tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
מיזם "היום השמיני" - רשת ארצית להכשרה של נציגי קהילות, המהווים כתובת מידית ורחבה למשפחות שכולות בישראל.
קבוצות תמיכה וליווי להורים, לסבים וסבתות, ופעילות שטח בקרב משפחות שחוו שכול.
קידום שבוע מודעות לשכול האזרחי להכרה חברתית.
קידום מדיניות וחקיקה להכרה במשפחת השכול האזרחי בממשלה ובכנסת.
מערכי חינוך והרצאות לארגונים בנושא שכול אזרחי.
שיתוף פעולה עם ארגונים זהים בחו"ל.
עמותת מגדלור היא ארגון המאגד את בוגרי ובוגרות קורס חובלים של חיל הים במטרה לפתח ולהעצים בוגרי חובלים לדורותיהם למען החברה בישראל.
יו"ר העמותה הוא רן תושיה.
הארגון יוזם ומנהל מספר של תוכניות ופרויקטים למען החברה בישראל, למען חיזוק קהילת החובלים ולמען לוחמי זרוע הים.
העמותה עושה שימוש בידע ובניסיון של הבוגרים, ביניהם מייסדי חברות, שותפים ומנהלים בכירים במגזר הפרטי והציבורי, תוך הדגשת ערכי קצין הים: מקצועיות, מצוינות ועבודת צוות.
העמותה מנהלת את רשת הנטוורקינג דרך מספר של פלטפורמות שיווק ודיוורור: קבוצת פייסבוק, אפליקציה, ניוזלטר חודשי, קבוצת ווטסאפ ודפי אינסטגרם ו-LinkedIn.
כ-2500 חובלים אשר חשופים ולוקחים חלק בפעילויות העמותה השונות.
רשת הקשרים הפנימית מהווה תמיכה עבור כל חובל.
וכוחה ועוצמתה פתוחים לכל בוגר.
העמותה מנהלת מגוון רב של קבוצות ספורט ופנאי שנפגשות כל שבוע החל מכדורגל, כדורסל, טניס, כדורעף, גלישה, קבוצת הפלגות.
העמותה מנהלת פורומים מקצועיים שונים במגוון תחומים כדי שכל חובל יוכל למצוא את המקום הייחודי עבורו.
העמותה מקיימת תוכניות ייעוץ והדרכה שונות עבור החברה בישראל במגוון פלחי אוכלוסייה שונים.
תוכניות עבור שילוב חרדים בהיי טק, שילוב ותמיכה בסטודנטים ממעמד סוציו-אקונומי נמוך, נוער בסיכון, לוחמים משוחררים מחיל הים וחיילים בודדים.
עמותת מגדלור חברה לאייסף – הקרן הבינלאומית לחינוך, וחברי מגדלור משמשים חונכים לסטודנטים ולבוגרים של אייסף, ומעניקים להם הדרכה בצומת משמעותי בחייהם.
פרויקט משותף של מגדלור ועמותת "זיו נעורים" שנעשה בקיץ 2020. בעקבות משבר הקורונה והמצוקה בקרב עמותות ברחבי הארץ.
עמותת מגדלור נרתמה לליווי נוער התוכנית התקיימה בפעילות של גלישת גלים בחוף נתניה.
עמותת מגדלור מלווה את קרן מושל החל מהקמתה לפני מספר שנים.
העמותה מקיימת ארבע תוכניות שונות עבור הקרן:
מושל קריירה – עבור בוגרי התוכנית שנמצאים בצומת דרכים משמעותית בחייהם.
מושל רפואה – בוגרי קורס חובלים רופאים מלווים סטודנטים לרפואה.
מושל ניהול – בוגרי קורס חובלים בכירים מלווים מנהלים מקהילת הבוגרים של מושל.
תוכנית "טבילה ראשונה" – בוגרי קורס חובלים מלווים סטודנטים בשנתם האחרונה לתואר.
העמותה מנהלת צוות קריירה אשר עוזר לכל חובל באשר הוא במציאת עבודה.
בנוסף כל חובל שמשתחרר יכול להתחיל את תוכנית "קסנון", תוכנית בה כל חובל מקבל חובל בוגר ותיק יותר שמלווה אותו ומסייע לו בקבלת החלטות חשובות לקראת היציאה לאזרחות.
בנוסף העמותה מקיימת תוכניות חניכה שונות גם לחובלים אשר נמצאים בשלב מתקדם בקריירה אך מחפשים חיזוקים, ונמצאים בתקופה של שינויים המחייבים קבלת החלטות משמעותיות.
עמותת ונטעת נוסדה ב-15 בספטמבר 2019, בהוד השרון על־ידי חגי הירשפלד, אביב בייליס לרנר, מאיה גלנץ ושי אטיאס.
העמותה פועלת למען "פיתוח וטיפוח יערות אקולוגיים בעיר ובכפר, במטרה לתרום לאיזון מערכות האקלים המקומיות וחיזוק הפריפריה החברתית והגאוגרפית, לקרב בין קהילות, לקדם צמיחה כלכלית מקיימת ולעודד תרבות נטיעה ושמירה על עצים ככלי חינוכי לשינוי תודעה בין אדם לאדמה ובין אדם לאדם."
בשנת 2021 העמותה הקימה את תנועת "עיר יער" תנועה שמטרתה להכניס את הטבע לתוך הערים, להגדיל את הצמחייה, הצל והחיבורים האנושיים ולהפחית את זיהום האוויר.
בשנת 2023 זכתה העמותה בפרס של מיליון ש"ח מטעם יוניון מוטורס, להקמת 100 גינות שיקומיות.
אחת הפעילויות המרכזיות של העמותה היא נטיעת עצים ביחד עם הדיירים במוסדות שיקומיים ובהם מתגוררות נפגעות תקיפה מינית, מתמודדי נפש, נוער בסיכון, אנשים עם נכויות, ולהפוך את המקום לירוק.
העמותה יצרה גם סדנאות, הרצאות ושיתופי פעולה עם רשויות מקומיות וארגונים.
בתקופת הקורונה העמותה קישרה בין כ-200 מרכזי שיקום לאוכלוסיות מוחלשות לבין אדריכלי נוף ואגרונומים שהנחו אותם איך לגדל צמחים במרכזים.
פרויקט קורונה נוסף היה "משריש את זה הלאה", פרויקט בו אנשים השרישו צמחים ואז העבירו אותם לשכניהם.
בין השנים 2019-2021, העמותה נטעה אלפי עצים והקימה עשרות גינות טיפוליות.
לפי הרעיון של עיר־יער, יש לשלב את הטבע בתוך העיר באופן אינטגרלי.
צמחייה מחליפה את משטחי האספלט והבטון, ויוצרת מרחב בעל יתרונות סביבתיים, בריאותיים, חברתיים וכלכליים.
ייחודו של הרעיון עיר־יער הוא בכך שהוא אינו מתמקד בפתרון נקודתי, אלא מציע פתרון רשתי.
כדי לקדם את הרעיון של עיר־יער, יוצרים רשת של תמיכה הדדית הדומה בעצמה למבנה העץ.
הרשת נבנית תוך מחשבה על שיקולי בנייה, תשתיות וצרכים וגם על הטבע ועל יחסים בינאישיים.
בשנת 2020 זכה הרעיון של עיר־יער במקום הראשון בתחרות לרעיונות פורצי דרך של רדיקל, מבין 700 הצעות.
ההמלצות האופרטיביות להקמת עיר־יער עסקו בכמה תחומים.
בתחום הפרנסה הוצע לפתח חקלאות עירונית בתמיכת העירייה, להקים שוקי איכרים מקומיים, לתמחר מים חקלאיים בתעריף מוזל, ולתת הנחות בארנונה לבנינים משותפים שיאפשרו חקלאות בחצר המשותפת או על הגג.
בתחום ההסברה הוצע להעלות קמפיינים שיווקיים לקידום החקלאות העירונית, ובתחום ההדרכה הוצע להעסיק מדריכים חקלאיים מטעם העירייה.
בעקבות הזכייה בפרס, הודיעו המשרד להגנת הסביבה והמשרד לקידום וחיזוק קהילתי שהם יקדמו תוכניות ממשלתיות להרחבת החקלאות העירונית בארץ.
עמותת חוסן (שמה הרשמי: "חוסן – התנועה לחוסן חברתי, לאומי וערכי בישראל") היא עמותה המפנה צעירים להט"בים, בעיקר מרקע דתי, לטיפולי המרה לשינוי הנטייה המינית.
העמותה הוקמה על ידי יונתן ברנסקי ואורי ברטפלד ב-2016. בשנת 2018 הצטרפו לוועד הניהול שלה הרבנים צביקה דנטלסקי ואהרון (רוני) כהן, מייסדי עצת נפש, שעזבו אותה בשל הרשעתו של ראובן ישראל וולצ'ר – שהיה מטפל בכיר בעמותה ושימש כיו"ר העמותה בעבר – במעשים מגונים במטופלים שהושגו במרמה.
בשנת 2020 התמנה יובל נוימן למנכ"ל העמותה במקומו של ברנסקי.
העמותה מפעילה אתר אינטרנט וקו סיוע טלפוני.
בשתי המדיות האלה מופנים המתקשרים ליועצים אשר עברו הכשרה בתחומים אלו, אשר נוקטים בפועל בטיפולי-המרה מסוגים שונים.
באתרה מצטטת העמותה נייר עמדה ישן של הסתדרות הפסיכולוגים בישראל כאילו הוא תומך בקיומם של טיפולי המרה לקהילה הדתית, זאת על אף שההסתדרות דחתה פרשנות זו והביעה את תמיכתה באיסור בחוק על פסיכולוגים לבצע טיפול כזה, וכי משרד הבריאות פרסם כי יש להטיל סנקציות נגד מטפלים המציעים טיפול כזה.
סדנת "מסע אל הגבריות" - העמותה מפנה גם לסדנה זו .
באתר העמותה לא מצוין כי מדובר בטיפול המרה, אלא נכתב כי .
סדנת "מסע אל הגבריות" היוותה חלק במשפט התקדימי בארצות הברית Ferguson v.
JONAH אשר בו נקבע כי טיפולים לשינוי נטייה מינית מהווים הונאה צרכנית.
לפי רשם העמותות, העמותה אינה מעניקה שירותים בתשלום, ואינה מעסיקה עובדים בתשלום.
רבנים שונים מפנים את תלמידיהם לעמותה זו, ביניהם גם הרב שלמה אבינר שמקדם את פעילות העמותה ומסייע לגיוס מתנדבים.
