tomron87/hebrew-wikipedia-sentences-corpus huggingface dataset:
תקציב הסרט עומד על 250 מיליון דולר.
הפקת הסרט החלה כבר בפברואר 2007 כאשר אולפני האחים וורנר שכרו את מישל וקירן מלרוני כדי לכתוב תסריט לסרט ליגת הצדק.
הגרסאות הראשונות לתסריט סרט (שהיה אמור להיקרא "Justice League: Mortal") אושרו על ידי האולפנים שתכננו לצלם את הסרט לפני שביתת איגוד התסריטאים האמריקאי.
באותה עת האולפנים תכננו כי הסרט יהווה התחלה לסדרת סרטים וזיכיון רווחי וזמן קצר לאחר השלמת הצילומים לסרט "האביר האפל", כריסטיאן בייל ציין בריאיון לתקשורת כי לא היה רוצה ליטול חלק בפרויקט דומה.
במקור תוכנן שהבמאי ג'ייסון רייטמן יביים את הסרט, אך הוא סירב מאחר שהחשיב את עצמו למפיק קולנוע עצמאי והעדיף להתרחק מסרטי גיבורי על עתירי תקציב.
בספטמבר 2007 ג'ורג' מילר חתם על חוזה לבימוי הסרט, בשיתוף פעולה עם בארי אוסבורן כמפיק, בסרט שתקציבו עמד על 220 מיליון דולר.
במהלך אוקטובר אותה שנה כארבעים שחקנים ושחקניות נבחנו לתפקידים שונים, כשמילר ניסה ללהק את די.ג'יי קוטרונה כסופרמן וארמי האמר כבאטמן.
ג'סיקה בייל נבחנה לתפקיד וונדר וומן ונדחתה לבסוף ובמקומה נבחנו טרסה פאלמר, שאנין סוסאמון ומרי אליזבת' וינסטד.
לבסוף מייגן גייל לוהקה כוונדר וומן בעוד טרסה פאלמר לוהקה כטליה אל-גול.
למרות שלב הליהוקים המתקדם, שביתת התסריטאים הכניסה את הסרט לקיפאון מתמשך.
בפברואר 2008 האולפנים ניסו שוב לגייס את ג'ורג' מילר כבמאי, אך ההפקה התעכבה בשלושה חודשים נוספים, גם בשל חילוקי דעות מול הרשויות באוסטרליה, שבה תוכננו להיערך צילומי הסרט.
ההפקה נדחתה לתאריך לא ידוע ולבסוף הוחלט להתמקד בהפקת סרטים נפרדים לגיבורי העל של DC קומיקס לפני צאת סרט משותף.
ב-2011 יצא הסרט "גרין לנטרן", שהיווה ניסוי כלים עבור האולפנים אך הסרט נחל כישלון חרוץ וכשל מאוד בקופות.
במקביל החלו בשנת 2011 הצילומים לסרט האתחול החדש של סופרמן, "איש הפלדה" שנעשה בהפקת כריסטופר נולאן ובבימויו של זאק סניידר על פי תסריט של דייוויד ס.
הצלחתו המסחרית של הסרט חידשה מחדש את תוכניות האולפנים להפקת סרט ליגת הצדק ומנהלי DC קומיקס אף אישרו כי הסרט מוביל להפקת סרט ליגת הצדק.
ב-2014 נערכו צילומים לסרט ההמשך של איש הפלדה, "באטמן נגד סופרמן: שחר הצדק", המהווה הופעה קולנועית משותפת של סופרמן ובאטמן בסרט אחד, זאת כהכנה ממשית לסרט ליגת הצדק.
כבר בסרט ההמשך לאיש הפלדה מופיעים שלל גיבורי על מוכרים של DC קומיקס, כדוגמת וונדר וומן בגילומה של גל גדות, סייבורג בגילומו של ריי פישר ובאטמן בגילומו של בן אפלק.
באפריל 2014 אושרו דיווחים לפיהם זאק סניידר נשכר לביים את סרט ליגת הצדק בעוד כריס טריו נשכר לכתוב את התסריט.
באוקטובר 2014, האחים וורנר הצהירו כי סרט ליגת הצדק יצא בשני חלקים (חלק ראשון בשנת 2017 וחלק שני בשנת 2019).
בהמשך לוהקו ג'ייסון מומואה ועזרא מילר לגלם את אקוומן ופלאש, בהתאמה.
ביוני 2016 נודע כי הסרט יצא בחלק אחד בלבד וכי בשנת 2019 מתוכנן סרט המשך אך לא יהווה חלק שני של אותו סרט כי אם המשכון בעל עלילה נפרדת.
במרץ 2017 המפיק צ'ארלס רובן ציין כי זאק סניידר ישוב לביים גם את סרט ההמשך, שיציאתו לאקרנים נדחתה לשנת 2019 ויצא לאחר צאת הסרט "באטמן".
ברם, בקיץ 2017, סניידר הצהיר שלא יביים את סרט ההמשך.
ביולי 2015 פורסם כי הושלמה כתיבת התסריט לסרט והצילומים יחלו ב-11 באפריל 2016 ויימשכו 16 שבועות.
בפברואר 2016 נודע כי ג'ורג' מילר שבעבר היה מעורב בבימוי הסרט, יצטרף לצוות ההפקה כמפיק בפועל.
ההפקה יצאה לדרך בפברואר 2016 תחת שם הצופן "Caveman" ואתרי הצילום כוללים את אולפני ליבסדן בלונדון ואתרים באיסלנד.
ביוני 2016 ג'ף ג'ונס אישר כי שם הסרט יהיה "ליגת הצדק" ולא "ליגת הצדק: חלק ראשון" כפי ששיערו בעבר.
בהמשך, הבמאי זאק סניידר אמר כי הסרט לא יפוצל לשני חלקים, וכי החלק השני יהיה למעשה סרט המשך.
במאי 2017, סניידר הודיע כי הוא פורש מהעבודה על הפקת הסרט, בעקבות התאבדות בתו ורצונו להתאחד עם המשפחה.
במקומו, עבור שלב הפוסט-פרודקשן וצילומי ההשלמה נשכר ג'וס וידון.
את המוזיקה לסרט הלחין וכתב דני אלפמן, מי שגם כתב והלחין את הפסקול לסרט "באטמן" משנת 1989. על כך זכה בפרס המוזיקה לסרט של פרסי BMI.
כבר, בשלבי ההפקה המוקדמים תוכנן הסרט לצאת בשני חלקים, אך לאחר שההפקה יצאה לדרך הוחלט כי הסרט הראשון ייקרא בפשטות "ליגת הצדק" וכי סרט המשך יצא לאקרנים לאחר מכן.
במהלך קומיקון 2017, שנערך ביולי אותה שנה נחשף שמו של סרט ההמשך: "ליגת הצדק: אומגה" (Justice League: Omega).
ברם בהמשך נודע כי אולפני האחים ורנר החליטו להתמקד בהפקת סרטים נפרדים לדמויות DC וכי לא מתוכנן סרט המשך.
ביולי 2019 העניין זכה לאישוש כאשר בן אפלק עזב את תפקיד באטמן ובמקומו לוהק רוברט פטינסון.
הנרי קאביל הודה בפומבי שאינו חתום על חוזים נוספים עם האחים וורנר לגילום דמותו של סופרמן אף שהוא מוכן לשוב ולגלם את הדמות בעתיד.
ליגת נשים בין-לאומית לשלום ולחירות הוא ארגון אזרחי הפועל למען שלום ופירוק מדינות מנשק.
הליגה פועלת במטרה "להפגיש נשים מהשקפות פוליטיות, רקעים פילוסופיים ודתיים שונים שנחושות ללמוד ולהפיץ את הגורמים למלחמה ולפעול למען שלום קבוע" ולאחד נשים ברחבי העולם המתנגדות לדיכוי וניצול.
ל-WILPF יש סניפים ב-37 מדינות.
מאז 1948 ליגת נשים בין-לאומית לשלום ולחירות היא ארגון בעל מעמד מייעץ באו"ם.
הליגה היא אחד מהארגונים הראשונים בעולם שקיבל מעמד זה וארגון הנשים הראשון.
ליגת נשים בין-לאומית לשלום וחירות הוא ארגון הנשים לשלום הוותיק בעולם.
ליגת נשים בין-לאומית לשלום ולחירות מתנגדת למלחמות וסכסוכים בין-לאומיים אלימים.
אל מול העובדה הנחרצת כי מלחמה מפרה תמיד את חירות הפרט והחופש שלו, הליגה פועלת, בכלים רשמיים שונים, כדי להביא לסיום מלחמות.
בין הפעולות המרכזיות שהארגון נקט, היו מכתב פתוח למזכ"ל האו"ם לסיום מלחמת קוריאה, קביעת היום הבין-לאומי לחיסול כלל הנשק הגרעיני, עצומות וגילויי דעת בנושאים שונים כגון: כלי נשק, אלימות על בסיס מגדרי וזכויות אדם לנשים.
מפלגת הנשים לשלום (ארצות הברית)
בגלגול הראשון הייתה ליגת נשים בין-לאומית לשלום ולחירות מפלגת נשים לשלום שהוקמה בינואר 1915 בוושינגטון ביוזמה משותפת של ג'יין אדמס וצ'פמן קאט.
לצידן לקחו חלק בהקמת המפלגה, מרי מקדאוול, פלורנס קלי, אליס המילטון (Alice Hamilton), אנה האוורד שו, אמילי גרין באלץ', ג'נט רנקין, ליליאן וולד, אדית' אבוט, גרייס אבוט , קריסטל איסטמן, סופוניסבה ברקינרידגה ואחרות.
כ-3,000 נשים השתתפו באירוע הקמת המפלגה וקראו להרחבת זכות ההצבעה לנשים ולכינוס ועידה של המדינות הנייטרליות לגישור בין הממשלות היריבות עד לסיום המלחמה.
נציגות מפלגת הנשים לשלום השתתפו גם בקונגרס הנשים הבין-לאומי לשלום וחירות, שנערך בהאג.
קונגרס הנשים הבין-לאומי, האג, 1915
הקונגרס אורגן על ידי הפמיניסטית, אניטה אוגספורג, המשפטנית הגרמניה הראשונה ולידה גוסטבה היימן פמיניסטית ופציפיסטית גרמניה ובהזמנתה של הרופאה ופעילה ההולנדית למען זכויות נשים, אלטה יאקובס, כדי למחות על המלחמה המשתוללת באירופה, ולהציע דרכים כדי למנוע מלחמות בעתיד.
הקונגרס נפתח ב-28 באפריל והשתתפו בו משלחות מ-12 מדינות.
