tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
ואולם תהליך הדפסת הספר לווה בבירוקרטיה הוונציאנית המייגעת שהייתה באותם ימים על הדפסת דברי דפוס עבריים.
תהליך הרישוי נמשך על פני שנה שלמה: בא' בשבט ה'תק"א, ניתן רישיון להדפסה מאת ה-cattaverii, וכמעט כשנה לאחר מכן, בה' כסליו ה'תק"ב (1741), ניתן רישיון נוסף מאת ה-reformatory ורק אז ניתן היה להתחיל בהכנת כתב היד לדפוס.
כעבור חצי שנה בסיון ה'תק"ב, יצאו הספרים לאור.
כפי הנראה, בעקבות הסחבת בהדפסת ספר זה, העדיף שלמה אלוף לקצר הליכים בעת הדפסת ספרו "פרי תואר", ולכן נמסר לדפוס באמשטרדם.
במהדורתו הראשונה נקרא הספר "אורחות חיים", ורק במהדורות הבאות, הושב לו השם המקורי שייעד לו המחבר "אור החיים".
את הנימוק לקריאה, הוא כותב בהקדמתו לספר:
בנוסף, השם מופיע כביטוי חוזר בסוף מספר פרשות.
למשל סיום פרשת כי תשא: , סיום פרשת משפטים: , וכן סיום פרשת שלח לך: .
החיבור, כפי שמקדים המחבר, אינו מהווה ביאור במובן הפשטני, אלא איחוד של פשט לצד רמז, דרש וקבלה.
מסיבה זו, בחר המחבר כבר במהדורה הראשונה, שלא להדפיס את החיבור בפני עצמו, אלא לצרפו למהדורת החומש עם תרגום אונקלוס ופירוש רש"י, זאת כדי להוכיח שהביאור הוא רק תוספת לביאורי הראשונים.
כך הוא גם מדגיש מפורשות:
עם זאת, פרשנים רבים שבאו בעקבותיו מצאו בו שיטתיות סיסטמטית קבועה.
לשיטתו, גם במקומות שהוא נדרש לבאר את פשט הפסוקים, הוא מרשה לעצמו חירות פרשנית שאינה מחויבת לדברי חז"ל, בהסתייגות שלא ישנה הפירוש הלכות מעשיות.
את שיטתו הוא מנמק בהקדמתו, כשהוא מבהיר:
אף על פי שהחיבור מוקדש בעיקרו לביאור רציונלי של פסוקי התורה, שזורים בו כמה גילויים עם יסודות אוטוביוגרפיים, שבהם חושף המחבר התגלויות וחזיונות אישיים.
כך מפורסמים המילים הראשונות שבהן הוא פותח את ביאורו לפסוק הראשון של ספר בראשית .
כך הוא גם מעיד בהקדמתו:
התגלות חזיונית נוספת, של מאבק אלגורי בכוחות הרע בשטן ובחבורתו, הוא מביא בביאורו לפרשת ויחי (מט, יא):
בספרות החסידית המוקדמת, יוחסו לחלום משמעויות שונות, כאשר לדברי רבי משה חיים אפרים מסדילקוב בספרו "דגל מחנה אפרים" (פר' שופטים) לא היה זה חלום, אלא מלחמה ממשית שניהל המחבר עם כוחות הרע.
ניסיון מאוחר של דרוש מורחב בהתגלות הזו, נעשה על ידי הרב מנחם מנדל פומרנץ בספר "אחישנה", להקיש מהדברים אקטואליה לתקופת אחרית הימים.
משפט מרומז נוסף, שעורר תהיות ושאלות באשר לפיענוחו, נמצא בביאורו לפרשת ראה שם נכתב המשפט , דבר שמעורר פרשנות כי המחבר רומז על עצמו.
ואכן לאחר זמן נתגלה קלונו של אותו אדם.
פרשנות נוספת שניתנה לדברים, טוענת שהכוונה היא לרבי חיים אבולעפיה מכיוון שהוא נולד בארץ ישראל.
הראשונים שאמצו את הספר וקידשוהו, היו ראשי תנועת החסידות בפולין, ובראשם רבי ישראל בעל שם טוב שאף ניסה בעקבות כך להיפגש עם המחבר.
את התופעה מציין תלמיד המחבר החיד"א בחיבורו הביבליוגרפי "שם הגדולים" בערך הספר: .
הגיעו הדברים לכדי כך, שכאשר העיז מישהו לפקפק בעובדה שהספר נכתב על ידי רוח הקודש, נחשב לו הדבר במחוזות מסוימים ככפירה שיש לשרש אחריה.
הדבר גם עורר פולמוס הלכתי, כאשר בקהילה אירופאית אחת העיז מלמד תשב"ר לפקפק ברוח הקודש ששרתה על המחבר בעת הכתיבה.
רבי חיים הלברשטאם מצאנז שנדרש לסוגיה ההלכתית, פסק בספרו כי .
עם זאת, במקורות שונים, נטען כי היו סיבות אחרות שהביאו את פסק ההלכה הנחרץ הזה.
אדמו"רי החסידות, ייחסו ללימוד בספר סגולות ומעלות רבות, בעיקר ליראת שמים והישגים רוחניים.
כך טען רבי פנחס מקוריץ כי הספר מועיל לפוריות וזאת משום .
כדי להנגיש את הספר לכל דורש, יצאו לאור בשנים האחרונות חיבורי עזר וביאורים על הביאור, שמנגישים אותו לקורא המודרני.
להלן רשימה נבחרת של מהדורות מוערות ומהדורות ביאור:
"אור הגנוז" - הרב יצחק מלר
"סגולת משה" - רבי משה ב"ר נפתלי הירץ האפשטיין מווישנאוויץ
"אור יקר" - רבי יצחק מאיר הזנפרץ
"ברכת שמעון" - הרב ברוך שמעון שניאורסון ראש ישיבת טשעבין
"אור בהיר" - הרב ישעיהו הלוי ווייס
"נר למאור" - הרב ראובן מרגליות
"אור לעיניים" - הרב שמואל נחום הלחמי, ובו ביאורים מאת האדמו"ר מאמשינוב
מהדורת "מאורי אור" ו"מאורי החיים" של הרב מנחם מנדל פומרנץ, בהוצאת מכון "עוז והדר"
"ישמח משה" - הרב אפרים משה קורנגוט
"אור וירושלים" הוא שיר שכתב והלחין יוסף שריג, ובוצע במקור בשנת 1972 על ידי להקת הגבעטרון.
השיר מתאר את נופיה של ירושלים, ובהם כיפת הזהב, עצי האורן, המגדלים, החומות והשכונות, מדמדומי השקיעה, עבור בשעות החשיכה, בהן מוארת העיר באופן מלאכותי, ועד אור ראשון.
השיר מקושר בצורה רבה למקורות התנ"ך ולתהלים.
בשורות השיר ישנם אזכורים רבים של פסוקים, ביטויים ומאורעות שונים בתנ"ך.
הקשר מבוטא בצורה בולטת בשורות הבאות:
– שורה זו מתקשרת לבריאת העולם, והתוהו ובוהו בראשיתו – ; בתיאור זה, הדיה מקבילה לחושך על פני התהום.
תיאור זה יוצר ניגוד חריף לשקט העוטף ולאור השקיעה.
– שורה זו מהשיר קשורה לסיפור הגירוש מגן עדן: .
על רקע סיפור נפילתו של יוסף שריג במלחמת יום הכיפורים, ניתן לראות בשילוב פסוק זה מעין נבואה המגשימה את עצמה.
– במקורות נהוג לקשר את האור לאלוהות, לחכמה ולתורה.
גם בשיר, העיר עוטפת אור לעת ערב, עם שקיעת החמה, וקרניה האדומות האחרונות.
– בשורה זו, התאים שריג פסוק מקראי לצרכיו, תוך שינויי משמעות.
בתהלים מופיע הפסוק , שבו "העשור" הוא כלי נגינה תנ"כי.
לעומת זאת, בשיר המילה "עשור" באה לציין יום חג ומועד.
החיבור שעושה שריג בין כינור לעשור מכוון לחגיגות יום ירושלים בשנת 1972.
הגבעטרון – ביצוע מקורי 1972, ביום ירושלים.
הפרברים – הופיע באלבומם "החולמים אחר השמש" שיצא בשנת 1978,
יהורם גאון באלבומו "סימני דרך" שיצא ב-1981.
הרבה ביצועים חוצי מגזרים ויבשות: זמרים חילונים וחזנים, מקהלות מהארץ ולהקות מחו"ל, בביצועים בעלי אופי שונה.
בתוכנית הטלוויזיה "לכל שירייך", אשר שודרה במאי 1992, סיפרה המשוררת והמלחינה נעמי שמר את סיפורו של השיר כפי שסופר לה מפי אמו של המשורר, תקווה.
לדבריה, ביום חורף בשנת 1965 נסעה משפחת שריג מעמק יזרעאל לירושלים, כדי להביא למנוחות את הסבתא, אשר הלכה לעולמה.
היה זה יום חורף גשום, אך עם הגיעם לאזור שער הגיא הופיעה לפתע השמש ונראתה קשת בענן.
ב-1972 התבקש שריג להלחין שיר ללהקת הגבעטרון במלאת חמש שנים לאיחוד ירושלים, וכך נוצר השיר, אשר הפך לאחד מנכסי צאן הברזל של הזמר העברי.
שם השיר נבחר לשמה של האנדרטה לזכרו של יוסף שריג ברמת הגולן, שהוקמה בסמוך למקום נפילתו במלחמת יום הכיפורים – "אנדרטת אור וירושלים".
אור המזרח היה רבעון שיצא לאור על ידי הסתדרות המזרחי בארצות הברית ובהמשך שנות פעילותו בשיתוף עם המחלקה לחינוך ולתרבות תורניים בגולה בהסתדרות הציונית העולמית.
לפי הגדרת מוציאי כתב העת בשער גליונותיו, הוא .
הקובץ כלל מאמרי הלכה ופרשנות לתלמוד, לצד מסות השקפתיות.
בסוף כל גיליון נדפס מדור אקטואליה "בעולם היהדות", בעיקר על הנעשה בתנועת המזרחי, אך גם ידיעות כלליות מחיי יהדות ארצות הברית והספדים על אישים שנפטרו.
ומדור סקירת ספרים "בשדה ספר".
גליונות אור המזרח ראו אור בניו יורק במשך למעלה מחמישים שנה, בין השנים ה'תשי"ד, 1954 - ה'תשס"ו, 2006.