יו"ר העמותה הוא הרב צביקה דנטלסקי ומנכ"ל העמותה הוא יובל נוימן.
לצד דנטלסקי וכהן, מחנכים ויועצים חינוכיים, בצוות העמותה חבר גם הרב יהונתן חייט, המשמש כרכז פיתוח והדרכה ובעל הסמכה בייעוץ חינוכי.
לעמותה קוד אתי לפיו הטיפול יעשה אך ורק ברצון המטופל ללא לחץ חיצוני, ורק אנשי מקצוע מוסמכים בלבד הם הרשאים לטפל, והכלים הטיפוליים יהיו כלים מקובלים בעולם בטיפול הפסיכותרפי, ולא כלים אגרסיביים ופוגעניים.
קוד אתי זה סותר את כללי האתיקה של הסתדרות הפסיכולוגים בישראל ושל איגוד העובדים הסוציאליים.
נכון לשנת 2021 המחזור השנתי של העמותה עומד על כ-300 אלף ש"ח, והמקור התקציבי היחיד של העמותה הוא תרומות מחוץ לישראל.
בשנת 2023 הוסיף משרד החינוך את העמותה למאגר ההשתלמויות של המורים.
בשנת 2020 פרסמו העיתונאים אבנר הופשטיין ועמר שרביט תחקיר על עמותת חוסן באתר זמן ישראל.
לפי התחקיר העמותה אמנם מספקת שירותי ייעוץ, אולם הבעיה הבסיסית - ומה שהופך את הייעוץ שלה לטיפולי המרה - היא ההנחה השגויה שייעוץ כזה יכול לשנות נטייה מינית.
לפי הסתדרות הפסיכולוגים בישראל והאגודה האמריקנית לפסיכולוגיה, אין הוכחות מדעיות לאפקטיביות של טיפולים אלו ומרבית המחקרים מצביעים על כך שאין תמיכה ליעילותם של טיפולי המרה, בעוד שרק מיעוטם טוען להצלחה.
בנוסף יש בצדם סיכונים המקושרים לדיכאון, חרדה ואובדנות.
הלחץ שמופעל על צעירים דתיים להצליח לשנות את נטייתם גורם לתוצאות חמורות.
בהמשך התמקד התחקיר בסדנה "מסע אל הגבריות" של עמותת חוסן.
מאתר הסדנה עולה, כי היא נועדה לגברים הומוסקסואלים ומטרתה לעזור להם לחדול מלהיות כאלה.
על סמך עדויות של משתתפים בסדנה עולה, שהמטופלים מחויבים לחתום על הסכם סודיות; שהמטופלים אינם יודעים את כל מה שמתוכנן עבורם בסדנה; שבסדנה יש פעילויות לא צפויות, הנקראות "הפתעות", אשר מעמידות חלק מהמשתתפים בפני מצבים קשים.
ימימה גולדברג, פסיכולוגית קלינית בכירה והפסיכולוגית הארצית לשעבר של משרד הבריאות, מרואיינת בתחקיר, ומותחת ביקורת קשה על פעילות הסדנה המתוארת בו.
בין השאר היא אומרת: הסכם סודיות אינו מקובל בתהליך טיפולי, ובוודאי לא הסכם שבו המטופל מתחייב לסודיות.
הסודיות מוטלת על המטפל בלבד.
לכן הסכם הסודיות מאוד חשוד בעיניה; "הפתעות" אינן מקובלות בטיפול שהיא מכירה, ויש צורך בשקיפות בתהליך הטיפולי; הסדנה הזו מזכירה לה "כל מיני כתות שהשתמשו באמצעים של הפחדה והרתעה".
עמותת לב ח"ש היא עמותה רשומה הפועלת בחיפה ובאזור הצפון משנת 1997. מטרתה לחזק את השכבות החלשות הנמצאות במצוקה כלכלית, בריאותית ונפשית.
פעילות העמותה מתמקדת בשלושה תחומים עיקריים: מתן סיוע למשפחות נזקקות, מתן תמיכה וסיוע לילדים חולים ומשפחותיהם, וסיוע לקשישים.
העמותה הוקמה בשנת 1997 על ידי יהושע ראוכברגר ויעקב זייבלד, לזכרן של חוה זייבלד ושרה ראוכברגר – ומכאן השם לב ח"ש.
פעילות העמותה מבוססת מתנדבים, כ-1,000 מתנדבים בשנה באופן חד פעמי ומעל 150 מתנדבים קבועים.
סיוע לילדים חולי סרטן ומחלות ממושכות אחרות ומשפחותיהם
העמותה הקימה פרויקט חונכות לילדים חולי סרטן ומחלות ממושכות.
הפרויקט מפעיל מתנדבים בחונכות אישית לילדים לילדים חולי סרטן ומחלות ממושכות ולאחיהם.
המתנדבים מעניקים לילדים תמיכה לימודית, חברתית ורגשית.
עגלת "קפה ופינוקים" המוצבת במחלקה האונקולוגית לילדים במרכז הרפואי רמב"ם ומופעלת על ידי מתנדבי העמותה אשר מחלקים לילדים החולים ובני משפחותיהם משקאות חמים, מאפים פינוקים ועוד.
העמותה בנתה והקימה מלונית בסמוך לביה"ח רמב"ם שתהווה מקום זמני ומרכז תמיכה וסיוע לילדים חולי סרטן לבני משפחותיהם.
המלונית צפויה להתחיל את פעילותה בשנת 2023.
סיוע למשפחות ויחידים במצוקה כלכלית
העמותה מקיימת חלוקת מזון שבועית של פירות וירקות לנזקקים, וחלוקת סלי מזון חודשית למשפחות המטופלות על ידי אגף הרווחה של העירייה.
בנוסף, מתקיימת חלוקת מזון מיוחדת בחגים, חלוקות מיוחדות לניצולי שואה בשיתוף ועדת התביעות ועוד.
העמותה מפעילה שתי מרפאות שיניים קהילתיות: מרפאת חיפה ע"ש שלמה חרובי ומרפאת קריית אתא ע"ש חרמונה ראוכברגר.
הטיפול ניתן ללא עלות עבור זכאי סל שיקום, ובמחירים מוזלים לנזקקים על פי המחירון של משרד הרווחה.
העמותה הקימה מרכז הצטיידות הפועל כחנות יד שנייה, בו ניתן לרכוש במחירים סמליים ריהוט, מכשירי חשמל, ביגוד, כלי בית, צעצועים ועוד.
המרכז מופעל על ידי מתנדבי העמותה שלוש פעמים בשבוע.
כל המוצרים הם תרומות שמתקבלות על ידי ארגונים, חברות ואנשים פרטיים.
העמותה מפעילה משאית אשר מגיעה לאיסוף רהיטים ומוצרי חשמל מבית התורם.
בעזרת מתנדבים, מספקת העמותה תמיכה וסיוע לקשישים בודדים בהפגת בדידות ורקימת קשרים משמעותיים כמו גם באיתור ומתן מענה לצרכים כגון: מזון, בריאות, וטיפול בתקלות ביתיות.
ההתנדבות מתבצעת בביקורי בית אצל הקשישים ובשיחות טלפוניות.
בשנת 2006, בזמן מלחמת לבנון השנייה, העמותה התגייסה למען מצוקת תושבי חיפה בשיתוף פעולה עם עיריית חיפה ומחלקת הרווחה העירונית.
העמותה פעלה במתכונת חירום החל מיומה הראשון של המלחמה והפעילה מדי יום עשרות מתנדבים אשר תחת אזעקות והפגזות יצאו למקלטים לחלוקת אוכל חם לקשישים, חבילות מזון ושמיכות למשפחות וצעצועים לילדים.
בעת משבר הקורונה שפרץ במרץ 2020, גייסה העמותה מאות מתנדבים שפעלו בשלושה מישורים:
חלוקת סלי מזון לקשישים, ניצולי שואה ומשפחות נזקקות.
הקמת מוקד תמיכה וסיוע טלפוני לקשישים בודדים - להפגת בדידותם ולקבלת דיווח על צרכים חומריים.
הקמת מוקד חלוקה למשחקים, לצעצועים ולערכות יצירה למשפחות נזקקות עם ילדים שחזרו ממסגרות חינוך מיוחד ופנימיות, במטרה להקל עליהם את תנאי הסגר.
בשנת 2022 הקימה העמותה מרכז סיוע לפליטי מלחמת רוסיה-אוקראינה.
במסגרת פעילות מרכז הסיוע קיבלו הפליטים כרטיסי SIM, סיוע בביגוד ואביזרי בית, עזרה במציאת עבודה באמצעות מתנדבים דוברי רוסית, טיפולי שיניים מסובסדים במרפאת השיניים של לב ח"ש.
בנוסף, מתנדבי מרכז הסיוע עזרו לחבר את הפליטים לגורמים נוספים כגון שירותי הרווחה, הבריאות, עמותות וארגוני סיוע נוספים.
עמותת יסוד לקידום זכויות יסוד היא עמותה רשומה שהוקמה בשנת 2012 במימון יזם ההייטק והנדבן משה ינאי.
העמותה מקיימת פעילות הסברתית וחינוכית בבתי ספר וברשויות מקומיות שתכליתה העלאת המודעות למהותן ולחשיבותן של זכויות היסוד.
לשם כך יזמה והפעילה העמותה מאז הקמתה השתלמויות מורים ומדריכים ומגוון תוכניות בבתי ספר יסודיים, חטיבות ביניים, בתי ספר תיכוניים, הן בחברה היהודית והן בחברה הערבית.
העמותה פועלת גם ברמה המוניציפלית, כאשר פעילויות במוסדות שונים ברשות מקומית הסתיימו ביוזמה אזרחית כגון פרלמנט עירוני, משפט מבוים, יוזמה הסברתית או הופעה בוועדות הכנסת.
העמותה פעלה גם להעלאת מודעות לזכויות יסוד ולערכי דמוקרטיה על ידי פרסום מאמרים בעיתונות ולקידום מדיניות על ידי חקיקה.
העמותה נוסדה על ידי עו"ד עדי שי, המכהנת כיו"ר הוועד המנהל של העמותה.
העמותה נרשמה ב-20 מאי 2012 בשם המרכז לזכויות יסוד, ושינתה את שמה לאחר שנה לשם הנוכחי.
תוכניות העמותה מעודדות יוזמה אזרחית לקידום זכויות יסוד ודמוקרטיה ושיאן בפעילות אקטיבית כגון משפט פומבי, ניסוח הצעות חוק, יוזמות הסברתיות או גיבוש נירות עמדה השוואתיים בתחומים הרלוונטיים המותאמים לקהלי היעד בכל תוכנית.