רוזה מאנוס, רוזיקה שווימר ופמיניסטיות מכל רחבי אירופה לקחו חלק בקונגרס
אלטה יאקובס פתחה את הקונגרס:
במהלך שלושת ימי הקונגרס נדונו אלטרנטיבות לפתרון סכסוכים בצורה לא אלימה ומהקונגרס יצאה קריאה לתהליך גישור רציף עד להגעה להסכמות בין המדינות הלוחמות.
מתוך הקונגרס והוועד צמחה ליגת נשים בין-לאומית לשלום ולחירות.
בעקבות הקונגרס בהאג, כתבה ג'יין אדמס לנשיא ארצות הברית וודרו וילסון.
במכתבה הזהירה מפני הסכנות והמשמעויות ההרסניות בכניסתה של ארצות הברית למלחמה, עבור האומה האמריקאית ועבור מדינות נוספות שיחליטו, בעקבותיה, לסכן גם הן את החיילים שלהן.
"לארצות הברית יש את הכוח וההשפעה לסיים את המלחמה ועליך להשתמש בו" כתבה אדמס לנשיא.
כינוס שני – גינוי אימפריאליזם 1919
הכינוס השני של קונגרס הנשים הבין-לאומי נערך בהאג במקביל לוועידת השלום בפריז.
המארגנות רצו שהקונגרס יערך בוורסאי, בתקווה להשפיע על הסכם השלום, אך מגבלות התנועה שהוטלו על נשים ממעצמות המרכז, הביאו אותן לקיים את הכנס בציריך.
הקונגרס התקיים בין ה-12 ל-17 במאי 1919 והשתתפו בו 200 נשים מ-17 מדינות, אך רוב הנציגות הגיעו מארצות הברית בריטניה וגרמניה.
המשתתפות בקונגרס בציריך ראו בהקמת חבר הלאומים, אשר מספק פלטפורמה בין-לאומית לייצוג רצון העמים ולקידום שיתופי פעולה בין-לאומיים, צעד חיובי.
עם זאת, הנציגות גינו את ההסכמות שהתקבלו בוועידת השלום בפריז, משום לא נעשה ניסיון לפרק את המדינות המנצחות מנשקן.
המשא ומתן בוועידת ורסאי התרכז בעלויות הפיצויים וחלוקה טריטוריאליות.
משתתפות הקונגרס גינו את חוזה ורסאי בטענה כי הו אינו הסכם שלום אלא המשך המלחמה.
הן הביעו ביקורת על כך שמעצמות ההסכמה "הענישו" את גרמניה וניבאו כי "העוני, המחלות והייאוש יובילו להתפשטות שנאה ואנרכיה".
בקונגרס הוחלט באופן רשמי על שם הארגון: ליגת נשים בין-לאומית לשלום וחירות.
כמו כן, התקבלה אמנה בת 12 נקודות שקראה לזכות ההצבעה לנשים, לאפשר לנשים להשתלב בעמדות מפתח בחבר הלאומים, לשכר שווה ושוויון הזדמנויות בתעסוקה וחינוך; תמיכה כלכלית באמהות ושוויון גזעי.
הנציגות שהגיעו לכינוס הקימו סניפים מקומיים בערים שונים או צרפו ארגונים מקומיים שתמכו במטרות דומות.
למשל הלן קרופורד מגלאזגו שהקימה את מסע הנשים לשלום.
בתקופה שבין מלחמות העולם נעשו מאמצים רבים של תנועות וארגונים חוץ ממשלתיים לחפש דרכים למניעת המלחמה הבאה.
הזעזוע ממספר ההרוגים, הפצועים בגוף ובנפש וההרס יצרו תחושה של דחיפות למציאת דרכים אלטרנטיביות לפתרון סכסוכים.
ליגת נשים בין-לאומית לשלום וחירות הצטרפה למאמצים ביחד עם ארגונים נוספים.
גם מדינות, באמצעות חבר הלאומים ובית הדין הבין-לאומי לצדק, ביקשו דרכים חלופיות למלחמה.
ב-1932, לקראת כינוס ועידת חבר הלאומים בז'נבה בנושא פירוק הנשק, אספה הליגה שישה מיליון חתימות מנשים וגברים ברחבי העולם בקריאה לפירוק הנשק ולמנוע את המלחמה הבאה.
הליגה גם דרשה ייצוג של נשים בדיונים, אולם דרישה זו לא נענתה.
הליגה פעלה הן ברמה המקומית, באמצעות הסניפים והן ברמה הבין-לאומית, בנושאים הנוגעים לזכויות נשים עובדות, זכות ההצבעה לנשים והדרישה לייצוג נשים בנציגויות המדינות לחבר העמים ובוועדות העצרת.
בתקופת המלחמה השתדלו נציגות הליגה לסייע לחברותיהן להימלט מהנאצים.
חברות סניף הליגה ביפן נעצרו ונכלאו.
רוב הסניפים לא היו פעילים בזמן המלחמה בין אם מפני שנסגרו על ידי השלטונות ובין אם מפני שהחברות הפסיקו את פעילותן.
רק פעילות הסניף האמריקאי היו בטוחות מספיק כדי להשמיע את התנגדותן בנוגע לאפליה הגזעית בצבא ארצות הברית, כליאת אזרחים אמריקאים ממוצא יפני ודחייה של פליטים יהודים שביקשו מקלט בארצות הברית.
אחרי המלחמה החלה ליגת נשים בין-לאומית לשלום וחירות לשקם להשתקם ולחזור לפעילות מקומית ובין-לאומית.
ב-1948, הארגון קיבל מעמד מייעץ באומות המאוחדות.
הליגה ממשיכה להיות פעילה למען שלום, פירוק נשק והתמקדה עד סוף המאה ה-20 בפירוק הנשק הגרעיני.
בחזונה מבקשת הליגה לקדם עולם משוחרר מאלימות, עוני, זיהום סביבתי ושליטה.
ליגת נשים בין-לאומית לשלום וחירות מאמינה בשוויון לכל בני האדם בעולם ללא גזענות, סקסיזם והומופוביה; פועלת למען שלום דרך פירוק נשק בעולם; ושינוי סדר העדיפויות של הממשלות תוך מתן דגש לצרכים אנושיים.
שתי מנהיגות של ליגת נשים בין-לאומית לשלום זכו בפרס נובל לשלום: גיין אדמס ב-1931 ואמילי גרין באלץ' ב-1946.
ליגת הרוגבי הלאומית או בקיצור (NRL) היא ליגת הרוגבי הבכירה באוסטרליה המופעלת על ידי נציבות ליגות הרוגבי באוסטרליה.
התחרות הראשית של ליגת הNRL ידועה גם כאליפות טלסטרה על שם נותנת החסות טלסטרה חברת הטלפונים האוסטרלית.
הליגה כוללת 16 קבוצות, 15 מאוסטרליה וקבוצה אחת מניו זילנד.
עונת הNRL משוחקת בין החודשים מרץ לאוקטובר כאשר יש 26 מחזורים שכוללים 24 משחקים ו2 מחזורים של חופש שמשתנים בין הקבוצות, הליגה כוללת גם משחק אולסטאר מסורתי בין זרים ל
מקומיים וטורניר תשיעיות שמשוחק באופן קבוע באוקלנד (ניו זילנד).
אלופת הליגה תשחק מול אלופת הסופר ליג, ליגה המורכבת מקבוצות צרפתיות ואנגליות גם הם במתכונת של 13 שחקנים.
ליגת הרוגבי המקורית התקיימה רק בעיר סידני שבאוסטרליה מ-1908 עד 1994 ולאחר מכן הוצע פורמט אחר בשל משחקים ששחוקו בין נבחרת ניו סאות' ווילס וקווינסלנד שהן כאמור מחוזות באוסטרליה.
עוד מניע לשינוי הפורמט היו חסויות שונות שפקדו את תחרויות הליגה והרחבת קבוצות כמו זאת שבקנברה וסיינט ג'ורג' שהצטרפו ב-1982. עם זאת, נוצרו קשיים רבים כגון פירוק של קבוצות מהעיר סידני ופירוק ליגת הרוגבי של בריזביין.
לאחר עונת 1983 הקבוצה ניוטון ג'טס מהעיר סידני התפרקה לאחר שנתקלה בקשיים כלכליים.
ב-1988 התקיימה הרחבה נוספת של 3 קבוצות שאינם מהעיר סידני והן בריזביין ברונקוס, גולד קוסט ג'איינטס וניוקאסל נייטס.
בריזביין וניוקאסל נחלו הצלחה שנותיהן הראשונות בליגה והיוו איום על הקבוצות ששלטו לפניהן בליגה.
ב-1995 היה ניסיון להעביר את השליטה בליגה מליגת הרוגבי של ניו סאות' ווילס לליגת הרוגבי האוסטרלית שהביאה 4 קבוצות שאינן מסידני אך ההעברה נכשלה ושני הארגונים מתו ואיתם נולדה ליגת הNRL.
הצלחת הליגה בשנים אלו הביאה עניין לבעלי החברות הגדולות שרצו להניח את ידם למטרת רווח ובאמצע שנות ה-90 התחילה מלחמה שהתמקדה בעיקר בזכויות השידור ואיזה קבוצות יישארו בליגה ליגת הרוגבי האוסטרלי חיסלה את הסופר ליג במספר הקבוצות ובמשכורות הגבוהות ששילמו לשחקניהם.
ב-23 בספטמבר 1997 הודיעה הARL (ליגת הרוגבי האוסטרלית) שהיא מקימה חברה חדשה שתנהל את הארגון ובדצמבר 1998 התאספו נציגי המועדונים באצטדיון הכדורגל שבסידני ודנו בהאם לקבל את הצעת הרפורמה החדשה וברוב קולות אושרה הרפורמה והוקמה הNRL בבעלות משותפת של הARL וחרת ניוז לימיטד.
ב-1998 נפתחה הליגה עם 20 קבוצות אך הסופר ליג החליטה לסגור את האנטר מרינרס ואת פרת' ואילו הARL סגרה את דרום קווינסלנד קראשרס, אדלייד ראמס ואת גולד קוסט צ'ארג'רס שהיו מהמועדונים הכי פחות רווחיים.
התנאי היחיד לשלום בין הARL ללימיטד ניוז היה שעד שנת 2000 ישחקו רק 14 קבוצות בליגה אז שיקללו את הצלחת הקבוצות, הקהל, חסויות וכדומה.
בנוסף, הבטיחו סכומי כסף גדולים לקבוצות שיתאחדו, סיינט ג'ורג' דרגונס ואילאוורה סטילרס היו הראשונים שהתאחדו ונקראו סיינט ג'ורג' אילאוורה דרגונס.