ההחלטה על הקמת כתב העת, שיעסוק בדברי תורה ובענייני השעה העומדים על סדר יומו של המזרחי, התקבלה בוועידה ה-33 של הסתדרות המזרחי באמריקה, לרגל מלאת ארבעים שנה לקיומה של התנועה בארצות הברית.
הזרוע הספציפית שהופקדה על מימוש הרעיון היה "הוועד לחיזוק התורה והיהדות באמריקה" שבאותה עת מלאו חמש עשרה שנה לפעילותו.
במאמר הפתיחה כתבו העורכים, כי דווקא לאחר הקמת מדינת ישראל הם רואים לנכון לפתוח במסע תעמולה לחיזוק רעיונות חיבת ציון, כי עם הקמת המדינה וכינון המוסדות הפוליטיים, נשכח האידיאל הרוחני כמרכז רעיון יישוב הארץ.
בראש מערכת כתב העת עמד עם הקמתו, הרב יעקב לוינסון.
ובין חברי המערכת נמנו: הרב ניסן טלושקין, הרב אהרן דוד בוראק, הרב יחיאל מיכל חרל"פ והרב יצחק סטולמן.
בין הכותבים הקבועים בכתב העת, נמצאו פוסקים וחוקרים חשובים מכל שכבות יהדות ארצות הברית ואף מישראל.
שמות בולטים: הרב יעקב מסקין, הרב משולם ראטה, הרב משה צבי נריה, הרב שלמה גורן, הרב אליעזר יהודה וולדנברג, הרב שמעון פדרבוש, הרב יהודה גרשוני, הרב יצחק בונין והרב ש"י זוין.
אלפנביין (התפטר עקב מחלה בניסן ה'תשכ"ד)
הרב חיים קרלינסקי (החל מניסן ה'תשכ"ה)
אלחנן אדלר ונתנאל הלפגוט (תשס"ג-תשס"ו)
אור התורה היא סדרת ספרים שיצאה לאור על ידי מערכת "אוצר החסידים" של הוצאת קה"ת, וכוללת את הדרושים, "מאמרים", שאמר רבי מנחם מענדל שניאורסון אדמו"ר הצמח צדק.
בזמן נשיאותו בשנים תקפ"ח-תרכ"ו, ורשימות שכתב.
המאמרים נסדרו לפי סדר התנ"ך ולא לפי סדר אמירתם.
רוב המאמרים הם מרשימותיו של הצמח צדק בעצמו שכתב וסידר לפי סדר התנ"ך, לרוב ללא תאריך אמירתם.
בנוסף לכך היו כמה מחסידיו "חוזרים", שרשמו את דבריו.
מביניהם הרב הלל מפאריטש, בנו אדמו"ר מוהר"ש (משנת תרי"ד ואילך), והרב דובער מקאליסק.
ויש בכל אחד מהרשימות מה שאין באחר.
הכרך הראשון מהסדרה על ספר בראשית יצא לאור בברדיטשוב בשנת תרע"ג, הכרך השני על ספר שמות יצא לאור בשנת ה'תש"י.
כרך נוסף על שמות יצא בשנת תשכ"א.
החל משנת תשכ"ה - שנת המאה לפטירת אדמו"ר הצמח צדק - התחילה הסדרה לצאת בצורה רצופה עד להשלמתה בשנת תשמ"ג.
בשנת תשמ"ד יצאו כרכים חדשים של הוספות.
חלק מהכרכים יצאו לאור בהוצאה חדשה ומתוקנת.
העורך הראשי של הסדרה הוא הרב אהרן חיטריק, בסיוע הרבנים אלכסנדר זיסקינד פיקרסקי, גבריאל שפירא ואליהו מטוסוב כמפורט להלן.
להלן רשימת הכרכים שיצאו לאור.
אור התורה בראשית, חלק א: בראשית - ויצא.
נדפס לראשונה בברדיטשוב בשנת תרע"ג בכרך אחד (בראשית-ויחי).
הוצאה שנייה עם הוספות, קה"ת, ה'תשכ"ז.
אור התורה בראשית, חלק ב: וישלח - ויחי.
נדפס לראשונה בשנת תרע"ג בכרך אחד (בראשית-ויחי).
אור התורה בראשית, חלק ג: בראשית - נח.
אור התורה בראשית, חלק ד: לך לך - תולדות.
אור התורה בראשית, חלק ה: ויצא - ויחי, חנוכה.
אור התורה בראשית, חלק ו: בראשית - לך לך; וישב - ויחי.
אור התורה בראשית, חלק ז: בראשית - ויחי, חנוכה (מלבד פרשת מקץ).
בסופו מפתח עניינים ומפתח כללי לשבעת כרכי ספר בראשית.
אור התורה שמות, חלק א: שמות - בא.
ברוקלין, תש"י (רק לפרשת שמות).
בעריכת רבי מנחם מנדל שניאורסון הרבי מליובאוויטש.
בעריכת הרב יהודה לייב גרונר].
אור התורה שמות, חלק ב: בשלח.
אור התורה שמות, חלק ג: יתרו.
אור התורה שמות, חלק ד: משפטים.
אור התורה שמות, חלק ה: תרומה, תצוה, פ' זכור.
אור התורה שמות, חלק ו: כי תשא, ויקהל, פקודי.
אור התורה שמות, חלק ז: שמות - ויקהל.
אור התורה שמות, חלק ח: שמות - ויקהל, פ' זכור.
בסופו מפתח עניינים ומפתח כללי לשבעת כרכי ספר שמות.
בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואלכסנדר זיסקינד פיקרסקי.
אור התורה ויקרא, חלק א: ויקרא - בחוקותי; לג בעומר .
בעריכת הרב אהרן חיטריק, תיאור כתבי היד על ידי הרב יהודא לייב גרונר.
הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות - ברוקלין, תשנ"ב בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא.
בסופו מפתח כללי לכרכי ספר ויקרא.
אור התורה ויקרא, חלק ב: ויקרא - בחוקותי; פסח.
הוצאה שנייה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין, תשנ"ג.
אור התורה ויקרא, חלק ג: ויקרא-בחוקותי; פסח.
אור התורה ויקרא, חלק ד: ויקרא - בחוקותי; פסח; לג בעומר.
יש לציין שבכל הכרכים אין דרושים על פרשת מצורע.
אור התורה במדבר, חלק א: במדבר - נשא; שבועות.
ברוקלין, תשכ"ו, בעריכת הרב אהרן חיטריק.
הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין תשנ"ה.
אור התורה במדבר, חלק ב: בהעלותך - קרח.
הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין תשנ"ז.
אור התורה במדבר, חלק ג: חקת - בלק.
ברוקלין, תשכ"ז (כולל פרשת פינחס), בעריכת הרב אהרן חיטריק.
הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין תשנ"ח.
אור התורה במדבר, חלק ד: פנחס, מטות, מסעי.
בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ויעקב שלמה גולדברג.
הוצאה חדשה ומתוקנת עם הוספות בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא - ברוקלין, תש"ס.
אור התורה במדבר, חלק ה: במדבר - מטות.
אור התורה במדבר, חלק ו: במדבר - מסעי; שבועות.
בסופו מפתח עניינים ומפתח כללי לששת כרכי ספר במדבר.
אור התורה דברים, חלק א: דברים - ואתחנן.
אור התורה דברים, חלק ב: עקב - תבוא.
אור התורה דברים, חלק ג: נצבים - וילך, ראש השנה, שבת שובה, יום הכיפורים.
אור התורה דברים, חלק ד: האזינו - ברכה; סוכות, שמיני עצרת.
אור התורה דברים, חלק ה: דברים - ברכה; ראש השנה, שבת שובה, יום הכיפורים, סוכות, שמיני עצרת.
אור התורה דברים, חלק ו: דברים - ברכה; ראש השנה, שבת שובה, יום הכיפורים, סוכות, שמיני עצרת.
בסופו מפתח עניינים ומפתח כללי לששת כרכי ספר דברים.
אור התורה נביאים וכתובים, חלק א: ברוקלין, תשכ"ט.
אור התורה נביאים וכתובים, חלק ב: ברוקלין תשל"ו.
אור התורה נביאים וכתובים, חלק ג: ברוקלין תשמ"ז.
בעריכת הרבנים אהרן חיטריק וגבריאל שפירא.
בסופו מפתח עניינים ורשימת המאמרים על שיר השירים.
אור התורה שיר השירים, חלק א: פרקים א-ב.
אור התורה שיר השירים, חלק ב: פרקים ג-ח.
אור התורה שיר השירים, חלק ג: פרקים א-ח.
בעריכת הרבנים אהרן חיטריק ואליהו מטוסוב.
בסופו מפתח עניינים ורשימת המאמרים על שיר השירים שנדפסו באור התורה.
אור התורה רשימות על שיר השירים רות קהלת.
בסופו ראשי פרקים מתולדות חיי אדמו"ר הצמח צדק.
[כנראה נכתב על ידי רבי מנחם מנדל שניאורסון, הרבי מליובאוויטש].
הוצאה ראשונה: ברוקלין, תשט"ו - בעריכת רבי מנחם מנדל שניאורסון הרבי מליובאוויטש.
הוצאה שלישית עם הוספות ברוקלין, תש"נ - בעריכת הרב אהרן חיטריק.
אור התורה מאמרי רז"ל ועניינים.
בסופו מפתח עניינים ורשימת המאמרים על מאמרי רז"ל ועניינים שנדפסו באור התורה.
בסופו מפתח עניינים ורשימת המאמרים על הסידור שנדפסו באור התורה.
אור ומיה היא תוכנית בוקר ישראלית בהגשת אור הלר ומיה זיו-וולף.
התוכנית שימשה כתוכנית מחליפה של ערוץ 10 ושודרה מ-2016 עד ירידתה מהאוויר ב-29 בספטמבר 2017 בעקבות עזיבתה של זיו-וולף.
התוכנית שודרה בימי חמישי בשעות 06:20-09:00 ובימי שישי בשעות 06:20-10:00, במסגרת "חדשות 10" ובהפקת אולפני הרצליה.
התוכנית כללה מבזקי חדשות וראיונות בנושאי אקטואליה ופנאי עם אורחים ומומחים שהתארחו באולפן.
התוכנית שודרה גם בימים בהם אורלי וגיא לא הגישו את תוכנית הבוקר.
בעקבות שידור התוכנית "אורלי וגיא" הוחלט שבימי חמישי ושישי תוחלף התוכנית "אורלי וגיא" בתוכנית חדשה בהגשת אור הלר ומיה זיו וולף תחת השם "אור ומיה".