חברי ועדת ההיגוי של העמותה הם: קולט אביטל, שופט בית המשפט העליון לשעבר סלים ג'ובראן, עורכת הדין דליה טל, אביתר מנור, השר לשעבר דן מרידור, והמשפטנים יניב רוזנאי וגבריאלה שלו.
העמותה הפעילה מאז הקמתה תוכניות חינוכיות ב-22 רשויות מקומיות מול מאות כתות וקבוצות.
ב-250 בתי ספר, וכך הגיעה להיקף חשיפה של 76,000 תלמידים.
לדוגמה, להלן פירוט היישובים בהם פעלה העמותה בשנים תשפ"א-תשפ"ב: רמלה, שוהם, אשקלון, הוד השרון, תל אביב-יפו, יהוד-מונוסון, אשדוד, הרצליה, גבעת שמואל, גבעת ברנר, רחובות, טמרה, ראשון לציון, כפר קרע, כעבייה, גן רווה, אור יהודה, נתניה, אורנית, פתח תקווה, חולון, נס ציונה, גבעתיים, מועצה אזורית חוף השרון.
בתוכניות אלו השתתפו 11,080 תלמידים.
להלן פירוט הפעילות בשנים תשפ"א-תשפ"ב לפי תוכניות ומס' בתי ספר:
+תוכניתמס' בתי הספרמצפן - לבי"ס יסודי71יסודות-לבי"ס על יסודי55מנהיגות יישובית - לבי"ס יסודי78מנהיגות יישובית - לבי"ס על יסודי3מודל האו"ם42סה"כ249
הפעולות התמקדו הן בזירה הבית ספרית והן בזירה היישובית והן הותאמו לקהילה המקומית בדגש על שיח אזרחי בהתאמה למרחב הקהילתי.
התוכניות אושרו על ידי משרד החינוך, כוונו על ידי אנשי אקדמיה, והונחו על ידי מורים שעברו השתלמויות של עמותת יסוד, כמפורט בהמשך, ועל ידי סטודנטים למשפטים בעלי ניסיון בהדרכת נוער.
מודל יסוד הוא תוכנית המקדמת אחריות אישית ואזרחית של ילדים ובני נוער, באמצעות הקניית ידע וכלים בתחומי זכויות יסוד, ערכי הדמוקרטיה, ספר החוקים של מדינת ישראל, מערכת המשפט, הטיעון והשכנוע, ניסוח והצגת עמדות בכתב ובעל פה.
במסגרת התוכנית מפתחים אצל התלמידים שלושה צירי תוכן ומיומנות:
רכישת ידע על זכויות יסוד והיבטים הקשורים במימושן על בסיס העיקרון הליברלי הומניסטי שישנן זכויות המוקנות לאדם מעצם היותו אדם (ראה ג'ון לוק).
לימוד עקרונות הדמוקרטיה החוק והמשפט, ותפקידם בהגנה ובמימוש זכויות היסוד.
הקניה ופיתוח מיומנויות ליטיגציה, בניית טיעון, כתיבתו והצגתו בבתי משפט ובפורומים שונים.
שיטת הפעולה היא שיעור שבועי במהלך השנה בכתת האם, או קבוצה יישובית הפועלת לאחר שעות הלימודים.
המתודה החינוכית תואמת לשכבת הגיל הרלוונטית:
לבי"ס יסודי - משחוק וסדנאות שונות כגון סדנת הרוב' קובע, וסדנת הזכות לפרטיות.
לחטיבת הביינים - הנעה לפעולה משפטית המיועדת למיצוי זכויות והתמודדות עם סוגיות משפטית על ידי משפט מבוים או האקתון.
לבי"ס תיכון - מודל תלת שנתי מורחב לגילאי התיכון המוכר על ידי משרד החינוך כתוכנית 'מעורבות חברתית'.
מודל יסוד זה לתיכון מקנה מיומנויות לחשיבה ביקורתית ולניהול והשתתפות בשיח ערכי ומוסרי, ומעניק כלים להתמודדות עם סוגיות חברתיות אקטואליות.
בנוסף, העמותה הפעילה תוכנית לתלמידי שכבות י' טרם קבלת תעודת הזהות הראשונה.
התוכנית כוללת סדרה של מפגשי הכנה לכל תלמידי הכיתה.
והחלק השני הוא מופע דיבייט (ויכוח פומבי) הנערך במסגרת טקס קבלת תעודת הזהות ו על ידי תלמידי השכבה, מופע העוסק בסוגיות אזרחיות וחברתיות.
במרחב היישובי, בשיתוף רשויות ועיריות, יוזמת ומפעילה העמותה תוכניות של כלל הרשות המקומית המקדמות חשיבה ביקורתית, שיח על זכויות יסוד ואקטיביזם של ילדים ובני נוער.
במסגרת זו פועל פרלמנט ילדים יישובי, אשר משמש כנציגות של תלמידי בתי הספר היסודיים ביישוב, ומבוסס על הזכות להשתתפות של ילדים בקבלת החלטות.
בשנים תשפ"א-תשפ"ב הפעילה העמותה את הפרלמנטים בארבעה יישובים.
העמותה קיימה ומקיימת השתלמויות למורים, בנושא זכויות יסוד ודמוקרטיה.
ראשי הפרקים המרכזיים בהשתלמויות הם מהות הדמוקרטיה, הזכות לכבוד, הזכות לפרטיות, הזכות לשוויון, וזכויות הילדים.
בהשתלמות תשפ"א, למשל, השתתפו 30 משתלמים ועל צוות המרצים נמנו פרופ' יניב רוזנאי מאוניברסיטת רייכמן, עו"ד הילה גלעדי מהסנגוריה הציבורית, עו"ד עדי שי יו"ר הוועד המנהל של העמותה, גב' טובה בן ארי, אחראית על חוק זכויות התלמיד במשרד החינוך, ופרופ' דן אריאלי.
עו"ד עדי שי ניסחה בשיתוף עם עו"ד מתן גוטמן הצעת חוק להקמת נציבות זכויות ילדים, ואף פרסמה מאמר בעיתון הארץ הקורא להקמת נציבות זכויות הילד.
מאמרים נוספים שלה דנים באלימות השוטרים, על רקע אכיפת חוק סלקטיבית בזמן משבר הקורונה, ובאי-השוויון.
מאמרים אלו הם חלק ממאמץ הפעולה של העמותה להעלאת המודעות, הכוללים גם:
קידום הצעת חוק להקמת נציבות למען זכויות ילדים
בחינת אופן היישום של אמנת זכויות הילד הבינלאומית
קידום שיתופי פעולה הכוללים משרדי ממשלה, רשות מקומית ואקדמיה
ייזום ושותפות בכנסים ארציים ובינלאומיים לקידום הנושא בישראל
הובלת פעילות חינוכית המושתתת על העקרונות המנחים שמתווים ועדת זכויות הילד באו"ם ונציב זכויות האדם באו"ם
המרכז הישראלי למקהלות ולחבורות זמר (או בשמו המקוצר – מיל"ה) הוא עמותה מלכ"ר שנוסדה בשנת 1999. שמה של העמותה הוא במקורו ראשי תיבות של שמה המלא, אך זהו גם הלחם בסיסים מלא של שמות התווים "מי" ו"לה", המתאר באופן סמלי את הקשר של הארגון לעולם המוזיקה.
גם בסמליל (לוגו) העמותה נעשה שימוש ויזואלי בסימני תווים.
עמותת מיל"ה היא ארגון הגג הגדול בתחומו בישראל, שחברים בו מיטב המנצחים – מרביתם גם מעבדים מוזיקליים – וכן חברי חבורות זמר, הרכבים קוליים ("אנסמבלים") ומקהלות מכל רחבי הארץ, כאשר המכנה המשותף לכולם הוא ביצוע שירה ווקאלית בהרמוניה קולית, בדגש לשימור הזמר העברי וביצועים מחודשים לשירים ישראליים בעיבודים מקוריים.
העלאת הרמה המקצועית של מנצחים והרכבים חובבים; חשיפה והגדלת המודעוּת לשירת המקהלה בפני קהלי יעד נרחבים בארץ ובחו"ל; יצירת שיתופי פעולה עם מקהלות וארגונים דומים בחו"ל; עידוד והפצת יצירות ועיבודים מקוריים; קבלת הכרה ותמיכה ממוסדות שלטון; הרחבת פלח השוק הצעיר בתחום.
הרעיון לייסד את עמותת מיל"ה נולד מכורח מציאות שהתהוותה בעקבות שינויים שחלו ב-1994 בהסתדרות העובדים והתארגנות מחדש ל"ההסתדרות החדשה".
עד אז היה קיים בהסתדרות מדור מיוחד, שטיפל בענייני המקהלות והמנצחים, שעמדו בראשו הנרי קלאוזנר – ולאחר פרישתו רפי פסחזון, רפאל (רפי) זליג ולבסוף אריה לבנון.
כאשר התקבלה ההחלטה לסגור לחלוטין את המדור, מספר מנצחים – בעצה אחת עם הנרי קלאוזנר ועופר טוריאל (שהיה אז המפקח הכללי של החינוך המוזיקלי במשרד החינוך) – פתחו ביוזמה להקמה של ארגון מקהלות עצמאי.
בתחילת הדרך נעשו מאמצים להקים ארגון משותף לחבורות זמר ולמקהלות, אך המנצחים מהתחום הקלאסי העדיפו להקים ארגון נפרד ממנצחי חבורות הזמר.
אחד הבולטים שדחפו להקמת הארגון בקרב קבוצת מנצחי חבורות הזמר היה דורון שנקר, שגם נבחר לתפקיד יושב הראש הראשון של מיל"ה במעמד יסוד העמותה בשנת 1999. בראשיתה של עמותת מיל"ה שימש היו"ר גם כמנכ"ל וכך במשך עשר שנותיה הראשונות.
ב-2009 הוחלט לבצע רה-ארגון בעמותה ולפצל את תפקידי יו"ר ומנכ"ל.
נקבע תקנון חדש, הוקם ועד נבחר, הכולל 5 מנצחים, 4 זמרים ו-3 נציגי ציבור, וכן הוחלט על קיום בחירות לוועד המנהל של העמותה מדי שנתיים.
דורון שנקר המשיך בפעילותו כמנכ"ל העמותה ויאיר קלינגר שימש כיו"ר.
ב-2011 נבחר עו"ד אבי פרידמן לתפקיד היו"ר וכיהן בתפקיד למשך שתי קדנציות (4 שנים).
