ובשנת 2010 שונה שמו ל"מתן - משקיעים בקהילה".
מתן הוא הנציג הישראלי של ארגון United Way Worldwide אשר הוקם בארצות הברית לפני 125 שנה ופעיל ברחבי העולם כולו.
החל משנת 2001 מנכ"לית הארגון היא אהובה ינאי.
"מתן" משקיע משאבים בעסקים ובקרנות פילנתרופיות ומעודד שיתוף עובדים בפיתוח פרויקטים חברתיים שונים.
השקעתה של העמותה באה לידי ביטוי במגוון דרכים: תרומות ומענקים, תמיכה בפרויקטים חדשים, התנדבות עובדים ומנהלים, מסלולים מקצועיים ועוד.
משאבים אלו מושקעים מדי שנה בכ-300 תוכניות בקהילה המופעלות על ידי מאות עמותות וארגונים חברתיים בישראל.
תחומי הפעילות המרכזיים של הארגון:
פעילות עם חברות עסקיות - חיבור בין עסקים וקהילה כחלק מתחום אחריות תאגידית של חברה עסקית באמצעות בניית תוכנית כוללת גיבוש הנושאים החברתיים שבהם תשקיע החברה.
התנדבות עובדים - קידום ופיתוח תוכניות להתנדבות עובדים במקומות עבודה.
קיימים מגוון מודלים ליישום תוכניות התנדבות עובדים, החל מתוכניות מקיפות במסגרתן כל עובדי החברה העסקית יוצאים יחדיו לפעילות התנדבותית, דרך פעילויות הפזורות לאורך השנה.
בשנת 2014 השולחן העגול במשרד ראש הממשלה, קיבל החלטה לקדם את נושא ההתנדבות בישראל על ידי הקמת מיזם ההתנדבות הלאומי.
ארגון מתן, מונה לעמוד בראש הפורום המקדם את נושא ההתנדבות במקומות עבודה.
קמפיין גיוס כספים במקומות עבודה - כדי לגייס משאבים חדשים לטובת נושאים חברתיים, נערכים במקומות עבודה, קמפיינים פנימיים בהם העובדים מוזמנים לתרום לנושא חברתי הקרוב לליבם, והחברה בה הם עובדים מוסיפה תרומה על תרומתם.
קרנות עסקים לטובת הקהילה - סיוע לחברות בניהול קרנות הפילנתרופיה שלהן.
כישורי ניהול בארגונים חברתיים - פעילות לפיתוח המנהיגות וכישורי הניהול בקרב ארגונים חברתיים באמצעות מסלולי הכשרה.
מסלולים אלו מחברים בין ידע וניסיון עסקי לניהול במגזר החברתי, תוך יצירת שותפות בין מגזרית.
עמותה משתתפת במיזם מישרים שהושק על ידי משרד החינוך.
מתן בלומנבלט (נולד ב-8 בנובמבר 1984) הוא תסריטאי, קומיקסאי, קומיקאי, סטנדאפיסט ומאייר ישראלי.
יוצר של הוובקומיקס הישראלי "הו לא".
הוא בעל תואר ראשון בהנדסת חשמל מאוניברסיטת תל אביב.
בשנים 2008–2010 היה חבר בקבוצה הקומית "ץ סופית" אותה הקים יחד עם אביתר חלימי.
בקבוצה השתתפו אריאל ויסמן, טל שפר, ירון פרידמן, יואב רבינוביץ' ולירון תאני בתפקיד עצמו.
הקבוצה הפיקה תוכניות רדיו, מופעים וסרטים קצרים.
ב-2009 יצר את הובקומיקס "הו לא", מאופיין בהומור שחור וגישה פסימית, שלפי תיאורו של בלומנבלט הוא עוסק ב"דיכאון, בדידות, אלוהים, מסע בזמן וגיבורי-על".
בכך הקומיקס משלב בין ביקורת אודות נורמות חברתיות התמודדות עם אובדנות, סוגיות פוליטיות ודתיות, תוך שימוש במושגים מתרבות הפופ (גיבורי על, דמיות מסדרות ילדים), תאוריות מדעיות (מסע בזמן, חוקים פיזיקאלים, יקומים מקבילים) ודמויות היסטוריות.
בלומנבלט החל להופיע כסטנדפיסט בשנת 2013 במועדון האוזןבר, והיה חלק מקבוצת הסטאנדפיסטים "הערב סטנדאפ הזה", לצד גיא אדלר, לילך ברנע לשם, אלי חביב, לילך וולך, דור כאהן, מתן פלד.
ב-2016 הופיע בפרק הבכורה של התכנית "הכל אבוד עם טל פרידמן" בערוץ 10. בשנים 2017–2018 כתב בתוכנית הסאטירה "גב האומה" ברשת 13 ובתוכנית החפרנים בכאן חינוכית.
בלומנבלט כותב בתוכניות היהודים באים, קופה ראשית, לבד בבית, זה לא אולפן שישי, מה שתגידו, והאחיין שלי בנץ.
בזו האחרונה אף גילם את דמותו של הפילוסוף הגרמני פרידריך ניטשה.
פרסשנהקטגוריהעבורתוצאהמקורפרס האקדמיה הישראלית לטלוויזיה2024תסריט בסדרת דרמה קומית וקומדיית מצביםקופה ראשיתתסריט בתוכנית סאטירה ומערכוניםמה שתגידותסריט בסדרת ילדים ונוערלבד בבית
מתמטיקה חישובית הוא שם כולל לתחומי מחקר במתמטיקה שבהם יש לחישובים מקום מרכזי, עם דגש על אלגוריתמים, שיטות נומריות וחישובים סימבוליים.
במסגרת החישוב נכללים, חישובים נומריים, בדיקת מודלים מתמטיים, פתרון בעיות מתמטיות, בדיקת השערות מתמטיות ומציאת הוכחות למשפטים מתמטיים.
מיד לאחר הופעת המחשבים הראשונים, בשנות השישים המוקדמות של המאה העשרים, מתמטיקה חישובית החלה להתפתח כתחום עצמאי ונפרד ממתמטיקה יישומית.
כיום, לתחומים רבים במתמטיקה, גם בתחומים השייכים למתמטיקה תאורטית, מתפתח תחום מקביל שהוא חישובי.
מתמטיקה חישובית מתייחסת או כוללת את התחומים הבאים:
חישוב נומרי של נגזרות ואינטגרלים מסוימים
מציאת פתרונות נומריים של משוואות ומערכות של משוואות
מציאת פתרונות נומריים של משוואות דיפרנציאליות (רגילות וחלקיות) ומערכות של משוואות דיפרנציאליות (למשל, שיטת אלמנטים סופיים).
חישוב סימבולי ומערכות אלגברת מחשב
ניתוח מודלים מתמטיים באמצעות הדמיה ממוחשבת והדמית מונטה קרלו
הוכחות בסיוע מחשב (לדוגמה: בעיית ארבעת הצבעים)
היישום של שיטות המתמטיקה החישובית בתחומי המדע וההנדסה השונים נקרא מדע חישובי.
(חישוביות וסיבוכיות אלגוריתמים משויכים בדרך כלל לתחום של מדעי המחשב התאורטיים.)
מתן בָּלְטָקְסַה (נולד ב-20 בספטמבר 1995) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדות המגן השמאלי והבלם בהפועל באר שבע ובנבחרת ישראל.
בלטקסה החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של מכבי שוהם ובגיל נערים עבר להפועל פתח תקווה, וב-8 בנובמבר 2013 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של המועדון, כשנכנס כמחליף בניצחון 3–1 על הכח עמידר רמת גן בליגה הלאומית.