התוכנית עלתה לאוויר ב-2016. את התוכנית הגישו אור הלר ומיה זיו וולף.
בשנת 2016 ערכו את התוכנית דני ליבר ואילן שניג.
במאי 2016 עזב שניג את תפקידו.
בספטמבר 2017 הודיעה מיה זיו וולף כי היא עוזבת את הגשת התוכנית ואת ערוץ 10.
ב-29 בספטמבר 2017 שודרה התוכנית האחרונה בהגשתה של מיה זיו וולף.
התוכנית ירדה מהאוויר לאחר עזיבת מיה זיו וולף, ואור הלר החל להגיש את התוכנית "בוקר אור" בימי שישי לצד ימית סול.
אור השם (גם: אור ה' או אור יי) הוא חיבורו של רבי חסדאי קרשקש העוסק בפילוסופיה יהודית.
פורסם בשנת ה'ק"ע (1410), סמוך לפטירתו של מחברו.
הספר עוסק בדחיית הפילוסופיה האריסטוטלית ששלטה אז בקרב הפילוסופים היהודיים, ובראשם הרמב"ם, וכן בהגדרת עיקרי האמונה היהודית.
תוכניתו המקורית של רח"ק הייתה לכתוב חיבור מקיף בשם "נר אלהים" שיעסוק בפרטי כל המצוות, וספר אור השם היווה למעשה את תחילת הספר (בדומה לספר המדע שבראש ספר "משנה תורה" לרמב"ם).
תוכנית זו לא יצאה לפועל, ורק הספר אור השם ראה אור בסופו של דבר.
סגנון הספר קשה ביחס לספרי פילוסופיה יהודית אחרים, ועל כן הוא נלמד מעט ותפס מקום שולי יחסית בארון הספרים היהודי.
הספר מחולק לארבעה מאמרים (המאמר השלישי כולל שני חלקים).
שלושת המאמרים הראשונים מחולקים ל"כללים" המחולקים ל"פרקים".
המאמר הרביעי לא מחולק למאמרים ופרקים כקדומיו, אלא ל"דרושים".
כלל א - עוסק ביסוד הראשון: מציאות ה'.
כלל זה כולל 32 פרקים, 26 כנגד 26 ה"הקדמות" של אריסטו, וששה כנגד ששת ה"מופתים" של הרמב"ם להוכחת שיטת אריסטו.
כלל ב - המשך הכלל הראשון.
כלל ג - הגדרת מציאות האל, אחדותו, תאריו ואי-גשמיותו, ואימותן.
מאמר שני - הגדרת ששת עיקרי האמונה היהודית ("פינות"):
כלל א - ידיעת האל.
כלל ג - יכולתו של האל
כלל ו - תכלית הבריאה והאדם.
מאמר שלישי חלק ראשון - אמונות מחייבות שאינן מעיקרי האמונה:
כלל א - שאלת הקדמות והחידוש.
כלל ג - שכר ועונש.
כלל ד - תחיית המתים
כלל ו - נבואת משה.
כלל ז - אורים ותומים.
כלל ח - ביאת המשיח.
מאמר שלישי חלק שני - אמונות הקשורות במצוות מיוחדות:
כלל א - תפילה וברכת כהנים.
כלל ג - ארבעת פרקי השנה.
מאמר רביעי - שאלות לא פתורות:
דרוש א - האם העולם הוא נצחי?
דרוש ב - האם ישנו עולם אחד או אינסוף עולמות?
דרוש ג - האם ה"גלגלים" הם יצורים בעלי חיות?
דרוש ד - האם לגלגלים ישנה השפעה על המציאות בעולם והגורל?
דרוש ה - עניינם של הקמיעות.
דרוש ו - האם קיימים שדים?
דרוש ז - גלגול נשמות
דרוש ח - השארות נפשם של ילדים.
דרוש ט - גן עדן וגיהנום.
דרוש י - "מעשה בראשית" ו"מעשה מרכבה" לעומת המדע.
דרוש יא - זהות השכל, המושכל והמשכיל.
דרוש יב - מהו המניע הראשון?
דרוש יג - האם אפשר להשיג את הבורא?
הספר עורר ביקורת חריפה בקרב תומכי שיטת הרמב"ם.
רבי יוסף שלמה דלמדיגו כינה בפירושו למורה הנבוכים את השגותיו של רח"ק "הזיות".
גם רבי יצחק אברבנאל ורבי שמעון בן צמח דוראן ביקרו בחריפות את ביקורתו על הרמב"ם.
מנגד, הספר עורר גם תגובות נלהבות.
רבי יעקב בן חביב מביא ב"פירוש הכותב" בעין יעקב מפירושיו של רח"ק לאגדות מסוימות שהובאו בספר, וכינה את דבריו "מתוקים מדבש".
רבי יוסף יעבץ כתב: "הרב ר' חסדאי גבר בשכלו על כל הפילוסופים אשר בזמנו...
וגדול לאלהיו היה כי קרא אל ה' ויענהו במקהלות רבבות עמים רבים, ונתקדש השם על ידו, ורבים מגדולי המלכות נתייהדו בלבם".
גם השפעתו על תלמידו רבי יוסף אלבו ניכרת בספר העיקרים שכתב האחרון, אם כי ר"י אלבו לא נמנע מלחלוק על רבו במקומות מסוימים.
בפעם הראשונה נדפס הספר בפירארה בשנת ה'שט"ו (1555).
אין עוררין על כך שנוסח הספר במהדורה זו משובש ביותר.
מהדורת הדפוס השנייה יצאה לאור בשנת ה'תר"ך (1860) ולאחר מכן ביוהנסבורג בה'תרכ"א (1861).
גם בשתי מהדורות אלו לא הצליחו המדפיסים להביא לפני הקורא את הנוסח המתוקן של הספר.
בשנת ה'תש"ן (1990) הוציא הרב שלמה פישר לאור את המהדורה הנגישה ביותר של "אור השם" שראתה אור עד עתה.
בקולופון הספר צוין שהמהדורה מבוססת על "ספרי הדפוס וכתבי היד, ספרי המחברים האחרונים, ועל שקול והכרעת דעתו הרחבה" של הרב פישר.
לא מצוין באילו כתבי יד וספרים השתמש המהדיר.
בעמודים האחרונים של הוצאה זו "ביאור מילים זרות", מעין "מילון" למושגים מיוחדים שהמחבר עושה בהם שימוש, מאת הרב יצחק שילת.
במשך השנים הודפסו גם חלקים מן הספר.
בשנת ה'תרל"ט (1879) הוציא לאור הרב שרגא פיבוש בלוך את הכלל החמישי מהמאמר השני של "אור השם" עם תרגום גרמני תחת השם "משפט הבחירה".
במהדורה זו השתמש הרב בלוך במהדורת דפוס וינה ובשלשה כתבי יד.
המאמר הראשון של "אור השם" נדפס בוילנה בשנת ה'תרס"ה (1903) על ידי הרב חיים ירמיהו פלנסברג (שאקי ומחבר ספרי "נזר הניצחון" ו"שאלות חיים") בצירוף פירושו בשם "אוצר חיים".
מהקדמת הרב פלענסבערג עולה, שבניסיון לתקן את השיבושים שהצטברו במהדורות הדפוס הקודמות, הסתמך על שיקול דעתו ולא על כתבי יד.
ספרו של פרופ' הארי אוסטרין וולפסון "ביקורתו של קרשקש על אריסטו" שיצא לאור בשנת ה'תרפ"ט (1929) כלל מהדורה מדעית של הפרקים העוסקים בעשרים וחמש ההקדמות של הרמב"ם מתוך המאמר הראשון של "אור השם" עם תרגום לאנגלית.
מהדורה זאת מבוססת על כתב יד פרמה ורשימות שינויי נוסחאות שוולפסון הכין על בסיס מספר כתבי יד נוספים.
יהודה איזנברג הוציא לאור חלקים מתוך "אור השם" בסדרת "ספריה קטנה למחשבת ישראל".
הכלל הראשון מהמאמר השלישי בשנת ה'תשמ"א (1981) ובשנת ה'תשמ"ג (1983) – כללים ראשון וחמישי מהמאמר השני של הספר.
מהדורות אלו מבוססות בעיקר על כתב יד פירנצה כמו גם כתבי יד וינה, פריז, ומהדורת דפוס פירארה.
בשנת ה'תש"פ (2019) יצאה לאור מהדורה בעריכתו של ר' דניאל לוין.
המהדורה מבוססת בעיקרה על כתב יד פירנצה ונוספו בה מפתחות, הערות שוליים, הערות נוסח, נספחים ורשימת המקורות.
אור חדש הוא ספר שכתב המהר"ל מפראג, שהודפס לראשונה בחייו בשנת ה'ש"ס (סביבות שנת 1600) ובכך הפך לחיבורו האחרון שפרסם בימי חייו, ועוסק במגילת אסתר ובנס פורים.
שם הספר לקוח מסוף ברכת יוצר אור.
המהר"ל מבאר בהקדמתו שלושה טעמים לקריאת הספר בשם זה.
הספר בנוי בצורה של ביאורים ורעיונות על דרך הדרש, משובצים לפי סדר המגילה.
עם זאת, המהר"ל מקפיד להיצמד לפשט במידת האפשר, ולהכניס את הדרש בתוך סדר המגילה.
במהלך הסבר סיפור המגילה המהר"ל בוחן את קיומה של זהות יהודית בסדר עולם משתנה.
הוא הגדיר את גבולות זהותה של הקהילה היהודית ועיגן את מקומה בתוך תוכנית כוללת לסדר עולם, דווקא במסגרת פרשנותו לסיפור העלילה המפותל של מגילת אסתר.
אל מול פריצתן של מסגרות החיים הישנות וטשטוש גבולות הזהות, הציע מהר"ל דרך חדשה לקיומה של זהות יהודית מובחנת בעולם הולך ומשתנה.
תוכנית זו, על פי מהר"ל, תבטיח לא רק את המשך הקיום היהודי הקיבוצי הייחודי והמובחן בגלות, אלא גם את השתלבותה של הקהילה כגוף קיבוצי בסביבה הלא יהודית.
כל אלו נועדו לשרת את המטרה שנראתה למהר"ל חשובה מכול: שמירה על זהות הקהילה היהודית בגולה עד בוא הגאולה.
אור חדש - עם פירושים והערות מהרב יהושע דוד הרטמן, שלושה כרכים, מכון ירושלים, תשע"ד.