ב-1999 הגמר של הליגה בין מלבורן סטורם וסיינט ג'ורג' אילאוורה דרגונס רשם 108,000 צופים.
בלמיין והפרברים המערביים של סידני החליטו להקים את הווסט טייגרס בסוף 1999 בעוד שצפון סידני והשכונה מנלי וורינג הקימו את הנשרים הצפוניים והמון קבוצות יצרו סמלים חדשים שהבולטת מביניהם הוא המועדון סידני רוסטרס.
דרום סידני נחתך בתחרות בטענה שלא עמדו בקריטריונים בסוף 1999. צעד זה הביא זעם רב בקרב האוהדים של הקבוצה וכ-80,000 איש מחו אל מול בית המשפט הפדרלי במשפט בו הקבוצה הפסידה אך הקבוצה ערערה שוב וב-2002 הוחזרו לתחרות.
אוקלנד ווריורס התפרקו עקב קשיים כלכליים אך קמו מחדש בעונת 2001 תחת השם ניו זילנד ווריורס ואף עלו לגמר ב-2002. בשנת 2001 החברה טלסטרה קנתה זכויות על השם של הליגה שהפכה לNRL Telestra Premiership.
ב-2002 דייוויד גלופ החליף את דייוויד מופט והפך למנכ"ל הליגה.
ב-2001 גם נחקק שגמר הליגה ישוחק בימי ראשון בערב ולא בצהריים.
עונת 2003 נחשבה להכי רווחית מאז 1998. פנרית' פנתרס עלו מתחתית הטבלה וזכו באליפות באותה שנה, בריסביין חזרו לשחק באצטדיון סנקורפ הענקי באמצע העונה.
עונת 2004 הראתה שיפור גדול יותר ונורת' קווינסלנד קאובויס עלו מהמקום ה-11 למקום ה-3 בליגה.
בין 2003–2005 נשברו שיאים בכמות הצופים שבאו.
בין 2004 ל -2005 חלה עלייה של 39% בחסות, עלייה של 41% בתמלוגים על סחורות, וגידול של 12% בהשתתפות משחקים.
בגמר הליגה ב-2006 הייתה התרגשות גדולה מאחר ש2 קבוצות שהם לא מניו סאות' ווילס עלו לגמר ובמשחק בריזביין ברונקוס ניצחו את מלבורן סטורם בתוצאה 8–15. בעונה העשירית קמה קבוצה חדשה בשם גולד קואסט טייטאנס.
בעונת 2007 התקיימו משחקי הליגה גם ביום שני והרייטינג היה גבוה וגם הפחיתו בעונה זו את מספר ימי החופש.
אחר מספר שנים של הכנה והבנייה, ב -14 בדצמבר 2010 הליגה האוסטרלית לרוגבי וחברת לימיטד ניוז הסכימו על מסגרת חוקתית לסלילת הדרך להקמת ועדה חדשה ועצמאית למשול על הספורט באוסטרליה.
המשא ומתן על מסגרת שכזאת התבסס על קביעה של פרטים, בעיקר של חסות, זכויות בתקשורת, מימון של גופים ממלכתיים, מימון של הקבוצה ממלבורן, ויכוח על חדשות בע"מ בעלות פרטית במועדונים, וכן על מינויים פרטניים לגוף החדש.
גמר הליגה ב-2011 היה בין מנלי וורינג סי איגלס וניו זילנד ווריורס.
זה היה ההפסג השני של ניו זילנד בגמר.
מנלי ניצחו 10–24 וחגגו אליפות שנייה תחת המאמן שלהם דס הסלר.
עונת 2013 ראתה את תחייתם של מועדוני היסוד של סידני רוסטרס ואת דרום סידני רביטוס שני המועדונים סיימו במקום הראשון והשני.
הליגה ראתה גם רמאויות לאחר שקרונולה סאת'רלנד שארקס נתפסו באמצעות חומרים לשיפור ביצועים.
גמר 2013 היה בין סידני רוסטרס ומנלי וורינג סי איגלס הרוסטרס ניצחו 18–26, המשחק זכור לטובה אחרי שהסנטר של סידני, מייקל ג'נינגס הבקיע טריי מרשים במיוחד.
עונת 2014 נפתחה עם טורניר התשיעיות של אוקלנד וקנס שניתן לקרונולה שארקס על סקנדל החומרים המשפרים שהשתמשו שחקני הקבוצה ומאמנם הושעה לאורך כל העונה.
גמר 2014 היה גם דרבי של סידני בין דרום סידני לבין בנקסטאון בולדגוגס שם דרום סידני זכו ושברו בצורת של 43 שנים.
גמר 2015 נחשב אחד הגמרים הטובים ביותר כאשר היה דרבי של קבוצות מקווינסלנד, בריסביין ברונקוס וצפון קווינסלנד קאובויס שיחקו אחת מול השנייה והמשחק נגמר בהארכה בה ניצחה צפון קווינסלנד באליפות הראשונה שלה שמוביל אותה הקפטן הוותיק ג'ונתן ת'ורסטון.
בעונת 2016 חזרה מלבורן לטופ 4 יחד עם קנברה, צפון קווינסלנד וקרונולה שארקס שנתנה עונה טובה למרות הסקנדל ב-2014 ולבסוף קרונולה פגשה את מלבורן בגמר שם זכתה קרונולה שארקס באליפות הראשונה שלה.
משחק האולסטאר משוחק בליגה מאז 2010 והקבוצות המשתתפות הם האינדיג'נוס אולסטארס, שחקנים שהם ממוצא של ראשוני אוסטרליה והקבוצה השנייה היא הNRL אולסטארס אשר שחקניה נבחרים לפי קולות האוהדים.
מאזן הניצחונות עומד על 3–4 לטובת אינדיג'נוס אולסטארס.
מ-2014 נכנס לליגה טורניר בין יומיים שמשוחק בחודש ינואר בעיר אוקלנד שבניו זילנד.
את 16 הקבוצות מחלקים לארבעה בתים ומכל בית עולות 2 קבוצות שסיימו בראש הטבלה ולאחר מכן מתקיים פלייאוף של רבע גמר, חצי גמר וגמר.
זוכות הטורניר עד כה הם צפון קווינסלנד, דרום סידני, סידני ופארמאטה אך לפארמאטה נשלל התואר לאחר שרימו בתקרת השכר.
ב-2015 נכנס הטורניר הזה שמכיל 2–3 קבוצות מהNRL ו2–3 קבוצות מליגת הסופרליג האירופית והמדינה הזוכה היא המדינה בה קבוצותיה ניצחו ברוב המשחקים.
ליגת הNRL מובילה עם 2 זכיות והסופרליג עם זכייה אחת.
הטורניר הזה הוא הנחשב ביותר מבין שאר הטורנירים של הליגה חוץ מהאליפות.
בטורניר הזה משחקות 2 נבחרות שהן ניו סאות' ווילס בלוס שמייצגת את ניו סאות' ווילס וקווינסלנד מארונס שמייצגת את קווינסלנד.
הטורניר מתקיים בחודשים מאי ויוני בסדרה של הטוב מ3 כאשר 2 ניצחונות מקנים זכייה בתחרות.
הקריטריונים להיכנס לאחת הנבחרות היא באיזה מחוז שיחקת בקבוצת הבוגרים בראשונה שלך לדוגמה סאם ת'אידיי שיחק לראשונה בבוגרים בבריזביין שבקווינסלנד לכן ישחק בקווינסלנד ואף נכנסו לאחרונה קריטריונים אחרים כגון מקום לידה וכדומה.
קווינסלנד עם 20 ניצחונות בטורניר וניו סאות' ווילס עם 13 ניצחונות ו2 טורנירים שנגמרו בתיקו.
בשנים 2007 ו-2009 שמלבורן זכתה באליפות התגלה לאחר מכן שרימו בכך שאכפו בקפידה רבה את תקרת השכר במשך חמש שנים ושגילו את זה, נשלל מהקבוצה כל תואר משנת 2006.
ליגת הרוגבי הפדרלית, או בפשטות הליגה הפדרלית הוא הליגה השלישית בחשיבותה בענף הרוגבי ברוסיה המאחדת 40 מועדונים חובבנים, המתמודדים בשמונה חטיבות אזוריות.
40 קבוצות רוגבי חובבניות מתמודדות בשמונה חטיבות אזוריות: צפון-מערב, דרום, סיביר, אורל, עבר הוולגה (צפון ודרום), מוסקבה (חטיבה 1 וחטיבה 2), קרסנויארסק, מרכז (צפון/טבעת הזהב, ודרום/צ'רנוזמיה).
אלופת הליגה מוכרעת לאחר סדרת משחקי פלייאוף, בין אלופות כל חטיבה.
בעבר הטורניר העיקרי של מועדוני הרוגבי החובבניים היה "גביע החובבנים" שנערך בשנים 2008-2012.
הליגה הפדרלית הוקמה על ידי פדרציית הרוגבי הרוסית בשנת 2013 ואפשרה ל-50 מועדוני רוגבי חובבנים להתאגד תחת ליגה תחרותית.
ליגת קט-סל היא מסגרת תחרותית ארצית בכדורסל בישראל, המיועדת לילדים בגילאי 10–12 (כיתות ה'-ו').
הליגה מופעלת על ידי איגוד הכדורסל בישראל ומהווה את שלב הכניסה הראשון למסגרות הכדורסל התחרותי.
מטרתה היא לאפשר לילדים צעירים ללמוד את יסודות המשחק בסביבה מותאמת גיל, תוך עידוד ערכים של ספורטיביות, עבודת צוות והנאה מהמשחק.
הליגה מהווה את החוליה השנייה בשרשרת התפתחות הכדורסלן בישראל: בית ספר לכדורסל, קט־סל, ילדים, נערים, נוער, בוגרים.
מקורה של ליגת הקט-סל בארצות הברית בשנת 1950, שנקראה "Mini Basketball" .
לאורך השנים התפתח המשחק בעולם וכן נערכו אליפויות מיוחדות.
בישראל הפעיל מרכז הפועל ליגות קט-סל אזוריות ואליפות ארצית החל ב-1969. גם מרכז מכבי הפעיל קט-סל החל מתחילת שנות ה-70.
ליגת קט-סל נוסדה בישראל בשנת 1981 על ידי איגוד הכדורסל בישראל, במטרה להקים מסגרת תחרותית רשמית לילדים בגילאי 10–12. מאז הקמתה, הליגה התרחבה ומקיפה מאות קבוצות ברחבי ישראל, המחולקות למחוזות אזוריים, במטרה לצמצם את מרחקי הנסיעה עבור המשתתפים.