עד תום העונה ערך בסך הכל שבע הופעות במדי הקבוצה הבוגרת, אשר העפילה לליגת העל.
בעונת 2014/2015 המשיך לשחק בקבוצת הנוער, וב-31 בינואר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בליגת העל, כשנכנס כמחליף בדקה האחרונה של המשחק מול מכבי נתניה שהסתיים בתיקו 1–1. בתום העונה ירדה הקבוצה בחזרה לליגה הלאומית, ובעונת 2015/2016 הפך לשחקן הרכב.
ב-2 במאי 2016 הבקיע את שער הבכורה שלו בקריירה, בהפסד 4–5 להפועל אשקלון.
בעונת 2016/2017 הבקיע שישה שערים בליגה הלאומית.
ב-15 בפברואר 2017 חתם לארבע שנים במכבי תל אביב, אשר שילמה עבורו 750 אלף שקלים, והצטרף אליה בתחילת עונת 2017/2018. ב-30 ביולי 2017 ערך את הופעת הבכורה שלו במדי מכבי תל אביב, בניצחון 2–0 על בני יהודה במסגרת גביע הטוטו.
בלטקסה לא שותף במשחקי הליגה של הקבוצה, וב-9 בינואר 2018 הושאל להפועל עכו.
ארבעה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, בהפסד 1–2 לבני יהודה.
בסיום העונה ירדה הקבוצה לליגה הלאומית, והוא עזב את המועדון.
ב-15 באוגוסט 2018 הושאל לבני יהודה תל אביב עד לסיום העונה.
שלושה ימים לאחר מכן ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה, כשפתח בהרכב בהפסד 4–5 לבני סכנין בגביע הטוטו.
ב-16 בדצמבר 2018 הבקיע את שער הבכורה שלו בליגת העל, בניצחון 2–0 על מ.ס.
בסך הכול כבש שני שערים לצד שישה בישולים ב-35 הופעות ליגה בעונת 2018/2019, ובסופה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר ששיחק 120 דקות במשחק הגמר מול מכבי נתניה.
לקראת עונת 2019/2020 חזר למכבי תל אביב, ושותף במשחק אלוף האלופים בו ניצחה את בני יהודה, אך לאחר מכן הושאל שוב לבני יהודה.
בעונה זו רשם 31 הופעות הכוללות שער ובישול.
לקראת עונת 2020/2021 חזר שוב למכבי תל אביב.
ב-22 באוגוסט 2020 כבש שער בניצחון 2–0 של מכבי תל אביב על בני סכנין בגמר גביע הטוטו.
בסיום אותה העונה זכה עם הקבוצה בגביע המדינה, לאחר שפתח בהרכב בניצחון 1–2 על הפועל תל אביב במשחק הגמר.
ב-17 ביוני 2022 חתם לשלוש שנים באוסטריה וינה מהבונדסליגה האוסטרית.
ב-5 בינואר 2024 חזר לקנדציה שנייה בקבוצת מכבי תל אביב כאשר חתם לעונה וחצי.
ב-11 בספטמבר 2024 חתם בהפועל באר שבע בחוזה לשנתיים.
ב-9 ביוני 2021 ערך את הופעת בכורה בנבחרת ישראל הבוגרת, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–4 במשחק ידידות בחוץ מול פורטוגל.
מתמטיקה: דמותה ותכליתה הוא ספר מתמטי-פילוסופי, אשר נכתב על ידי המתמטיקאי האמריקאי סאונדרס מקליין.
לאורך הספר סוקר מקליין את המתמטיקה בכללותה, תוך שהוא בוחן את מקורותיה הרעיוניים, בעיותיה הפילוסופיות, וכן נושאים מתחום הפרקטיקה של המחקר המתמטי.
הספר משמש ככר בו מקליין פורש את משנתו ודעותיו בנושאים אלו.
העניין של מקליין בפילוסופיה של המתמטיקה החל בגיל צעיר, בין היתר כאשר קרא בנערותו את ספרם של ראסל ווייטהד פריניקיפיה מתמטיקה.
היות שנולד בשנת 1909, נעוריו של מקליין ותחילת דרכו כמתמטיקאי עברו עליו בשנות ה-20 וה-30, שנים בהן העיסוק ביסודות המתמטיקה ובפילוסופיה שלה היה פעיל מאוד (בין היתר עקב "משבר היסודות" שהתרחש בשנים אלו).
ייתכן שבהשפעת הסביבה הזו, מקליין בחר לעשות את עבודת הדוקטורט שלו (1933) בתחום הלוגיקה המתמטית, באוניברסיטת גטינגן, בהנחייתו של פאול ברנייס (Paul Bernays) - מגדולי החוקרים בתחום הלוגיקה המתמטית באותה עת.
לאורך העשורים שלאחר מכן, רמת העניין של מרבית המתמטיקאים בתחום היסודות והפילוסופיה של המתמטיקה פחתה במהירות.
אף שמקליין מעולם לא איבד עניין בפילוסופיה של מתמטיקה, הוא הרגיש שמדובר בתחום שקשה מאוד לתרום לו תרומה בעלת ערך, ומיעט יחסית לעסוק בנושא בשנים אלו.
מחקרו של מקליין עבר לתחומי האלגברה והטופולוגיה האלגברית, מה שיוביל אותו בהמשך לייסד את תורת הקטגוריות ואת האלגברה ההומולוגית יחד עם שותפו, סמואל אילנברג.
מקליין מספר שבעיניו עבודות רבות העוסקות בפילוסופיה של המתמטיקה מתבססות על גישה מוטעית, מכיוון שהן אמנם מכילות דיונים רבים בנוגע לטיבם ומציאותם של אובייקטים מתמטיים, אך דיונים אלו מתבססים לרוב רק על החלקים האלמנטריים ביותר של המתמטיקה עצמה.
יתר על כן, מחבריהן של עבודות אלו לעיתים קרובות אף כלל לא מכירים לעומק את חלקיה המתקדמים של המתמטיקה המודרנית - מקליין מציין את ויטגנשטיין כדוגמה למי שלדעתו כשל בנקודה זו.
להשקפתו של מקליין, כדי שפילוסופיה של המתמטיקה תהיה באמת משכנעת, היא צריכה קודם כל להתבסס על בחינה רעננה של מה יש במתמטיקה.
רק כך, מול חומר הראיות הרלוונטי, ניתן יהיה לגבש פילוסופיה רלוונטית של המתמטיקה.
לכן, מקליין גמר אומר לכתוב ספר שבו יתאר דעותיו באשר לפילוסופיה של המתמטיקה, כאשר הטענות הפילוסופיות יוצגו כנגד חומר רב הסוקר את המקור והמשמעות של חלקים נרחבים מהמתמטיקה המודרנית, בהתאם לעקרון שהוא הציג.
הספר מבוסס על מאמציו של מקליין לגבש פילוסופיה של המתמטיקה בארבע השנים שקדמו להוצאתו (1982-1986), ובפרט על סמינרים והרצאות שונות שמקליין העביר בנושא בתקופה זו, במיוחד סמינר שנתי בנושא שנערך על ידו באוניברסיטת שיקגו.
המתמטיקה בגרמניה הנאצית הושפעה מ, כגון החוק לשיקום שירות המדינה המקצועי, שהוביל לפיטורי יהודים רבים מאוניברסיטאות בגרמניה, ומעבר רבים מהם למדינות אחרות.