ב-2012 פרש דורון שנקר מתפקידו כמנכ"ל.
כמחליפו נבחר רון גנג (שממלא את התפקיד גם כיום).
ב-2015 נבחר עו"ד אבי שיינמן לתפקיד היו"ר.
ב-2017 עו"ד אבי פרידמן נבחר מחדש לתפקיד היו"ר, כיהן בו שוב שתי קדנציות רצופות והחליט שלא להציג את מועמדותו בשלישית.
בבחירות לוועד המנהל של העמותה שהתקיימו בסוף 2021, ונערכו לראשונה במתכונת מקוונת – נבחר לתפקיד היו"ר עדי רון, מנצח ומעבד מוזיקלי.
העמותה מקיימת אירועים רבים בעלויות מסובסדות לחבריה, לרבות סדנאות עם אמנים מתחום השירה הווקאלית, הופעות בפסטיבלים ברשויות המקומיות (כגון "הזמריה" בעכו), כנסי מקהלות, מפגשי הרכבים, ערבי מחווה ליוצרים, מנצחים ומעבדים, ערבי זמר ועוד.
על איגרת המידע של העמותה מנויים מעל 3,000 איש.
העמותה פועלת בעיקר בזכות הירתמות מתנדביה ומתנדבותיה, רובם ככולם זמרים וזמרות מהרכבים החברים בעמותה, חלקם פעילים במיל"ה מאז הקמתה.
משרד התרבות והספורט מכיר בחשיבות פעילויותיה של העמותה ומעניק לה תמיכות מתקציב המדינה.
משנת 2018, עמותת מיל"ה ואיגוד אמ"י (אגודת אמני ישראל) משתפים פעולה ביניהם.
כלל חברי מיל"ה מוכרים כחברי אמ"י, חבורות הזמר והמקהלות לוקחות חלק באירועים רבים שאמ"י יוזמת.
העמותה מקיימת כנס שנתי, המתקיים מדי ינואר במסגרת סוף-שבוע (חמישי, שישי ושבת) הכולל לינה ואירוח מלא, הופעות הרכבים, הופעות מקור, אמנים אורחים וסדנאות מקצועיות.
עד שנת 2014 קיימה מיל"ה את "זמר סובב כנרת", לאחר מכן התקיימו שני כנסים באילת; משנת 2017 מתקיים "סובב ים המלח" במלונות נבחרים בנווה זוהר.
העמותה שמה דגש על קיום אירועים בפריפריה ושילוב תכנים נוספים, כגון סיור או הופעת אמן אורח.
בין האירועים השנתיים ניתן לציין את "חנוכה בטירת כרמל", "קיץ מוזיקלי בקצרין", "צלילים באחוזת דוברובין" (ביסוד המעלה) ו"שבת שירה בעין גדי".
מדי חודש מרץ מקיימת מיל"ה סדרת מופעים בשם On Stage Israel, בהן משתתפות גם מקהלות אורחות מחו"ל.
כמו כן חידשה העמותה את המסורת השנתית לקיום התחרות הארצית "סולם מיל"ה", בה מדורגים ההרכבים בסטנדרטים של ארגון האינטרקולטור (Interkultur) העולמי, בפני שופטים מחו"ל.
בשנת 2021 התקיים לראשונה האירוע "שרים ביבנה", שבו השתתפו כ-20 הרכבים.
העמותה עורכת מופעים פתוחים לקהל באתר ההנצחה גבעת התחמושת בירושלים.
בעבר התקיימו מופעים פתוחים גם במערת הפעמון שבגן הלאומי בית גוברין - מרשה אך הם הופסקו בשנת 2019 בשל סכנת בטיחות.
בשנת 2013 הוקם פרויקט ייעודי של נבחרת זמרים מהרכבים קוליים שונים, תחת השם "ווקאלוסיטי".
בשנת 2016 הקימה העמותה הרכב גוספל בשם "קול & סול" (Kol & Soul), בהשראתו של מנצח הגוספל ז'ואה אמיר מצרפת.
ההרכב מונה כ-30 זמרים וזמרות, הרפרטואר שלו כולל שירים ספיריטואליים וישראליים בעיבודי גוספל מיוחדים.
מיל"ה מרכזת את פרויקט "הזמיר ישראל", שלוחה של רשת מקהלות "הזמיר" העולמית הכוללת עשרות מקהלות של נוער יהודי בגילאי 14 עד 18 בארצות הברית ובישראל.
לפרויקט יש 10 סניפים – בכרמיאל, בית שאן, ירושלים, השרון, אשקלון, אופקים, ירוחם, דימונה, גן יבנה וטירת הכרמל.
בשנים 2020 עד 2021, בתקופת התפרצות מגפת הקורונה בישראל ספג עולם התרבות מכה קשה ובתוכו גם עולם המקהלות וחבורות הזמר.
העמותה מארגנת ומתאמת עשרות הופעות בבתי אבות, דיור מוגן, מעונות ומועדוני גמלאים תחת הכותרת "מקהלה לקהילה", ללא עלות.
עמותת מגרש ביתי היא עמותה ישראלית שהוקמה בשנת 2013 שמטרתה לחולל שינוי משמעותי בחייהם של חסרי הבית למען שילובם חזרה בחברה דרך מסגרת קבוצתית וליווי אישי.
העמותה צמחה מתוך פרויקט נקודתי של הקמת קבוצות כדורגל עבור חסרי בית בתל אביב.
תוך כדי הפעילות הספורטיבית המשותפת, נוצר קשר בין מחוסרי הבית למתנדבים, נלמדו הצרכים וקשיים שלהם.
לימים, עם הרחבת מעגל הפעילים והמתנדבים, הפעילות הפכה לעמותת " מגרש ביתי"
העמותה הוקמה כדי לעזור בהפחתת ממדי דרות הרחוב ולשאוף ליצור שינוי מדיניות בתחום.
העמותה פיתחה גישה טיפולית המבוססת על שילוב בין מסגרת קבוצתית באמצעות ספורט או מוזיקה וליווי אישי באופן המעצים את המשתתפים ומסייע ליציאה מהתמכרות ולהשתלבות תעסוקתית סדירה.
חסרי בית הם אוכלוסייה מודרת עם מגוון בעיות: כלכליות, רפואיות, משפטיות ונפשיו שסובלת מדימוי ציבורי נמוך ומאופיינת בניתוק מרשתות תמיכה ומשפחה.נסיבות חייהם מייצרות אצלם חוסר אמון חריף כלפי החברה והממסד.
יצירת קשר עם האוכלוסייה בשטח, שהרשויות לא מגיעות אליה, היא אתגר מורכב אשר מצריך בניית יחסי אמון וליווי.
העמותה הוקמה בשנת 2013 על ידי אורי שוהם ועמרי אברמוביץ'.
היא פועלת למען חסרי וחסרות הבית, באמצעות מספר תוכניות כגון: קבוצות כדורגל לגברים בוגרים, שתי קבוצות בתל אביב ואחת בירושליםבשותפות תקציבית ומקצועית עם מחלקות הרווחה בעירייה.
הקבוצות אף השתתפו בטורנירים ייעודיים בעולם.
העמותה מפעילה גם קבוצת כדורגל לנוער מנותק המתקיימת במרכז מית"ר בחולון לגילאי 13–18.
לאחר מספר שנים הוקמה מקהלת הנשים "הללו" - פרויקט המיועד לאוכלוסיית הנשים חסרות הבית בתל אביב ומופעל בידי מתנדבות בעלות מקצוע בתחום המוזיקה.
הפרויקט משקם באמצעות תרגול שירה, מפגש עם המלווים והופעה בפני קהל.
העמותה מפעילה בירושלים את פרויקט הלוקרים הנותן מענה לשמירה בטוחה על חפצי דרי הרחוב ומאפשר פתרון פרקטי ואנושי לבעיות האמון הנפוצות בקרב אנשים חסרי מחסה קבוע.בירושלים פועלת גם תוכנית רפואת רחוב שהיא צוות של אנשי מקצוע בשיתוף עשרות רופאים מתנדבים, המסייר ברחובות במטרה להנגיש טיפול רפואי לאלו שאין באפשרותם.
העמותה מפעילה בערים אלו גם את פרויקט שישי ביתי, ארוחות קהילתיות משותפות למתנדבים מקומיים ודרי רחוב מדי שישי ומדי חג.
במהלך השנים העמותה עבדה עם מאות משתתפים והתוצאות מצביעות על רוב גדול של הצלחה בגמילה מחומרים ממכרים, שיקום ויצירה של קשרים חברתיים ומשפחתיים מחדש, מימוש זכויות וקבלת קצבאות.
אלו המתמידים בתוכנית מקבלים סיוע במציאת מגורים ותעסוקה ותיווך לגורמי טיפול שונים.
עמותת הכוריאוגרפים היא ארגון גג ליוצרים מובילים ובעלי ניסיון מקצועי נרחב בתחום המחול בישראל שמטרתו לעודד יצירה מקורית ואיכותית, להעצים את מעמד המחול בישראל, להרחיב את קהל אוהבי המחול ולסייע לחברי העמותה להופיע בכל מקום בארץ ובעולם.
העמותה מהווה כוח התאגדות וגורם מייצג מול המוסדות, ונחשבת כגורם בכיר בשדה המחול ובעולם התרבות הישראלי.
העמותה נתמכת באופן שוטף על ידי משרד התרבות ועיריית תל אביב-יפו.
בשנות ה-80 וה-90, החלה התעוררות של שדה המחול העכשווי בישראל, עם צמיחתם של כוריאוגרפים חדשים שהחלו ליצור סביב הפסטיבלים "הרמת מסך" ביוזמת משרד התרבות (החל ב-1989) ו"גוונים במחול" (החל ב-1984 בעיר רמלה והתבסס במרכז סוזן דלל עם פתיחתו ב-1989).
הכוריאוגרפים העצמאיים פעלו, בדרך כלל, תחת קורת הגג של הלהקות הגדולות "בת שבע" ולהקת המחול הקיבוצית.
בעזרתו של עו"ד דורון שטרן וסיוע כספי מקרן התרבות אמריקה-ישראל, הם החליטו לחבור לעמותה שנוסדה על ידי היוצרת מירי בן ברוך בשנת 1993, ושינו את שמה ל"עמותת הכוריאוגרפים".
בשנותיה הראשונות של העמותה, נכללו בה אמנים מוכרים כגון סאלי אן פרידלנד, אילנית תדמור ותמר בורר.
יו"ר הוועד המנהל הראשונה הייתה גבי אלדור, שתמכה באופן פעיל בהקמתה של העמותה.
