tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
10 בינואר – ברית המועצות וגרמניה חתמו על תוספת להסכם מ-1939 (הסכם ריבנטרופ-מולוטוב) המסדיר את נושא ליטא, והפיצוי לגרמניה על כך שליטא סופחה לברית המועצות.
3 בפברואר – צבא גרמניה מתחיל לרכז את הכוחות בחזית מול ברית המועצות.
15 בפברואר – תחילת ישיבות ועידת המפלגה ה-18. מאושרים שינויים בתוכנית החומש שמטרתם להאיץ את ביצוע תוכניות החימוש.
24 במרץ – ברית המועצות מכריזה על התחייבות לעזור לטורקיה במידה והיא תותקף.
13 באפריל – חתימת הסכם הנייטרליות הסובייטי-יפני
1 במאי – מצעד 1 במאי במוסקבה: במוסקבה נערך מצעד ראווה של הצבא האדום לרגל חג האחד במאי, ובו ברית המועצות הפגינה את עוצמתה הצבאית על מנת להרתיע את גרמניה מפני יוזמה התקפית.
5 במאי – ראש גה-אר-או (שירות הביון הסובייטי) העביר ליוסיף סטלין מסמך שממנו עולה כי גרמניה מרכזת כוחות בגבול עם ברית המועצות.
6 במאי – יוסיף סטלין מונה לראש הממשלה.
15 במאי – יוסיף סטלין מקבל מסמך שמומלץ בו לתקוף את גרמניה כצעד הגנתי.
6 ביוני – גירוש המוני של תושבי ליטא, לטביה ואסטוניה לסיביר.
לפי הערכות גורשו כ-300 אלף איש.
13 ביוני – יוסיף סטלין מבטל את הוראת סמיון טימושנקו בהקשר להזזת הכוחות הצבאיים קרוב לגבול עם גרמניה.
14 ביוני – סוכנות הידיעות של ברית המועצות מכריזה על כך שאין בסיס לשמועות על המלחמה הקרבה.
21 ביוני – שגרירות ברית המועצות בברלין מעבירה לממשלת גרמניה מחאה על כך שמטוסי חיל האוויר הגרמני נכנסו מעל ל-180 פעמים לתחום האווירי של ברית המועצות במהלך השבועות האחרונים.
22 ביוני – מלחמת העולם השנייה: איטליה ורומניה (בנות בריתה של גרמניה) מכריזות מלחמה על ברית המועצות.
22 ביוני – מלחמת העולם השנייה: הצבא הגרמני פולש לתחומי ברית המועצות במסגרת מבצע ברברוסה.
הצבא האדום נסוג לאורך כל החזית.
בשעה 12 ויאצ'סלב מולוטוב נאם ברדיו ומסר הודעה מיוחדת לאזרחי המדינה.
22 ביוני – ראש הכנסייה הרוסית, המיטרופוליט סרגיי, פנה לקהל המאמינים והכריז על תמיכתו בלחימה מול הגרמנים.
22 ביוני – מלחמת העולם השנייה: וינסטון צ'רצ'יל מכריז על כך שבריטניה תעניק את כל הסיוע האפשרי לברית המועצות.
23 ביוני – מלחמת העולם השנייה: הונגריה וסלובקיה מכריזות מלחמה על ברית המועצות.
23 ביוני – הקמת הסטאבקה והעברת הפיקוד העליון על הצבא האדום לגוף הניהולי החדש.
25 ביוני – מלחמת העולם השנייה: פינלנד תוקפת את ברית המועצות כנקמה על ההפסד במלחמת החורף.
27 ביוני – קבלת החלטה על פירוק ופינוי התשתית התעשייתית לערי המזרח.
עד לנובמבר 1941 מעל 1500 מפעלי תעשייה פורקו והועברו לחלקים הפנימיים של ברית המועצות.
28 ביוני – מלחמת העולם השנייה: אלבניה מכריזה מלחמה על ברית המועצות.
28 ביוני – הצבא הגרמני נכנס למינסק.
בקרב ביאליסטוק-מינסק נהרגו ונפלו לשבי כ-340 אלף חיילי הצבא האדום.
29 ביוני – 17 בנובמבר - מתקפת הצבא הגרמני שמטרתה לכבוש את מורמנסק.
המתקפה לא הצליחה והצבא האדום בתמיכת הצי הצפוני הצליח לעמוד בלחימה.
כתוצאה מכך בידי ברית המועצות נשאר הנמל של העיר שהיה נקודה חשובה לקבלת סיוע מבריטניה ומארצות הברית דרך הים.
30 ביוני – הקמת ועדת הגנה ממשלתית בראשות יוסיף סטלין.
חברי הוועדה - ויאצ'סלב מולוטוב, לברנטי בריה, קלימנט וורושילוב, גאורגי מלנקוב.
כל מוסדות הממשל הוכפפו לוועדה.
30 ביוני – ברית המועצות מכריזה על ניתוק קשרים דיפלומטיים עם המשטר הפשיסטי של צרפת.
30 ביוני הצבא הגרמני נכנס ללבוב.
3 ביולי – מלחמת העולם השנייה: יוסיף סטלין קורא לעם הסובייטי לקיים מדיניות התנגדות מסוג "אדמה חרוכה" עד הסוף המר.
5 ביולי – הצבא הגרמני מגיע לגדת נהר הדנייפר.
7 ביולי – יוסיף סטלין נאם בשידור רדיו וקרא קריאה נרגשת לאזרחי המדינה.
בנאום זה הכריז שזו מלחמה של כל האזרחים.
7 ביולי – יוסיף סטלין מונה למפקד העליון של הצבא האדום.
7 ביולי – מלחמת העולם השנייה: הכוחות הגרמניים כובשים את אסטוניה מן הסובייטים.
10 ביולי – תחילת הקרבות באזור סמולנסק.
הקרבות נמשכים עד ל-10 בספטמבר.
במהלך הלחימה נהרגו כ-490 אלף חיילים סובייטים.
12 ביולי – חתימת הסכם שיתוף פעולה צבאי בין ברית המועצות לבין בריטניה.
16 ביולי – חידוש המוסד של קומיסר צבאי בצבא.
16 ביולי – הקטיושה נכנסת לשימוש מבצעי ראשון.
17 ביולי – הקמת אוסטלנד.
יחידה מינהלית של הממשל הנאצי לניהול שטחי הכיבוש בלטביה, אסטוניה, ליטא ובלארוס.
המרכז ומושבו של המושל היה בריגה.
17 ביולי – חתימת הסכם שיתוף פעולה עם ממשלת צ'כוסלובקיה בגלות.
19 ביולי – יוסיף סטלין מונה לקומיסר עממי לענייני הביטחון.
20 ביולי – החיל האוויר הגרמני מפציץ את מוסקבה.
22 ביולי – מספר מפקדים בכירים של החזית המערבית מוצאים להורג באשמת בגידה במולדת.
בשנת 1956 כל המואשמים זוכו מאשמות תוך כדי החזרת הדרגות הצבאיות.
30 ביולי – חידוש היחסים הדיפלומטיים עם פולין.
7 באוגוסט – חיל האוויר הסובייטי מתחיל בסדרת הפצצות על ברלין.
למבצע לא הייתה השפעה צבאית של ממש אך ההשפעה המוראלית הייתה גבוהה.
8 באוגוסט – כתוצאה מלחימה באזור אומן נשבו כ-200 אלף חיילים וכ-200 אלף נהרגו או נפצעו.
12 באוגוסט – חתימת הסכם מסחרי עם בריטניה.
13 באוגוסט – תחילת מצור על אודסה שכותרה מכל הצדדים.
20 באוגוסט – הקמת יחידה מנהלית באוקראינה על ידי שלטונות הכיבוש הגרמני.
המרכז ומושבו של המושל היו בעיר רובנו.
21 באוגוסט – תחילת מעבר סחורות מבריטניה לנמלי מורמנסק וארכנגלסק בברית המועצות.
24 באוגוסט – מלחמת העולם השנייה: הלופטוואפה מפציץ ספינה אסטונית שהכילה 3500 חיילי הצבא האדום שמועברים מטלין.
באירוע נהרגו 598 בני אדם.
25 באוגוסט – הצבא האדום והצבא הבריטי פלשו לאיראן.
28 באוגוסט – פרסום צו מנהלי על ביטול הרפובליקה של גרמנים על הוולגה וגירוש הגרמנים לסיביר.
בסך הכל גורשו כ-360 אלף איש.
רוב המגויסים לצבא האדום שהיו ממוצא גרמני צורפו למגורשים.
4 בספטמבר – העיר לנינגרד נמצאת בטווח הירי של התותחים הגרמניים.
8 בספטמבר – מלחמת העולם השנייה: המצור על לנינגרד מתחיל.
כוחות גרמניים מתחילים מצור על העיר השנייה בגודלה בברית המועצות, לנינגרד.
11 בספטמבר – בעקבות סכנה של כניסת הגרמנים לעיר, כל העצורים בכלא המרכזי בעיר אוריול מוצאים להורג.
12 בספטמבר – תחילת אספקת תחמושת ומוצרים חיוניים לעיר לנינגרד דרך אגם לדוגה.
18 בספטמבר – כוחות של הצבא האדום בסביבת קייב כותרו.
18 בספטמבר – בהתאם לפקודת משרד הביטחון, הוענק שם התואר "גברדייסקי" ל 4 אוגדות שהצטיינו בקרבות.
בהמשך הוענק תואר זה עבור גבורה בשדה הקרב ליחידות נוספות של הצבא.
24 בספטמבר – חתימת הסכם אטלנטי בלונדון.
מעתה ברית המועצות, בריטניה וארצות הברית הן שותפות למלחמה.
26 בספטמבר – כוחות צבא באזור קייב הפסיקו את הלחימה.
29 בספטמבר – 30 בספטמבר - הריגת יהודים בבאבי יאר בקייב.
תוך יומיים נהרגו מעל 30 אלף יהודים.
29 בספטמבר – ועידת ראשי המדינות הנלחמות בגרמניה במוסקבה.
30 בספטמבר – תחילת הקרב על מוסקבה.
1 באוקטובר – חתימת הסכם על העברת עזרה מארצות הברית במסגרת השאל-החכר.
7 באוקטובר – כיתור כוח צבאי גדול של הצבא האדום מערבית למוסקבה.