יהודים סבלו מאפליה באקדמיה הגרמנית גם לפני 1933, אך לפני עליית הנאצים לשלטון היו מתמטיקאים יהודים, כדוגמת הרמן מינקובסקי ואדמונד לנדאו, שמונו לפרופסורים בתמיכתו של דויד הילברט מאוניברסיטת גטינגן.
מתמטיקאים יהודים אחדים היגרו מגרמניה בשנים שקדמו לעליית היטלר לשלטון.
ג'ון פון נוימן היגר לארצות הברית ב-1929, משום שחש שהאנטישמיות פוגעת בקידומו.
הוא המשיך לקיים קשרים עם גרמניה, אך עם עליית היטלר לשלטון ביטל הרצאות מתוכננות בברלין.
עם המהגרים המוקדמים מגרמניה נמנים גם המתמטיקאים היהודים , שהיגר לאנגליה ב-1929, הנס פרוידנטל, שהיגר להולנד ב-1930, ואברהם פלסנר, שנולד באימפריה הרוסית אך למד מתמטיקה בגרמניה ובשנת 1930 עבר למוסקבה לאחר שנמנע ממנו לקבל משרה בגרמניה.
גם לא יהודים היגרו מגרמניה בתקופה זו, בהם , שהיגר לארצות הברית ב-1930, ו, בן לאב שהמיר דתו מיהדות לנצרות פרוטסטנטית, שהיגר לשווייץ ב-1931.
גטינגן, לצד ברלין, הייתה אחד משני המרכזים העיקריים של מחקר מתמטי בגרמניה.
אוניברסיטת גטינגן נהנתה ממסורת מתמטית מפוארת, שכללה את גאוס, רימן, הילברט, דיריכלה, מינקובסקי ופליקס קליין.
הילברט היה בתקופתו המתמטיקאי הבולט בעולם.
אברהם הלוי פרנקל ציין שהילברט היה תמיד חופשי מדעות קדומות לאומניות או גזעניות והושפע משני מתמטיקאים יהודים, אדולף הורוויץ ומינקובסקי.
חרף ההתנגדות בגרמניה לצירוף יהודים לסגל האקדמי, הילברט תמך בהצלחה במינוים של שני יהודים לפרופסורים: מינקובסקי ב-1902 ולנדאו ב-1909. בדומה להילברט עצמו, מינקובסקי מונה לראשונה על ידי קליין.
כאשר קליין פרש, מינה הילברט את המתמטיקאי היהודי ריכרד קוראנט למחליפו (קוראנט היגר לארצות הברית ב-1933).
ב-1933 היגרה נתר לארצות הברית, לאחר שהחוק לשיקום שירות המדינה המקצועי אסר עליה להמשיך ללמד.
הנאצים הציעו לבראואר משרה באוניברסיטת ברלין, אך הוא דחה אותה.
בשנת 1945 השעתה אותו ממשלת הולנד עקב קשריו עם המפלגה הנאצית, אך בהמשך הוחזרו לו זכויותיו.
יהודים סבלו מאפליה באקדמיה הגרמנית גם לפני 1933, אך זכו לתמיכתו של הילברט.
כאשר החוק לשיקום שירות המדינה המקצועי חייב את פיטוריהם של חברי הסגל האקדמי היהודים, לנדאו וקוראנט נותרו במשרותיהם.
הרמן וייל, שהחליף את הילברט ב-1931, לא היה יהודי, אך אשתו הייתה יהודייה, והוא בחר לעבור ב-1933 למכון למחקר מתקדם בפרינסטון שבארצות הברית.
פאול ברנייס היהודי נמנה עם האקדמאים שנאלצו לעזוב את גטינגן ב-1933. ברנייס עבר לציריך ב-1934, אך המשיך בשיתוף פעולה עם הילברט לכתיבת ספרם Grundlagen der Mathematik, שחלקו השני יצא לאור ב-1939. , שבגיל 18 המיר דתו מיהדות לנצרות פרוטסטנטית, איבד את משרתו ב-RWTH אוניברסיטת אאכן.
ב-1934 שאל שר התרבות הנאצי ברנהרד רוסט את הילברט "מה מצב המתמטיקה בגטינגן כעת, מששחררנו אותה מההשפעה היהודית?", והילברט ענה "מתמטיקה בגטינגן?
היא כבר אינה קיימת" המכון למתמטיקה באוניברסיטת גטינגן לא חזר מעולם לימי תפארתו.
שיעורים באוניברסיטאות גרמניות רבות החלו בהצדעה נאצית, מנהג שהמתמטיקאי נמנע מלקיים בשיעוריו.
בעקבות חקיקתו של החוק לשיקום שירות המדינה המקצועי, בשנים 1933–1934 פוטרו 41 פרופסורים למתמטיקה, שהם 18.3% מכלל הפרופסורים למתמטיקה בגרמניה באותה עת.
פיטורים בהקף נמוך יותר נמשכו בשנים הבאות.
המתמטיקאי פוטר בשנת 1933 מאוניברסיטת קניגסברג עקב דעותיו הפוליטיות, שלא תאמו את עמדת המפלגה הנאצית.
בסתיו 1934 מונה לפרופסור באוניברסיטת מרבורג.
מתמטיקאים רבים היגרו מגרמניה לאחר שנרדפו עקב דעותיהם או יהדותם, בהם:
המתמטיקאי עבר ב-1934 לאוניברסיטת פנסילבניה לאחר שב-1933 פוטר בידי הנאצים ממשרתו באוניברסיטת ברסלאו.
המתמטיקאי היהודי , שהיה פרופסור באוניברסיטת קלן, פוטר ב-1933 מחמת יהדותו, וב-1934 היגר לברית המועצות.
המתמטיקאי היהודי מקס דן ברח מאימת הנאצים לנורווגיה בשנת 1938, ומשם, ב-1940, לארצות הברית.
באמצע שנות ה-30 של המאה ה-20, מדיניות הגזע הנאצית הגבילה השתתפות של יהודים בכתב העת .
אוטו נויגבאואר, ממייסדי כתב העת, היגר ב-1939 לארצות הברית, והקים שם כתב עת מתחרה, Mathematical Reviews.
המתמטיקאי היהודי פליקס האוסדורף, ממייסדי הטופולוגיה המודרנית, נותר בגרמניה גם לאחר עליית הנאצים לשלטון.
בזכות מעמדו הורשה להמשיך בעבודתו כפרופסור במשרה מלאה באוניברסיטת בון עד ליציאתו לפנסיה במרץ 1935. כנראה מתוך מחשבה שבשל מעמדו לא יסבול מרדיפות, הוא נשאר בגרמניה גם לאחר שעבודתו כונתה כ"מתמטיקה יהודית מנוונת".
הוא המשיך לעבוד, תוך שהוא מפרסם את עבודתו בכתב עת מתמטי פולני, אך לאחר ליל הבדולח הפך למבודד יותר ויותר.
בשנת 1942, משלא היה מסוגל יותר למנוע את שליחתו למחנה ריכוז, התאבד יחד עם אשתו וגיסתו.
יש שיצאו נשכרים מרדיפת היהודים.
זכה במשרה באוניברסיטת היידלברג, במקומו של פרופסור יהודי שפוטר.
המתמטיקאי הלמוט קנזר, תלמידו של הילברט, הצטרף למפלגה הנאצית, והיה אף חבר באס אה.
המתמטיקאי לודוויג גאורג ביברבך היה תומך נלהב של המפלגה הנאצית והאידאולוגיה הנאצית.