כל מחוז כולל לרוב בין 8 ל־10 קבוצות.
המשחקים נערכים במתכונת שבועית או דו-שבועית, בהתאם ללוח המשחקים של כל מחוז.
בשנת 2013 עלתה יוזמה להקים ליגת קט-סל מעורבת לבנים ובנות.
הרקע ליוזמה הייתה תקרית במהלכה סירב מאמן קבוצת הילדים של אליצור רעננה לשחק מול אלפי מנשה כיוון שבסגל של היריבה משחקת ילדה.
ליגת הקט-סל אינה כוללת טבלאות דירוג, שלבי גמר או תחרות על תואר אליפות.
בהתאם לעקרונות המנחים של איגוד הכדורסל, לא מתפרסמות תוצאות רשמיות או נתוני ניצחון והפסד, מתוך כוונה ליצור סביבה חינוכית השמה דגש על השתתפות, שיתוף פעולה, שיפור אישי והנאה מהמשחק, ולא על הישגיות תחרותית בגיל צעיר.
ליגת הקט-סל כוללת מסגרות נפרדות לבנות, לצד האפשרות לשילוב בנות גם בקבוצות בנים.
בהתאם לתקנון הליגה, בקבוצת קט-סל בנים ניתן לרשום בטופס המשחק עד שתי שחקניות, בכפוף לאותן מגבלות גיל ומספרי חולצה החלות על יתר השחקנים.
במסגרות המיועדות לבנות, מתקיימות התאמות שונות בהתאם לגילאים ולמאפיינים הפיזיים, כמו גובה הסל, משך זמן המשחק ומספר שחקניות על המגרש.
מטרת התאמות אלה היא לעודד השתתפות, לאפשר חוויית משחק שוויונית ומחזקת, ולתמוך בהתפתחות הספורטיבית של ילדות וצעירות בענף.
בשנים האחרונות גוברת המודעות לצורך בקידום שחקניות צעירות וליצירת סביבה מעצימה גם ברמה הקבוצתית והחינוכית.
מועדונים ברחבי הארץ משלבים תוכניות המיועדות לבנות בגילאי הקט-סל, תוך עידוד מצוינות ספורטיבית לצד חינוך לערכים, כפי שמתואר בכתבות וביוזמות קהילתיות שונות.
ליגת הקט-סל בישראל מחולקת לארבע קטגוריות: קט-סל א' בנים, קט-סל ב' בנים, קט-סל א' בנות וקט-סל ב' בנות.
בכל הקטגוריות נעשה שימוש בכדור מספר 5 (במשקל של עד 450 גרם) מתוצרת Molten בלבד, במקום כדור במשקל של עד 620 גרם ("כדור 7") שבו נעשה שימוש מליגת הנערים והלאה.
המשחקים מתקיימים במתכונת של חמישיות (בקטגוריות הבנים) או שישיות (בקטגוריות הבנות), עם הפסקה של דקה בין כל חלק והפסקת מחצית לאחר החלק השלישי.
כל שחקן או שחקנית מחויבים להשתתף לפחות בחלק אחד מן המשחק (חמישית או שישית), ובמקסימום של שלושה חלקים.
במקרה של הארכה, רשאים כל השחקנים והסגלים להשתתף, גם אם חרגו מהמכסה שנקבעה לזמן החוקי.
בכל הקטגוריות מותרת אך ורק שמירה אישית מחצי מגרש.
חל איסור לבצע חסימות (חיפויים) מכל סוג, וכן נאסרת שמירה כפולה ("דאבל אפ").
קבוצות שאינן מובילות ביותר מעשר נקודות רשאיות לבצע לחץ בדקה האחרונה, למעט בקט-סל ב' בנות, בה חל איסור על לחץ בכל מצב.
מערך החילופים בכל הקטגוריות מוגבל: במהלך כל חלק (חמישית או שישית) לא ניתן לבצע חילופים, אלא במקרה של פציעה או יציאה בעקבות חמש עבירות.
גם במקרה זה, ייחשב החלק כאילו שוחק במלואו מבחינת חישוב דקות המשחק.
חלקו האחרון של המשחק וכן הארכה מנוהלים ללא מגבלות שיבוץ.
כמות פסקי הזמן משתנה בין הקטגוריות, אך בכל המקרים לא ניתן לקחת יותר מפסק זמן אחד בכל חלק.
הסגל בכל משחק כולל בין 10 ל־15 שחקנים או שחקניות.
מותר לשחק עם מספרי חולצה 0, 00 ו־1 עד 99, השמורים לשחקנים חריגי גיל.
בנוסף, בכל הקטגוריות מופעל שעון 24 (שעון זריקות) – אשר מופעל רק לאחר חציית קו מחצית המגרש.
משך הזמן מתאפס לאחר ריבאונד התקפה – ל־24 שניות בבנים ול־14 שניות בבנות.
הבדלים בין קטגוריות ליגת הקט-סל
מאפיין בנים (א' + ב') קט-סל א' – בנות קט-סל ב' – בנות גובה הסל ומרחק זריקות עונשין א': גובה 3.05 מ', זריקות מקו העונשין הרגיל.
ב': גובה 2.60 מ', זריקות מקו העונשין הקרוב.
גובה 3.05 מ', זריקות מקו העונשין הקרוב.
גובה 2.60 מ', זריקות מקו העונשין הקרוב.
זמן המשחק והפסקת מחצית 5 חמישיות, 8 דקות כל אחת.
מחצית של 5 דקות בין חמישית שלישית לרביעית.
6 שישיות, 6 דקות כל אחת.
מחצית של 3 דקות בין שישית שלישית לרביעית.
6 שישיות, 4 דקות כל אחת.
מחצית של 2 דקות בין שישית שלישית לרביעית.
פסקי זמן פסק זמן אחד בכל חמישית.
3 במהלך המשחק, לפי בקשת המאמן (לא יותר מאחד בשישית).
2 במהלך המשחק, לפי בקשת המאמן (לא יותר מאחד בשישית).
חריגי גיל עד 4 בטופס, רק 2 על המגרש.
גופיות 4, 5, 44, 55. קבוצה ללא חריגים לא תשתמש בגופיות אלו.
גופיות 4 או 5 בלבד.
מספר שחקנים על המגרש 5 שחקנים.
עבירות קבוצתיות לאחר 4 עבירות אישיות בחמישית – 2 זריקות עונשין.
לאחר 4 עבירות אישיות בשישית – 2 זריקות עונשין.
הספירה מתאפסת בכל שישית (למעט הארכה).
לאחר 6 עבירות אישיות בשישית – 2 זריקות עונשין.
חוק 3 נקודות א': קיים
ב': לא קיים קיים לא קיים
ליגת הצדק: מלחמה הוא סרט גיבורי על מונפש אמריקאי משנת 2014 המבוסס על הקומיקס ליגת הצדק מבית DC קומיקס.
הסרט שהוקרן לראשונה במרכז פלי למדיה ב-21 בינואר 2014, מציג את הקמתה של ליגת הצדק לראשונה, והוא גם הראשון בסדרת סרטים חדשה בשם "יקום סרטי האנימציה של DC".
הסרט מתאר את פלישתו של דארקסייד לכדור הארץ ואת הקמת ליגת הצדק כתגובת גיבורי כדור הארץ, כולל סופרמן, באטמן, וונדר וומן, פלאש, גרין לנטרן, סייבורג, ושאזאם.
סופרמן מכחיש קשר לקופסה, אך בעודם בודקים אותה היא מופעלת ופותחת פורטל לכוכב אפוקוליפס, ופלישה של חייל פאראדמוניים מתחילה ברחבי כדור הארץ,
הם נאבקים בו אך סופרמן נפגע מקרן אומגה שדארקסייד שלח מעיניו ונלקח לאפוקוליפס, באטמן יוצא בעקבותיו להחזירו, בעוד השאר נאבקים בדארקסייד, לאחר שהם לא מצליחים לפגוע בו הם מעוורים אותו, באטמן מציל את סופרמן אך עקב הטיפול מצבו אינו יציב על באטמן להיאבק בו אגב החזרתו לשפיות.
סייבורג מגלה שביכולתו להחזיר את הפרדמונים לעולמם באמצעות הקופסה, והוא משלח אותם ופותח פורטל גם לדארקסייד שמתנגד אליה, אך סופרמן ובאטמן מופיעים וביחד דוחפים אותו פנימה.
באפילוג, הגיבורים זוכים לאמון הציבור ומקימים את צוות ליגת הצדק.
בסצנה שלאחר הכתוביות ניתן לראות את מאסטר האוקיינוס מחזיק בגופת מלכו, מאמין שמותו נגרם מתושבי היבשה ונשבע לנקום.
אלן טודיק - קלארק קנט/סופרמן
מישל מונהאן - דיאנה פרינס/וונדר וומן
ג'סטין קירק - ברוס ויין/באטמן
כריסטופר גורהם - בארי אלן/פלאש
שמר מור - ויקטור סטון/סייבורג
נתן פיליון - האל ג'ורדן/גרין לנטרן
שון אסטין וז'אק קליסון - בילי בטסון/שאזאם
די ברדלי בייקר - פראדמונים
הפסקול של ליגת הצדק: מלחמה שוחרר ב-4 בפברואר 2014, את המוזיקה ערך קווין קליש.
(כותרות פתיחה)0:392"גרין לנטרן פוגש פאראדמון"0:473"מרדף/קרב על גגות העיר"3:344"מנהרות תת-קרקעיות"2:275"סיילס מעדכן את בארי"0:416"יום משחק"1:197"דיאנה וההמון הזועם"1:348"סופרמן מבצע כניסה"2:309"חבר-על או אויב-על/כניסת דארקסייד"4:1210"הפרדמונים פורצים/הצלת ויקטור"3:1911"לחימה בעדר הפרדמונים"2:0412"בילי נהיה שאזאם"42:013"הגעת דארקסייד"4:4614"באטמן ללא המסיכה/עולמו של דארקסייד"2:0215"הגיבורים מאחדים כוחות"1:4716"הצלת סופרמן/קרב עם דארקסייד"2:4317"הקרב ממשיך"7:1018"הקרב הסופי"5:5519"מצילים את היום/טקס פרסים/כתוביות"6:29אורך כולל:54:40
הסרט קיבל תגובות מעורבות, באתר Rotten Tomatoes קיבל הסרט ציון של 50% בהתבסס על 6 מבקרים, באתר IGN קיבל 8.8/10 והוסיף ש"זהו סיפור מקור מודרני טוב ובמיוחד באקשן ובהומור, ובאתר CraveOnline קיבל 9/10.