היקף הכוח המכותר הוא כ-700 אלף חיילים.
8 באוקטובר – הצבא הגרמני הגיע לשפת ים אזוב.
16 באוקטובר – מוסדות הממשל הסובייטי עוברים לעיר קויבישב בעוד שיוסיף סטלין נשאר במוסקבה.
16 באוקטובר – הצבא האדום עזב את העיר אודסה.
19 באוקטובר – פינוי הממשלה והסגל הדיפלומטי לקויבישב.
30 באוקטובר – הצבא הגרמני התחיל במצור על סבסטופול.
30 באוקטובר – ארצות הברית מאשרת תוכנית עזרה לברית המועצות בהיקף של מיליארד דולרים (כ-13.5 מיליארד דולרים לפי המדד של 2007)
6 בנובמבר – מנהיג ברית המועצות, יוסיף סטלין, קובע כי למרות שנהרגו כ-350,000 חיילים סובייטים במתקפות הגרמניות עד כה, הגרמנים איבדו כ-4,500,000 חיילים וכי הניצחון הסובייטי קרוב.
אין קשר בין המציאות והודעה זו, בפועל האבדות של הצבא האדום היו גבוהות בהרבה ואבדות וורמאכט היו נמוכות מהמוצהר על ידי סטלין.
7 בנובמבר – המצעד הצבאי המסורתי במוסקבה.
מיד לאחר המצעד, הכוחות חוזרים לחזית.
יוסיף סטלין נאם מעל המוזולאום של לנין.
7 בנובמבר – חיל האוויר הגרמני מטביע ספינה שעל סיפונה הפצועים מסבסטופול.
ההערכה היא כי מעל ל-5000 בני אדם טבעו באירוע.
12 בנובמבר – בעת שקרב מוסקבה היה בתחילתו, הטמפרטורות במוסקבה צנחו ל 12- מעלות צלזסיוס ובעקבות כך ברית המועצות שיגרה כוחות רכובים על מגלשי סקי בפעם הראשונה נגד הכוחות הגרמנים ששהו בקרבת העיר.
16 בנובמבר – הופסקה העברת האספקה ללנינגרד הנצורה דרך הים.
הקשר היחיד עם העיר הוא באמצעות חיל האוויר.
20 בנובמבר – הצבא הגרמני נכנס לרוסטוב על דון.
20 בנובמבר – מנת המזון לתושבי העיר לנינגרד קוצצה ל-250 גרם לחם למועסקים בעבודה ו-125 גרם לחם ליתר התושבים.
22 בנובמבר – פתיחת ציר אספקה ללנינגרד על הקרח של אגם לאדוגה.
הציר קיבל שם "דרך החיים".
25 בנובמבר – 29 בנובמבר - הוצאות להורג המוניות של יהודים בקובנו.
נהרגו מעל ארבעת אלפים יהודים.
27 בנובמבר – קרב אנשי פנפילוב בסביבת מוסקבה.
28 בנובמבר – הצבא האדום מצליח לשחרר את רוסטוב על דון.
זו פעם ראשונה שעיר בסדר גודל זו שוחררה מכיבוש גרמני.
29 בנובמבר – אדולף היטלר מכריז על תבוסת הצבא האדום וסיום עקרוני של המלחמה.
5 בדצמבר – תחילת מתקפת נגד של הצבא האדום בסביבת מוסקבה.
16 בדצמבר – שיחות במוסקבה עם שר החוץ הבריטי אנתוני אידן על המשך שיתוף פעולה צבאי.
16 בדצמבר – בעקבות מתקפת נגד של הצבא האדום בסביבת מוסקבה החלה נסיגה של הגרמנים.
בסופו של דבר, בתחילת ינואר 1942 החזית התייצבה כ-100-250 ק"מ מערבה מקו התקדמות מרבי של הורמאכט.
26 בדצמבר – נחיתת כוחות של הצבא האדום בחצי האי קרים במהלך קרב קרץ'.
1 בפברואר – אנטולי פירסוב, שחקן הוקי קרח סובייטי, (נפטר ב-2000)
8 במרץ – אנדריי מירונוב, שחקן סובייטי (נפטר ב-1987)
5 במאי – אלכסנדר רגולין ספורטאי סובייטי, זכה ב-3 מדליות אולימפיות (מהן 3 זהב) (נפטר ב-2004)
21 במאי – אנטולי לבצ'נקו, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-1988)
20 ביולי – לודמילה צ'ורסינה, שחקנית סובייטית ורוסית
20 ביולי – ולדימיר ליאחוב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2018)
5 באוגוסט – לאוניד קיזים, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-2010)
27 באוגוסט – יורי מלישב, קוסמונאוט סובייטי (נפטר ב-1999)
24 בנובמבר – אלכסנדר מסליאקוב, שדרן בטלוויזיה סובייטית ורוסית
12 בדצמבר – ויטלי סולומין, שחקן סובייטי
26 ביוני – ניקולאי גסטלו, מגיבורי מלחמת העולם השנייה (נולד ב-1907)
4 באוגוסט – לב דייץ', מהפכן רוסי ממוצא יהודי (נולד ב-1857)
31 באוגוסט – מרינה צבטייבה, משוררת רוסית וסובייטית (נולדה ב-1893)
26 באוקטובר – ארקדי גאידר, סופר סובייטי (נולד ב-1904)
29 בנובמבר – זויה קוסמודמיאנסקיה, מגיבורי מלחמת העולם השנייה (נולדה ב-1923)
טור דה פראנס - ג'ינו ברטלי ()
ג'ירו ד'איטליה -ג'ובאני ואלטי ()
אליפות אירופה השנייה באתלטיקה נערכה בפריז צרפת ובווינה אוסטריה (לגברים ולנשים בנפרד, בהתאמה).
האתלטים הגרמנים זכו במרב המדליות.
אליפות אוסטרליה הפתוחה - דורותי צ'ני ()
אליפות צרפת הפתוחה - סימון מאתיה ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה - דון בדג' ()
אליפות צרפת הפתוחה - דון בדג' ()
במהלך שנת 1938 ניצח דון בדג' ב-4 תחרויות יחידים והיה הטניסאי הראשון שזכה בגראנד סלאם לגברים במהלך שנה אחת.
נבחרת ארצות הברית () זוכה בגביע דייוויס בפעם השנייה ברציפות והשתים עשרה בסך הכל, לאחר ניצחון 2-3 על נבחרת אוסטרליה ().
נבחרת איטליה () זוכה בגביע העולם בפעם השנייה ברציפות ובסך הכל, לאחר ניצחון 2-4 על נבחרת הונגריה ().
ארסנל זוכה באליפות אנגליה בפעם החמישית.
פרסטון נורת' אנד זוכה בגביע ה-FA בפעם השנייה והאחרונה עד עצם היום הזה, לאחר ניצחון על האדרספילד טאון בתוצאה 0-1, לאחר הארכה.
ארסנל זוכה במגן הקהילה לאחר ניצחון על פרסטון נורת' אנד בתוצאה 1-2.
אינטר מילאנו זוכה בסקודטו בפעם הרביעית.
יובנטוס זוכה בגביע האיטלקי בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על טורינו בתוצאה 5-2 במפגש הכפול.
אינדפנדיינטה זוכה באליפות בפעם השלישית.
הנובר 96 זוכה באליפות גרמניה בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על שאלקה 04 בתוצאה 3-4 לאחר הארכה (3-3 בתום הזמן החוקי).
ראפיד וינה זכתה בגביע הגרמני בפעם הראשונה, לאחר ניצחון על פ.ס.וו פרנקפורט בתוצאה 1-3.
בשל מלחמת האזרחים לא היה יכולת לארגן אליפות מלאה.
בשטח שבשליטת הממשל הרפובליקה אורגנו תחרויות אזוריות.
הפועל תל אביב זוכה באליפות ארץ ישראל בפעם השלישית, ובגביע ארץ ישראל בפעם השנייה ברציפות והרביעית בסך הכל, לאחר ניצחון על מכבי תל אביב בתוצאה 1-2, ובכך משלימה זכייה בדאבל בפעם השנייה בהיסטוריית המועדון.
נבחרת הונגריה () זכתה בפעם החמישית ברציפות במדליית זהב בכדורמים באליפות אירופה.
פרו () זכתה באליפות וארגנטינה () זכתה במקום השני.
הסתיימה העונה הראשונה בליגת ה-NBL, הזוכה היא אקרון וינגפוטס.
קבוצת "Jersey Reds" ניצחה בליגת ה-ABL האמריקאית.
אליפות ברית המועצות בכדורסל גברים - בורבסטניק מלנינגרד זוכה באליפות.
אינדי 500 - פלויד רוברטס () במכונית מתוצרת "Miller"
נערכה בלונדון שבבריטניה מ-6 עד 13 באוגוסט.
רנהילד ווגר () הייתה השחיינית המצטיינת של האליפות לאחר שזכתה ב-3 מדליות זהב.
26 בפברואר - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:24.6 דקות.
11 בספטמבר, אורהוס, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חופשי בתוצאה של 2:21.7 דקות.
קבעה 2 שיאי עולם חדשים, במשחה ל-400 מטר חופשי והעמידה אותו על תוצאה של 5:06.1 דקות (1 באוגוסט).
3 ביולי, קופנהגן, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 21:45.7 דקות.
1 בנובמבר, קופנהגן, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:13.5 דקות.
17 באפריל, קופנהגן, דנמרק - שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:41.0 דקות.
קבעה 3 שיאי עולם חדשים, במשחה ל-100 מטר גב והעמידה אותו על תוצאה של 1:12.9 דקות (26 בנובמבר).
קבעה 2 שיאי עולם חדשים, במשחה ל-200 מטר גב והעמידה אותו על תוצאה של 2:39.0 דקות (18 בדצמבר).
קבעה 2 שיאי עולם חדשים, במשחה שליחות 4x100 מטר חופשי והעמידה אותו על תוצאה של 4:27.6 דקות (7 באוגוסט).
10 באוגוסט, טוקיו, יפן - שיא עולם חדש במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 18:58.8 דקות.
12 בנובמבר, ברמן, גרמניה - שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:09.5 דקות.
קבעה 2 שיאי עולם חדשים, במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי והעמידה אותו על תוצאה של 4:02.4 דקות (1 באפריל).
קבעה שיא עולם חדש במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 4:02.0 דקות (14 ביולי).
