tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
דוגמה נוספת לשימוש בשיטה זו היא של אדסחר דייקסטרה שבשנת 1972 הסביר כיצד למצוא מילה ארוכה באלפבית של שלושה סימנים שאין לה שתי תת-סדרות רצופות עוקבות זהות (בעיית תאו-מורס מתחילת המאה העשרים).
גירלז ג'נריישן (בקוריאנית: 소녀시대) היא להקת בנות דרום קוריאנית שהוקמה על ידי חברת התקליטים SM אנטרטיינמנט ב-2007. כיום הלהקה כוללת שמונה חברות: טאיון, סאני, טיפאני, היויון, יורי, סויונג, יונה וסוהיון.
במקור הייתה הלהקה בת תשע חברות, אך חברת הלהקה ג'סיקה עזבה בספטמבר 2014. הלהקה מכונה לעיתים SNSD, שם שמורכב מראשי התיבות של שם הלהקה בקוריאנית – So Nyeo Shi Dae.
גירלז ג'נריישן מכרה 100,000 עותקים מאלבומה הראשון והפכה ללהקת הבנות הראשונה שעשתה זאת מאז שנת 2002. הסינגל המצליח ביותר שלהן עד היום הוא "Gee", שהגיע למקום ראשון בדירוגים שונים במשך תשעה שבועות רצופים, ולמקום הראשון בדירוג "100 השירים הגדולים של הקיי-פופ בכל הזמנים" של המגזין רולינג סטון.
לפני הופעת הבכורה של הלהקה, חלק מהחברות כבר היו מעורבות בתעשיית הבידור.
ביולי 2007 גירלז ג'נריישן הופיעו לראשונה בתוכנית School of Rock של Mnet, שבה ביצעו את הסינגל הראשון שלהן, "Into the New World".
ב־5 באוגוסט 2007 ערכה הלהקה את הופעת הבכורה הרשמית שלה בתוכנית Inkigayo של SBS, שם ביצעה את אותו השיר.
בנובמבר 2007, גירלז ג'נריישן הוציאו לאור את אלבום האולפן הראשון שלהן, Girls' Generation.
האלבום דורג במקום ה־12 ברשימת האלבומים הנמכרים ביותר בדרום קוריאה בשנת 2007, עם מכירות של 56,804 עותקים.
במרץ 2008 יצא האלבום מחדש תחת השם Baby Baby.
לקראת הוצאתו שוחרר סינגל באותו השם, שיצא לאתרי המוזיקה הדיגיטליים ב־17 במרץ 2008.
למרות שגירלז ג'נריישן זכו לתשומת לב מסוימת עם אלבום הבכורה שלהן משנת 2007, רק בשנת 2009 הלהקה זכתה לפרסום.
ב־7 בינואר הלהקה הוציאה לאור את המיני־אלבום הראשון שלהן, Gee, שנמכר ביותר מ־100,000 עותקים בדרום קוריאה.
שיר הנושא הגיע למקום הראשון בתוכנית מיוזיק בנק של KBS במשך תשעה שבועות רצופים, זה היה הסינגל הנמכר ביותר של שנת 2009 בדרום קוריאה.
המיני־אלבום השני של הלהקה, Tell Me Your Wish (Genie), יצא לאור ביוני 2009. בנובמבר 2009 הודיעה S.M אנטרטיינמנט על סיבוב ההופעות הראשון של הקבוצה, Into The New World, כאשר הכרטיסים להופעות בדרום קוריאה אזלו בתוך שלוש דקות.
הסיבוב כלל הופעות בסיאול בדצמבר 2009, בשאנגחאי באפריל 2010 ובטאיפיי באוקטובר 2010.
האלבום השני של הלהקה, בשם "Oh!", יצא לאור בינואר 2010. האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים של Gaon בדרום קוריאה ונמכר ביותר מ־240,000 עותקים במדינה.
שיר הנושא של האלבום הגיע למקום הראשון במצעד הדיגיטלי של Gaon והיה לסינגל הדיגיטלי השני הנמכר ביותר בדרום קוריאה בשנת 2010, עם מכירות של מעל 3.3 מיליון עותקים.
האלבום יצא בגרסה מחודשת תחת השם "Run Devil Run", וגם גרסה זו הגיעה למקום הראשון במצעד האלבומים של Gaon.
שיר הנושא הגיע גם הוא למקום הראשון במצעד הדיגיטלי של Gaon.
שני האלבומים היו האלבומים השני והרביעי הנמכרים ביותר בדרום קוריאה בשנת 2010, בהתאמה.
באמצע שנת 2010 הלהקה חתמה עם חברת EMI רקורדס, (חברת תקליטים של יוניברסל מיוזיק יפן), במטרה לפרוץ לשוק המוזיקה היפני.
ההוצאה הראשונה שלהן הייתה DVD בשם "New Beginning of Girls' Generation", שיצא באוגוסט 2010 וכלל שבעה קליפים של הלהקה וקטעי וידאו בונוס מיוחדים.
ה-DVD הגיע למקום הרביעי במצעד ה-DVD של אוריקון ב-23 באוגוסט 2010, ובכך הפכו גירלז ג'נריישן להרכב הבנות הקוריאני הראשון שהגיע לחמישייה הפותחת במצעד זה.
ב-25 באוגוסט 2010 הופיעה הלהקה בפני 22,000 מעריצים במופע הבכורה שלהן ביפן.
בספטמבר 2010 יצא הסינגל הראשון שלהן בשפה היפנית – גרסה יפנית לשיר "Genie", שהגיע למקום הרביעי במצעד הסינגלים של אוריקון.
בחודש שלאחר מכן הן הוציאו את הסינגל היפני השני שלהן, "Gee", שהגיע למקום השני במצעד אוריקון, והפך לסינגל הראשון של להקת בנות לא-יפנית שנכנס לשלישייה הפותחת של המצעד מאז 1980. הסינגל מכר 207,000 עותקים.
במקביל לפעילותן ביפן, השתתפה הלהקה גם בסיבוב ההופעות "SM Town Live '10 World Tour", לצד אמנים נוספים מחברת SM, שהחל ב-21 באוגוסט באצטדיון האולימפי ג'מסיל בסיאול.
המיני אלבום הקוריאני השלישי של גירלז ג'נריישן, "Hoot", יצא באוקטובר 2010. הוא הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים של Gaon ובמקום השני במצעד האלבומים של אוריקון ביפן, והפך לאלבום השלישי הנמכר ביותר בשנת 2010 בדרום קוריאה.
שיר הנושא של האלבום הגיע מיד למקום הראשון במצעד הדיגיטלי של Gaon.
בטקס פרסי המוזיקה של סיאול לשנים 2010 ו־2011, זכתה הלהקה בשני פרסי "אמן השנה" ברציפות, ובכך הפכה ללהקת הבנות הראשונה ולרביעית בכלל שעושה זאת.
2011–2012: הצלחה ביפן והתרחבות לקהל הבינלאומי
גירלז ג'נריישן המשיכו את הצלחתן ביפן עם הסינגל "Mr.
Taxi", שיצא באפריל 2011. הסינגל הגיע למקום השני במצעד הסינגלים של אוריקון.
לאחר שהוציאו שלושה סינגלים ביפן, יצא ביוני 2011 אלבום האולפן היפני הראשון של הלהקה.
כדי לקדם את האלבום, הלהקה יצאה לסיבוב הופעות בשם "The First Japan Arena Tour", שהחל באוסקה ב-31 במאי 2011, סיבוב ההופעות משך כ-140,000 אנשים וגרף כ-20 מיליארד וון.
האלבום זכה להצלחה עצומה ביפן, הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים של אוריקון והפך לאלבום הראשון של להקת בנות לא-יפנית שמגיע לראש המצעד.
בתוך חודש בלבד נמכרו 500,000 עותקים.
גרסה מחודשת של האלבום בשם "The Boys", יצאה בדצמבר 2011 והגיעה למקום החמישי במצעד האלבומים של אוריקון.
האלבום זכה בפרס אלבום השנה בטקס MTV Video Music Awards Japan לשנת 2012.
באוקטובר 2011, גירלז ג'נריישן הוציאו לאור את אלבום האולפן הקוריאני השלישי שלהן, The Boys.
האלבום הופץ גם בארצות הברית דרך חברת התקליטים אינטרסקופ רקורדס, ובכך סימן את אלבום הבכורה של הלהקה במדינה.
האלבום זכה להצלחה מסחרית רבה בדרום קוריאה, נמכר בלמעלה מ־460,000 עותקים והפך לאלבום הנמכר ביותר לשנת 2011. הסינגל המוביל, "The Boys", הגיע למקום הראשון במצעד הדיגיטלי Gaon ונמכר ביותר מ־3.03 מיליון עותקים בשנת 2011.
ביוני 2012, גירלז ג'נריישן הוציאו את הסינגל היפני הרביעי שלהן, "Paparazzi", שהגיע למקום השני במצעד הסינגלים הדיגיטלי של אוריקון.
הסינגל מכר 103,000 עותקים בחודש הראשון לצאתו.
שלושה חודשים לאחר מכן, הן הוציאו את הסינגל היפני החמישי שלהן, "Oh!", שהפך לסינגל הראשון שלהן שהגיע למקום הראשון במצעד אוריקון.
בנובמבר 2012 יצא אלבומן היפני השני, "Girls & Peace", שמכר 116,963 עותקים בשבוע הראשון לצאתו ודורג במקום השני במצעד אוריקון.
2014-2013: I Got a Boy, הכרה עולמית ופרישתה של ג'סיקה
ב-1 בינואר 2013, גירלז ג'נריישן הוציאו לאור את אלבום האולפן הקוריאני הרביעי שלהן, I Got a Boy.
האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים של Gaon וכן במצעד האלבומים של בילבורד.
שיר הנושא הגיע למקום הראשון במצעד קיי-פופ הוט 100 ובמצעד הדיגיטלי Gaon, ונמכר ביותר מ־1.35 מיליון עותקים.
הקליפ לשיר זכה בפרס קליפ השנה בטקס YouTube Music Awards הראשון בשנת 2013, כשהוא גובר על מועמדים פופולריים אחרים, בהם סיי וג'סטין ביבר.
בפברואר 2013 יצאה הלהקה לסיבוב ההופעות Girls & Peace: 2nd Japan Tour, שהחל בקובה ב־9 בפברואר.