בשנת 1928 הצטרף ביברבך לקריאתו של בראואר להחרים את הקונגרס הבינלאומי של המתמטיקאים בבולוניה שאורגן לטענתם על ידי ארגון אנטי-גרמני.
בעקבות זאת התפתחו חילופי דברים קשים בינו לבין הילברט.
ביולי 1933 נשא הרצאה על אינטואיציה מתמטית בה טען לקשר בין גזע לבין אינטואיציה מתמטית, בהישענו על ציטוטים של פליקס קליין.
באפריל 1934 נשא הרצאה אנטישמית ואנטי-צרפתית תחת הכותרת "מבנה אישיותי ויצירתיות מתמטית".
יחד עם המתמטיקאי , שהיה חבר המפלגה הנאצית, האס אה והאס אס, שימש ביברבך כעורך כתב העת , שיצא לאור בשנים 1936–1944 והטיף למתמטיקה ב"רוח גרמנית אמיתית".
בנוסף למאמרים מתמטיים פרסם כתב העת מאמרי תעמולה ברוח האידאולוגיה הנאצית, וכתוצאה מכך ספריות רבות מחוץ לגרמניה נמנעו מלרכוש אותו.
הדבר שיבש את הכרת כתביו של המתמטיקאי הנאצי , שפורסמו בכתב עת זה.
המַתְן הוא השני משני חלקי החדית'.
זהו החלק המכיל את המסר של החדית', כלומר את הציטטה מדברי מוחמד, ללא שרשרת המוסרים, המופיעה בחלק הראשון שהוא האסנאד.
התכנים של המתן כוללים דברים על מעשיו, אמרותיו, מידותיו, דעותיו ודרכי חייו של מוחמד.
הם מהווים, לצד הקוראן, את אחד היסודות של ההלכה האסלאמית ומקיפים את כל היחסים שבין האדם לאל ובין אדם לחברו: דרכי התפילה, הצום, העלייה לרגל, דיני האישות, ענייני המסחר, הכנסת אורחים, היגדים פילוסופיים ועוד.
תוכני המתן כוללים הוראות בכל התחומים, החל מהעניינים החשובים ביותר, כמו ניהול מדינה ומלחמות, וכלה בפרטים האישיים הקטנים ביותר, כגון צביעת זקן וצחצוח שיניים.
התכנים משקפים את הסונה, דרך חייו של מוחמד שאותה יש לחקות ולדבוק בה.
הסונה נמסרת בתכני המתן בצורת סיפורים, מסורות או מאמרים המובאים מפי מוחמד או אחד ממקורביו.
המאבק בין תנועות חברתיות, מפלגות פוליטיות וזרמים דתיים שונים בקרב האסלאם הצמיח תכנים רבים שהושמו בפי מוחמד, חלקם מנוגדים זה לזה.
בתחילה לא הייתה המסירה בנוסח מילולי מדויק אלא בנוסח משתנה המוסר את תוכן הדברים, וקיים אף חדית' שלפיו מוחמד אישר את דרך המסירה הזאת: "אין רע בכך שתוסיפו או תחסירו ממה ששמעתם כל עוד תמסרו את משמעות הדברים בלי להתיר את האסור ולאסור את המותר".
מטבע הדברים המסרים קיבלו אופי פרשני משתנה.
רק עם העלאת החדית'ים על הכתב, התפתחה בהדרגה הקפדה על מסירה מילולית מדויקת, היות שהיה ידוע שמופצים גם חדית'ים מזויפים מטעמים אינטרסנטיים.
יש גם תוכני מתן שחוזרים על עצמם בשינויי נוסח קלים ומתבססים על שרשרות מוסרים שונות.
כצורך להבחין ברמת האמינות של החדית'ים השונים התפתח מדע החדית'.
חכמי האסלאם שעסקו במדע החדית' לא העזו לגעת בתכני המתן והסתפקו בבדיקה ובביקורת על שרשרות המוסרים שבאסנאד, שכן מוחמד יכול לומר כל דבר מראש, לקבל כל תנועה ולהביע כל דעה.
המדע האירופי החדיש יצא מנקודת ראות אחרת ובדק בעיקר את המתן, דבר שחכמי האסלאם לא הרשו לעצמם.
ביקורת תוכני המתן במחקר האקדמי האירופי נסמכת על ביקורת הטקסט ההיסטורי בכלל ועל ביקורת המקרא בפרט, תחום שהתפתח במערב בעיקר מאז המאה ה-19. הנחת היסוד של הגישה הזאת היא שיש להטיל ספק בכל טקסט היסטורי ובכל גרסה מסורתית, עד שתוכח אמיתותם.
גישה זאת הפוכה מעמדת המוסלמים, שלפיה כל חדית' הוא אמיתי, אלא אם הוכח אחרת.
הסיבות לפקפק באמיתות התוכן הן, בין היתר, סתירות בין תכנים של חדית'ים שונים, תכנים מגמתיים, אנכרוניזמים, תכנים שמקורם בבירור בתרבויות שקדמו לאסלאם ועוד.
"מתמטיקה" הוא שיר של הזמרים הישראלים סטפן לגר ונטע ברזילי.
הוא יצא לאור כסינגל ב-20 בדצמבר 2022. את השיר כתבו והפיקו ברזילי ולגר לצד רון ביטון והמפיק סתיו בגר.
ברזילי סיפרה על היכרותה עם לגר בראיון לישראל היום: "סטטיק התחתן והזמין את כולם, ובחתונה הכרתי את סטפן.
הייתה לנו כימיה ממש טובה, רקדנו כל הלילה.
ומאז ובכל פעם שהיה איזה אירוע חברה שהופענו בו שנינו, העדפתי להיות ליד סטפן כי יש מלא זמן לשרוף מאחורי הקלעים".
על הרקע ליצירת השיר סיפרה כי "אפילו לא היה דיבור כזה של לעשות משהו ביחד".
היא הוסיפה כי "זה היה בקטע חברי של 'איפה אתה?', 'אני אצל סתיו בגר'.
הייתי באזור, נכנסתי לאולפן, והייתה אנרגיה מסוימת שהוציאה את השיר הזה.
לדברי ברזילי, השיר "מספר על כוח המשיכה, משיכה מכל סוג שהיא".
הווידאו קליפ לשיר פורסם בערוץ היוטיוב של סטפן לגר ביום צאתו של השיר.
באתר מאקו, הושווה הקליפ לזה של "La Fama" של רוסליה ודה ויקנד ותואר כ"קצת פוגע בחגיגה".
תוך כחודש, הצליח השיר לצבור מיליון צפיות ביוטיוב.
דור מאיר מועלם ממאקו העניק ביקורת חיובית לשיר, באומרו: "יש משהו יפה בחיבור בין נטע לסטפן".
הוא ציין לשבח את לגר ואת שילוב העברית והצרפתית בשיר.
גם בפרוגי סוקר השיר בחיוב ותואר כ"מטורף".
מתמטיקה למיליון הוא רב-מכר במדע פופולרי העוסק בהתפתחות המתמטיקה ובהשלכותיה על התרבות האנושית.
הספר יצא לאור בשנת 1937 על ידי הוצאת נורטון ונכתב על ידי לנסלוט הוגבן שהיה זואולוג, סטטיסטיקאי ומתמטיקאי חובב.
הספר סוקר נושאים מרכזיים במתמטיקה ומוביל את הקורא במסע אל ההיסטוריה המתמטית והרקע התרבותי שמהם צמחו תגליות מתמטיות שונות וזאת בעזרת סיפורים, אגדות, איורים ושרטוטים שונים.