קבעה שיא עולם חדש במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:59.2 דקות ובכך הייתה לנבחרת הראשונה בהיסטוריה ששחתה משחה זה מתחת ל-4 דקות (20 באוגוסט).
טור דה פראנס – סילבר מאס ()
ג'ירו ד'איטליה – ג'ובני ואלטי ()
וואלטה אספניה – לא נערך
דורותי טיילר-אודם () קבעה בקפיצה לגובה שיא עולם חדש של 1.66 מטר.
אליפות העולם בהחלקה על הקרח
מחליקות – מייגן טיילור ()
מחליקים – גרהם שארפ ()
זוגות – מקסי הרבר וארנסט באייר ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה – אמילי הוד ווסטאקוט ()
אליפות צרפת הפתוחה – סימון מאתיה ()
אליפות וימבלדון – אליס מרבל ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה – אליס מרבל ()
אליפות אוסטרליה הפתוחה – ג'ון ברומיץ' ()
אליפות צרפת הפתוחה – דון מקנייל ()
אליפות וימבלדון – בובי ריגס ()
אליפות ארצות הברית הפתוחה – בובי ריגס ()
נבחרת אוסטרליה () זכתה בגביע דייוויס, לאחר ניצחון 2-3 במפגש הכולל שנערך בפילדלפיה על נבחרת ארצות הברית ().
נבחרת פרו ניצחה את נבחרת אורוגוואי בגמר קופה אמריקה.
אינטר מילאנו זוכה בגביע האיטלקי.
אליפות סאו פאולו בכדורגל – קורינתיאנס זוכה בתחרות
שאלקה 04 זוכה באליפות גרמניה.
סביליה זכתה בקופה דל ריי.
הפועל תל אביב זוכה באליפות ארץ ישראל בפעם הרביעית, ובגביע ארץ ישראל בפעם השלישית ברציפות והחמישית בסך הכל, לאחר ניצחון על מכבי תל אביב בתוצאה 1-2, ובכך משלימה זכייה בדאבל בפעם השנייה בהיסטוריית המועדון.
ברזיל () זכתה באליפות ואורוגוואי () זכתה במקום השני.
ליגת ה-NBL – אקרון וינגפוטס זוכה באליפות.
ליגת העל האיטלקית בכדורסל – אולימפיה מילאנו זכה באליפות.
אליפות ברית המועצות בכדורסל גברים – לוקומוטיב ממוסקבה זוכה באליפות.
מרוצי הגרנד פרי למכוניות – תחרות הופסקה עם פרוץ מלחמת העולם השנייה.
10 בדצמבר – גרין ביי פאקרס מנצחת את ניו יורק ג'איינטס 0-27 באליפות ה-NFL במשחק שנערך במילווקי, ויסקונסין.
22 בספטמבר, רוטרדם, הולנד – שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר גב בתוצאה של 1:10.9 דקות.
29 בנובמבר, רוטרדם, הולנד – שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר גב בתוצאה של 2:38.8 דקות
8 בנובמבר, ריו דה ז'ניירו, ברזיל – שיא עולם חדש במשחה ל-200 מטר חזה בתוצאה של 2:56.0 דקות.
15 באפריל, ניו הייבן, קונטיקט – שיא עולם חדש במשחה ל-100 מטר חזה בתוצאה של 1:07.3 דקות.
האולימפיאדה נועדה להיערך בטוקיו, יפן מ-21 בספטמבר ועד 6 באוקטובר 1940, אך בעקבות פרוץ מלחמת סין-יפן ב-1938, הועברה להלסינקי.
היא נועדה להיערך מחדש מ-20 ביולי ועד 4 באוגוסט 1940, אך בוטלה עקב פרוץ מלחמת העולם השנייה.
היא הייתה אמורה להיות האולימפיאדה ה-12.
האולימפיאדה נועדה להיערך בסאפורו, יפן מה-3 ועד 12 בפברואר 1940, אך בעקבות פרוץ מלחמת סין-יפן, הועברה לגרמיש-פרטנקירשן, גרמניה היא נועדה להיערך שם מה-2 ועד 11 בפברואר 1940, אך בוטלה עקב פרוץ מלחמת העולם השנייה.
היא הייתה אמורה להיות האולימפיאדה החמישית.
טור דה פראנס – לא נערך עקב מלחמת העולם השנייה
ג'ירו ד'איטליה – פאוסטו קופי ()
וואלטה אספניה – לא נערך עקב מלחמת העולם השנייה
אנה זייצבה-בוסנקו () שקבעה בריצת 1500 מטר שיא עולם חדש של 4:41.8 דקות.
קורנליוס וורמרדם () קבע בקפיצה במוט שיא עולם חדש של 4.60 מטר.
אליפות סאו פאולו בכדורגל – פלמיירס זוכה בתחרות
אתלטיקו מדריד זוכה באליפות ספרד
הפועל תל אביב זוכה באליפות ארץ ישראל בפעם הרביעית.
בית"ר תל אביב זוכה בגביע ארץ ישראל בפעם הראשונה לאחר ניצחון על מכבי תל אביב בתוצאה 1-3.
אורוגוואי () זכתה באליפות וארגנטינה () זכתה במקום השני.
ליגת העל האיטלקית בכדורסל – Ginnastica Triestina זוכה באליפות.
אליפות ברית המועצות בכדורסל גברים – בורבסטניק מלנינגרד זוכה באליפות.
8 בדצמבר – שיקגו ברס מנצחת את וושינגטון רדסקינס 0-73 באליפות ה-NFL במשחק שנערך בוושינגטון די.
תוצאת המשחק מהווה שיא (2015) של הניקוד הגבוה ביותר והפער הגדול ביותר בליגת ה-NFL.
קבעה 2 שיאי עולם חדשים, במשחה ל-400 מטר חופשי והעמידה אותו על תוצאה של 5:00.1 דקות (15 בספטמבר).
11 באוגוסט, הלסינקי, פינלנד – שיא עולם חדש במשחה ל-1500 מטר חופשי בתוצאה של 21:10.1 דקות.
קבעה שיא עולם חדש במשחה שליחים 4x100 מטר חופשי בתוצאה של 3:54.4 דקות (8 במרץ).
ג'ירו ד'איטליה – לא נערך עקב מלחמת העולם השנייה
וואלטה אספניה – חוליאן ברנדרו ()
אסתר ברנד ( דרום אפריקה)
29 במרץ, סטלנבוש, כף המערבי – השוותה בקפיצה לגובה את שיא העולם בתוצאה של 1.66 מטר.
27 ביולי, לוגאנו, שווייץ – השוותה בקפיצה לגובה את שיא העולם בתוצאה של 1.66 מטר.
6 ביוני, קומפטון, קליפורניה – השווה בריצת 100 מטר את השיא העולם בתוצאה של 10.2 שניות.
29 ביוני, פילדלפיה, פנסילבניה – השווה בריצת 400 מטר את השיא העולם בתוצאה של 46.0 שניות.
10 באוגוסט, סטוקהולם, שוודיה – קבע בריצת 1500 מטר שיא עולם חדש של 3:47.6 דקות.
29 ביוני, פילדלפיה, פנסילבניה – השווה בריצת 110 מטר משוכות את השיא העולם בתוצאה של 13.7 שניות.
17 ביוני, לוס אנג'לס, קליפורניה – קבע בקפיצה לגובה שיא עולם חדש של 2.11 מטר.
26 ביוני, קומפטון, קליפורניה – קבע בקפיצה במוט שיא עולם חדש של 4.72 מטר.
20 ביוני, פאלו אלטו, קליפורניה – קבע בזריקת דיסקוס שיא עולם חדש של 53.26 מטר.
26 באוקטובר, מילאנו, איטליה – קבע בזריקת דיסקוס שיא עולם חדש של 53.34 מטר.
אליפות אוסטרליה הפתוחה – לא נערכה עקב מלחמת העולם השנייה
אליפות צרפת – אליס ווירווירס ()
אליפות וימבלדון – לא נערכה עקב מלחמת העולם השנייה
אליפות ארצות הברית הפתוחה – שרה פאלפרי קוק ()
אליפות צרפת – ברנרד דסטרמו ()
אליפות וימבלדון – לא נערכה נערכה מלחמת העולם השנייה
לא נערך עקב מלחמת העולם השנייה.
ריבר פלייט מארגנטינה מנצחת את נסיונל מאורוגוואי בתוצאה 7-2 בסיכום המפגש הכפול וזוכה בגביע.
גביע לאומי "קופה ד"ר קרלוס איברגורן" – ריבר פלייט מנצחת את ניואל'ס אולד בויס בגמר בתוצאה 3-0 וזוכה בגביע.
גביע לאומי "קופה אסקובר" – ריבר פלייט מנצחת את הוראקן בגמר בתוצאה 1-0 וזוכה בגביע.
ראפיד וינה זוכה באליפות גרמניה.
ארגנטינה () זכתה באליפות ופרו () זכתה במקום השני.
ליגת ה-NBL – אושקוש אול-סטארס זוכה באליפות.
ליגת העל האיטלקית בכדורסל – Ginnastica Triestina מטריאסטה זוכה באליפות.
21 בדצמבר – שיקגו ברס מנצחת את ניו יורק ג'איינטס 9-37 באליפות ה-NFL במשחק שנערך בשיקגו, אילינוי בריגלי פילד.
13 באוגוסט, קופנהגן, דנמרק – קבעה במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 10:52.5 דקות.
20 באוגוסט, קופנהגן, דנמרק – קבעה במשחה ל-1500 מטר חופשי שיא עולם חדש של 20:57.0 דקות.
13 במאי, הונולולו, הוואי – קבע במשחה ל-400 מטר חופשי שיא עולם חדש של 4:38.5 דקות.
24 ביולי, הונולולו, הוואי – קבע במשחה ל-800 מטר חופשי שיא עולם חדש של 9:50.9 דקות.
23 במאי, הונולולו, הוואי – קבע במשחה ל-200 מטר גב שיא עולם חדש של 2:23.0 דקות.
6 ביולי, מרסיי, צרפת – קבע במשחה ל-200 מטר חזה שיא עולם חדש של 2:36.8 דקות.
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1938 ונוגעים לעולם הקולנוע.