סיבוב ההופעות העולמי הראשון של הלהקה, Girls' Generation World Tour Girls & Peace, התקיים מיוני 2013 ועד פברואר 2014 וכלל עשר הופעות בשבע מדינות באסיה.
במרץ 2013 הוציאה הלהקה אלבום רמיקס בשם Best Selection Non Stop Mix, ובאפריל 2013 יצא אלבום הופעה חיה בשם 2011 Girls' Generation Tour.
אלבום הרמיקס הגיע למקום השישי במצעד האלבומים של אוריקון, בעוד שאלבום ההופעה החיה הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים של Gaon.
אלבום האולפן היפני השלישי של הלהקה, Love & Peace, יצא לאור בדצמבר 2013. האלבום דורג במקום הראשון במצעד האלבומים של אוריקון וזכה להסמכת זהב מאיגוד תעשיית ההקלטות של יפן (RIAJ).
מתוך האלבום יצאו שני סינגלים, "Love & Girls" ו־"Galaxy Supernova", שהגיעו למקומות הרביעי והשלישי בהתאמה במצעד הסינגלים של אוריקון.
בפברואר 2014, גירלז ג'נריישן הוציאו לאור את המיני-אלבום הרביעי שלהן, Mr.Mr, שדורג במקום הראשון בדרום קוריאה.
עם מכירות של למעלה מ־163,000 עותקים, המיני־אלבום היה האלבום החמישי הנמכר ביותר לשנת 2014 במדינה.
בארצות הברית, המיני־אלבום נכנס לראשונה למקום ה־110 במצעד בילבורד 200, עם מכירות של 3,000 עותקים בשבוע הראשון.
שיר הנושא הגיע למקום הראשון במצעד הדיגיטלי של Gaon ונמכר בלמעלה מ־900,000 עותקים.
ביולי 2014, הלהקה הוציאה לאור את אלבום הלהיטים היפני הראשון שלהן, The Best, הכולל את כל הסינגלים הקודמים של הלהקה וארבעה שירים חדשים.
האלבום הגיע למקום הראשון במצעד האלבומים של אוריקון במשך שבועיים רצופים ונמכר בלמעלה מ־175,000 עותקים ביפן.
עם The Best שהגיע למקום הראשון ביפן, גירלז ג'נריישן הפכו ללהקת הבנות הלא-יפנית הראשונה באסיה שהשיגה שלושה אלבומים במקום הראשון במדינה.
בחודש זה גם סיימו את סיבוב ההופעות היפני השלישי שלהן, Love & Peace.
שלושת סיבובי ההופעות היפניים של הקבוצה משכו בסך הכול 550,000 צופים, ושברו את השיא ללהקת בנות קיי־פופ.
ב-30 בספטמבר 2014, הודיעה ג'סיקה שהיא עוזבת את הלהקה.
חברת SM אנטרטיינמנט אישרה את פרישתה וציינה כי ג'סיקה כבר אינה חברה בגירלז ג'נריישן בעקבות חילוקי דעות בין לוחות הזמנים שלה לבין אלה של הלהקה.
הלהקה המשיכה לפעול בהרכב של שמונה חברות.
ההוצאה הראשונה של גירלז ג'נריישן כלהקה של שמונה חברות הייתה השיר "Catch Me If You Can", שיצא במרץ 2015. השיר הגיע למקום ה־19 בדרום קוריאה ולמקום ה־8 ביפן.
ב-19 באוגוסט 2015, הלהקה הוציאה לאור את אלבום האולפן הקוריאני החמישי שלה, Lion Heart.
האלבום הגיע למקום הראשון בדרום קוריאה ולמקום ה־11 ביפן, ונמכר בלמעלה מ־145,000 עותקים בשנת 2015. הלהקה יצאה לסיבוב ההופעות Girls' Generation's Phantasia, שהחל ב־21 בנובמבר 2015 בסיאול.
הישג זה הפך את גירלז ג'נריישן ללהקת הבנות הקוריאנית הראשונה שמקיימת סיבוב הופעות רביעי.
במקביל, החלה הלהקה את סיבוב ההופעות היפני הרביעי שלה, שהחל ב־12 בדצמבר 2015 בנגויה.
מצעד המוזיקה Gaon הכריז כי גירלז ג'נריישן הייתה להקת הבנות המצליחה ביותר בדרום קוריאה בשנת 2015. באוגוסט 2016, לציון יום השנה התשיעי של הלהקה, חברת S.M אנטרטיינמנט הוציאה סינגל בשם "Sailing (0805)".
מילות השיר נכתבו על ידי חברת הלהקה סויונג, והן מדגישות את הקשר בין הלהקה למעריציה.
ביולי 2017 הודיעה גירלז ג'נריישן על הוצאת אלבום האולפן הקוריאני השישי שלהן לציון יום השנה העשירי של הלהקה.
האלבום, שנקרא Holiday Night, יצא ב־7 באוגוסט 2017. האלבום דורג במקום הראשון במצעד האלבומים של בילבורד, ולמקום השני במצעד האלבומים של Gaon.
באוקטובר 2017 טיפאני, סויונג וסוהיון עזבו את חברת SM אנטרטיינמנט.
עם כניסת הלהקה להפסקת פעילות ממושכת, כל החברות התרכזו בעיקר בקריירות הסולו שלהן.
2022-הווה: איחוד לציון 15 שנה ו-Forever 1
במאי 2022 הודיעה חברת SM אנטרטיינמנט כי גירלז ג'נריישן יחזרו לפעילות מלאה לציון יום השנה ה־15 שלהן, ובכך תסתיים הפסקת הפעילות שנמשכה חמש שנים.
אלבום האולפן הקוריאני השביעי של הלהקה, Forever 1, יצא באוגוסט 2022 והגיע למקום השני במצעד סירקל צ'ארט.
הלהקה הופיעה גם בקונצרט SM Town Live 2022 באותו החודש, ובספטמבר 2022 קיימה אירוע מיוחד בשם "Long Lasting Love".
באוגוסט 2023 סאני עזבה את SM אנטרטיינמנט לאחר שהסתיים החוזה הבלעדי שלה עם החברה.
אלבוםGirls Generation + גרסת Baby Baby!OhThe BoysI Got A BoyLion HeartHoliday NightForever 1תאריך יציאה1 בנובמבר 200728 בינואר 201019 באוקטובר 20111 בינואר 201319 באוגוסט 20154 באוגוסט 20175 באוגוסט 2022רצועות11 (14 בגרסת Baby Baby)12 + 2 שירי בונוס1212121010
+אלבוםGeeTell Me Your WishHootMr.Mr.תאריך יציאה5 בינואר 200925 ביוני 200927 באוקטובר 201024 בפברואר 2014רצועות5656
8 באפריל 2011 – (גרסה יפנית) Run Devil Run
המונח גישה פתוחה או גישה חופשית (Open access) מתייחס למקורות אקדמיים שנגישים לכל אדם שמחובר לאינטרנט וניתנים להעתקה והפצה בכל במדיה דיגיטלית באופן חופשי, ללא מגבלה טכנית, כספית או משפטית פרט לייחוס המקור למחבר.
המונח התפתח בהקשר של עולם הפרסום האקדמי בעידן המידע, כאשר חוקרים החלו לערער על ההכרח לשלם להוצאות לאור אקדמיות דמי מנוי על מנת לקבל גישה למחקרים שנכתבו על ידי עמיתיהם בקהילה האקדמית ולפעמים גם על ידי עצמם.
לשיטתם של אותם חוקרים, אם בעידן הדפוס דמי המנוי שיקפו את עלויות ההדפסה וההפצה של כתבי עת, הרי שבעידן המידע עלויות אלה הצטמצמו באופן ניכר עקב היכולת להעביר מסמכים על גבי האינטרנט ולהציגם על גבי צג המחשב או להדפיסם במדפסת ביתית בעלויות זניחות.
לעומתם טוענים המוציאים לאור כי בעוד שבעידן הידע העלות השולית פחתה, העלות הקבועה (first copy costs) נשארה גבוהה.
אמנם באופן מסורתי חוקרים לא קיבלו תשלום מהמוציאים לאור עבור פרסום מחקריהם כמו גם על ביקורת העמיתים, אבל עלות ברירת המאמרים ועריכתם נותרה גבוהה.
לרוב הספריות האוניברסיטאיות בעולם אין יכולת להיות מנויות על כל כתבי העת.
הדבר בולט במיוחד במדינות מתפתחות, שהתקציבים שלהן מאלצים אותן להסתפק במספר מצומצם של כתבי עת.
עקב כך, התקשורת בין מדענים ברחבי העולם מוגבלת ונוצר חוסר שוויון בין מדענים באוניברסיטאות ובמדינות שונות.
בנוסף, מחקרים רבים שמומנו בכספי ציבור אינם נגישים לציבור שמימן את עריכתם.
פרסום מאמרים בגישה פתוחה מאפשר לאוניברסיטאות אלה כמו גם לאנשים פרטיים לגשת למקורות אקדמיים ללא הגבלה.
גישה פתוחה לעומת תוכן חופשי
על פי הצהרת חברי "יוזמת בודפשט" (Budapest Open Access Initiative - BOAI) מפברואר 2002 פרסום חופשי צריך לעמוד בתנאים הבאים:
הטקסט המלא (full-text) נמצא באופן קבוע ברשת.
כל אדם שמחובר לרשת האינטרנט רשאי לחפש, לקרוא, להעתיק, להדפיס, להוריד, להפיץ ולקשר למקור המלא ללא תשלום.
הטקסט המלא ניתן לסריקה על ידי זחלני רשת.
למרות שהצהרת ה-BOAI השאירה בידי החוקרים את הזכות לשמור על שלמות הפרסום (integrity of the work), הצהרת Bethesda והצהרת ברלין שבאו בעקבותיה (שתיהן הוכרזו בשנת 2003) דרשו את האפשרות לפרסם יצירה נגזרת.
לפיכך גישה פתוחה יכולה להיכלל בקטגוריה של תוכן חופשי.
עם זאת, שתי ההצהרות האחרונות מגבילות הזכות להדפיס את הפרסום (או יצירות נגזרות) למספר מוגבל של עותקים.