אור חדש על מגילת אסתר / מאת מהר"ר יהודא ליווא בהר"ר בצלאל מפראג ; עם ביאור קול חי / מאת הרב אביגדור שילה ; עריכה: הרב דן (דני) שוורץ.
מרכז שפירא : בהוצאת המכון התורני אור עציון ע"ש ר' יצחק וחנה סטרולוביץ', ה'תשפ"ב.
אור החדש השלם, מהדורה מנוקדת, מכון האבות, קריית ארבע-חברון, תשע"ה-2015
אור חדש, ספרי מהר"ל, המכון להוצאת ספרי המהר"ל-הוצאת תפארת, תשע"ה-2015
אור העולם הוא ציור סימבוליסטי שצייר ויליאם הולמן האנט בין השנים 1851 ל-1853 (קיימות גרסאות מאוחרות יותר לציור).
הציור זכה לפופולריות עצומה בבריטניה ובארצות דוברות אנגלית והיה לדימוי הנפוץ ביותר של ישו בציור האנגלו-סקסי במחצית השנייה של המאה ה-19.
ב-1872 נתרם הציור לקייבל קולג' באוקספורד, על מנת שיוצב בקפלה שלו.
בין 1851 ל-1856 צייר האנט גרסה נוספת, קטנה יותר, של הציור.
היא נרכשה על ידי גלריית מנצ'סטר לאמנות ב-1912.
בין 1900 ל-1904 צייר האנט גרסה שלישית של הציור, גדולה יותר, שנועדה להצגה לציבור גדול ולהתלות בקתדרלת סנט פול בלונדון.
תמונה זו הוצגה במהלך השנים 1905 עד 1907 ברחבי העולם הדובר אנגלית, במסע שחלף בערים מרכזיות בקנדה, דרום אפריקה, ניו זילנד ואוסטרליה ומיליונים חזו בה.
ביוני 1908 נתלתה התמונה בקפלת מידלסקס בקתדרלה בטקס בו שרה המקהלה מזמור תהילים : "נֵר-לְרַגְלִי דְבָרֶךָ וְאוֹר לִנְתִיבָתִי".
בציור נראה ישו, המחזיק בידו עששית ונוקש על דלת שלא נפתחה זמן רב, לפי הצמחייה המכסה אותה חלקית.
הציור מהווה דוגמה מובהקת לאסכולה של הפרה-רפאליטים בציור: נושא חשוב, רציני וגדול בעל אופי מוסרי ודיוק רב בפרטי-פרטים.
ישו לבוש בגלימה פשוטה וצנועה, אך עוטה גם גלימת מלכות מפוארת.
בכך מובעת דמותו הכפולה כבן אנוש דל שהוא בד בבד גם מלך.
שניות זו מובעת גם בתיאור נזר הקוצים על ראשו, המוזהב ונראה גם ככתר.
בניגוד למקובל עד אז, ישו מצויר כבן אנוש חי, יציב, בריא וריאליסטי ולא כדמות רוחנית, מסוגפת ומטושטשת.
על מפרק ידו של ישו הנוקש על הדלת ניתן להבחין בסימני הצליבה.
מקור האור העיקרי בציור היא העששית שנושא ישו בידו השמאלית.
הכוכבים על מכסה העששית, הדומה מאוד למוצר הביתי הרגיל שהיה נפוץ באותה תקופה (ולפיכך קשורה להיותו של ישו אדם ארצי ופשוט), יכולים לרמז לכוכב בית לחם שזרח בעת לידת ישו (ולטבעו האלוהי).
גם ההילה מעל כתר הקוצים של ישו מפיצה אור, אך הוא קלוש יותר ומשני לאור העששית הזורח.
הדלת, עליה נוקש ישו בידו הימנית היא דלת עץ ישנה, מכוסה בצמחייה פראית.
לדלת אין ידית, כלומר היא יכולה להיפתח רק מבפנים.
הדלת היא דימוי לנשמה, האטומה לבשורה ויכולה להיפתח ואכן תפתח.
העדות לכך היא סבלנותו האינסופית של הנוקש עליה.
צמחיית הפרא היא סמל לחטאים המקשים על דלת הנשמה להיפתח ולקבל את האור.
העטלפים הנראים מרחפים בצד שמאל למעלה הם סמל לחשכה ולבורות, אותם בא האור לגרש.
ברקע נראה עץ תפוחים ומספר תפוחים מונחים על האדמה למרגלותיו של ישו.
ייתכן שהעץ מסמל את עץ הדעת או את העץ ממנו נלקחו קורות לצלב.
התפוחים יכולים לסמל את נפילת האדם וחטאו.
הציור היה השראה ליצירות רבות נוספות במחצית השנייה של המאה ה-19. בהן מספר פואמות ומספר איורים שהושפעו ממנו בבירור.
ב-1873 הלחין ארתור סאליבן אורטוריה בשם "אור העולם".
הציור התלוי בקתדרלת סנט פול הוא בעל חשיבות בספרה של קוני ויליס, Blackout/All Clear.
אור ירח הוא ספר עלילתי על רקע היסטורי מאת מייקל שייבון.
הספר יצא לאור באנגלית בשנת 2016, ותורגם לעברית בשנת 2019 בידי מיכל אלפון בהוצאת עם עובד.
הספר הוגדר על ידי הניו יורק טיימס "רב מכר" והוכתר על ידי וול סטריט ג'ורנל, וושינגטון פוסט וניו יורק מגזין כ"רומן הטוב ביותר של השנה".
העלילה מתוארת דרך עיניו של סופר ששמע מסבו, כאשר זה שכב על ערש דוי, תיאורים היסטוריים מטלטלים.
הנכד, הסופר, קרוי בשמו האמיתי של המחבר, שמספר כי קורות חייו והסיפורים ששמע מסבו היוו את ההשראה לכתיבת הספר.
העלילה משתרעת משנת 1945 ועד 1983, מגרמניה ועד ארצות הברית.
במרכז העלילה עומדת תוכנית החלל האמריקאית והחיפוש אחר פושע המלחמה הנאצי ורנר פון בראון שלבסוף גויס אליה, לצד קורותיו של הסב (סבו של המספר) ואהבתו לאשתו ניצולה השואה.
ברקע האירועים עומדת הקהילה היהודית האמריקאית, הכוללת ניצולי שואה רבים, בשנים שלאחר המלחמה.
למרות השימוש ברקע היסטורי ובדמותו ההיסטורית של ורנר פון בראון, הספר אינו צמוד לקורותיו האמתיות של בראון.
ורנר פון בראון - דמות אמיתית שקורותיה שמשו בסיס אך שוכתבו בצורה משמעותית
סבו של המספר - קצין אמריקאי במלחמת העולם השנייה, וגאון הסובל מבעיות אישיות
סבתו של המחבר - ניצולת שואה
מייקל שייבון - הנכד, המספר
אור דסה (נולד ב-20 בספטמבר 1998) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הקשר בהפועל נוף הגליל.
דסה נולד בנס ציונה, למשפחה יוצאת אתיופיה.
אחיו הגדול, אלי דסה הוא כדורגלן אן.אה.סיי.
ניימכן מליגת העל ההולנדית וקפטן נבחרת ישראל הבוגרת.
החל לשחק כדורגל במחלקת הנוער של סקציה נס ציונה, ובגיל 14 עבר למחלקת הנוער של מכבי תל אביב.
בעונת השתתף עם קבוצת הנוער של מכבי תל אביב בליגת האלופות לנוער.
ב-28 באוקטובר 2015 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של מכבי תל אביב, כשנכנס כמחליף בהפסד 1–3 לבני יהודה בגביע הטוטו של ליגת העל.
ב-29 באוקטובר 2017 שיחק את המשחק הראשון שלו בליגת העל עם מכבי תל אביב, בניצחון 5–2 על הפועל עכו.
ב-5 בנובמבר 2017 הבקיע את השער הראשון שלו בקריירה, בניצחון 1–0 על הפועל רעננה.
שיחק בסה"כ 2 עונות במכבי תל אביב.
ב-31 בינואר 2018 הושאל להפועל רעננה מליגת העל, עד לסיום העונה, וב-3 בפברואר שיחק את המשחק הראשון שלו במועדון, כשנכנס כמחליף בהפסד 0–1 להפועל עכו.
כעבור ארבעה ימים כבש את שערו הראשון במדי הפועל רעננה, במשחק מול מ.ס.
בליגה כבש שער אחד בעשר הופעות עד תום עונת 2017/2018, ובסופה הוארכה השאלתו בעונה נוספת.
בעונת 2018/2019 כבש דסה שלושה שערים ב-24 הופעות בליגת העל, ובסופה חתם על חוזה חדש לארבע שנים נוספות בהפועל רעננה.
ב-14 באוגוסט 2020 חתם לעונה אחת בהפועל כפר סבא מליגת העל, עם אופציה לעונה נוספת.
ב-24 ביולי 2021 חתם במועדון ארוקה מליגת העל הפורטוגלית, ושיחק ארבע פעמים בליגה ובנוסף גם משחק אחד בגביע הליגה הפורטוגלית.
ב-28 בספטמבר חזר לישראל, וחתם בהפועל רמת-גן גבעתיים מהליגה הלאומית.
ב-27 בספטמבר 2023 חתם בהפועל עכו מהליגה הלאומית, בא כבש שער אחד בניצחון 1:4 על מכבי יפו.
ב-4 בספטמבר 2024 חתם על חוזה לשנה בהפועל אום אל-פאחם.ב-21 ביולי 2025 חתם במועדון ספורט אשדוד.
ב-11 בפבוראר 2026 חתם בהפועל נוף הגליל מהליגה הלאומית.
ב-2015 שיחק בנבחרת נוער ב' עד גיל 18 ושיחק בשלושה משחקים.
בשנים 2017–2019 היה שחקן נבחרת הצעירה של ישראל עד גיל 21, שיחק 15 פעמים, בהן כבש שער אחד.
מכון אור המערב הוקם ב-1983, בשם 'בני יששכר', ע"ש רבי יששכר סימוני, גביר ובעל צדקה בקזבלנקה.
מטרתו היא הוצאת ספרי מחכמי הפזורה הספרדית – במזרח, צפון אפריקה, ובעיקר מרוקו.
כיום שמו העיקרי הוא 'אור המערב'.
את המכון הקים הרב מאיר אביטבול, כאשר בראשית שנות ה-80, נוכח כי רק כ-10% מהפרסומים הנדפסים והניתנים להשגה בחנויות הספרים, היו של חכמים קדמונים מהפזורה הספרדית.