המחבר ביקש לציין בפני הקורא:
בספרו סוקר לנסלוט הוגבן את תולדות המתמטיקה ואת ההקשר שלה לתרבויות השונות בהן צמחה.
הסקירה מקיפה רבים מהמתמטיקאים הגדולים בהיסטוריה דוגמת פיתגורס, אוקלידס ותאלס ועוברת כחוט השני בין מאורעות היסטוריים והתקדמות מדע המתמטיקה במקביל להתקדמות הציוויליזציה האנושית.
בתחילת הספר מתוארת התפתחות המתמטיקה כאספקלריה (בבואה) של הציוויליזציה האנושית ובה האגדה על הפילוסוף דני דידרו והמתמטיקאי לאונרד אוילר.
בהמשך סקירה על ההתפתחות ההיסטורית של הסימנים המתמטיים, הגאומטריה של אוקלידס, ראשיתה של האריתמטיקה, המצאת הטריגונומטריה, ראשית האלגברה, ניווט והקפת העולם בעזרת כלים מתמטיים, פונקציות וגרפים, גילוי הלוגריתמים, המצאתו והתפתחותו של החשבון האינפיניטסימלי, אלגברה של לוח השחמט וחפיסת הקלפים ומסיים בכלים המתמטיים הדרושים למקצוע הסטטיסטיקה.
כל הפרקים בספר בנויים לפי אותה תבנית, חלק ראשון הוא רקע היסטורי בצורת סיפור או אגדה אורבנית, בחלק השני התיאוריה של הענף המתמטי המסוים ובחלק השלישי תרגול וטכניקות לפתרון בעיות.
הספר בנוי מ-13 פרקים בעלי כותרת כפולה, האחת כותרת הפרק ומתחתיה כותרת חלופית.
פרק ראשון: המתמטיקה - אספקלריה של הציוויליזציה, הפרק סוקר את תולדות המתמטיקה בתקופה הקדם היסטורית, המסגרת התרבותית שבה צמחו רעיונות מתמטיים בעת העתיקה ופרדוקסים שונים שהעסיקו את המוחות הגדולים של אותה תקופה.
פרק שני: פסיעות ראשונות במדידה (או מתמטיקה בתקופה הקדם-היסטורית) סקירת התיעודים הראשונים של ספירה ומדידה, שיטות ספירה ראשונות והמאבקים הראשונים של תרבויות העולם העתיק לנצל את ההתקדמות המתמטית לטובת ארגון כלכלי וסדר חברתי.
פרק שלישי: דקדוק המידות, הסדר והמספרים (או תרגום לשון המספרים), קביעות ראשונות של סימול מתמטי מוסכם, תהליכים ראשונים של יצירת מתמטיקה מופשטת.
פרק רביעי: אוקלידס בלי דמעות (או מה תועלת תוכל להפיק מן הגאומטריה), סקירה על התגליות הגאומטריות הראשונות והשימוש שנעשה בהן למלאכת הבניין, לפרויקטים של השקיה ולמדידת שטחים חקלאים לצורכי גידול תוצרת חקלאית וחישוב מס.
פרק חמישי: ממשבר לחידות תשבץ (או ראשיתה של האריתמטיקה), סקירה על פועלם של פיתגורס תאלס ודמוקריטוס, התפתחות שיטות לימוד והוראת המתמטיקה, הסבר על תורת המספרים הסינית והתפתחות התפיסה המתמטית של האדם בעולם העתיק.
פרק שישי: גודלו של העולם (או מה תועלת אפשר להפיק מן הטריגונומטריה), סקירה היסטורית על המאורעות שתרמו להתפתחות הטריגונומטריה, חישוב היקף כדור הארץ, תיאור התפתחות המיפוי והניווט הימי, מדידת גרמי השמיים ופיתוח לוח הסינוס הראשון.
פרק שביעי: שחר האפס (או ראשיתה של האלגברה), סקירה היסטורית על גילוי האפס ומשמעויותיו מרחיקות הלכת על התפתחות המתמטיקה, התפתחות טכניקות לפתרון משוואות ממעלה שנייה, פועלם של המתמטיקאים האלכסנדרונים, הערבים והאירופים, הקשר בין התפתחות הלשון המתמטית ללשון הדיבור היום יומית.
פרק שמיני: הקפת העולם (או משולשים כדוריים), שימוש המתמטיקה על ידי ספנים בניווט ימי וגילוי מיקומם של ספינות בעזרת מדידת מיקומם היחסי של גרמי השמיים.
פרק תשיעי: הגאומטריה של הרפורמציה (או גרפים מה הם), התפתחות המתמטיקה של מכניקה וגופים נעים, סקירה על שימוש תחום זה מחישוב ירי תותחים בשדה הקרב ועד פיתוח מנגנונים עדינים כשעוני מטוטלת.
פרק עשירי: האריתמטיקה נחלת הכלל (או כיצד נתגלו הלוגאריתמים), סקירה המתארת את התפתחותם של לוחות הלוגריתמים והרקע ההיסטורי שהביא להתפתחותן, פועלם של טיכו ברהה ונייפיר ותרומתו של גילוי הלוגריתמים לחקר הטורים.
פרק אחד-עשר: אריתמטיקה של גידול וצורה (טיבו של החשבון האינפיניטסימלי), סקירה על תרומתו של החשבון האינטגרלי והדיפרנציאלי לשכלול הארטילריה וחישוב מסלולי ירי ומנגד שכלול מנגנונים מכניים מדויקים ובמיוחד שעונים.
פרק שנים-עשר: אלגברה של לוח השחמט ושל חפיסת הקלפים, סקירה על השפעת המתמטיקה על חישוב מהלכי השחמט ועל משחקי קלפים, פיתוח הדטרמיננטות והמטריצות.
פרק שלושה-עשר: סטאטיסטיקה (או אריתמטיקה של אוכלוסיות), הפרק סוקר את התפתחות הסטטיסטיקה ופועלם של פייר דה פרמה ובלז פסקל ותרומתם של אלו להתפתחות תורת ההסתברות המתמטית.
מהדורה בעברית לספר "מתמטיקה למליון" (647 עמודים), בתרגומו של דב שליונסקי ובעריכתו של שרגא קלעי הודפסה על ידי ספרית פועלים ('מענית'), בשנת 1958. הספר יצא במהדורות נוספות בעברית בשנת 1967 ובשנת תש"ל.
השרטוטים להוצאה בעברית הותקנו על ידי מהנדס שמעון שטיין.
"מתמטיקה למיליון" הודפס מחדש לאחר מותו של הוגבן מספר פעמים.
הספר זכה לשבחים רבים: הרברט ג'ורג' ולס ציין: .
הספר זכה לשבחים גם ממדענים ואנשים בעלי שם כגון: אלברט איינשטיין, ברטרנד ראסל וג'וליאן האקסלי.
מתמר לחץ הוא אמצעי המשמש למדידת לחץ בדרך כלל של גזים או נוזלים במגוון מערכות משתנות ולאחר מכן ממיר את הלחץ הנמדד לאות חשמלי במטרה לקרוא את הערך שלו מרחוק.
קיימים מתמרי לחץ בכל מיני גדלים בעלי טווחי פעולה שונים, ומחומרי מבנה ותצורות שונות המיועדים למגוון שימושים.
אופן פעולתו של המתמר הוא המרת לחץ לפלט של אות חשמל שיכול להיות דיגיטלי או אנלוגי.