אם מפרשים את התנאי הזה כהגבלה על שימוש מסחרי במחקר ניתן להבין מדוע ה-BOAI ממליץ למוציאים לאור להשתמש ברישיון ייחוס-שימוש לא מסחרי (by-nc) או ברישיון ייחוס (by) של Creative Commons (האחרון יכול לשמש במידה והמו"ל מוותר על הבלעדיות להפצה מסחרית של המחקר)..
יחד עם זאת, גישה פתוחה כוללת דרישות נוספות מעבר לוויתור על זכויות יוצרים.
ראשית, הצהרות Bethesda וברלין דורשות מהחוקר לוותר על זכויותיו בכל תוצרי המחקר ולא רק במאמר עצמו (לדוגמה תיעוד מלא של תוצאות ניסויים).
שנית, הן דורשות שעותק של המחקר יופקד בארכיב דיגיטלי של מוסד אקדמי, איגוד מחקר, סוכנות ממשלתית או גוף מאורגן אחר (well-established organization) לצורך שימורו לטווח הארוך.
הרקע לתנועת הגישה הפתוחה באקדמיה
אחד מהראשונים שקראו להנגשת הפרסומים האקדמיים לחוקרים בפרט ולציבור בכלל הוא , חוקר מתחום מדעי הקוגניציה, שפרסם את "ההצעה החתרנית" (Subversive Proposal).
ההצעה התבססה על מודל של ארכוב-עצמי (self-archiving), שבזמן פרסום ההצעה כבר היה קיים בקהילת הפיזיקאים.
בהשראה של הארכיב הדיגיטלי השיתופי arXiv, הציע הרנד לחוקרים מכלל הקהילה המדעית להעלות טיוטות של מחקריהם לשרתי FTP אנונימיים (שרתים שאינם דורשים שם וסיסמה) על מנת שיהיו נגישים לכל מי שיש לו גישה לאינטרנט.
הארכוב העצמי מנצל את העובדה שלפי החוק ברוב המדינות המערביות, כותב של יצירה ספרותית או מדעית מחזיק במלוא הזכויות על יצירתו בטרם העביר את חלקן או את כולן לאדם אחר (בדרך כלל המו"ל).
מכיוון שבהוצאה לאור אקדמית העברת הזכויות נעשית לרוב לאחר אישור הטיוטה על ידי עמיתי מחקר מתחום זהה או קרוב לזה של כותב המאמר (ביקורת עמיתים), תהליך העבודה על המאמר כמו גם תהליך עדכון הטיוטות בהתאם להערות של עמיתי המחקר מהווה חלון הזדמנויות לצורך פרסום המחקר.
עם זאת, הצלחת תנועת הגישה הפתוחה בקרב קהילה האקדמית מיוחסת יותר מכל לסדרת מחקרים, שהראו כי מאמרים שפורסמו בכתבי-עת בגישה פתוחה מצוטטים יותר מאשר מאמרים שפורסמו בכתבי-עת בגישה מוגבלת.
החל במחקר החלוצי של שהתמקד ב"אפקט הציטוט" של כתבי-עת במדעי המחשב, יותר ויותר מחקרים הראו כי אפקט הציטוט של כתבי-עת
בגישה פתוחה גבוה מזה של כתבי עת סגורים באותו תחום מחקר ובאותה רמת יוקרה.
הדרך הירוקה לעומת הדרך המוזהבת לגישה פתוחה
הלחץ של תנועת הגישה הפתוחה כמו גם ניסיון חיובי בכתבי עת בתחום הפיזיקה גרם בסופו של דבר ליותר ויותר מוציאים לאור לתת "אור ירוק" לארכוב עצמי של טיוטות שנכתבו גם לאחר קבלת ביקורת העמיתים.
האישור היה מותנה בדרך כלל בתקופת המתנה (embargo period) או בתשלום "דמי כופר" (processing-fees).
במקביל החלו לצאת כתבי עת שכל המאמרים בהם היו בגישה פתוחה גם אם הכותבים שלהם לא דאגו לארכב אותם.
הגישה הראשונה, שזכתה לכינוי "המסלול הירוק" (green road) לגישה פתוחה כמו גם הגישה השנייה, שזכתה לכינוי "המסלול המוזהב" (golden road), הוכרו על ידי יוזמת בודפשט כדרכים לגיטימיות לפרסום בגישה פתוחה.
לעומתם, חסידי הדרך הירוקה טענו שהלחץ של הקהילה האקדמית ללכת בדרך המוזהבת יכול לאיים על המוציאים לאור הוותיקים ולגרום להם לסגת ממדיניות הדרך הירוקה.
ביקורת נוספת על הדרך המוזהבת היא שהיא מעבירה את כיסוי הוצאות הפרסום מהקוראים או המנויים לכותבים, ולכן למוציאים לאור בגישה זו יש עניין לפרסם כמה שיותר מחקרים על חשבון איכות הפרסומים.
יותר מכך, לטענתם תהליך ברירת המאמרים של צוות העורכים (editorial board) בכתבי העת של חלק מהמוציאים לאור, שזכו לשם טורפניים (predatory), הוא שטחי (אם כזה בכלל קיים) על מנת שיוכלו לפרסם כמה שיותר מאמרים במחיר נמוך בהרבה מזה שדורשים מוציאים לאור בדרך הירוקה.
לדוגמה, במחקר שפורסם בשנת 2013 נשלח מאמר עם טעויות גסות ל-304 כתבי עת "מוזהבים" שהצהירו שהמאמרים בהם עוברים תהליך של ביקורת עמיתים, וכמחציתם קיבלו את המאמר.
עם זאת, מחקרים מראים שרוב כתבי העת בדרך המוזהבת לא מבוססים על מודל עסקי של גביית דמי השתתפות מהכתבים.
כמו כן, אחת האסטרטגיות שבהן משתמשות הוצאות לאור מוערכות כמו PLoS על מנת להוזיל את עלות פרסום המאמר ולהגדיל את הכנסותיהן היא לוודא את נכונות (accuracy) המאמר מבלי לשפוט את חשיבותו (significance).
עם זאת, ייתכן והמו"ל יצטרך לפצות את עצמו על אובדן ההכנסות מאוניברסיטאות קטנות שיחליטו לוותר על רכישת מנוי לכתבי העת שרוב המאמרים בהם זמינים באופן חופשי (למשל על ידי ויתור על הוצאת גרסה מודפסת או פרסום).
המודעות ההולכת וגוברת ליתרונות הגישה הפתוחה הובילה יותר ויותר מוסדות אקדמיים לאכוף מדיניות של גישה פתוחה (open access mandate).
באוקטובר 2007 אומצה לראשונה מדיניות של גישה פתוחה על ידי מדינה כאשר התקבלה הצעת החוק של נשיא ארצות הברית, ג'ורג' ווקר בוש, לאכוף מדיניות של גישה פתוחה במכונים הלאומיים לבריאות.
ביולי 2012 אומצה לראשונה מדיניות גורפת של גישה פתוחה על ידי מדינה, כאשר שר המדע של בריטניה, David Willetts, הורה לאכוף מדיניות של גישה פתוחה על כל המחקרים שממומנים על ידי כספי ציבור.
כמו כן, יום לאחר ההצהרה של ממשלת בריטניה, הנציבות האירופית הצהירה על כוונתה לפרסם את כל המחקרים שימומנו על ידי תוכנית המחקר והפיתוח Horizon 2020 בגישה פתוחה.
נכון ל-2013 ישנה הצעת חוק, אשר זוכה לתמיכה משני קצות הקשת הפוליטית בארצות הברית, ליישם את המדיניות של המכונים הלאומיים לבריאות בכל מוסדות המחקר הלאומיים.
גֵּרָעוֹן תקציבי הוא מונח המציין כי התחייבויות או הוצאות, שנעשו בסעיפי תקציב שונים עולות על הסכומים שהוקצו להן באותו תקציב.
בתקציב המדינה הפער נוצר כאשר ההכנסות המתוכננות של הממשלה נופלות מהוצאותיה.
זה קורה כאשר ההכנסות ממסים, מאיגרות וממכירת שירותים נמוכות מההוצאות.
גירעון בתקציב פירושו חיסכון שלילי של הממשלה.
הגירעון ממומן על ידי מלוות מהבנק המרכזי (לדוגמה בישראל: בנק ישראל), מבנקים מסחריים או מהציבור הרוכש איגרות חוב ממשלתיות, או מגיוס הון זר מחוץ למדינה (לדוגמה הנפקות ציבוריות או פרטיות של איגרות חוב על ידי מדינת ישראל).
כאשר ההכנסות עולות על ההוצאות יש "עודף תקציבי" במאזן הכספי הממשלתי.
משמעות הגירעון היא הזרמת כספים נוספים למשק והגדלת אמצעי התשלום.
אם הגירעון ממומן על ידי הזרמת כספים לאורך זמן, תיווצר אינפלציה התואמת את שיעור ההזרמה.
גירעון כזה יכול להיווצר משתי סיבות אפשריות: או בשל אי-יכולתה של הממשלה להשתלט על הוצאותיה (ואז הוא נוצר מאונס), או מרצון (במסגרת מדיניות אנטי-מחזורית שבה הממשלה קובעת מראש תקציב גירעוני כדי שישמש מייצב פיסקלי).
הממשלה יוצרת במקרה האחרון בכוונה גירעון על ידי הקטנת המיסים, או על ידי הגדלה של הוצאותיה מעל להכנסותיה באמצעות עבודות יזומות, הרחבת שירותים וכו'.
בכך היא מגדילה את ההכנסה הפנויה של היחידים כדי שייווצר ביקוש מצרפי שיפעיל גורמי ייצור מובטלים.
ניסיון להפעיל את המשק באמצעות הגדלת מִסים במקרה כזה גורמת לירידה בביקוש ולכן אינה יכולה להוות שיטה להפעלת גורמי הייצור המובטלים.
לממשלות כלים שונים, בהם קביעת יעד גירעון, לצמצום הגירעון.
המאזן הכספי הממשלתי הוא אחד משלושה מאזנים סקטוריאליים מרכזים בכלכלה הלאומית, כאשר האחרים הם המגזר הזר והמגזר הפרטי.
סכום העודפים או הגירעונות בכל שלושת המגזרים הללו חייב להיות אפס בהגדרה.