לאחר התנהלות עצמאית במשך מספר שנים, במהלכן שימשו היוצרים נמרוד פריד, נעה דר ואריה בורשטיין בתפקידים ניהוליים בעמותה, בשנת 2021 התמנתה סיגלית גלפנד למנכ"לית העמותה.
במהלך השנים, כוריאוגרפים עצמאיים רבים הצטרפו לשורותיו, בהם ניב שינפלד ואורן לאור, יסמין גודר, רננה רז, סהר עזימי, רונית זיו ורבים אחרים.
בבסיסו של הארגון, עמדה תשתית שסיפקה ניהול פיננסי של כספי היוצרים, לצד עבודה שוטפת מול מדור המחול במשרד התרבות, בכדי לאפשר תמיכה ממשלתית ביוצרים העצמאיים במחול.
לכך נוספו במהלך הזמן גם שירותים נוספים כגון ייעוץ משפטי, יחסי ציבור ופרסום, סבסודי חדרי סטודיו, ביטוחים שונים ועוד.
במהלך השנים, החלה העמותה גם להפיק פרויקטים משותפים לקידום יוצרי העמותה, בראשם פרויקט "נעים" שהפיץ סדרות מופעים, מפגשי אמן וסדנאות מאת יוצרי העמותה בכל רחבי הארץ, בשיתוף "תרבות לישראל".
כחלק מהפעילות, התעורר צורך בהקמת בית לעמותה, בו יוכלו היוצרים לעבוד ולהופיע.
באפריל 2009, קיימה העמותה במשך חודש את אירועי "נמל בית" במחסן 2 שבנמל יפו.
עבור אירוע זה השמישה העמותה מחסן תעשייתי ריק, והפכה אותו לתיאטרון שאירח מופעים של חברי העמותה ושל מוזיקאים שונים בכל ערב.
ערב הפתיחה של האירוע היה מרתון של קטעי יצירות מאת כלל חברי העמותה.
לאחר הצלחת אירועי "נמל בית" החלה להתגבש תוכנית ארוכת טווח להשמשת מחסן 2 כבית לעמותת הכוריאוגרפים, תוך תמיכה של מרבית מחברי העמותה.
בפברואר 2013 נפתח חלל הקבע של העמותה בנמל יפו תחת השם "מחסן 2".
הקמת החלל ותחזוקתו היו במשותף עם הנהלת נמל יפו, אך ההשקעה הכלכלית של העמותה במקום עמדה על סכום של למעלה ממיליון וחצי ש"ח.
במהלך הזמן, גויסו תרומות שונות, לרבות תמיכה מקרן ביסטריצקי למצוינות באמנות אשר תמכה בפרויקט "יוצר-אוצר" במחסן 2 – סופי שבוע בהם אחד מיוצרי העמותה אצר תוכנית לשלושה ימים בסופ"ש סביב נושא מסוים.
במהלך הזמן, התברר שעלויות התחזוקה במקום גבוהות מאד, תנאי השטח אינם מיטיבים עבור מופעי המחול וישנו קושי רב בהבאת קהל למקום.
בסוף 2015, התפטרה גלפנד מתפקידה כמנכ"לית העמותה, ובמקומה מונתה לתפקיד בתחילת 2016 איריס רף-רונן.
בתגובה לצעד זה, אשר גרם גם לעיכוב משמעותי בהעברת כספי התמיכה של היוצרים עצמם, הגישה העמותה עתירה לבג"ץ, צעד שנחל הצלחה והביא את משרד התרבות לשלם את מקדמות התמיכה לשנת 2016.
עזיבתם של האמנים, בשילוב מצוקת התקציב שהביאה אחזקתו של מחסן 2, יצרו בור תקציבי של כ-5 מיליון ש"ח.
בסוף שנת 2016 סגרה העמותה את אולם מחסן 2 ובתחילת 2017 נכנסה להליך הקפאת הליכים בליווי רו"ח בועז גזית כנאמן ממונה מטעם בית המשפט.
לאחר מספר חודשים פרשה רף-רונן מתפקידה.
לצידו של הוועד המנהל, פועלת ועדת יוצרים מייעצת הנבחרת פעם בשנתיים ומלווה את כל פעילויות העמותה.
כמו כן, נבחרו גופי ביקורת, ראיית חשבון וייעוץ משפטי.
העמותה שוכרת משרדים וחדרי סטודיו לשימוש היוצרים בדרום תל אביב ומסבסדת סל שירותים נרחב הקשור לעולמו של היוצר העצמאי, כגון ייעוץ משפטי, שירותי יח"צ ופרסום ברשתות חברתיות, כרטיסי טיסה להופעות בחו"ל, ביטוחים, שעות סטודיו חודשיות ברחבי הארץ ועוד.
בר לב ביססה מספר עוגנים כלכליים אשר סייעו לעמותה להתייצב, תוך שהם פועלים לקידום חברי הארגון, בראשם שיתוף פעולה מתמשך עם מפעל הפיס לתרבות בפרויקט "חיים בתנועה", דרכו מספקת העמותה סדרות של סדנאות ומופעים מאת יוצרי העמותה לרשויות בכל הארץ.
העמותה חברה בפורום מוסדות תרבות, ושותפה באופן קבוע בדיונים אודות היצירה העצמאית עם משרד התרבות ומוסדות הכנסת.
נכון לספטמבר 2023, מונה עמותת הכוריאוגרפים 120 יוצרים ופרויקטים עצמאיים במחול.
עמותת כרישים בישראל היא עמותה ללא מטרות רווח שהוקמה ב-2018. מטרת העמותה היא קידום ושימור של דגי הסחוס (בניהם כרישים ובטאים) בחופי ישראל, וכן תמיכה במחקר שלהם.
העמותה פועלת בין היתר לבניית מאגר תצפיות של כרישים ובטאים המונגש לציבור הרחב בישראל ומפעילה סיורים לקהל הרחב.
העמותה מייצגת את ישראל בארגון דגי הסחוס האירופאי (EEA) וחברה בקבוצת מומחי הכרישים של ארגון שימור הטבע העולמי – (IUCN – SSG).
במסגרת תופעת הכרישים בחדרה, חברה העמותה לגופים נוספים, בניהם רשות הטבע והגנים, לפרויקט המשותף, "כרישים בזרם".
מטרת הפרויקט הייתה להסדיר את האתר לצפייה בכרישים מעל ומתחת למים באופן שימנע נזק אך יאפשר מפגש חשוב ונדיר בין הציבור לטבע הימי.
מא'את היא עמותה ישראלית המסייעת לנפגעי ונפגעות עבירות מין ברשת לזהות פוגעים אנונימיים, באופן המאפשר למצות עימם את הדין.
העמותה מלווה קורבנות עבירה באמצעות ביצוע חקירות בכלים של מודיעין גלוי (OSINT) על מנת לאתר עברייני מין ופוגעים אנונימיים.
החקירות שמבצעת העמותה מתמקדות בעבירות מין כמו סחיטה מינית, התנכלות, ובעיקר הדלפה והפצת תכנים אינטימיים ללא הסכמה.
העמותה יוצרת מעטפת למיצוי זכויות הכוללת מחקרי רשת, ליווי למשטרה ובהליכי תביעה פלילית ואזרחית.
ביולי 2022 החלה פעילות מא'את כפרויקט טכנולוגי, שהוקם בחממת מיזמים חברתיים בבוסטון.
הפרויקט הוכר בשם "פרויקט מא'את", על שם האלה המצרית לצדק, חוק ואמת "מאעת", שמטרתו להעניק חקירות אוסינט חינמיות שמופעלות על ידי מתנדבים טכנולוגיים.
לאחר השקת הפרויקט הופנו מאות נפגעות ונפגעים בעבירות מין באינטרנט לטיפול ומחקר דרך הפרויקט.
בינואר 2023 הפרויקט התאגד כעמותה רשומה והחל בפעילות מוסדרת.
עמותת מא'את פועלת עקב צורך טכנולוגי של קורבנות העבירה, וההבנה שהיכולת לדעת מול מי להתמודד היא חלק מהזכות בסיסית לפרטיות וכבוד.
זיהוי וגישור על הבעיה ייחודית בתחום עבירות מין ברשת והיא שהעבריינים פועלים בצורה אנונימית.
עמותת מא'את פועלת כדי לגשר על פער זה באמצעות חשיפת זהות הפוגעים והגברת האכיפה.
במסגרת העמותה, נעשה שימוש בטכנולוגיות OSINT (מודיעין גלוי) מתקדמות כדי לחשוף פוגעים אנונימיים, וליווי נפגעי ונפגעות עבירה בכל הדרך עד למיצוי הדין.
התיקים וחוות הדעת שמכינה העמותה קבילות משפטית ומשמשות את הקורבנות בטווח המיידי מול המשטרה או בתביעה אזרחית.
העמותה עובדת בשיתוף פעולה עם משטרת ישראל וכן עם ארגונים שונים בתחום, ביניהם, איגוד מרכזי הסיוע לנפגעות ונפגעי תקיפה מינית בישראל, איגוד האינטרנט הישראלי, פורום מיכל סלה, קליניקות משפטיות, משרדי עורכי דין פרטיים ויחידת הסייבר הארצית.
העמותה מקיימת גם הרצאות וסדנאות בתחומים חינוכיים, טכנולוגיים ומשפטיים, העוסקות בתופעת עבירות המין ברשת ובדרכי ההתמודדות עמה.
עמותת עטרת כהנים היא עמותה ישראלית הפועלת ליישוב יהודים בעיר העתיקה ובמזרח ירושלים.
ראש העמותה מאז הקמתה הוא מתי דן.
העמותה הוקמה בתחילת שנות השבעים, ונקראה בתחילה בשם 'עטרה ליושנה'.
לאחר חיכוכים רבים על אופי פעילותה, נסגרה העמותה הראשונה.
במקומה נפתחה עמותה חדשה בשם עטרת כוהנים, לצד הישיבה הנושאת שם זה.
בעוד פעילות 'עטרה ליושנה' התמקדה בעיקר באיתור נכסים יהודיים ברובע המוסלמי והעברתם לידיים יהודיות בדרכים משפטיות, פעילותה של עטרת כהנים כוללת רכישת בתים ברובע המוסלמי מידי ערבים או שכירתם מחברות ממשלתיות ואכלוסם ביהודים.
בין השאר קיבלה העמותה את החזקה בבית ויטנברג, שבהמשך התגורר בו ראש הממשלה אריאל שרון וכן גאלה ושיקמה את חצר ובניין ישיבת חיי עולם.