ינואר - MGM הודיעו שג'ודי גרלנד לוהקה לתפקיד דורותי בסרט "הקוסם מארץ עוץ", ריי בולג'ר לוהק לתפקיד איש הפח ובודי אבסן לתפקיד הדחליל
אורסון ולס יוצר את הסרט "Too Much Johnson" בכיכובו של ג'וזף קוטן שלא הושלם, והוקרן לראשונה רק ב-2013
פרס אוסקר לסרט הטוב ביותר - הן לא תקחהו עמך - קולומביה
פרס אוסקר לבמאי הטוב ביותר - פרנק קפרה - הן לא תקחהו עמך
פרס אוסקר לשחקן הטוב ביותר - ספנסר טרייסי - Boys Town
פרס אוסקר לשחקנית הטובה ביותר - בטי דייוויס - איזבל (סרט)
אלכסנדר נבסקי - בבימויו של סרגיי אייזנשטיין ובכיכובו של ניקולאי צ'רקסוב (ברית המועצות)
מזמור חג המולד - בכיכובו של רג'ינלד אוון
הן לא תקחהו עמך - בבימויו של פרנק קפרה ובכיכובם של ג'יימס סטיוארט, ג'ין ארתור, ליונל ברימור
1 בינואר - פרנק לנגלה, שחקן אמריקאי
12 בפברואר - אוליבר ריד, שחקן אנגלי (נפטר ב-1999)
23 בפברואר - דיאן וארסי, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-1992)
15 באפריל - קלאודיה קרדינלה, שחקנית איטלקייה
22 במאי - ריצ'רד בנג'מין, שחקן ובמאי אמריקאי
9 ביולי - בריאן דנהי, שחקן אמריקאי
18 ביולי - פול ורהובן, במאי הולנדי
20 ביולי - דיאנה ריג, שחקנית אנגלייה
20 ביולי - נטלי ווד, שחקנית אמריקאית, (נפטרה ב-1981)
28 בספטמבר - בן אי קינג, זמר נשמה אמריקאי (נפטר ב-2015)
22 באוקטובר - כריסטופר לויד, שחקן אמריקאי
13 בנובמבר - ג'ין סיברג, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-1979)
12 בדצמבר - קוני פרנסיס, זמרת ושחקנית אמריקאית
16 בדצמבר - ליב אולמן, שחקנית נורווגית
29 בדצמבר - ג'ון ווייט, שחקן אמריקאי
21 בינואר - ז'ורז' מלייס, במאי קולנוע צרפתי מחלוצי הראינוע
מנואל דה פאיה עוזב את גרנדה לְהַגלוֹת בארגנטינה
אריק איינשטיין, זמר, פזמונאי ושחקן (נפטר ב-2013)
מרווין גיי, זמר נשמה אמריקאי (נרצח ב-1984)
דאסטי ספרינגפילד, זמרת פופ ומוזיקת נשמה בריטית (נפטרה ב-1999)
טינה טרנר, זמרת ושחקנית אמריקאית
יהורם גאון, זמר ושחקן ישראלי
16 בינואר – אייב הולצמן, מלחין אמריקאי (נולד ב-1874)
9 בפברואר – הרשל אוונס, נגן סקסופון אמריקאי (נולד ב-1909)
11 בפברואר – פרנץ שמידט, מלחין אוסטרי (נולד ב-1874)
17 בפברואר – וילי הס, מוזיקאי גרמני (נולד ב-1859)
9 במרץ – ארנסט הייר, זמר אמריקאי (נולד ב-1883)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1942.
27 בפברואר – ג'יימס סטנלי היי (James Stanley Hey) מודד פליטה של גלי רדיו מהשמש, צעד בהתפתחות רדיו-אסטרונומיה.
3 באוקטובר – הטיל הבליסטי V-2 שוגר בהצלחה מפורפסטנד VII, מתקן ניסוי בפנמינדה, גרמניה.
הטיל עבר מרחק של 147 ק"מ והגיע לגובה של 84.5 ק"מ ובכך היה לעצם הראשון שיצר האדם שחצה את גבול החלל
גילוי אוצר מילדנהול, כלי כסף מתקופה בה האימפריה הרומית שלטה באיים הבריטיים התגלה באזור סאפוק
מקס דלבריק וסלבדור לוריא מוכיחים שעמידות חיידקים מפני הדבקה על ידי נגיפים מושפעת ממוטציות אקראיות
הפתולוג הגרמני מקס וסטנהפר (Max Westenhöfer) הציע את תאוריית קוף המים המודרנית
שימוש בפלסטיק במכוניות מתוצרת פורד
18 ביולי – טיסה ראשונה של מטוס מסרשמיט Me 262 המצויד במנוע סילון
11 באוגוסט – המלחין ג'ורג' אנטהיל (George Antheil) ושחקנית הקולנוע הדי לאמאר רושמים פטנט על טכנולוגיית שידור גלי רדיו בדילוגי תדר
3 באוקטובר – טיל V-2 שוגר לגובה של 84.5 ק"מ ובכך היה הטיל הראשון שהגיע לחלל
26 בנובמבר – גשר ביילי שפותח על ידי חיל ההנדסה המלכותי הבריטי לצורכי מלחמת העולם השנייה מוקם בהצלחה בתוניסיה
חברת קודאק מתחילה לשווק סרטי נֵגָטִיב (תַּשְׁלִיל) צבעוני תחת השם Kodacolor
הארי קובר (Harry Coover) מחברת קודאק ממציא דבק מסוג ציאנואקרילט (Cyanoacrylate; סופר גלו)
ספרו של ג'וזף שומפטר "קפיטליזם, סוציאליזם ודמוקרטיה" יוצא לאור.
סיום עבודות פיתוח של מחשב אטנסוף–ברי.
קונראד צוזה הציג מחשב תעשייתי לחישוב שטח הכנף.
החלטה של פרנקלין דלאנו רוזוולט על תחילת פרויקט מנהטן
הנס אלוון (Hannes Alfvén) משתמש לראשונה במונח מגנטו-הידרודינמיקה לתיאור תכונות מגנטיות והתנהגות של מוליכים חשמליים במצב צבירה נוזלי (כמו פלזמה), על תרומתו לפיתוח התחום הוענק לו פרס נובל לפיזיקה ב-1970.
13 באוגוסט – חיל ההנדסה של צבא ארצות הברית, מקים במנהטן משרד השם 'Manhattan Engineer District' שתפקידו לתכנן את הפרויקט לפיתוח נשק גרעיני, שם הצופן של הפרויקט היה "פרויקט Y" ומאוחר יותר כונה "פרויקט מנהטן"
אוקטובר – רוברט אופנהיימר מונה לתפקיד המנהל המדעי של פרויקט מנהטן
2 בדצמבר – אנריקו פרמי, ליאו סילארד וחבריהם לפרויקט מפעילים בהצלחה את הכור גרעיני ראשון באוניברסיטת שיקגו, זו הפעם הראשונה שבוצעה תגובת שרשרת גרעינית מבוקרת באופן מלאכותי.
פיתוח MBTI על ידי קתרין קוק בריגס ואיזבל בריגס מיירס, שיטה להערכת האישיות באמצעות שאלון דיווח עצמי לשם זיהוי העדפות, נטיות ואפיונים על פי התאוריות של קרל גוסטב יונג
1 בינואר – בריאן קרניגהאן, מדען מחשב קנדי, תרם להתפתחות של מערכת ההפעלה יוניקס, מחבר שותף של שפות התכנות AWK ו-AMPL
8 בינואר – סטיבן הוקינג, פיזיקאי בריטי (נפטר ב-2018).
27 בפברואר – רוברט גרבס, כימאי אורגני אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2005 על חלקו פיתוח זרז יעיל לתגובת מטתזה
27 במרץ – ג'ון סלסטון, ביולוג בריטי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2002 על חלקו במחקר בנושא שושלות יוחסין של תאים (cell-lineage) בתולעת ה-Caenorhabditis elegans
19 במאי – גארי קילדל, מדען מחשב אמריקני וממציא בתחום המיקרו-מחשבים, מחלוצי התחום של מחשבים רב-שימושיים, יצר את מערכת ההפעלה CP/M, (נפטר ב-1994)
24 במאי – פרייזר סטודרט, כימאי סקוטי בתחום הכימיה סופרא מולקולרית והננוטכנולוגיה, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 2016 עבור תרומותיו בתחום המכונה המולקולרית
28 במאי – סטנלי פרוזינר, נוירולוג וביוכימאי אמריקאי ממוצא יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1997 על תרומתו בגילוי הפריונים, חלבונים בעלי יכולת רבייה שהם גורמי מחלה מדבקים
8 ביוני – ז'אק דובושה, ביופיזיקאי שווייצרי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2017, על חלקו בפיתוח מיקרוסקופיה אלקטרונית קריוגנית ברזולוציה גבוהה לבחינה של מערכות ביוכימיות בתמיסות
12 ביוני – ברט זקמן (Bert Sakmann), רופא, חוקר בתחום הפיזיולוגיה של התא, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1991 על חלקו פיתוח שיטות המדגימות כי תעלות יונים קיימות בכל קרומי התא ומאפשרות לימוד תכונותיהם
24 באוגוסט – קארן אולנבק, מתמטיקאית אמריקאית, עוסקת במשוואות דיפרנציאליות חלקיות כלת פרס אבל לשנת 2019
20 באוקטובר – כריסטיאנה ניסליין-פולהרד, ביולוגית גרמנייה, כלת פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1995 עבור מחקריה בביולוגיה התפתחותית בזבוב הפירות ועבור גילוי קבוצה של גנים בעלי חשיבות עליונה בקביעת המיקום של האיברים השונים ביצורים חיים
30 בנובמבר – אנדרה בראיק, אסטרופיזיקאי צרפתי, מומחה בחקר מערכת השמש, ידוע על חלקו בגילוי טבעות נפטון (נפטר ב-2016)
26 בינואר – פליקס האוסדורף, מתמטיקאי יהודי גרמני, ממייסדי הטופולוגיה המודרנית, התאבד קודם שילוחו למחנה ריכוז (נולד ב-1868)
10 במרץ – ויליאם הנרי בראג, פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1915 על חלקו במחקר על המבנה הגבישי של החומר באמצעות עקיפה של קרני רנטגן (נולד ב-1862)
10 במרץ – וילבור סקוביל (נולד ב-1865), רוקח וכימאי אמריקאי שהתפרסם בזכות סולם סקוביל לדרוג חריפות אותו המציא בשנת 1912
16 במרץ – יעקוב פרלמן, (Yakov Perelman), מחבר סיפרי מדע פופולריים בפיזיקה מתמטיקה ואסטרטנטמיה שזכו להצלחה רבה, תורגמו לשפות אחרות וזכו להערכה מצד אנשי מדע, (נולד ב-1882)
28 במרץ (נעדרת מאז שנשלחה לפיאסקי, פולין) – מרגרטה קאהן (Margarete Kahn), מתמטיקאית גרמניה יהודייה, בין הנשים הראשונות שקיבלו דוקטורט בגרמניה, עסקה בטופולוגיה (נולדה ב-1880)
17 באפריל – ז'אן-בטיסט פרן, פיזיקאי צרפתי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1926 על מחקריו בתנועה בראונית שאישרו באופן נסיוני את המבנה הבלתי רציף של החומר (נולד ב-1870).