לדוגמה, אם יש עודף פיננסי זר (או עודף הון) מכיוון שיובא הון (נטו) למימון הגירעון המסחרי במאזן תשלומים, ויש גם עודף פיננסי של המגזר הפרטי בגלל חסכון של משקי הבית העולה על השקעות העסקיות, אז בהגדרה, שם חייבים להתקיים גירעון בתקציב הממשלתי, כך ששלושתם יתאזנו לאפס.
לדוגמה, הגירעון התקציבי הממשלתי הכולל של ארצות הברית (פדרלי, מדינתי ושלטון מקומי) בשנת 2011 היה כ-10% ממהתוצר, שהתאזן עם עודף הון זר של 4% בתוצר ועודף פיננסי של המגזר הפרטי של 6% תוצר.
העיתונאי הפיננסי מרטין וולף טען כי המעבר הפתאומי במגזר הפרטי מגירעון לעודף הכריח להביא את המאזן הממשלתי לגירעון, והביא כדוגמה את ארצות הברית:.
הכלכלן פול קרוגמן הסביר בדצמבר 2011 את הגורמים למעבר המשמעותי מגירעון פרטי לעודף:
תוצר המקומי הגולמי הוא ערך כל המוצרים והשירותים המיוצרים במדינה במהלך שנה אחת.
התוצר יכול לבוא לידי ביטוי באופן שווה במונחים של ייצור או סוגים של מוצרים חדשים המיוצרים לאחרונה שנרכשו, בהתאם ליחסי החשבונאות הלאומית בין ההוצאות הכוללות וההכנסה:
המאזן הממשלתי הראשוני (Primary balance) הוא, על פי הגדרת הארגון לשיתוף פעולה ולפיתוח כלכלי, הגירעון/עודף של הממשלה המבטא את ההפרש בין סך הוצאותיה - למעט פירעון קרן - לבין הכנסותיה – למעט גיוס הון.
המשמעות של "גירעון תקציבי ממשלתי" שונה מזו של "חוב ממשלתי" שהוא צבירת גירעונות שנתיים.
גירעונות מתרחשים כאשר ההוצאות של הממשלה עולות על ההכנסות שהיא גובה.
ניתן למדוד את הגירעון עם או בלי לכלול את תשלומי הריבית על החוב כהוצאות.
הגירעון הראשוני (Primary deficit) מוגדר כהבדל בין ההוצאות הממשלתיות השוטפות על סחורות ושירותים וסך ההכנסות השוטפות מכל סוגי המסים בניכוי תשלומי העברה.
הגירעון הכולל (Total deficit) (המכונה לעיתים קרובות הגירעון הפיסקלי או רק הגירעון) הוא הגירעון העיקרי בתוספת תשלומי ריבית על החוב.
פעילות הממשלה במתן הלוואות וגביית ההחזרים אינה חלק מהגירעון הראשוני (פעילות זו נקראת "קבלת אשראי נטו").
לכן, אם t מתייחס לשנה שרירותית, G הוא הוצאות ממשלתיות ו-T הוא הכנסות ממסים לשנה המתאימה, לכן:
אם הוא החוב של השנה שעברה (החוב שהצטבר עד וכולל בשנה שעברה), ו-r הוא הריבית המצורפת לחוב, אז הגירעון הכולל לשנה t הוא:
(כאשר המונח הראשון בצד ימין הוא תשלומי ריבית על החוב שהצטבר)
לבסוף, ניתן לחשב את החוב השנה מחובות השנה שעברה ואת הגירעון הכולל של השנה, תוך שימוש באילוץ התקציב הממשלתי (government budget constraint):
כלומר, החוב לאחר הפעילות הממשלתית השנה שווה למה שהיה בשנה הקודמת בתוספת הגירעון הכולל של השנה, מכיוון שהגירעון הנוכחי צריך להיות ממומן על ידי הלוואה באמצעות הנפקת איגרות חוב חדשות.
מגמות כלכליות יכולות להשפיע על צמיחתם או התכווצותם של הגירעונות הפיסקלים בכמה אופנים.
עלייה ברמות הפעילות הכלכלית מביאה בדרך כלל להכנסות ממיסים גבוהות יותר, בעוד שהוצאות הממשלה לרוב גדלות במהלך הירידות הכלכליות בגלל ההוצאות הגבוהות יותר לתוכניות ביטוח סוציאלי כמו דמי אבטלה.
שינויים בשיעורי המס, מדיניות אכיפת המס, רמות התנאים הסוציאליים והחלטות מדיניות ממשלתיות אחרות יכולות להשפיע בעיקר על החוב הציבורי.
עבור מדינות מסוימות, כמו נורווגיה, רוסיה, וחברי ארגון המדינות לייצוא נפט (OPEC), תקבולי נפט וגז ממלאים תפקיד מרכזי במימון הציבור.
אינפלציה מורידה את הערך האמיתי של החוב שנצבר.
אם המשקיעים צופים אינפלציה עתידית, לעומת זאת, הם ידרשו ריביות גבוהות יותר על החוב הממשלתי, מה שייקר את ההלוואות הציבוריות.
גירעונות מבניים, גירעונות מחזוריים והפער הפיסקלי
ניתן לחשוב על גירעון ממשלתי כמורכב משני אלמנטים, מבניים ומחזוריים.
בנקודה הנמוכה ביותר במחזור העסקים, קיימת רמת אבטלה גבוהה.
המשמעות היא שההכנסות ממסים נמוכות וההוצאות (למשל על ביטוח לאומי) גבוהות.
לעומת זאת, בשיא המחזור, האבטלה נמוכה, מה שמגדיל את הכנסות המס ומקטין את ההוצאות לביטוח לאומי.
ההלוואות הנוספות הנדרשות בנקודת השפל של המחזור היא הגירעון המחזורי.
בהגדרה, הגירעון המחזורי יוחזר כולו על ידי עודף מחזורי בשיא המחזור.
הגירעון המבני הוא הגירעון שנשאר לאורך מחזור העסקים, מכיוון שהרמה הכללית של ההוצאות הממשלתיות עולה על רמות המס השוררות.
הגירעון הכולל שנצפה בתקציב שווה לסכום הגירעון המבני עם הגירעון או העודף המחזורי.
מספר כלכלנים מתחו ביקורת על ההבחנה בין גירעונות מחזוריים ומבניים, וטוענים כי מחזור העסקים קשה מדי למדידה כדי שהניתוח המחזורי יהיה כדאי.
הלפי עקרונות התאוריה המוניטרית המודרנית, מדינות המנפיקות מטבע משלהן אינן מוגבלות בידי גירעונות תקציביים.
זאת בשל שליטתן המוחלטת והמונופולית במטבע שלהן, שהן יכולות להנפיקו כרצונן.
בשל כך לא ייתכן שיימצאו עצמן במחסור בו.
הכלכלנית סטפני קלטון טוענת שאין שום בעיה שהמדינה תדפיס לעצמה כסף לצורך ביצוע פרויקטים ממשלתיים, כל עוד ההדפסה לא תגרום לאינפלציה.
אם הממשלה מוכנה להשקיע לדוגמה בתחום התשתיות, ואם יש במדינה די מהנדסים, ארכיטקטים ובנאים מובטלים והפרויקט המדובר הוא לטווח ארוך, אז לא תתפתח אינפלציה.
הפער הפיסקלי, הוא מדד שהציעו הכלכלנים אלן אוירבך ולורנס קוטליקוף, המודד את ההבדל בין ההוצאות הממשלתיות להכנסות לטווח הארוך מאוד, בדרך כלל כאחוז מהתוצר המקומי הגולמי.
ניתן לפרש את הפער הכספי כאחוז הגידול בהכנסות או הפחתת ההוצאות הנחוצות כדי לאזן בין ההוצאות וההכנסות בטווח הרחוק.
לדוגמה, ניתן לבטל פער פיסקלי של 5% על ידי עלייה מידית וקבועה של 5% במיסים או קיצוץ בהוצאות או שילוב כלשהו של שניהם.
גישה ישירה לזיכרון היא תכונה של מערכות מחשב ומיקרו-מעבדים, המאפשרת לתת-מערכות מסוימות של המחשב לבצע קריאה או כתיבה מהזיכרון, באופן עצמאי ובלתי תלוי במעבד.
ללא תכונה זו, כל העברת נתונים בין חלקים שונים של המחשב דורשת את תיווכו של המעבד.
לדוגמה, DMA מאפשר טעינה של נתונים מהכונן הקשיח ישירות לזיכרון המחשב, מבלי שהמעבד יטען כל נתון מהכונן הקשיח, ויעביר אותו אל הזיכרון.
נהוג ליישם גישה ישירה במרכיבים כגון:
בנוסף, גישה ישירה ניתנת למימוש גם במערכות מרובות מעבדים וליבות, כאשר לכל רכיב אלקטרוני יש זיכרון מקומי קטן - והגישה הישירה מאפשרת העברת נתונים בין הליבות או בין המעבדים.
היתרון בשיטת הגישה הישירה הוא החיסכון בפעולות מעבד לטובת העברת נתונים.
במקום להתעסק בהעברת נתונים, פעולה שלרוב אינה דורשת עיבוד או התייחסות לתוכן הנתונים, המעבד פנוי לטפל בפעולות עיבוד אחרות, ואפילו בתוכנות אחרות שרצות במחשב באותו הזמן.
החיסרון בשיטת הגישה הישירה הוא שאין בקרה מרכזית ובלעדית על הזיכרון - דבר שמגדיל משמעותית את הסיכויים למקרים של השחתת זיכרון.
גֵירָעוֹן דמוקרטי הוא תופעה חברתית הנחקרת בתחומי מדע המדינה וסוציולוגיה, שעניינה פער בין מידת ההשתתפות האזרחית שמאפשרים ההסדרים הפורמליים במדינה לבין מימושם בפועל.
גירעון דמוקרטי הוא מצב בו מדינה או ארגון הם דמוקרטיים במידה מסוימת אך לא במידה הראויה.
גירעון דמוקרטי יכול לנבוע מאכזבה מתפקוד המוסד החברתי המדובר, מתהליכי קבלת החלטות החלים בו ומאיכות השירותים שהוא מספק.
התסמינים של גירעון דמוקרטי יכולים להיות למשל נסיגה בהשתתפות הפוליטית, ייאוש וחוסר אמון במדינה/ארגון ומנהיגותם.
התנהגויות שיש חוקרים המגדירים אותן "אנטי פוליטיקה".