לעומת זאת בריאן לורי ממגזין Variety ביקרה את הסרט על כך שלא מגיע לסטנדרטים של סרטי האנימציה הקודמים של החברה, גם סקוט מנדלסון ממגזין פורבס ביקר את הסרט כמונוטוני וכינה אותו כהרצה יבשה של ליגת הצדק,
בסך הכל הרוויח הסרט ממכירות וידאו ישירות כ: 5,058,471 דולר.
ליגת הצדק בפעולה היא סדרת אנימציה אמריקאית, המבוססת על צוות גיבורי-העל של DC קומיקס, ליגת הצדק.
הסדרה נוצרה והופקה על ידי ג'ים קריג, בוץ' לוקיץ' ואלן ברנט.
התוכנית שודרה לראשונה ב-Cartoon Network בבריטניה ב-26 בנובמבר 2016, ועלתה לשידור בארצות הברית באותו הערוץ ב-16 בדצמבר באותה שנה.
בישראל הסדרה שודרה לראשונה בערוץ הילדים בדיבוב העברי ב-1 במרץ 2017. הסדרה הסתיימה אחרי עונה אחת ו-52 פרקים, ב-3 ביוני 2018 בארצות הברית.
בישראל הסדרה הסתיימה חודש אחרי, ב-5 ביולי.
סופרמן, באטמן, וונדר וומן ושאר חברי ליגת הצדק, מגינים על העולם מפני כוחות הרשע.
האלטר אגו של ברוס ויין.
האלטר אגו של קאל-אל / קלארק קנט.
וונדר וומן – אשת הפלא.
האלטר אגו של דיאנה פרינס.
זטאנה – קוסמת גיבורת על המעולה בקסמיה.
האלטר אגו ג'ייסון ראש רונלד תלמידו של פרופסור סטיין.
פרופסור סטיין – המורה של פיירסטורם.
סייבורג – איש חצי אדם וחצי מכונה.
האלטר אגו של ויקטור סטון.
ג'ון קונסטנטין – שוטר גיבור על בליגת הצדק, לובש מעיל צהוב.
אטריגן – האלטר אגו של ג'סון בלט אשר הופכת אותו לשד עם כוחות על.
אטום – גיבור על שיכול לשנות את גודלו.
הוקמן – מכונה איש הנץ.
בלו ביטל – ילד הסקרב הכחול.
סטארגירל – אשת הירח והכוכבים.
החץ הירוק – גיבור על המשתמש בחיצים ודומה במראהו לרובין הוד.
פלסטיק מן – איש הגומי.
בוסטר גולד – המאיץ הזהוב.
בילי בלוקס – ילד אשר יכול לשנות את צורתו לגיבור על על ידי המכשף.
יצור ביצה – גיבור על דמוי שורש שיכול להשריש שורשים.
רד טורנדו – גיבור על אדום שדומה מאוד לצייד ממאדים.
הצייד ממאדים – גיבור על חייזר ירוק וחבר בליגת הצדק.
ויקסן – גיבורת על וחברה בליגת הצדק.
נהג חלל – נהג צעיר של מונית חלל וחבר בליגת הצדק.
סופרגירל – גיבורת על ובת דוד של סופרמן.
האלטר אגו של קארה זור-אל.
האל ג'ורדן – גרין לנטרן.
הג'וקר – פסיכופת מטורף שדומה בצורתו לליצן.
חברו לכלא של לקס לות'ור.
לקס לות'ר – מדען מטורף בעל כוחות רובוט שהוכנס לכלא יחד עם הג'וקר.
מיסטר פריז – מדען מטורף בעל כוחות הקפאה.
הארלי קווין – חברתם של הג'וקר ופויזן אייבי, לובשת בגד של ליצן חצר.
פרוסוייר – חברה לשעבר של פיירסטורם אשר שיתפה פעולה עם מיסטר פריז.
לובו – חייזר צייד ראשים, רוכב על אופנוע חלל.
אח הלילה – מלך השדים אשר שלט במכונית העטלף של באטמן.
ברייניאק – חייזר רובוטי אשר הוא אויבו של סופרמן ואוסף אוספים.
קלריון – ילד מכשף בעל חתולה בשם טיקל.
הפינגווין – אדם נמוך קומה דמוי פינגווין המשתמש במטריות וציפורים כנגד אויביו.
דו-פרצוף – אדם ששובש בשני פרצופים אחד רגיל של בן אדם ואחד של פסיכופת.
אדם השחור – אויבו של המכשף בעל כוחות על חשמליים לשליטה בעולם.
פויזן אייבי – פירוש שמה הוא קיסוס רעיל.
איש החידות – איש בעל מקל חידות שחד חידות ילדותיות.
ביין – מתחזק מסם שהופך אותו לכוח הרסני ובלתי ניתן לעצירה.
גורילה גרוד – זכר גורילה בעל כוחות על טלפתיים.
דארקסייד – נבל ומנהיג נבלים.
הדיבוב העברי בוים על ידי ענת ניב, והופק על ידי עדי מוזס וענבר שטגר עזרא.
שם הדמותמדבב/ת במקורמדבב/ת בעבריתסופרמןג'ייסון ג'יי.
אוסטיןרועי ניבאטוםג'רי אוקונלפלסטיק מןדנה סניידרגדי לויפליקס פאוסטג'ון קראיירסופרגירלג'ואן ספרקלןמאיה מיטלפונקטויקסןג'סיקה ניקולבראטמליסה דיסנימיה אלוןד"ר פייט הצעיראריקה לוטרלאת'נהג'סיקה וולטרעדי ארד
ליגת נשים למען ישראל הוא ארגון נשים פילנתרופי אמריקני הפועל בישראל בתחומי הרווחה, החינוך והעלייה.
ליגת נשים למען ישראל (לנ"י) נוסדה בשנת 1928 בניו יורק, כארגון ללא כוונת רווח על ידי נשים יהודיות וציוניות.
תחילת היא נקראה "ליגת נשים למען פלשתינה" (Women's League for Palestine), אך עם קום המדינה שונה השם ל "ליגת נשים למען ישראל".
מטרות הארגון היו סיוע ליישוב העברי במשימות חברתיות, בקליטת עלייה ובחינוך.
לצורך כך גייסה לנ"י תרומות להקמת "בתי חלוצות", שנועדו לאפשר לנשים צעירות שעלו בגפן לקבל הכשרה מקצועית וללמוד את התרבות והשפה החדשות.
העולות הצעירות ששוכנו בבתי החלוצות עבדו במפעלים קואופרטיביים וקיבלו שיעורים בעברית.
בשנת 1932 הוקם בית החלוצות הראשון בחיפה בשכונת הדר הכרמל.
ארבע שנים אחריו נפתח בית החלוצות ברחוב המלך ג'ורג' בתל אביב, ובשנת 1943 נחנך בית החלוצות בשכונת רחביה בירושלים.
במהלך מלחמת העצמאות השתתפו בתי החלוצות במאמץ המלחמתי: הבית בחיפה שימש כמטבח הצבאי המרכזי בעיר, הבית בתל אביב סייע בהקמת חיל הנשים, ותחנת הרדיו קול ירושלים שידרה מבית החלוצות בירושלים בימי המצור על העיר.
לאחר קום המדינה, בשנת 1950, נוסד על ידי לנ"י בית החלוצות הרביעי בנתניה.
במתחם זה הקימה לנ"י שנתיים אחר כך, בשיתוף עם משרד הסעד, את 'אורה' – מפעל שיקומי לאריגת יד של עיוורים.
ליד מפעל האריגה הוקמה מתפרה, שהעסיקה נשים עולות ומוגבלות.
בשנת 1959 זכה המפעל בפרס קפלן.
עם תום גלי העלייה הגדולים, השתנה מוקד הפעילות של לנ"י: עזרה למשפחות צעירות ולסטודנטים משכבות מצוקה, לקורבנות אלימות במשפחה, הקמת קבוצות לעזרה עצמית ועוד.
שמם של בתי החלוצות הוסב בהתאם ל"בתי ליגת נשים".
באמצע שנות ה-50 החלה לנ"י לשתף פעולה עם האוניברסיטה העברית בירושלים ובכספי התרומות שלה נבנו שני בנייני המעונות הראשונים לסטודנטיות, קפיטריה, אולם ספורט ומרכז הסטודנט בקמפוס גבעת רם.
לאחר שחרור ירושלים תרמה לנ"י עוד שלושה בנייני מעונות נוספים לסטודנטיות, הקימה את הקתדרה לסוציולוגיה על שם מייסדת הארגון רוז אייזקס, וקרן מלגות לחיילים משוחררים.
בבית לנ"י בנתניה פעל 'בית הספר להכשרה מקצועית למבוגרים', שהציע קורסים להכשרה מקצועית ולהסבה מקצועית בתחומים: טבחות, קונדיטוריה, טכנאות שיניים וסייעות לרופאי שיניים, בשיתוף עם משרד התמ"ת.
בשנת 1978 החל לפעול במתחם גם תיכון מקצועי.
באותה שנה נחנך בשכונת דניה בחיפה רחוב על שם לנ"י.
בשנת 1986 הוקם, בחסות לנ"י, המרכז הישראלי לעזרה עצמית.
בהמשך הקימה לנ"י, בשיתוף עם גורמי רווחה, "מרכז אזורי לשלום המשפחה" במגזר הערבי.
המרכז העניק שירות לנפגעי אלימות במשפחה ביישובים באזור המשולש.
בשנת 2001 החלה לנ"י, בשיתוף עם משרד הרווחה והעבודה, להפעיל את שירותי האומנה במרכז הארץ, במטרה למצוא לילדים במצוקה משפחות אומנה, במקום לשכנם במוסדות.
כמו כן הפעילה לנ"י את מערך ההכשרה המקצועית של העובדים הסוציאליים בכל רחבי המדינה.
בעשור השני של המאה ה-21 הועבר הבית בנתניה לידי עיריית נתניה והבית בירושלים ליד בן-צבי.
נשיאת לנ"י הנוכחית היא עו"ד ז'אן שכטר, ומנכ"לית הארגון היא עו"ד אסתר פלפל־פז.
לנ"י ממשיכה גם כיום לפעול בתחומי העלייה, הקליטה, החינוך, ההשכלה הגבוהה והבריאות, באמצעות גיוס תרומות בישראל ומחוצה לה.
בעקבות מלחמת לבנון השנייה, תרמה לנ"י 2 מיליון דולרים להקמת חדר המיון טראומה לילדים בבית החולים רמב"ם בחיפה.
לנ"י הקימה ומפעילה באוניברסיטה העברית בירושלים שתי קרנות מלגות חדשות לסטודנטים מצטיינים, אשר מצבם הכלכלי מקשה עליהם להם לממן המשך לימודים לתארים מתקדמים.