24 באפריל – לואיס ברנאקי, פיזיקאי ואסטרונום בלגי, נודע בעיקר הודות לתפקידו בכמה משלחות לאנטארקטיקה (נולד ב-1876)
16 במאי – ברוניסלב מלינובסקי, אנתרופולוג פולני (נולד ב-1884)
19 במאי – ג'וזף לרמור, פיזיקאי, מתמטיקאי ופוליטיקאי צפון אירי, הניח את היסודות לתאוריית הדינמו, ההסבר המדעי המקובל לדרך שבה נוצר השדה המגנטי של כדור הארץ, של השמש, ושל גרמי שמים אחרים (נולד ב-1857)
26 ביולי – גאורג פיק, מתמטיקאי אוסטרי יהודי, ידוע בשל גילוי והוכחת משפט פיק לקביעת שטח מצולעים על גבי מישור קרטזי, נפטר במחנה הריכוז טרזיינשטט (נולד ב-1859)
3 באוגוסט – ריכרד וילשטֶטר, כימאי אורגני יהודי גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1915 "על עבודתו בנושא הפיגמנטים הצמחיים", ביניהם כלורופיל (נולד ב-1872)
12 באוגוסט – סבינה שפילריין, פסיכואנליטיקאית, נרצחה על ידי הנאצים (נולדה ב-1885)
8 באוקטובר – סרגיי צ'פליגין, פיזיקאי ומתמטיקאי רוסי וסובייטי, תרם לחקר אווירודינמיקה והידרודינמיקה, (נולד ב-1869)
13 בנובמבר – רוברט רימק (Robert Remak), מתמטיקאי גרמני ממוצא יהודי, ידוע בעיקר על עבודתו בתורת הקבוצות, עסק בתורת המספרים האלגברית, גאומטריה של מספרים וכלכלה מתמטית, נרצח באושוויץ (נולד ב-1888)
21 בדצמבר – פרנץ בועז, אנתרופולוג יהודי-גרמני אמריקאי, פיתח את האנתרופולוגיה כשיטה מדעית, (נולד ב-1858)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1943.
21 ביולי – גילוי מטסקוויה, עץ שהוא אחד המינים בתת-המשפחה סקווים במשפחת הברושיים, עד לגילוי היה ידוע רק מתקופת המזוזואיקון.
המצאת חליפת צלילה על ידי ז'אק קוסטו, מדען צרפתי.
לייל גודיו (Lyle Goodhue) וויליאם סאליבן רושמים פטנט בארצות הברית על מכל ריסוס לשימוש רב פעמי המיועד לשימוש עם חומר דוחה יתושים
גלוסטר מטאור, מטוס הקרב הסילוני הראשון בשירות חיל האוויר המלכותי הבריטי ומטוס הקרב הסילוני המבצעי היחיד בשורות חילות האוויר של בעלות הברית במלחמת העולם השנייה, טס לראשונה
שימוש מבצעי על ידי חיל האוויר המלכותי בפצצה קופצת שפותחה על ידי ברנס ווליס (Barnes Wallis), במבצע נזיפה.
17 במאי – צבא ארצות הברית מזמין מחשב אניאק מאוניברסיטת פנסילבניה.
מרץ - דצמבר – פיתוח המחשב "קולוסוס" בבריטניה.
20 בפברואר - ליד הכפר פריקוטין במקסיקו מתחילה פעילות געשית שמסתיימת ביצירת הר געש, הזדמנות נדירה לחקור ולתעד את כל שלבי היווצרותו ופעילותו.
1 בינואר - המעבדה הסודית בלוס אלמוס, ניו מקסיקו שנועדה לפתח ולייצר את פצצות הביקוע הגרעיני הראשונות במסגרת פרויקט מנהטן, מתחילה לפעול בניהולו של רוברט אופנהיימר.
פרסום עבודות של שינאיצ'ירו טומונאגה בנושא אלקטרודינמיקה קוונטית.
אברהם מאסלו, פסיכולוג אמריקאי מפתח את תאוריית הצרכים הקרויה על שמו "מדרג מאסלו".
16 באפריל – אלברט הופמן במעבדות סנדוז בבזל מגלה במקרה את ההשפעה הפסיכואקטיבית של ה-LSD ומתחיל במחקר על השימושים בסם כתרופה פסיכיאטרית
19 באוקטובר – אלברט שץ, אז סטודנט באוניברסיטת ראטגרס מגלה את הסטרפטומיצין, האנטיביוטיקה הראשונה לטיפול בשחפת, נמצאה יעילה גם לטיפול בברוצלוזיס, אנדוקרדיטיס, דבר, טולרמיה, ומחלות זיהומיות אחרות שהיו עמידות לפניצילין.
תחילת יצור של משכך כאבים ומוריד חום בשם וייקודין (Vicodin), שילוב של פרצטמול ונגזרת של קודאין, בגרמניה
וילם יוהאן קולף מפתח אב טיפוס ראשון של מכונת דיאליזה
ליאו קנר מזהה את התסמונת ומאבחן "אוטיזם ילדי מוקדם" ומבסס את המחקר המודרני של האוטיזם.
פרס נובל לפיזיקה – אוטו שטרן, ארצות הברית, על תרומתו לפיתוח שיטת הקרן המולקולרית (Molecular beam), ועל גילוי המומנט המגנטי של הפרוטון
פרס נובל לכימיה – ג'ורג' דה הוושי, הונגריה, על עבודתו בתחום השימוש באיזוטופים כסמנים לחקירת תהליכים כימיים
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – הנריק דם, דנמרק, אדוארד א.
דויסי, ארצות הברית, גילוי ויטמין K ומבנהו הכימי
14 בינואר – ראלף סטיינמן, ביולוג קנדי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 2011 על חלקו בתגליות בחקר המערכת החיסונית והגנטיקה, בפרט גילוי התא הדנדריטי ותפקידו במערכת החיסון הנרכשת (נפטר ב-2011)
4 בפברואר – קן תומפסון, חלוץ אמריקאי בתחום מדעי המחשב, חתן פרס טיורינג על חלקו בפיתוחה של תורת מערכות ההפעלה, ובאופן ספציפי ליישום של מערכת ההפעלה יוניקס.
19 בפברואר – טים הנט (Tim Hunt), ביוכימאי בריטי, עוסק בפיזיולוגיה מולקולרית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 2001 על חלקו בגילוי משפחת חלבוני הציקלין, מולקולות מרכזיות בוויסות מחזור התא
9 במרץ – ג'ף רסקין מומחה אמריקאי לממשק משתמש, האינטראקציה בין משתמש למחשב, יהודי, מייסד פרויקט מקינטוש עבור חברת אפל (נפטר ב-2005)
6 ביוני – ריצ'רד סמולי (Richard Smalley), כימאי ופיזיקאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1996 על חלקו בגילוי הפולרן, קבוצת אלוטרופים של פחמן טהור בעלי מבנים כדוריים, אליפטיים וגליליים
19 ביוני – מריו מולינה (Mario J.
Molina), כימאי מקסיקני, חתן פרס נובל בכימיה ב-1995 על חלקו במחקר בכימיה אטמוספירית, ובפרט ההיווצרות וההתפרקות של אוזון
22 ביוני – ג'ון מייקל קוסטרליץ, פיזיקאי בריטי, יהודי, חתן פרס נובל לפיזיקה ב-2016 על חלקו בגילויים תאורטיים של מעברי פאזה טופולוגיים בחומר מעובה
23 ביוני – וינט סרף, מדען מחשב אמריקאי, חתן פרס טיורינג לשנת 2004 על חלקו בעבודה חלוצית בתחום רשתות תקשורת, לרבות תיכון ומימוש הפרוטוקולים הבסיסים של רשת האינטרנט ופרוטוקול TCP/IP
28 ביוני – קלאוס פון קליצינג, פיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 1985 על גילוי אפקט הול הקוונטי
15 ביולי – ג'וסלין בל ברנל, אסטרופיזיקאית מצפון אירלנד, אשר בעת לימודי הדוקטורט שלה, אותם הנחה אנטוני הייוויש, גילתה את פולסרי הרדיו הראשונים
28 ביולי – דונלד ג'והנסון פליאואנתרופולוג אמריקני, חוקר האבולוציה של האדם, מגלה המאובנים של המין אוסטרלופיתקוס אפרנסיס באתיופיה
6 באוגוסט – ג'ונתן פוסטל (Jonathan Postel), מדען מחשב אמריקאי, בעל תרומות משמעותיות בהתפתחות האינטרנט (נפטר ב-1998)
25 באוגוסט – ניילס אלדריג', ביולוג ופלאונטולוג אמריקאי.