חוקרים כמו אנתוני גידנס בבריטניה, פרופ' יעל ישי בישראל ורבים אחרים מצביעים על מגוון סיבות לגירעון הדמוקרטי:
הפרטה ועליית כוחם של תאגידים כלכליים בעיקר תחת המשטרים הנאו-ליברליים במדינות כמו בריטניה, ארצות הברית וישראל ותהליכי ליברליזציה במדינות אירופה, נחשבים לממד עיקרי המצמצם את כוחם הממשי והנתפש של המוסדות הפוליטיים ואת תחושת הציבור כי יש להם משמעות ממשית בחייו
גלובליזציה כלכלית ופוליטית - כהרחבה של עליית כוחם של גורמים כלכליים, תולים חוקרים רבים את היחלשות המוסדות הדמוקרטיים בהעברת משקל הכוח לתאגידים על לאומיים, מעצמות בזירה העולמית וארגונים בינלאומיים
חוסר אמון וגילויי שחיתות - גילויי שחיתות שלטונית כמו הרשעת ראש ממשלה, נשיא ושרים לשעבר בפלילים, כמו גם חוויה יומיומית של שחיתות במסדרונות השלטון אחראים במידה רבה להתרחקות הציבור מהשתתפות דמוקרטית.
שינויי עמדות - כהד לסיבות שצוינו להלן מתמקדים חוקרים רבים בשינוי עמדות הציבור ונוער בפרט בנושא השלטון הדמוקרטי וחשיבות ההשתתפות הדמוקרטית כגורם מתווך ומגביר של הגירעון הדמוקרטי
חוסר אונים נרכש במישור הפוליטי, כתוצאה מחוויה מתמשכת של חיזוק שלילי שאינו מושפע מהבחירות הפוליטיות בחברה הנמצאת במשבר
חוקרים נוהגים למדוד את הגירעון הדמוקרטי בעיקר דרך שיעורי הצבעה בבחירות וסקרי עמדות, המכון הישראלי לדמוקרטיה מפרסם מדי שנה את מדד הדמוקרטיה ומצביע על ירידה עקבית למדי בשיעורי ההצבעה והעמקה בגירעון הדמוקרטי בישראל.
אנשי מחקר וגופים מקבילים בעולם בוחנים את הגירעון הדמוקרטי במדינותיהם, באיחוד האירופאי, בחברה האזרחית ועוד.
גישבור (הלחם של המילים "גישור" ו"בוררות"; באנגלית: Med-Arb) הוא שיטה אלטרנטיבית ליישוב סכסוכים.
גישבור מתחיל כגישור רגיל והופך לבוררות אם הצדדים לא מצליחים להגיע להסכמה.
המגשר שמתחיל את ההליך הופך לבורר.
קיים מושג גישוררות בעל משמעות זהה אך השימוש בו נדיר יותר.
בדרך כלל, משתמשים בגישבור בפתרון סכסוכים בין עובדים באותו מקום עבודה, כאשר המגשר והבורר הוא המנהל או הממונה עליהם.
הצדדים שמתחילים את התהליך יודעים שלמגשר יש סמכות להכריע, במקרה הצורך.
דוגמה בולטת היא הצעה לשימוש בגישבור על ידי מפקדים בצה"ל.
שימוש נוסף בגישבור הוא במהלך גישור לגירושין.
כאשר הצדדים המעורבים בסכסוך יודעים שהכרעה בלתי נמנעת, הם שואפים יותר להגיע לפתרון בכוחות עצמם.
החסרון של השיטה הוא בחוסר נייטרליות של המגשר (והבורר).
המגשר בהליך חייב להוכיח שאינו נוטה לטובת צד כלשהו כדי להבטיח שיתוף פעולה והגעה להסכמה.
חברת השוקולד גִירָרְדֶלִי היא חברה אמריקאית המייצרת שוקולד.
כיום החברה היא חברת בת של התאגיד השווייצרי לינדט ושפרינגלי.
גיררדלי נוסדה על ידי השוקולטייר האיטלקי דומניקו גיררדלי בשנת 1852. החברה היא יצרנית השוקולד השנייה הוותיקה ביותר בארצות הברית (אחרי בייקר'ס שוקולד).
דומניקו גיררדלי נולד בראפולו שבאיטליה בשנת 1817, והתמחה אצל יצרן ממתקים מקומי.
בהיותו בן 20 הפליג לאורוגוואי עם רעייתו והחל לעסוק בסחר בקפה ובשוקולד.
שנה לאחר מכן עבר ללימה, בירת פרו ופתח בה חנות ממתקים.
בשנת 1847, ג'יימס ליק, שכנו של גיררדלי עבר לסן פרנסיסקו והחל למכור בה שוקולדים שייצר גיררדלי.
בשנת 1849 בעקבות הבהלה לזהב הגיע גיררדלי לסן פרנסיסקו, ופתח חנות מזון בסטוקטון.
החנות הייתה החנות היחידה באזור נרחב בו חיפשו זהב.
בעקבות הצלחת החנות פתח גיררדלי בשנת 1852, חנות נוספת בפינת הרחובות ברודוויי ובאטרי בסן פרנסיסקו.
החנות נשרפה בשריפה שפרצה ב-3 במאי 1852, ומספר ימים לאחר מכן נשרפה גם החנות בסטוקטון.
גיררדלי פתח את "בית הקפה קהיר" בסן פרנסיסקו, אולם זה לא זכה להצלחה, וגיררדלי פתח חנות מזון בשם "גיררדלי וגירארד" (Ghirardely & Girard) בפינת הרחובות וושינגטון וקירני.
זמן קצר לאחר מכן שונה השם של החנות ל"ד.
בשנת 1852 ייבא גיררדלי 200 ליברות של פולי קקאו והחל לייצר שוקולד.
בשנת 1853 עבר המפעל לפינת הרחובות ג'קסון ומייסון.
השוקולד זכה להצלחה ובשנת 1855 פתח גיררדלי מפעל לייצור שוקולד בפינת הרחובות גריניץ' ופאוול.
ומבנה המפעל הקודם הפך למבנה משרדים עבור החברה.
בשנת 1866 ייבאה החברה 1,000 אונקיות של פולי קקאו בשנה, מהם ייצרה שוקולד וליקרים.
בשנת 1864 הפסיקה החברה לייצר ליקרים, ועסקה בייבוא קפה ותבלינים ובשיווקים ברחבי ארצות הברית, סין, יפן ומקסיקו.
עסקי החברה וייצור השוקולד גדלו, ובשנת 1885 ייבאה החברה 450,000 ליברות של פולי קקאו בשנה.
בשנת 1892 פרש גיררדלי מניהול החברה, ושלושת בניו החליפו אותה בניהולה.
בשנת 1900 הפסיקה החברה לייבא ולשווק קפה ותבלינים והתמקדה בייצור שוקולד וחרדל.
החברה הגדילה את מפעליה, ובשנת 1965 הכריזה עיריית סן פרנסיסקו על כיכר גיררדלי והמבנה שסביבה כאתר מורשת רשמי של העיר.
שנתיים לאחר מכן, בשנת 1967, עברו מפעלי הייצור של החברה לסן ליאנדרו.
בשנת 1963 נרכשה החברה על ידי חברת גולדן גריין מקרוני (Golden Grain Macaroni Company) וזו נרכשה בשנת 1986 על ידי חברת "קווייקר אואטס" (Quaker Oats).
בשנת 1992 מכרה קווייקר אואטס את גיררדלי לחברת השקעות וזו מכרה את החברה בשנת 1998 לחברת השוקולד לינדט ושפרינגלי.
גירנים (שם מדעי: Calcarea) הם מחלקה של ספוגים בעלי שלד העשוי מאוסף של מחטי שלד עשויות מסידן פחמתי בצורת קלציט או ארגוניט בעלות 3 קודקודים ברוב המינים, אך לעיתים גם שניים או ארבעה קודקודים.
כיום מוגדרים כ-680 מינים שהם כ-8% ממיני הספוגים.
כל הספוגים מקבוצה זו הם אך ורק ימיים, ובעוד שהם מופצים ברחבי העולם, רובם נמצאים במים הטרופיים הרדודים.
כמו כל הספוגים האחרים, הם נייחים וניזונים על ידי סינון.
כל שלוש צורות הגוף בספוגיים מיוצגות בתוך בקבוצת הגירנים: סיקון, אסקון, ולאוקון.
בדרך כלל, הגירנים הם קטנים, גובהם פחות מ-10 סנטימטרים, וחדגוניים בצבעם.
עם זאת, ידועים גם כמה מינים צבעוניים.
הגירנים מגוונים במבנה הגוף החל מסימטריה רדיאלית דמוית אגרטל, למושבות שמורכבות ממעשה-רשת של צינורות דקים, או בצורות מסיביות לא סדירות.
השלד נראה כרשת או במבנה של חלת דבש.
הטקסונומיה המודרנית מחלקת את המחלקה לשני תתי מחלקות:
תת מחלקה זו מחולקת לשלוש סדרות:
גישה ישירה מרוחקת לזיכרון (Remote direct memory access ובקיצור RDMA), היא גישה ישירה לזיכרון מזיכרון של מחשב אחד לזיכרון של מחשב אחר, שיכולה להיעשות ללא מעורבות של מערכת ההפעלה באף אחד מהמחשבים.
הודות לכך מתאפשרת העברה מהירה של נתונים וזמן השהיה קצר, מאפיינים החשובים לאשכולות מחשבים (קלאסטרים) הממקבלים חישובים בין מחשבים.
בהעברת מידע בין מחשבים ברשת עשויים להיות צווארי בקבוק הנגרמים ממעורבות של מערכת ההפעלה והמעבד, כגון העתקות בין זיכרון של היישום לזיכרון של מערכת ההפעלה ומעבר דרך מערכת ההפעלה (המערב החלפת הקשר; context-switch).
בגישה ישירה מרוחקת לזיכרון, יישומים מסוגלים לגשת (לקרוא ולכתוב) לזיכרון במחשב אחר, והודות לתמיכה מתאימה של כרטיס הרשת הניגש ישירות לזיכרון של היישום (מרחב משתמש), לא נדרשת מעורבות של המעבד בהעתקות של זיכרון (zero-copy).
הממשק מגדיר את הפעולות האפשריות בגישה ישירה מרוחקת לזיכרון, הידועות גם כ"פעלים" (verbs): היישום שולח משימה (Work Request) דרך תורים אסינכרוניים, תורי Queue Pair (QP), תור שליחה ותור קבלה, וכשהבקשה מושלמת מתקבל מידע על ההשלמה בתור משימות שהושלמו (Completion Queue; CQ).