לנ"י תרמה גם למכינה הקדם צבאית אופק.
החל משנת 2006 לנ"י משוכנות בבית לנ"י בתל אביב קבוצות צעירים יהודים מרחבי העולם, המגיעים לישראל לתקופות של עד שנה, בשיתוף פעולה עם תגלית, מסע והחוויה הישראלית.
במתחם פועלות גם כיתות לימוד ואולפן, וכן מרכז קשר הורים-ילדים.
שנות כהונה שם בעברית שם באנגלית 1928-1929אמה גוטהייל Emma Gotheil 1931–1929רוז בלומנטל Rose Blumenthal 1932-1957ג'יין פרינס Jane Prince 1957-1963אנה כהנא ניידיץ Anna Cahane Neiditz 1963-1969אנה סטאר Anne Starr
ליגת הצדק: גרסת סניידר היא גרסת הבמאי משנת 2021 לסרט גיבורי-העל "ליגת הצדק" משנת 2017. גרסה זו נועדה להביא לידי ביטוי את החזון המקורי של הבמאי זאק סניידר לסרט לפני שעזב את הפקתו והוחלף על ידי ג'וס וידון.
הסרט מבוסס על צוות גיבורי-העל ליגת הצדק של DC קומיקס והוא מהווה חלק מהיקום הקולנועי של DC.
עלילת הסרט עוקבת אחרי באטמן (בן אפלק), וונדר וומן (גל גדות), סייבורג (ריי פישר), אקוומן (ג'ייסון מומואה), הפלאש (עזרא מילר) וסופרמן (הנרי קאביל) בעודם נאבקים כדי לבלום את סטפנוולף (קירן היינדס), שמנסה לכבוש את כדור הארץ עבור אדון האופל דארקסייד (ריי פורטר).
בשונה מגרסאות במאי אחרות, גרסה זו אינה כוללת רק שינויים קלים מהגרסה הקולנועית של הסרט אלא מציגה שינויים כבדים במהלך העלילה.
בנוסף, גרסה זו של הסרט מציגה אפקטים מיוחדים משופרים בהשוואה לגרסה הקולנועית.
הסרט יצא בשירות הסטרימינג HBO Max של וורנר מדיה בשנת 2021 ואורכו למעלה מ-4 שעות.
להפקת הסרט "ליגת הצדק" משנת 2017 הייתה היסטוריית הפקה בעייתית, כאשר התסריט והצילומים עברו שינויים גדולים לפני ההפקה ובמהלכה, כמו גם החלפת במאים, מה שהביא ליציאתה לאקרנים של גרסה שדווח כי היא שונה באופן משמעותי ממה שהוגש בתחילה במהלך קדם-ההפקה ושלב הצילומים.
הבמאי זאק סניידר היה מעורב לאורך מרבית הפקת הסרט ואולץ לעזוב במאי 2017 עקב מותה של בתו, והבמאי ג'וס וידון החליף אותו בעבודת הפוסט-פרודקשן והשלים את הסרט.
וידון פיקח על צילומים מחדש שנערכו ושינויים אחרים שהוסיפו טון קומי לסרט וקיצצו את אורכו ל־120 דקות בהתאם לדרישת האחים וורנר.
הגרסה הקולנועית של "ליגת הצדק" הייתה כישלון מסחרי וזכתה לביקורות מעורבות מצד המבקרים והצופים, מה שהוביל את האחים וורנר להעריך מחדש את עתיד סרטי הזיכיון.
הפרטים שצצו אודות ההפקה הבעייתית של הסרט ומצב הסרט לפני שסניידר עזב, הביאו לגל תמיכה של הקהל שהאמין שקיימת גרסת במאי חלופית, נאמנה יותר לחזון של סניידר עבור הסרט.
בשבוע הראשון לשחרורו צפו בסרט למעלה מ־1.8 מיליון פעמים.
מעריציו של זאק סניידר פתחו בקמפיין שיווקי המכונה #RestoreTheSnyderVerse ("שחזרו את יקום סניידר") ו-#ReleaseTheSnyderCut ("שחררו את גרסת סניידר"), שנועד ללחוץ על האולפנים לתמוך בבמאי להפקת סרטי המשך לליגת הצדק ול"איש הפלדה", למרות שבכירי האחים וורנר הצהירו כי לא יתמכו בפרויקטים שכאלה.
לפני אלפי שנים ניסו דארקסייד וגדודי הפרדימונים שלו לכבוש את כדור הארץ באמצעות האנרגיות המשולבות של שלוש קופסאות האם.
הניסיון סוכל על ידי ברית מאוחדת של האלים האולימפיים, האמזונות, בני אטלנטיס, בני האדם והפקחים הירוקים.
לאחר שהברית דחקה את צבא דארקסייד, קופסאות האם הופרדו והוסתרו במקומות שונים.
סטפנוולף אחד ממשרתיו של דארקסייד, מגיע אל כדור הארץ בעקבות מותו של סופרמן.
סטפנוולף שואף לכפר על בגידה מהעבר בדארקסייד על ידי איסוף התיבות ליצירת "האחדות".
סטפנוולף מוציא קופסת אם אחת מתמיסקירה, מה שגרם למלכה היפוליטה להזהיר את בתה דיאנה.
היא מודיעה לברוס ויין, שחיפש מטא-אנושיים אחרים, כמו ארתור קורי / אקוומן, להקים קבוצה, אך ארתור סירב להצטרף אליו.
ברוס הולך לגייס את בארי אלן, בעוד שדיאנה מאתרת את ויקטור סטון.
ויקטור מסרב בתחילה ומצטרף אחרי שאביו ד"ר סיילאס סטון וכמה עובדי מעבדות סטאר נחטפים על ידי פרדימונים המחפשים את קופסת האם המוגנת על ידי האנושות.
סטפנוולף תוקף מאחז של אטלנטיס כדי להשיב את קופסת האם הבאה, ומכריח את ארתור לנקוט פעולה.
הצוות מקבל מודיעין מהמפקח ג'יימס גורדון שמוביל אותם לצבאו של סטפנוולף במתקן נטוש מתחת לנמל גות'אם.
למרות שהקבוצה מצילה את העובדים החטופים, המתקן מוצף במהלך הלחימה, הלוכדת את הצוות עד שארתור עוזר לעכב את השיטפון כדי שיוכלו להימלט.
ויקטור משיג את קופסת האם האחרונה, אותה הסתיר.
בניתוח של הקופסה, נחשף כי סיילאס השתמש בקופסת האם לבנות מחדש את גופת בנו לאחר תאונת דרכים, בה נהרגה אמו של ויקטור.
הקבוצה משתמשת בקופסת האם כדי להחיות את סופרמן על מנת לעזור להם להילחם בפלישתו של סטפנוולף.
סטפנוולף תוקף את מעבדות סטאר כדי להשיג את קופסת האם האחרונה וסיילאס נהרג.
בלי סופרמן שיסייע להם, חמשת הגיבורים טסים למקום בו סטפנוולף שואף לאחד את קופסאות האם.
הצוות נלחם בדרכם דרך הפרדימונים כדי להגיע לסטפנוולף, אך אינו יכול להסיח את דעתו מספיק כדי שוויקטור יפריד בין קופסאות האם.
סופרמן מגיע וגובר על סטפנוולף, אך הקופסאות גורמות לפיצוץ.
בארי אלן חוזר אחורה בזמן ומאפשר לסייבורג וסופרמן להפריד בין קופסאות האם.
ארתור דוקר את סטפנוולף ודיאנה עורפת את ראשו, ומשליכה את גופתו דרך שער לכוכב הלכת של דארקסייד, אפוקוליפס.
דארקסייד מבטיח למשרתו דסאד שהוא יחזור לכדור הארץ כדי להשלים את "משוואת האנטי-חיים" שהוא שואף להשיג והושארה על כדור הארץ בניסיון הפלישה הקודם שלו, 5,000 שנים קודם.
לאחר הקרב באטמן מחליט להקים בסיס מבצעים עבור הצוות.
וונדר וומן מצפה גם לגיוסים נוספים.
לקס לות'ור, שנמלט מארקהם אסיילום, זוכה לביקור של סלייד וילסון, ולות'ור מגלה לו את זהותו הסודית של באטמן.
ברוס חולם חלום המתרחש בעולם פוסט-אפוקליפטי, שם הוא, ויקטור, בארי, מרה, וילסון והג'וקר מתעמתים עם סופרמן מרושע, שהרג את אקוומן, אחרי שדארקסייד הרג את לויס ליין.
ברוס מתעורר בבהלה ומופתע לפגוש את הצייד ממאדים, שמודה לו על הרכבת הקבוצה ואומר שהם יהיו בקשר בנוגע לתוכניות הבאות של דארקסייד.
סטון הוא כעת סייבורג, וגופו הרובוטי מעניק לו יכולת שונות כגון גישה בלתי מוגבלת לטכנולוגיה ומערכות מידע, עין ביונית המנתחת את הסביבה, חוזק על-אנושי, טיסה באמצעות זרמי אנרגיה, תותח אנרגיה ועוד.
סניידר ציין שסטון בגרסה שלו הוא "הלב של הסרט".
עזרא מילר – בארי אלן / הפלאש – צעיר בעל היכולת לנוע במהירות על-אנושית ולרטוט ברמה מולקולרית.
בתחילת הסרט הוא מתבודד העוזר לכפר דייגים בצפון אירופה.
הנרי קאביל – קלארק קנט / סופרמן – קריפטוני שנהרג על ידי דומסדיי.
היה גיבור-העל החזק ביותר בכדור הארץ.
איימי אדמס – לויס ליין – כתבת במערכת העיתון "הדיילי פלאנט" וארוסתו של קלארק קנט / סופרמן.
ג'רמי איירונס – אלפרד פניוורת' – ראש אגף האבטחה של ברוס ויין, המשמש כמשרתו ואיש סודו הנאמן.
דיאן ליין – מרת'ה קנט – אימו המאמצת של קלארק קנט.
קוני נילסן – המלכה היפוליטה – מלכת אומת האמזונות ואמה של דיאנה.
סימונס – ג'יימס גורדון – המפכ"ל של משטרת גות'אם סיטי ובן בריתו של באטמן.
ריי פורטר – דארקסייד – דמות האנטגוניסט, הזומם להשתלט על כדור הארץ.
קירן היינדס – סטפנוולף – שר צבא חוצני מכוכב הלכת אפוקוליפס, המחפש אחר חפצים המוחבאים בכדור הארץ.