אחד ממנסחיה העיקריים של תאוריית "שיווי המשקל המקוטע" של האבולוציה
29 באוגוסט – ארתור מקדונלד, אסטרופיזיקאי קנדי, חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2015 על חלקו בגילוי תנודות בחלקיקי נייטרינו, ובעקיפין גילוי העובדה שלחלקיקי נייטרינו יש מסה
רוברטס (Richard Roberts), ביוכימאי אנגלי, עוסק בביולוגיה מולקולרית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה לשנת 1993 על חלקו בגילוי אינטרונים ב-DNA איקריוטי ומנגנון השחבור החליפי בגנים
30 בספטמבר – יוהאן דייזנהופר, חתן פרס נובל בכימיה ב-1988 על חלקו בפענוח המבנה הרביעוני של קומפלקס חלבונים שנמצא בממברנה של בקטריות שמבצעות פוטוסינתזה ויש לו תפקיד מרכזי בתהליך, בעזרת קריסטלוגרפיה בקרני רנטגן
1 בדצמבר – ניקולס נגרופונטה, מייסד ארגון ה-OLPC (מחשב לכל ילד)
7 בדצמבר – ניקולס כץ, מתמטיקאי יהודי אמריקאי, עוסק בתחום הגאומטריה האלגברית, בעיות מודולריות ותורת המספרים
23 בדצמבר – מיכאיל גרומוב, מתמטיקאי רוסי-צרפתי, ידוע על עבודתו בגאומטריה, אנליזה מתמטית ותורת החבורות, חתן פרס אבל על תרומתו המהפכנית לגאומטריה
לא ידוע – צ'ארלס בנט, מדען מחשב, פיתח יחד עם ז'יל ברסר את תחום הקריפטוגרפיה הקוונטית, אחד ממיסדי תורת האינפורמציה הקוונטית
7 בינואר – ניקולה טסלה, פיזיקאי וממציא אמריקאי, (נולד ב־1856).
26 בינואר – ניקולאי ואווילוב, ביולוג וגנטיקאי רוסי, עסק בעיקר בבוטניקה וגנטיקה של דגניים, חתן פרס לנין על תרומתו למדע, נרדף על התנגדותו לתורת ליסנקו ומת בכלא הסובייטי, (נולד ב-1887)
14 בפברואר – דויד הילברט, מתמטיקאי גרמני הנחשב לאחד מהמתמטיקאים החשובים והמשפיעים ביותר על המתמטיקה של סוף המאה ה-19 ותחילת המאה ה-20 (נולד ב־1862).
2 במרץ – גיזלה ינושבסקה (Gisela Januszewska), רופאה יהודייה-אוסטרית, קיבלה את אות הגבורה הגבוה ביותר באוסטריה על פעולתה במלחמת העולם ה-1, נרצחה בטרזיינשטט (נולדה ב-1867)
8 באפריל – קיוצוגו היראיאמה, אסטרונום יפני, נודע במיוחד בזכות גילוי קיומם של משפחות אסטרואידים (נולד ב-1874)
26 ביוני – קרל לנדשטיינר, ביולוג ורופא אוסטרי.
נולד כיהודי אך המיר דתו לנצרות.
חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה על גילוי סוגי הדם האנושי (נולד ב־1868).
18באוגוסט – פרידריך הרטוגס (Friedrich Hartogs), מתמטיקאי יהודי-גרמני, ידוע על עבודתו בתורת הקבוצות ובאנליזה מרוכבת, נרדף על ידי הנאצים עד ששם קץ לחייו (נולד ב-1874)
ספטמבר – יוליוס שאודר (Juliusz Schauder), מתמטיקאי פולני-יהודי, ידוע על עבודתו באָנָלִיזָה פוּנְקְצְיוֹנָלִית, משוואות דיפרנציאליות חלקיות, ופיזיקה מתמטית, חבר באסכולת לבוב, נרצח על ידי הגסטפו, (נולד ב-1899)
9 באוקטובר – פיטר זימן, פיזיקאי הולנדי, חתן פרס נובל לפיזיקה על חלקו בגילוי אפקט זימן הקרוי על שמו ועל התרומה למחקר על השפעת המגנטיות על תופעת הקרינה (נולד ב־1865).
26 באוקטובר – אוּרֶל שטיין, ארכאולוג, נוסע ואתנוגרף בריטי, יהודי הונגרי במוצאו, חוקר של מרכז אסיה, גילה כתבים בשפה הטוכארית, שפה הודו-אירופית שנכחדה (נולד ב-1862)
31 באוקטובר – אלברט ארמיטג', חוקר קטבים סקוטי, (נולד ב-1964)
דצמבר – אנרי אברהם (Henri Abraham), פיזיקאי צרפתי, יהודי, תרם תרומה משמעותית לראשית המחקר על גלי רדיו, ממציא, נרצח באושוויץ (נולד ב-1868)
לא ידוע – מויז'ש פרסבורגר, מתמטיקאי יהודי-פולני, לוגיקאי ופילוסוף.
ידוע בשל המצאת "אריתמטיקת פרסבורגר" כסטודנט בשנת 1929, (נולד ב-1904), נספה במחנה ריכוז.
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1944.
ג'ררד קאיפר מגלה שלטיטאן, ירח הגדול ביותר של שבתאי, יש אטמוספירה.
במהלך השנה בוצעו 6 שיגורים של טיל V-2 לטיסה תת-מסלולית ובכך החל חקר החלל באמצעות טילים.
הנדריק ואן דה הולסט (Hendrik van de Hulst) מנבא קיום של קו פליטה ממימן נייטרלי (קו ה-21 ס"מ), מחשב את תדירותו ומסביר את מקורו.
אוסוולד אייוורי (Oswald Avery) ושותפיו מפרסמים את תוצאות ניסוי איוורי-מקלאוד-מקארתי אשר הראה כי DNA הוא החומר האחראי לטרנספורמציה (התמרה) בחיידקים.
ארווין שרדינגר מפרסם את ספרו "מה הם חיים?" (?What Is Life) שדן בבסיס הפיזיקלי של טבעם של גנים והווה השראה לחלוצי הביולוגיה המולקולרית
13 ביוני – שימוש מבצעי ראשון של טיל שיוט V-1 על ידי חיל האוויר הגרמני
8 בספטמבר – שימוש מבצעי ראשון של טיל בליסטי V-2 על ידי הגרמנים.
9 בדצמבר – טיסה ראשונה של מטוס Heinkel He 162 בעל מנוע סילון בגרמניה.
שימוש ראשון של שנורקל בצוללת
גילוי אמריציום, יסוד כימי מס' 95 על ידי קבוצת המחקר של גלן תיאודור סיבורג.
פתרון של מודל איזינג דו-ממדי על ידי לארס אונסאגר.
סינתזה של כינין על ידי רוברט וודוורד וויליאם דורינג, ציון דרך בתחום הסינתזה הכימית כיוון שנערכה מתוך חקירה והבנה של מבנים וחוקים ברמה המולקולרית ולא בדרך של ניסוי וטעיה.
7 באוגוסט – בניית מחשב הרווארד סימן 1 על ידי IBM.
זה היה המחשב השני בעולם המתאים לתכנות.
ג'ון פון נוימן ואוסקר מורגנשטרן, מפרסמים את הספר תורת המשחקים וההתנהגות הכלכלית (Theory of Games and Economic Behavior), ראשיתה של תורת המשחקים כתחום עצמאי
המצאת צנתר חד-פעמי לשימוש בתהליך צנרור קנה על ידי רופא אמריקאי בשם דוד שרידן.
הנס אספרגר מתאר את תסמונת אספרגר
פרס נובל לפיזיקה – איזידור אייזק רבי, ארצות הברית, על שיטת התהודה למדידת התכונות המגנטיות של גרעינים אטומיים
פרס נובל לכימיה – אוטו האן, גרמניה, על גילוי הביקוע של גרעינים כבדים
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – הרברט ספנסר גסר, יוסף ארלנגר, ארצות הברית, על האותות החשמליים העצביים.
6 בינואר – רולף מ.
Zinkernagel), אימונולוג שווייצרי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1996 על חלקו בגילוי הדרך בה מערכת החיסון מזהה תאים נגועים בווירוסים ומשמידה אותם.
12 בפברואר – ג'ים גריי (Jim Gray), מדען מחשב אמריקאי, חתן פרס טיורינג (1998), על תרומתו למחקר בסיסי נתונים וניהול תנועות ועל הובלת תהליכים טכניים ביישום והפעלה של מערכות
7 במרץ – מייקל רוֹסבּאש, גנטיקאי וכרונוביולוג יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2017 על חלקו בגילוי המנגנון המולקולרי המשפיע על השעון הביולוגי.
20 במרץ – ארווין נהר, ביופיזיקאי גרמני, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1991 על חלקו בפיתוח שיטות המדגימות כי תעלות יונים קיימות בכל קרומי התא, ומאפשרות לימוד תכונותיהם.
7 באפריל – מקוטו קובאיאשי, פיזיקאי יפני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1993 על חלקו בגילוי מקור הסימטריה השבורה שחוזה את קיומן של לפחות שלוש משפחות של קווארקים בטבע.
1 ביוני – חיים בְּרֵזִיס מתמטיקאי צרפתי-יהודי, העוסק באנליזה פונקציונלית ובמשוואות דיפרנציאליות חלקיות.
5 ביוני – ויטפילד דיפי, קריפטוגף אמריקאי, מחלוצי ההצפנה בשיטת מפתח ציבורי, חתן פרס טיורינג לשנת 2015.
6 ביוני – פיליפ א.
שארפ (Phillip Allen Sharp), כימאי וגנטוקאי אמריקאי, עוסק בביולוגיה מולקולרית, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1993 על חלקו בגילוי תהליך השחבור של mRNA, מהות האינטרונים בגן, והאופן בו רצף DNA מסוים יהיה אחראי לסינתזה של חלבונים שונים.
22 ביוני – ז'ראר מורו, מדען צרפתי, חלוץ במחקר תחומי הנדסת החשמל והלייזר, וחתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2018, על חלקו בפיתוח טכנולוגיה לייצר הבזקי אור קצרים וחזקים מאוד (Chirped pulse amplification).
13 ביולי – ארנה רוביק, ממציא, פסל ופרופסור לאדריכלות הונגרי, זכה לפרסום עולמי בשל המצאת הקובייה ההונגרית ב-1974.
3 באוקטובר – פייר דלין (Pierre Deligne), מתמטיקאי בלגי חתן מדליית פילדס ב-1978.
21 באוקטובר – ז'אן-פייר סובאז', כימאי אי-אורגני, מומחה בקומפלקסים, חתן פרס נובל לכימיה בשנת 2016 על חלקו במחקר פורץ דרך בכימיה סופרא מולקולרית ושימוש ננוטכנולוגי במכונה מולקולרית.
16 באוקטובר – אליזבת לופטוס, פסיכולוגית קוגניטיבית אמריקנית ממוצא יהודי, התפרסמה כחוקרת הזיכרון האנושי ובפרט מהימנות הזיכרון לטווח ארוך.