מתמר הלחץ מורכב מאלמנט רגיש ללחץ, כמו דיאפרגמה, עם שטח קבוע.
מתמר הלחץ מורכב גם כן מאלמנט התמרה אשר ממיר את העיוות הנגרם על ידי הדיאפרגמה לפלט של אות חשמלי.
אות זה יגדל או יקטן באופן יחסי לשינוי הלחץ.
לכן, כיול המכשיר הוא קריטי על מנת להבטיח שהלחץ יימצא בטווח הנדרש.
ישנם סוגים שונים של מתמרי לחץ המבוססים על טכנולוגיית המדידה שלהם, כגון מתמרים המבוססים על מתמרי עיבור, האפקט הפיזואלקטרי, השראה אלקטרומגנטית וקיבול חשמלי.
מתן אברג'יל (19 במאי 2004 – 7 באוקטובר 2023) היה לוחם בחטיבת גולני שנהרג בקרב על קיבוץ ניר עם בטבח שבעה באוקטובר, לאחר שקפץ על רימון כדי להציל את חבריו.
מתן אברג'יל נולד כבן זקונים לאחר שני בנים ובת לפנינה ואריק אברג'יל, וגדל ביישוב חרמש.
הוא למד בבית הספר עומר ולקראת גיוסו לצה"ל החל באימוני כושר כדי להכין את עצמו לשירות משמעותי ביחידה קרבית.
בנובמבר 2022 התגייס לגדוד 13 של חטיבת גולני וסיים מסלול לוחם כמצטיין מחזור.
הקרב בקיבוץ ניר עם החל בבוקר ה-7 באוקטובר כאשר מחבלים המשתייכים לארגון הטרור חמאס פשטו על קיבוץ ניר עם במטרה לבצע טבח בתושבי הקיבוץ ולחטוף מהם לעזה.
כיתת הכוננות שהייתה בקיבוץ, ניהלה קרב של מעטים מול רבים כאשר עשרות מחבלי חמאס ניסו לחדור לקיבוץ.
בבוקר הקרב היה אברג'יל חלק מצוות הכוננות בגזרה.
עם קבלת ההודעה כי מחבלים תוקפים את הקיבוץ, יצא הצוות לעבר הקיבוץ רכוב על נגמ"ש מרכבה (נמ"ר).
תוך כדי תנועתם החלו לנהל קרב מול המחבלים שחצצו בינם לבין הקיבוץ.
הצוות נלחם מתוך הנמ"ר תוך ירי במחבלים שהקיפו אותם ודריסתם.
בשלב מסוים נפגע הנמ"ר מטיל נ"ט, וכתוצאה מכך נעצר הנמ"ר, הפתחים בחלקו העליון נפגעו והנמ"ר הותקף בירי בלתי פוסק.
כדי לא לאפשר למחבלים להתקרב אל הנמ"ר, אברג'יל ועוד לוחם יצאו מהפתחים והחלו לירות לעבר המחבלים.
כאשר נגמרה לאברג'יל המחסנית ירד למטה כדי להחליף מחסנית וחייל אחר עלה במקומו.
החייל שלחם בפתח השני נפגע מכדור בכתפו וגם לחייל שהחליף אותו נגמרה המחסנית והוא נכנס פנימה.
בשלב זה נוצר מצב בו הנמ"ר חדל לייצר אש, המחבלים זיהו זאת והשליכו רימון לתוכו.
אברג'יל זיהה את הרימון וניסה להוציא אותו, אך הוא נתקע באחת הפינות.
הוא ניסה למשוך את הרימון, כדי לזרוק אותו החוצה, אך כשראה שאינו מצליח הצמיד את עצמו לרימון, ספג את הפיצוץ וכך הציל את חייהם של יתר הלוחמים שהיו בתוך הנמ"ר.
בבית ספר "האופק" בו למד הוקמה מכינה על שמו.
ביישוב חוות יאיר נבנו שני מבני ביטחון להנצחתו.
בבית ספר עומר בו למד מתן, הוקמה ספרייה להנצחתו יחד עם שתי בנות היישוב שנרצחו בפיגוע טרור: הדס תורג'מן ולינוי סרוסי.
הוכנס ספר תורה להנצחתו בישיבת נחלים.
בחוות אל נוה שסמוכה ליישוב חרמש בו נולד מתן הוקם מצפה להנצחתו.
היוצרת שירה אטיאס כתבה שיר לזכרו.
הפסל אלמוג שריקי פיסל מיצג בחול בחוף הרצליה לזכרו.
הונצח עם אוהדי בית"ר ועידן עמדי לפני משחק של בית"ר ירושלים שנערך באוקטובר 2025.
מתן אדלסון (נולד בשנת 1999) הוא איש עסקים ישראלי-אמריקאי והבעלים של קבוצת הכדורסל הפועל ירושלים.
אדלסון נולד בלוס אנג'לס וגדל בלאס וגאס שבארצות הברית.
בנם הצעיר של מרים ושלדון אדלסון.
כנער, התמחה בקבוצת הכדורסל דאלאס מאבריקס (שב-2023 נרכשה על ידי אימו), שם חקר וייעץ באסטרטגיות שיווק וסייע לקבוצה למצוא ספונסרים חדשים.
כמו כן התמחה באחת מסוכניות השחקנים הגדולות בארצות הברית.
אדלסון למד כלכלה באוניברסיטת סטנפורד ולאחר סיום הלימודים החל לעבוד כאנליסט בחברת השקעות וכיועץ במספר קרנות הון סיכון.
במקביל, החל להשקיע בעצמו בחברות שונות בישראל ובארצות הברית.
בשנת 2021 עלה לישראל ובמרץ 2023 רכש 70 אחוז מהבעלות על קבוצת הכדורסל הפועל ירושלים, תוך שהוא מצהיר על כוונתו להפוך את הקבוצה למתחרה קבועה ביורוליג.
מתמטיקה במצרים העתיקה היא המתמטיקה שפותחה והשתמשו בה במצרים העתיקה בין השנים 3000-300 לפני הספירה לערך, מתקופת הממלכה הקדומה ועד לתחילתה של תקופת מצרים ההלניסטית.
המצרים הקדמונים השתמשו במערכת ספרות למנייה ולפתרון בעיות מתמטיות כתובות, שלעיתים קרובות כללו כפל ושברים.
עדויות למתמטיקה מצרית מוגבלות לכמות מועטה של מקורות שרידיים שנכתבו על פפירוס.
מכתבים אלו ידוע שהמצרים הקדמונים הבינו מושגים של גאומטריה , כגון קביעת שטח פנים ונפח של צורות תלת-ממדיות שימושיות להנדסה אדריכלית, ואלגברה , כגון שיטת המיקום השגוי ומשוואות ריבועיות.
עדויות כתובות לשימוש במתמטיקה מתוארכות לפחות לשנת 3200 לפני הספירה עם תוויות שנהב שנמצאו בקבר U-j באבידוס.
נראה שתוויות אלו שימשו כתגים לסחורות בקברים וחלקן כתובות במספרים.
עדויות נוספות לשימוש במערכת המספרים לפי בסיס 10 ניתן למצוא בראש אלת נערמר המתאר מנחות של 400,000 שוורים, 1,422,000 עיזים ו-120,000 אסירים.
עדויות ארכאולוגיות העלו כי מקורה של שיטת הספירה המצרית העתיקה באפריקה שמדרום לסהרה.