בראשית המאה ה-21 החלה העמותה לרכוש קרקעות גם בשכונות מזרח ירושלים שמחוץ לעיר העתיקה.
ביוזמת העמותה הוקמו שכונות יהודיות בקדמת ציון שבשכונת אבו דיס, ובסמוך לקבר שמעון הצדיק בשכונת שייח' ג'ראח.
פעולת הרכישה מערבים נעשית בחשאי, בשל המאבק הפלסטיני במכירת קרקעות ליהודים שבמסגרתו עומדים חייו של מוכר קרקע ליהודים בסכנת חיים או במאסר קשה.
במבני העמותה בעיר העתיקה מתגוררות כ-80 משפחות.
פעילות העמותה מתבססת על תרומות, ובין תורמיה הגדולים ניתן למנות את בני הזוג היהודים-אמריקנים ארווינג וצ'רנה מוסקוביץ.
משרד השיכון מממן שירותי אבטחה עבור המשפחות המתגוררות בנכסי העמותה, בעלות שנתית של עשרות מיליוני שקלים כדי להגן על התושבים מפני התנכלויות ואיומים ביטחוניים.
עמותת פידל (פירוש פידל: א-ב באמהרית) היא עמותה העוסקת בחינוך ושילוב חברתי של יוצאי אתיופיה, מפעילה מגוון תוכניות חינוכיות וחברתיות עבור קהילת יוצאי אתיופיה למען שילובם החינוכי-חברתי.
עמותת פידל הוקמה ב-1997 על ידי יוצאי אתיופיה וישראלים ותיקים, ופועלת מתוך הקהילה ומהיכרות עמוקה עם מאפייניה.
פידל מפעילה מספר תוכניות המתמודדות עם קשיי הילדים ובני נוער להשתלב בתוך החברה הישראלית בשל ריחוק מתרבות הוריהם מחד ותחושת חוסר שייכות ושוויון בחברה הישראלית מאידך.
תחושות אלו מובילות לעיתים קרובות למשבר זהות, דרדור לשוליים החברתיים, ניכור והסתגרות.
באמצעות התוכניות של פידל, מצליחים הילדים ובני הנוער לפרוץ את המחסומים החברתיים, לגבש את זהותם ולהפוך אזרחים שווים ותורמים במדינה.
לפידל צוות מקצועי ומיומן ולצידו מערך מתנדבים רחב המורכב מאנשים פרטיים ועובדי חברות עסקיות.
חברי הוועד המנהל פועלים בהתנדבות מלאה ותורמים באופן משמעותי לפעילויות העמותה.
לאפשר לכל ילד וילדה יוצאי אתיופיה בישראל להגיע להצלחה ולמימוש הפוטנציאל האישי במערכת החינוך הישראלית הרגילה.
שיפור ההישגים הלימודיים, החינוכיים והחברתיים של ילדים ובני נוער יוצאי אתיופיה.
מניעת נשירה גלויה וסמויה מבתי הספר.
עידוד ההורים ללקיחת אחריות בחינוך ילדיהם.
איתור בני נוער מנותקים ממסגרות נורמטיביות ומתן סיוע להשתלבותם מחדש.
העצמת הורים ברמה אישית וקהילתית.
כדי להשיג את מטרותיה מפעילה העמותה מספר תוכניות:
מרכזי הנוער - עמותת פידל מפעילה 7 מרכזים ביישובים שונים, בשכונות בהן אחוז גבוה של יוצאי אתיופיה.
במרכזים מבקרים מדי יום כ- 800 בני נוער בני הקהילה בגילאים 13-18.
מרכזי הנוער מעניקים לבני הנוער תוכניות העשרה וקידום לימודי בשעות אחר הצהריים והערב, כגון: קורסים מקצועיים במחשבים, מרכזי למידה, ספורט, אומנויות ועוד; פעילויות אלו מותאמות לצורכי בני הנוער ומקנות להם תעסוקה לשעות הפנאי, המעשירה את הידע שלהם ומעצבת את אישיותם ותוך כדי כך מונעת שוטטות ברחובות והתדרדרות לפשע.
עמותת פידל היא החלוצה בהפעלת מרכזי נוער עבור יוצאי אתיופיה, ומאז הקמת המרכזים בשנת 2005, הם היוו מסגרת חינוכית משלימה ל-1,700 בני נוער.
מגשרים חינוכיים-חברתיים - תוכנית הגישור החינוכי-חברתי, שהיא פרי יוזמתה של עמותת פידל, פועלת למעלה מעשר שנים.
במסגרת יוזמה זו הכשירה העמותה במהלך השנים 144 מגשרים בשיתוף מוסדות אקדמיים, אשר סייעו עד כה ל-17,000 תלמידים.
המגשרים, שהם אקדמאים יוצאי אתיופיה, פועלים בבתי ספר בהם יש ריכוז גבוה של יוצאי אתיופיה.
המגשרים יוצרים שיתוף פעולה בין ההורים, התלמידים וצוות בית הספר, מפתחים תקשורת פתוחה ומקדמים מעורבות הורים, על מנת למנוע נשירה מבתי הספר, לעודד הצלחה בלימודים ולהוות מודל לחיקוי עבור התלמידים.
המגשרים המועסקים כיום על ידי העמותה מסייעים ל - 880 ילדים והורים בבתי הספר ובמסגרת קבוצות הנחיית הורים.
מנהיגות צעירה - לצד פעולות בתחום החינוך אנו משקיעים גם בבניית מנהיגות צעירה אשר תהווה בעתיד את הנהגת הקהילה והמדינה ומודל לחיקוי לנוער.
התוכנית פותחה במטרה לטפח בבני הנוער יכולת מנהיגות ככלי לחיזוק ופיתוח הביטחון העצמי, קידום מסוגלות והצלחה בתוך החברה הישראלית, לקיחת אחריות על עתידם ומימוש מלוא הפוטנציאל שלהם וחזונם האישי.
התוכנית נמשכת 3 שנים שבמהלכן מתקיימים מפגשים לימודיים שבועיים עם מנחים מקצועיים, אימונים אישיים לכל משתתף, סיורים לימודיים ויוזמות חברתיות קהילתיות בהובלתם של משתתפי התוכנית.
מתחילת הפעלת התוכנית בשנת 2008, 270 בני נוער לקחו אחריות על עתידם וגילו מעורבות חברתית בעזרת הכלים שקיבלו ובנוסף שיפרו את ציוניהם והתגייסו לצה"ל לתפקידים משמעותיים.
מיזם חינוכי לקידום אוריינות ופיתוח קהילה בבתי ספר יסודיים - בשנת 2004 יזמה עמותת פידל יחד עם קרן מוריה פתיחה מחדש של בית ספר הדרים ע"ש יונה בוגלה רחובות בשכונת קריית משה, שבה אחוז גבוה מאוד של יוצאי אתיופיה.
"הדרים" הוא בית ספר צומח המהווה מודל לשילוב חינוכי-חברתי של יוצאי אתיופיה.
עמותת עתים היא עמותה דתית אורתודוקסית ליברלית המספקת סיוע והכוונה בקשיים מול שירותי הדת בישראל ומעודדת גיור ליהדות.
שהוקמה ב־2002 על ידי הרב ד"ר , עו"ד שלומית טור־פז ומיכה רואי.
לצד הסיוע לציבור במקרים פרטיים, העמותה מקדמת מדיניות ציבורית ומשפטית, באמצעות הצעות חקיקה, פניה לערכאות משפטיות ופרסום דו"חות מעקב – זאת במטרה להשפיע על פני הממסד הדתי ולשנות את אופן התנהלותו בהתאם להשקפותיה.
ב־2015 הובילה "עתים", יחד עם קבוצת רבנים מובילים מקרב הציונות הדתית, את הקמת "גיור כהלכה", בית דין אורתודוקסי עצמאי לגיור, והיא מנהלת היום פעילות זו.
העמותה מפעילה מרכז סיוע שעוזר ליחידים מייצגת ומלווה מול רשויות הדת במדינה.
העמותה גם מפרסמת דוחות מעקב, מגישה הצעות חקיקה, ופונה לערכאות משפטיות - במטרה להשפיע ולשנות את הממסד הדתי הישראלי.
העמותה מפעילה בית דין אורתודוקסי לגיור - "גיור כהלכה", ומעודדת אנשים להתגייר דרך פרסום.
העמותה עתרה לבג"ץ על מנת לחייב רבני ערים להכיר ביהדותם של בוגרי הגיור הממלכתי ולרושמם לנישואין באופן שוויוני וכן על מנת לאפשר למתגיירים אורתודוקסיים מארצות הברית לעלות לישראל..
העמותה פרסמה דו"ח בנושא קבורה, שהביא להקמת ועדה בין משרדית לבחינת התקנות בנושא קבורת נפלים.
ב-2015 הגישה תביעה לבית הדין לעבודה כדי לאפשר לנשים להתמנות לתפקיד יועצות משפטיות בבתי הדין הרבניים, מה שהביא לשינוי דרישות המכרז כדי לאפשר ליותר נשים להגיש מועמדות.
באותה שנה הגישה גם תובענה ייצוגית כנגד 4 מועצות דתיות בגין גביית יתר ברישום לנישואין עבור "כתובה מהודרת", שהובילה להפסקת גביית היתר וחסכון של מאות אלפי שקלים לציבור הנרשמים לנישואין.
ב-2016 הגישה עתירה לבג"ץ כנגד הפגיעה בזכויות הנשים במקוואות ובעקבותיה נפסק כי זכותה של כל אישה לטבול בפרטיות, על פי אמונתה, גם ללא נוכחות בלנית.
ב-2016 הגישה תובענה ייצוגית כנגד 20 מועצות דתיות בגין גביית יתר במקוואות שהובילה להפסקת הגביה וחסכון של מיליוני שקלים בשנה לנשים הטובלות.
ב-2017 פעלה על מנת לבלום חוק של של שר הפנים, ח"כ אריה דרעי, לביצור מונופול הרבנות הראשית לישראל על עריכת גיורים.
ב-2019 עסקה בייצוג עובדים מקהילת יוצאי אתיופיה בגין אפליה במסגרת מתן שירותי דת.
הפעילות המשפטית הביאה למניעת אפליה.
עֶמְדָא – עמותה לחולי דמנציה, אלצהיימר ומחלות דומות בישראל היא עמותה שהוקמה בשנת 1988, כדי להעניק תמיכה וסיוע למשפחות המתמודדות עם דמנציה, אלצהיימר ומחלות דומות.