28 בדצמבר – קארי מוליס, ביוכימאי אמריקני, ממציא ה-PCR, טכניקה מרכזית בביולוגיה מולקולרית שמאפשרת יצירת עותקים רבים של קטעי DNA ספציפיים.n
23 בפברואר – ליאו בקלנד (Leo Baekeland), כימאי אמריקני ממוצא בלגי, ממציא הבקליט (נולד ב-1863)
6 במרץ – ארנסט כהן (Ernst Cohen), כימאי הולנדי, יהודי, ידוע בעיקר על עבודתו על האלוטרופיה של מתכות, פולימורפיזם של יסודות ותרכובות ואלקטרוכימיה, נרצח בתאי הגזים של אושוויץ (נולד ב-1869)
29 במרץ – גרייס צ'יזהולם יאנג (Grace Chisholm Young), מתמטיקאית אנגליה, האישה הראשונה שקיבלה תואר דוקטור במתמטיקה בגרמניה (גטינגן), עבודותיה הראשונות פורסמו תחת שמו של בעלה (נולדה ב-1868)
23 באוקטובר – צ'ארלס גלובר ברקלה, פיזיקאי אנגלי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1917, על גילוי קרינת הרנטגן האופיינית ליסודות (נולד ב-1877)
2 בנובמבר – תומאס מידג'לי, ממציא אמריקאי, שתי המצאותיו העיקריות היו הגילוי שתוספת של עופרת לבנזין משפרת את ביצועיו, ושיפור גז הפריאון ויישומו כחומר קירור במתקנים כמו מקררים ומזגנים, השתתף בהונאה, בכך שהעלים ביודעין מהציבור את השפעותיו המזיקות והקטלניות של תוסף העופרת (נולד ב-1889)
22 בנובמבר – ארתור אדינגטון, אסטרופיזיקאי בריטי, גילה את הקשר בין מסה לבהירות של כוכבים, פעל לקידום והסבר של תורת היחסות (נולד ב-1882)
לא ידוע – אוז'ן בלוק (Eugene Bloch), פיזיקאי צרפתי, יהודי, עסק בהסבר האפקט הפוטואלקטרי ובעל תרומה משמעותית בפיתוח הטכניקה הספקטרוגרפית, נשלח למחנה ריכוז על ידי הגסטפו (נולד ב-1878)
רשימת אירועים מדעיים עיקריים שהתרחשו ב-1945.
גילוי ספריית נגע חמאדי, אוסף פפירוסים מימי ראשית הנצרות עם טקסטים נוצרים וגנוסטיים עתיקים.
סלבדור לוריא ואלפרד הרשי מוכיחים שלוירוסים יש מוטציות
קלארק מציג לראשונה את רעיון לווין התקשורת הגאוסטציונרי
יצרנית המוצרים הצבאיים האמריקנית ריית'יאון רושמת פטנט על תנור מיקרוגל שהומצא על ידי עובד החברה פרסי ספנסר
מכירות של עט כדורי בארצות הברית
תחילת יצור של סלינקי, צעצוע סרנדיפי המשמש להדגמת עקרונות פיזיקליים שונים
הפעלה של מתקן ההתפלה הראשון
גילוי פרומתיום, יסוד כימי מס' 61
גילוי מבנה מולקולרי מרחבי של פניצילין על ידי דורותי קרופוט הודג'קין
גילוי מבנה מולקולרי מרחבי של הסטרואיד כולסטריל יודיד על ידי דורותי קרופוט הודג'קין
ילפרגדה סובארו מצליח להפיק חומצה פולית גבישית בדרגת ניקיון גבוהה
פיתוח אלגוריתם מיון מיזוג על ידי ג'ון פון נוימן, שימוש מוקדם באלגוריתם הפרד ומשול למחשבים
פיתוח Plankalkül, שפת תכנות ראשונה על ידי קונראד צוזה.
תיאור ממקס על ידי וניבר בוש, מערכת היפרטקסט תאורטית שיושמה במידה רבה ב-World Wide Web
30 ביוני – פסרום דו"ח של ג'ון פון נוימן הכולל תיאור מפורט של ארכיטקטורת פון נוימן, מודל למבנה המחשב על פיו פועלים מחשבים עד היום
לראשונה נבחרות שתי נשים כחברות בחברה המלכותית, קתלין לונסדייל ומרג'ורי סטיבנסון (Marjory Stephenson)
פיתוח תורת הקטגוריות על ידי סמואל איילנברג (Samuel Eilenberg) וסאונדרס מקליין (Saunders MacLane)
16 ביולי – ניסוי ראשון של נשק גרעיני; ניסוי טריניטי בו שימוש ב-6 קילוגרם פלוטוניום יוצר פיצוץ בעוצמה של 20 קילוטון TNT
6 ו-9 באוגוסט – הפצצות גרעיניות על הירושימה ונגסאקי ביפן
12 באוגוסט – פרסום דו"ח סמית, סיקור תוכנית מנהטן לשימוש באנרגיה אטומית למטרות צבאיות
המצאת המיקרוטרון על ידי ולדימיר וקסלר (Vladimir Veksler)
פרס נובל לפיזיקה – וולפגנג פאולי, אוסטריה, על גילוי עקרון האיסור, הקרוי גם עקרון פאולי
פרס נובל לכימיה – ארטורי אילמארי וירטאנן, על מחקריו והמצאותיו בתחום החקלאות וכימיית התזונה, ובמיוחד על שיטת שימור החציר שלו
פרס נובל לפיזיולוגיה ורפואה – אלכסנדר פלמינג, ארנסט בוריס חיין, הווארד וולטר פלורי בריטניה, על גילוי הפניצילין ותרומתו לריפוי מחלות מידבקות
4 בינואר – ריצ'רד שרוק (Richard Royce Schrock), כימאי אמריקאי, חתן פרס נובל לכימיה על חלקו בפיתוח שיטת המטתזה בסינתזה אורגנית
26 בינואר – ג'ון קוטס, מתמטיקאי, יליד אוסטרליה, עוסק בתורת המספרים ובגאומטריה אלגברית
9 בפברואר – יוֹשִינוֹרִי אוֹסוּמִי, ביולוג של התא, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2016 בזכות הישגיו בתחום האוטופגיה
15 בפברואר – דאגלס הופשטטר, פיזיקאי ומדען מחשב אמריקאי ממוצא יהודי עוסק בתחום הבינה המלאכותית וחתן פרס פוליצר לשנת 1980 בזכות ספרו "גדל, אשר, באך"
20 בפברואר – ג'ורג' סמוט, אסטרופיזיקאי וקוסמולוג אמריקאי חתן פרס נובל לפיזיקה לשנת 2006 על חלקו במיפוי קרינת הרקע הקוסמית
24 במרץ – רוברט בקר, פלאונטולוג אמריקאי המתמחה בדינוזאורים, ובפרט בהתנהגותם ובאקולוגיה שלהם.
חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 2017, על חלקו בגילוי המנגנון המולקולרי המשפיע על השעון הביולוגי
19 ביולי – ריצ'רד הנדרסון (Richard Henderson), ביופיזיקאי סקוטי, עוסק בביולוגיה מולקולרית, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 2017 על תרומתו בפיתוח מיקרוסקופיה אלקטרונית קריוגנית ברזולוציה גבוהה לבחינה של מערכות ביוכימיות בתמיסות
22 ביולי – אדל גולדברג, מדענית אמריקאית בתחום מדעי המחשב, לקחה חלק בפיתוח שפת התכנות Smalltalk-80 והטביעה את חותמה בתחום התכנות מונחה עצמים
1 באוגוסט – דאגלס אושרוף, פיזיקאי יהודי אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיקה בשנת 1996 על גילוי נוזליות על בהליום-3
28 באוגוסט – ויליאם אונרו, פיזיקאי קנדי, עוסק בכבידה, חורים שחורים וקוסמולוגיה, תיאר באופן תאורטי את אפקט אונרו (Unruh effect)
24 בספטמבר – איאן סטיוארט, מתמטיקאי בריטי, נודע בתרומתו לתורת הקטסטרופות וככותב של ספרי מדע פופולרי ומדע בדיוני.
2 באוקטובר – מרטין הלמן, קריפטוגרף יהודי-אמריקני, חתן פרס טיורינג לשנת 2015 על תרומתו לפיתוח הצפנת המפתח הפומבי
18 באוקטובר – דוסה מק'דאף, מתמטיקאית אנגליה, עוסקת בטופולוגיה וגאומטריה סימפלקטית
31 בדצמבר – לאונרד אדלמן, פרופסור יהודי-אמריקאי למדעי המחשב ולביולוגיה מולקולרית, ידוע בעיקר בזכות חלקו בפיתוח מערכת ההצפנה במפתח פומבי RSA, ופיתוחיו בתחום המחשוב המולקולרי.