הדמות מתוארת כעייפה וזקנה, המחפשת דרכים לחמוק משירות אחיינה, דארקסייד.
ג'ו מורטון – סיילאס סטון – אביו של סייבורג - חזר לתפקידו מהסרט "באטמן נגד סופרמן: שחר הצדק".
אמבר הרד – מירה – בת זוגו של ארתור קורי / אקוומן
ג'ארד לטו – הג'וקר – נבל-על לא שפוי ופסיכופת רצחני, אחד מאויביו הגדולים של באטמן.
ג'סי אייזנברג – לקס לות'ר – פושע מיליארדר שמרצה עונש מאסר במתקן הפסיכיאטרי ארקהם אסיילום.
ג'ו מנגנלו – סלייד וילסון / דת'סטרוק (קמע)
וילם דפו – נוידיס וולקו
קירסי קלמונס – אייריס וסט
זנג קאי – ריאן צ'וי / אטום – מדען וחוקר העובד לצידו של סיילאס סטון.
קארן בריסון – אלינור סטון – אמו של סייבורג הנהרגת בתאונת דרכים.
הארי לניקס – מזכיר ההגנה/הגנרל קלווין סוונוויק/הצייד ממאדים.
היקום הקולנועי של DC נבנה במהירות לקראת טרילוגיית סרטי ליגת הצדק.
כפי שפירש סטיבן קולברט מאתר "Screen Rant", מבנה הזיכיון היה "הפוך" ליקום הקולנועי של מארוול: במקום סרטי סולו שהגיעו לשיאם בסרטי "הנוקמים" שחיברו בין כל הדמויות, בדי.סי.
התמקדו בעיקר בסרטי קרוס-אובר עם סרטי סולו מזדמנים שעלילתם מתרחשת בנקודות זמן שונות.
סטפנוולף והפרדימונים תוכננו להיות הנבלים בסרט "יחידת המתאבדים", כשהם שולטים במכשפת באמצעות קופסאות האם, בעוד דארקסייד נשמר כנבל ראשי לסרט "ליגת הצדק".
לדברי סניידר, לפחות חלק מהסרט תוכנן לחקור את "סיוטיו" של ברוס ויין - עתיד פוסט אפוקליפטי בו סופרמן נמצא תחת שליטתו של דארקסייד.
באטמן וסייבורג פועלים יחד כדי ליצור מכונת זמן שתשלח את הפלאש אחורה בזמן כדי להציל את לויס ולמנוע מסופרמן ליפול תחת שליטתו של דארקסייד.
לפלאש שני יעדים אפשריים בזמן, שאחד מהם הוא הנאום מתוך הסרט "באטמן נגד סופרמן", גרסה זו של "ליגת הצדק" מעולם לא צולמה ולא היו בה שום קטעי צילום.
סניידר מתאר את התסריט המקורי של "ליגת הצדק" שנכתב עם כריס טריו כ"אפל" ו"מפחיד".
על פי אמנות הקונספט, הסצנות בהן היו מעורבים אפוקליפס והאלים החדשים הושפעו מעבודותיו של ה.
"באטמן נגד סופרמן: שחר הצדק" נקטל על ידי המבקרים (עם דירוג של 28% באתר עגבניות רקובות), אף על פי שהצופים העניקו לסרט דירוג חם יותר (עם דירוג "B" באתר CinemaScore).
ביקורות נפוצות על הסרט התרכזו בטון האפל שלו, חוסר ההומור והקצב האיטי.
תגובה זו גרמה לאולפני האחים וורנר וסניידר להעריך מחדש את הסרטים העתידיים ובמיוחד את "יחידת המתאבדים", שצילומיו הושלמו ו"ליגת הצדק", שצילומיו טרם החלו.
סניידר וטריו תמיד תכננו שהסרטים יהפכו בהדרגה ליותר קלים וחיוביים בנימה, אך התגובה ל"באטמן נגד סופרמן" גרמה להם לשכתב את "ליגת הצדק" כסרט קליל אפילו יותר מהמתוכנן.
בן אפלק נשכר לסייע בכתיבת התסריט מחדש ושימש גם כמפיק בפועל ב"ליגת הצדק", בעיקר כדי להבטיח המשכיות עם הסרט "באטמן", שהוא היה צפוי לככב בו ולביים באותה תקופה (אף שבהמשך נותר רק כמפיק הסרט ובסוף פרש לגמרי כדי לטפל בבעיות השתייה שלו).
ג'רמי איירונס, השחקן שגילם את אלפרד פניוורת' והיה מבקר קולני של "באטמן נגד סופרמן", אמר שהתסריט ל"גרסת סניידר" היה פשוט יותר, קטן יותר וליניארי מקודמו.
בגלל הכתיבה מחדש של "ליגת הצדק", סטפנווולף נחתך מ"יחידת המתאבדים" והוחלף בנבל אחר.
הצילומים נערכו באמצעות סרט 35 מ"מ והושלמו בדצמבר 2016. חודשים לאחר מכן, הוצגו גרסאות שונות מ"ליגת הצדק" של סניידר בפני בכירי אולפני האחים וורנר, בנוסף לחברים ומשפחתו של סניידר.
אף שהושג אורך הסרט הרצוי והושלמו צילומים סופיים, אם כי עבודת האפקטים לא הייתה שלמה ועיבוד השמע היה חלקי.
המלחין Junkie XL השלים את הפסקול שלו לסרט לפני שהוחלף על ידי דני אלפמן.
במהלך אירוע, סניידר אמר שיש לו מספר גרסאות למעשה שהושלמו ורק זקוקים ל"כמה עבודות אפקטים" כדי להשלים באמת, אך בסופו של דבר זה תלוי באחים וורנר אם להוציא אותן לאור.
התסריטאי מארק יוז, דיווח שהגרסה מוכנה ביותר מ-90%, ואילו הטלגרף ציטט מומחה VFX שהעריך שהאולפנים יצטרכו להשקיע 30–40 מיליון דולר נוספים כדי לסיים את הסרט באמת.
הגרסה המוגמרת ברובה של "ליגת הצדק" היא מה שמכונה בשם "גרסת סניידר"; ראש חטיבת וורנר מדיה, בוב גרינוולט, טען כי "הלוואי וסיום הסרט היה מסתכם ב-30 מיליון דולרים; המחיר הסופי יהיה גבוה בהרבה", לאחר שנשאל על התקציב המשוער ברשת.
על פי ההערכות הראשוניות אורכה של גרסת סניידר הוא 214 דקות (כשלוש וחצי שעות, שהופכים אותו לארוך ב-94 דקות מהגרסה הקולנועית שיצאה לאור).
עם זאת, במאי 2020, נחשף אורכה בפועל הוא 4 שעות (240 דקות), עם אופציה להארכה בידי צילומים נוספים (בעיקר של השחקן הנרי קאביל) והופעות אורח שלא היו קיימות בגרסה המקורית.
המסגרת הבסיסית של סיפור "ליגת הצדק" של סניידר נשמרה במידה רבה לזו שהוצגה גם בגרסה הקולנועית: וונדר וומן ובאטמן מחפשים את המטה-אנושיים האחרים, מקימים צוות, מחזירים לחיים את סופרמן ומנצחים את סטפנוולף בקרב סופי ברוסיה.
עם זאת, עשרות סצנות נוספות, סיפורי רקע, מיתוסים, אלמנטים של פיתוח דמויות, דמויות חדשות והצצות לסרטים עתידיים נכללו ב"גרסת סניידר" אך לא בגרסה הקולנועית.
היבט המסע בזמן של הטיוטה המקורית של סניידר וטריו נשמרת, אך בקנה מידה קטן יותר.
בגרסה זו, סייבורג לא מצליח לעצור את הפלישה של דארקסייד ופלאש נוסע אחורה בזמן כדי לאפשר הזדמנות שנייה.
בסרט הוקדש זמן רב יותר להכרת שלוש הדמויות הראשיות החדשות: פלאש, אקוומן וסייבורג.
לדמויות משנה אחרות היה זמן מסך נוסף ותפקידים חשובים יותר ב"גרסת סניידר", כולל: לקס לות'ר (בגילומו של ג'סי אייזנברג), סיילאס סטון אביו של ויקטור (שגילם ג'ו מורטון), הלוחמת האטלנטית מירה (בגילומה של אמבר הרד),לויס ליין (בגילומה של איימי אדמס), והנבל של וונדר וומן, ארס (בגילומו של ניק מקינלס).
בכירי האחים וורנר שראו את הגרסה שלו ציינו כי סניידר עשה מאמצים משמעותיים להקל על הטון בעקבות הביקורת על "באטמן נגד סופרמן".
לאחר שחרורו של הסרט "אקוומן", בעוד שהסרט היה קל יותר מהטון הצפוי מתוך "גרסת סניידר", נאמר שדמותו של אקוומן עולה בקנה אחד עם תיאור הדמות לפי סניידר יותר מאשר בגרסה הקולנועית של וידון.
למרות זאת, וורנר עדיין לא הייתה מרוצה מהתוצאות ודיווחים מתוך פנים ההפקה אמרו כי מקורות באחים וורנר ראו את הגרסה כ"בלתי ניתנת להשלמה".
שני הטריילרים הראשונים ל"ליגת הצדק" השתמשו בקטעים מתוך "גרסת סניידר" לפני הגעתו של וידון, וזכו לביקורת מעורבת.
ניל דיילי, שפיקח על הקרנות המבחן, אמר שהקהל דירג את באטמן וסופרמן נמוך מאוד.
בתחילה וורנר מדיה הצהירו כי אין בכוונתם להוציא לאור גרסה חלופית של הסרט.
רק שלוש שנים לאחר מכן יצאה הצהרה רשמית שהגרסה תצא לצפייה בשירות HBO Max בשנת 2021.
מיד לאחר שחרורו לאקרנים של "ליגת הצדק", המעריצים יצרו עצומה מקוונת לשחרור "גרסתו של סניידר" (Snyder Cut) שזכה ליותר ממאה ושמונים אלף חתימות.
הקמפיין השתמש בתיוג ReleaseTheSnyderCut# במדיה החברתית, והחל לפני שלמעריצים היה כל ידיעה כי קטע מסרט "ליגת הצדק" של סניידר קיים למעשה.
הקמפיין הוצת מהתגובה מהביקורת כלפי הגרסה הקולנועית, בידיעה שסניידר השאיר את עבודות הבימוי והעבודה הסופית של הסרט בידי ג'וס וידון וההנחה שווידון יצר סרט נחות.
הנסיבות הושוו למצב דומה עם הסרט "סופרמן 2" (1980).