לאחר ביקורו של הרב מאיר בספריה הלאומית בירושלים, נוכח לדעת כי רוב רובן של היצירות שנכתבו במאות האחרונות בצפון אפריקה ובעיקר במרוקו, כלל לא ראו אור.
מלבד זאת, הספרים שראו אור בדפוסים ישנים בכל הפזורה הספרדית (בבתי הדפוס שבבלקן, ומאוחר יותר בא"י ובצפון אפריקה) לא חודשו מעולם והיו בלתי ניתנים להשגה.
לאור עזובה זו, נרתם הרב מאיר בסיוע ידידים והחל לשקוד על הקמת מכון להוצאת ספרי חכמי ספרד.
בשנת 1983, ראה אור הספר הראשון של המכון לב אהרן, לרבי אהרן אבן חיים.
בשנת 1993 הוקם מערך המנויים להחזקת המכון.
ידידי המכון המעוניינים לתמוך בפעילותו, משתתפים בדמי מנוי, ומקבלים לביתם לכל הפחות 6 ספרים חדשים בשנה, בהוצאת המכון.
בהסכם זה יש גם מעין התחייבות של המכון בההדרת והו"ל של כמות ספרים נכבדת מדי שנה.
המכון מוציא לאור גם ספרים של מחברים בני דורנו, הקשורים בעיקר בנושאי פסיקות חכמי המזרח ומרוקו.
ספרים שנמצאו מתאימים זוכים לחסות המכון.
המכון עוסק גם בהוצאת ספרי יסוד, כמו סידורי תפילה בנוסחאות שונות, מחזורים, חומשים, זמירונים, ברכונים, כתובות, מזכרות ועוד.
עד לשנת 2019, הוציא המכון לאור קרוב ל-400 ספרים, המספר הגדול ביותר של ספרי חכמי ספרד שראו אור במכון אחד.
כדי שספרי המכון או כל ספרי חכמי הספרדים יהיו ניתנים להשגה ולעיון בכל רגע נתון, הוקמה ב-1985 הספרייה הספרדית.
במקום ניתן לרכוש ולעיין בלמעלה מ-6,000 ספרים.
דרך אתר הספרייה ניתן להזמין ספרים הקיימים במלאי לישראל או מחוצה לה.
משכנה של הספרייה כיום, בשכונת הבוכרים.
בשנת תשמ"ח החל המכון לפרסם את ירחון 'אור המערב', 'ירחון תורני למורשת יהדות המערב'.
התפרסמו בו בעיקר דיונים בהלכה ומנהג, מאמרי ביוגרפיה, וחידושים מכתבי יד.
בשנת תשע"ה חודש כרבעון, ונכון ל-2019 ראו אור 23 גליונות.
אור וולוז'ינסקי (נולד ב-1982 לערך) הוא קצין צה"ל בדרגת אלוף-משנה ששירת כמפקד חטיבה 188.
וולוז'ינסקי נולד ב-1982 וגדל בקיבוץ גבת.
שירת כמפקד מחלקה וכמפקד פלוגה.
בשנים 2016–2018 פיקד על גדוד 71 בחטיבה 188. לאחר מכן מונה לראש ענף יבשה באגף התכנון.
בשנת 2020 מונה לסגן מפקד עוצבת הפלדה והועלה לדרגת אלוף-משנה.
בראשית 2021 מונה למפקד חטיבה 14.
ב-31 במאי 2023 נכנס לתפקידו כמפקד חטיבה 188. במהלך מלחמת "חרבות ברזל" נלחם בקרבות השבעה באוקטובר על גבי טנק מגדוד 53 שיצא מבסיס צאלים והיו שותפים מרכזיים בהחזרת השליטה על יישובי העוטף.
וולוז'ינסקי הוביל את החטיבה בקרבות בעזה ואף בשכונת שיח' עג'לין, רימאל, כיבוש המעגנה, שכונת זייתון, סג'עייה ומחנות המרכז.
לאחר מכן הוביל את החטיבה בתמרון בלבנון לנקודה העמוקה ביותר במערב הגזרה.
בתחילת מרץ 2025 סוכם ללימודים במכללה לביטחון לאומי.
באוגוסט 2025 סוכם לתפקיד קצין השריון הראשי בזרוע היבשה בדרגת תא"ל.
בעל תואר ראשון בלימודי המזרח התיכון מאוניברסיטת חיפה ותואר שני במדיניות ציבורית למנהלים מאוניברסיטת תל אביב בהצטיינות.
"אור הירח" הוא סינגל שהוקלט על ידי הזמר-יוצר הישראלי אביב גפן.
השיר יצא לאור בשנת 1991, כסינגל מתוך אלבום הבכורה של גפן, "זה רק אור הירח", הנקרא על שם פזמון השיר.
השיר, בדומה לשאר שירי האלבום, נכתב והולחן על ידי אביב גפן, והוא בסגנון הרוק.
בסיקור על האלבום "זה רק אור הירח", לכבוד 20 שנה לצאתו, כינה מבקר המוזיקה יוסי חרסונסקי את השיר כ"שיר מוטו באלבום על ילדים מסכנים חשופים בחולשתם בצריח החיים, זועקים זעקתם המרה".
זמן מה לאחר צאת השיר, ביצע גפן את השיר יחד עם דנה ברגר בתוכנית "עניין של זמן", בה השתתף.
בנוסף, על שם השיר והאלבום בו הוא נכלל, גפן טבע את הכינוי "ילדי אור הירח" לתיאור הנוער שהתבגר לשיריו בשנות ה-90.
באלבום האולפן השנים-עשר של גפן "פסיפס", הופיעה גרסת כיסוי לשיר, כאשר זו בוצעה בהופעה חיה על ידי אביתר בנאי בלבד.
ב-27 באוקטובר 2020 הוציאו הזמרת-יוצרת יסמין מועלם והראפר טונה גרסת כיסוי לשיר, במסגרת החלק השני של הפרויקט "צו השעה", לתמיכה בתעשיית המוזיקה הישראלית,
שנפגעה בעקבות משבר הקורונה בישראל.
ב-2 באוגוסט 2020 הוכרז על פרויקט מוזיקלי בשם "צו השעה", בו יכללו כ-50 גרסאות כיסוי לשירים שונים מהזמר העברי, ואף נאמרו שמותיהם של חלק מהאמנים המשתתפים בו, ובהם מועלם וטונה.
הפרויקט הופק על ידי "קרן נכט", בעקבות משבר הקורונה בישראל, שפגע בפרנסתם של מוזיקאים ישראלים, ולדברי יוזמיו, על מנת "לשמור על המוזיקה העברית כדי שנוכל לפתח אותה" ולקדם "חוק מוזיקה ישראלית".
ב-27 באוקטובר, יצא החלק השני של הפרויקט, בו נכלל השיר.
בנוסף למילים המקוריות, נוסף לשיר בית ראפ שכתב וביצע טונה.
הצמד גיא ויהל ביצעו את השיר בתוכנית "The Voice ישראל", בה התמודדו.
בתוכנית, המנטור שלהם היה גפן.
בשנת 2022 ביצע השחקן דניאל אסייג את השיר במסגרת הסדרה "שנות ה-90" בפרק "מוטוטורולה בננה"
רן ברלב (עורך), אביב גפן: השירים האסורים, עמ' 32, הוצאת כנרת, 1996.
אור דונקלמן (נולד ב-2 בדצמבר 1980) הוא מדען מחשב ישראלי, מכהן כפרופסור מן המניין בחוג למדעי המחשב באוניברסיטת חיפה.
הוא אחד מראשי המרכז לחקר סייבר משפט ומדיניות באוניברסיטת חיפה וממייסדי "פרטיות ישראל", עמותה לקידום הפרטיות בישראל.
דונקלמן למד את כל תאריו בטכניון – מכון טכנולוגי לישראל.
הוא סיים את לימודי הדוקטורט בגיל 25, בהנחיית אלי ביהם.
היה עמית פוסט-דוקטורט ב-KU לוון, באקול נורמל סופרייר ובמכון ויצמן למדע.
בפברואר 2011 מונה לפרופסור חבר בחוג למדעי המחשב באוניברסיטת חיפה.
ביוני 2022 מונה לפרופסור מן המניין.
בין תרומותיו הרבות לקריפטואנליזה ניתן למנות את:
תקיפת dissection – עבודה משותפת עם איתי דינור, נתן קלר ועדי שמיר, במאמר שזכה בפרס המאמר הטוב ביותר בכנס Crypto 2012.
תקיפת rectangle – עבודה משותפת עם אלי ביהם ונתן קלר.
שבירה (יחד עם אלי ביהם, Sebastiaan Indesteege, נתן קלר ו-Bart Preneel) של KeeLoq – צופן בלוקים המשמש במערכות כניסה מרחוק של מספר יצרניות רכב.
תקיפה (במשותף עם אלי ביהם) על A5/1 – הצופן המשמש במנגנוני האבטחה של GSM.
תקיפת גרסאות מצומצמות של צפני בלוקים רבים, כולל AES, DES, KASUMI ,MISTY1, Camellia, Skipjack ואחרים, בעבודות עם שותפים שונים.
דונקלמן לקח חלק בתכנון של מספר מערכות הצפנה:
HAIFA construction (עם אלי ביהם) – מבנה כללי המשמש לתכנון פונקציות גיבוב קריפטוגרפיות.
SHAvite-3 (עם אלי ביהם), פונקציית גיבוב קריפטוגרפית שעלתה לחצי הגמר בתחרות פונקציות הגיבוב הקריפטוגרפיות של המכון האמריקני לתקינה בתחומי הטכנולוגיה (NIST).
דונקלמן זכה בפרס קריל מטעם קרן וולף בשנת 2014, ומאמריו זכו בפרס המאמר הטוב ביותר בכנסים Crypto 2012 ו-Fast Software Encryption 2012.
אור זהבי (ב-23 באפריל 1996) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת הבלם בעירוני מודיעין.
זהבי החל את הקריירה שלו בקבוצת הילדים של הפועל ירושלים.
בגיל 12 הצטרף לקבוצת הנוער של בית"ר ירושלים, וכאשר סיים את גיל הנוער הצטרף להפועל ירושלים ששיחקה אז בליגה הלאומית.
ב-18 בנובמבר 2016 ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת, בהפסד 0–3 להפועל עכו.
הייתה זו הופעתו היחידה של זהבי בקבוצה הבוגרת באותה עונה.
בעונה שלאחר מכן רשם 22 הופעות במדי הפועל ירושלים וכבש שלושה שערים.
ב-12 ביולי ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של בית"ר ובזירה האירופית, בתיקו 0-0 נגד צ'יחורה סצ'חרה.