6 בינואר – ולדימיר ורנדסקי, מינרולוג גאוכימאי וגאולוג רוסי וסובייטי, ממיסדי הגאכימיה, ביוגאוכימיה ורדיוגאולוגיה, חתן פרס סטלין, (נולד ב-1863)
15 בינואר – וילהלם וירטינגר (Wilhelm Wirtinger), מתמטיקאי אוסטרי, עסק באנליזה מרוכבת, גאומטריה, אלגברה, תורת המספרים ותורת הקשרים, (נולד ב-1865)
31 במרץ – הנס פישר, כימאי אורגני גרמני, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1930, "על מחקרו בתחום הכלורופיל והסינתזה של הֶמין" (נולד ב-1881)
18 באפריל – ג'ון פלמינג, מהנדס חשמל ופיזיקאי אנגלי, ממציא הדיודה ב-1904 ואחראי לניסוח כלל יד ימין וכלל יד שמאל (נולד ב־1849)
4 באוגוסט – גרהרד גנצן (Gerhard Gentzen), מתמטיקאי גרמני, עסק ביסודות המתמטיקה ותורת ההוכחות, מת ברעב במחנה מעצר של הצבא הרוסי בפרג (נולד ב-1909)
10 באוגוסט – רוברט גודרד, פיזיקאי אמריקאי, מחלוצי מדע הטילים המודרני והאסטרונאוטיקה, (נולד ב-1882)
31 באוגוסט – סטפן בנך, מתמטיקאי פולני, ממייסדי ענף האנליזה הפונקציונלית (נולד ב-1892)
24 בספטמבר – הנס גייגר, פיזיקאי גרמני, חוקר הרדיואקטיביות, (נולד ב-1882)
1 באוקטובר – וולטר קנון, פיזיולוג אמריקאי, טבע את המושג תגובת הילחם או ברח ופיתח את המושג הומאוסטאזיס (נולד ב-1871)
6 בנובמבר – יוג'ין בינגהאם, כימאי אמריקאי, פיתח את תחום הריאולוגיה ויישומו ההנדסי (נולד ב-1876)
20 בנובמבר – פרנסיס ויליאם אסטון, פיזיקאי כימאי בריטי, חתן פרס נובל לכימיה לשנת 1922, על גילוי איזוטופים למספר גדול של יסודות לא-רדיואקטיביים בעזרת ספקטרוגרף המסה שהמציא, ועל הצגת כלל המספר השלם, (נולד ב-1877)
4 בדצמבר – תומאס הנט מורגן, ביולוג אמריקאי, חתן פרס נובל לפיזיולוגיה או לרפואה לשנת 1933 על תגליתו כי הגנים, שנמצאים על הכרומוזומים, מהווים את יחידות הבסיס של התורשה (נולד ב-1866)
11 בדצמבר – שארל פברי, פיזיקאי צרפתי, התמחה בתחום האופטיקה והספקטרוסקופיה, יש לו חלק בגילוי שכבת האוזון ובהמצאת האינטרפרומטר פברי-פרו, (נולד ב-1867)
22 בדצמבר – ארתור קורן (Arthur Korn), פיזיקאי, מתמטיקאי וממציא גרמני, יהודי, חלוץ בתחום הטלקומוניקציה, תרם לפתוח הפקס, (נולד ב-1870)
אהרן קופלנד - תרועה לאיש הפשוט.
5 בינואר – מאוריציו פוליני, פסנתרן איטלקי.
30 בינואר – מרטי באלין, זמר אמריקאי ידוע כסולן ומקים ג'פרסון איירפליין.
28 בפברואר – בריאן ג'ונס, היה החבר המייסד, גיטריסט וזמר ליווי בלהקת הרוק האנגלית "הרולינג סטונז".
2 במרץ – לו ריד, זמר ופזמונאי אמריקאי.
25 במרץ – אריתה פרנקלין, היא זמרת אמריקאית.
2 באפריל – ליאון ראסל, זמר, מוזיקאי, פזמונאי, קלידן וגיטריסט אמריקאי.
24 באפריל – ברברה סטרייסנד, זמרת, שחקנית מחזות זמר וסרטי קולנוע, מפיקה ובמאית יהודייה-אמריקנית נודעת.
18 ביוני – פול מקרטני, זמר, מלחין, ומוזיקאי בריטי וחבר בלהקת הביטלס.
20 ביוני – בריאן וילסון, מוזיקאי אמריקאי חבר להקת הביץ' בויז.
1 באוגוסט – ג'רי גרסיה, היה מוזיקאי, משורר, וגיטריסט (נפטר ב-1995).
20 באוגוסט – אייזק הייז, היה זמר נשמה, מלחין אמריקאי (נפטר ב-2008).
28 באוגוסט – סטרלינג מוריסון, גיטריסט אמריקאי וממייסדיה של להקת הוולווט אנדרגראונד.
15 בנובמבר – דניאל בארנבוים, פסנתרן ומנצח ישראלי-ארגנטינאי.
27 בנובמבר – ג'ימי הנדריקס, מוזיקאי, גיטריסט אפרו-אמריקאי.
2 במרץ – צ'ארלי כריסטיאן, גיטריסט ג'אז (נולד ב-1916).
15 במרץ – אלכסנדר זמלינסקי, היה מלחין, מנצח ומורה יהודי-אוסטרי (נולד ב-1871).
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1945 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: סוף השבוע האבוד
השחקן הטוב ביותר: ריי מילאנד – סוף השבוע האבוד
שחקן המשנה הטוב ביותר: ג'יימס דאן – אילן גדל בברוקלין
השחקנית הטובה ביותר: ג'ואן קרופורד – מילדרד פירס
שחקנית המשנה הטובה ביותר: אן רוויר – נשיונל ולווט
הבמאי הטוב ביותר: בילי ויילדר – סוף השבוע האבוד
השחקנית הטובה ביותר: אינגריד ברגמן – פעמוני סנט מרי
9 בפברואר – מיה פארו, שחקנית
3 במרץ – ג'ורג' מילר, במאי קולנוע
29 במרץ – יהודה בארקן, שחקן, תסריטאי ובמאי
31 במאי – ריינר ורנר פאסבינדר, במאי
26 ביולי – הלן מירן, שחקנית
14 באוגוסט – סטיב מרטין, שחקן וקומיקאי
14 באוגוסט – וים ונדרס, במאי
21 בנובמבר – גולדי הון, שחקנית
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1944 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: הולך בדרכי סרטי פרמאונט
הבמאי הטוב ביותר: לאו מקארי – הולך בדרכי שלי
השחקן הטוב ביותר: בינג קרוסבי – הולך בדרכי שלי
השחקנית הטובה ביותר: אינגריד ברגמן – גאז
שחקן המשנה הטוב ביותר: בארי פיצג'רלד – הולך בדרכי שלי
שחקנית המשנה הטובה ביותר: אתל ברימור – אף אחד, אבל לב בודד
הסרט הטוב ביותר: הולך בדרכי שלי
הבמאי הטוב ביותר: לאו מקארי, הולך בדרך שלי
השחקן הטוב ביותר: אלכסנדר נוקס – וילסון
השחקנית הטובה ביותר: אינגריד ברגמן
6 בינואר – בוני פרנקלין, שחקנית
23 בינואר – רוטגר האואר, שחקן
13 בפברואר – סטוקרד צ'אנינג, שחקנית קולנוע
26 במרץ – דיאנה רוס, זמרת ושחקנית
14 במאי – ג'ורג' לוקאס, במאי ומפיק
8 באוגוסט – פיטר ויר, במאי קולנוע
25 בספטמבר – מייקל דאגלס, שחקן אמריקאי
11 בדצמבר – טרי גאר, שחקנית אמריקאית
20 ביולי – מילדרד האריס, שחקנית
13 בדצמבר – לופה ולז, שחקנית
15 בדצמבר – גלן מילר, מוזיקאי, שחקן
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1943 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: "קזבלנקה" – האחים וורנר
השחקן הטוב ביותר: פול לוקאס – המשמר על הריין
שחקן המשנה הטוב ביותר: צ'ארלס קובורן – המרבה הרי זה משובח
השחקנית הטובה ביותר: ג'ניפר ג'ונס – שירה של ברנדט
שחקנית המשנה הטובה ביותר: פאקסינו קאטינה – למי צלצלו הפעמונים
הבמאי הטוב ביותר: מייקל קורטיז – קזבלנקה
הסרט הטוב ביותר: שירה של ברנדט
הבמאי הטוב ביותר: הנרי קינג – שירה של ברנדט
3 בינואר – ואן דייק פארקס
13 בינואר – ריצ'רד מול, שחקן
24 בינואר – שרון טייט, שחקנית קולנוע אמריקאית (נרצחה ב-1969)
20 בפברואר – מייק לי, במאי
8 במרץ – לין רדגרייב, שחקנית
31 במרץ – כריסטופר ווקן, שחקן
31 במאי – שרון גלס, שחקנית
13 ביוני – מלקולם מקדואל, שחקן
26 ביולי – מיק ג'אגר, מוזיקאי בריטי
17 אוגוסט – רוברט דה נירו, שחקן אמריקאי
21 בדצמבר – ג'ק ננס, שחקן
14 בפברואר – דורה גרשון, שחקנית גרמנית (נולד ב -1899)
1 ביוני – לסלי האווארד, זוכה פרס האוסקר (נולד ב -1893)
בערך זה מצוינים אירועים בולטים שהתרחשו במהלך שנת 1942 ונוגעים לעולם הקולנוע.
הסרט הטוב ביותר: גברת מיניבר
השחקן הטוב ביותר: ג'יימס קאגני - יאנקי דודל דנדי
שחקן המשנה הטוב ביותר: ואן הפלין - ג'וני להוט
השחקנית הטובה ביותר: גריר גרסון - גברת מיניבר
שחקנית המשנה הטובה ביותר: תרזה רייט - גברת מיניבר
הבמאי הטוב ביותר: ויליאם ויילר - גברת מיניבר
9 בינואר – סוזאנה יורק, שחקנית בריטית
10 בינואר – וולטר היל, במאי אמריקאי
31 בינואר – דניאלה ביאנקי, שחקנית איטלקייה
2 בפברואר – בו הופקינס, שחקן אמריקאי
20 בפברואר – קלוד מילר, במאי צרפתי
21 בפברואר – מרגרטה פון טרוטה, במאית גרמנית
23 במרץ – מיכאל הנקה, במאי גרמני
27 במרץ – מייקל יורק, שחקן בריטי
28 במרץ – מייק ניואל, במאי בריטי
3 באפריל – מרשה מייסון, שחקנית אמריקאית
5 באפריל – פיטר גרינוויי, במאי בריטי
6 באפריל – בארי לוינסון, במאי אמריקאי
8 באפריל – דאגלס טרמבול, יוצר אפקטים מיוחדים ובמאי אמריקאי
13 באפריל – ביל קונטי, מלחין פסקולים אמריקאי
17 באפריל – דייוויד בראדלי, שחקן בריטי
23 באפריל – סנדרה די, שחקנית אמריקאית (נפטרה ב-2005)
24 באפריל – ברברה סטרייסנד, זמרת ושחקנית אמריקאית
26 באפריל – קלודין אוז'ה, שחקנית צרפתייה
18 ביוני – רוג'ר איברט, מבקר אמריקאי
1 ביולי – ז'נבייב בוז'ולד, שחקנית קנדית
9 ביולי – ריצ'רד ראונטרי, שחקן אמריקאי
13 ביולי – האריסון פורד, שחקן אמריקאי
21 ביולי – ורוניק ונדל, שחקנית צרפתייה
24 ביולי – כריס סרנדון, שחקן אמריקאי
29 ביולי – טוני סיריקו, שחקן אמריקאי
1 באוגוסט – ג'אנקרלו ג'אניני, שחקן איטלקי
20 באוגוסט – אייזק הייז, מוזיקאי ושחקן אמריקאי (נפטר ב-2008)