בישראל חיים כ־180 אלף חולי אלצהיימר, והטיפול בהם מטיל על בני המשפחה נטל פיזי, כלכלי ונפשי כבד.
נכון לשנת 2025, מנכ"לית העמותה היא ד"ר נתי בלום, יו"ר הוועד המנהל הוא מירי פרידמן.
יו"ר המועצה המדעית של העמותה היא פרופ' יהודית אהרון פרץ.
בנובמבר 2002 הוענק לעמותה "מגן שר הבריאות" על הצטיינות בפעילות התנדבותית לשיפור איכות חיי החולים ובני משפחותיהם, על התמיכה והסיוע שהעמותה מעניקה להם, ועל המאמץ שמשקיעה העמותה בהגברת המודעות למחלה בקרב הציבור הרחב.
ביולי 2009 התקיים בכנסת "יום אלצהיימר" ובו התקיימה ישיבה מיוחדת בנושא מחלת אלצהיימר בהשתתפות חברי הכנסת וראשי העמותה.
לסיכום הישיבה נחתמה אמנה מיוחדת שבה מצהירים חברי הכנסת והנהלת העמותה על מחויבותם לפיתוח מערך השירותים לחולי אלצהיימר ובני משפחותיהם.
בכנס הגרונטולוגיה הדו-שנתי בינואר 2014 הוענקה לעמותת עמדא תעודת הוקרה מהאגודה הישראלית לגרונטולוגיה.
עמותת "עמדא" חברה בארגון אלצהיימר הבין-לאומי "ADI" ובארגון אלצהיימר אירופה.
עמותת אלצהיימר, בשמה המקורי, הוקמה בשנת 1988 על ידי קבוצת בני משפחות של חולי אלצהיימר שטופלו בבית החולים תל השומר בעזרת צוות המחלקה הגריאטרית בראשותו של ד"ר מריאן רבינוביץ.
עד שנת 2006 עמדו בראש העמותה המנכ"ל יעל גושן והיו"ר רות גולדברג.
משרדי העמותה נדדו במהלך השנים בין אתרים שונים, ונכון לשנת 2019 הם ממוקמים ב"משען", רמת אפעל.
לעמותה כ-50 סניפים ברחבי הארץ, שבהם מתנהלות קבוצות תמיכה וייעוץ לחולים ולבני המשפחות.
העמותה מקיימת פעילויות מגוונות, חלקם בתשלום כמו לווי מול רשויות וספקים, קורסים שונים לעובדים זרים ולאנשי מקצוע, סדנאות,, הדרכות ועוד.
חלק מהפעילויות הם ללא תשלום כמו תמיכה טלפונית ראשונית, קבוצות תמיכה למשפחות פרונטלית או בזום.
קבוצות תמיכה לבני המשפחה ברחבי הארץ ודרך תוכנת זום, בהנחיית אנשי מקצוע מתוך הרשות המקומית ומתנדבי העמותה בתמיכה מקצועית של עמותת עמדא.
"קו חם ואוזן קשבת", 8889*, שמאויש על ידי מידענית מקצועית, זאת בנוסף לרשימת טלפונים של עשרות מתנדבים ברחבי הארץ.
ה"קו החם" מאפשר לבני משפחות של חולים להתקשר, לאורך היממה, ולקבל מידע ראשוני ותמיכה.
תוכנית תל"ם – תמיכה לבני משפחה, הפעלות באמצעות ערכת קשרים וכישורים, ערכת בכורסא עם פיקאסו וערכה לגירוי חושים (מיועדת לחולים בשלב השלישי של המחלה)
סיורים מודרכים במוזיאונים לחולה ובן/ת המשפחה, פרויקט אלצהיימר ויצירתיות (גינון טיפולי, פוטותרפיה ומוזיקה).
קורסים דיגיטליים למשפחות של אנשים עם דמנציה.
מערך של פעילות הדרכתית המכוונת לאנשי מקצוע בבתי אבות, מרכזי יום לקשיש ורשויות מקומיות.
העלאת מודעות: עמותת עמדא מקיימת כנסים והרצאות המיועדים להעלאת מודעות, מפיקה סרטונים ופליירים לאנשי מקצוע ולמטפלים עיקריים על מנת לתת עבורם כלים לטיפול נכון באדם הדמנטי.
אחת לכ-3 חודשים העמותה מוציאה לאור עלון, "עמדא", המפרט את פעילות העמותה, מביא חידושים בתחום אלצהיימר בעולם, ומחקרים חדשים ברפואה.
מקיימת כל שנה כנס שנתי למטפלים ורופאים
נכון לנתונים של שנת 2024 עומד התקציב השנתי של העמותה על כ-4 מיליון שקל.
הכנסות העמותה הם מתרומות, מתן שירותים ודמי חבר ותמיכה חלקית ממשרד הבריאות.
תפוח - עמותה לקידום עידן המידע בישראל, מוכרת בתור עמותת תפוח , הוקמה בשנת 2000 ביוזמת איש העסקים ליאון רקנאטי, במטרה לצמצם את הפער הדיגיטלי וליצור ניעות חברתית-כלכלית בישראל על ידי הנגשת המידע והטכנולוגיה.
העמותה מתמחה ביצירה, ניהול והפעלת תוכניות טכנולוגיות בפרישה ארצית, המשלבות הכשרות מקצועיות.
העמותה פועלת בפרישה ארצית ובשיתוף פעולה עם 85 רשויות ומגיעה לכ-80,000 מוטבים בשנת פעילות.
החל מקום העמותה, נגעה העמותה במעל ל-1,100,000 אזרחיות ואזרחים בפעילויות שלה.
העמותה החלה בהקמת מרכזים בפריפריה עם כ-50 רשויות, כשהמטרה הייתה ללמד אינטרנט והזדמנות שווה ל-400 אלף איש, ביוזמת בעיקר חברות מקבוצת אי די בי.
בהמשך, חברו קרן היסוד, הסוכנות היהודית וחברת סיסקו לפרויקט ארוך טווח של 3–4 שנים בתוכנית נטע@, שהפכה לארגון נוער והשתלבות החניכים בתפקידי תקשוב בצה"ל.
במשך השנים, נרתמה תפוח לפרויקטים חברתיים, הכשרת אימהות חד הוריות עם ויצו, קורסי תכנות, וכעת הכשרה מעמיקה בנושאי טכנולוגיה ויזמות והשמה תעסוקתית.
עמותת תפוח יחד עם חברת בזק ובשיתוף חברות נוספות ובהן סיסקו, מיקרוסופט, אינטל ועוד, מקימות ומפעילות החל משנת 2001 יחד עם רשויות מקומיות ברחבי הארץ, רשת של מרכזי ידע ותקשורת קהילתיים בישראל.
תפוח מובילה מגוון הכשרות טכנולוגיות שמטרתן לשלב אנשים בעולם התעסוקה החדש ובכך לשנות את מציאות חייהם.
ההכשרות כוללות קשת רחבה של תכנים, החל מקורסי בסיס להתנהלות בסביבה ממוחשבת ועד לבוטקאמפס מתקדמים להכשרת מתכנתים.
דגש מיוחד ניתן להקניית סט כלים של מיומנויות רכות והכשרות להשתלבות מוצלחת בעולם העבודה.
מגוון התוכניות של העמותה מכשיר אלפי אנשים כל שנה.
בין קהלי היעד הבולטים בתוכניות: נשים, חרדים, עולים חדשים, בני החברה הערבית העדה הדרוזית ואוכלוסיות הפריפריה.
בזירת התעסוקה מפעילה העמותה קהילת Alliance שהיא רשת של מתנדבים מובילים מהתעשייה המעבירים סדנאות מנטורינג למשתתפי התוכניות השונות.
שוק התעסוקה בעתיד הנראה לעין משתנה במהירות שלא הכרנו עד היום.
תפוח מפעילה מגוון הכשרות טכנולוגיות במטרה לשלב את דורשי העבודה בעולם התעסוקה.
ההכשרות כוללות קשת רחבה של תכנים החל מקורסי בסיס להתנהלות בסביבה ממוחשבת ועד לבוטקמפים מתקדמים להכשרת מתכנתים.
דגש מיוחד ניתן להקניית סט כלים להשתלבות בעולם העבודה, במטרה לשפר את עצמאותם הכלכלית של המשתתפים, בטווח המידי והארוך.
תפוח מכשירה אלפי אנשים בכל שנה במגוון התוכניות שלה, ומקיימת שותפויות ארוכות שנים עם גורמים מובילים מהתעשייה.
נטע@ הוא ארגון הנוער הטכנולוגי-חברתי מבית עמותת תפוח, הפועל לעידוד מצוינות טכנולוגית ומנהיגות חברתית של ילדים ובני נוער.
לתוכנית נטע@ יש 1,500 חניכי נטע@ פעילים ב-20 יישובים וערים.
החניכים רוכשים ידע עיוני ומעשי בתחום של תכנות, קוד, עיצוב גרפי, דיגיטל, טכנאות מחשבים, רשתות, בניית אתרי אינטרנט, פיתוח אפליקציות ועוד.
תוכנית נטע נמשכת ארבע שנים, ובכל סוף שנה חניכי נטע@ מקבלים תעודת הכשרה מקצועית מחברת סיסקו מערכות.
מסלול נטע@ ג'וניור מיועד לתלמידים בכיתות ה'-ח' ומסלול נטע@ בוגרים מיועד לתלמידי כיתות ט'-י"ב.
עם כניסתם למסלול הבוגרים, משתלבים החניכים במסלולי התנסות והתנדבות שונים הכוללים מסלול מדצ"ים (הדרכה צעירה), מסלול FIXIT (הפעלת מעבדות מחשבים קהילתיות) או מסלול יזמות חברתית.
תפוח מפתחת תוכניות ופרויקטים לקהלים שונים העושים את צעדיהם הראשונים או הבסיסיים בעולמות טכנולוגיים.
העמותה מסייעת לחסרי אוריינות דיגיטלית, ביניהם אזרחים ותיקים, קהלי רווחה ועוד, לשנות את מציאות חייהם באמצעות שימוש מושכל בכלים טכנולוגיים, ונעזרת ברשת מרכזי הידע הטכנולוגיים שלה ובשיתופי פעולה עם רשויות וגופים שונים.
עמותת תפוח נרתמה למאמץ הארצי למציאת מענה איכותי ורלוונטי לאזרחים חסרי אוריינות דיגיטלית ופיתחה יחד עם שותפיה, עם פרוץ משבר הקורונה, את קו הסיוע הדיגיטלי "מתחברים", המעניק סיוע טלפוני בנושאים טכנולוגיים.