ב-14 במרץ 2019 האריך את חוזהו בארבע עונות בקבוצה.
ב-22 בספטמבר 2021 חתם לשנה בקבוצת בני יהודה.
ב-4 ביולי 2022 חזר לבית"ר ירושלים.
לאחר עונה אחת בה שותף ב-11 משחקים וזכה בגביע המדינה, שוחרר מהמועדון.
ב-20 בספטמבר 2023 חתם באיוניקוס ניקאס מהליגה השנייה ביוון.
ב-17 בנובמבר 2024 חתם עד סיום העונה במכבי יפו.
בינואר 2025 חתם בעירוני מודיעין.
אור דדיה (נולד ב-12 ביולי 1997) הוא כדורגלן ישראלי המשחק בעמדת המגן ימני בהפועל רמת גן גבעתיים.
גדל במחלקות הנוער של מכבי באר שבע ושל הפועל באר שבע.
ב-15 במאי 2017, עונת 2016/2017, ערך את הופעת הבכורה שלו בקבוצה הבוגרת של הפועל באר שבע בתיקו 1–1 מול בית"ר ירושלים באצטדיון טדי.
ב-20 במאי ערך את הופעתו השנייה בניצחון 0–2 על בני סכנין באצטדיון טרנר, בסיום העונה בליגת העל הוא זכה באליפות עם קבוצתו.
בעונת 2017/2018 הושאל דדיה להפועל בני לוד מהליגה לאומית לשנתיים.
ב-8 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו בגביע הטוטו בהפסד 4–1 להפועל תל אביב באצטדיון העירוני לוד.
ב-21 באוגוסט ערך את הופעת הבכורה שלו במסגרת הליגה לאומית, כשניצח 0–2 את עירוני נשר באצטדיון העירוני בלוד.
בסוף העונה הוא ערך 24 הופעות ליגה וסיים עם קבוצתו במקום העשירי.
בעונת 2018/2019 הוא סיים במקום התשיעי בליגת לאומית עם קבוצתו ורשם 31 הופעות ליגה וכבש שער אחד.
בעונת 2019/2020 חזר דדיה לסגל של הפועל באר שבע מליגת העל.
ב-21 ביולי 2019 ערך את הופעתו המחודשת בהפועל באר שבע ברבע גמר גביע הטוטו בניצחון 0–1 על מכבי חיפה באצטדיון סמי עופר.
ב-24 בדצמבר השלים לראשונה משחק מלא בליגת העל בניצחון 0–1 על הפועל חדרה באצטדיון נתניה.
ב-9 במרץ 2020 דדיה בישל שער לבן שהר בניצחון 1–2 ברבע גמר גביע המדינה על מכבי חיפה, באצטדיון סמי עופר.
ב-4 ביולי כבש דדיה את שער הבכורה שלו במדי הפועל באר שבע בניצחון 1–3 על הפועל חיפה באצטדיון הי"א.
ב-13 ביולי שותף דדיה בזכייה של קבוצתו בגביע המדינה לאחר שניכנס בדקה 67 כמחליף במקומו של תומר יוספי בניצחון 0–2 על מכבי פתח תקווה באצטדיון בלומפילד.
בעונת 2020/2021 הפך דדיה לשחקן הרכב קבוע בהפועל באר שבע לאחר השאלתו של בן ביטון למכבי תל אביב.
ב-27 באוגוסט 2020 ערך דדיה את הופעת הבכורה שלו במסגרת הליגה האירופית בניצחון 3–0 על דינמו בתומי כאשר במהלך המשחק בישל שער לז'וזואה פשקיירה.
ב-22 באוקטובר דדיה בישל שער לג'ונתן אגודלו בניצחון 3–1 על סלביה פראג במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית.
ב-5 בנובמבר דדיה בישל שער לאלטון אקולטסה בהפסד 2–4 לבאייר לברקוזן במסגרת שלב הבתים של הליגה האירופית.
ב-21 ביולי 2023 הושאל דדיה לאברדין לעונה אחת.
ב-17 בינואר 2024 חזר להפועל באר שבע.
בינואר 2025 הושאל לעירוני קריית שמונה.ב-15 בינואר 2025 עבר להפועל רמת גן גבעתיים.
ב-9 בנובמבר 2020 דדיה זומן לראשונה לנבחרת ישראל הבוגרת על-ידי המאמן האוסטרי וילי רוטנשטיינר, לקראת משחק הידידות מול , ולקראת המשחקים בליגת האומות 2020/2021 מול ומול .
ב-27 בספטמבר 2022 ערך את הופעת הבכורה שלו בנבחרת הבוגרת בהפסד במשחק הידידות בחוץ 2–1 ל.
ב-19 במאי 2022 נישא לחברתו הישראלית פז שמול.
רשת אור החיים היא רשת חנויות ספרים ישראלית, המוכרת בעיקר ספרי קודש ומוצרי יודאיקה.
הרשת הוקמה בשנת 2007 על ידי יעקב ביבלה.
נכון לשנת 2023 לרשת יש 24 סניפים בישראל, בעיקר בריכוזי אוכלוסייה חרדיים ועוד סניפים בארצות הברית ובאירופה.
הסניף הראשי, הנקרא "MANNY'S ", ממוקם ברחוב חבקוק בשכונת מאה שערים בירושלים.
בסניפי החברה נמכרים ספרים ביידיש, אנגלית, צרפתית, רוסית, ספרדית, פורטוגזית וטורקית.
באתר הרשת למעלה מ-36,000 כותרים.
בשנת תשע"ו הוסיפה חברת אור החיים לסלוגן הפרסומי שלה דמות בשם "ספרא", תחת הכותרת "ספרא אמר, ספרא יודע".
את השקת הדמות בצעה החברה לאחר מסע פרסום ממושך שכותרתו "העולם מתחלק לשניים".
בשנת תשפ"ב (2021) קנתה ההוצאה את יריד החסידות של צמאה בבנייני האומה וקיימה אותו בבנייני האומה, באתר האינטרנט שלה ובחנויות הרשת.
בית הכנסת והישיבה אור זורח על שם זרח ברנט היו בית כנסת וישיבה שפעלו ברחוב בעל שם טוב בשכונת "נווה שלום" מסוף המאה ה-19 וראשית המאה ה-20 ועד הריסת המבנה בידי הצבא הבריטי בבוקר 9 בפברואר 1948.
בסביבות 1900 (לפי מקורות אחדים: 1902) הקים זרח ברנט בית כנסת ברחוב הבעל שם טוב בשכונת "נווה שלום" על גבול תל אביב ויפו.
הרב אברהם יצחק הכהן קוק עודד אותו להקים במקום ישיבה, העבודות במקום התמשכו והסתיימו רק בשנת ה'תרע"ד, 1914. הישיבה החלה לפעול במבנה שהיה אז בן קומה אחת, בראש השנה של שנת ה'תרע"ה.
בתקופה הראשונה לפעילותה לאחר תום מלחמת העולם הראשונה העביר בה הרב קוק שיעורים קבועים במשנה תורה להרמב"ם.
עם פרוץ מלחמת העולם הראשונה והגעת החזית לארץ ישראל, נאלץ ברנט שהיה אזרח זר לעזוב את האזור.
הוא שב לאחר המלחמה והוסיף לבית הכנסת קומה נוספת וכיפה.
הוא חיפה את המבנה במוזאיקה וקבע בו חלונות מזכוכית צבעונית.
את כותל המזרח כולו חיפה בשיש יקר שהתחבר לארון הקודש.
במשך הזמן בנתה אשתו של ברנט בית כנסת קטן נוסף בשם "שונה הלכות" שהיה מחובר לבית הכנסת המרכזי.
במשך השנים שימשו בישיבה כראשי ישיבה וכר"מים, רבנים רבים.
במהלך שנות ה-20 של המאה ה-20 עמד בראשות הישיבה במשך שנתיים, הרב קלמן טבצ'ניק.
עם פטירת זרח ברנט ב-15 באוקטובר 1935 ולאחר הלווייתו שיצאה מהיכל הישיבה, הוסב שם הרחוב על שמו.
אזור בית הכנסת ננטש בשל הקרבות ומעשי האיבה על גבול תל אביב יפו.
בראשית פברואר 1948 היה המבנה השלם היחיד באזור היהודי הסמוך.
פלוגת שומרים יהודיים הופקדה לשמור על הבניין, שכלל אולם ישיבה רחב, ועזרת נשים ובה עיטורי קיר נאים.
המניינים המשיכו להתקיים במקום עד יומו האחרון, החלונות נאטמו מפני ירי בשקי חול.
בבוקר 9 בפברואר 1948 פשטה המשטרה הבריטית על המבנה ועצרה בו את שוטרי משטרת תל אביב שנכחו במקום וכן שמונה אזרחים לא חמושים.
במקביל בוצע חיפוש בבית הכנסת בטענה שנורו ממנו יריות לעבר האזור הערבי, טענות מקבילות לאלו שהעלו יהודים על ירי צלפים ממסגד חסן בק ששכן מנגד.
ארון הקודש נהרס במהלך החיפוש (ספרי התורה פונו בשבועות שלפני כן מהמתחם) וכן נעקרו הרצפות.
הודעה רשמית של הצבא הבריטי דיווחה על מציאת 4 תת-מקלעים מסוג סטן 11 מחסניות ו-4 רימונים מתחת לאחד מדוכני בית הכנסת.
פלוגת הנדסה בריטית הכינה את המקום לפיצוץ ושוטר יהודי נקרא להרחיק את הקהל באמצעות רמקול.
קצין משטרה יהודי הבהיר למפקד הבריטי בשטח כי מדובר בבית תפילה וכי לא נורו ממנו יריות, אך הקצין הבריטי קיבל את עדויות מקומיים ערביים והורה על פיצוץ המבנה.
המבנה פוצץ בשעה 08:30. שני בתי הכנסת והישיבה שהיו בו נחרבו.
עיריית תל אביב, הרבנות הראשית, תנועת המזרחי ואחרים הגישו מחאה רשמית על הרס 'אחד מבתי הכנסת העתיקים בתל אביב'.
תגובת נציג הממשלה הבריטית בירושלים הייתה שבית הכנסת לא נהרס אלא ניזוק כתוצאה מפיצוץ בית סמוך.
אור יזרעאלי (נולד ב-אוגוסט 1982) הוא עיתונאי ואיש תקשורת ישראלי.
שימש כעורך הראשי של אתר סרוגים במשך כ-4 שנים.
יזרעאלי גדל בנוה דקלים שבגוש קטיף.