דוגמאות למשימות הנתמכות ב-RDMA הן משימות Read לקריאת מידע מזיכרון מרוחק, Write לכתיבת מידע לזיכרון מרוחק, ו-Send/Receive לשליחה וקבלה של מידע.
גרסה ראשונה של ההגדרה של אינפיניבנד יצאה לאור ב-2000. הסטנדרט מגדיר רשימת פעלים (verbs), שמתארים את היכולות הנתמכות.
התוכנות הסטנדרטיות המשתמשות ב-verbs מוגדרות על ידי ארגון OpenFabrics.
RoCE v1 - הוא פרוטוקול שכבת הקשר (Link layer) מבוסס Ethernet ומאפשר תקשורת בין כל זוג שרתים באותו מתחם שידור.
שדה ה-ethertype המוגדר עבורו הוא 0x8915.
RoCE v2 - הוא פרוטוקול שכבת רשת (internet layer), וחבילות ב-RoCE v2 יכולות להיות מנותבות.
החבילות הן מעל גבי UDP/IPv4 או מעל UDP/IPv6. מספר היעד של הפורט הוא 4791. הפרוטוקול מאפשר גם בקרת עומס (Congestion Control) באמצעות חבילות CNP.
internet Wide Area RDMA Protocol ובקיצור iWARP מוגדר על ידי חמישה סטנדרטים של IETF שיצאו לאור ב-2007:
התקן מגדיר פעולות כמו שליחה, קריאה וכתיבה של זיכרון מרוחק.
התקן מתאר איך המידע המתקבל צריך להיות מסודר בשכבת הפרוטוקול העליונה
לתקן זה נוספו הרחבות נוספות בהמשך:
Remote Direct Memory Access (RDMA) Protocol Extensions פורסם ב-2014 ומרחיב את עם פעולות אטומיות ופעולת כתיבה לזיכרון מרוחק בצירוף מידע מיידי.
גירמיי גבריסלסי (בתיגרינית: ግርማይ ገብረስላሰ; נולד ב-14 בנובמבר 1995) הוא אתלט אריתריאי.
הוא אלוף העולם (בייג'ינג 2015) בריצת מרתון.
בכך היה לאתלט הצעיר ביותר שזכה במדליית זהב בריצת מרתון באליפות עולם ולאתלט האריתריאי הראשון בהיסטוריה שזכה במדליית זהב באליפות עולם.
במרתון ניו יורק שנערך ב-6 בנובמבר 2016, זכה במקום הראשון משסיים בזמן של 2:07:51 והיה לרץ הצעיר ביותר בתולדות מרתון זה שזכה במקום הראשון.
גירמה אמרה (נולד ב-26 באוקטובר 1987) הוא אתלט עבר ישראלי, אלוף ישראל (2018) ושיאן ישראל בעבר בריצת מרתון, אלוף ישראל (2015) ובעל התוצאה השנייה בטיבה בישראל בכל הזמנים בריצת 10,000 מטר, אלוף ישראל (2016) בריצת 15 ק"מ, ואלוף ישראל (2020) בריצת 5000 מטר.
נוסף לכך, הוא מחזיק בשיאי ישראל בריצת 20000 מטר, ובריצת שעה.
ייצג את ישראל באולימפיאדות (טוקיו 2020, פריז 2024), אליפות העולם באתלטיקה (לונדון 2017) ובשתי אליפויות עולם בחצי מרתון (ולנסיה 2018, גדיניה 2020).
שותף למדליית זהב קבוצתית באליפות אירופה מינכן 2022
אמרה בנם של זנה ואיילאו נולד במחוז מערב גוג'ם שבאתיופיה, ילד רביעי למשפחה בת 6 אחים ואחיות.
הוא עלה לישראל עם משפחתו בשנת 2006 והתגורר עם משפחתו במרכז הקליטה נורית שבבאר שבע במשך כשנתיים.
הוא השלים את תעודת הבגרות במכללת עמק יזרעאל ואת שירותו הצבאי עשה בבה"ד 8.
באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר שנערכה במאי 2012 זכה אמרה במדליית כסף, בתוצאה של 29:23.70 דקות, אחרי טסמה מוגס חברו לאגודה (28:31.96 דקות) ולפני דמסו זגייה מהפועל עירוני עפולה (29:25.99 דקות).
באליפות ישראל ל-10 ק"מ כביש שנערכה באוקטובר אותה שנה הוא זכה במדליית זהב, בתוצאה של 31:18 דקות, לפני אדיסו נגה מהפועל עמק חפר 31:42 דקות ואיימרו עלמיה חברו לאגודה (31:54 דקות).
באליפות ישראל במרוצי שדה ה-52 שנערכה בפברואר 2013 זכה אמרה במדליית זהב בתוצאה של 33:31 דקות, לפני ימר גטהון ממכבי תל אביב (33:60 דקות) ואיימרו עלמיה (34:23 דקות).
באוניברסיאדה שנערכה קאזאן, רוסיה ביולי אותה שנה סיים אמרה במקום 21 בריצת חצי מרתון בתוצאה של 1:08:38 שעות.
באליפות ישראל בחצי מרתון שנערכה בעמק המעיינות בדצמבר אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בתוצאה של 1:06:49 שעות, אחרי דמסו זגייה (1:05:33 שעות) ולפני מארו טפרי ממכבי תל אביב (1:08:39 שעות).
באליפות ישראל בריצת 10000 מטר שנערכה במאי 2014 זכה אמרה במדליית כסף, בתוצאה של 28:17:94 דקות, אחרי איימרו עלמיה (28:12:87 דקות) ולפני בריהון וובה מאתלטי לידר ירושלים (28:55:78 דקות).
באליפות ישראל שנערכה ביולי אותה שנה זכה אמרה במדליית כסף, בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:08.67 דקות, אחרי איימרו עלמיה (14:07.56 דקות) ולפני מארו טפרי (14:11.39 דקות).
באליפות אירופה שנערכה בציריך, שווייץ באוגוסט אותה שנה סיים אמרה בריצת 10000 מטר במקום 18 בתוצאה של 30:53.87 דקות.
באליפות ישראל בחצי מרתון שנערכה בעמק המעיינות בדצמבר אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 1:07:37 שעות, לפני דמקה טשאלה חברו לאגודה (1:07:46 שעות) ולפני מארו טפרי (1:08:20 שעות).
באליפות ישראל בריצת 10,000 מטר שנערכה באפריל 2015 זכה אמרה במדליית זהב, בשיא אישי חדש של 28:10:32 דקות, התוצאה השנייה בטיבה בכל הזמנים, לפני השיאן הישראלי איימרו עלמיה (28:30:74 דקות) ודמקה טשאלה (28:33:69 דקות).
במשחקים האירופיים שנערכו בבאקו שבאזרבייג'ן ביוני אותה שנה סיים אמרה פעמיים במקום שישי, בריצת 1500 מטר בתוצאה של 3:55.47 דקות ובריצת 3000 מטר מכשולים בתוצאה של 8:26.07 דקות.
שבוע לאחר מכן, באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביולי הוא זכה במדליית כסף, בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:25.83 דקות, אחרי איימרו עלמיה (14:24.59 דקות) ולפני אסרט ממו מסוללים ים (14:28.60 דקות).
באליפות ישראל בריצת 15 ק"מ שנערכה בפברואר 2016 זכה אמרה זכה בתואר הלאומי החמישי בקריירה בתוצאה של 46:05 דקות, לפני איימרו עלמיה (46:06 דקות) וימר גטהון (48:03 דקות).
באליפות ישראל בריצת 10000 מטר שנערכה באפריל אותה שנה זכה אמרה במדליית כסף, בתוצאה של 28:59:96 דקות, אחרי איימרו עלמיה (28:48:21 דקות) ודמקה טשאלה (29:11:57 דקות).
באליפות ישראל באתלטיקה שנערכה ביוני אותה שנה הוא זכה במדליית כסף, בריצת 5000 מטר בתוצאה של 14:02.67 דקות, אחרי איימרו עלמיה (13:57.47 דקות) ולפני ימר גטהון (14:31.44 דקות).
בתחרות מרתון טבריה שנערכה בינואר 2017 זכה אמרה במדליית כסף בתחרות הכללית ובמדליית זהב מבין הרצים הישראלים כשקבע שיא אישי של 2:17:20 שעות בריצת המרתון הראשונה בחייו.
בתחרות חצי מרתון שנערכה בדן האג, הולנד במרץ אותה שנה הוא סיים במקום 12 בשיא אישי חדש של 1:05:14 שעות.
באליפות העולם שהתקיימה בלונדון באוגוסט אותה שנה הוא סיים בריצת מרתון במקום 62 בתוצאה של 2:26:37 שעות.
בריצת חצי מרתון שנערכה בחיפה זכה במדליית זהב בתוצאה 1:05:58 שעות.
בתחרות מרתון טבריה שנערכה בינואר 2018 זכה אמרה במדליית זהב בתוצאה של 2:15:30 שעות, לפני מארו טפרי (2:18.35 שעות) ואגאזה גואדה (2:21.23 שעות) והוכתר כאלוף ישראל.
באליפות ישראל למרחק של 15 ק"מ שנערכה בראשון לציון בפברואר אותה שנה הוא זכה במדליית כסף בשיא אישי חדש של 44:54 דקות.
במרתון ולנסיה שנערך בחודש דצמבר אותה שנה סיים אמרה במקום ה-15 ושבר את השיא הישראלי בתוצאה 2:12:37 שעות (שיאו נשבר על ידי מארו טפרי בפברואר 2019).
באותה ריצה הוא השיג את הקריטריון לאליפות העולם.
באליפות ישראל במרוצי שדה שנערכה בינואר, זכה אמרה במדליית כסף אחרי טדסה גטהון מהפועל עמק חפר.
בחצי מרתון ליסבון שנערך ב-17 במרץ סיים אמרה במקום ה-23 בשיא אישי חדש של 1:02:53 שעות.
במרתון פראג שנערך בחודש מאי, קבע שיא ישראלי חדש של 2:09:55 שעות, וקבע את הקריטריון לאולימפיאדת טוקיו.