במסגרת הפעילות, עשרות מתנדבים מעניקים סיוע טלפוני אישי, בהתאם לצרכיו של כל פונה.
הסיוע ניתן במגוון תחומים טכנולוגיים, החל מעזרה במילוי טפסים באינטרנט, שימוש באפליקציות WhatsApp ו-Zoom, עריכת קניות מרחוק ושימוש בתוכנות למידה מרחוק.
המיזם הוא מענה ייחודי וחדשני שפותח בתחילת משבר הקורונה, מתוך צרכים שעלו מהשטח ובהתאם להיכרות המעמיקה של העמותה עם קהלי היעד השונים ונוכח הביקוש הגדול ממשיך להיות פעיל עד היום.קו הסיוע מעניק מענה בשש שפות שונות לאלפי ישראליות וישראלים בכל שנה.
מיזם קהילות דיגיטליות הוקם במטרה לענות על אתגר פערי האוריינות הדיגיטלית במדינת ישראל, שבמסגרתו לכ-1.3 מתושבי המדינה חסרים את הידע, את הכלים ואת המיומנויות בכדי להשתמש בפלטפורמות דיגיטליות בסיסיות לקיום אורח חיים יעיל, נגיש ופשוט תוך שימוש בכלים דיגיטליים.
קהל יעד תושבי הקהילה הדיגיטלית ברשות או במועצה, בדגש על קהלי יעד מגילאי 18 ומעלה.
התכנית קיימת מדצמבר 2019, ומאז הקמתה העמותה הגיעה לכ-14,000 משתתפים.עולמות התוכן הנלמדים בתוכנית: אוריינות דיגיטלית בתחומים: בריאות מקוונת, מיצוי זכויות, התנהלות כלכלית ותעסוקה.לתוכנית שותפים ישראל דיגיטלית, משרד הרווחה והביטחון החברתי, משרד החקלאות, עיריית רמלה ומועצה אזורית חורה.
עוגן היא עמותה רשומה, בלתי מפלגתית, שהוקמה בשנת 1989 על מנת לסייע לעובדים אשר חשפו שחיתות במקום עבודתם.
העמותה הוקמה על ידי מיה קוך, אשר חוותה פיטורים והתנכלויות עקב חשיפת שחיתות במקום עבודתה, יחד עם קבוצת אנשים נוספת, במטרה למגר תופעות שכיחות של שחיתויות במגזר הציבורי והפרטי בישראל.
העמותה פועלת בשני מישורים מקבילים:
מישור אישי - פרטני: העמותה מעניקה תמיכה משפטית וחברתית לפרטים אשר חשפו שחיתות במקום עבודתם, וכעת ניצבים בפני התנכלות מצד מעבידיהם.
מישור חברתי - ציבורי: העמותה יוזמת הצעות חוק ומקדמת חקיקה שמטרתה להגן על המנהל התקין ועל עובדים אשר חשפו שחיתות.
בנוסף פועלת העמותה בתחום החינוך, להעלאת המודעות בדבר חשיבות טוהר המידות במדינה דמוקרטית.
פעילות העמותה זכתה להישגים רבים וקיבלה את פרס יושב ראש הכנסת לשנת תשנ"ח לאיכות החיים בישראל על פעילותה המצוינת בתחום קידום שלטון החוק, ערכי הדמוקרטיה ושמירה על זכויות האדם.
פרויקטים המופעלים על ידי העמותה
פרויקט חינוך לבני נוער - "דרך הישר"
תוכנית לימודים לחינוך לטוהר המידות, המיועדת לתלמידי חטיבות הביניים.
התוכנית מקדמת את מודעות התלמידים לנושא טוהר המידות כמרכיב חיוני בחברה דמוקרטית ומבהירה הבדלים בין מושגים דוגמת "מלשין", "רכלן", ו"מתריע".
מטרת הפרויקט היא קידום מודעות תלמידים לנושא טוהר המידות כמרכיב חיוני במדינה דמוקרטית.
ערכת הדרכה לעובדים, בנושא של אתיקה בסביבת העבודה.
העמותה מעבירה הרצאות באורך של כשעתיים, במהלכה מוצג לעובדים נושא האתיקה בסביבת העבודה בדגש על שחיתויות במקום העבודה והצורך בחשיפתן.
קהל היעד של פרויקט זה הם גופים ציבוריים וחברות עסקיות פרטיות וציבוריות.
תו תקן למניעת שחיתויות בארגונים.
מטרתו של תו היושר הוא העברת ארגונים תהליך אשר בסופו, על פי אמות מידה ונהלים קבועים, יקבלו ארגונים אישור בדמות "תו התקן" לפיו הארגון פועל למיגור ולמניעת השחיתות בקרבו.
הליך מתן "תו היושר" כולל שלבים רבים, החל בגיבוש מסגרת ואופן הפעילות, תוכן, תהליכים ונהלים, הטמעה (מינוי והכשרת גורמים בארגון), בקרה ומעקב.
הקליניקה המשפטית להגנה על חושפי שחיתויות
קליניקה ייחודית, ראשונה מסוגה בארץ, הפועלת בבית ספר רדזינר למשפטים במרכז הבינתחומי הרצליה ומטרתה לסייע לעובדים אשר חשפו שחיתות במקום העבודה.
מישור אישי - פרטני: הענקת תמיכה משפטית וחברתית לפרטים, אשר חשפו שחיתות במקום עבודתם, וכעת ניצבים בפני התנכלות מצד מעבידיהם.
הליווי המשפטי כולל ליווי התהליך המשפטי, ראיון, סיכום, טיפול, הצעות, גיבוש אסטרטגיה לטיפול בחושף, סיוע ביישום האסטרטגיה, תכתובת מול המעביד, הרשויות השונות, ועוד.
מישור חברתי - ציבורי: ייזום הצעות חוק וקידום חקיקה שמטרתה להגן על המנהל התקין ועל עובדים אשר חשפו שחיתות, עתירות לבג"צ ועוד.
מישור מחקרי – אקדמי: מחקר משפטי השוואתי, בניית כלים חדשים והצעות לשיפור כלים קיימים לסיוע לחושפי שחיתות.
פרויקט "הגנה על חושפי שחיתויות"
פרויקט משותף של העמותה יחד עם היחידה למעורבות חברתית במכללת ספיר, בו לוקחים חלק סטודנטים למשפטים, אשר מנסחים "תו תקן", המוענק לארגונים הפועלים למיגור ולמניעת שחיתות.
"קו חם" אנונימי, אשר מטרתו לתת מענה וכתובת לציבור הרחב בנושא שחיתויות, לדווח על שחיתות וכן להתייעץ באילו צעדים יש לנקוט במקרה ונתקלת בכזו.
לאורך השנים, טיפלה העמותה ביותר מ-1,000 מקרים.
בין המקרים הבולטים בהם טיפלה ניתן למנות את:
משה חזות - עובד רכבת ישראל, אשר חשף כשלים בטיחותיים ואי-סדרים ארגוניים רבים ברכבת: אי קיום בחירות לוועד העובדים כמתבקש בחוק, ליקויים בטיחותיים חמורים, רכישת קרונות ישנים, הכשרת נהגים חובבנית, מינוי קרובי משפחה ועוד.
חזות חזר לתפקידו ברכבת, לאחר מאבק ממושך ומתוקשר שנמשך מעל 7 שנים.
משולם דאר - עובד בית הדין הרבני, אשר חשף שחיתות בבית הדין הרבני בתל אביב.
דאר התריע וחשף מקרים רבים בהם עובדי בית הדין החתימו כרטיס נוכחות, בעבור חבריהם שאינם הגיעו לעבודה.
אבי בר-לב - קניין בביה"ח וולפסון, אשר חשף שחיתות בקרב ההנהלה הבכירה של בית החולים, אשר כלל מכרזים תפורים וקבלת טובות הנאה.
בר-לב פוטר מעבודתו לאחר חשיפת מעשי השחיתות, אולם, ביהמ"ש פסק כי יש להשיבו לעבודה.
רפי רותם - קצין מודיעין ברשות המיסים שחשף הליכים חריגים ברשות, הכוללים העברת מידע לגורמים עברייניים, שוחד מיני לבכיר ברשות תמורת מידע על חקירות מס, והפקרת מקור מודיעיני שהביאה לרציחתו.
מאבקו של רותם החל בשנת 2003 והוא עדיין רחוק מסיום.
חברי הוועד המנהל של העמותה הם עו"ד חי בר-אל המשמש כיו"ר העמותה, זאב ליפקוביץ, ד"ר חן קוגל – מנהל המכון הלאומי לרפואה משפטית אשר היה זה שחשף את אי-הסדרים בניהול המכון על ידי פרופ' יהודה היס, עו"ד מעיין רוזנברג, דב גולדברד ורו"ח חנה כהן.
פרס יושב ראש הכנסת לאיכות החיים לשנת תשנ"ח
שכן טוב היא עמותה ישראלית העוסקת בקידום אוכלוסיות חלשות בתחומים שונים, תוך עידוד התנדבות מקומית לעזרה לשכניהם מהשכבות החלשות.
החברה החלה את פעילותה בראשית שנות ה-2000.
העמותה נוסדה במטרה לפעול לצמצום מצבי המצוקה תוך הענקת סיוע לאוכלוסיות חלשות בחברה, באמצעות בניית פרויקטים מקומיים המבוססים על התנדבות וללא כל תמורה כספית.
העמותה הוקמה ביוזמתם של מספר צעירים אשר הציבו לעיניהם את שאלת הסיוע ופתרון המצוקה היום-יומית של אוכלוסיות חלשות בחברה.
לעמותה סניפים במספר ערים בישראל כאשר בהתאם לצורכי המקום נפתחים פרויקטים ייעודיים.
עמותת "שכן טוב" מפעילה מספר מיזמים תוך עידוד צוותי מתנדבים לקיים פעילות התנדבותית מקומית:
חלוקת מזון - העמותה מספקת מוצרי מזון ל-1000 משפחות נזקקות ב-13 מוקדים כאשר 8 מהם נמצאים בשכונות בירושלים ומוקדים נוספים בערי פריפריה שונות כמו טבריה, קדימה-צורן, קריית שמונה, מעלה אדומים וכן מוקד אחד בתל אביב.
איסוף וחלוקת המזון מתבצעות על ידי מתנדבים של "שכן טוב", אשר במהלך השבוע דואגים לגייס מוצרי מזון ממקורות מקומיים כמו בעלי עסקים מקומיים, סניפים של רשתות ותרומות.