כמו כן, עיצובי גאומטריה פרקטלית שהיו נפוצים בקרב תרבויות אפריקאיות שמדרום לסהרה נמצאים גם באדריכלות המצרית ובסימנים קוסמולוגיים.
העדויות לשימוש במתמטיקה בתקופת הממלכה הקדומה (בסביבות 2690–2180 לפנה"ס) הן נדירות, אך ניתן להסיק מכתובות קיר ליד מסטבה במיידום הנותנות קווים מנחים לשיפוע המסטבה.
הקווים בתרשים מרווחים במרחק של אמה אחת ומציגים את השימוש באותה יחידת מדידה .
המסמכים המתמטיים האמיתיים המוקדמים ביותר מתוארכים לתקופת השושלת השתים-עשרה (בסביבות 1990–1800 לפני הספירה).
פפירוס מוסקבה, מגילת העור המתמטית המצרית , הפפירוסים המתמטיים של להון , שהם חלק מאוסף גדול הרבה יותר של פפירוסי קהון ופפירוס ברלין 6619, מתוארכים כולם לתקופה זו.
פפירוס רינד המתוארך לתקופת הביניים השנייה (בערך 1650 לפנה"ס) מבוסס על טקסט מתמטי ישן יותר מהשושלת השתים-עשרה.
פפירוס מוסקבה ופפירוס רינד הם כתבים של בעיות מתמטיות.
הם מורכבים מאוסף של בעיות עם פתרונות.
ייתכן שהכתבים הללו נכתבו על ידי מורה או תלמיד ועוסקים בפתרון בעיות מתמטיות טיפוסיות.
תכונה מעניינת של המתמטיקה המצרית העתיקה היא השימוש בשברי יחידה.
המצרים השתמשו בסימון מיוחד לשברים כמו ⁠, ו-, ובמספר כתבים עבור , אך שברים אחרים נכתבו כולם כשברי יחידה מהצורה ⁠ או סכומים של שברי יחידה כאלה.
פקידים נעזרו בטבלאות כדי לעבוד עם השברים האלה.
מגילת העור המתמטית המצרית למשל היא טבלה של שברי יחידות המבוטאים כסכומים של שברי יחידות אחרים.
פפירוס רינד ומספר מהכתבים האחרים מכילים טבלאות ⁠.
טבלאות אלו אפשרו לפקידים לשכתב כל חלק מהטופס ⁠⁠ כסכום של שברי יחידה.
בתקופת הממלכה החדשה (בערך 1550–1070 לפנה"ס) מוזכרות בעיות מתמטיות בפפירוס אנאסטאזי א, ופפירוס וילבור מתקופת רעמסס השלישי מתעד מדידות קרקע.
בכפר הפועלים דיר אל-מדינה נמצאו מספר אוסטרקנים המתארים חישובי נפחי עפר וסלע במהלך חציבת קברים.
ההבנה הנוכחית של המתמטיקה המצרית העתיקה מעוכבת בשל מיעוט המקורות הזמינים.
המקורות שכן קיימים כוללים את הכתבים הבאים (שמתוארכים, בדרך כלל, לתקופת הממלכה התיכונה ולתקופת הביניים השנייה):
פפירוס ברלין 6619, נכתב בסביבות 1800 לפני הספירה
טבלאות העץ של אחמים (Akhmim)
פפירוס רייזנר , מתוארך לתקופת השושלת השתים-עשרה המוקדמת של מצרים ונמצא בנאג אל-דיר, העיירה העתיקה תיניס
הפפירוס המתמטי של רינד (RMP), מתוארך לתקופת הביניים השנייה (בערך 1650 לפני הספירה), אך מחברו, אחמס (Ahmes), מתאר אותו כעותק של פפירוס מתקופת הממלכה התיכונה שאבד.
פפירוס רינד הוא הטקסט המתמטי הגדול ביותר.
מהממלכה החדשה יש קומץ כתבים וכתובות מתמטיות הקשורות לחישובים:
פפירוס אנאסטאזי א, טקסט ספרותי שנכתב כמכתב (בדיוני) על ידי סופר בשם חורי וממוען לסופר בשם אמנמופה.
חלק מהמכתב מתאר מספר בעיות מתמטיות.
אוסטרקון סנמות 153, טקסט כתוב בהיראטית
אוסטרקון טורינו 57170, טקסט כתוב בהיראטיקה
אוסטרקון מדיר אל-מדינה מכיל חישובים.
אוסטרקון IFAO 1206 למשל מציג את חישוב הנפחים, ככל הנראה קשור לחציבת קברים.
לפי אטיין גילסון, אברהם "לימד את המצרים חשבון ואסטרונומיה".
כתבים מצריים עתיקים יכולים להיכתב בכתב חרטומים או בכתב היראטי.
בכל אחד מהייצוגים מערכת המספרים ניתנה תמיד בבסיס 10. המספר 1 הוצג באמצעות קו פשוט, המספר 2 היה מיוצג על ידי שני קווים וכו'.
המספר 10 מיוצג על ידי רתמה עבור בקר, המספר 100 מיוצג על ידי חבל מפותל, המספר 1000 מיוצג על ידי פרח לוטוס, המספר 10,000 מיוצג על ידי אצבע, המספר 100,000 מיוצג על ידי צפרדע, ומיליון היה מיוצג על ידי אל עם ידיו מורמות בהערצה.
ספרות מצריות מתוארכות לתקופה הקדם-שושלתית.
תוויות שנהב מאבידוס מתעדות את השימוש במערכת מספרים זו.
מקובל גם לראות את הספרות בסצנות כדי לציין את מספר הפריטים המוצעים.
בת המלך נפרת-יאבת מוצגת עם מנחה של 1000 שוורים, לחם, בירה וכו'.
מערכת המספרים המצרית הייתה מצטברת.
מספרים גדולים יוצגו על ידי אוספים של הגליפים והערך התקבל על ידי חיבור של המספרים הבודדים יחד.
המצרים השתמשו כמעט אך ורק בשברים מהצורה ⁠.
חריג אחד בולט הוא השבר ⁠⁠, שנמצא לעיתים קרובות בטקסטים המתמטיים.
לעיתים רחוקות מאוד נעשה שימוש בגליף מיוחד לציון ⁠.
השבר יוצג על ידי גליף שאולי תיאר פיסת פשתן מקופלת לשניים.
השבר יוצג על ידי הגליף עבור פה עם 2 קווים (בגדלים שונים).
שאר השברים היו תמיד מיוצגים על ידי פה שהונח על מספר.
שלבי חישובים נכתבו במשפטים בשפות מצריות.
בבעיית פפירוס רינד 28, ההירוגליפים D54-and-D55
(D54, D55), סמלים לרגליים, שימשו כמשמעות "להוסיף" ו"להחסיר".
אלה היו ככל הנראה קיצורים עבור G35-D54 and O1:D21:D54
הכפל המצרי נעשה על ידי הכפלה חוזרת ונשנית של המספר שיש להכפיל (המכפלה), ובחירה באיזה מהכפלות לחבר יחד (בעצם צורה של חשבון בינארי), שיטה המקשרת לתקופת הממלכה הקדומה.
המכפיל נכתב ליד איור 1; לאחר מכן הוסיפו את המכפיל לעצמו, והתוצאה נכתבה ליד המספר 2. התהליך נמשך עד שההכפלות נתנו מספר גדול ממחצית המכפיל.
ואז המספרים הכפולים (1, 2 וכו') הופחתו שוב ושוב מהמכפיל כדי לבחור איזו מהתוצאות של החישובים הקיימים יש לחבר יחד כדי ליצור את התשובה.