במרתון סביליה שנערך בחודש פברואר, סיים אמרה במקום ה-11 לאחר שקבע שיא אישי חדש של 2:07:29 שעות.
הוא סיים תשע שניות אחרי מארו טפרי, שקבע שיא ישראלי חדש, ותוצאתו הייתה טובה מהשיא הישראלי הקודם.
באליפות ישראל בריצת 5000 מטר שנערכה בסוף יוני אותה שנה הוא זכה במדליית זהב בתוצאה של 13:54.38 דקות, לפני בוקיאו מלדה (13:54.69 דקות) וגטו אדמסו (13:55.63 דקות).
באליפות העולם בחצי מרתון שנערכה בפולין בחודש אוקטובר, סיים אמרה במקום ה-39 בשיא אישי חדש של 1:02:03 שעות ובמקום השביעי בתחרות הקבוצתית ביחד עם טדסה גטהון, מארו טפרי ושמואל אבוהאיי.
במרתון החולה שנערך במרץ סיים אמרה במקום השני לאחר שקבע תוצאה של 2:07:50 שעות.
באולימפיאדת טוקיו שנערכה באוגוסט סיים אמרה במקום ה-28 מתוך 106 במרתון בתוצאה של 2:16:17 שעות.
זכה במדליית זהב קבוצתית באליפות אירופה במינכן
באולימפיאדת פריז שנערכה באוגוסט סיים את המרתון במקום ה-44 עם תוצאה של 2:12:51 שעות.
אמרה נשוי לסוואלם ומתגורר בפתח תקווה.
בעל תואר ראשון לחינוך גופני במכללת וינגייט ומתאמן בקבוצת הפועל אתלטי אורן השרון, בהדרכת זוהר זימרו.
החל משנת הלימודים תשפ"ו מלמד בתיכון אמי"ת בר-אילן פתח תקווה כמורה לספורט
גישה דיאלוגית בגני הילדים היא גישה המתפתחת ומאומצת בהיקפים שונים בגני ילדים בארץ ובעולם.
הגן הדיאלוגי הראשון בארץ הוכר כניסויי בשנת 2008–2009, בקיבוץ בצפון הארץ.
ואילו היום (יוני 2017) חיפוש בגוגל מעלה כמה עשרות גנים המתיימרים לכלול את הדיאלוג כחלק מרכזי ועיקרי בגישת הגן.
חלקים מתוך הגישה הדיאלוגית מאומצים על ידי גני ילדים ומשולבים בגישות חינוכיות שונות לגיל הרך בחינוך הפרוגרסיבי.
עיקרה של הגישה הוא החיבור האנושי הלבבי והאינטלקטואלי בין בני אדם, חיבור שכולל הכלה והכרה בייחודיותו של כל אדם.
הביטוי המרכזי למימוש אותם הערכים זה הוא הדיאלוג, רב שיח מקרב שוויוני ואמפתי.
לדיאלוג שבהגדרתו המילונית הוא "רב שיח" ישנם ביטויים נוספים החורגים ממשמעות השיח המילולי, אל עבר מחוות תקשורתיות שאת כולן ניתן לאפיין כמפגשים מקרבים בין שונים.
בצורתו האותנטית דיאלוג מאופיין כשיח שוויוני שבו לכל אחד יש מקום שווה להתבטא ולומר את דברו, שיח שיוצר תקשורת מקרבת, שמאפשר קשר לבבי, שיח שמקדם הזדהות עם האחר, הכלה, רגישות וכבוד הדדי
מעבר לשיח המילולי הוגים שונים מדברים על הדיאלוג כפגישה יזומה ומאומצת של הפרט עם תודעתו ושונותו של הזולת, פגישה לא שיפוטית שעתידה להוליד מציאות שלישית שלא קיימת באף אחד מהפרטים בעצמם.
ניתן גם להגדיר את הדיאלוג על דרך השלילה, כפי שתיאר נמרוד אלוני,
דיאלוג אינו יכול להתקיים בכוחניות ובכפייה, הוא אינו התנצחות קולנית בה כל אחד מנסה להבליט את עצמו על חשבון זולתו.
דיאלוג הוא גם לא דיבור סמכותני בין מפקד לפקוד או בין אדון ונתין וגם לא הרצאה של מורה לתלמיד בו מעביר המורה לתלמיד כמות ידע ובודק אם הוא נקלט בו.
דיאלוג אינו שיחה פונקציונלית שכל מטרתה לקדם עניינים יומיים טכניים וגם אינו שיחה אליה ניגשים כדי לשנות ו"לכופף" את דעתו של האחר אלא דווקא עם מוכנות לשינוי עצמי.
דן לסרי תיאר עיקרון מרכזי זה כתנאי לרוצים להיכנס לדיאלוג של אמת: "צריך בראש ובראשונה לברר לעצמו בכנות עד כמה הוא עצמו מוכן להשתנות.
הוא נכנס לדיאלוג לא כדי שלאחר יקרה משהו, אלא כדי שלו עצמו יקרה משהו".
הדיאלוג מתקשר לזרם החינוך ההומני וזוכה להכרה במוסדות להכשרת אנשי חינוך בישראל, כשיח מקרב בין מגזרים וזהויות שונות וכן כעיקרון ומתודה חינוכית בהכשרת אנשי הוראה.
למשל, בסמינר הקיבוצים קיימות כמה תוכניות דיאלוג מיוחדות המכשירות מורים לחינוך משותף דתיים-חילוניים ויהודים-ערבים וכך גם המכון לחינוך מתקדם בראשות פרופ' נמרוד אלוני העוסק בהוראה וחינוך דיאלוגי, כחלק השזור בחינוך הפרוגרסיבי וההומניסטי.
החינוך הדיאלוגי מביא איתו גישה מהפכנית ביחס לחינוך המסורתי.
זוהי גישה המגיעה ממקום שוויוני בה המורה/מחנך הוא יותר המכוון, מורה דרך שמראה לחניכיו את הדרך ופחות השולט ובעל הסמכות הבלעדי בכיתה, תפקיד המחנך הפועל בגישה הדיאלוגית הוא ליזום ולקדם דיאלוגים בינו לבין הילדים, בין הילדים, ובינו לבין הצוות החינוכי.
תדמור כתב על חינוך דיאלוגי כ"התרחשות משפיעה ומעצבת השוררת בין מורה לתלמיד המטפחים יחד קהילה שוויונית בה מתבוננים, לומדים, חושבים ומחפשים משמעות יחד תוך שיח ומגע אנושי אינטלקטואלי ורגשי כאחד".
החינוך הדיאלוגי מצריך מהמחנך להכיר ולהבין את עולמו הפנימי של הילד, את ערכיו, לשונו, חוויותיו שכן הכרה זאת היא נקודת המוצא לחינוך.
החינוך הדיאלוגי קיבל חשיבות ותוקף בגני הילדים ובגיל הרך בכלל, הרבה בהשראת גישות פסיכולוגיות התפתחותיות שהסבירו והמשיגו את התפתחות תפיסת הזולת והמנטליזציה בגיל הרך.
מחקרים הראו שגיל הגן בו מתפתחות היכולות החברתיות, הוא הזמן המתאים ביותר להנחיל כישורים חברתיים שיהוו יסודות לתפיסה העתידית של הילדים את הזולת, ויבנו את יחסם וגישתם למערכות יחסים.
וינוקור תיאר את הגיל הרך כתקופה שהיא חלון הזדמנויות ליצוק בילד יסודות נכונים של קשרי גומלין חברתיים.
גישה דיאלוגית במערכות היחסים השונות בגן הילדים
הגישה הדיאלוגית נשענת על תפיסה אקולוגית, שרואה את התפתחות הילד בהקשר של הסביבה שבה הוא נמצא ומערכות היחסים שמתקיימות בה.
לפי המודל של ברונפנברנר קיימות 5 מערכות סביבתיות שמשפיעות על התפתחות הילד.
המערכת הקרובה ביותר מכילה את ההורים, הגננת והילדים בגן, ולמעשה את מי שהילד בא עמו במגע ישיר.
המערכת הרחוקה יותר היא מערכת הקשרים בין הגורמים שהילד בא עימם במגע.
מכאן שהילד לא מושפע רק מיחסם של ההורים אליו או מיחסה של הגננת, אלא גם ממערכת היחסים שנוצרת בין הוריו לגננת.
הסתכלות אקולוגית מדגישה את הקשרים בין הגורמים השונים בסביבתו של הילד, נותנת משקל לאיכות מערכות היחסים ביניהם ולוקחת בחשבון מכלול רחב של גורמים העשויים להשפיע על התפתחות הילד.
מתוך הזדהות עם תפיסה כזו, משתדלת הגישה הדיאלוגית לקיים את רוח הדיאלוג בין כל הגורמים הבאים במגע עם הילד: הורים, ילדים, צוות חינוכי, הנהלה ופיקוח.
וכן מתייחסת לגורמים שעשויים להשפיע על התפתחותו של הילד בסביבות הללו.
ככל שסביבתו של הילד תהיה אחידה ביחס שהיא תספק לילד, יוטמעו בו ערכים חינוכיים בקלות יתר.
על כן, הגן הדיאלוגי לא מסתפק ביצירת סביבה דיאלוגית בתוך כותלי הגן, אלא שואף לרתום גם את הדמויות המשמעותיות שאיתן הילד בא במגע מחוץ לגן, לרוח ולערכי החינוך הדיאלוגי, על מנת ליצור שפה משותפת, שקיפות ואחדות.
על כן, הגן הדיאלוגי מעודד מעורבות ושותפות של הורים בנעשה בגן.
גישה דיאלוגית בין אנשי הצוות החינוכי
לדיאלוג מקום מרכזי בצוות החינוכי בגן.
ראשית, הדיאלוג בין אנשי הצוות משמש ככלי מרכזי לביצוע הסתכלות רפלקטיבית על תהליכי הוראה, להסקת מסקנות משותפת, להגדרת מטרות ויעדים ולתכנון פעילויות עתידיות.
נמצא כי בתי ספר שמיסדו את הדיאלוג בין מורים ופעלו כ"קהילה מקצועית לומדת", הביאו לשיפור בתפקוד ובהתפתחות המקצועית של מורים, בשיפור האקלים בחדר המורים ותחושת המסוגלות של המורה, בפתיחות לרעיונות חינוכיים חדשים, בהעצמת היכולת להתמודד עם קשיים בעבודה עם הילדים, ובשיפור הישגיהם הלימודיים של הילדים.