שירת כלוחם ומפקד בגדוד שמשון.
הוא בוגר מדעי החברה והרוח עם התמקדות במדעי המדינה ויחסים בינ"ל מהאוניברסיטה הפתוחה ובוגר קורס עיתונאות של מקור ראשון.
בשנת 2010 החל את דרכו העיתונאית בעיתון "גושפנקה", המקומון של גוש עציון.
לאחר מכן החל לכתוב גם בעיתון הסטודנטים של האוניברסיטה הפתוחה: "אופס".
שם פרסם כתבות וטור אישי.
בשנת 2012 החל ככתב מגזין ושכונות בעיתון ידיעות ירושלים.
באותה שנה פרסם ספר ביכורים בשם: "עזה כמוות אהבה".
סיפורים פרי עטו פורסמו גם באתר יקום תרבות.
בשנת 2013 החל לעבוד בערוץ הכנסת כתחקירן, עורך תוכן וכתב דתות.
לאחר מכן מונה לכתב פוליטי-פרלמנטרי של הערוץ.
באותן שנים היה בעל טור קבוע אתר nrg ופרסם טורים באתרים שונים: סרוגים, וואלה, ניוז 1, צו פיוס ועוד.
משנת 2019 מונה לעורך הראשי של אתר סרוגים.
יזרעאלי, הגיש באתר הסכת בשם: "צוללים לישראליות".
בשנת 2022 דווח על סיום תפקידו באתר.
לאחר מכן שימש כדובר המועצה האזורית גוש עציון מאוגוסט 2022 ועד אוגוסט 2025.
נשוי ואב לשניים, תושב תקוע.
שירה לוגמים בכפית, הוצאת ביטאון שירה, 2024
אור השלום של בית לחם היא תוכנית של ארגון הצופים העולמי, שנחנכה באוסטריה בשנת 1986 כחלק ממשימת סיוע לילדים נכים ואנשים נזקקים.
אור השלום הוא להבה בוערת ברציפות שמקורה במערה בכנסיית המולד בבית לחם, שבה מבקרים מדי שנה חניכי צופים כדי להדליק נר מיוחד ולהפיץ את הלהבה שלו לצופים אחרים.
מדי שנה הלהבה מגיעה ליותר מ-20 מדינות באירופה, כמו גם ביבשת אמריקה.
תאגיד השידור האוסטרי ( ORF OÖ) הקים את "אור השלום מבית לחם" ביחד עם תנועת הצופים של אוסטריה כמסורת חדשה לחג המולד לפני יותר מ-30 שנה עוד ב-1986. מדינת אוסטריה עילית תמכה באור השלום מההתחלה.
מאז אותה שנה האור מאיר מדי שנה בכל רחבי אירופה, בארצות הברית ואפילו בכמה מדינות בדרום אמריקה.
בשנים האחרונות הוא נמסר גם למנהיגים פוליטיים ודתיים רבים וכן לארגונים בינלאומיים.
במשך 30 השנים האחרונות אור השלום משמש כתזכורת למסר חג המולד של שלום.
מדי נובמבר נוסע חניך נבחר מתוך תנועת הצופים של אוסטריה במיוחד לבית לחם עם כמה מאות משתתפי "Friedenslichtreise" (מסע אור השלום).
משלחת בראשות מושל אוסטריה עילית מלווה את המסע הזה.
הילד הנבחר מקבל את הנר הדולק ממערת המולד בבית לחם.
אוסטריאן איירליינס דואגת להטסה מיוחדת של אור השלום במנורת נפט מיוחדת לאוסטריה ומשם הוא מועבר מאדם לאדם בימי חג המולד, אך גם באמצעות ארגונים, כמו הצופים, האור מופץ מאוסטריה עילית ברחבי אירופה והעולם.
מושל אוסטריה עילית תומאס סטלצר מוביל באופן אישי את המשלחת של אור השלום מבית לחם דרך לינץ לעיר הבירה האירופית בריסל.
באופן מסורתי הוא מועבר בטקס חג המולד לנשיא הנציבות האירופית וכן לעמיתים מכל מדינות האיחוד האירופי.
בשנת 2018 בפעם הראשונה האור הובא רשמית גם למשפחת המלוכה בבלגיה.
בשנת 1989 האור התקבל בברכה על ידי 10,000 אנשים בכיכר המרכזית של העיר הדרום בוהמית צ'סקה בודייוביצה כסמל לשכונה החדשה ולסולידריות.
בנוסף, הוא האיר בפתיחתה של חומת ברלין.
לאחר נפילת מסך הברזל, משלחת אוסטריה העילית הביאה אותו לשכנים החדשים בברלין ובתורינגיה בגרמניה.
אור השלום הוצג גם בגראונד זירו בניו יורק ולחיילי האו"ם ברמת הגולן.
אור השלום קורא לכולם לעמוד למען השלום ולהעביר במודע את האור.
במהלך שיחה עם קהל פרטי, האפיפיור בנדיקטוס ה-16 כינה אותו "סמל של לבבות".
סמל מודע לשלום באירופה ובעולם
"אור השלום של מבית לחם" הגיע לאישים בולטים רבים כברכת חג המולד בשנים האחרונות.
נשיא הנציבות האירופית לשעבר רומנו פרודי
נשיא הנציבות האירופית לשעבר, ז'וזה מנואל ברוזו
נשיא הנציבות האירופית לשעבר ז'אן-קלוד יונקר
נשיאת הנציבות האירופית אורסולה פון דר ליין
הנסיכה אסטריד והנסיך לורן מבלגיה
ביום ראשון השלישי באדוונט, האור מועבר למשלחות תנועת הצופים מרחבי אירופה בווינה.
באוסטריה עצמה, הוא מופץ ב-24 בדצמבר באולפנים המקומיים של תאגיד השידור האוסטרי (ORF), בתחנות רכבת רבות, במשרדי הצלב האדום והפדרציה השומרונית, בכנסיות, במכבי האש, על ידי צופי אוסטריה ובמכבי האש.
מאז הצטרפותה של אוסטריה לאיחוד האירופי (1995), חבר הפרלמנט האוסטרי פול רוביג הביא את המסורת הזו לפרלמנט האירופי בשטרסבורג.
משנת 2019 ואילך אור השלום הועבר לפרלמנט האירופי על ידי חברת הפרלמנט אנג'ליקה ווינציג.
היא מנהיגת המשלחת של ה-ÖVP בפרלמנט האירופי ומתגוררת גם באוסטריה עילית.
אור השלום מוצג גם לנשיא הפדרלי של אוסטריה שנה אחר שנה.
עד כה האור הוצג לנשיאים:
בשווייץ אחראית על ההפצה העמותה הרשומה פרידנסליכט שווייץ, הפעילה בכל ימות השנה.
יש גם שבט צופים פעיל ומסור במיוחד בשם Friedenslicht Schweiz שמלווה את הפצת האור מדי שנה.
עבור הערים בדרום טירול, אור השלום מועבר באופן קבוע לתנועת הצופים בדרום טירול ב-23 בדצמבר בכנסיית הקהילה על הברנר על ידי צופים מאינסברוק וצירל באוסטריה.
עבור שאר איטליה האור נקלט על ידי הצופים האיטלקים בווינה מאז 1988.
מאז 2003, אור השלום בצרפת מובא לפריז מדי שנה על ידי תנועת הצופים של צרפת ומשם מופץ ברחבי צרפת.
בפולין, אור השלום היה באחריות תנועת הצופים בפולין (ZHP) עד להצטרפות פולין לאיחוד האירופי.
מאז השתלטו לסירוגין המשלחות מסלובקיה ופולין על העברת האור מוינה למדינות מרכז אירופה.
כשהסלובקים קולטים את האור, הם מביאים אותו לגבול סלובקיה-פולין Łysa Polana ומשם הוא ממשיך הלאה.
היוזמה הזו הולכת וגדלה ובאזורים מסוימים היא כבר מסורת חג מולד עם סמליות חזקה מאוד.
בשנים 2020 ו-2021, עקב המגפה, היא חולקה בלהבת אור השלום אשר נשמרה בוערת בקהילת מטאוס בווילה ריאל.
עבור סלובקיה, הצופים הסלובקים מקבלים את האור בווינה ומפיצים אותו ברחבי המדינה.
אור השלום דולק גם במצפה הכוכבים בפסגת לומניץ מאז 2003.
מאז 1990 תנועת הצופים הקתולית בסלובניה מפיצה את האור ברחבי סלובניה, ומביאה את הלהבה לפסגת ההר הסלובני הגבוה ביותר ולנשיא ולפקידים אחרים גם כן.
בקנדה, הצופים האוסטרים והקנדים הביאו לראשונה את האור לאוטווה ב-2009, שם הוא היה פרוש ברחבי המדינה.
האור המופץ בפולין מועבר גם למדינות שכנות במזרח, במיוחד לליטא, בלארוס, אוקראינה ורוסיה.
בדצמבר 2017 יצאה משלחת תנועתית ראשונה מטעם תנועת הצופים העבריים בישראל לגרמניה על מנת להשתתף בטקס אור השלום בנירנברג.
המשלחת כללה 15 חניכים ישראלים וראש המשלחת היה גלעד לוי.
אור גלגל המזלות (נקרא גם שחר כוזב כשהוא נראה לפני הזריחה) הוא זוהר קלוש של אור שמש מפוזר המפוזר על ידי אבק בין-פלנטרי.
בהיר יותר סביב השמש, הוא נראה בשמי לילה כהים במיוחד כמשתרע מכיוון השמש בצורה משולשת בערך לאורך גלגל המזלות, ומופיע עם פחות עוצמה ונראות לאורך כל מישור המילקה כרצועת גלגל המזלות.
אור גלגל המזלות משתרע על פני כל השמים ותורם לאור הטבעי של שמי לילה בהירים וללא ירח.
תופעה קשורה היא אור נגדי, אור שמש מפוזר לאחור מהאבק הבין-פלנטרי, המופיע ישירות מול השמש כזוהר סגלגל חלש אך מעט בהיר יותר.
אור גלגל המזלות הוא קלוש מאוד, לעיתים קרובות ממוסך הופך בלתי נראה בשל אור ירח או זיהום אור.
האבק הבין-כוכבי במערכת השמש יוצר ענן עבה בצורת פנקייק הנקרא ענן גלגל המזלות העובר על המישור האקליפטי.
גודלי החלקיקים נעים בין 10 ל-300 מיקרומטר, מה שמרמז על מסות בין ננוגרם אחד לעשרות מיקרוגרם.