לדוגמה, בעיה 69 בפפירוס רינד מספקת את ההמחשה הבאה, כאילו נעשה שימוש בסמלים הירוגליפים (ולא בכתב ההיראטי האמיתי בפפירוס רינד).
הסמל מציין את תוצאות הביניים שמתווספות יחד כדי להפיק את התשובה הסופית.
מכאן שאנו מוצאים ש-3200 חלקי 365 חייב להיות שווה ל- ⁠
בעיות אלגברה מצריות מופיעות הן בפפירוס המתמטי של רינד והן בפפירוס המתמטי של מוסקבה וכן במספר מקורות אחרים.
בעיות אחע (Aha) כוללות מציאת כמויות לא ידועות (המכונות אחע) אם ניתן סכום הכמות וחלק (ים) ממנה.
הפפירוס המתמטי של רינד מכיל גם ארבע בעיות מסוג זה.
בעיות 1, 19 ו-25 של פפירוס מוסקבה הן בעיות אחע.
לדוגמה, בעיה 19 מבקשת מאחד לחשב כמות שנלקחה 1 פעמים והוסיפו לה 4 כדי ליצור 10. במילים אחרות, בסימון מתמטי מודרני אנו מתבקשים לפתור את המשוואה הליניארית:
פתרון בעיות אחע אלה כרוך בטכניקה הנקראת שיטת המיקום השגוי .
הטכניקה נקראת גם שיטת ההנחה הכוזבת.
הפקיד יחליף ניחוש ראשוני של התשובה בבעיה.
הפתרון באמצעות ההנחה השגויה יהיה פרופורציונלי לתשובה בפועל, והסופר ימצא את התשובה באמצעות יחס זה.
הכתבים המתמטיים מראים שהפקידים השתמשו (לפחות) בכפולות משותפות כדי להפוך בעיות עם שברים לבעיות באמצעות מספרים שלמים.
בהקשר זה נכתבים מספרי עזר אדומים לצד השברים.
השימוש בשברי עיניים של הורוס מראה ידע (ראשוני) על התקדמות גאומטרית.
הידע בהתקדמות החשבון ניכר גם מהמקורות המתמטיים.
המצרים הקדמונים היו הציוויליזציה הראשונה שפיתחה ופתרה משוואות מדרגה שנייה (ריבועית).
מידע זה נמצא בקטע מפפירוס ברלין 6619. בנוסף, המצרים פתרו משוואות אלגבריות מדרגה ראשונה שנמצאו בפפירוס רינד.
יש רק מספר מוגבל של בעיות ממצרים העתיקה הנוגעות לגאומטריה.
בעיות גאומטריות מופיעות הן בפפירוס המתמטי של מוסקבה והן בפפירוס המתמטי של רינד.
הדוגמאות מוכיחות שהמצרים הקדמונים ידעו לחשב שטחים של כמה צורות גאומטריות ונפחים של גלילים ופירמידות.
משולשים: הסופרים מתעדים בעיות בחישוב שטח משולש (פפירוס רינד ופפירוס מוסקבה).
מלבנים: בעיות בשטח של חלקת אדמה מלבנית מופיעות בפפירוס רינד ובפפירוס מוסקבה.
בעיה דומה מופיעה בפפירוסים המתמטיים של להון בלונדון.
עיגולים: בעיה 48 בפפירוס רינד משווה את שטח המעגל (בקירוב על ידי מתומן) לבין הריבוע המקיף שלו.
התוצאה של בעיה זו משמשת בבעיה 50, שבה הסופר מוצא את השטח של שדה עגול בקוטר 9 קת (khet).
חצי כדור: בעיה 10 בפפירוס מוסקבה מוצאת את שטח הפנים של חצי כדור.
גלילי (גליל): מספר בעיות מראות את הפתרון לחישוב נפחן של ממגורות גליליות (פפירוס רינד, בעיות 41–43), בעוד שבעיה 60 בפפירוס רינד כנראה נוגעת לעמוד או חרוט במקום פירמידה.
הוא קטן ותלול למדי, עם סקד (seked) (שיפוע הופכי) של ארבע אמות (מעוקב).
בסעיף IV.3 של הפפירוס המתמטי של להון נמצא נפחו של אסם עם בסיס עגול תוך שימוש באותו הליך כמו בבעיה 43 בפפירוס רינד.
מלבני (קובי): מספר בעיות בפפירוס המתמטי של מוסקבה (בעיה 14) ובפפירוס המתמטי של רינד (בעיות 44, 45, 46) מחשבות את נפחו של אסם מלבני.
פירמידה קטומה (גוף קטום): הנפח של פירמידה קטומה מחושב בבעיה 14 בפפירוס המתמטי של מוסקבה.
בעיה 56 בפפירוס המתמטי של רינד מצביעה על הבנה של רעיון הדמיון הגאומטרי.
בעיה זו דנה ביחס בין ההתקדמות בכיוון האופקי להתקדמות בכיוון האנכי, הידוע גם כסקד (seqed).
נוסחה כזו נדרשת לבניית פירמידות.
בבעיה הבאה (בעיה 57), גובה הפירמידה מחושב מאורך הבסיס והסקד (ההופכי של השיפוע, במצרית), בעוד בעיה 58 נותנת את אורך הבסיס והגובה ומשתמשת במידות אלו כדי לחשב את הסקד.
בבעיה 59 חלק 1 מחושב הסקד, בעוד שהחלק השני עשוי להיות חישוב לבדיקת התשובה: אם תבנה פירמידה עם צלע בסיס 12 [אמות] ועם סקד של 5 אמות ואצבע אחת; מה הגובה שלה?
מתן שחר אנגרסט (נולד ב-28 בנובמבר 2002) הוא ישראלי שנחטף מהטנק שלו בנחל עוז בהיותו לוחם שריון בצה"ל בתפקיד נהג טנק, בטבח שבעה באוקטובר ב־7 באוקטובר 2023 על ידי מחבלי ארגון הטרור חמאס, והוא אחד מ־251 החטופים במלחמת חרבות ברזל.
הוא שב מהשבי ב־13 באוקטובר 2025 עם עוד 19 חטופים חיים.
מתן נולד ב־2002 לענת וחגי ויש לו 3 אחים צעירים.
הוא התגייס באוגוסט 2021. הוא מתגורר בקריית ביאליק.
בבוקר 7 באוקטובר 2023 יצאו סמ"ר מתן וחבריו לצוות הטנק להגן על יישובי עוטף עזה.
3 מחבריו נהרגו, ו נחטפו וגופתם הוחזרה לישראל לאחר כשנתיים, במסגרת הסכם חמאס–ישראל (אוקטובר 2025), ו נפל בקרב.
ב־3 באפריל 2025 פורסם סרטון החטיפה של מתן בו הוא נחטף מהטנק ועובר לינץ' כשהוא נראה מחוסר הכרה.
בנוסף פורסם סרטון שהוא נראה פצוע וחבול ומתושאל.
בתוכנית "עובדה" רואיינו תצפיתניות שנחטפו ממוצב נחל עוז שהיו עם מתן במנהרה.
דניאלה גלבוע סיפרה שמתן הלך לקטע במנהרה אליו לא היה אמור להיכנס, כשגילו זאת מחבלי חמאס הם הכו אותו ו"לא ריחמו עליו" לדבריה.
קרינה ארייב אמרה "הם הרביצו לו עד שהוא הבין ושהוא הפסיק ללכת יותר למקום הזה.