נוסף לכך, הדיאלוג בצוותי החינוכי הוא הבסיס שממנו מתפתחים דיאלוגים נוספים בגן, הוא מהווה מודל ליצירת דיאלוגים, בין כל אחת מצלעות המשולש צוות חינוכי-הורים-ילדים.
לרוב בגישה הדיאלוגית גם בעלי הסמכות הרשמיים (בעלים, הנהלה) הם חלק אקטיבי בדיאלוג הכולל, שטובת הילד היא מרכזו.
בתפיסה הדיאלוגית ריבוי הדעות והסגנונות של אנשי הצוות השונים כלפי המטרה האחת (טובת הילד) הם חיוניים וחשוב שישמעו, כל דעה מעשירה את המארג של התמונה הרחבה ומאפשרת להביט על דבר מסוים מנקודות מבטם הייחודיות של כל אחד מאנשי הצוות.
ניתן לומר שהקשבה, הכלה והזדהות הן מדדי ההצלחה של ישיבות הצוות בגישה הדיאלוגית.
אין זה מבטל את האפשרות לקדם החלטות מעשיות באמצעות דיאלוג, נהפוך הוא, ההנחה היא שדווקא מהקשבה אמיתית לזולת ייוולדו החלטות פרקטיות ומעשיות, הטובות והיעילות ביותר לכולם.
גישה דיאלוגית בין הצוות החינוכי להורים
מפגשים מסוג זה יעשו לרוב במתודת מעגלי שיח המהווה פלטפורמה לקיום דיאלוג.
בגישה הדיאלוגית בגנים, הצוות החינוכי יעודד את ההורים להיות חלק פעיל יוזם ומשפר של הגן.
הגישה הדיאלוגית שואפת לשקיפות רבה ומוגדרת (יוגדר לכולם המידע שעובר להורים, מתי הוא יועבר ובאיזה אופן, וגם יוגדר מה הוא המידע החסוי שלא יועבר ומדוע).
דיאלוג פורה בין ההורים לצוות חינוכי אמור להוות מרכיב חינוכי מרכזי שיכול ליצור עולם אחיד ומובן לילד, עולם בו הוא זוכה לגישה דומה בבית ובגן, עולם בו יש לו דוגמה ראויה למערכות יחסים בין מבוגרים משמעותיים בחייו.
גישה דיאלוגית בין הגננת לילד
מחקרים מצביעים על כך שהגננת ויחסיה עם הילדים, היא הגורם משפיע ביותר על ההסתגלות החברתית וההתקדמות הלימודית של ילדים.
גישה דיאלוגית ביחסי גננת וילד משמעה, בראש ובראשונה שהגננת מתייחסת לילד כאל אדם בפני עצמו, שיש לו דעה שראוי לשמוע ולהתייחס אליה.
בניגוד לתפיסות מסורתיות שבהן הגננת מחזיקה בידע ומעבירה אותו לילדים, הרי שבחינוך הדיאלוגי, הידע נוצר ונלמד מתוך האינטראקציות והקשרים שבין הגננת לילד, מתוך ההתייחסות לייחודיותו ולרצונו של הילד ולייחודיותה ועולמה של הגננת.
הידע אם כך, הוא תוצר של תהליך הלמידה והמחקר של הילדים, ואף של הגננת ביחד איתם.
בהתאם לכך, הגננת בחינוך הדיאלוגי משתדלת להוביל את הילדים לחקירה ועם זאת "לקחת צעד אחורה", כדי להיות פנויה רגשית להקשיב לצורכי ולדברי הילד ואף לתחומי העניין שלו, כדי לכוון את תהליך הלמידה על פיהם.
סביר להניח שבחינוך הדיאלוגי יתאפשר לילדים להביע את דעתם זמן רב יחסית, במגוון רחב של נושאים.
למשל, ייתכן שבמפגש הגננת תאפשר לילדים לומר את דעתם ותהיה פתוחה לכיווני חשיבה חדשים ושונים מאלו שתכננה מראש, היא תשאל שאלות פתוחות, תתייחס אל דברי הילדים ואף תאפשר לילדים להוביל את הדיון.
בחינוך הדיאלוגי הגננת מכוונת ומעודדת את הילדים ליצור דיאלוג ביניהם, בהזדמנויות שונות, יזומות, וכן בהתמודדות עם אירועים שוטפים במהלך היום.
הגננת תשתדל ליצור הזדמנויות לפעילויות משותפות הדורשות דיאלוג בין ילדים, פעילויות כגון חקר קבוצתי, משימות המצריכות שיתוף פעולה וכדומה.
היא תאיר ותעורר בילדים חשיבה ושיח רפלקטיבי על התהליכים הפנים-קבוצתיים במהלך ביצוע המשימה ואת המרכיבים הדרושים להצלחת הצוות, כמו התקשורת והדיאלוג בין הילדים.
הגישה הדיאלוגית בפדגוגיה, מתבטאת בנתינת דגש על בניית תוכנית לימודים שתהיה גם דינמית וגם מובנית.
החלק המובנה בתוכנית הוא כל אותן ידיעות ומיומנויות הנחוצות לילדים לפי התפיסה התרבותית של הגן ובהתאם לשלב ההתפתחותי של הילדים.
החלק הדינמי הוא האופן בו יועברו התכנים לילד ולקבוצת הילדים, כשהתפיסה המרכזית היא "חנוך לנער על פי דרכו".
הדיאלוג מתפקד כמגשר בין עולמו הייחודי של כל ילד לבין עולמה של הגננת ועולמות הידע המוצעים לו בגן.
את המסקנות לצרכים הייחודים של כל ילד מסיקים מתוך התבוננות והקשבה מעמיקה לילדים.
ישנם גני ילדים (כגון גנים הפועלים בגישת רג'ו אמיליה המתצפתים, מראיינים ואף מתעדים את הילדים באופן מובנה ועל בסיס אותה ראייה והסתכלות עמוקה על הילד ועל ייחודיותו, מתאימים לילדים תכנים וסביבות עבודה פיזיות ואנושיות.
עיקרון חשוב בגישה הדיאלוגית בתחום הפדגוגי הוא יצירת מקום נוח ובטוח לביטוי של הילד, ישנם גנים המקדמים יוזמות דרכן הילד מביא את עולמו ותחומי העניין שלו לכלל הגן, הילדים חוקרים לומדים ומציגים לקבוצתם את יצירתם ומקיימים שיח דיאלוגי סביב הפרויקט.
מודל חינוכי דומה המאפשר נוחות ליישום הגישה הדיאלוגית הוא חינוך מבוסס פרויקטים, הייחודיות של המודל היא שלרוב מדובר בפרויקטים ארוכי טווח שדורשים עבודה קבוצתית, העבודה השיטתית והקבוצתית הנדרשת בפרויקטים מסוג זה מהווה תשתית טובה ליצירת דיאלוגים.
נוסף לכך, מתוך ההנחה כי הילד לומד מסביבתו תדיר, ממערכות יחסים ישירות וממערכות יחסים שמוצגות לו באמצעים שונים, ניתן דגש רב לבחירת הסביבה שאליה נחשפים הילדים ויש הקפדה על סביבה זו.
התוכן שמוגש לילדים, בפורמטים שונים, הוא חלק מאותה סביבה חינוכית המשפיעה על הילד.
סיפורים ואיורים, כרזות ושלטים, שירים, משחקים, וכן סרטוני וידאו למיניהם, כל אלו ישפיעו במידה מסוימת על התפתחות הילד ועל כן הגישה הדיאלוגית תשאף לכונן ערכים דומים ברבדים השונים בסביבתו של הילד.
יתרה מזאת, ילדים עשויים להיחשף לאלימות ברמות שונות בסדרות טלוויזיה שונות.
ייתכן שבעקבות חשיפה למדיה בגיל הרך בצורה לא מבוקרת, חלק מהילדים, בנסיבות כאלה או אחרות, יטו להזדהות עם דמויות אלימות, לחקות אותן ולאמץ דפוסי התנהגות אלימה, בניגוד לדפוסים הנהוגים בגן.
נמצא במחקר כי חשיפה לאלימות בטלוויזיה מגבירה התנהגות אלימה בקרב ילדים ונוער בטווח זמן מיידי, משפיעה בכך לרעה על התפתחותם של ילדים ואף מגבירה אלימות בטווח זמן רחוק.
הגן הדיאלוגי יפעל להתמודד עם קושי הנובע מחשיפה למדיה אלימה, באמצעות חתירה לדיאלוג עם ההורים בנושא הצורך בבקרה על תוכני מדיה.
בגישה הדיאלוגית הכללים מוחלטים ומוצבים על ידי כלל הנפשות הפועלות בגן (הילדים והצוות) כשכל הכללים נובעים ונמדדים כלפי כלל יסוד אחד – לא לפגוע בעצמי ובזולת.
קביעת הכללים תתחיל בדיאלוג בין המבוגרים, דיאלוג שמטרתו ליצור הבנה עמוקה בדבר נחיצות הכללים והסכמה על כללי היסוד.
לאחר מכן מתקיים שיח דיאלוגי שכולל את הצוות החינוכי והילדים יחד, באותו השיח מועלים קשיים ואתגרים, מוצעים פתרונות ומגובשות הסכמות בדבר כללי הגן.
לגישה הדיאלוגית ישנה משמעות רבה בניהול קונפליקטים כשנקודת המוצא של הגישה היא שקונפליקטים הם חלק טבעי ומועיל בחיינו ושאין צורך להימנע מהם.
הגישה הדיאלוגית מכוונת לייחס עם מינימום שיפוטיות במצבי קונפליקט, ההתייחסות לקונפליקט היא מלכתחילה כאל אתגר או בעיה משותפת שנוצרה באופן טבעי מעצם היותנו בני אדם שונים ומיוחדים ולא שכל אחד מבאי הקונפליקט הוא בעצמו הבעיה של השני.
לרוב תיווך המחנך בגישה הדיאלוגית במצבי קונפליקט יתחיל בצירופי מילים כמו "מה קרה?" "מה רצית?" ולא "למה עשית?" (העשוי להישמע לילד כאמירה שיפוטית).
תחילה המחנך יקשיב לכל הדעות וההסברים, תוך שמירה על סדר הדיבור ולעיתים ישתמש בחפץ הקשבה.