גם "ליגת הצדק" וגם "סופרמן 2" מציגים במאי שהוחלף, מסיבות שונות, לפני השלמת הסרט, מה שהביא לכך שהבמאי השני נכנס ועשה שינויים מהותיים בטון של כל סרט.
כמה מחברי הצוות של "ליגת הצדק" הראו תמיכה בשחרור "גרסת סניידר", כולל השחקנים ג'ייסון מומואה, קירן היינדס וריי פישר, וכן הצלם קליי אנוס, ג'יי אוליבה, הצלם פביאן וגנר, כפיל הפעלולים של בן אפלק ריצ'רד סטרון.
כמו גם דמויות אחרות בענף הקולנוע והקומיקס שאינן קשורות לליגת הצדק תמכו גם בהוצאת "Snyder Cut" כולל הקולנוען קווין סמית', מפיק הטלוויזיה סטיבן ד.
נייט, וסופרי הקומיקס רוב ליפלד., רוברט קירקמן וג'רי אורדווי.
במלאת שנתיים לגרסה הקולנועית, כמה מחברי הצוות הראו תמיכה במדיה חברתית בהוצאת "Snyder Cut".
פעילי הקמפיין עסקו במעשי אקטיביזם כדי לקדם את מטרתם.
בהנחה שהנהגת התאגידים היא מה שמונע את שחרורו של "Snyder Cut", המעריצים פנו ישירות לדמויות חדשות שקשורות לאולפני האחים וורנר לדרוש את שחרורו.
ביוני 2018 פנו המעריצים למנהלים בחברת AT&T בעקבות מיזוג בין החברה לוורנר; ביוני 2019 הם פנו למנכ"לית וורנר החדשה, אן סרנוף, שהחליפה את קווין צוג'יהרה לאחר התפטרותו, ושוב בחודש שלאחר מכן במסע כתיבה המוני וביולי 2019 הם יצרו קשר עם WarnerMedia בעקבות ההכרזה על שירות הסטרימינג החדש שלה HBO Max.
לקראת הקומיק-קון בשנת 2019, מעריץ השיק קמפיין מימון המונים כאשר מחצית מהכספים נועדו לקמפיין פרסום הכולל שלטי חוצות ומודעה המקדמת את "גרסת סניידר", כשהחצי השני ייתרם לקרן האמריקאית למניעת התאבדות (AFSP).
לקמפיין דומה שנערך בקומיק-קון של ניו יורק ב–2019, רכשו הפעילים שטחי מודעות בשני שלטי חוצות מעל טיימס סקוור ובה ציטוטים של אנשי הצוות.
החל מאוקטובר 2019 גויסו עבור הקמפיין יותר מ־110,000 דולר עבור ה-AFSP.
המאמצים זכו לשבחים מסניידר עצמו ומ-AFSP.
בספטמבר 2020 נודע כי זאק סניידר מתעתד לערוך צילומי השלמה בהשתתפות בן אפלק, ג'ארד לטו, אמבר הרד, ג'ו מנגנלו, גל גדות, הנרי קאוויל וריי פישר, למספר סצנות שצולמו החל מ-6 באוקטובר 2020.
להלן סקירה של הבדלים עיקריים בין "גרסת סניידר" והגרסה הקולנועית של "ליגת הצדק".
דמויות הוסרו או קיבלו זמן מסך מופחת: בגרסה הקולנועית הוסרו לחלוטין לפחות עשר דמויות של קומיקס מהתסריט המקורי של סניידר, בין היתר.
"Snyder Cut" כלל סצנה קצרה בה פלאש הציל את אייריס וסט מתאונת דרכים.
ריאן צ'וי / אטום הופיע כמדען במעבדות סטאר שעבד עם סיילאס סטון.
אמו של סייבורג אלינור סטון הופיעה בכמה סצנות פלאשבק.
המנטור של אקוומן נואדיס וולקו הופיע בסצנה תת-מימית ובסצנה חתוכה לאחר הכתוביות.
סצנה שלאחר הכתוביות צולמה עם קילווג ותומאר-ריי בביקור בבית האגם של ברוס ויין, במה שמהווה הצצה לחיל הפקחים הירוקים, או Green Lantern שנועד להצטרף לליגת הצדק בסרטים עתידיים.
אך לא הופיעה גם בגרסת סניידר.
לדברי הבמאי ""צילמנו גרסה של הסצנה הזו עם גרין לנטרן, אבל האולפנים באמת נלחמו בי ואמרו, 'אנחנו ממש לא רוצים שתעשה גרין לנטרן', אז עשיתי איתם עסקה והם נתנו לי לעשות את זה [במקום זאת]." והסצנה הוחלפה בהופעה של הצייד ממאדים.
אנטגוניסט ליגת הצדק דארקסייד הופיע בשתי סצנות לפחות.
חסידו של דארקסייד בספרי הקומיקס Desaad שיחק תפקיד משני.
דמותו של הארי לניקס קלווין סוונוויק מ"איש הפלדה" ו"באטמן נגד סופרמן" תוכננה להופיע בסצנה שבה הוא נחשף בתור הצייד ממאדים לאורך כל הדרך.
בעוד שהגרסה הקולנועית שומרת על קופסאות האם כמכשיר עלילהדרושה הבהרה, "Snyder Cut" כלל את הפרט שהכיל את אמו של סטפנוולף בפועל, ששמה הגרה - הדמיון מחדשדרושה הבהרה של הגרה, אחותו החורגת של סטפנוולף מהקומיקס.
דמויות המשנה סיילאס סטון, לקס לות'ור, לויס ליין, מירה, ארס, זאוס ואנטיופה הופיעו בסצנות מרובות שנחתכו או צומצמו, אך עדיין מופיעות בגרסה הקולנועית.
מארק מק'קלור, השחקן שגילם את ג'ימי אולסן בסרטי הסופרמן של כריסטופר ריב, גילם את שומר הראש של לויס ליין לאורך כל "גרסת סניידר", אך רק מופיע בהופעת קמע בגרסה הקולנועית.
לבמאי זאק סניידר הייתה הופעה כאורח בבית קפה.
השחקן סם בנג'מין אמר שצילם סצנות באורך 20–30 דקות עבור עלילת משנה צבאית שנחתכה מהגרסה לקולנוע.
סיפורי רקע נוספים לפלאש, אקוומן וסייבורג: הוסרו כמה סצנות המציגות וחוקרות את המיתולוגיות של שלוש הדמויות החדשות - פלאש, אקוומן וסייבורג.
ב"גרסת סניידר", פלאש למד בקצרה כיצד לנסוע בזמן ומערכת היחסים שלו עם ברוס ויין התבססה כ"בין מישהו נאיבי ונרגש לבין מישהו מנוסה וקופץ." סייבורג תואר כ"לב" הסרט והתסריט המקורי כלל סצנות נוספות מסיפור המוצא שלו, כיצד למד להשתמש ביכולותיו, להתחבר לשיפורים הקיברנטיים שלו וכיצד נקרע לשניים על ידי סטפנוולף.
לאקוומן היו סצנות נוספות שחקרו את סיפור הרקע שלו כולל סצנה המקשרת ישירות לסרט "אקוומן".
אף על פי שהוא תמך בשחרור הגרסה, ג'ייסון מומואה הגן על הסרת הסצנות הללו וקבע: "לא היה שום צורך בזה כי אתה הולך לראות את זה ב"אקוומן".
זה לא סרט אקוומן, זה סרט ליגת הצדק.
שינויים בסופרמן: רוב סצנות סופרמן של הנרי קאוויל צולמו מחדש על ידי וידון.
הצילומים מחדש של קאוויל נקבעו סביב הפקת "משימה בלתי אפשרית: התרסקות" של פראמאונט, סרט שבו הוא היה מחויב בחוזה לשמור על שפמו.
וורנר החליטו להסיר את שפמו באופן דיגיטלי, אך תחת לוח זמנים צפוף, זה הביא למוצר מוגמר מסורבל למראה.
כמעט כל הסצנות של סופרמן לאורך כל הסרט כוללות התערבות CGI, מה שמרמז שכולם צולמו מחדש.
בעקבות סופרמן הצעיר שהוצג ב"איש פלדה" והסופרמן המסוכסך שהוצג בסרט "באטמן נגד סופרמן", גרסתו של סופרמן שהופיעה ב"גרסת סניידר" תוארה כהשלמת קשת הסיפור שלו והפיכתו לסופרמן "האמיתי" כפי שתואר בקומיקס, לאחר שנולד מחדש.
התנהגותו של סופרמן בסוף "Snyder Cut" תוארה על ידי אמן התכנון ג'יי אוליבה כ"לא נגועה".
פלאשבק לפלישה הראשונה לכדור הארץ: סצנת הפלאשבק הממחישה את הפלישה הראשונה של סטפנוולף לכדור הארץ נגד האלים האולימפיים הישנים, האמזונות, האטלנטיים, חיל הפקחים הירוקים ובני האדם שונתה לקראת שחרור הגרסה הקולנועית.
"Snyder Cut" היה ארוך יותר, כלל גרסה צעירה יותר של דארקסייד בשם אוקסאס במקום סטפנוולף, קרב בין ארס ודארקסייד, קטעים נוספים של הפקח הירוק יאלאן גור, וכלל שיח מרוב הדמויות הללו שהוסרו כליל מהגרסה שהוצגה בקולנוע.
כשסטפנוולף מכה את האדמה בגרזן, הוא יוצר סמל אדום זוהר.
בסרט "Snyder Cut" הוסבר שזה ייצוג של משוואת האנטי-חיים, אך בגרסה הקולנועית מעולם לא התייחסו למשמעות הסמל.
קרב אחרון ברוסיה: הקרב האחרון בין ליגת הצדק לצבא חברי הפרדימונים של סטפנוולף הוחלש ברובו.
וידון הוסיף את צבע הגוון האדמדם, המבנים דמויי השורש הצומחים מהאדמה, עיצוב מחדש של בסיס הפעולות של סטפנוולף בתוך מגדל הקירור, והמשפחה הרוסית שפלאש מציל.
באטמן שיחק תפקיד גדול יותר בפעולה בסרט "Snyder Cut".
בגרסה הקולנועית, סטפנווולף חשש מליגת הצדק שיגרמו לפרדימונים שלו לתקוף מכיוון שהם נמשכים לריח הפחד - מכשיר עלילה שווידון הציג הן בסצנה זו והן בסצנת הפתיחה עם באטמן והפורץ.
בסרט "Snyder Cut", וונדר וומן עורפת את ראשו של סטפנוולף לפני שהוא מצליח להימלט דרך פצצת הצינור כשבצד השני של הצינור ניצב דארקסייד, שתוכנן להופיע בסרט המשך.