תצפיות החלליות Pioneer 10 והליוס בשנות ה-70 חשפו אור גלגל המזלות שהתפזר על ידי ענן האבק הבין-פלנטרי במערכת השמש.
ניתוח תמונות של פסולת פגיעה מחללית ג'ונו מראה כי התפלגות האבק משתרעת ממסלול כדור הארץ ועד לתהודה המסלולית 4:1 עם צדק ב-2.06 AU, ומציע שהאבק הוא ממאדים.
עם זאת, אף מכשור אבק ייעודי אחר על פיוניר 10, פיוניר 11, גלילאו, יוליסס וקאסיני לא מצא אינדיקציה לכך שמאדים הוא מקור משמעותי לאבק בנוסף לשביטים ואסטרואידים.
בקווי הרוחב האמצעיים, אור גלגל המזלות נצפה בצורה הטובה ביותר בשמי המערב באביב לאחר שדמדומי הערב נעלמו לחלוטין, או בשמי המזרח בסתיו רגע לפני הופעת דמדומי הבוקר.
אור גלגל המזלות מופיע כעמוד, בהיר יותר באופק ונוטה בזווית מישור המלקה.
האור המפוזר מחלקיקי אבק קטנים במיוחד הוא פיזור חזק קדימה, אף על פי שאור גלגל המזלות מתפשט למעשה כל הדרך מסביב לשמיים, ולכן הוא הבהיר ביותר כאשר צופים בזווית קטנה עם השמש.
זו הסיבה שהוא נראה הכי ברור ליד נקודת הזריחה או השקיעה כשהשמש מתחת לאופק, אבל חלקיקי האבק הקרובים לקו הראייה לשמש הם מעל האופק.
רצועת האבק שגורמת לאור גלגל המזלות היא אחידה על פני כל מישור המלקה.
האבק הרחוק יותר ממישור המלקה כמעט ואינו ניתן לזיהוי, למעט במבט בזווית קטנה עם השמש.
כך אפשר לראות יותר מהרוחב בזוויות קטנות כלפי השמש, והוא נראה רחב יותר ליד האופק, קרוב יותר לשמש מתחת לאופק, ובשל כך צורת אור גלגל המזלות קרובה למשולשת.
מקור האבק נדון זמן רב.
עד לאחרונה חשבו שהאבק מקורו בזנבות של שביטים פעילים ומהתנגשויות בין אסטרואידים בחגורת האסטרואידים.
לרבים מממטרי המטאורים שלנו אין גופי אב פעילים של שביט ידועים.
למעלה מ-85 אחוז מהאבק מיוחס לקיטועים מזדמנים של שביטים ממשפחת צדק שכמעט רדומים.
לשביטים ממשפחת צדק יש תקופות מסלול של פחות מ-20 שנה והם נחשבים רדומים כאשר אינם פולטים גזים באופן פעיל, אך עשויים לעשות זאת בעתיד.
המודל הדינמי המלא הראשון של ענן גלגל המזלות הוכיח שרק אם האבק שוחרר במסלולים שמתקרבים לצדק, הוא מתפזר מספיק כדי להסביר את עובי ענן האבק בגלגל המזלות.
האבק בזרמים מטאורואידים גדול בהרבה, בקוטר של 300 עד 10,000 מיקרומטר, ומתפרק לגרגרי אבק גלגל המזלות קטנים יותר עם הזמן.
אפקט פוינטינג-רוברטסון מאלץ את האבק למסלולים מעגליים יותר (אך עדיין מוארכים), תוך כדי תנועת ספירלה איטית אל השמש.
מכאן שדרוש מקור מתמשך של חלקיקים חדשים כדי לשמור על ענן גלגל המזלות.
מאמינים כי אבק שביט ואבק הנוצרים מהתנגשויות בין האסטרואידים אחראים בעיקר לתחזוקה של ענן האבק המייצר את אור גלגל המזלות.
גודלם של חלקיקים קטן על ידי התנגשויות או על ידי בליה בחלל.
כאשר הם יורדים לגדלים של פחות מ-10 מיקרומטר, הגרגרים נפלטים ממערכת השמש הפנימית על ידי לחץ קרינת השמש.
האבק מתחדש לאחר מכן על ידי נפילה משביטים.
בשנת 2015, תוצאות חדשות של ספקטרומטר אבק יונים על החללית רוזטה אישרו שגופי האב של האבק הבין-פלנטרי הם ככל הנראה שביטים ממשפחת צדק כמו השביט צ'וריומוב-גרסימנקו.
נתונים ממשימת ג'ונו מצביעים על כך שלאבק הקרוב לכדור הארץ יש מקור מקומי במערכת השמש הפנימית, המתאים ביותר לכוכב מאדים כמקור.
אור גלגל המזלות מופק על ידי אור השמש המוחזר מחלקיקי אבק במערכת השמש הידוע בשם אבק קוסמי.
כתוצאה מכך, הספקטרום שלו זהה לספקטרום השמש.
החומר המייצר את אור גלגל המזלות ממוקם בנפח בצורת עדשה של חלל שבמרכזו השמש ומשתרע הרבה מעבר למסלול כדור הארץ.
חומר זה ידוע בתור ענן האבק הבין-פלנטרי.
מכיוון שרוב החומר ממוקם ליד המישור של מערכת השמש, אור גלגל המזלות נראה לאורך מישור המילקה.
כמות החומר הדרושה להפקת אור גלגל המזלות הנצפה קטנה למדי.
אם זה היה בצורה של 1 חלקיקי מ"מ, שלכל אחד מהם אותו אלבדו כמו הירח, כל חלקיק יהיה 8 ק"מ משכניו.
אור נגדי נגרם על ידי חלקיקים הנמצאים ישירות מול השמש כפי שנראה מכדור הארץ, כך שהם במופע מלא, ולכן בהירים במיוחד.
התופעה דווחה כנראה לראשונה בדפוס על ידי ג'ושוע צ'ידרי ב-1661. התופעה נחקרה על ידי האסטרונום ג'ובאני דומניקו קאסיני ב-1683. על פי כמה מקורות, הוא הסביר זאת על ידי חלקיקי אבק מסביב לשמש.
מקורות אחרים מציינים שזה הוסבר כך לראשונה על ידי ניקולא פאטיו דה דוילייר, בשנת 1684, אשר קאסיני המליץ לו ללמוד את אור גלגל המזלות.
ישנה דעה לפי הביטוי "איילת השחר" במקורות עשוי להיות מכוון במקרים מסוימים לאור גלגל המזלות לפני עלות השחר.
ייתכן גם שתופעה זו עומדת מאחרי התיאור במשנה מסכת יומא פרק ג' משניות א'-ב' על החשש מפני זיהוי מוקדם ושגוי של תחילת השחר ביום הכיפורים שחל באמת בתקופה בשנה שבה אור גלגל המזלות חזק במיוחד לפנות בוקר.
המסורת המוסלמית בעל פה משמרת אמירות רבות, או חדית', שבהן מוחמד מתאר את ההבדל בין אור "השחר הכוזב" (), המופיע בשמים הרבה לפני הזריחה, לבין האור של רצועת האור האופקית הראשונה בזריחה, "השחר האמיתי" ().
לפי הרוב המכריע של החוקרים המוסלמים, השחר האסטרונומי הוא השחר האמיתי, ו"השחר הכוזב" זהו אור גלגל המזלות.
בשנת 2007, בריאן מיי, גיטריסט ראשי בלהקת קווין, השלים את התזה שלו, A Survey of Radial Velocities in the Zodiacal Dust Cloud, שלושים ושש שנים לאחר שנטש אותה כדי להמשיך בקריירה במוזיקה.
הוא היה מסוגל להגיש אותה רק בגלל כמות המחקר המינימלית על הנושא שנעשתה במהלך השנים שחלפו.
מיי תיאר את הנושא ככזה שהפך שוב ל"אופנתי" בשנות ה-2000.
גם בכוכבי לכת אחרים במערכת השמש שלנו, כמו נוגה או מרקורי, נצפו טבעות של אבק בחלל המסלול שלהם.
מאחר שעננת האבק של גלגל המזלות נמצאת בכל מערכת השמש הפנימית הרי שגם כל טלסקופי החלל הגדולים ששוגרו עד עתה, שנמצאים כולם במערכת השמש הפנימית (כולל וב והאבל), סובלים מזיהום האור של אור גלגל המזלות.
כדי להיפטר מזיהום אור זה יש צורך לשגר טלסקופים גדולים אל קצות מערכת השמש, דבר שלא נעשה עד כה.
עם זאת החללית ניו הורייזונס, בהיותה בקצה מערכת השמש במרחק 4 מילארד קילומטר מכדור הארץ, ביצעה מדידות של מידת החשיכה של החלל כפי שהוא נצפה מאותו אזור, וגילתה שהוא חשוך פי 10 מאשר באזור כדור הארץ.
לנתון זה עשויה להיות השפעה על הערכת מספר הגלקסיות ביקום שנעשתה עד היום על סמך תצפיות מאזור החלל הסמוך לכדור הארץ בלבד, אך נדרש מחקר נוסף בנושא.
אבק גלגל המזלות סביב כוכבי שבת סמוכים נקרא אבק אקסוזודיאקלי; זהו מקור פוטנציאלי חשוב לרעש בניסיונות לצלם ישירות כוכבי לכת חוץ-שמשיים.
צוין כי אבק אקסוזודיאקלי זה יכול להוות אינדיקציה לכוכבי לכת, שכן כוכבי לכת נוטים לפזר את השביטים למערכת השמש הפנימית.
צומת בע"מ היא רשת מכוני רנטגן ישראלית המתמחה בצילומי שיניים.
לרשת חמישים ותשעה סניפים בישראל.
צומת הוקמה בשנת 1988 בידי משפחת לפידות ועסקה בצילומי פה באמצעות מכשיר CT המבצע צילום תלת-מימד של הפה והשיניים בלבד.
בשנת 2004 נוצרה שותפות עסקית בין החברה לבין חיים ברכר, שהיה בעל מניות ומנהל של החברות "רנטגן השקעות" ו"אור השן" שסיפקו שירותי עזר לרופאי שיניים ולקופות החולים בתחום צילומי השיניים, ובשנת 2010 החלו החברות לעבוד במשותף.
בשנת 2017 הוגשה לבית המשפט המחוזי בתל אביב תביעה, בין היתר בידי בנק הפועלים ובנק לאומי, ובה נטען כי החברות "אור השן" ו"רנטגן השקעות" הנשלטות ומנוהלות בידי חיים ברכר נקלעו לחובות של קרוב לחמישה עשר מיליוני שקלים.